Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-04-30:
Først vil jeg takke forsvarsministeren for en viktig redegjørelse. Det er en kjent sak at SV er sterk tilhenger av et tett nordisk samarbeid både politisk, kulturelt, sosial og sikkerhetspolitisk. Statsråden sa at samarbeidet har utviklet seg både i bredden og i dybden. Det er vi glade for. Vi har jo en felles historie, til dels felles språk, og ingen land i verden har vel vært så lenge i krig med hverandre som Sverige og Danmark. Likevel lever vi nå i et fredelig hjørne av verden. Det skal vi være glade for og gjøre alt vi kan for å beholde. Også under den kalde krigen, da vi som NATO-land var nabo med Sovjetunionen, var spenningsnivået lavere her enn man kunne frykte. Det var nok fordi vi også som et lite land vågde å stå imot utplassering av atomvåpen på norsk jord. Når vi nå ser at USA orienterer seg mer mot NATO, og mindre mot Europa, og at mange gjennomfører kutt i sine forsvarsutgifter, vil dette selvfølgelig ha betydning framover. Men det betyr ikke at det nordiske området som region blir mindre viktig. Tvert imot er den nordområdesatsingen som regjeringen har gjennomført – og som SV har vært en av pådriverne for – en riktig vektlegging, nettopp fordi nordområdene blir stadig viktigere for de sikkerhetspolitiske vurderinger vi skal gjøre. Det er viktig å se dette i en nordisk sammenheng. Klimaendringene og mindre is i nord gjør at disse transportårene kan åpnes. Det betyr både miljøpolitiske og sikkerhetspolitiske utfordringer, som vi må diskutere aktivt. Det vil være stor interesse – også strategisk interesse – for disse områdene framover. Da er det viktig å minne om at sjøl om vi har en styrket nordområdesatsing i forsvarspolitikken, skal håndhevelsen av vår suverenitet i disse områdene i hovedsak være sivil. Det er ved god forvaltning og bruk av havområdene at vi får legitimitet. Norge skal ikke bidra til å lokke fram en militarisering av nordområdene. Våre viktige daglige sikkerhetspolitiske utfordringer håndteres slik, ikke gjennom NATO-medlemskapet. Vi har et godt og ryddig forhold til Russland. Ved forhandlinger med Russland har vi vært tydelige, forutsigbare og ryddige, og vi har stått på kravene. Det har f.eks. gjort det mulig å inngå den historiske delelinjeavtalen. Utviklingen i våre nærområder er av felles nordisk interesse. Derfor er arbeidet i Nordisk råd og Arktisk råd så viktig. Vi bør framover legge mer vekt på sikkerhetspolitikken også i dette arbeidet. Norge er tjent med et godt og avklart sikkerhetspolitisk forhold til alle nordiske land, uavhengig av alliansepolitikken for øvrig. Selv om vi er medlem i NATO, og Sverige ikke er det, vil det jo, som også statsråden sa, være nesten utenkelig at en situasjon som truer det ene landets sikkerhet, ikke påvirker det andre. Stabiliteten i vår del av verden kommer som følge av et godt samarbeid og godt naboskap, og det må vi jobbe for å opprettholde. Derfor er SVs mål et tettere nordisk forsvarssamarbeid og en felles nordisk sikkerhetspolitisk solidaritetserklæring, i tråd med Stoltenberg-rapporten. Vi er glad for at flere partier har uttalt lignende målsettinger, slik f.eks. Arbeiderpartiets Marit Nybakk gjorde i november i fjor. Vi håper at denne diskusjonen skal fortsette videre, også utenfor stortingssalen. Uavhengig av synet på NATO-medlemskap ligger framtidas svar på våre sikkerhetsutfordringer og muligheter sterkere i nærområdene enn de har gjort før. Da vil det være nødvendig med et tettere samarbeid på mange områder. Jeg som har vært med og diskutert nordisk samarbeid lenge i Stortinget, f.eks. diskusjonen om skytefelt på Østlandet, som det i sin tid ble sagt var helt umulig fordi vi ikke kunne samarbeide med svenskene, ville jo i lys av dagens debatt sett helt annerledes ut. Det er mange gode muligheter i det samarbeidet som vi ikke har brukt godt nok til nå, men vi bør bruke dem framover på en måte som er mindre preget av den gamle tankegangen at man ikke kunne samarbeide på tvers av de ulike alliansene vi er en del av.