Tage Pettersen (Høyre), 2021-12-14:
Det siste Høyre gjorde i regjering, var å legge fram et statsbudsjett som legger til rette for et trygt og godt liv i hele landet vårt – både i byer, på landet og på kysten. Gjennom å legge grunnlaget for flere jobber i privat sektor, gjennom å gi folk og bedrifter den kompetansen de trenger, og gjennom å sette fart på omstilling mot et grønnere og mer digitalisert samfunn med samarbeid og handlekraft, har vi klart å håndtere den bratteste økonomiske nedgangen siden annen verdenskrig. Så er det en del mørke skyer på himmelen akkurat nå, og som komitélederen var inne på, håper jeg at regjering og storting kan være både samlet og forutsigbare i de prosessene som vi nå må igjennom. På makronivå, og trolig også lenger ned enn det, er det åpenbart stor enighet om kulturbudsjettet som Solberg-regjeringen la fram. Støre-regjeringen har valgt å ikke øke budsjettrammen, men å foreta enkelte omprioriteringer, og i forliket med SV har regjeringen lagt på rammen med 20 mill. kr. Det velger jeg å tolke som at det er stor grad av enighet. De rød-grønne partiene vil nok være raske med å svare at de kun har hatt kort tid på seg og derfor ikke har rukket å gjøre flere endringer, men tross tidsargumentet har allikevel den samme regjeringen flyttet på en del milliarder kroner, så her er det vel i så fall viljen som har hatt en stor rolle. Jeg vil også minne de samme partiene på at de har hatt åtte år på å legge en god plan for hva de ville gjøre den dagen de eventuelt kom til makten igjen. Det er vel også verdt å nevne at kultur, frivillighet og idrett ikke er nevnt med ett eneste ord i budsjettenigheten. Etter åtte år med borgerlig regjering har vi et bedre utgangspunkt for omstilling. Norsk økonomi har blitt grønnere og mindre oljeavhengig, og konkurransekraften er styrket og har blitt mer digitalisert. Også på kulturområdet vil jeg påstå at vi etter åtte år går ut med en kultursektor som er mer robust, mer fri, og som har flere økonomiske ben å stå på. Solberg-regjeringen har opprettholdt og økt bevilgningene over kulturbudsjettet i hele perioden fra 2013. Den gang utgjorde budsjettet om lag 9,5 mrd. kr, og dersom vi for sammenligningens skyld holder bevilgningene til NRK og likestillingsformål utenfor, er kulturbudsjettet for 2022 på 14,7 mrd. kr, eller en økning på 5,2 mrd. kr – eller nesten 60 pst. på åtte år. Sagt på en annen måte er vi omtrent på samme prosentsats i forhold til statsbudsjettet som i 2013. Nå har flere av oss forsøkt å få kulturministeren til å svare på hvordan de skal beregne, eller – kanskje riktigere sagt – fra hvilket utgangspunkt de skal beregne målet sitt om 1 pst. av statsbudsjettet til kultur. Selv etter åtte år med dette som sitt aller viktigste løfte på kulturfeltet har ikke de rød-grønne klart å svare på dette, og 25. november fikk jeg følgende svar på mitt spørsmål: «Regjeringen vil på egnet vis, og innen høvelig tid, komme tilbake til Stortinget med en nærmere konkretisering av dette målet.» Så vil tiden vise når det er høvelig, og hvordan dette regnestykket skal se ut. Kultur, idrett og frivillighet utgjør Norges største folkebevegelse. Det bidrar til god folkehelse, deltakelse og inkludering, og det skaper lokalt engasjement og fellesskap. For Høyre er deres rammevilkår viktig, og vår jobb er bl.a. å sikre dem et mangfold av finansieringskilder. Den største omprioriteringen regjeringen gjør i Solberg-regjeringens budsjett, er å innfri full momskompensasjon, og jeg er med på å applaudere det, men jeg tar avstand fra hvordan det finansieres. For å innfri løftet om full momskompensasjon, hvor regjeringen legger 150 mill. kr på toppen av Solberg-regjeringens allerede 1,75 mrd. kr, kutter regjeringen dramatisk andre steder. Jeg vil minne om at ordningen, som vi også var inne på i replikkordskiftet i sted, var på rundt 950 mill. kr da vi overtok i 2013. Regjeringen avvikler fritidskortet, som på sikt vil spare dem for 400 mill. kr. De legger ned gaveforsterkningsordningen, som innbrakte over 800 mill. private kroner til kultur og frivillighet i 2020, eller 2,6 mrd. private kroner siden 2014. 