trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bengt Morten Wenstøb (Høyre), 2015-03-05:
Jeg tror alle er enige om at vold og trusselutsatte situasjoner er en viktig sak, og ikke minst at det er viktig å følge det over tid. Det som er utfordringen i dag, er jo at man har fokus på dette, men det fokuset må vare. Det er et tankekors at de situasjonene vi snakker om, der man kan bli utsatt for trusler, er de uforutsigbare situasjonene – situasjoner som oppstår i barnevernet, der man ikke visste på forhånd at det kunne bli situasjoner av en veldig alvorlig karakter. Det betyr at man bl.a. behøver mye veiledning, men det betyr også at man er i en situasjon der de som hjelper andre, behøver hjelp selv, at man står i en situasjon der man kan bli utsatt for trusler som man ikke har forutsett på forhånd. En av de aller viktigste tingene, som det kanskje ikke har blitt sagt så mye om i debatten, er holdninger som at «det er sånn man må regne med», at man må regne med å bli truet i sånne yrker – en slags holdningskultur som går på at det kanskje ikke er så farlig. Det er nettopp dette jeg synes er viktig å understreke, at man må ha nulltoleranse. Ofte handler det, ikke minst, om holdninger til kvinner, som jeg tror det er ganske vesentlig at man faktisk også arbeider med i denne sammenhengen. Forskrift er vel og bra, men det må handling til lokalt. Dette må følges opp på en måte lokalt, og det handler først og fremst om kompetanse, lederskap og om å bli tatt på alvor. Trepartssamarbeid har flere nevnt, og jeg er for så vidt helt enig i det, og det handler jo ikke minst om lederskap. Og det handler ikke minst om at når situasjonen oppstår, så tar man seg tid til å sette seg ned og snakke igjennom og ta konsekvensen av de opplevelsene de ansatte har hatt.
Ingjerd Schou (Høyre), 2015-03-05:
Dette er en etterlengtet sak, en overmoden sak, og den har vært gryteklar i mange år. Det er en god sak for hele regionen, og den er viktig for både gods- og persontransport. Når det gode er sagt, har jeg lyst til å gi noen refleksjoner tilbake til det jeg hørte Arbeiderpartiet og representanten Irene Johansen si. Det er slik at denne proposisjonen ble fremmet høsten 2014, ikke våren 2015. Den ble fremmet 19. desember i fjor, og det er høstsesjonen. Det andre er at representanten også påstår at det ikke har vært kontakt med lokale myndigheter, og med skam å melde må jeg si at det er feil. Det har vært gjentatte møter med ordførere og politiske myndigheter, i større omfang – tror jeg – enn det jeg har opplevd de siste åtte årene, og jeg har vært en del av dette politiske landskapet lenge. I tillegg er det ikke slik, som representanten også sa, at næringslivet påstår at dette er en trenering av en samferdselspakke i Nedre Glomma-regionen. Næringslivet har gitt tydelige tilbakemeldinger om at de opplever at regjeringen prioriterer nettopp Nedre Glomma, og de er godt tilfreds med den utviklingen som nå skjer. For Østfold – Nedre Glomma, men også hele regionen – er en del av hovedstadsområdet. Da henger tog, vei og sjø og havn nøye sammen, og jeg synes det er meget trist at Arbeiderpartiets representant har benyttet denne saken til nok en gang å fremme et politisk spill. Når regjeringen nå deler opp denne pakken, er det for å få kontroll over fremdriften, for å få kontroll over kostnadene, og dette behovet har ligget der også i de foregående åtte år. Det er slik at det har vært gjort for dårlig arbeid, og vært for dårlig kontroll, når det gjelder fremdrift og grunnarbeid, men også når det gjelder kostnad og kostnadskontroll. Når ordføreren i Sarpsborg må si at vi ikke kan bygge ut Sarpebrua fordi vi ikke vet hvor mye den koster, sier det seg selv at sånn kan vi for fremdriftens skyld ikke behandle fellesskapets midler. Da må vi ta kontroll over det, slik at vi får utviklet og kvalitetssikret fremdriften. Når det gjelder å trenere, er det med noe undring jeg ser når det gjelder Follobanen – som er svært viktig for fremkommeligheten til og fra Østfold og hovedstadsregionen – at Arbeiderpartiet lokalt i Oslo faktisk foreslår å gjøre den om til en lokalbanestrekning med en egen stasjon midt inne i en tunnel, og at det ikke blir den høyhastighetsbanen som Stortinget faktisk har forutsatt. Jeg håper at Arbeiderpartiet totalt sett besinner seg og ikke er med på å medvirke til fire års forsinkelse av et samferdselsprosjekt som er viktig nasjonalt, men også regionalt for Østfold.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Jeg tenkte at jeg ikke skulle ta ordet i denne saken, men når ministeren begynner å sparke til Arbeiderpartiet, slik han forsøker her, er jeg dessverre nødt. Jeg synes det i hvert fall er på sin plass å gjøre både forsamlingen og saken oppmerksom på at de som har vært med og prøvd å bidra til å få denne saken fort opp å gå, ikke nødvendigvis er hans eget parti lokalt – sannsynligvis heller tvert imot. For vi vet, alle vi som har fulgt denne saken – vi var jo også på besøk og så på viktigheten av den – at når Arbeiderpartiet sier at vi ønsker å ha en helhetlig sak, er det ikke fordi vi ikke ønsker at vi skal få dette på plass raskest mulig. Det er for å se til at framdrifta blir sånn som den var tenkt. Når man da kommer med et forslag om oppsplitting, kan man stille seg spørsmålet om hva den vil føre til. Vi vet i hvert fall at Fremskrittspartiet lokalt helt klart har vært mot å gå inn for dette prosjektet, på grunn av bompengene. Det var kanskje en av de største sakene de kjørte på i lokalvalgkampen, og selvfølgelig: Der, som på veldig mange andre plasser, var de ute med løftebrudd overfor velgerne. Så jeg synes kanskje ministeren burde roe seg litt ned når det gjelder å skyte, når vi vet hvordan partiet hans selv har agert lokalt i denne saken.