Gudmund Restad (Senterpartiet), 1999-05-06:
Som saksordføreren, Gunnar Skaug, innledningsvis minnet om, ligger bankkrisen nå en del år tilbake i tid, og lenge før jeg ble finansminister. Jeg finner det derfor ikke riktig å kommentere den vurdering granskingskommisjonen og komiteen har av bankkrisen og myndighetenes håndtering av den. Jeg nøyer meg derfor med kort å omtale framtiden, altså den videre oppfølging av saken etter Stortingets behandling av granskingskommisjonens rapport. Jeg vil nevne noen temaer, og tar først for meg tapsregelverket. Etter granskingskommisjonens oppfatning gav tapsforskriften hensiktsmessige regler, og den ser ikke grunnlag for å hevde at det var denne forskriften som skapte krisen. Samtidig peker den på at tapsavsetningsregler fører til lavere avsetninger i tider der framtiden fortoner seg lys, og at dette kan innebære at det ikke avsettes tilstrekkelig til tap som vil komme i normale og dårlige tider. Komiteen har merket seg dette og at granskingskommisjonen foreslår at man vurderer det danske systemet for tapsavsetninger med skattefradrag. Kredittilsynet la i 1998 fram en rapport om gjennomgang av tapsregelverket. Det ble konkludert med at det norske tapsregelverket ikke skilte seg vesentlig fra det som er vanlig internasjonalt. Det ble foreslått ikke å gjøre endringer i dette regelverket nå, bl.a. på grunn av det arbeidet som foregår internasjonalt på feltet. På bakgrunn av de synspunkter komiteen gir uttrykk for, vil Finansdepartementet vurdere nærmere den danske ordningen, og jeg antar at den rapporten Kredittilsynet har lagt fram, trolig vil kunne inngå som en del av bakgrunnsmaterialet. Så noen ord om finansinstitusjonslovgivningens eierbegrensninger. Granskingskommisjonen mener at de gjeldende regler om eierskap i finansinstitusjoner legger begrensninger på muligheten for aktivt eierskap og foreslår at det overveies å lempe på de begrensninger som finnes. Det er vist spesielt til 10 pst.-regelen. Komiteen ber Regjeringen vurdere om det er grunnlag for endringer på bakgrunn av kommisjonens og Banklovkommisjonens gjennomgang av disse forholdene. Banklovkommisjonens fjerde utredning om finansforetak er nå på høring. Utredningen omhandler bl.a. eierbegrensningsreglene. Det er foreslått enkelte endringer, bl.a. en adgang til å eie inntil 30 pst. i forbindelse med såkalte strategiske allianser. Jeg vil vurdere eventuelle endringer i eierbegrensningsreglene samlet i forbindelse med oppfølgingen av Banklovkommisjonens utredning. Så til tilsynsregelverket. Komiteen er enig med granskingskommisjonen i at det er viktig å skape og bevare klarhet om det rettslige og politiske ansvaret for å følge med og varsle om eventuelle faresignaler med hensyn til framtidige bankkriser. Dette ansvaret er i dag fordelt mellom Finansdepartementet, Kredittilsynet og Norges Bank, og jeg har notert meg at det etter komiteens mening også bør forbli slik i framtiden. Granskingskommisjonen har ment at Banktilsynet bør utvikles i retning av større aktivitet, f.eks. med bakgrunn i den danske modellen, med regelmessig og intensivt tilsyn gjennom inspeksjoner m.v. som utgangspunkt, og en adgang for Kredittilsynet til bl.a. å fastsette individuelle minstekrav til egenkapitaldekning. Komiteen ber om at Regjeringen i samarbeid med de respektive organer gjennomgår dagens regelverk på dette området for å komme tilbake til Stortinget med eventuelle endringer dersom dagens regelverk ikke synes tilstrekkelig. I de senere års tildelingsbrev til Kredittilsynet har departementet lagt vekt på at Kredittilsynet må prioritere såkalt stedlig tilsyn. Kredittilsynet har for øvrig adgang etter kredittilsynsloven § 4 til å pålegge bankene å ha en høyere ansvarlig kapital enn de lovbestemte minstekrav. Det står ikke helt klart hvilke eventuelle endringer komiteen her ser for seg. Jeg finner det uansett naturlig å innhente Kredittilsynets vurdering av dagens regelverk. Så avslutningsvis om verdsetting av aksjer i forbindelse med nedskriving. Granskingskommisjonen mener at bankaksjonærer bør ha en rett til å få aksjenes verdi fastsatt av et uavhengig organ dersom aksjene blir nedskrevet ved ensidig vedtak av staten. Kostnadene ved en slik verdsettingsprosess bør bæres av staten. Komiteens flertall ber Regjeringen vurdere om det er grunnlag for etablering av et system slik som kommisjonen foreslår. Regjeringsadvokaten har i brev lagt til grunn at verdsettingsoppgaver av en så omfattende karakter som det her er snakk om, ikke i noe tilfelle bør legges til de alminnelige domstoler. Jeg er enig med regjeringsadvokaten i at det i tilfelle bør etableres et eget uavhengig organ med særskilt økonomisk kompetanse. Jeg vil følge opp dette forslaget og disse tankene i samarbeid med Justisdepartementet som er ansvarlig for domstols- og prosesslovgivningen.