Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2011-10-21:
Takk til interpellanten og statsråden for gode diskusjoner og drøftinger rundt dette spørsmålet. Vi vet jo – og har visst over relativt lang tid og har dokumentasjon på det – at jenter gjør det bedre på skolen enn gutter. Som det har vært nevnt tidligere, viser resultatene i PISA-undersøkelsen fra 2009 at det fortsatt er store kjønnsforskjeller i skolen når det gjelder fagene matematikk og naturfag, men forskjellen er aller størst i lesing. Andelen svake lesere går ned. Det er bra. Men det er altså 21 pst. av guttene som scorer under nivå 2 i lesing, og 8 pst. av jentene som ligger på dette nivået. Det er bekymringsfullt. Forskere har pekt på at elever som ikke når nivå 2, vil ha store problemer med å klare seg i videregårende opplæring fordi de ikke klarer å lese for å lære. De forstår ikke nok av det de leser, selv om de leser. Problemet er nok at elevene mangler trening i å lese tekster i et mer voksent språk, som krever detaljert og nøyaktig lesing. Denne lesekompetansen er som vi alle vet, helt nødvendig hvis man skal klare seg i videre utdanning og i arbeidslivet. Professor Thomas Nordahl ved Høgskolen i Hedmark, som vi alle kjenner godt til, har sammenfattet data fra en kartleggingsundersøkelse blant 9 400 elever fra 5. til 10. trinn. Der rettes det særlig fokus på forskjeller og likheter i gutters og jenters situasjon i skolen når det gjelder både karakterer, sosiale ferdigheter, motivasjon og trivsel. Resultatene fra undersøkelsene for standpunktkarakterer til jul i 8., 9. og 10. klasse i fagene norsk, matematikk og engelsk viser at jentene har et signifikant bedre læringsutbytte i alle basisfagene i skolen. Betyr dette at vi over tid har utviklet en skole for jentene, for de flinke jentene, og at guttene generelt sett ikke finner seg til rette i skolen? Det mener jeg det kan være grunn til å tro. Hvorfor – og hva er utfordringen? Det spør også interpellanten om. Motivasjonsforskning viser at det er forskjeller mellom hvordan gutter og jenter motiveres. Tendensen er at gutters motiver er knyttet til posisjoner, status, kontroll og autonomi, mens jenters motivasjon er sterkere relatert til tilknytning til andre, støtte fra andre, tilpasning og konformitet. Professor Nordahl peker på et interessant punkt om at gutters ønske om å være best også bidrar til at en del gutter lettere enn jenter motiveres av frykten for å mislykkes. Forskere viser til at grunnskolen i dag i relativt stor grad er preget av teoretiske fag, kognitive tilnærminger og en individualisert undervisning der elevene får et ganske stort ansvar for egen læring. Videre slås det fast at det i de senere årene ser ut til å ha blitt noe mindre læring i fellesskap, mindre struktur i undervisningen og mindre tydelige forventinger til elevenes læring. Det kan tyde på at det er en sammenheng mellom denne utviklingen i skolen og guttenes relativt dårlige resultater. Kanskje er det ikke så kult å være gutt og være god på skolen. Jeg mener at ett svar på utfordringen kan være å rekruttere flere mannlige lærere. Vi er avhengig av at ikke bare flere velger å bli lærere, men også av at flere menn velger denne yrkesretningen. At gutter ikke gjør det bra i skolen, og at det er fordi de av natur er mer bråkete og urolige, er ikke en forklaring vi kan godta og leve med. Det er behov for at vi tar forskningen på alvor og jobber systematisk for å gjøre skolen god for alle. Avslutningsvis er det viktig å presisere at forskning fra NOVA viser at elevens kjønn ikke gir like store utslag på elevens karakter som det foreldrenes utdanningsbakgrunn og læringskultur på skolen gjør. Det viser seg at karakterforskjellene mellom gutter og jenter varierer fra skole til skole. Det betyr at forskjellene mellom kjønn er det mulig å påvirke, og at skolene har større potensial for å redusere prestasjonsforskjellene. Samtidig understreker dette viktigheten av å ha en offensiv utjevningspolitikk i skolen for å hindre at karakterer «går i arv». Det at du er gutt, vil i dag være en forsterkende faktor for at du sliter på skolen om foreldrene dine har lavere utdanning og du går på en skole som mangler kultur for læring.