Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-06:
Bedre infrastruktur for veg og jernbane er sentralt i regjeringens arbeid for å ta hele landet i bruk og for å styrke den langsiktige verdiskapningen. Det bevilges nå 14,4 mrd. kr mer til vei og bane enn da den rød-grønne regjeringen overtok. I 2013 skal det legges nytt asfaltdekke på 950 km riksvei. Over 20 større veiprosjekter skal startes opp, og 15 skal åpnes. Regjeringen har tredoblet jernbaneinvesteringene. Det betyr bl.a. at antall kilometer dobbeltspor vil øke med over 40 pst. fra da vi tok over. Med budsjettforslaget for 2013 har regjeringen oppfylt de økonomiske rammene i Nasjonal transportplan for perioden 2010–2013 – for både Statens vegvesen og Jernbaneverket. Men regjeringen har høyere ambisjoner. Mye må gjøres framover. Det vil også regjeringen komme tilbake til i Nasjonal transportplan for 2014–2023. Veiformål, totalt sett, har 100 pst. oppfølging. Men post 23 Drift og vedlikehold har en overoppfylling med 108 pst., og post 30 Riksveginvesteringer har en oppfyllingsgrad på 95 pst. Det har vært helt nødvendig å prioritere drift og vedlikehold i denne perioden for å ivareta det store vedlikeholdsbehovet, prisstigning for driftskontraktene og drifts- og vedlikeholdsoppgaver knyttet til framkommelighet og trafikksikkerhet, herunder vintervedlikeholdet. Med budsjettforslaget legges det opp til at alle riksveiprosjekter som er prioritert i Statens vegvesens handlingsprogram for 2010–2013 og der det forelå nødvendige planavklaring da budsjettet ble framlagt, vil kunne startes opp i 2013. Jeg har merket meg at representanten Hareide sier at bare 80 pst. av prosjektene kan startes opp. Jeg har lyst til å understreke at de prosjektene som ikke kan startes opp, dreier seg om prosjekter som ikke var ferdig planlagt eller der det ikke forelå planavklaring i form av kommunedelplan eller reguleringsplan på det tidspunktet da budsjettet ble framlagt. Når det gjelder investeringer for øvrig, vil jeg spesielt nevne rassikring på riksveinettet. Forslaget på post 31 Rassikring er på 819 mill. kr. Sammenliknet med saldert budsjett for 2012 er dette en økning på 282 mill. kr, eller om lag 53 pst. Dette gir en samlet oppfølgingsgrad i planperioden i Nasjonal transportplan på 108 pst. Det har også vært helt nødvendig, og det kommer til å være nødvendig i tiden framover for å sikre en rasjonell anleggsdrift for igangsatte og vedtatte prosjekter når det gjelder rassikring. Det er spesielt viktig at trafikksikkerhetsarbeidet har gitt resultater de siste årene. I 2011 omkom 168 personer i veitrafikkulykker. Det er 168 for mange, men det er samtidig et lavere tall enn noe år tidligere. Vi må faktisk tilbake til 1953 for å finne så lave tall knyttet til drepte i norsk vegtrafikk. De foreløpige ulykkestallene så langt i 2012 viser at denne trenden vedvarer. Det betyr med andre ord at et langsiktig og målrettet trafikksikkerhetsarbeid ser ut til å gi resultater. Det har skjedd mye positivt på samferdselsfeltet de siste årene, men det er selvsagt langt igjen. Jeg er opptatt av at vi skal få mer igjen for pengene, og at transportsystemet må ses på som en helhet og moderniseres. For dem som bruker jernbanen, betyr en modernisering at det skal tas i bruk nye tog med god komfort, som er punktlige og som går ofte. NSB har allerede bestilt 50 nye togsett. Noen er satt i trafikk, og resten vil bli satt i trafikk etter hvert som de blir levert fra leverandøren. Det vil faktisk i 2013 og 2014 bli levert et tog hver tredje uke til NSB. I proposisjonen om nysalderingen av 2013-budsjettet, som også behandles i dag, foreslår regjeringen å bestille ytterligere 14 nye togsett. Jeg må også få lov til å nevne at i innstillingen har komiteen kommentert planene om nedlegging av Hallenskog stasjon, som da er et spørsmål knyttet til innføring av den nye grunnrutemodellen som innføres fra neste uke av. Jeg mottok tidligere i denne uken et brev fra NSB og Jernbaneverket, der det fastslås at det ikke vil være mulig å kombinere opprettholdelse av stasjonen med gjennomføring av en ny grunnrutemodell. Komiteens merknader tar også det forbeholdet i sin merknad, og jeg er nødt til å varsle at det blir vanskelig å følge opp komiteens merknader på dette punktet. Modernisering av jernbanen innebærer også å fornye jernbaneinfrastrukturen. Uansett hvordan