Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-06-04:
Regjeringen fremmer i denne proposisjonen forslag til flere endringer i politiloven. Dette er endringer som er nødvendige bl.a. som følge av politireformen, opprettelsen av Politidirektoratet og kravet om bedre kontroll med helsetilstanden til dem som innsettes i politiets arrester. Det er denne siste bestemmelsen som er av størst betydning for publikum; de andre forslagene er mer av organisatorisk og administrativ art. Vi har i de siste årene opplevd flere tragiske dødsfall i politiarrestene. Politidirektoratet, og tidligere Justisdepartementet, har i instrukser til politimestrene understreket og gjentatt kravet om at innsatte skal ha forsvarlig tilsyn. Både Torturovervåkningskomiteen og Sivilombudsmannen har imidlertid vært kritiske til vår ordning, og Stortinget har bedt om at kravet om helsekontroll lovfestes. Regjeringen foreslår derfor endringer i politiloven § 9 som skal sikre at personer som settes i politiets arrester, får nødvendig lege- og helsetilsyn. Forslaget går ut på at det skal gå klarere fram enn i dag at politiet har plikt til å sikre helsetilsyn dersom den innbrakte på grunn av beruselse ikke kan ta vare på seg selv eller gjøre rede for seg. Politiet skal vurdere å overføre vedkommende umiddelbart til sykehus, legevakt eller avrusningsstasjon. Dersom overføring ikke skjer, skal personen ha legetilsyn ved innsettelsen i arresten. Skulle det være grunn til å tro at den innbrakte har hodeskade, indre skade eller betydelig skade, eller at helsetilstanden er slik at helsetilsyn anses nødvendig, skal politiet straks tilkalle lege eller annet helsepersonell. I påvente av overføring til sykehus eller gjennomføring av lege- eller helsetilsyn skal den innbrakte nå ha skjerpet tilsyn av politiet. Dette innebærer kontinuerlig overvåkning av den innbrakte. I proposisjonen foreslås det enkelte endringer i politiloven § 18 om politipersonalet - med hensyn både til vandelskrav og til kravet om norsk statsborgerskap - som kun skal gjelde for tilsatte med alminnelig politimyndighet. I proposisjonen foreslås det også endringer i reglene om tildeling av politimyndighet og legitimasjon. På bakgrunn av dagens kriminalitetsbilde bør det etter Regjeringens vurdering være legitimt at uniformerte tjenestemenn i enkelte situasjoner ikke ønsker å oppgi navnet sitt. Det foreslås derfor at tjenestemennene kan oppgi tjenestenummer i stedet for navn. Jeg har merket meg justiskomiteens tilråding om at nærmere bestemmelser om tjenestenummer og den praktiske gjennomføringen utformes av Regjeringen, og departementet vil prioritere dette arbeidet. Det er selvsagt at vi i denne sammenheng legger til grunn det som var konklusjonen i forbindelse med behandlingen av den såkalte kvitteringsordningssaken. Regjeringen følger opp dette i samsvar med det som den gang var Stortingets forutsetninger. Men her går vi inn på endringer i politiloven som går på den bakenforliggende lovhjemmel. Det foreslås også et eget kapitel om Politihøgskolens virksomhet. Politihøgskolen står i en særstilling sammenliknet med andre utdanningsinstitusjoner, idet den er underlagt Justisdepartementet med Politidirektoratet som foresatt myndighet. Det er ingen bemerkninger til den justering komiteen har gjort når det gjelder studentenes bierverv, opp mot det forhold at man da vil komme i en annen situasjon hvis man har erverv som kan være i strid med det å ha politimyndighet. Både prinsipielle og formelle grunner tilsier at det er behov for å endre politiloven, slik at sentrale bestemmelser som regulerer Politihøgskolens organisering og virksomhet samt studentenes rettigheter og plikter, lovfestes i politiloven. Jeg er glad for de vedtak som Stortinget legger opp til i dag.