Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-10-04:
Den egentlige trontalen holdt statsminister Stoltenberg til Arbeiderpartiets landsstyremøte 27. september. Der varslet han ifølge Aftenposten: «Det vil komme protester mot statsbudsjettet i høst, og det vil komme høylytte krav om å bruke mer penger.» Derfor spiller regjeringen, og i særdeleshet sjefen – statsministeren fra Arbeiderpartiet – «Trygghetskortet». Han sier, fortsatt ifølge Aftenposten: «Vi er nødt til å holde igjen på pengebruken av hensyn til jobbene, renten og boliglånene. Det er viktigst.» Men det blir neppe krise i norsk økonomi om kvaliteten i eldreomsorgen blir bedre. Men livet vil bli bedre for svært mange pleietrengende eldre. Det blir nok ingen krise i norsk økonomi om norske sykehus blir litt bedre. Dersom flere kommer raskere tilbake i arbeidslivet, styrker det faktisk konkurransekraften. Det blir ingen krise i norsk økonomi om politiet blir bedre i stand til å utføre grunnleggende politioppgaver, men det blir bedre trygghet. Det er faktisk god økonomi om nyutdannede politifolk kan få jobb i politiet, og dersom politifolk som jobber i politiet, fortsetter å jobbe i politiet. Det blir heller ingen krise i norsk økonomi dersom innvandringspresset reduseres, dersom Norge praktiserer et strengere regime for mottak, et strengere regime for avklaring, et strengere regime for retur og et strengere regime for eventuelt opphold i Norge. Og ærlig talt, det blir ingen krise i norsk økonomi dersom det lokale folkestyret styrkes, dersom lokale politikere får mer makt, dersom fylkesmenn, statlige etater og departementer får mindre makt, og dersom folk i kommunene får avgjøre mer selv gjennom aktiv bruk av bindende folkeavstemning, slik Fremskrittspartiet ønsker. Ikke minst: Det blir verken krise eller uorden i norsk økonomi dersom vi i Norge investerer mer i egen samferdselssektor, spesielt i veier som fortsatt bærer den store transportmengden i Norge. Om vi for å sikre fremtidige generasjoner investerer mer fra en oljeformue som nå ser ut til å kunne bli enda større, mer fra en oljeformue i håndfaste og sikre realverdier i eget land fremfor i usikre finansverdier i utlandet, vil det fortsatt være orden i økonomien – ikke bare orden, men det vil faktisk være forsterket konkurransekraft. Gode veier er et godt verktøy – viktig for vekstevne og for verdiskaping i årene fremover. Gode transportløsninger i et langstrakt og glissent befolket land i Europas utkant er viktig – viktig for at avstand og transportbehov ikke skal bli en ekstra ulempe for norsk næringsliv og for norsk økonomi. Mye er bra i norsk økonomi, men vi har også svakheter. Vi har et høyt kostnadsnivå. Norge har de dårligste stamveiene i Europa. Målt i fart på vei mellom noen av de største byene i en rekke europeiske land har Norge nå en suveren sisteplass, klart slått av Europas fattige fetter, Albania. Norge har også et storbyproblem med kø i veitrafikken. Det gir norsk næringsliv køkostnader på 10 mrd. kr hvert år. Derfor trenger Norge nå et investeringsløft for veinettet, og det er et løft Norge kan og bør gjøre uten å bruke bompenger. En stor av det som blir bygget av nye veier, blir jo dessverre finansiert med ekstra transportskatt. Fra 2005 frem til i dag er den på hele 98 mrd. kr – ekstraskatt fra en regjering som sier at skattene ikke har økt. Økonomien blir bedre med mer veibygging. Konkurransekraften bedres. Det blir ingen krise i økonomien om vi bygger bedre veier uten bompenger, og det blir heller ikke uorden i økonomien. Argumenter om krise og uorden brukes av dem som med god grunn er redde for å miste makten. Derfor fremstår «Trygghetskortet» som et politisk juksekort.