jernbanesektoren organiseres og finansieres, kommer den til å være avhengig av bevilgninger over statsbudsjettet i årene framover. Regjeringen har gjennomført en betydelig satsing på fornying av jernbaneinfrastrukturen i planperioden 2010–2013. Jeg ser at dette er nevnt og at en var skuffet over at det ikke var høyere jernbaneinvesteringer. La meg da få nevne at bare økningen i årets jernbaneinvesteringer på til sammen 1,4 mrd. kr er større enn hele jernbaneinvesteringen sist Venstre og Høyre satt i regjering. Regjeringen foreslår til neste år å bevilge 6,1 mrd. kr, og bevilgningen var til sammenlikning i 2005 1,3 mrd. kr. Den store økningen i 2013 er helt nødvendig for å holde framdrift på store prosjekter og også sette i gang tre nye prosjekter. De største prosjektene omfatter utbygging av dobbeltsporparseller på Vestfoldbanen og Dovrebanen, som vil inngå som en del av intercityutbyggingen på disse to strekningene. Det største jernbaneprosjektet, som omfatter dobbelsporutbyggingen mellom Oslo og Ski på Østfoldbanen, er under planlegging, og anleggsarbeidene skal etter planen være klare for anleggsstart i 2014. Jeg har merket meg at flere talsmenn er skuffet over at det prosjektet ikke kan startes tidligere, men slik er det nå en gang at et prosjekt ikke kan startes før det er ferdig planlagt. Etter planen er det nå klart for anleggsstart i 2014, og det vil da være ferdigstilt i 2019. Dette vil være det største og viktigste prosjektet i den indre delen av intercityutbyggingen på Østfoldbanen og i den indre intercityutbyggingen som sådan. Regjeringen er også opptatt av å ruste opp og øke kapasiteten på andre jernbanestrekninger utenfor Oslo-området. I 2013 legges det derfor opp til å starte opp arbeidene med ny tunnel gjennom Ulriken på Bergensbanen, og også bygging av dobbeltspor med ny bro over Stjørdalselva mellom Hell og Værnes på Trønderbanen. Samferdselsinfrastrukturen er sårbar. Den er sårbar både for ekstremvær, ras, brudd i telenettet og også terror. Innenfor bevilgningen til samferdselsforskning for neste år er det derfor prioritert å delfinansiere et nytt program om samfunnssikkerhet og beredskap for å utvikle tverrsektoriell kunnskap bl.a. i lys av 22. juli. Klimaforliket, som ble vedtatt i Stortinget i vår, ga en bred enighet om at veksten i persontransport i storbyene skal tas med kollektivtransport, sykkel og gange. Økningen i bevilgningen for 2013 til belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene er i tråd med klimaforliket. I belønningsordningen for bedre kollektivtransport foreslås det 673 mill. kr neste år. Det er nesten en tidobling av ordningen fra den startet i 2004. Byer som Bergen, Trondheim og Kristiansand er tungt inne i ordningen i dag, og jeg har også invitert Oslo til å søke midler fra denne ordningen i 2013. Det er byområdene selv som i stor grad bestemmer virkemiddelbruken, men det settes opp et forpliktende mål i avtaler mellom staten og byene, når det gjelder økning av kollektivandelen, men også når det gjelder redusert bilbruk. Forslaget i Stortinget om å styrke Transnova med 10 mill. kr vil også bidra til å følge opp klimaforliket. Transnova fyller en viktig rolle i regjeringens mål om å redusere transportsektorens samlede klimagassutslipp. La meg også få lov til å nevne at statens eierskap til Posten Norge AS er et viktig sektorpolitisk virkemiddel for å ha best mulig kontroll med kvaliteten på posttjenestene og å sikre et godt posttilbud i hele landet. Det er viktig å holde fast på Postens plikt til å levere post på lørdager, at de leveringspliktige tjenestene skal koste det samme over hele landet, og at Posten skal ha enerett på levering av brev under 50 gram. Samtidig må selvsagt Posten tilpasse tjenestetilbudet til etterspørselen. Posten har gjort en stor jobb den siste tiden med å konsolidere virksomheten og også få den i tråd med det Stortinget la til grunn i vår. Jeg er glad for at regjeringen får tilslutning til et ambisiøst samferdselsbudsjett også for neste år. I løpet av våren vil regjeringen legge fram en ny nasjonal transportplan, som gir Stortinget mulighet til å drøfte transportutfordringer og muligheter de neste ti årene. Det blir en viktig og stor debatt som handler om ressurser, men som ikke minst handler om å se helheten i transportsystemet og de behovene ulike transportformer skal dekke.