trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-10-21:
«Kampen mot lovbrudd i sjømatnæringa er svært viktig for Norge og omdømmet vårt som sjømatnasjon. Dette var bakgrunnen for at tidligere statsråd Harald Tom Nesvik i 2018 nedsatte et offentlig utvalg som skulle gi råd om framtidas fiskerikontroll. Utvalget skulle blant annet se på hvordan vi best kan utnytte de samlede kontrollressursene i kampen mot ulovlig fiske, og de kom med sine anbefalinger i NOU 2019: 21 Framtidens fiskerikontroll i november 2019. Vil statsråden komme med en sak til Stortinget som oppfølging av NOU-en, så Stortinget kan behandle denne viktige saken?»
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-10-21:
Jeg takker for et grundig svar. Jeg er også fornøyd med at ministeren er i gang med det viktige arbeidet. Det er viktig for oss alle, ikke minst for oss som fiskerinasjon. Som ministeren påpeker, handler det også om konkurransevilkår, like konkurransevilkår, og det handler om at skal vi selge fisken vår til markeder, må vi kunne si at dette er gjort på en skikkelig og lovmessig måte. Fiskeriministeren ville ikke konkludere på om han ville komme tilbake til Stortinget med en egen sak. Jeg tenker at det er såpass mange store og viktige spørsmål her at jeg synes det vil være naturlig å få en helhetlig sak på dette. Nå får vi én del i statsbudsjettet nå, og fiskeriministeren jobber med flere, men det ligger også enda flere tiltak, som er ganske store, i forslaget fra utvalget. Blant annet foreslår man at man bør skille ut kontroll- og tilsynsfunksjonen. Hva tenker fiskeriministeren om det?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2020-10-21:
Skal man få god enighet og stor enighet i Stortinget, er det i hvert fall viktig å få en sak til Stortinget først, og så kan man forhåpentligvis se om man kan bli enige – og hva man eventuelt ikke kan bli enige om. Jeg vil bare løfte fram to tiltak, som jeg også prøvde på i forrige spørsmål, og høre ministerens vurdering av det. Det ene er at utvalget foreslår å skille ut kontroll- og tilsynsfunksjonen organisatorisk i direktoratet. Det andre forslaget, som er av litt større art, er at man bør opprette to tverretatlige fiskerikrimsenter. Hva tenker fiskeriministeren om de to tiltakene?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-21:
Mitt spørsmål går til forsvarsministeren. Han har nemlig vært på handletur i utlandet og dratt kredittkortet i lokal valuta. Det kan være risikabelt, som vi vet. Det kommer fram i budsjettet at totalkostnaden for F-35-kampflyene nå er ventet å bli 98,8 mrd. kr. Det er 20 mrd. kr mer enn den styringsrammen som Stortinget har lagt til grunn, og 10 mrd. kr mer enn kostnadsrammen som regjeringen har vært klar på at de ikke skulle bryte med. Vi har altså en gigantisk kostnadssprekk på gang, hvis de beregningene regjeringen nå legger til grunn for utviklingen i dollarkursen, er riktige. Det er en regning som regjeringen tidligere har forutsatt skulle tas innenfor forsvarsbudsjettet, og som dermed setter hele diskusjonen om langtidsplanen for Forsvaret i et helt annet lys, og som gjør at spørsmålet om hvordan disse kostnadene skal håndteres, hvor det skal kuttes for å dekke denne gigantiske kostnadssprekken, og klokskapen i at stortingsflertallet – på tross av gjentatte advarsler om at dette kunne skje – så sent som i fjor høst kjøpte seks nye fly, må på dagsordenen. I et brev til kontroll- og konstitusjonskomiteen datert den 17. juni 2019 avviste forsvarsministeren at det lå an til en kostnadssprekk for F-35. Der kunne han fortelle oss: «Det er først når et prosjekt har en overskridelse utover Stortingets vedtatte kostnadsramme, at det vil kunne omtales som en kostnadssprekk.» Nå har han selv lagt fram et budsjett hvor beregningene tyder på at vi kan få en overskridelse som er utover Stortingets vedtatte kostnadsramme, og da er spørsmålet om forsvarsministeren nå vil omtale dette som en kostnadssprekk.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-21:
La meg for det første si at det den rød-grønne regjeringen gjorde, var svært klokt, for det regjeringen la opp til den gangen, var at kampflyanskaffelsen skulle gjøres stykkevis, slik at Stortinget kjøpte flyene enkeltvis, slik at det nettopp skulle være rom for å ta hensyn til utviklingen i kostnadsbildet. Jeg er godt kjent med forsvarsministerens utgangspunkt for hvordan man beregner valutasvingninger, for det var jo nettopp utgangspunktet for den dialogen som var mellom kontrollkomiteen og forsvarsministeren sommeren 2019, etter en rekke avsløringer om dette i Bergens Tidende. Da meldte statsråden at han fant det akseptabelt å videreføre den gjeldende metoden for valutaanslag. Det er gjort, og det var jo grunnlaget for at Stortinget senest i fjor høst bestilte seks nye fly, som – med de tallene vi nå har på bordet – må ses på som en særs uklok beslutning. Mener statsråden at han utstyrte Stortinget med et godt nok beslutningsgrunnlag, og når ble han selv klar over den kostnadssprekken som han nå har formidlet at det er en mulighet for i budsjettet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-21:
Jeg beklager at jeg beveget meg utenfor styringsrammen for taletid. Det skal ikke gjenta seg. Det som har vært forutsetningen til nå – og det vil jeg gjerne at forsvarsministeren nå bekrefter eller avkrefter – er at kommer det overskridelser på kampflykjøpet, må det dekkes innenfor Forsvarets budsjett. Nå kan vi altså snakke om ikke bare overskridelser, men potensielt enorme overskridelser i årene som kommer. I langtidsplanen står det følgende: «En svekket norsk krone kan føre til at prosjekter blir dyrere enn planlagt. Konsekvenser av dette kan være utsettelser i gjennomføringen og/eller endret omfang/ambisjon i prosjektet.» Men ellers har jo ikke regjeringen gitt noen som helst slags føringer i langtidsplanen for hvilke av disse investeringene regjeringen ser for seg vil måtte kuttes eller ikke gjennomføres. Frykten i Forsvaret og frykten min er at Hæren og Sjøforsvaret vil bli sittende igjen med regningen for kampflyene, og da er det sikkerhetspolitiske regnskapet dårlig, for det hadde vært klokere å ha færre fly og å kunne investere mer i hær og sjøforsvar.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-21:
Men denne ekstra store valutautfordringen har forsvarsministeren styrt Norge inn i med åpne øyne, istedenfor å utsette kjøpet av de seks siste flyene i fjor høst. Da må forsvarsministeren svare på følgende spørsmål: Skal disse overskridelsene dekkes innenfor Forsvarets budsjett, med de konsekvensene det vil få for Hæren og Sjøforsvaret, eller har regjeringen tenkt å sende regningen et annet sted?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-21:
De beregnede kostnadene over levetiden for flyene er nå oppe i rekordhøye 353 mrd. kr, nesten seks ganger hele det inneværende forsvarsbudsjettet. I budsjettproposisjonen sier regjeringen at denne kostnadsbomben skyldes økt dollarkurs, men både USAs og Norges riksrevisjon har jo nylig avdekket en rekke potensielt veldig fordyrende feil og mangler ved F-35. Hvilke mangler det er, vet vi bl.a. fra den amerikanske riksrevisjonen, som har vært åpen om en del feil ved flyene som vil føre til at man får brukt dem mindre, og som også kan gjøre at hele operasjonen blir langt dyrere enn antatt tidligere. Spørsmålet er: På hvilken måte tar den siste levetidskostnadsberegningen hensyn til fordyrende feil og mangler som riksrevisjonene både i Norge og USA har avdekket, og som Stortinget for så vidt behandlet tidligere i år?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-21:
Hvis verden var så enkel, ville den vært et enda finere sted, men vi vet jo fra den amerikanske riksrevisjonen at noen av funnene er at flyene mangler reservedeler, og at logistikksystemene og verkstedkapasiteten ikke er god nok. Det er ikke noe som Norge kan rette opp i, dette er feil som ligger hos Lockheed Martin i USA. Så selv om regjeringen nok skulle ønske at problemene ikke var så store som det som er avdekket av den amerikanske riksrevisjonen, er vel det et faktum som det er vanskelig for Frank Bakke-Jensen å rette opp i, med mindre han vet mer om flyene enn Lockheed Martin gjør selv. I sum vil disse feilene føre til at flyene blir stående på bakken omkring 30 pst. mer av tiden enn det man kanskje trodde, og det vil naturligvis være fordyrende at man ikke kan få brukt dem så mye som man skulle gjort. Jeg vil kanskje bare be statsråden om å gå en liten runde til for å svare på om det er tatt høyde for den fordyrende effekten disse funnene hos amerikanerne vil ha på de norske flyene.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-10-21:
Det nærmer seg jul og høytid med stormskritt, og et sikkert høytidstegn i Trøndelag i hvert fall er at køen på E14 mellom Stjørdal og Storlien tetter seg til. I år vil den køen være betydelig kortere. Bakteppet for det er selvfølgelig ikke positivt, men på den positive siden betyr det at trønderne og resten av innbyggerne langs eller nær svenskegrensen i år kommer til å legge igjen mer penger i norske butikker. Det er selvfølgelig bra for disse butikkene. De øker omsetningen sin og marginene sine, og de får muligheten til å ansette flere folk. Det er bra for oss alle. Men det er også bra for dem som produserer varene. Når Oskar Sylte selger mer brus på bekostning av svenske brusprodusenter, eller når Aass selger mer øl istedenfor svenske bryggerier, eller når Nidar selger mer sjokolade enn tidligere, er ikke det bra bare for Molde, Drammen og Trondheim – det er bra for hele Norge. Ingenting tyder på at vi forbrukere spiser eller drikker mer av disse varene, vi handler dem i Norge istedenfor i utlandet. Det er også bra for oss forbrukere. Det er ikke sånn at jeg eller andre jeg kjenner, foretrekker å dra til Sverige istedenfor på Rema på hjørnet. Bra for klimaet er det også om vi holder oss hjemme. Men det er ikke gitt at dette kommer til å fortsette i framtiden. Forhåpentligvis kan vi åpne grensene igjen, og da tilsier alt at nordmenn igjen vil valfarte til Sverige for å handle billigere varer, særlig med det framlagte statsbudsjettet. Vi kunne, som Danmark har gjort, forsøkt å løse dette permanent ved å sette ned avgiftene på typiske varer som vi handler i utlandet. Det ville ha styrket norske bedrifter, trygget arbeidsplasser her hjemme og gjort hverdagen litt enklere for oss alle. Mitt spørsmål til finansministeren blir derfor: Når vi nå ser alle de positive effektene dette bidrar til, hvorfor grep han ikke den sjansen?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2020-10-21:
Det er lave odds på «bettingmarkedet» for den påstanden fra Sanner, men det statsråden fullstendig hopper bukk over, er at vi nå står i en helt annen situasjon, en ekstraordinær situasjon som er helt annerledes enn for bare et år siden. Arbeidsledigheten er vesentlig høyere enn for et år siden, og det er et høyt rop etter hjelp om at staten skal bidra til å skape og trygge arbeidsplasser. Noe av det enkleste vi kan gjøre, er å sette ned den typen avgifter på det vi vet er lokkevarer for folk som drar over til Sverige og andre land. Dette er ikke noe bare Fremskrittspartiet mener. Nylig la programkomiteens leder i Sanners parti fram førsteutkastet til nytt partiprogram. Da sa Linda Hofstad Helleland til NTB at Høyre har vært veldig restriktiv på dette tidligere, men at hun nå mente situasjonen er så annerledes – og veier man arbeidsplasser opp mot andre spørsmål, så veier jobber tyngst. Er Sanner uenig i at jobber veier tyngst?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-10-21:
Finansministeren skrev på Facebook for bare noen timer siden at han var «bekymret for arbeidsledigheten, for ungdom på vei ut i arbeidslivet og for andre med liten jobberfaring fra før». Jeg deler den bekymringen. Vi har mange dyktige ansatte i butikker i dette landet, og er det noe denne bransjen er særdeles flink til, er det å gi skoletrøtt ungdom eller voksne med lav eller ingen utdanning en mulighet til å få en fot innenfor arbeidsmarkedet og en karriere innenfor den store dagligvarebransjen. De får en inntekt, får forsøke seg i et yrke, og hvis de trives, har finansministeren og jeg, mens han var kunnskapsminister, tilrettelagt for at det skal bli enda enklere å få fagbrev på jobb for disse gruppene. Etter at grensen til Sverige ble stengt, meldes det om mange flere ansatte i butikkene langs grensen. En varig reduksjon i avgiftene kan sikre at disse og mange flere får beholde jobbene sine. Er det ikke bedre at jobbene til skoletrøtte ungdommer kan beholdes på denne siden av grensen, enn at de flyttes over til Sverige?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2020-10-21:
Mitt spørsmål går til forsvarsministeren. NATO har investert store midlar i flybasen på Andøya. NATOs inspeksjonsteam, som nyleg var på Andøya, var ifylgje kjelder oppgitt over situasjonen i dag. Det har frå statsministeren vore sagt at Andøya òg i framtida skal ha militær aktivitet på flybasen. Kommunen har fått kart frå forsvarssjefen der ein har halde att område som skal vere til militært bruk. Men i eit nyleg svar på spørsmål frå Senterpartiet svara derimot statsråden at for Andøyas del betyr dette at funksjonen som alternativ landingsplass tek slutt etter at flybasen vert fasa ut for militært bruk, og at funksjonen eventuelt vert overført til Evenes når den nødvendige mottakskapasiteten er på plass. Sjølv om dette var svar på eit spørsmål om mottak av nordiske militærfly, er svaret tydeleg: All militær aktivitet på Andøya skal stanse. Det må då òg gjelde for NATO-allierte. No kan statsråden eigentleg meine kva han vil, men NATO har vel òg sitt eige syn på dette, og dei har lagt ned store midlar i investeringar i flybasen på Andøya. Kan statsråden stadfeste at NATO har godteke total nedlegging av flyplassen på Andøya, at ein ikkje skal ha han i bruk etter 2025, som er tidspunktet då han skal vere lagd ned?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2020-10-21:
Eg takkar for svaret. Det som vart skissert når det gjeld kommunen på Andøya, er iallfall nokre andre signal enn dei eg fekk i telefonsamtale med ordføraren for to dagar sidan. Men lat no det liggje i dag. Eit ammunisjonsutval har lagt fram ein rapport om lagring, montering og transport av eksplosiv til P-8-fly på Evenes. På grunn av krav til gjenbruk og lite areal, som gir sikkerheitsavstandar på minimum, rommar ikkje planen meir enn det som trengst for norske behov utan betydelege investeringar. Allierte behov er heller ikkje dekte av hangarbygg i dag, avising av rullebanen er framleis eit uløyst problem, berre for å nemne noko – eg kunne òg nemnt drivstofflagring osv. Forsvarsministeren har sjølv hatt tett kontakt med NATO og fått stadfesta at dei vil flytte all aktivitet frå Andøya til Evenes. Så eit veldig enkelt spørsmål: Vil allierte operere frå Evenes?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2020-10-21:
Statsråden har lagt fram langtidsplan for Forsvaret, versjon 2.0. Han skryter av satsinga, sjølvsagt, men satsingane er jo usikre, og veksten i økonomi kan verte meir enn oppbrukt av kostnadsvekst, t.d. valutasvingingar – det skriv han sjølv i meldinga. Hæren har i siste periode motteke berre 50 pst. av dei planlagde investeringsmidlane som dei skulle hatt, sjølv om regjeringa varsla auka investeringar, dedikert helikopterstøtte, som er i det blå, stridsvogner fyrst i neste periode, ein bemanningsauke så svak at ein ikkje vil ha fire bataljonar oppe og gå i Brigade Nord før rundt 2030, og HV manglar fleire tusen personell for å oppfylle den strukturen som Stortinget har vedteke. Kvifor held statsråden fram nedprioritering av landmakta og skyv heilt nødvendige investeringar og bemanningsauke ut til neste periode?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2020-10-21:
Ifylgje langtidsplanen.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2020-10-21:
Det er allerede referert til den nylig justerte langtidsplanen som er lagt frem, og vi ser selvfølgelig frem til de forhandlingene vi skal ha der. Spørsmålet om Andøya og Evenes som innledningsvis ble reist, er også viktig for mange i så henseende. I LTP-en pekes det på Terningmoen som fortsatt lokasjon for rekruttskole. Mange tar til orde for at også Drevjamoen i Vefsn i rettferdighetens navn bør utredes til dette med tanke på fremtidig utdanning av nye soldater i Nord-Norge. Er en slik utredning rundt Drevjamoen fullstendig uaktuelt, eller er det noe statsråden vil sørge for at gjennomføres?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2020-10-21:
Jeg er selvfølgelig klar over at det vil representere kostnadsutfordringer, men da tolker jeg statsråden slik at dersom det ikke kommer noe initiativ fra forsvarssjefen, ønsker ikke statsråden å løfte saken rundt Drevjamoen.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-10-21:
«Statens helsetilsyn har kome med omfattande kritikk av leiinga i Helgelandssjukehuset. Den plutselege stenginga av kreftkirurgien har skada HMS for medarbeidarar og leiarar, skada føretaket sitt omdøme og ført til at risikoen for skadar og dødsfall hos pasientane kan ha auka. Samtidig er helseføretaket kritisert for kjøp av tenester frå eit eksternt PR-byrå, som også hadde fått tilsendt tre hemmelegstempla kreftrapportar med sensitiv og teiepliktig informasjon. Kva gjer statsråden for å sikra kvalitet, ro og tillit i Helgelandssjukehuset?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-10-21:
Takk for utgreiinga i svaret. Det er ei ganske spesiell og oppsiktsvekkjande sak når avdelinga vert hastestengd og ein no har den andre mellombelse løysinga for eit veldig viktig tilbod i helseføretaket. Når både Helsetilsynet og Helse Nord sjølv seier at dette inneber ein fare for svekt tillit og ein brukte vel 400 000 kr til PR-byrå berre i september, viser det litt av kva slags situasjon ein er oppe i. Det eg har eit oppfølgingsspørsmål om, er kor lenge statsråden ser at denne mellombelse løysinga skal fortsetja, og om statsråden er utrygg på kva denne situasjonen har å seia for rekrutteringa til Helgelandssjukehuset.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-10-21:
Det siste er eg heilt einig i, det er difor eg har stilt dette spørsmålet i dag. Eg er òg opptatt av at tarmkreftkirurgien snarast mogleg må koma tilbake til Helgelandssjukehuset. Det har å gjera med rekruttering og fagutvikling, og det er ei mellombels løysing at dette skal skje i Bodø. Det håpar eg at statsråden faktisk bidrar til å sjå, for det har med kvalitet og tryggleik å gjera, spesielt i ein situasjon der ein er i ein interimfase for å byggja ein ny struktur. Mange har sagt og meint i debatten at det som har skjedd, like mykje har med strukturdebatten å gjera, at det er ein slags omkamp. Vil statsråden kunna roa dei som no er uroa for at det som skjer, faktisk handlar meir om eit spel om struktur og oppgåveansvar enn dei reelt faglege argumenta som har vorte framførte?
