Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-06-15:
Først vil jeg få takke komiteen og komitésekretariatet for et godt samarbeid om denne saken. Kommuneproposisjonen legger viktige føringer for statsbudsjettet til høsten og gir kommuner og fylkeskommuner nødvendige signaler om hvilke rammer de kan legge til grunn for budsjettarbeidet sitt. Her legges mange premisser for hverdagslivet til folk. Skole, helse, barnehage, eldreomsorg og kollektivtransport er tjenester som de aller, aller fleste er avhengige av i hverdagen. Den viktigste forutsetningen for kommuneøkonomien neste år er at kommuner og fylkeskommuner for inneværende år, men også neste år, kompenseres for tapte inntekter og økte utgifter i forbindelse med koronasituasjonen. Det siste året har Stortinget vedtatt en rekke kompensasjonsordninger og motkonjunkturtiltak. Den siste pakken for Kommune-Norge skal behandles i revidert nasjonalbudsjett på fredag. Disse tiltakene har ikke vært en del av kommuneproposisjonen for neste år, men de er likevel en helt avgjørende forutsetning for neste års kommunebudsjetter. Jeg vil understreke at det er helt nødvendig at Kommune-Norge får en tydelig forsikring om at de får 100 pst. dekning også for eventuelt nye kostnader som vil påløpe utover året og eventuelt for 2022. Det er avgjørende for å sikre at kommunene ikke drar i nødbremsen nå, at de stopper planlagte prosjekter, eller at de må kutte i tjenestetilbudet. Så langt ser det ut som om de er kompensert. Jeg er imponert over fleksibiliteten og handlekraften ansatte i norske kommuner har vist i håndteringen av koronasituasjonen, og jeg er imponert over hvordan utfordringene har blitt håndtert. En stor takk til alle som har stått på og fortsatt står på i Kommune-Norge nå i forbindelse med denne pandemien. I kommuneproposisjonen for 2022 signaliserer regjeringen at det legges opp til en realvekst i frie inntekter for kommunesektoren på mellom 2 mrd. kr og 2,4 mrd. kr i 2022, med 400 mill. kr til fylkeskommunene. Regjeringen legger opp til at inntektsveksten i henhold til vanlig praksis skal regnes fra anslått inntektsvekst i 2020 i revidert nasjonalbudsjett, men skal i tillegg korrigeres for virkningene av virusutbruddet. Anslaget på skatt på inntekt og formue i 2021 er oppjustert med 3,2 mrd. kr sammenlignet med saldert budsjett. Senterpartiet mener regjeringens økonomiske opplegg for kommunesektoren for neste år nok en gang er for dårlig. En viktig indikator for hvor god kommuneøkonomien er, er netto driftsresultat. Det er store forskjeller mellom kommunene, men i 2019 var kommunene samlet sett under anbefalingene fra Det tekniske beregningsutvalget for kommuneøkonomi. Vi mener regnskapstallene for 2019 er de mest relevante å se på, da 2020 var et ekstraordinært år med store tilleggsbevilgninger og større variasjoner i inntekter og utgifter enn i et normalår. Selv om kommunesektoren har blitt kompensert for sine merutgifter og mindreinntekter i 2020 og så langt i 2021, vil det komme en dag da pandemien er over og vi skal se framover. Hvis regjeringen da skal fortsette som før pandemien, vil kommunesektoren gå noen ekstremt tøffe år i møte. Kommuneøkonomien har de siste årene, særlig i perioden 2016–2019, blitt vesentlig svekket. Flere og flere små og mellomstore kommuner har lenge slitt med negative resultater, men også større kommuner har begynt å få røde tall. 43 pst. av kommunene hadde negativt driftsresultat i 2019. Det er bekymringsfullt. Ekstraordinære skatteinntekter utover forutsetningene i statsbudsjettene, bl.a. som følge av skattetilpasninger og lavere pensjons- og demografikostnader, er en hovedårsak til at de økonomiske resultatene ikke har vært så verst tross alt. Det er ikke på grunn av regjeringens ramme, men på tross av. Endringene i inntektssystemet de siste årene har i tillegg ført til en kraftig omfordeling innenfor rammen. De største bykommunene har vunnet, og små og mellomstore kommuner har tapt. Gjeldsveksten har økt fra gjennomsnittlig 21 pst. av driftsinntektene i perioden 2002–2008 til 48 pst. i 2019. Jeg er svært bekymret over denne utviklingen, og den kan åpenbart ikke fortsette. Finansieringen av ressurskrevende tjenester har vært en gjenganger i diskusjonene rundt kommuneproposisjonene. Formålet med toppfinansieringsordningen for ressurskrevende tjenester er å legge til rette for at kommunene kan gi et godt tjenestetilbud til mottakere som har krav på et omfattende helsetilbud. Den kompenserer kommuner med ressurskrevende tjenester for 80 pst. av netto lønnsutgifter over et innslagspunkt på 1,43 mill. kr per mottaker i 2021. Innslagspunktet var 1,157 mill. kr per mottaker i 2017 og 