trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-10:
Jeg slutter meg til saksordførerens innlegg og til innlegget fra Per Rune Henriksen - de gikk gjennom saken veldig grundig. Bombingen av Laksevåg og Holen skole var av de største og mest forferdelige enkelthendelsene - om ikke den aller mest forferdelige hendelsen - som rammet sivile under krigen. At det var allierte som stod for bombingen, gjorde nok at saken i ettertid ble fortiet, og at behandlingen av saken har fått et uheldig forløp. Godt er det da at saken nå ser ut til å få en løsning. Det er betenkelig at det skal så stor innsats til over så lang tid for å bli sett og hørt i en slik sak. Derfor har Minneforeningen fått mye ros i dag, og jeg vil slutte meg til det. Når Minneforeningen ikke har gitt seg, har den ved det sikret at rettferdigheten ikke har tapt. Det er viktig for hele samfunnet. Den har også sikret at samfunnsansvaret og etikken i slike saker ikke har lidd nederlag. Det er viktig. Det er viktig for dem det gjelder, men det er også viktig for samfunnet. Nyere forskning har gjort at saken nå får en ny vending. Traumer etter krigshandlinger vet vi kan skade et menneske for hele livet. Det har vært allmennkunnskap, men når man skal styre slike ordninger, kreves det at det er forskningsgrunnlag for det. Forskningsgrunnlag får man i ettertid, så det blir alltid en slags etterpåklokskap. Det er vanskelig i slike saker. Men jeg synes nok, når jeg har lest gjennom noen av disse sakene, at bevisterskelen for å forstå eller godta at noen har fått skader av slike alvorlige krigshandlinger, har vært urimelig høy sett i forhold til det vanlige folk faktisk forstår kan påføres et menneske i en slik situasjon. Denne forskningen kan forhåpentligvis bidra til at vi med kunnskap om og innsikt i hvordan krigshandlinger skader mennesker, også kan forstå hvordan de som har vært utsatt for alvorlige krigsskader, bærer dette med seg hele livet for seg sjøl, som et problem som kanskje også gir dem vanskeligheter i forhold til samfunnet rundt seg. Det er en realitet, og mange av oss som har kjent noen som har vært i fangenskap under krigen f.eks., vet at mange av dem har slitt voldsomt etterpå. Trygderetten har vært nevnt her i et innlegg før, at nå forventer man endringer i praksis. Ja, det gjør vi. Men det er en politisk oppgave å legge de føringene som gjør at Trygderetten kan trekke andre slutninger. Det er ikke slik nå. Arbeids- og sosialkomiteen var på besøk i Trygderetten for ikke så veldig lenge siden der vi spurte nettopp om dette, og de sier helt klart at det er endringer i lovverk og sentrale føringer som må på plass før man kan endre praksis, fordi de forholder seg til et regelverk. - Så ja, det skal nå bli endringer, og den politiske oppgaven med å få til de endringene legger vi i Stortinget på plass i dag. Det er helt riktig at rosen i dag bør gå til dem som ikke har gitt seg i denne saken, men jeg vil også gi ros til arbeids- og inkluderingsministeren, som har gjort en innsats for at vi skal komme til det resultatet vi er kommet til i dag. Det er jeg og SV veldig glad for at vi gjør.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2008-06-10:
Jeg er svært glad for at saken om krigspensjon for ofrene etter bombingen av Laksevåg og Holen skole nå får en løsning. Her foregikk en av de største sivile katastrofer under andre verdenskrig. Behandlingen av disse ofrene har vært en skamplett på norsk etterkrigshistorie, og det er på høy tid at det blir gjort opp for denne uretten. Kristelig Folkeparti slutter seg helt til de vurderingene som ekspertgruppen har gjort om presumpsjon, og til at ofrene nå får en ny vurdering i NAV. Jeg legger til grunn at dette må skje så raskt som mulig med tanke på alderen til enkelte av ofrene. Innsatsen fra Minneforeningen av 4. oktober 1944 og Rolf Andersen har vært helt avgjørende for denne sakens positive utfall. Det årelange arbeidet som Andersen og Minneforeningen har gjort for å dokumentere ofrenes fysiske og