Svein Harberg (Høyre), 2022-03-01:
Takk til saksordføreren for ryddig og godt arbeid og tilsvarende innlegg rundt saken. Dette blir ikke et innlegg i motsetning til det saksordføreren har sagt, det blir mer for å bygge opp under og understreke det samme. Det er ikke så ofte vi får rapporter fra Riksrevisjonen som tar for seg kritikkverdige forhold som går 10–15 år bakover i tid, men i denne saken valgte altså Riksrevisjonen å se nærmere på perioden 2007–2012, etter tips og opplysninger som indikerte at det var svakheter ved eller feil i saksbehandlingen av tilskudd til International Peace Institute, og mangler ved habilitetsvurderinger. Riksrevisjonen har undersøkt både saksbehandling, oppfølging og kontroll av tilskuddene. International Peace Institute er en organisasjon som arbeider godt, som arbeider for å fremme fred, sikkerhet og bærekraftig utvikling, og som har vært en god og uformell møteplass utenfor FN der FN-relevante problemstillinger kunne drøftes. Riksrevisjonens undersøkelser har avdekket tre sider av denne saken som gir grunn til bekymring: Først er det at departementet hadde betydelige svakheter ved saksbehandlingen, samt at de førte manglende kontroll og oppfølging av om tilskuddsmidlene ble brukt til måloppnåelse i henhold til søknaden, og om reglene for bruk av tilskuddet ble fulgt. Det er skremmende når slike summer utbetales over tid. Videre avslører rapporten manglende rutiner og oppfølging hos tilskuddsmottageren, av en art som skulle tilsi at dette ble oppdaget langt tidligere. Riksrevisjonen trekker fram at det er svært kritikkverdig at tilskuddsmidler til IPI er brukt i strid med Utenriksdepartementets interne retningslinjer. Dette gjelder i hovedsak andelen av midlene som har gått til administrasjonsbidrag. Denne kritikken stiller en samlet komité seg bak, og konsekvensene av dette er – som Riksrevisjonen påpeker – at penger som skulle ha gått til andre formål, har gått til den daglige driften av IPI. Sist, men ikke minst: Utenriksdepartementet sørget ikke for at de nødvendige habilitetsvurderinger ble gjennomført. Riksrevisjonen mener dette er kritikkverdig, noe også komiteen er enig i. Departementets rettsavdeling har selv i habilitetsvurderingen som ble foretatt i forbindelse med tilskuddsutbetalingen for 2012, pekt på at det var forhold som talte for at ansvarlig ekspedisjonssjef kunne være inhabil. Tilskuddspraksisen i departementet var ikke i tråd med Stortingets føringer eller departementets egne retningslinjer. Derfor er det betryggende å lese svaret fra tidligere utenriksminister Ine Eriksen Søreide, som beskriver at det fra 2013 ble innført en rekke tiltak for å styrke kontrollen av og kvaliteten på tilskuddsforvaltningen. Godt er det også at bevisstheten om habilitet i departementet har økt. Det er en enstemmig komité som understreker at Utenriksdepartementet må bruke Riksrevisjonens funn og anbefalinger til å arbeide videre med forbedringer og etterlevelsen av krav og regler, noe også Søreide bekrefter. Det er to mindretallsforslag i saken. Høyre støtter ikke disse, men viser til at en samlet komité i merknad ber Riksrevisjonen følge Utenriksdepartementets videre arbeid med å forbedre tilskuddsforvaltningen.