Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2001-05-16:
Arbeiderpartiet har aldri lovet at matprisene skal reduseres med 15–20 pst. At representanten Hedstrøm har oppfattet det slik, må bero på en misforståelse. Men jeg antar at uttalelsen om at prisforskjellen til nabolandene bør reduseres, kobles sammen med EUs Agenda 2000, som har en målsetting om en prisreduksjon på 15–20 pst., og at man da har som utgangspunkt at når prisen skal reduseres, må man, dersom EU lykkes, gjennomføre en tilsvarende eller en større prisreduksjon i Norge for å nå målet om at prisforskjellene skal reduseres. Jeg har tidligere svart representanten Hedstrøm på spørsmål om kjøttpriser her i spørretimen, og vist til at blant de tiltakene vi kan bruke for å bidra til en gunstig prisutvikling, er utviklingen i råvarepriser, ikke minst momsreformen fra 1. juli, effektiv konkurranse i markedet og dokumentasjon og informasjon om prisdannelsen på ulike ledd i matvarekjeden. Tiltakene mot kugalskap og mot spredning av munn- og klovsyke øker produksjonskostnadene i alle land. Sist torsdag ble St. prp. nr. 52 om tiltak mot kugalskap behandlet her i Stortinget. Her konkluderte Regjeringen og Stortinget med at finansieringen av de kostnader som er nødvendig i arbeidet med å sikre trygg mat, bør fordeles mellom næringen, forbrukerne og statsbudsjettet. Jeg vil i den sammenhengen understreke at hvis man ser på prisutviklingen i Sverige, som er et nøkkelpunkt for oss å måle på, tyder alt på at man i Sverige som følge av kugalskapstiltakene og som følge av munn- og klovsyken har hatt større prisoppgang på kjøttet enn vi har hatt i Norge. I Sverige har man nemlig ikke hatt denne tredelingen. Der har altså ikke næringen og staten vært inne og tatt kostnader – der er det forbrukerne som stort sett har båret hele kostnadsøkningen. Så det som har skjedd den siste tiden, er at ja, det har vært en viss prisøkning i Norge som følge av munn- og klovsyke og kugalskap, men faktisk en større prisøkning i Sverige. Så sånn sett er det mye som tyder på at på viktige produkter har vi hatt en reduksjon i prisforskjellen den siste tiden mellom Norge og Sverige. Så får vi momsreformen, som innebærer halv moms på matvarer, og som er det viktigste enkelttiltaket i norsk matvaresektor de siste tiårene. Den har en beregnet avgiftsreduksjon på 6,5 milliarder kr, og vi har en klar forventning om at avgiftsreduksjonen på mat skal komme forbrukerne til gode. Vi vil legge stor vekt på å dokumentere hva som skjer i tiden før og etter iverksettelsestidspunktet for reformen. Flere FoU-institusjoner arbeider nå med dokumentasjon på utviklingen i matvarekjeden som en del av det prisovervåkingsprosjektet som departementet har satt i gang. Jeg vil bruke dette aktivt for å holde søkelyset på matvaresektoren framover. I tillegg vil Regjeringen sette i verk en informasjonskampanje om momsreformen for å øke kunnskapen og oppmerksomheten om momsreduksjonen på mat, og bidra til at forbrukerne stiller krav om at den avgiftsreduksjonen som faktisk gjennomføres, kommer dem til gode. Prisreduksjonen til forbrukerne skal bli omtrent 10 pst. Jeg regulerer selvfølgelig ikke prisene i butikkene, men jeg skal bruke de virkemidlene jeg rår over, for å bidra til at det skal skje. Oppsummert vil svaret mitt være at jeg mener ganske klart at hvis man ser årene 2000 og 2001 under ett, har vi i løpet av de to årene på en rekke viktige produkter kommet i den situasjonen at vi har styrket vår konkurransekraft i forhold til Sverige. I spontanspørretimen her i dag viste jeg særlig til ett produkt, svinekoteletter, der veldig mye nå tyder på at det er lite å tjene på å reise til Sverige og handle. Og det vil ikke være noe å tjene på det når momsreformen er gjennomført fra 1. juli.