André N. Skjelstad (Venstre), 2018-12-14:
Venstre har bestandig jobbet for at innbyggerne i kommunene, små som store, skal kjenne en nærhet til beslutninger. Lokale folkevalgte kjenner lokale forhold best. Derfor følger vi hele vår vei at flest mulig beslutninger skal tas av folk de berører. Kommunene ønsker å prioritere viktige saker for sine innbyggere i de aktuelle sakene. Det handler om å gi kommunene frihet til selv å velge det som er nødvendig. Sånne prioriteringer er forskjellige fra kommune til kommune. Det er viktig å gi dem et økonomisk handlingsrom som åpner for nettopp det. I budsjettet for 2019 legger en opp til det. Samtidig skal det sies at det finnes kommuner der ute som vil produsere bedre tjenester til sine innbyggere, som ikke har slått seg sammen med naboene. Ikke bare utløses spennende planer om sammenslåingsmidler i budsjettet for 2019, regionstilskuddet på 200 mill. kr er også nevnt tidligere. Sammenslåing åpner også for en helt annen mulighet til effektivisering. Penger spart på papirarbeid og byråkrati er penger som kommer innbyggerne direkte til gode i form av tjenester og tilbud. Det går godt i Kommune-Norge. Det er verdt å minne opposisjonen om at en påstand ikke blir mer sann om en gjentar den ofte nok, og nå tror jeg sannelig at de har begynt å tro på den selv også. Derfor må jeg gjenta: I budsjettet for 2019 legger en opp til mer vekst i kommuneøkonomien, med en realvekst i frie inntekter på 2,6 mrd. kr og en ytterligere forsterkning med et utmerket budsjettforlik med Kristelig Folkeparti. Samtidig kan jeg vise til økte inntekter for kommunene, og vi mener det er en styrke i budsjettet at økningen skjer uten at en øker skattene. Opposisjonens svar er imidlertid det motsatte: Det legges opp til å øke skattene for å gi vekst i kommuneøkonomien. Innovasjon Norges rapport fra 2017 viser at det aldri før er gitt så mye støtte til bedrifter og gründere. Mange av disse er godt plassert langt utenfor Oslo-gryta. Dette er hardtarbeidende mennesker som skaper arbeidsplasser i distriktene. Regjeringen anser at det er helt nødvendig for å legge til rette for bærekraftige distrikter og muligheten for å bo i hele landet. Jeg kan forsikre om at jeg har møtt mange av disse gründerne og småbedriftene og besøkt dem. Jeg har sett hvordan disse menneskene skaper begeistring lokalt. Og ja, noen av dem tjener også noen kroner. Det gir jobb til mange, mange innbyggere, som også tjener på det. Dette er de såkalte rikingene som venstresiden gjerne vil skattlegge enda hardere, men som skaper arbeidsplasser og ikke minst bærer stor personlig risiko. En får det ikke til å stemme når opposisjonen ønsker å skattlegge dem som er med på å skape nettopp disse arbeidsplassene. Regjeringen reduserer selskapsskatten og formuesskatten. Vi legger straks bak oss et år som jeg mener står i regionreformens tegn på godt og vondt. Vi har fått på plass færre og sterkere kommuner over hele landet og ikke minst slått sammen fylker, som nå står klar til å motta nye og spennende oppgaver. I dag ligger det mye god økonomi i det. Sammenslåing er å effektivisere. Samtidig har vi måttet kjempe mot partier og politikere som ikke tar innover seg beslutninger som er vedtatt av det organet de er en del av. Debatter om votering om tvangssammenslåing av fylker har gått som ønskereprise med jevne mellomrom i denne salen. Kommunebudsjettet er omfattende, og det er framtidsrettet lesning med mange gode formål. Tiden er for knapp til å gå i dybden på dem alle, men akkurat nå ser vi at regjeringen leverer på dette feltet. Det gleder en distriktsentusiast. Avslutningsvis må jeg uttrykke glede over at Stortinget nå ber regjeringen se ytterligere på hvordan kapitalkostnadene kan dekkes inn i forbindelse med ferjeavløsningsordningen. Jeg ser fram til at vi får på plass et system i forbindelse med kommuneproposisjonen 2020. Det er en viktig sak for meg og for Venstre, og det har det vært lenge. Jeg synes også det vil være veldig betydningsfullt for å få strukturene ute i distriktene til å fungere.