Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2012-12-12:
Nordmenn flest har et nært forhold til den maten som serveres på tallerkenene våre. Det kan være laks fra Hitra, fenalår fra Bjorli, villsau fra Austevoll, ost fra Tingvoll, badsturøykt kjøtt fra Namdalen, epler fra Hardanger eller erter fra Ringerike. Norge er et land med lange mattradisjoner. Samtidig som vi venner oss til nye og gode smaker fra utlandet, får vi et stadig sterkere forhold til norsk mat. For Høyre er det viktig at vi i fremtiden har et levedyktig landbruk som fortsatt kan gi oss gode norske smaksopplevelser. Vi vil at landbruket skal rustes for fremtidens utfordringer, og at bønder ser lønnsomhet i å levere god norsk mat ved å anvende sunne agronomiske prinsipper. Landbruket har en sterk tilknytning til tradisjonelle borgerlige verdier som respekten for privat eiendomsrett, troen på lokalt selvstyre, frihet til å drive næringsvirksomhet og vern om kultur og natur. Vi ser oftere at disse verdiene settes under press. Bønder opplever inngrep i eiendomsretten, gjennom delingsforbud, boplikt og prisfastsettelsene på landbrukseiendom. Begrepet «INON», såkalt inngrepsfrie naturområder, er en stor utfordring i distriktene. Her har statlig miljøforvaltning definert et naturområde som en inngrepsfri sone dersom den ligger mer enn 1 km fra tyngre tekniske inngrep som veier, kraftlinjer, bebyggelse o.l. Disse områdene berører i dag 70 pst. av landarealet i Norge og legger store begrensninger på hva man kan bygge på egen eiendom. INON, som ikke er lovfestet, er det største angrepet på eiendomsretten i nyere tid og gir ikke erstatning for tapt tomteverdi. Et annet eksempel på at landbrukets verdier settes under press, er de mange reguleringene. Mange bønder møter konsesjonsgrenser på produksjon. Samdriftene stanger hodet mot kvotetaket og får ikke satset videre på en effektiv fjøsdrift. Dette er begrensninger som setter stopper for det lokale initiativ og lokal verdiskaping. Høyres utgangspunkt i landbrukspolitikken er at bøndene skal være selvstendig næringsdrivende, og at dette er en stilling som må styrkes. Høyres landbrukspolitikk skal favne alle ledd i matens vei fra jord til bord. Landbruket og matproduksjon er også viktig for mat- og drikkeindustrien. Høyre vil føre en politikk som øker norsk matproduksjon gjennom å skape et mer lønnsomt og levedyktig norsk landbruk. Det viktigste er å gi næringen nye muligheter til å utvikle seg og redusere avhengigheten av offentlig støtte. Et lønnsomt landbruk vil gi grunnlag for bosetting og kulturlandskap i Norge, men legger også grunnlaget for annen næringsvirksomhet. Høyre mener staten fortsatt skal gi økonomisk tilskudd til landbruket. Men tilskuddene må bli mer målrettet og mindre byråkratiske, slik at bonden i mindre grad enn i dag må fylle ut skjemaer fremfor å bruke tiden på verdiskaping. En av de store utfordringene for norsk landbruk er detaljstyrende, kompliserte tilskuddsordninger og for strenge føringer for driften. Mange av tilskuddene ligger også «på siden» av hva som kan kalles jordbruk, og stimulerer ikke til matproduksjon. Høyre mener dette bør endres. Vi ønsker å rette landbruksstøtten inn mot det å stimulere til økt matproduksjon, innenfor rammene av internasjonale regelverk. Vi vil styrke lønnsomhet og investeringsevne ved å gi målrettede skattereduksjoner som kommer bøndene til gode. Økt jordbruksfradrag og økte avskrivningssatser er eksempler på dette. Vi vil også gjennomføre en kraftig styrking av eiendomsretten ved å fjerne prisreguleringene på eiendom, oppheve «den statlige» boplikten, fjerne INON som begrep og myke opp delingsforbudet. Det er mye konkret som kan gjøres for å styrke lønnsomheten og stimulere til økt matproduksjon. Jeg vil trekke frem organisasjonsformen «samdrift». En samdrift er en sammenslutning av flere melkebønder som går sammen om produksjon, og gir en effektiv driftsform. Mange samdrifter sliter med svak økonomi i forbindelse med store investeringer i nye driftsbygninger og ny teknologi. Dagens kvotegrense passer dårlig fordi melkerobotene som brukes i dag, ikke kan brukes optimalt. En av fordelene med å arbeide i en samdrift er at samlet kompetanse gjør driften mer profesjonell og effektiv. Under sittende regjering har samdriftene følt seg uønsket. Diskusjonen om et felles kvotetak på melk er en av de største usikkerhetene. Regjeringens tvetydige signaler hindrer nysatsing. Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning gjør beregninger med modellen «Jordmod», en avansert modell som kan gjøre simuleringer på effektene av jordbrukspolitikk. Høyres landbrukspolitikk for perioden 2009–2013 ble regnet å gi omtrent samme produksjonsnivå som regjeringspartiene omtrent lik distriktsprofil arealmessig som Senterpartiet