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Ordningen med smarte overvåkingskamera, såkalt ANPR, er et etablert og viktig verktøy for å styrke overvåkingen på veg og er allerede i bruk på 15 grenseoverganger. Det ligger allerede planer for utvidelse med sju nye grenseoverganger, derav to ferjeterminaler. Grenseoverskridende kriminalitet er et stadig større problem, der vi ser at det smugles mer av både varer, dyr – ja, sågar mennesker – og narkotika. Man registrerer også at dette har fått et mer profesjonelt preg, og det ligger store penger i organisert kriminalitet. Derfor vil økt bruk av teknologiske hjelpemidler effektivisere dette arbeidet og være helt nødvendig for å klare å øke kontrollen. En full etablering av ANPR på alle kjørbare grenseoverganger og ferjeterminaler med anløp fra utlandet er kostnadsberegnet til 110 mill. kr i investeringer og vil ha årlige driftskostnader på 20 mill. kr. En utvidet bruk av ANPR vil være den mest kostnadseffektive måten å øke kontrollen og kunnskapen om den grensekryssende aktiviteten på, sier Toll- og avgiftsdirektoratet. En viktig premiss for at ANPR-systemet skal gi økt kunnskap, er muligheten for å lagre opplysningene. I dag er det kun tillatt med maks én times lagringstid. Toll- og avgiftsdirektoratet anbefaler at dette økes til ett år. Dette må da veies opp mot sikkerhet og personvern. I saka har man ikke tatt stilling til den utvidede lagringstida, men bedt om at regjeringen vurderer dette nærmere. Direktoratets anbefaling mener jeg må vektlegges, men jeg er litt bekymret for den anbefalingen som ligger i saka – for hvordan regjeringen vil håndtere det med lagringstid. Når vi ser på andre teknologiske hjelpemidler som er tatt i bruk med stor effekt, ser vi dessverre at dagens samferdselsminister og regjering har stoppet bruken av dette. Da tenker jeg på bruken av streknings-ATK, gjennomsnittsmåling med fotobokser, som også er et nyttig elektronisk hjelpemiddel. Her har dagens regjering, med Fremskrittspartiet og Høyre, tenkt å stoppe alle planlagte prosjekt, selv om det kan dokumenteres at man nesten reduserer antallet drepte og skadde med 50 pst. med å ta det i bruk – ikke minst i lange tuneller. Derfor er det bra at man nå ønsker å ta dette hjelpemiddelet i bruk, som jeg forstår alle er enige om. Arbeiderpartiet ser fram til at vi får på plass disse overvåkingskameraene så snart som mulig, og ikke minst at man raskt får avklart lagringstida, som jeg heller ikke har registrert at noen har sagt noe tydelig om i dag – kanskje med unntak av Senterpartiet, som har signalisert at de er skeptiske til en utvidet lagringstid. Men som sagt: Direktoratet er veldig tydelig på at skal de kunne benytte seg av denne kunnskapen, kan det ikke være én times lagringstid.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
I dette Dokument 8-forslaget er lagringstid av opplysninger et viktig moment. I dag har, som sagt, Toll- og avgiftsetaten lov til å lagre opplysningene fra automatisk nummerskiltavlesning i maksimalt én time. Toll- og avgiftsetaten sier at et viktig premiss for at dette systemet skal gi økt kunnskap, er at man utvider mulighetene for å lagre opplysninger lenger for å kunne gjennomføre analyser på strategisk og taktisk nivå. Direktoratet anbefaler sågar å øke lagringstida til ett år. Dette må selvfølgelig vurderes opp mot viktige personvernhensyn. Mitt spørsmål til ministeren er da, ettersom vi for så vidt legger dette i hendene på ham: Hvordan stiller ministeren seg til dette premisset fra direktoratet om en utvidelse til ett års lagringstid, og når vil dette bli avklart?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Jeg har lest det, og det kan tolkes sånn at en vil komme tilbake til det som gjelder investeringer i budsjettet. Men hvis det tolkes sånn at man samtidig vil avklare lagringstid, er jo det et klart og tydelig svar. Men som jeg sa i mitt innlegg, er vi kjent med at ministeren og regjeringen har stoppet bruken av viktige elektroniske hjelpemidler, og jeg tenkte da spesielt på – som jeg også nevnte – dette med streknings-ATK og argumenter med hensyn til personvernet. I lys av den saken er det gledelig at man vil ta i bruk dette hjelpemiddelet, men på streknings-ATK slettes opplysningene straks man har passert, og man viser at det har en stor effekt. Så spørsmålet mitt til ministeren med tanke på det er: Er det sånn at dagens regjering generelt vil holde tilbake med elektronisk trafikkovervåking, eller i hvert fall lagring, eller gjelder det bare streknings-ATK?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Et kort oppfølgingsspørsmål – siden ministeren ikke svarte på spørsmålet mitt, prøver jeg på nytt: Er ministeren positiv til en utvidet lagringstid på denne skiltgjenkjenningsovervåkingen?
Kari Raustein (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Utvidelse av tilbakeholdsretten av kjøretøy, som foreslått i denne saken, vil medføre at flere førere nektes å kjøre videre etter brudd på veitrafikklovgivningen. Det vil også føre til at flere bøter blir betalt, og med det være en viktig bidragsyter til å øke trafikksikkerheten på norske veier og utjevne konkurransen i transportnæringen. Jeg vil påpeke andre gode tiltak som regjeringen har gjennomført for nettopp å skape tryggere forhold på veiene. Det er blitt gjennomført mer kontroll på grensene. Vi har fått krav om vinterdekk på tungbil både for trekkvogn og tilhenger, og det er krav om obligatorisk bombrikke. I tillegg arbeides det nå for muligheten for vinterførerkort. Men hver dag ruller hundrevis av livsfarlige vogntog over norske grenseoverganger. De kjører seg fast i snøen på glatt føre, nettopp fordi mange ikke er skodd for det norske vinterføret. Viktige ferdselsårer blir sperret altfor ofte, og dette koster mye både i tid og penger for transportnæringen. I tillegg forårsaker det mange farlige situasjoner. Dette skjer til tross for informasjonskampanjer, flere kontroller, høyere bøtenivå og nye forskrifter med krav om mønsterdybde og kjettinger. Erfaringsmessig er inndrivelse av bøter ilagt utenlandske førere langt vanskeligere enn for førere som har fast bopel i Norden. Det gjør at en ikke treffer, og vi får ikke den ønskede effekten mot nettopp de utenlandske sjåførene og yrkessjåførene med de sanksjonene som vi har i dag. Når vi vet at en stadig større andel transportarbeid i Norge utføres med tunge kjøretøy med nettopp utenlandske førere, er det ekstra viktig at sanksjonene virker. De endringene som vi foreslår i dag i vegtrafikkloven § 36 b, er utrolig viktige endringer – det ikke bare å måtte vente til dom eller vedtatt forelegg, men at dette også skal gjelde der bot eller gebyr er utstedt. Det å utvide retten til også å gjelde regionveikontorer og Tollvesenet er viktige endringer. Den tilbakeholdsretten skal kunne benyttes uavhengig av hvilket land føreren av kjøretøyet er bosatt i. Erfaringsmessig respekterer ikke enkelte førere vedtak fattet av kontrollmyndighetene. Det er da behov for ytterligere sanksjoner. For å sikre gjennomføringen her er mekaniske eller elektroniske innretninger veldig gode hjelpemidler. Jeg vil spesielt nevne hjullås, som er en voldsomt effektiv sikring i så måte. Avslutningsvis vil jeg påpeke viktigheten av de foreslåtte endringene, nettopp for å øke trafikksikkerheten for alle oss som bor her i Norge, og sikre like konkurranseforhold mellom norske og utenlandske aktører i transportnæringen.
