Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-04-12:
Forslaget vi behandler, har mange gode intensjoner som en samlet komité stiller seg bak. Alle gir i innstillingen uttrykk for en enighet om målene som skisseres, men det er kun opposisjonspartiene som støtter at dette skal vedtas av Stortinget. Regjeringspartiene nøyer seg med merknader. Jeg tror erfaringene for opposisjonen tilsier at vedtak er bedre enn fagre ord. Men målsettingen om å redusere energibruk i bygg, og å ha en gjennomtenkt energibruk, er noe vi deler. Det er både miljøvennlig og fornuftig ressursbruk og godt for forbrukernes lommebok – dog under forutsetning av at man ikke tvinger fram tiltak der man bruker én krone for å spare ti øre. Kostnader og målsetting må stå i sammenheng. Det er viktig når Enova skal vurdere sin virkemiddelbruk. Komiteen vektlegger at du må ha mangfold og fleksibilitet i løsningene som fremmes. Løsningene vil måtte variere i tråd med byggets funksjon og lokalisering. Små leiligheter i Oslo vil ha andre behov for løsninger enn gamle trehus i Gudbrandsdalen eller i Finnmark. Da må vi åpne for å se på ulike teknologier, ulike virkemidler, og ikke være stivnet på enkeltteknologier, slik vi har sett tilfeller av tidligere. Bygg med stort varmebehov må behandles på en annen måte enn bygg med lite varmebehov. Ulike løsninger vil måtte kunne brukes ulike steder, rett og slett fordi at har du lite varmebehov, vil du ikke kunne forsvare en stor utbygging av vannbåren varme f.eks. i et sånt bygg. Komiteen mener at en skal skille tydelig mellom det som handler om energieffektivisering, og det som handler om energiomlegging. Det er et viktig signal. Komiteen vektlegger også at en må kunne se på energibehovet i et større område i sammenheng, f.eks. å se på kjølebehov versus varmebehov i ulike bygg i nærheten. I Rogaland, der jeg kommer fra, etableres det et industriområde på Kviamarka, der meierivirksomhet og andre nettopp klarer å utnytte hverandres varme- og kjølebehov på en optimal måte. I Lørenskog ønsker Selvaagbygg å ta initiativ til å gjennomføre et større utbyggingsprosjekt som et forbildeprosjekt for en helhetlig miljøsatsing. Planen er at Lørenskog miljøby skal omfatte 1 200 boliger, 40 000 m2 næringsareal, skole og jernbanestasjon. Kommunedelplanen ble vedtatt høsten 2010, og løsningen går ut på å etablere integrerte energi- og miljøsystem, slik at energi ikke går til spille, men kan gjenbrukes. Problemet er at virkemiddelbruken i Enova ikke er innrettet mot så store og omfattende prosjekt. Derfor håper jeg at statsråden tar med seg det fra denne debatten neste gang han snakker med Enova: å kunne se på ikke bare ett og ett bygg, men å se på større prosjekt der flere bygg kan henge sammen. Selvsagt skal ikke Enova gå inn og ta ansvaret, men Enova må kunne være åpen når ulike aktører som har funnet hverandre, kommer sammen til Enova. Komiteen gir uttrykk for en meget positiv holdning til Enovas prosjekt kalt framtidens bygg. Opposisjonen vektlegger at en her må favne om både store og små aktører, og ikke bare la de få veldig store aktørene få slippe gjennom nåløyet hos Enova. Jeg håper statsråden også lytter til det, selv om det ikke er et flertall som sier det. Komiteen er positiv til at det offentlige skal være en drivkraft for gode demonstrasjonsbygg, for både fornuftig og energieffektiv teknologi, som da kan demonstreres. Komiteen imøteser også NVEs evaluering av energimerkeordningen for bygg, og ønsker at en vurderer et eget energimerke for plusshus. Komiteen ønsker i større grad å legge til rette for at hus skal kunne bli strømleverandører. Vi i Fremskrittspartiet får henvendelser fra folk som ønsker å bygge slike hus, men opplever at prosessene for å få det til er så omfattende at de som en enkelthusholdning ikke orker den prosessen. Posisjon og opposisjon ordlegger seg ulikt i innstillingen, men essensen fra alle er at vi ønsker at dette skal bli enklere, og jeg vil håpe at statsråden tar et initiativ til det. Så vil jeg også fra eget hjerte bare påpeke dette med energisparing, at Enova har en masse virkemidler. Men når det gjelder energisparing i enkelthusholdninger, er virkemiddelbruken relativt smal. Etterisolering og utbytting av vinduer er f.eks. ikke ordnet. Billigere tiltak som flere husholdninger hadde hatt råd til, er også ekskludert, f.eks. luft-til-luft varmepumper og vedovner. Hvis målet er å få et volum, er dette virkemidler som en også må ta i bruk i større grad enn i dag.