Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2011-06-14:
Stortinget er i dag invitert til å foreta to endringer i pengespilloven. Den første endringen er et lovforslag som innebærer en oppdeling av kontrolloppgavene til Norsk Tipping, der spørsmålet er om revidering av Norsk Tipping kan gjøres av en ekstern valgt revisor. I dag revideres Norsk Tipping AS av Riksrevisjonen. Riksrevisjonen har tidligere revidert en rekke statsselskaper, men i dag utfører de dette arbeidet kun for Norsk Tipping. I tillegg til revisjonsoppdraget foretar Riksrevisjonen selskaps- og forvaltningskontroll av selskapet. I perioden rundt 2007 var det en del støy rundt Norsk Tipping. At det var behov for en opprydding på flere områder, viser innstillingen tydelig, og sentralt i dette sto Riksrevisjonen – ved at de både var revisor for selskapet, og ikke minst at det var dem som foretok en nødvendig selskaps- og forvaltningskontroll av selskapet. Komiteen er enig i at kontrollarbeidet overfor et selskap som Norsk Tipping er viktig, og da spesielt ved at man finner fram til hensiktsmessig balanse mellom det forretningsmessige og regnskapstekniske på den ene siden, og kontroll av spillformidlingen og departementets forvaltning av selskapet på den andre siden. Regjeringen foreslår derfor at det framtidige kontrollarbeidet mot Norsk Tipping blir delt ved at pengespilloven endres slik at Norsk Tipping AS i framtiden skal revideres av en revisor som velges av departementet. Riksrevisjonen skal i framtiden foreta selskaps- og forvaltningskontrollen med Norsk Tipping AS. Komiteens flertall, alle utenom medlemmene fra Fremskrittspartiet, støtter regjeringen på dette området. Den andre endringen av pengespilloven som Stortinget inviteres til å gjøre i dag, er at loven også skal si noe om hvordan overskuddet fra Norsk Tippings bingoterminaler skal fordeles. I forbindelse med forbudet mot at andre enn Norsk Tipping skal kunne oppstille gevinstautomater trådte i kraft 1. juli 2007, ble det gjort et unntak fra dette forbudet ved at man fortsatt kunne ha bingoautomater plassert i privat regi i bingohaller. Vi registrerte en betydelig omsetningsøkning på bingoautomater i perioden 2006–2009. Det ble parallelt med dette registrert en stor økning i antall henvendelser til Hjelpelinjen for spilleavhengige. Det ble derfor besluttet at også bingoautomater ble forbudt fra 1. april 2010, og at disse bingoautomatene kunne bli erstattet av egne bingoautomater fra Norsk Tipping AS. Det forventes etter hvert et overskudd på driften av Norsk Tippings bingoterminaler. Spørsmålet vi må ta stilling til, er hvordan dette overskuddet skal fordeles etter at Norsk Tipping og bingoentreprenørene har fått sine godtgjørelser. Med forslaget fra regjeringen vil overskuddet etter fordelingen inngå i tippenøkkelen. Norsk Tipping anslår at dette vil utgjøre vel 50 mill. kr i oppstartsårene. Flertallet støtter regjeringen i dette. Utfordringen har vært å finne ut hvilket omsetningsnivå som skal være grunnlaget når overskuddet skal fordeles. Regjeringens forslag om å ta utgangspunkt i omsetningstallene for 2006 støttes av flertallet i komiteen. Det betyr at når det totale bingospillet i hele landet overstiger 127 mill. kr, skal overskuddet av Norsk Tippings gevinstterminaler inngå i tippenøkkelen. Flertallet er også enig med regjeringen i at fordelingsnøkkelen de første årene skal fordeles slik at Norsk Tipping sitter igjen med 40 pst., mens det resterende fordeles mellom bingoentreprenørene med 35 pst. og lag og foreninger med 25 pst. Jeg tror det kan være greit å presisere at når denne fordelingen trer i kraft, er det omsetningen i hvert bingolokale som skal legges til grunn, slik at alle får den delen av omsetningen de rettmessig skal ha. Det er også viktig å presisere at en slik fordelingsnøkkel bør justeres gjennom en egen forskrift i årene etter innføringen av denne lovendringen. Spillpolitikk er utfordrende på mange måter. En side er at den gir gode inntekter for lag og organisasjoner, men den har også sosiale utfordringer som f.eks. faren for spilleavhengighet. Og til det siste: Komiteens flertall er enig i at det var viktig å begrense den store økningen vi har sett på elektroniske spill i bingohaller de siste årene. Å finne balansepunktet mellom disse to hensynene er vanskelig, men gjennom det som legges fram i dag, mener vi å ha kommet fram til løsninger som ivaretar begge disse hensynene på en god måte ved å tilby Belago-automatene fra Norsk Tipping samt visse restriksjoner på databingoterminalene. Til slutt: Denne saken har engasjert, og det skulle bare mangle. Men jeg tror det er viktig å presisere at frivilligheten også i framtiden vil ha gode inntektsmuligheter gjennom sin bingovirksomhet. All omsetning på tradisjonell bingo og databingospill vil tilfalle arrangører og lag/organisasjoner som i dag. I tillegg vil de som velger det, også få sine inntekter fra Norsk Tippings bingoautomater. At potten for spillemidler styrkes gjennom denne lovendringen, bidrar ytterligere til å legge til rette for bedre rammevilkår for frivilligheten i Norge.