Helge Orten (Høyre), 2015-03-05:
Det er i grunnen stor enighet i komiteen om at ANPR, automatisk gjenkjennelse av nummerskilt, er et effektivt virkemiddel for å styrke grensekontrollen, og derfor skal jeg ikke holde et veldig langt innlegg. Ordningen er allerede etablert på 15 grenseoverganger, og toll- og avgiftsetaten har konkrete planer om å utvide dette til sju nye grenseoverganger, hvorav to er ferjeterminaler. Ifølge brev fra finansministeren til komiteen vil regjeringa vurdere dette i forbindelse med budsjettet for 2016, noe flertallet i komiteen har sluttet seg til. Erfaringene som Toll- og avgiftsdirektoratet har skaffet seg om bruk av ANPR så langt, er gode. Det viser seg å være et effektivt virkemiddel for å plukke ut objekt til kontroll basert på etterretningsopplysninger og kontrollhistorikk. Slik sett er dette et kostnadseffektivt tiltak for å styrke grensekontrollen og som helt klart vil kunne forebygge og avdekke organisert kriminalitet. I tillegg vil oversikt over kontrollhistorikken gjøre arbeidet med å avdekke ulovlige kjøretøy enklere, noe som vil ha betydning for arbeidet med å styrke trafikksikkerheten og avdekke ulovlig kjøring. Toll- og avgiftsetaten har i dag anledning til å lagre opplysninger fra ANPR i maksimalt én time. Etaten viser til at det kan være ønskelig å utvide denne lagringstida til ett år for å skaffe et bedre grunnlag for å gjøre strategiske og taktiske analyser. En utvidet lagringstid vil selvfølgelig gi bedre mulighet for å avdekke gjennomgående mønster og vurdere objekt med tanke på kontroll ved framtidige passeringer. Det er uten tvil en fordel med utvidet lagringstid av kontrollhensyn. Jeg vil likevel påpeke at en utvidelse av lagringstida må nødvendigvis bli sett opp imot personvernhensyn, og jeg registrerer at regjeringa vil komme tilbake til dette ved behandlingen av en eventuell utvidelse av ordningen med ANPR. Regjeringa flerdobler arbeidet med kontroll av tyngre kjøretøy. Gode verktøy som ANPR er viktig for å gjennomføre effektive og målrettede kontroller. Vi ser at økt kontrollaktivitet gir resultat, ulovligheter blir avdekket, trafikksikkerheten blir bedret, og det virker forebyggende. Nettopp derfor er det viktig at regjeringa er så tydelig på at en skal fortsette å styrke kontrollaktivitetene, og en utvidelse av ANPR vil være en viktig del av dette arbeidet.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2015-03-05:
Eg set pris på mange av formuleringane i svarbrevet frå Finansdepartementet, der statsråden m.a. seier: «Eg meiner representantane fremjar eit godt forslag som viser at dei er opptatt av å styrkje grensekontrollen.» Dette er heilt rett oppfatta. Vi ser kor viktig grensekontroll er og synest det er viktig å gjere moglege og relevante tiltak snarast råd. Kor høgt vil regjeringa prioritere temaet «smarte overvakingskamera», og meiner statsråden det er realistisk å få dette på plass i 2016?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2015-03-05:
Eg vil nok ein gong tilbake til brevet frå Finansdepartementet, for der viser ein til at Riksrevisjonen har tilrådd at toll- og avgiftsetaten skal skaffe seg meir systematisk kunnskap om trafikkmengdene ved dei ubemanna grenseovergangane som eit grunnlag for prioritering av kontrollressursane. Eg har forståing for at dei største er dei viktigaste, men samtidig må ein vel seie at i denne samanhengen er ikkje mengda trafikk så relevant. Kven og kva som passerer, vil vere vel så viktig, i alle fall når ein skal førebyggje kriminalitet – og uansett er det eit kostnadseffektivt tiltak. Meiner regjeringa at dei minste grenseovergangane, dei med minst trafikk, er mindre relevant når ein skal etablere smarte overvakingskamera?
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Eg synest statsråden heldt eit godt innlegg. Eg synest det er bra at statsråden deler verkelegheitsbeskrivinga til komiteen. Så synest eg det er veldig positivt at statsråden trekkjer fram betydinga av trepartssamarbeidet i diskusjonen om korleis få eit tryggare arbeidsmiljø for arbeidstakarar i valds- og trusselutsette yrke. Eg har berre lyst til å understreke at ein samla komité og alle høyringsinstansane i denne saka anbefaler denne forskrifta og ser på ho som eit veldig viktig tiltak, kanskje det viktigaste i dette representantforslaget. Eg oppfattar statsråden som litt meir tilbakehalden. Kan statsråden utdjupe dette? Kjenner statsråden til noko argument som talar mot ei slik forskrift? Viss ikkje – kan Stortinget rekne med at statsråden vil gå inn i desse diskusjonane med ei svært positiv haldning til snarast mogleg å få på plass ei slik forskrift?