Bent Høie (Høyre), 2020-10-21:
Det har over lengre tid vært betydelig uro knyttet til tarmkreftkirurgi ved Helgelandssykehuset. Det har vært og er en diskusjon om både kvalitet, pasientsikkerhet, arbeidsmiljø, samarbeid og organisering. Helgelandssykehuset besluttet nylig midlertidig å samle all planlagt tarmkreftkirurgi i Mo i Rana. Beslutningen gjorde at ledelsens mål om å ha en felles ledelse og operasjoner på to lokasjoner ble satt under ytterligere press. Denne beslutningen ble nok mottatt litt forskjellig, og det ble en uenighet om hvorvidt dette var et riktig tiltak. Administrerende direktør i Helgelandssykehuset orienterte om beslutningen i et ekstraordinært styremøte den 12. oktober, og hun redegjorde samtidig for kvalitetsarbeidet i sykehuset. Dette arbeidet har tatt tid og dessverre ikke hatt ønsket framdrift, men skal fortsette uavhengig av den midlertidige beslutningen. Situasjonen rundt tarmkreftkirurgi har vært krevende og er egnet til å skade tilliten til Helgelandssykehuset og Helse Nord. Stor medieoppmerksomhet vil også bidra til å skape usikkerhet og utrygghet i befolkningen. På bakgrunn av en samlet vurdering vedtok styret i Helse Nord den 15. oktober en annen midlertidig løsning for tarmkreftkirurgi. Styret besluttet at all planlagt tarmkreftkirurgi skal utføres ved Nordlandssykehuset med virkning fra 19. oktober 2020. All øyeblikkelig hjelp knyttet til mistanke om tarmkreft som må opereres i Helgelandssykehuset, skal skje etter forutgående konsultasjon med Nordlandssykehuset og/eller Universitetssykehuset i Nord-Norge. Beslutningen skal sikre forutsigbarhet for pasientene og de pårørende mens sykehuset arbeider med å videreutvikle pasientsikkerhet og arbeidsmiljø innenfor tarmkreftkirurgi. Universitetssykehuset i Nord-Norge har fått i oppdrag å hjelpe til med tverrfaglige team som skal bidra i dette kvalitetsarbeidet. Tiden som frigis når operasjoner flyttes midlertidig til Nordlandssykehuset, kan benyttes til hospitering for fagmiljøet ved både Universitetssykehuset i Nord-Norge og Nordlandssykehuset. Begge sykehusene har fått et eget oppdrag om dette. Helgelandssykehuset har allerede påbegynt nødvendige prosesser for å sikre ledelse og godt samarbeid mellom fagmiljøene i Mo i Rana og i Sandnessjøen. Parallelt med at Helsetilsynet sluttfører sitt tilsyn med tarmkreftkirurgi på Helgeland, gjennomfører sykehuset kvalitetsarbeid og iverksetter tiltak for å bedre arbeidsmiljøet på både kort og lang sikt. Jeg vil avslutningsvis orientere om at den regionale kreftplanen for Helse Nord er under revisjon. I den forbindelse vil Helse Nord legge fram en beslutningssak om framtidig funksjonsdeling når det gjelder tarmkreftkirurgi ved Helgelandssykehuset.
Bent Høie (Høyre), 2020-10-21:
Det som er viktig for tidspunktet når denne midlertidige ordningen kan opphøre, er at en er sikker på at det kvalitetsarbeidet som nå gjøres på Helgelandssykehuset, gir resultater også knyttet til arbeidsmiljø og samarbeidsklima mellom de to sykehusene. Som jeg også redegjorde for avslutningsvis, jobber Helse Nord parallelt med en regional plan for funksjonsfordeling på kreftområdet, som også vil være viktig i den sammenhengen. Jeg er opptatt av at dette nå følges opp av både Helse Nord og Helgelandssykehuset. Jeg har full tillit til den måten Helse Nord har håndtert denne saken på. Vi er helt avhengige av, ikke minst med tanke på det som skal være den framtidige sykehusstrukturen på Helgeland, at Helgelandssykehuset oppleves som ett sykehus, og at det er et godt samarbeidsklima mellom sykehuset i Mo i Rana og sykehuset i Sandnessjøen.
Bent Høie (Høyre), 2020-10-21:
Det siste spørsmålet kan jeg svare definitivt ja på. Dette har ingen ting med en omkamp om strukturen på Helgeland å gjøre. Jeg oppfatter at både ledelsen og styret i Helse Nord er veldig opptatt av å følge opp det vedtaket som er gjort på det området. Jeg forstår at når en har stått i en slik konflikt over lengre tid, vil en ofte velge å tolke alt inn i en slik sammenheng, men dette handler egentlig om det motsatte, nemlig at skal vi lykkes med å etablere den strukturen som vi nå opplever at det er bred politisk enighet om på Helgeland, er vi faktisk helt avhengige av å få et helt annet samarbeidsklima mellom det to sykehusene. Jeg mener at det som Helse Nord her har gjort, nettopp er en del av et bidrag til å få endret den situasjonen. Jeg hadde et møte med ordføreren i Mo i Rana om dette i går, og skal også ha møte med de andre Helgelands-kommunene som har bedt om møte, nettopp for å understreke at vedtaket om struktur ligger fast og skal følges opp.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-10-21:
«Stortinget har slått fast at Sykehuset Namsos skal være akuttsykehus. Helikopterlandingsplass må løses på sykehusets arealer. Saken om tilpasning av landingsmulighetene vurderes i Justis- og beredskapsdepartementet. Namdalsavisa skriver 13. oktober at prosjektleder ikke vil anbefale midler til ny landingsplass ved Sykehuset Namsos. Hvordan vil statsråden sikre nødvendige investeringer i ny helikopterlandingsplass ved akuttsykehuset i Namsos, slik at de nye «SAR Queen»-redningshelikoptrene skal kunne lande ved sykehuset?»