2 500 små og store tiltak over hele landet har mottatt støtte i denne perioden. Museumsforbundet og Sykehusklovnene var to av mange som i valgkampen advarte de rød-grønne mot å skrote ordningen. Kulturvernforbundet har i et brev sist uke belyst hvilke uheldige konsekvenser avviklingen av gaveforsterkningsordningen vil få for de frivillige kulturvernorganisasjonene. De skriver at denne beslutningen vitner om et hastverksarbeid hvor man ikke har utredet de umiddelbare konsekvensene for frivilligheten. Videre skriver de: Ikke var dette det vi så for oss ved inngangen til Frivillighetens år 2022. Kulturvernforbundet og våre medlemsorganisasjoner har jobbet i lang tid med forberedelser til å feire det frivillige kulturvernet i 2022, og vi føler nå at regjeringen spenner bein på oss i startblokken til dette viktige året. Museumsforbundet har også gjentatt sine bekymringer knyttet til å skrote ordninger i møte med den nye regjeringen. Regjeringen gir seg jo ikke der. De reduserer også skattefradraget på gaver til frivilligheten fra 50 000 kr til 25 000 kr. I Vårt Land skrev bl.a. Kreftforeningen, Norges Blindeforbund, Norges idrettsforbund og Flyktninghjelpen at skattefradraget har fungert godt for å øke bidragene fra både personer og næringsliv. I 2019 fikk 870 000 givere fradrag for gaver for over 4 mrd. kr. Frivillighet Norge skriver på sin nettside at de ønsker å utvide ordningen, og at det fradragsberettigede beløpet bør heves til 100 000 kr. Regjeringen går altså stikk motsatt vei. Jeg ser at Senterparti-representantene, mine gode kollegaer i komiteen, i leserbrev forsøker å forsvare at partiet deres nå sier nei til ordninger som stimulerer private givere til å bidra inn i kultur og frivillighet. Men de snur hele problemstillingen om reduksjonen i skattefradrag på hodet og sier at de skattyterne som gir noen av de største gavene, tåler å få redusert sitt skattefradrag. De sier at dette er i tråd med regjeringens politikk om å utjevne forskjeller. Og som om det ikke er nok, presterer de å framstille halveringen i grensen på skattefradrag fra 50 000 til 25 000 kr som en betydelig styrkning i forhold til 2013-nivået, da Solberg-regjeringen tok over. Det blir nesten komisk å lese. I denne saken ofrer de ikke frivilligheten – de som faktisk taper på dette – en eneste tanke, og frivilligheten selv anslår at de kan tape opp mot 400 mill. kr årlig på denne endringen. Solberg-regjeringens målsetting, i motsetning til venstresidens, har vært å styrke den økonomiske bærekraften i kulturen gjennom både offentlig og privat finansiering. Kulturlivet trenger flere økonomiske ben å stå på, og regjeringen har derfor de siste åtte årene etablert nye tiltak og ordninger som skal styrke kunst- og kultursektorens økonomiske bærekraft. Gaveforsterkningsordningen, økte skattefradrag, Talent Norge og filminsentivordningen er alle eksempler på dette. Ordningene har vært en stor suksess som har bidratt til å styrke kulturbudsjettet med milliarder av kroner. For eksempel har Talent Norge siden det ble etablert i 2015, bidratt til å bygge opp talentsatsinger verdt mer enn 380 mill. kr. Filminsentivordningen har gitt store ringvirkninger i norsk filmbransje og filmindustrien i Norge. Ordningen har i tillegg gjort det mulig å bygge opp kompetanse og investere i utstyr nasjonalt, og den har vist seg å være et godt virkemiddel for næringsvekst og sysselsetting. Vi stiller oss positive til at ordningen nå skal ses på og videreutvikles. Kulturen og opplevelse den gir, beriker oss som mennesker. Kunst og kultur er en del av vår nasjonale infrastruktur. Kulturinstitusjonene forankrer oss i vår historie, utfordrer oss og åpner opp for det ukjente, og det er en viktig brikke i den nasjonale demokratiske infrastrukturen. Et viktig mål for kulturpolitikken er at den skal oppleves relevant, være tilgjengelig og bidra til at flere av oss deltar i kulturaktiviteter. Vi vil at opplevelsene som kulturen gir oss, skal nå ut til mennesker i alle aldere i hele landet. Og for å nå dette målet mener vi at det er avgjørende å ta alle gode krefter i bruk, slik at økonomien i kulturlivet styrkes. Da kan vi ikke si nei til private penger verdt milliarder, slik venstresiden nå dessverre gjør i sitt budsjett.