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Sjølv om komiteen i all hovudsak er heilt einig om utfordringsbiletet i dag, kjem eg ikkje utanom å nemne det store stridstemaet i vår, for det har også innverknad på det vi diskuterer i dag: arbeidsmiljølova. Ho er ei av dei fremste folkehelselovene våre. Ho er fundamentet for helse, miljø og sikkerheit i arbeidslivet, og ein føresetnad for tryggleik på jobb er eit sterkt regelverk, der fast tilsetjing er hovudregelen. Eit fullt forsvarleg arbeidsmiljø er avhengig av arbeidstidsordningar som er føreseielege, og som tek omsyn til arbeidstakarane si helse, velferd og sikkerheit. Arbeidarpartiet meiner at regjeringa utfordrar denne sikkerheita med dei føreslåtte endringane sine til arbeidsmiljølova. Vi er uroa over verknaden forslaga kan få for den enkelte arbeidstakaren. Auka anledning til bruk av overtid, auka rammer for snittutrekning av arbeidstid, lågare faktor for beredskapsvakt og ei meir generell opning for søndagsarbeid meiner vi vil ta arbeidslivet i ei negativ retning. Arbeidarpartiet meiner, til liks med mange av høyringsinstansane, at forslaga frå regjeringa klart svekkjer dei verneformåla arbeidsmiljølova er meint å ha. Lange arbeidsøkter aukar risikoen for ulykker, feilhandlingar, helseskadar osv., og omsynet til å førebyggje slike uheldige effektar bør vege tungt. Slike verneomsyn er i for liten grad varetekne i forslaget frå regjeringa. Ungdom og arbeidsinnvandrarar er overrepresenterte på arbeidsulykkesstatistikken, og vi veit at mange av desse er mellombels tilsette. Ofte får dei inga eller lita opplæring og blir sette til arbeidsoppgåver dei ikkje er kvalifiserte til, med svært mangelfull HMS-oppfølging. Arbeidarpartiet meiner at arbeidsmiljøregelverket av i dag er ein føresetnad for tryggleiken på jobb, og at arbeidsmiljølova difor må bli styrkt snarare enn å bli svekt.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2015-03-05:
La det være klart at den rød-grønne regjeringen hadde en lang og konkret kamp for å sikre fulle stillinger og hindre deltidsarbeid. Det så vi jo konkrete resultater av, bl.a. i helseforetakene. Det er ikke bare i denne salen at man er gode arbeidsgivere, det er man også i kommunene og lokalt. De alternative arbeidstidene man har i dag, de turnusene man har i dag, som folk jobber i, med forskjellige erfaringer fra, er utarbeidet i dagens arbeidsmiljølov. Dagens lovverk, ifølge dem vi hadde på høring, og som vi alle har hørt erfaringene til – fra forskjellige arbeidstakerorganisasjoners side – framhever at det nettopp er romslighet for å lage gode løsninger innenfor dagens lovverk. Så la ikke det ligge til grunn at man er nødt til å endre dagens arbeidsmiljølov for å trygge ansatte i utsatte sektorer og i utsatte bransjer. Tvert imot tenker jeg at det er veldig mye som er mulig å gjøre innenfor dagens lovrammer, hvis vi bare er villig til å se hva de virkelige utfordringene er, og gjøre noe med det. Jeg er glad for at man fra komiteens side har valgt å peke på behovet for en presiserende forskrift for å kunne trygge arbeidsdagen for dem som elsker jobben sin, men som skal kunne utføre den med trygghet. Jeg setter også pris på at statsråden i sitt innlegg ikke avviste et slikt initiativ, og jeg ser fram til at vi sammen skal jobbe for å få gjennom en forskrift som kan gi folk den nødvendige sikkerheten i sitt arbeidsliv som man fortjener.
Hege Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Det er dessverre slik i vårt samfunn at en rekke arbeidstakere er bekymret for sin egen helse og sikkerhet når de går på jobb. Slik skal det ikke være. Noen arbeidstakere jobber i yrker der de jevnlig kommer i kontakt med psykisk ustabile eller syke mennesker som ikke alltid klarer å styre sine egne handlinger. Noen arbeidstakere jobber i yrker der de kan komme i kontakt med kriminelle som er villig til å sette andres helse og sikkerhet i fare. La meg gjøre det helt klart at Fremskrittspartiet mener at alle har krav på at arbeidsplassen skal være så trygg som mulig. De som jobber som sosionomer, vernepleiere, sykepleiere, vektere eller i barnevernet eller politiet, må sikres bedre enn det gjøres i dag. Jeg synes det er viktig å huske at arbeidet for et tryggere arbeidsmiljø kan og bør følge to hovedspor. Det første er å finne måter å minske volden på. Det andre er å gjøre det enklere og tryggere å takle vold når den først oppstår. De som er psykisk ustabile og syke, og de som er i livskrise eller på annen måte i en presset situasjon, må gis bedre behandling av helsevesenet og andre offentlige etater. Det er klart at syke som kan være en fare for eget eller andres liv og helse, kan og bør få hjelp så snart som mulig. I dag går mange av dem og venter på hjelp i lang tid etter å ha fått henvisningen sin. Det er uholdbart og skaper et samfunn med økt risiko. Når det gjelder kriminelle, er det dessverre slik at en liten gruppe av de kriminelle står for en stor del av kriminaliteten. Derfor bør det settes inn større ressurser på å sikre samfunnet mot disse, og de utgjør en økt risiko for arbeidstakere som politi og vektere, men også for andre. Det er nødvendig med en styrking av etterforskningen, påtalemyndighetene og straffegjennomføringen. På den måten vil kriminelle i større grad skjønne at vold, det lønner seg ikke. Jeg vil takke forslagsstillerne for at de tar opp denne viktige problemstillingen, og for at de gjør det på en konstruktiv måte. Vi vet at utfordringene med vold og trusler ikke er noe nytt. Og selv om de rød-grønne ikke fikk gjort så mye mens de selv satt i regjering, er det godt å merke seg at vi nå har et samlet storting bak ønsket om å gjøre noe i fellesskap.
