Lars Sponheim (Venstre), 2002-12-19:
Stortinget behandler i dag en reform av stort omfang og betydelig rekkevidde. Behovet for reformen er klart illustrert gjennom de siste par år. Problemene med kugalskap og munn- og klovsyke har vist oss viktigheten av å ha stor oppmerksomhet på de første ledd i matkjeden. Det er her grunnlaget legges både for helsemessig trygg mat og for tilfredsstillelse av de kvalitetskrav som forbrukerne har. I den senere tid har vi også opplevd tilstander rundt sluttproduktkjeden som i det minste må betegnes som bekymringsfull. Dette viser behovet for å se matproduksjonskjeden i sammenheng og forbedre denne i alle ledd. Det er derfor med stor tilfredshet jeg i dag konstaterer at det i Stortinget er full oppslutning om hovedlinjene i det opplegg som er presentert fra Regjeringens side. Jeg noterer meg også at det er bred enighet om målene for tilsynet. Med det utgangspunktet vi nå har, bør Norge få et av verdens beste og mest effektive mattilsyn både for forbrukere og brukere. Samlet sett vil tilsynet derfor utgjøre et viktig verdiskapende element for matvareindustrien vår. Ikke minst er dette et viktig perspektiv for vår store fiskeeksport. Enkelte mener at det nye tilsynet bør konsentrere sin oppmerksomhet mot sluttproduktene, hvor inspeksjoner skal være den dominerende tilsynsmetodikk. Jeg er enig i at klassisk tilsyn hvor inspektører er til stede i virksomhetene, fortsatt vil være en dyd av nødvendighet. Samtidig må det være klart at det arbeidet som utføres av næringsaktørene selv i hele matkjeden, er det viktigste element for å skape trygghet og kvalitet. Internkontroll er ikke bare en metode, men det er uttrykk for en filosofi. Hovedansvaret ligger hos aktørene i matmarkedet. Dette vil også komme klart til uttrykk i den nye matloven. En viktig problemstilling for det nye tilsynet er forholdet mellom det å framstå enhetlig og på den andre siden mulighetene for å opptre fleksibelt innenfor regelverkets rammer. Det er min klare oppfatning at en ikke makter denne avveiningen med en ensidig, sentralistisk regelorientert styring. Motstykket til dette vil være en vital organisasjon med stor vekt på desentralisering av kompetanse og myndighet. Det er med utgangspunkt i en slik desentralisert organisasjonstenking at Regjeringen har lagt opp til en modell hvor en ikke overdimensjonerer sentralleddet. Sentralleddets oppgave blir å sikre en slagkraftig, enhetlig organisasjon. Dette resonnementet har også vært sentralt ved stedsvalg for regionkontorene. Lokalisering som styrker kompetansen utenom landsdelshovedstedene har vært viktig for Regjeringen. Slik vil en nå ta tak i de menneskelige ressurser som finnes rundt om i vårt land. Jeg har merket meg at det i innstillingen er pekt på den utfordring som ligger i å ta vare på relevante fagmiljøer i Harstad. Departementet er innstilt på å følge opp de forutsetninger som er nedfelt i innstillingen. Jeg har også merket meg at komiteens flertall konstaterer at Regjeringen har gjennomført prosessen med omorganisering av matforvaltningen med meget stor hastighet. Komiteen peker på at flere høringsinstanser mener at dette høye tempoet har ført til at mange føler at saksbehandlingen ikke har vært forsvarlig. Jeg har en viss forståelse for dette. La meg imidlertid understreke at en god framdrift er helt avgjørende for å lykkes med såpass omfattende omstillingsprosesser. Særlig er dette viktig for å redusere tiden med usikkerhet for de ansatte. Denne regjeringen har store ambisjoner om å fornye og omstille offentlig sektor. Jeg er samlet sett meget tilfreds med at vi i praksis også viser at vi er i stand til å gjennomføre dette. Vi har som siktepunkt å holde det tempo i denne prosessen som er skissert i proposisjonen. Komiteen forutsetter i innstillingen at arbeidet med dyrevelferd blir tillagt tilstrekkelig vekt. Jeg viser i denne forbindelse til St.meld. nr. 12 Om dyrehold og dyrevelferd. For Regjeringen har det vært viktig å få slått fast prinsippet om at laboratorievirksomheten skal organiseres uavhengig av tilsynet. Det er vår oppfatning at dette er viktig både ut fra hensynet til tilsynets troverdighet og til en effektiv og brukervennlig laboratoriestruktur. De ansatte på laboratoriesiden vil stå overfor betydelige omstillingsutfordringer. Dette ville nok også blitt realiteten uavhengig av hvilke eierformer som hadde blitt valgt. Regjeringen har med dette som bakgrunn bebudet at en i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2003 vil vurdere omstillingsbehov knyttet til ny organisering. Det har gjennom mange år, fra flere regjeringer, blitt arbeidet med å gjennomføre reformer innenfor den offentlige matforvaltning. Det har vist seg, av mange grunner, at dette har vært vanskelig å få til. Det er derfor med stor tilfredshet jeg i dag kan konstatere at det er bred oppslutning om en reform som vi har all grunn til å ha store forventninger til.