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-10-21:
En vesentlig forbedret beredskap med de nye redningshelikoptrene forventer vi alle sammen, men en vesentlig forbedret beredskap forutsetter også at de nye helikoptrene kan lande og samspille godt med våre akuttsykehus. Og beredskap handler om det som kan skje. Landingene fra dagens helikoptre har vært få på sykehuset i Namsos, og det skal vi være glade for, men vi har også en forhistorie med store katastrofer, som også har skjedd i Namsos. Vi hadde en flystyrt tilbake på 1990-tallet, og det er bare uker siden det har vært større rednings- og leteoppdrag. Mener statsråden det er godt nok med en løsning der de nye helikoptrene må lande på flyplassen, eller vil statsråden sørge for at det blir gjort investeringer som gjør at sykehuset kan samspille integrert med disse nye, fantastiske fartøyene?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-10-21:
Nå svarte ikke statsråden på spørsmålet om det er godt nok hvis alternativet blir flyplassen et godt stykke unna sykehuset. Vi som så Dagsrevyen i går, ble også litt bekymret for situasjonen ved andre sykehus. Ved St. Olavs hospital har det vist seg at lufttrykket i de nye store, tunge maskinene er av en sånn art at det ikke er trygt å ferdes på gaten nedenfor sykehuset. I Helse Nord har man advart mot at de nye helikoptrene skal lande ved Universitetssykehuset. Og i min egen del av landet: På det andre akuttsykehuset i Helse Nord-Trøndelag, Levanger, har man også en splitter ny landingsplattform på taket av sykehusbygningen. Ser statsråden at det her vil bli større behov enn prosjektet forutsetter, når man nå har så store utfordringer knyttet til de allerede etablerte landingsplassene på sykehus – som ikke står på lista over behov for nye investeringer?
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-21:
De nye redningshelikoptrene AW101, «SAR Queen», er et vesentlig løft for landets redningstjeneste og luftambulansekapasitet, og de vil bidra til raskere og bedre pasienttransport under alle slags værforhold. Når innfasingsarbeidet er gjennomført, vil beredskapen for Norges befolkning være vesentlig forbedret. De nye helikoptrene har større vekt og gir mer rotorvind enn de utgående Sea King-helikoptrene. Det gjør det nødvendig å gjennomføre tilpasninger av helikopterlandingsplasser ved enkelte norske sykehus. Stortinget vedtok i behandlingen av Prop. 146 S for 2010–2011, Anskaffelse av nye redningshelikoptre mv. i perioden 2013–2020, jf. Innst. 82 S for 2011–2012 og Prop. 101 S for 2014–2015, Endringer i statsbudsjettet 2015 under Justis- og beredskapsdepartementet, jf. Innst. 267 S for 2014–2015, at Justis- og beredskapsdepartementet kan gjennomføre infrastrukturtiltak, herunder tilpasning av landingsmulighetene ved sykehus som benyttes av dagens redningshelikoptre. Sykehuset Namsos er ett av stedene der det vurderes tilpasninger til det nye helikopteret. I utgangspunktet er det Justis- og beredskapsdepartementet som har ansvaret for å vurdere behov for og å gjennomføre eventuelle tilpasninger av landingsplasser til den nye helikoptertypen ved de aktuelle sykehusene i landet. Justis- og beredskapsdepartementet har bedt Helse- og omsorgsdepartementet om å bidra til gjennomføring av de nødvendige fysiske tilpasningene. I foretaksmøtet i januar 2015 ble de regionale helseforetakene bedt om å følge opp dette gjennom Sykehusbygg HF. Det er opprettet en avtale og en egen styringsgruppe mellom anskaffelsesprosjektet for de nye redningshelikoptrene og Sykehusbygg HF for prosjektering og gjennomføring av tilpasninger. Kostnadsrammen som Stortinget har vedtatt, setter økonomiske rammer for anskaffelsen av nye redningshelikoptre, inkludert tilpasning av landingsplasser. Hvilke sykehus som vil få tilpasset landingsplasser, vil derfor, som øvrige deler av anskaffelsen, være gjenstand for kost–nytte-vurderinger der faktorer som f.eks. antall landinger og avganger, kostnader, medisinsk-faglige vurderinger og alternative landingsmuligheter må veies opp mot hverandre. I debatten kan det høres ut som at det ikke er sikkert at det kommer til å lande redningshelikoptre i Namsos i framtiden. La meg derfor være veldig tydelig på at sykehus som i dag benyttes av redningshelikoptrene, også skal benyttes av redningshelikoptre i framtiden. Det gjelder også for Namsos. Debatten handler derfor ikke om dette, men om hvilke tilpasninger som må gjøres for å få det til. Dette er løst på ulike måter i Stavanger, Arendal og Trondheim, og vi skal framover jobbe med en løsning for Namsos. Justis- og beredskapsdepartementet har i forbindelse med dette arbeidet mottatt en anbefaling fra NAWSARH-prosjektet, som er til vurdering, men det er ennå ikke avgjort.
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-21:
Vi er enige om at det er fantastiske fartøyer, vi får verdens beste helikoptre. Det er en veldig god nyhet. Så hadde jeg et litt langt svar, så det viktigste ble ikke formidlet på en skikkelig måte, nemlig at vi nå har fått anbefalinger som er til vurdering, men som ennå ikke er avgjort. Og så har jeg redegjort for hvilke vurderingstemaer vi der vil ta opp. Det viktige er jo at de sykehusene som har benyttet redningshelikoptre tidligere, også skal gjøre det framover, og så må vi finne måter å løse dette på som er innenfor den kostnadsrammen vi har til disposisjon. Den beslutningen har vi ikke tatt, men redningshelikoptrene, de nye «SAR Queen», skal også lande i Namsos.
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-21:
Vi visste at de nye helikoptrene er mye tyngre, og vi visste at de har mer rotorvind. Vi har erfaringer fra Danmark som viser at det kreves større sikkerhetssoner. Derfor kan det være ulike måter å håndtere dette på, men det viktigste er at de blir håndtert, og at de sykehusene som i dag benytter redningshelikoptre, skal gjøre det for framtiden. Og det er altså mye, mye bedre helikoptre. Men det må gjøres tilpasninger. Det har vi visst, og derfor redegjorde jeg nokså detaljert for Stortingets beslutninger og informasjonen til Stortinget i denne anskaffelsestiden. De skal altså innfases, og i Stavanger er det f.eks. løst ved at helikoptrene lander på Sola. Det har de funnet ut er en god løsning. I Arendal vil de lande på Gullknapp eller Kjevik. Det har de funnet ut er en god løsning. Jeg så også den reportasjen fra Trondheim, og jeg er helt sikker på at vi skal finne en god løsning der også.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-10-21:
«Jeg registrerer at distriktsministeren har vært på reise for å flagge pilotprosjektet for Statens hus i enkelte distriktskommuner. Fremskrittspartiet har mottatt henvendelser fra bekymrede lokalpolitikere om at det vil være kommunene som til slutt vil sitte igjen med regningen for prosjektet. Kan statsråden garantere at prosjektet Statens hus blir fullfinansiert av staten og ikke blir et utlegg for kommunene?»