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2015-03-05:
Jeg trodde ikke at denne debatten skulle handle om arbeidsmiljøloven i vid forstand. Jeg trodde vi skulle ha den debatten senere, like før påske. Men jeg kan heller ikke la være å ta ordet når den først kommer opp. Arbeidsmiljøloven er viktig for alle – for fast ansatte, for dem som har midlertidige eller vakante stillinger og for deltidsansatte. Og – bare så det er sagt – Høyre er opptatt av å hegne om arbeidsmiljøloven. Vi vil slåss for den. Men det er ingen motsetning mellom det å forsvare arbeidsmiljøloven og det å åpne opp for noen små justeringer som harmonerer mer med dagens praksis. Dette med turnus ble nevnt her: Man får det til innenfor dagens arbeidsmiljølov ved å søke de sentrale fagforeninger om dispensasjoner. Men det som ligger i forslaget til ny arbeidsmiljølov, er jo å slippe den prosessen. Det blir litt som å videreføre dagens praksis, men uten disse omstendelige søknadsprosessene. Det er bl.a. det forslaget til ny arbeidsmiljølov handler om. Det har vært snakket om dette med å få større stillinger: Ja, de virksomhetene som har søkt om dispensasjoner, og som har fått til alternative turnuser, har også fått til flere hele stillinger, og det er jo noe vi alle er enige om. Så jeg forstår egentlig ikke denne debatten.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Når jeg sier at jeg er positiv til det arbeidet som nå foregår i Arbeidstilsynet og mellom partene i samarbeidsforumet, er det nettopp fordi man der sitter og diskuterer ikke bare om man skal ha en forskrift, men også følger opp arbeidsrapporten på en god måte og finner ut – om man skal ha denne forskriften – hvordan den skal innrettes. Jeg synes det er både viktig og riktig ut fra mitt ståsted å ta dette arbeidet så pass seriøst at jeg avventer hvilke anbefalinger jeg får fra samarbeidsforumet, og, når de legger dette frem for departementet, ta tak i saken, melde tilbake og gripe fatt i det. Jeg mener at i respekt for det arbeidet som nå foregår mellom partene og i Arbeidstilsynet, vil jeg avvente deres anbefaling – og mener det kan være klokt.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Jeg er veldig glad for at et så klart flertall i Stortinget har sluttet seg til regjeringens fremlegg i denne saken, og jeg synes også det er viktig å understreke, som flere har vært inne på, at ordningen i hovedsak har fungert etter intensjonen. Vi snakker her om folk med kort botid, vi snakker om at det skulle være en minsteinntektsikringsordning for å forhindre at folk ble stående på bar bakke når man kom hit. Jeg synes også det er interessant å trekke frem noen andre tall: Når vi ser på tall fra 2006, så hadde 64,6 pst. av mottakerne redusert ytelse som følge av inntektsprøving, mens tallet hadde økt til 75,3 pst. i 2013. Den viktigste årsaken til redusert ytelse er egenopptjent alderspensjon fra folketrygden. Det synes jeg er et interessant og viktig signal, som viser at stadig flere har kommet og enten fått en fot innenfor arbeidslivet i Norge, eller har med seg opptjeninger. I utgangspunktet snakker vi her om mennesker som har få eller ingen opptjeninger fra andre land. Det betyr at flere har begynt å få opptjeninger i Norge og har en tilknytning til arbeidslivet. Det synes jeg er positivt og gledelig. Så er jeg veldig glad for det som også representanten Lundteigen sa, at det er viktig – for alle våre velferdsordninger – å ha en god og riktig kontroll for å sikre legitimiteten til våre velferdsordninger. Legitimitet er helt avgjørende hvis vi skal bygge opp, bevare og videreutvikle et godt, solid velferdssamfunn som er bygd opp gjennom flere generasjoner. Så registrerer jeg også at noen har tatt til orde for at man ikke burde ha gjort noe med forsørgertillegget. Jeg mener det er riktig at man nå har gjort de grepene man har gjort på det området. Det gjør at ordningen – enda tydeligere – er innrammet på den måten den var tiltenkt, nemlig som en minsteinntektsikringsordning, samtidig som man har en ordning som ikke blir bedre eller like god som for dem som allerede har en del opptjening i folketrygden. Det er viktig at man har et skille mellom dem som har kort botid, og dem som har litt lengre botid og har en del opptjening, slik at de som har opptjening, ikke kommer like dårlig ut. Det må være en motivasjon til både å være i arbeidslivet og bli lenger i arbeidslivet og tjene opp egne folketrygdytelser på det området. Kort fortalt: Regjeringen og jeg er tilfreds med den behandling saken har fått. Vi er tilfreds og fornøyd med den beslutning som Stortinget her gjør i dag.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Jeg mener at vi skal legge til rette for at ethvert menneske kan få oppleve en av de største frihetene et menneske kan få, nemlig å være selvforsørget med egen inntekt, uavhengig av alder. Jeg mener at vi har en vei å gå. Regjeringen gjør masse på en bred front for å få flere til å komme inn i arbeidslivet og flere til å stå lenger i arbeidslivet. Så kjenner ikke jeg til – og jeg tror ingen av oss som sitter i denne sal kjenner til – kompetansen – til hver enkelt der ute og kan peke på hvilke jobber eller hvilke næringer vedkommende har kompetanse til. Det som jeg er opptatt av, er å sørge for at vi får til et godt, fleksibelt og inkluderende arbeidsliv, som tar i bruk også den ressursen eldre arbeidstakere har. Jeg er overbevist om at mange som kommer til vårt land, også har en arbeidsevne og en ressurs som vi kan ta i bruk i større grad.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Dette er ikke en pensjonsordning – der tar representanten feil – det er en minsteinntektssikringsordning, og jeg mener at det er riktig å fjerne forsørgertilleggene i en minsteinntektssikringsordning, som supplerende stønad er. Derfor har vi foreslått dette, nettopp fordi man skal ha et skille mellom de velferdsordningene som er opparbeidet gjennom rettigheter, og en minsteinntektssikringsordning. Det har vi gjort på denne måten, og jeg mener det er en god måte å gjøre det på.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Det vil i så fall statsråden ta en vurdering av hvis det teoretiske tilfellet som representanten peker på, måtte oppstå.
