Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-03-18:
Skole og utdanning er det viktigste vi kan satse på. Det er kunnskapen vi skal leve av i framtidens Norge. SVs mål er at Norge skal bli den fremste kunnskapsnasjonen i verden. Da må vi satse mye penger på utdanning, for å styrke kvaliteten både på skolebygg og i undervisningen. Elevene må få mulighet til å velge den utdanningen de ønsker, samtidig som færrest mulig skal trenge å flytte på internat eller hybel når de begynner på videregående skole. En offensiv skole koster penger, og det koster å satse på utdanning. Videregående skoles oppgave er å ruste elevene til å møte arbeidslivet og kravene som stilles der. Dette betyr at elevene må få mulighet til et tett samarbeid med bedrifter og næringsliv i lokalmiljøet. Vi trenger en fleksibel opplæring som møter framtidens utfordringer. Tenk om videregående skole måtte kutte med 2 milliarder kr de neste årene! Hvor mange elever måtte flytte på hybel for å få skoleplass, og hvor mange måtte ta skoleplass på en linje som de ikke ønsker? Hvilke signaler sender man da til den videregående skolen og til ungdommen? Hvilken kvalitet er det da staten legger seg på? Og hva betyr videregående utdanning for Norge? Dette er ingen spøk, men beklageligvis rene og skjære fakta. Det ligger en tidsinnstilt bombe under videregående skole. Etter den statlige overtakelsen av sykehusene sitter fylkeskommunen ifølge NIBR igjen med et akkumulert underskudd på om lag 1, 8 milliarder kr. Regjeringen har løpt fra sitt ansvar og lar elevene i den videregående skolen sitte igjen med regningen. Dette er en regjering som i valgkampen kom med løfter om å satse på skole, utdanning og næringsliv. Fylkeskommunens økonomiske situasjon er politisk bestemt. Uansett hva Regjeringen syns om fylkeskommunen, er det ungdommen som nå lider under dette. Og det er ikke videregående skole som har skyld i underskuddene i fylkeskommunene. Dette burde ikke være en politisk sak i det hele tatt. For Høyre, som sitter med ministerposten for skole, og som var et parti som gikk til valg på å satse på skole og næringsliv, burde det være en selvfølge å sikre kvaliteten i den videregående skolen. Dette underskuddet som fylkeskommunen sitter med, har ringvirkninger både for ungdom, voksenopplæring og næringsliv. Nærmere 2 milliarder kr må fylkeskommunenes frie midler økes med for å opprettholde tjenesten på samme nivå som i dag. Dette er alvorlig. Etter at staten overtok sykehusene, ligger det igjen en stor gjeld i fylkeskommunene, som sykehusene har den største del av skylden for. For å bruke et kjent begrep vil jeg kanskje kalle dette for «harry». Kjøper man en bedrift, tar man også med seg underskuddet. Dette er et kjent fenomen fra Bedrifts-Norge. Staten har skyld i underskuddet. Og retten til videregående utdanning for voksne og ungdom, er den glemt? I mange fylkeskommuner må en skjære ned på driften og kutte alle nyinvesteringer. Og dette skjer selv om videregående skole ikke er skyld i underskuddet. Det man har gjort, er å velte underskuddet over på skolene, og staten har bare forsvunnet. Den nye fylkeskommunen må starte med et gedigent underskudd. SV, som er et seriøst skoleparti, mener at regningen må betales av staten. Det er ikke ungdom som skal sitte igjen og ta kuttene. Det er de kostnadskrevende fagene som går først, deretter er det skolene i distriktene. Distriktene trenger forutsigbarhet og en skole i nærmiljøet. Det er her store deler av næringslivet ligger i vårt langstrakte land. For å få et tett samarbeid med næringslivet er skolene nødt til å legge til rette for dette. Jeg mener at retten til å ha en skole i nærmiljøet er viktig og har vært et viktig politisk prinsipp i årene som har gått. En skole i nærmiljøet betyr at mange flere vil velge å ta en utdannelse, mange flere vil få en utdannelse. Man ser også i dag en skjevfordeling når det gjelder hvem som tar utdannelse – etter hvor de bor. En reduksjon i antall distriktsskoler vil bety en stor forskjell i utdanningsnivået landet rundt. En nedleggelse av skoler eller linjer i distriktene vil føre til at færre vil velge utdanning. I flere år har skolene lidt under at sykehusene har drevet med underskudd. Det har blitt lengre og lengre reiseavstander de senere årene, og underskuddet på om lag 2 milliarder kr vil, hvis fylkeskommunene er nødt til å ta det, bety enda lengre reiseavstander. Mange blir nødt til å bo på internat eller hybel, samt at man er nødt til å velge studieretninger man i utgangspunktet kanskje ikke ønsker, og man blir kanskje nødt til å velge allmennfaglig studieretning. Kuttene i den videregående skolen kommer nå når næringslivet trenger arbeidskraft og mangler kvalifisert faglært arbeidskraft. Resultatet vil kanskje bli at man samles i noen få store skoler. Man får lengre reiseavstander, og det likeverdige utdanningstilbudet i landet som man i lengre tid har strebet etter, vil være en saga blott. De senere årene har også reduksjonen i tilbudet i videregående skole vært større enn reduksjonen i antall elever i de videregående skoler. Videregående skoler har i mange år lidt under at sykehusene har gått med underskudd. Dette gjenspeiler seg også i kvaliteten i mange videregående skoler rundt om i landet. Jeg får ikke dette til å henge sammen. I Finnmark f.eks. satte man i gang med en overordnet plan for videregående opplæring i fylket, men har stilt denne i bero. Dette sier noe om de dramatiske konsekvensene dette vil få hvis ikke Regjeringen vil sette inn mer midler til fylkeskommunen og sette inn ressurser i den videregående skolen. I Finnmark er det også et forslag om å legge ned to av ni videregående skoler i fylket. Resultatet av dette blir at elevene blir borteboere, samt at det blir stor ulikhet for elever i Finnmark fylke i forhold til elever rundt omkring i landet. Og bare noen få vil få det tilbudet de ønsker seg. Til slutt er det næringslivet som taper aller mest. Hvilke signaler ønsker ministeren i dag å gi til Finnmark? Det er en lite imponerende strategi Regjeringen har valgt, den er lite skolevennlig og lite næringslivsvennlig. I løpet av våren står slaget om videregående skole. Mange fylkeskommuner bare venter på revidert nasjonalbudsjett for å se om Regjeringen ønsker å legge inn mer penger til videregående skole. Elevtallene vil øke ganske kraftig i årene som kommer, samtidig som fylkeskommunene blir nødt til å redusere tilbudet. Fra 1999 økte elevtallet med i overkant av 11 000, og fram til 2010 vil elevtallet øke med i overkant av 37 000. I voksenopplæringen har man beregnet at elevtallet vil øke med 5 000, samtidig som man kanskje vil oppleve massive skolenedleggelser. I Sør-Trøndelag f.eks. er 15 skoleklasser foreslått nedlagt. Eksamensavgiften for privatister er foreslått økt. Privatister får ikke lov til å ta privatisteksamen på grunn av dårlig økonomi. I Østfold er 12 klasser foreslått fjernet. Vil ministeren sikre en skole i distriktene og sikre en politikk som fører til en likeverdig utdannelse, og sikre retten til en videregående utdanning både for voksne og ungdom? Ansvaret for skolen ligger hos utdanningsministeren. Det er i dag allerede mangel på utstyr, det er dårlige skolebygg og det er stort behov for etterutdanning av lærere. Hva slags videregående skole er det ministeren har tenkt å tilby ungdom og næringsliv i Norge i årene framover?