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-10-21:
Eg må fyrst takka for svaret. Sjølv om ein viser til at initiativ vart tekne då Framstegspartiet satt i regjering, er det ikkje sånn at me synest det er ein god idé når me no er ute av regjering. Men eg takkar for at ein her tydeleg slår fast at kommunane ikkje skal løpa nokon økonomisk risiko for prosjektet til staten. Grunnen til at me er bekymra, er det me kunne lesa i lokalavisa Lyngdals Avis, der det står at det var lite konkret om innhaldet då ministeren presenterte dette. Så var det eit sitat frå ministeren om at ein spelar ballen tilbake til pilotkommunane når det gjeld å fylla Statens hus med konkret innhald. Eg oppfattar det slik at det er ikkje kommunane ein spelar ballen tilbake til, men staten sjølv på dei bestemte plassane. Det ville vera veldig bra om ein rydda i bruken av omgrep, og at det ikkje er pilotkommunane som får ansvaret for eit prosjekt som såg lite konkret ut då det vart presentert for kommunane.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-10-21:
Det er bra med alt som er tydeleg, og at kommunane ikkje tek på seg eit ekstra ansvar, men eg blir ikkje roleg av og har ikkje meir tru på at berre ein samlokaliserer fleire statlege byråkratar eller har felles møte på elektroniske sosiale møteplassar, vil dette bli betre. Det eg trur at distrikta treng, er at statlege byråkratar oppfører seg meir som det private næringslivet. Det ville ha vore mykje betre om statlege etatar var ute og trefte næringslivet der det er, og lytta til kva behov dei har – kva behov kommunane har når det gjeld plan- og bygningslova, og kva behov næringslivet har når det gjeld reguleringar. Eg har inga tru på at det er ein lur modell at statlege byråkratar skal læra av kvarandre korleis dei skal stikka kjeppar i hjula. Det hadde vore mykje betre viss dei hadde lært av næringslivet korleis ein legg forholda til rette for vekst. Eg hadde sett mykje meir pris på at dette initiativet handla om korleis ein skal vera ein som legg til rette for næringsliv og folk i distrikta, enn at ein skal samla statlege etatar og bli einige om korleis ein skal plaga distrikta, som Fylkesmannen er den beste eksponenten for.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-10-21:
Det var daværende kommunalminister Monica Mæland som presenterte distriktsmeldingen da Fremskrittspartiet satt i regjering. Man pekte på at Statens hus kunne være et godt prosjekt for i større grad å se på hvordan statlige etater lokalt kan samarbeide bedre, og hvordan man kan hente synergier ved bedre samhandling lokalt mellom statsetater. Regjeringen har nå gått i gang med å prøve ut disse pilotene for Statens hus, der små og mellomstore avdelinger i statlige etater samarbeider tett med hverandre og skaper et større og bedre fagmiljø på mindre steder. Vi ønsker å se om dette kan gjøre det lettere å beholde og rekruttere nødvendig kompetanse i distriktene. Det vil også gi oss ny kunnskap om hva som er viktige faktorer for å lykkes med å lokalisere statlige virksomheter på mindre steder. Derfor har regjeringen vært opptatt av at disse fire pilotene skal organiseres på ulike måter, fordi vi vil evaluere og ha følgeforskning underveis som kan gi oss nyttig innsikt i hvordan vi kan hente ut mer av de statlige etatene som samarbeider mye tettere lokalt. Vi har startet fire piloter: i Lyngdal, på Stadt, i Orkland og i Narvik. Noen av pilotene kan ha som mål å oppnå bedre resultater innenfor f.eks. rekruttering, IKT og kompetanseutvikling. Andre kan ha som mål å få på plass samhandling mellom kommuner og fylkeskommuner. Pilotene kan samarbeide i de lokalene de har i dag, de kan samarbeide digitalt, og de kan også samlokalisere seg fysisk hvis de ønsker det, innenfor de økonomiske rammene de har i dag. Men dette skal ikke medføre noen ekstrakostnader for kommunene. Det er nettopp derfor de statlige etatene nå ser på hvordan de kan organisere seg på best mulig måte, med en god dialog ut mot pilotkommunene, slik at dette kan gjøres innenfor de kostnadsrammene som ligger til grunn. I statsbudsjettet for 2021 foreslår regjeringen 16 mill. kr til de fire pilotene, først og fremst for at det skal være prosjektmidler tilgjengelig for å sørge for at det er god samhandling mellom staten og kommunene, og at vi dekker eventuelle kostnader i forbindelse med samlokaliseringen. Dette er først og fremst et samarbeid mellom statlige etater, og det er ingen forutsetning at kommunene skal bidra med økonomiske midler, verken i prosjektet eller når prosjektet er avsluttet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-10-21:
Jeg er veldig glad for at representanten Njåstad stilte det spørsmålet, og jeg vil oppklare det. Det har vært veldig viktig for regjeringen at det er en lokal interesse og et lokalt ønske om å få på plass en slik pilot. Derfor er kommunene valgt ut. For det første er det bare sammenslåtte kommuner som er valgt ut. For det andre har vi vært opptatt av kommuner som har flere statlige etater, men som sitter på hver sin tue. Det at fagmiljøer kan sitte sammen, hente ut synergier og jobbe på tvers på en helt annen måte, gjør at det kan være mer attraktivt å lokalisere arbeidsplasser utenfor de større byene også. Vi ser i dag at mindre steder ikke har de samme mulighetene til å få etablert statlige arbeidsplasser, fordi det rett og slett er for svake fagmiljøer. Gjennom å bygge opp større klynger av statlige kompetansearbeidsplasser ønsker vi å gjøre distriktene mer slagkraftige. Men jeg vil igjen understreke at det er staten som skal ta kostnaden ved dette, ikke kommunene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-10-21:
Jeg tror vi skal være litt tydelige på hvilke statlige arbeidsplasser vi snakker om. Vi snakker om statlige arbeidsplasser innenfor Nav, barnevernet, politiet og skatteetaten. Men jeg er enig med representanten Njåstad i at staten kan gjøre mye mer for å legge til rette, gjøre ting enklere og være en bidragsyter til at private arbeidsplasser blir etablert i større grad rundt omkring i Distrikts-Norge. Og der er det store muligheter. Med de naturressursene som er rundt omkring, langs kysten og i fjell og daler, er det med digitalisering og bruk av annen teknologi veldig mye å hente med tanke på å skape nye arbeidsplasser. Der bør staten absolutt være en pådriver, men da tror jeg vi skal bruke andre verktøy enn Statens hus. Statens hus er et pilotprosjekt som skal gå over tre år i fire kommuner, og som skal samle de statlige arbeidsplassene som allerede er der ute. Om de kan jobbe mer effektivt, tror jeg alle har noe å hente på det.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-10-21:
Først vil jeg gi representanten ros for å ta opp et viktig spørsmål. Jeg er veldig enig i at inngangen til dette spørsmålet, kampen mot lovbrudd i sjømatnæringen, er veldig viktig for Norge og omdømmet vårt som sjømatnasjon. Aller viktigst er det for bærekraftig forvaltning av fisken vår og våre marine ressurser – pluss økt verdiskaping for den seriøse delen av næringen. Dette er i hvert fall det arbeidet jeg setter aller høyest på min prioriteringsliste. Fiskerikontrollutvalget kom med en rekke gode råd. I tråd med mandatet handlet de om tre hovedtema: bruk av ny teknologi for å dokumentere fangst og omsetning, bedre bruk av de samlede kontrollressursene gjennom bedre kompetanse og organisering av kontrollmyndighetene, og regelverksendringer som fremmer etterlevelse. Det haster med å få på plass en bedre fiskerikontroll. Siden hovedtyngden av utvalgets råd kan gjennomføres innenfor dagens lovverk, er jeg i full gang med oppfølgingen. Fiskeridirektoratet har hatt forslag til fangst- og posisjonsrapportering fra alle fartøy ute på høring, og departementet har nettopp fått Fiskeridirektoratets forslag til konkret forskriftsendring til behandling. Fiskeridirektoratet og Justervesenet jobber samtidig med å forberede et konkret forslag til nytt regelverk for automatiserte veiesystemer ved mottak av fisk. Med forslaget til statsbudsjett legger regjeringen til rette for å finansiere den nødvendige satsingen på gode digitale løsninger og styrket kapasitet og kompetanse for Fiskeridirektoratets kontrollarbeid. Jeg har også tatt initiativ til dialog med justismyndighetene om oppfølging av utvalgets råd for å styrke det kriminalitetsforebyggende arbeidet i fiskerisektoren. Departementet har også etablert et godt samarbeid med Økokrim. Det er også slik at utvalget fremmet forslag til lovendringer, som Stortinget må behandle før de eventuelt kan gjennomføres. Det gjelder bl.a. forslaget om å endre rollen salgslagene har i kontrollarbeidet, og forslagene om strengere reaksjoner ved lovbrudd. Begge disse spørsmålene krever en nærmere utredning før regjeringen har tilstrekkelig beslutningsgrunnlag til å vurdere eventuelle forslag til lovendringer. Vi vil derfor se på helheten i de tiltakene vi ser som nødvendige å gjennomføre, før det besluttes hvordan dette arbeidet skal sluttføres, og om det blir naturlig å komme tilbake til Stortinget i en egen sak. Jeg vil uansett sørge for at Stortinget blir orientert på en passende måte og får anledning til å si sin mening om de spørsmålene vi finner naturlig, f.eks. i departementets budsjettproposisjon.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-10-21:
Vi har tenkt å ta den korteste veien til målet, så når det er tiltak som kan gjennomføres uten lovendringer, har vi iverksatt et arbeid for å komme fort i gang med ting som vi synes er viktig, og som ikke må godkjennes av Stortinget. Når det gjelder forslag som krever lovendringer, og større saker, vil vi komme tilbake til Stortinget på behørig vis. Samtidig vil vi holde Stortinget orientert om det arbeidet som er iverksatt. Nå har det vært høringsprosesser, og det har vært innspill fra og dialog med næringen selv. Det er også en viktig del av beslutningsgrunnlaget før vi går videre. Så synes jeg også det er kjempeviktig at det er en bred enighet i Stortinget bak et sånt arbeid, og jeg opplever også at næringen selv er veldig opptatt av at vi skal få i gang gode tiltak.
Odd Emil Ingebrigtsen (Høyre), 2020-10-21:
Når det gjelder fiskerikrimsenter, foregår det en prosess og en diskusjon med politiet, som hadde en viss skepsis til type fiskerikrimsenter. Men det viktigste er at det foregår et veldig grundig og godt arbeid, f.eks. ved analyseenheten i Vardø, som skaffer bakgrunnsinformasjon til oppfølging, som har bidratt til at man har avdekket en god del fiskerikriminalitet. Vi har ikke avklart de spørsmålene ennå og vil om nødvendig komme tilbake til Stortinget med det. Det jeg synes er viktig, er at vi fort får i gang de forslagene som ikke trenger lovendring. Det er mange gode forslag fra utvalget som vi ønsker å følge opp. Så har vi fått gjennomført en høring og fått tilbakemelding på det vi har tenkt så langt.
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-23:
I samband med likelønsdagen i morgon vil eg på vegner av representantane Torgeir Knag Fylkesnes, Nicholas Wilkinson, Freddy André Øvstegård og meg sjølv fremja eit representantforslag om å styrkja retten til heiltid.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-23:
Jeg fremmer et forslag om demokratisk forankring av Norges arbeid i FNs sikkerhetsråd.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-10-23:
Jeg har den ære å sette frem et representantforslag på vegne av representantene Tor André Johnsen, Erlend Wiborg, Solveig Horne, Himanshu Gulati og meg selv om samværssabotasje.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-10-23:
Jeg vil på vegne av stortingsrepresentantene Sverre Myrli, Kirsti Leirtrø og meg selv sette fram et forslag om at Statens vegvesens trafikkstasjon på Mysen i Indre Østfold opprettholdes.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-23:
I forbindelse med likelønnsdagen i morgen har jeg gleden av å fremme et representantforslag på vegne av stortingsrepresentantene Kari Elisabeth Kaski, Nicholas Wilkinson, Solfrid Lerbrekk, Torgeir Knag Fylkesnes, Lars Haltbrekken, Mona Fagerås og meg selv om et krafttak for likelønn.