Arve Kambe (Høyre), 2015-03-05:
Når representanten Holen Bjørdal velger å snakke om arbeidsmiljøloven i en sak som ellers er enstemmig, bør han ha en virkelighetsoppfatning som er mer i tråd med det han sier. Hele poenget med noen av endringene i arbeidsmiljøloven når det gjelder f.eks. barnevernsinstitusjoner eller institusjoner for andre typer mennesker, er at noe av det som sies, er at man vil ha trygge ansatte. Man vil ikke ha så mange ansatte å forholde seg til, og man vil at de som er ansatt på en slik institusjon eller boligtilbud, skal ha full stilling. Etter åtte rød-grønne år er hovedregelen for veldig mange av disse at de ikke har full stilling. Regjeringens forslag til ny arbeidsmiljølov, hvor man har en gjennomsnittsberegning av arbeidstid, vil bidra til at flere vil kunne jobbe. Jeg var på besøk på en barnevernsinstitusjon i Sola kommune. Der var det en jente som fortalte hvor forferdelig hun opplevde det å forholde seg til 16–17 ansatte rundt seg, som eneste bruker av tilbudet. Det var de ansatte helt enig i, og kommunen var enig. Hva gjorde de? De laget en gjennomsnittsberegning, som førte til at det var relativt få ansatte, men i full stilling og med mye fri mellom øktene, noe som bidro til at jenta hadde større sjanse for å komme seg ut i ordinær bolig og leve livet sitt, framfor hele tiden å ha folk rundt seg som hun ikke kjente. Jeg tror hele poenget med den gjennomsnittsberegningen vi ser, er at det fører til fulle stillinger til de ansatte, bedre kvalitet på dem som skal være der, og ikke minst bedre pensjonsopptjening for de ansatte. Så hvorfor argumentere med at arbeidsmiljøloven svekker denne typen tjenester? Hele poenget er faktisk at arbeidsmiljøloven styrker denne typen tjenester. Det er vi veldig fornøyd med.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
La meg først si at jeg syns vi har hatt en god debatt om dette store problemet som gjennom dette Dokument 8-forslaget er reist. Og når mange gir ros til komiteen og saksordføreren, med rette, vil jeg først og fremst gi ros til Fredric Holen Bjørdal, som faktisk tok initiativet til dette Dokument 8-forslaget, og for den grundige måten han, sammen med alle gode krefter, har jobbet for å få det fram. Det var ikke mulig å la være å ta ordet, siden diskusjonen om arbeidsmiljøloven kom opp, etter representanten Kambes innlegg. Det er riktig at det går an å endre arbeidsmiljøloven for å styrke muligheten til heltid. Det gjorde vi, de rød-grønne partiene, gjennom flertall i Stortinget, etter forslag fra regjeringa, i juni 2013. Vi brukte arbeidsmiljøloven til å utvikle den framover. Vi har gjort mange endringer, bl.a. for å styrke muligheten til heltid. Jeg la sjøl fram forslag om det da jeg var statsråd i 2009, som styrket fortrinnsretten til heltidsstilling for dem som sto i deltidsstilling. Den ble ytterligere styrket i juni 2013. Jeg syns det er veldig bra at representanten Holen Bjørdal tar opp sammenhengene i politikken, for det er ikke bare de punktene vi nå snakker om, som påvirker tryggheten i arbeidslivet – det gjør den samlede arbeidsmarkedspolitikken. Og der syns jeg at representanten Kambes innlegg var usedvanlig klargjørende. Han fortalte om et vellykket eksempel fra en barnevernsinstitusjon, hvor det var mulig å få til fleksible ordninger innenfor gjeldende arbeidsmiljølov, med de mange muligheter for unntak og fleksibilitet som ligger i den. Vi har en fleksibel arbeidsmiljølov i dag, som får til nettopp den typen løsninger. Men det blir altså foreslått en svekket arbeidsmiljølov, som ikke trygger situasjonen i arbeidslivet. Hoveddebatten om det kommer vi tilbake til den 24. mars.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Jeg har et spørsmål til statsråden: Anser han at inntekt av eget arbeid er et reelt alternativ for eldre innvandrere med kort botid og dårlig språk, kanskje til og med analfabeter? Og hvis ja, har statsråden gjort seg noen tanker om hvor disse jobbene finnes?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Nå er det sånn at forsørgertillegget ikke bare blir fjernet for samboere og ektefeller, men også for barn under 18 år. Jeg lurer på: Er det et nytt prinsipp i norsk velferdspolitikk at barn under 18 år med gamle foreldre forventes å bidra til egen forsørgelse ved at man kutter i pensjonen til foreldrene, eller skal det bare gjelde de 40 barna som nå har fått merke dette på kroppen?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Jeg registrerer at statsråden og undertegnede er uenige på det punktet. Vi snakker tross alt om 18-åringer som har foreldre eller en forsørger over 67 år. Men nok om det. Hvis det nå skulle vise seg at sosialhjelpsforbruket igjen øker blant eldre innvandrere med forsørgeransvar på grunn av den innstramminga som har vært gjort, og det igjen også viser seg å få ny negativ effekt for bosetting av eldre innvandrere, vil statsråden da vurdere å endre på denne innstramminga og innføre forsørgertillegg for denne sårbare gruppa på nytt?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-03-05:
Supplerande stønad er ei viktig ordning for personar som har kort butid i Noreg, og dermed har knapp eller inga pensjonsopptening. Det er ei viktig oppgåve for fellesskapet å sørgje for at alle skal ha ei inntekt å klare seg med i alderdomen. Ordninga med supplerande stønad sørgjer for at den gruppa vi her snakkar om, har ei inntekt på linje med minstepensjonsnivået i folketrygda. Det er rett og rimeleg. Alternativet ville fort vere å hamne på stønadsordningar som er meinte å vere mellombelse og unntaksvise. Dette ville vore ei lite verdig løysing for dei det gjeld, og det ville dessutan lagt eit tyngre press på kommunale budsjett, der vi ønskjer det skal vere rom for ein raus økonomisk stønad nettopp for dei som har eit mellombels eller unntaksvis behov. I tillegg er det som representanten Christoffersen er inne på, kommunane sin vilje til å busetje eldre innvandrarar, eit ikkje uvesentleg argument i denne samanhengen. Venstre er glad for at regjeringa har gjennomført ein gjennomgang av ordninga, slik Stortinget har bedt om, sidan det trass alt er ei relativt ny ordning. Slik eg les evalueringa som er gjord, fungerer ordninga stort sett etter hensikta, og det er særleg positivt at ordninga ser ut til å ha bidratt til at talet i den aktuelle gruppa for økonomisk stønad har