975 000 kr per mottaker i 2013. Kommunene sitter igjen med stadig mer av regningen. Økningen i innslagspunktet som vi har sett under denne regjeringen, har bidratt til å svekke mange kommuner økonomisk. Senterpartiet er positivt til at det nå foreslås en ordning for bedre å sikre de kommunene som har under 3 200 innbyggere, men som har ekstraordinært store utgifter. Det er også en utfordring for en del kommuner med over 3 200 innbyggere, som har unormalt store utgifter til ressurskrevende tjenester. Det må ivaretas. Senterpartiet mener at eiendomsskatten på det nåværende tidspunkt er et nødvendig onde. Det er kun 107 kommuner som ikke skriver ut eiendomsskatt på bolig, mens 113 kommuner ikke skriver ut eiendomsskatt på fritidsbolig. Dette viser at eiendomsskatten nå er helt nødvendig for å få økonomien til å gå rundt. Senterpartiet vil på sikt gjerne se på muligheten til f.eks. å erstatte eiendomsskatten med en friere skattøre, men først og fremst må vi sørge for at kommunene får en økonomi som finansierer de oppgavene de er pålagt. Innstillingen viser at partiene har felles mål for kommunesektoren på mange områder, men det er klare forskjeller som viser at det har en betydning hvem som styrer landet. Dette gjelder både de økonomiske rammene kommunesektoren må arbeide innenfor, og også de styringsrammene som blir satt mellom staten og kommunesektoren. På mange områder er det store ulikheter mellom partiene, og jeg regner med at partiene selv vil gjøre rede for sine standpunkt. Senterpartiet vil bygge samfunnet nedenfra og vil derfor spre makt, bosetting, arbeidsplasser, kapital og kompetanse. Vi ønsker at folk skal ha mulighet til bosette seg der de selv ønsker. Vi vil ha en tillitsreform med myndighet og ansvar nær folk og hvor man lytter til lærere, helsepersonell og politifolk. Det er de som vet hvor skoen trykker. Ved å legge om offentlig sektor i retning av mer tillitsbasert styring får vi bedre løsninger. Vi desentraliserer oppgaver og forenkler og slanker byråkratiet. Utviklingen av kommunesektoren er viktig for å opprettholde spredt bosetting og variert næringsliv over hele landet. Dessverre deler ikke regjeringen disse målene, og politikken fører til økende sentralisering. Senterpartiet foreslår å øke kommunesektorens rammer med 3 mrd. kr utover regjeringens forslag. Av dette skal minst 700 mill. kr gå til fylkeskommunene. Dette er helt nødvendig for at kommunesektoren skal levere de tjenestene de er lovpålagt. Senterpartiet mener det trengs en kraftig satsing på fylkesveiene i Norge. Dette er veier som er svært viktig for folk og næringsliv i hele landet. I Senterpartiets alternative NTP foreslås det totalt 4 mrd. kr utover regjeringens forslag til fylkesvei. Senterpartiet støtter høringsinnspillet fra KS, som ber om at tilskuddsordningen ikke skal være søknadsbasert, og at fordelingen må skje basert på kjente fordelingsnøkler. Senterpartiet vil gå nærmere inn på fylkeskommunens økonomi i et senere innlegg. I kommuneproposisjonen 2022 signaliserer regjeringen at det legges på 2–2,4 mrd. kr. Det tekniske beregningsutvalget har foretatt en beregning som viser at kommunesektoren får merutgifter på om lag 1,2 mrd. kr knyttet til demografiutviklingen. Veksten etes altså opp av demografiutviklingen. I tillegg kommer en anslått økning i pensjonskostnader på 600 mill. kr. Stortinget og regjeringen har de siste årene gitt kommunene flere og flere oppgaver og normer, bl.a. makstall, elev per lærer, pedagognorm for barnehager, osv. Dette er ikke fullfinansiert, og det binder opp betydelige midler som må spares inn på andre områder. KS har beregnet at det mangler 1 mrd. kr for å fullfinansiere barnehagereformen, bare for å nevne noe. Realiteten er at regjeringen legger opp til at kommunene skal løse flere oppgaver innenfor reduserte rammer. Senterpartiet mener det er feil politikk å sultefôre kommunesektoren. Det betyr rett og slett dårligere tjenester til innbyggerne. Når nye krav til kommunene, som bemannings- og pedagognormer, skal dekkes innenfor eksisterende rammer, går det ut over andre sektorer. Siden omsorgssektoren er den største i kommunene, er det de eldre som må betale regningen gjennom et dårligere tilbud. Jeg vil kort kommentere noe av diskusjonen rundt tilrådningens VI. Senterpartiet støtter sekundært forslaget om den såkalte hytteskatten, men vi støtter primært vårt eget løse forslag som tar for seg en bredere problemstilling enn kun helsetjenester utenfor bostedskommunen. Vi mener endringer i inntektssystemet bør skje gjennom en helhetlig gjennomgang, da alt påvirker alt. Til slutt vil jeg ta opp Senterpartiets forslag og de forslag vi har sammen med SV.