Monica Mæland (Høyre), 2020-10-23:
Stortinget har etter første gangs behandling truffet vedtak om en endring i midlertidig lov om tilpasninger i prosessregelverket som følge av utbruddet av covid-19 mv. Vedtaket går ut på at loven forlenges til 1. juni 2021. Det ble dessverre ikke inntatt en egen ikrafttredelsesbestemmelse i proposisjonen. Det er uheldig, og jeg setter derfor stor pris på at Stortinget viser imøtekommenhet og finner en løsning. Jeg ser det kan gjøre at det stilles spørsmål ved fra hvilket tidspunkt den foreslåtte lovendringen får virkning. Og jeg er glad for at Stortinget gir meg anledning til å ta dette opp så raskt, slik at vi unngår denne usikkerheten. At de midlertidige reglene kan videreføres uten opphold, er svært viktig for domstolene. Derfor er det veldig bra at Stortinget, slik jeg oppfatter det, viser vilje til å finne en løsning på dette. For å få dette til er det behov for å ta inn en ikrafttredelsesbestemmelse, som en del av lovvedtaket som nå er til behandling. Jeg tillater meg derfor å be Stortinget om å vurdere en ikrafttredelsesbestemmelse som kan sikre nettopp at vedtaket om forlengelse av loven får sin tiltenkte virkning. Jeg er opplyst om at Stortinget skal samles for siste gangs behandling av denne saken den 3. november. Ettersom gjeldende lov da vil oppheves 31. oktober 2020, er det også behov for en egnet overgangsbestemmelse som kan ivareta at reglene gjelder uten opphold. Jeg tillater meg derfor også å be om at Stortinget vurderer en overgangsbestemmelse som kan sikre at loven forlenges med virkning fra 31. oktober. Jeg kan ikke se at det er særlige betenkeligheter ved å gi en slik overgangsbestemmelse med virkning noen dager før vedtakelsen i Stortinget. Loven gjelder praktiske tilpasninger i måten sakene avvikles på, og kan ikke sies å være inngripende eller å være egnet til å påvirke sakenes utfall. Det vil etter min vurdering ikke være snakk om noen form for tilbakevirkning som er utfordrende etter Grunnloven, men jeg nevner likevel at slike spørsmål, som ellers, må vurderes i den enkelte sak. For å sikre at det ikke skapes usikkerhet om virkningen av lovvedtaket som følge av at Stortingets behandling avsluttes etter at gjeldende lov oppheves den 31. oktober, er det også grunn til å vurdere en justering i overskriften i vedtaket og av de konkrete formuleringene. Jeg er glad for at et samlet storting er enig i at loven skal fortsette å gjelde slik at vi kan sikre domstolenes virksomhet i den krevende situasjonen vi befinner oss i.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-10-23:
Jeg tar ordet til sak nr. 2. Jeg viser til statsrådens innlegg i saken og vil med dette fremme forslag om lovanmerkning i saken.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-05-28:
På vegne av stortingsrepresentantene Trygve Slagsvold Vedum, Geir Adelsten Iversen, Willfred Nordlund, Sandra Borch og meg selv ønsker jeg å fremme et representantforslag om fungerende person- og varetransport i Nord-Norge. På vegne av stortingsrepresentantene Geir Adelsten Iversen, Heidi Greni, Sandra Borch og meg selv vil jeg også fremme et forslag om å ta ut rovvilt for å berge samisk reindrift i en spesielt vanskelig situasjon. På grunn av den store krisen i den sårbare kalvingstida ber jeg om hastebehandling i henhold til Stortingets forretningsorden § 39 c.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-05-28:
Komiteen vil i denne saka påpeike at ordninga er meint å vere ei moglegheit for å få ein viss økonomisk kompensasjon i saker der det det offentlege har gjort urett, og der det ikkje er mogleg å få dekning på annan måte. I 2019 blei det utbetalt 21,7 mill. kr i rettferdsvederlag frå staten. Det er ein auke frå året før på 1,5 mill. kr. Dette kjem dels av at fleire saker blei behandla i 2019, og dels at utvalet i 2018 heva nivået for vederlag i enkelte typar svikt i barnevernet. Komiteen merkar seg at den totale gjennomsnittlege saksbehandlingstida har gått noko ned dei siste åra, men at ho for nokre typar saker gjekk opp i 2019. Utviklinga i saksbehandlingstida bør følgjast nøye framover. Komiteen merkar seg at den gjennomsnittlege saksbehandlingstida per sak har auka frå 14 månader i 2018 til 16 månader i 2019. Mykje av denne saksbehandlingstida er knytt til utgreiingane i faginstansane som behandlar dei ulike søknadene. I nokre saker kan det vere opptil 2 000 dokument som er sende inn, og som ein må gå igjennom for å vurdere om det ligg føre eit grunnlag for vederlag. Ei viss saksbehandlingstid meiner komiteen er forståeleg, men komiteen vil framheve at ein ytterlegare auke i saksbehandlingstida vil vere uheldig for dei som søkjer om rettferdsvederlag. Resten av innstillinga viser til utbetalingane og at Stortinget har vedteke at taket på utbetalingar av rettferdsvederlag i utgangspunktet er 250 000 kr og 300 000 kr for spesielt alvorlege tilfelle. Utbetalingar på 200 000 kr er relativt vanlege, medan utbetalingar på 250 000 kr eller meir er svært sjeldne. Innanfor dei rammene som Stortinget har vedteke, kan utvalet sjølv ta initiativ til å auke satsane på utbetalingane, slik dei f.eks. gjorde i 2018 og 2019. Til slutt vil komiteen framheve at det ikkje berre er pengebeløpet i seg sjølv som er viktig, men at personar som har vore utsette for svikt frå det offentlege i barndomen, får saka si gjennomgått og får ei orsaking.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-05-28:
I forkant av ei rekkje samanslåingar blir det ofte initiert felles leiing. Ei rekkje justisministrar har uttalt her i Stortinget at felles leiing skal bli brukt som eit unntak og berre i særlege tilfelle. Det at det er høg terskel for dette, trur eg me tverrpolitisk har meint er veldig bra. Det eg vil spørje statsråden om, som me òg viser til i innstillinga, er kva statsråden meiner om at Domstoladministrasjonen har eit styrevedtak på at felles leiing skal vurderast kvar gong ein domstolsleiar går av, og om dette styrevedtaket står i stil med det statsrådar, regjering og storting har sagt.