vorte tydeleg redusert. Det blir meldt om visse problem med å kontrollere at mottakarane ikkje har hatt opphald i utlandet meir enn det er anledning til etter reglane. Dette er det viktig at blir følgt opp nøye framover. Departementet føreslår i tillegg ein del mindre endringar i ordninga for å presisere det som er uklart i regelverket. Det synest fornuftig og vil truleg gjere lova enklare å praktisere. Det synest også fornuftig at ein på dette tidspunktet ikkje går inn for å utvide ordninga til grupper under 67 år. At krinsen som i dag er mottakarar av ordninga, er avgrensa, blir i evalueringa peika på som ein av grunnane til at ordninga stort sett fungerer bra og er enkel å kontrollere. Å utvide gruppa ville venteleg kunne auke kontrollproblema og ville inkludere menneske som normalt ville ha enklare for å skaffe seg inntekter ved sidan av ytinga. Eg oppfattar også at ein samla komité med innstillinga sluttar seg til at ordninga med supplerande stønad ikkje bør utvidast. Til slutt vil eg seie at det er bra at ordninga vi her snakkar om, i det alt vesentlege no har eit samla storting i ryggen. Det styrkjer legitimiteten bak ordninga, og med dei presiseringane som no blir gjorde, vil ho forhåpentlegvis også fungere endå betre.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Jeg har den glede å fremme et forslag på vegne av Jan-Henrik Fredriksen, Oskar J. Grimstad, Odd Henriksen, Regina Alexandrova, Margunn Ebbesen og meg selv om lov om endring i lov om motorferdsel i utmark og vassdrag. Midlertidig bestemmelse om bruk av snøscooter i tidligere forsøkskommuner. Jeg ber om at det blir behandlet etter forretningsordenens § 39 annet ledd bokstav c.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-08:
På vegne av Marit Arnstad, Kjersti Toppe og meg selv har jeg gleden av å fremme et forslag om at kommuneloven endres for å fremme større åpenhet og bedre mulighet for deltakelse i lokaldemokratiet.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-08:
La meg først si at jeg må beklage på det sterkeste at jeg glemte Evje og Hornnes i min redegjørelse i stad. Det burde jeg selvfølgelig ikke ha gjort, etter å ha hoppet Agder rundt – både her og der. Så det beklager jeg sterkt. Når det gjelder det andre spørsmålet, har jeg full tillit til at dette vil regjeringen komme tilbake til Stortinget med. På samme måte som det tok Arbeiderpartiet åtte år å ferdigstille Halden fengsel, skal vi levere minst like raskt – om ikke raskere.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-08:
Faktum er at Halden fengsel ble foreslått bygd i 2002 og ble åpnet i 2010. Hvis det er sånn at vi er upresise, viderefører vi en god tradisjon vi har lært av Arbeiderpartiet.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-08:
Jeg nevner igjen at oppstarten av Halden fengsel var i 2002, og det var ferdigstilt i 2010. Det tok altså åtte år samlet. Jeg skal ikke beskylde Arbeiderpartiet for hele sendrektigheten. Vi skal levere raskere enn det Arbeiderpartiet gjorde, og jeg kan forsikre vår statsråd om at det blir fullt trykk fra stortingsgruppene, både fra oss og fra Høyre. Og jeg tipper at Kristelig Folkeparti er minst like utålmodige som vi er, og at regjeringen kommer til å levere raskere enn Arbeiderpartiet gjorde.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-08:
En av de gode tingene med Arbeiderpartiet er at de er ganske forutsigbare. Det er en kvalitet i seg selv, spør du meg. Jeg er også glad for at representanten Kari Henriksen er så utålmodig i sin iver etter å bygge flere plasser, selv om jeg synes regnestykket i stad var så kreativt at antageligvis selv Riksrevisjonen ville ha stusset på det – men greit nok. Spørsmålet mitt er ganske enkelt. Arbeiderpartiet sa i stad, i vårt forrige replikkordskifte, at man brukte fire år fra man kom i regjering, til Halden fengsel var ferdig. Hvis man fortsatt var så opptatt av lukkede plasser, f.eks. i Agder, hvorfor gjorde man ikke noe fra 2010 til 2013, mens man fortsatt satt i regjering? Man kunne ha startet byggingen da.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-08:
Det er jo et paradoks at Arbeiderpartiet i opposisjon bruker så mye tid, krefter og oppmerksomhet på tiltak man mener ikke er konkrete. Sier det noe om Arbeiderpartiets egen oppfatning av hva som er konkret eller ikke konkret? Eller er det sånn at man faktisk frykter at dagens regjering kan lykkes med det den gjør, i motsetning til det Arbeiderpartiet selv gjorde – med unntak av å ta vare på de innsatte, på bekostning av ofrene for kriminalitetsbildet her i landet? Jeg mener at det kun er historien som vil dømme dagens regjering for det den har gjort og ikke har gjort. Den vil bli bedømt etter det den fikk til, og den vil få kritikk for det den ikke fikk til. Det er på en måte en del av det politiske spillet, og sånn skal det være. Debatten viser også at det er forskjeller, men i det store bildet er forskjellene – vil jeg si – marginale. Forskjellene i dag går prinsipielt på om norske borgere kan sone i utlandet. Flertallet mener ja. Det er forhandlet fram en god og forsvarlig avtale mellom Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti. Det har vært dyrt, men resultatet blir bra. Så da er det sånn det blir. Jeg må på slutten av debatten få lov til å si at for min del, som saksordfører, synes jeg komiteen har gjort en god jobb. De har holdt fristene, de har hatt gode innspill, man har vært tydelig på hvor man vil hen. Så er det også sånn at når man farter rundt og møter folk, gjør noen større inntrykk enn andre. Jeg må få si at å få møte en del av dem som representerte Hægebostad kommune, var en stor opplevelse – og å reise til Valdres og møte folk som jobbet for Slidreøya, og som viste et engasjement som jeg synes det står stor respekt av. Den samme honnøren vil jeg få lov til å gi dem som representerte Vefsn kommune, og som kom med et innspill som var så kreativt at Stortinget ikke kunne si nei til det. Da synes jeg man utøver godt politisk håndverk. Samtidig er det ikke tvil om at mange har henvendt seg til Stortinget og sagt at de har en tomt, de har en reguleringsplan. Nå er det ikke nødvendigvis det Stortinget har bedt om, og det er antakeligvis ikke det regjeringen har sett etter. Det man har sett etter, er gode løsninger der man kan nyttiggjøre seg samfunnets samlede ressurser på en best mulig måte, og som samtidig gagner det som kriminalomsorgen skal gjøre, nemlig å straffegjennomføre. Vi har gode løsninger, vi har et mangfold av løsninger. Jeg er helt sikker på at dagens regjering kommer til å legge fram forslag som gjør at vi kan budsjettere for dette på en god måte. I tillegg skal man forhandle fram budsjetter, primært med Venstre og Kristelig Folkeparti. Det betyr at vi er nødt til å finne løsninger i fellesskap. Da skal man ivareta lokale interesser, regionale interesser og nasjonale interesser. Men det igjen er en del av det å drive politikk. Det er ikke noe nytt i dette. Det nye i dag er at vi går utenfor landets grenser for å fjerne soningskøene. Der de andre slipper fangene fri, ønsker vi å holde dem bak lås og slå.