Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2011-02-24:
Representanten reiser egentlig en interessant debatt om hva – i ytterste konsekvens – en allmennkringkasting skal være. Men innleggene hans er ikke gjennomsyret av en interessant, prinsipiell diskusjon. Det som kommer fram, er jo at representanten nærmest gleder seg over de gangene NRK gjør noe feil. Jeg kan avkrefte at det å vise Ekstremsportveko på Voss er journalistisk prostitusjon. Jeg tror det er en glede for tv-seerne. Jeg har selv vært til stede på Ekstremsportveko, og mener at det er en god ting at det blir vist på NRK. Så la oss føre dette som en viktig prinsipiell diskusjon, for det er det åpenbart. Men hvis målet med denne diskusjonen er å undergrave NRK, slik Fremskrittspartiet har ønsket ved flere anledninger, blir det en helt annen diskusjon. Kort summert ser ikke jeg noe behov for å endre NRKs vedtekter nå. Etter mitt syn er det viktig at vedtektene gir NRK vide og fleksible rammer. Vedtektene angir rammene for NRKs samfunnsoppdrag. Andre mekanismer skal bidra til at NRK ikke avviker fra samfunnsoppdraget eller unødig begrenser privates spillerom. NRK-vedtektenes del II er identisk med innholdet i NRK-plakaten. I 2007 hadde vi en bred høring om NRK-plakaten. Det er i tillegg mindre enn to år siden Stortinget debatterte plakaten sist. Et bredt flertall i Stortinget sluttet seg til innholdet i den. Et av formålene med plakaten er å sikre NRK forutsigbarhet om hvilke krav og forventninger som fellesskapet stiller. Plakaten bør derfor etter min mening ikke endres ofte. Plakat og vedtekter understreker at NRK «skal være til stede på, og utvikle nye tjenester på alle viktige medieplattformer for å nå bredest mulig ut med sitt samlede programtilbud». Dette er ingen blankofullmakt for NRK til å gjennomføre en grenseløs utvidelse av sitt oppdrag. Bestemmelsene må bl.a. leses i sammenheng med andre bestemmelser i vedtektene. For eksempel stiller vedtektene krav om at NRKs tilbud skal være allment tilgjengelig, at tilbudet skal være ikke-kommersielt, at innholdet primært skal tilbys gratis samt at det samlede tilbudet skal oppfylle demokratiske, sosiale og kulturelle behov i samfunnet. Det er vanskelig å spå hvordan mediene vil utvikle seg på sikt. For å sikre at allmennkringkasting skal spille en rolle i framtiden, er det nødvendig at vedtektene ikke setter for snevre rammer. NRK må ha en mulighet til dynamisk utvikling av tilbudet sitt. Dette er nødvendig for at NRK skal lykkes med å være relevant for et bredt publikum. Derfor vil det etter min mening være galt å mene at NRK skal være til stede kun på etablerte plattformer. De må også kunne utvikle seg på nye plattformer. For lisensbetalerne er det viktig at NRK utvikler bredt tilgjengelige allment innovative tjenester av høy kvalitet. I tillegg anerkjenner mange av NRKs konkurrenter at NRK setter en kvalitetsstandard som også bidrar til å heve kvaliteten på kommersielle aktørers tilbud. Hevet kvalitet bidrar til økt konkurranse om kvalitet. Det er bra. Jeg vil videre understreke at det er viktig at en allmennkringkaster tilbyr innhold som et uregulert marked ikke ville ha tilbudt. Men allmennkringkasteren må også kunne tilby innhold for brede grupper og ha mulighet til å utvikle nye tilbud på alle plattformer der publikum befinner seg. Etter min oppfatning vil NRK med et snevrere oppdrag risikere å bli marginalisert. Men det er muligens her den politiske uenigheten i denne salen ligger. De fleste av oss ønsker ikke at NRK skal bli marginalisert, men det er kanskje det som er hensikten til dem som ønsker å snevre inn NRKs muligheter til ytterligere å utvikle seg på nye plattformer. Når dette er sagt, har jeg jo selvsagt forståelse for at NRKs kommersielle konkurrenter har synspunkter på NRKs rammer. Med et budsjett på 4,5 mrd. kr sier det seg selv at NRKs aktiviteter kan ha betydning for kommersielle aktørers spillerom. Dette er bakgrunnen for at det i 2009 ble lovfestet at nye medietjenester NRK ønsker å tilby, skal forhåndsgodkjennes. Formålet med ordningen er nettopp å sikre at NRKs tilbud oppfyller allmenne hensyn, og at det ikke unødig svekker private aktørers muligheter og konkurransekraft. Medietilsynet har fått ansvaret for å gjennomføre vurderingen av nye tjenester og å avgi rådgivende uttalelser til departementet. Bare nye tjenester som oppfyller demokratiske, sosiale og kulturelle behov i samfunnet, kan godkjennes. Nye tjenester må tilføre en merverdi i det totale eksisterende mediemarkedet. Dette er altså sterkt regulert, og Medietilsynet har jo vurdert mange sider av NRKs virksomhet, over 100 av de tilbudene som gis, og påtalt tre av dem. Det var bl.a. UT.no. Det handlet om å ta betaling for avstemninger. Så det er ikke slik at NRK kan operere innenfor helt frie rammer. Her spiller Medietilsynet en betydelig rolle for å regulere og gi rammer for NRKs virksomhet. Som ledd i ordningen skal også Konkurransetilsynet vurdere om tjenesten har potensial til å begrense konkurransen. Det er jo nettopp dette interpellanten er inne på. Det sentrale i vurderingen vil dermed være om en ny tjenestes betydning for samfunnets «demokratiske, sosiale og kulturelle behov» kan sies å ha større vekt enn de eventuelle begrensninger av konkurransen. Selv om en ny NRK-tjeneste kan ha negative konkurransemessige virkninger, kan den bli godkjent dersom de samfunnsmessige gevinstene totalt sett veier tyngst. For ordens skyld vil jeg nevne at departementet nå også gjennomfører en prosess for å vurdere om eksisterende NRK-tjenester på nye plattformer er i samsvar med vedtektene. Medietilsynet har på oppdrag fra departementet vurdert eksisterende tjenester – som jeg var inne på – og tilsynets vurdering er sendt på høring og er nå til vurdering og avgjørelse i departementet. Til slutt vil jeg peke på at regulering av NRK på dette området ikke er uttrykk for noen særnorsk, liberal holdning til hva en allmennkringkaster kan foreta seg. En lang rekke europeiske land har ordninger som tilsvarer våre. EU-kommisjonen har nylig publisert retningslinjer som slår fast at kringkastere som er finansiert med statsstøtte, lovlig kan bruke denne til å utvikle tilbud på nye medieplattformer. Så dette er ikke særnorsk, dette er i tråd med alle land som har en allmennkringkaster som bidrar til kvalitet på medieområdet. Samtidig har jeg som sagt forståelse for innvendinger som kommer fra NRKs kommersielle konkurrenter. Ordningen med forhåndsgodkjenning er utformet nettopp for å ivareta hensynet til kommersielle aktører. Foreløpig er ingen medietjenester vurdert etter ordningen. Jeg mener vi nå må se an om ordningen virker etter intensjonen.