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Først vil jeg si at jeg støtter Fremskrittspartiets omtale av Agder og samarbeidet der. Men jeg vil også inkludere ordføreren i Evje og Hornnes, som har vært med på dette laget. Forrige gang Fremskrittspartiet hadde makt, fikk de utsatt bygginga av Halden fengsel. Bygginga ble foreslått av tidligere justisminister Dørum. Fra pengene kom på bordet første gang – under Stoltenberg II-regjeringa, i 2006 – tok det fire år før fengselet sto ferdig. Penger har altså sammenheng med tidsperioden. Fremskrittspartiet har stemt ned et forslag om å starte bygginga én gang, de har lagt det i skuffen én gang, og de kommer til å stemme det ned i dag. Også denne gang skal ministeren få «pusterom», som saksordføreren omtaler det som i innstillinga. Jeg spør saksordføreren: Kommer det bare nye planer denne gangen også, eller kan saksordføreren og Fremskrittspartiet gi et konkret tidspunkt for når bygginga på Agder skal starte?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Jeg registrerer at Fremskrittspartiet omtaler byggeperioden ganske upresist. Byggeperioden varte i fire år og ikke i åtte år. Derfor spør jeg igjen: Når saksordføreren fra Fremskrittspartiet og samarbeidspartiet i regjeringskoalisjonen, Høyre, nå vil ha en ny plan, i hvilket tidsperspektiv ser representanten for seg at Agder fengsel skal komme på plass? Nå sitter representantens parti med ansvaret, de sitter med makta, de sitter med finansministeren. De er utydelige på når fengselsbygging på Agder skal komme i gang. Jeg spør altså: Kan representanten være tydelig når det gjelder årstall for oppstart av bygging av fengsel på Agder?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Jeg prøver meg igjen – den gode tradisjonen eller ikke. Spørsmålet gjelder dette: Det tok fire år fra pengene lå på bordet under vår andre regjering – penger som ikke ble bevilget fordi Fremskrittspartiet ville ha mer utredning da Bondevik var i regjering. Det tok altså fire år fra pengene lå på bordet, til bygging ble startet. Det er dette jeg forholder meg til. Det andre spørsmålet, som jeg registrerer at representanten for regjeringspartiene ikke vil svare på, handler altså om at de ikke makter å gi en klar tidsangivelse for når en skal starte bygging på Agder. Kan representanten anslå et årstall for oppstart av bygging av fengsel på Agder?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Først litt til regnestykkene og argumentasjonen. Nei, jeg forstår at Høyre og regjeringspartiene kan ha vanskeligheter med tall og vurderinger når vi hører hvordan de argumenterer rundt tidsbruken og årstall for gjennomføringa av det å bygge fengsler. Argumentasjonen i vårt forslag gjelder både lukkede og åpne plasser. Når vi flytter noen som er mindre kriminelle, ut til en åpen plass, blir det ledig en lukket plass for noen som er mer kriminelle. Det er en ganske enkel logikk. Når det gjelder Nederland, har jeg sagt – og det har jeg uttalt også til nederlandske myndigheter – at jeg har ikke noe grunnlag for å tvile på hvordan Nederland forholder seg til sine innsatte. Margunn Ebbesen var også til stede på det møte der jeg forklarte det. Det jeg sier, er at det er med hensyn til norsk lovgivning og overføringsprosessen i den forbindelse spørsmålene reiser seg, og det er ikke godt nok adressert i denne meldinga.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Forutsigbarheten til Arbeiderpartiet ligger tydelig i at vi bevilger penger når vi vil ha noe gjort, mens forutsigbarheten til Fremskrittspartiet ligger i at de vil ha flere planer og større utredninger og pusterom for ministeren. Det er en tydelig politisk forskjell. Vi gjorde noe mellom 2010 og 2013. Da denne regjeringa overtok, lå det faktisk et forslag i regjeringsapparatet om å bygge nye fengsler på Agder. Dette har vi gjentatt nå, nå kommer det til å bli gjentatt her for tredje gang – andre gang i Stortinget, men det lå altså et forslag i regjeringa. I alle disse tre tilfellene er dette forslaget blitt nedstemt eller lagt på is av den sittende regjering, til fordel for flere planer og bedre pusterom for ministeren.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Jeg er veldig glad for det spørsmålet, og jeg er veldig glad for at representanten fra Kristelig Folkeparti reiser et viktig kriminalpolitisk og etisk og moralsk dilemma – hvem skal inn og hvem skal ut? Der har altså våre avveininger vært at vi har sett at de moralske og etiske dilemmaene som er knyttet til flytting til Nederland, er så store og så alvorlige at vi har tatt de innvendingene på det største alvor, og derfor stemmer vi nei til Nederland. Så har vi sagt at de pengene som regjeringa nå legger på bordet for å få plass nederlandsleie, vil vi bruke til alternative straffegjennomføringsformer i Norge. Det betyr at vi vil ha en vurdering av hvem som skal ha lukket plass, og hvem som skal ha åpen plass. Men vi har ikke sagt at vi skal endre på noe av dagens regelverk, så vi forholder oss til regelverket til den forrige regjeringa, og som denne regjeringa i hvert fall uttaler offentlig at det er stor oppslutning om. Det er vårt grunnlag for å kunne levere 335 plasser i Norge istedenfor i Nederland.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Jeg synes dette var veldig bra å høre, og jeg kjenner jo representanten Ropstad godt nok til å vite at han er opptatt av dette med innhold. Mitt første spørsmål er ganske enkelt og presist: Når Ropstad er opptatt av innhold i soninga, lurer jeg på om det ikke da betyr at han vil stemme for vårt forslag som ligger i innstillinga?