psykiske lidelser og senskader, er imponerende. Det viser hvor viktig enkeltpersoner og ideelle organisasjoner kan være, og er en bekreftelse på at det norske demokratiet tross alt har en evne til å korrigere feiltrinn, selv om det kan ta lang tid. Vi må aldri glemme at samfunnet bygges best nedenfra. Jeg er glad for at et samlet storting understreker at det vil være naturlig at huleboerne og tvangsdeponerte i Finnmark og Nord-Troms får sine saker gjenopptatt etter det samme presumpsjonsprinsippet. Rolf Andersen har skrevet boka «Det glemte folket». Boka er sterk lesning. Her kan vi lese om at innbyggerne i Nord-Norge i en radiotale 30. november 1944 ble anmodet av daværende kronprins Olav om å motsette seg nazistenes ordre om å la seg tvangsevakuere sørover. Mange fulgte oppfordringen og ble boende i huler og jordgammer over vinteren, mens tyskerne brente husene deres og slaktet dyrene. I dag må vi passe på at disse ikke blir det glemte folket. Derfor er det beklagelig at det bare er Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre som ber Regjeringen utrede en billighetserstatningsordning for huleboerne og de tvangsdeporterte i Finnmark og Nord-Troms. Stortinget har også vedtatt flere ulike kompensasjonsordninger i forbindelse med annen verdenskrig, bl.a. til nordmenn i japansk fangenskap. En rekke norske sjøfolk ble under annen verdenskrig holdt i fangenskap i Afrika. Dette er en sak som ikke har fått så mye oppmerksomhet, og ofrene har ikke fått noen form for kompensasjon fra den norske stat for sin betydelige innsats for Norge under annen verdenskrig. For mange ble det et nesten to og et halvt år langt fangeopphold. Kristelig Folkeparti kan ikke se at det er prinsipiell forskjell på nordmenn som satt i japansk fangenskap, og nordmenn som satt i fangenskap i afrikanske land. Jeg mener derfor at det er rimelig at det etableres en erstatningsordning for nordmenn som var i afrikansk fangenskap.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2008-06-10:
Et humant land behandler sine landsmenn med verdighet og respekt. Ingen av oss er vel stolte av at det har tatt så lang tid med denne saken. Huleboerne og de tvangsdeponerte i Finnmark og Nord-Troms begynner nå å bli svært gamle. Tiden renner ut for mange. Hva vil - eller, jeg føler meg helt sikker på at statsråden vil, så la meg heller spørre, hva kan - statsråden gjøre for at denne gruppen skal få en så rask behandling som mulig? Det andre spørsmålet mitt er hvorfor Regjeringen ikke engang vil utrede en erstatningsordning.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-06-10:
Svaret på det konkrete spørsmålet er at det nå er lagt en ny praksis for behandling av saker hva angår barn som opplevde bombingen i Laksevåg, og barn som tilsvarende har blitt direkte berørt av krigshandlinger. Praksisen er nå lagt om etter den nye faglige rapporten. Men hvis man leser dommen fra november 2005 i Gulating lagmannsrett, tror jeg det er en altfor enkel fortolkning som representanten Eriksson nå kommer med, at man allerede da på basis av den dommen burde ha forstått dette. Sånn er dommen ikke utformet, etter vår mening. Den er veldig individuelt utformet og danner et veldig svakt grunnlag for en praksisendring. Det var ikke tilstrekkelig grunnlag for en praksisendring. Derfor har vi gått den veien vi nå har gjort, som fører til at vi har fått en praksisendring.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-06-10:
Som jeg har forsøkt å si, vil huleboerbarnas saker nå bli håndtert på den måten at de på initiativ fra NAV vil bli gjennomgått med basis i den nye kunnskapen vi har. NAV har fortalt meg at til sammen ca. 100 saker vedrørende barna fra Laksevåg og Holen skole og huleboerbarna vil bli gjennomgått. Ekspertutvalget er ganske klare på at behandlingen av huleboerbarnas saker må gjøres på en vidt forskjellig måte i forhold til behandlingen av sakene fra Holen skole og Laksevåg, der gruppetenkningen kan legges sterkere til grunn enn for huleboerbarna. Men saken vil bli gjennomgått også for huleboerbarna i kjølvannet av den ekspertvurderingen vi nå har hatt.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-06-10:
NAV har forsikret meg om at de nå vil prioritere disse sakene. Det betyr at det ikke nå skal gå måneder og år før vi får foretatt den nye gjennomgangen. Jeg forventer at det skjer i løpet av noen få måneder, slik at alle sakene er gjennomgått og avklart i løpet av dette året, og gjerne så tidlig som mulig på høsten. Så vidt jeg vet, er NAV i gang med gjennomgangen på nytt, og det er altså som sagt ca. 100 saker, vedrørende barna ved Laksevåg og Holen skole og huleboerbarna, som gjennomgås med basis i at praksis er lagt om som følge av ny faglig kunnskap.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-10:
Representantforslaget der undertegnede er blant forslagsstillerne, ble fremmet i mars i fjor. Behandlingen i komiteen har tatt tid. Det har likevel gått fort i forhold til den saksbehandling som de berørte, ofrene etter bombingen ved Holen skole, har opplevd. Dette gjelder altså ikke billighetserstatning, men spørsmålet om å få krigspensjon eller ikke. Den saksbehandlingen som ligger i forkant av denne saken, er og blir etter mitt syn uverdig. Det er dessverre ikke et enestående tilfelle, men beklagelig symptomatisk for statens manglende vilje og statens unnfallenhet overfor både grupper og enkeltpersoner som har senskader etter krigshendelser de har vært utsatt for under 2. verdenskrig. Jeg utfordrer det standpunkt at vi har manglet nok informasjon til å utvise omsorg på vegne av storsamfunnet og staten. Likevel håper Fremskrittspartiet at dette blir punktum i saken. Jeg skal selvfølgelig også få slutte meg til rosen til Minneforeningen. Jeg har lyst til å vise til flere av innleggene, og til bl.a. vedlegg 1 i saken, hvor man har pekt på hva som blir uttalt av saksordføreren om krigspensjoneringslovene: «Ingen økonomisk hjelp kan råde bot på de lidelser krigen på denne måten har ført med seg, men samfunnet må føle det som sin plikt, så langt det kan å råde bot på de økonomiske følger for dem som ble rammet av krigen(…) (…) Dette skulle vel spesielt gjelde i 2008, som det gjaldt i 1946. Det er også grunn til å vise til en annen ting som er omtalt i saken, nemlig at Laksevåg kanskje var den mest krigsherjede kommunen i landet. Det er selvfølgelig også grunn til å vise til den nye ekspertvurderingen som er kommet i 2008, til å peke på, slik flere andre har gjort, dommen i lagmannsretten i november 2005 og ikke minst den reaksjonen som kom fra en representant for Rikstrygdeverket i etterkant. Det viser holdninger som er uakseptable, og det er selvfølgelig uakseptabelt om slike holdninger skulle bli videreført av NAV. Jeg har i andre helse- og sosialsaker etterlyst en vær varsom-plakat for offentlig myndighet og for NAV i særdeleshet. Beklageligvis er det faktisk en god idé fortsatt. Det er beklageligvis også slik at for ulike departementer og statsråder kunne det være greit og nyttig med både en vær varsom-plakat og en tenk selv-plakat. Men i denne saken ser det ut til at denne statsråden har tenkt, og det er bra. Min ros går til statsråden spesielt for det som er kommet i det siste brevet, der det veldig tydelig konstateres og presiseres at det er grunn til å legge om praksis. Jeg håper det blir gjort, og jeg håper vi setter punktum for denne saken da.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-10:
President! Det har tidligere vært gjort kjent at Venstre vil stemme for forslaget. Jeg tror det var noe forvirring under voteringen.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Formuleringene til næringsminister Dag Terje Andersen uttrykker akkurat den samme grunnholdningen til dette spørsmål som det jeg og resten av de rød-grønne partiene her på Stortinget har, nemlig at følgende to hensyn skal ivaretas: en tredjedel av skattekredittene skal kunne føres som egenkapital om de brukes til miljøtiltak, og det skal stilles krav til disse midlene om at de skal gå til miljøinvesteringer og ikke til generelle investeringer. Så den tolkningen Gjermund Hagesæter har, stemmer ikke.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Jeg er ikke enig i virkelighetsbeskrivelsen. Når representanten Flåtten snakker om sluttresultat, er jeg litt usikker på hva han legger i det begrepet. Jeg har lyst til å bruke et eksempel. I sin årsrapport oppgir gasskonsernet BW at man har klassifisert rundt en tredjedel av sine totale skattekreditter som egenkapital, altså om lag det samme som størrelsen på Miljøfondet. Det er et eksempel som viser at det representanten Flåtten hevder, ikke helt stemmer. Det er riktig, som det ble sagt, at det har vært sådd tvil i revisormiljøene omkring hvordan man skal føre dette revisormessig. Men for å bringe klarhet i dette har Finansdepartementet bedt om en uavhengig ekspertutredning, som jeg tror vil dempe diskusjonen, og som vil understreke at når det gjelder det sluttresultatet representanten Flåtten viste til, har man fortsatt en vei å gå.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Som jeg sa i mitt innlegg: De internasjonale revisorreglene og hvordan de tolkes, råder ikke Stortinget over. Derfor kan vi heller ikke pålegge det internasjonale revisormiljøet hvordan internasjonale selskaper skal revideres. Det er ett eksempel i så måte.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Vi har vært opptatt av at rederiene skal kunne føre en tredjedel av de totale skattekredittene som egenkapital. Dette mener vi det er lagt godt til rette for. Selv om hele Miljøfondet skulle føres som gjeld, vil en neddiskontering av skattekredittene medføre at om lag en tredjedel kan føres som egenkapital. Vi ser at noen rederier faktisk har gjort dette i sine årsrapporter. For eksempel har BW Gas-konsernet, som jeg nevnte tidligere i et replikkordskifte, klassifisert rundt en tredjedel av sine totale skattekreditter som egenkapital. Dette er godkjent av revisor. Opposisjonspartiene skriver i sin fellesmerknad at «100 pst. av de akkumulerte skattekredittene må føres som gjeld i selskapenes balanse ». Erkjenner representanten Hagesæter at denne merknaden ikke er korrekt? Kan representanten Hagesæter forklare hvordan en slik feilaktig påstand havner i opposisjonens merknader?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Jeg vil vise til siste del av innlegget til representanten Flåtten om neddiskontering. I forbindelse med behandlingen av rederiskattesaken i fjor høst ble det lagt til grunn at utsatt skatt ved omlegging av rederiskatteordningen må belastes regnskapene umiddelbart, uten hensyn til at innbetalingen er skjøvet ut i tid. Dette ble forutsatt ved Regjeringens og Stortingets behandling av saken, jf. f.eks. Ot.prp. nr. 1 for 2007-2008, skatteproposisjonen, på side 31. I ettertid synes det som om revisjonsselskapene likevel vil godta dette. Og da lurer jeg på hvor representanten Flåtten har det fra at alle visste dette i fjor høst, fra første stund.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Etter representanten Syversens innlegg kan jeg bare konstatere at Kristelig Folkeparti er mer opptatt av at det bygges flest mulig kraftverk, og mindre interessert i å få mest mulig kraft ut av kraftverkene som bygges. Men la nå det ligge. Jeg vil fokusere på rederibeskatningen. I et brev som komiteen fikk i høst, skrev Rederiforbundet at de var særdeles opptatt av å få ned miljøutslippene sine, og at de har null utslipp som mål. Det er veldig bra. Men jeg hadde også forventet at noen av opposisjonspartiene var mer opptatt av miljø, noe som ikke nevnes i merknaden, som Kristelig Folkeparti også har skrevet under på. Det er jeg litt forundret over, for alt handler om egenkapital i selskapenes balanse, og man er totalt uinteressert i selve intensjonen, som handler om å få investeringer som kommer miljøet til gode. Mener representanten Syversen at hensynet til miljøet er så lite viktig at det ikke skal stilles miljøkrav i rederibeskatningen?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-04-24:
Under interpellasjonsdebatten om den maritime strategien 7. februar i år uttalte næringsministeren følgjande om forskriftene som skal regulere denne miljødelen: «Men svaret på realiteten i spørsmålet knyttet til de 21 milliardene er at en tredjedel av dem kan investeres i miljøtiltak, og at den tredjedelen skal kunne føres som egenkapital. » Betyr det som saksordføraren no seier, at næringsministeren nok har teke munnen litt for full i denne saka, og at det som næringsministeren uttalte tidlegare i år, ikkje vil bli følgt opp likevel?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-04-24:
Eg held meg til dei kommentarane som kjem frå Revisorforeningen, og eg synest regjeringspartia skal vere litt audmjuke i denne saka. Det er ingen tvil om at næringsministeren og fleire som representerer regjeringspartia og Regjeringa, har vore veldig høge og mørke i denne saka, og har lova at heile denne tredjedelen skal kunne førast som eigenkapital. Det er altså ikkje tilfellet. Om det då er nokon som får ført denne miljøbiten som eigenkapital, er det sjølvsagt veldig bra og positivt. Men dei signala som har kome frå revisorbransjen, tyder på at dette vil gjelde veldig få, og så får vi håpe at det likevel blir nokon som får godkjent dette som eigenkapital.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-04-24:
No er det kome motstridande opplysingar når det gjeld eigenkapitalen, om miljøbiten kan førast som eigenkapital eller ikkje. Det som er sagt heilt fram til i dag, er at ein tredjedel skal kunne førast som eigenkapital. Så kom saksordføraren her i dag og sa at det likevel ikkje er tilfellet, og skuldar på internasjonale rekneskapsforskrifter. Det er altså ikkje atterhald som er tekne tidlegare. Tvert om har ein altså gitt eit tydeleg og klart inntrykk av at dette skal kunne førast som eigenkapital. Det synest eg er leitt. Eg synest det er leitt at ein svekkjer ei så viktig næring. Eg synest også det er leitt at ei så viktig næring for Noreg er ført bak lyset og nærast halden for narr.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-04-24:
Eg har til no hatt tillit til at det som er blitt sagt i denne saka, om at ein tredjedel skal kunne førast som eigenkapital, vil bli følgt opp. Men no kjem det altså andre opplysingar frå saksordføraren, der ein viser til internasjonale rekneskapsforskrifter. Når det kjem motstridande opplysingar, begynner min tillit til at dette vil bli følgt opp, sjølvsagt å svikte. Når det gjeld den regjeringa som dei tre partia Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet står bak, har ikkje Framstegspartiet gitt noka tillitserklæring, korkje til Regjeringa eller til finansministeren. Vi vil følgje denne saka vidare og sjå om det som er tydeleg sagt også frå Stortingets talarstol, vil bli følgt opp. Men det som saksordføraren her seier, tyder jo ikkje spesielt mykje på det.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-04-24:
No var representanten Holmås inne på dette med eigedomsskatt. Det er jo faktisk slik at ikkje alle kommunar har eigedomsskatt. Enkelte kommunar greier seg altså utan eigedomsskatt. Etter dei oversiktene som eg kjenner til, er det ingenting som tyder på at dei kommunane som ikkje har eigedomsskatt, har noko dårlegare tilbod innanfor primæroppgåvene enn andre kommunar som har eigedomsskatt. Det må då kome av at ein brukar pengane meir fornuftig i desse kommunane enn i andre kommunar. I veldig mange av dei kommunane der Framstegspartiet sit med makta, er det ikkje eigedomsskatt, og likevel har ein eit godt tenestetilbod. Då er mitt spørsmål til representanten Holmås: Korleis trur han det har seg at enkelte kommunar greier seg utan eigedomsskatt og likevel leverer eit godt tilbod til innbyggjarane innanfor primæroppgåvene?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-04-24:
Til det som representanten Lundteigen var inne på på slutten, om forbetringa av skattlegginga av grunnrenteinntekta av allereie utbygde og planlagde småkraftverk. Dette gjeld ikkje for nye planlagde småkraftverk. Eg synest representanten Lundteigen var litt uklar med omsyn til kva Senterpartiet meiner om dette, så eg ønskjer å stille spørsmålet: Er denne løysinga som no ligg på bordet, i tråd med Senterpartiet sitt politiske utgangspunkt, eller er Senterpartiet misfornøgd med denne løysinga og ønskjer ei forbetring av ho i forhold til det som det er gjort framlegg om frå Regjeringa?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-04-24:
No er det jo slik at eigenkapital i utgangspunktet skal kunne nyttast til alle moglege område. Då herskar det litt usikkerheit og uklårleik med omsyn til dette med kvalifiserte miljøinvesteringar, som finansministeren er inne på. Meiner verkeleg finansministeren at ei kvalifisert miljøinvestering skal kunne definerast som eigenkapital? Og dersom det kjem signal om at dette ikkje blir godkjent frå revisorhald, vil då finansministeren kome tilbake til Stortinget og eventuelt gjere tilpassingar eller endringar som gjer at dei lovnadene som er gitt om at dette skal kunne førast som eigenkapital, blir følgde opp?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-04-24:
I sitt innlegg sier representanten Aasen Agdestein at det er opp til den enkelte revisor hvorvidt man kan føre opp miljødelen som egenkapital. Men det er det jo ikke, for Revisorforeningen har i brev til komiteen vært helt klar på at det kan man ikke. Regnskapene fra de forskjellige rederiene viser jo at man gjeldsfører dette - ikke i stor utstrekning, men hele veien, fordi revisor sier at man må gjøre det. Oppfatter representanten Aasen Agdestein det som et problem at sluttresultatet av overgangsreglene, bl.a. den presiseringen som ligger her i dag, samt de forskriftene som er, er at de politiske løftene - lovet av ganske mange - om at dette skulle kunne føres som egenkapital, ikke kan oppfylles?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-04-24:
Det er helt riktig, som representanten Sandal har registrert, at det er ytterst sjelden at Høyre går inn for skatteskjerpinger. Grunnen til at vi økte den generelle satsen, var kort og godt for å finansiere lettelsene for småkraftverk. Det blir omtrent på samme måten som når Høyre, og for så vidt også regjeringspartiene, mener at det å gi lettelser i bunnen er viktig. Det er ikke bare kraftverksiden og energisiden som er viktig for småkraftverkene. Som jeg også nevnte i mitt innlegg, er dette en meget viktig attåtnæring ute i distriktene, og ved å styrke den får man en ekstravirkning. Derfor gikk vi til det for Høyre ganske alvorlige skritt å øke skatten ett sted og redusere den et annet sted.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-04-24:
Det var et veldig generelt spørsmål med anmodning om å få veldig store tillitserklæringer til både næringsminister og statsminister. Når det gjelder selve avskrivningene, snakket jeg ikke om det i mitt innlegg. Det som er mitt ærend, er egenkapitalsituasjonen. Og når det gjelder de politiske løfter om egenkapitalføringen, er det et faktum at ingen rederier kan bokføre det på den måten slik som lov og forskrifter er nå. Det konstaterer vi jo ved at de ikke gjør det, kort og godt. Utover det har jeg ikke lyst til å gi noen spesielle attester til verken næringsministeren eller finansministeren i denne saken. Men publikum tror jeg har oppfattet det slik at dette med miljødelen var helt kurant. Det har det ikke blitt, og da ligger det i kortene at man kanskje får en noe svekket tillit, om en kan si det på den måten.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-04-24:
Med fare for at vi snakker om to forskjellige ting, oppfatter jeg at representanten Aasen Agdestein, både i sin forrige replikk og i denne, snakker om neddiskonteringseffekten av den totale skattegjelden. Jeg mener at det ikke er slik at Regjeringen nå i etterhånd kan ta til inntekt at regnskapsreglene selvfølgelig gir mulighet til å føre nåverdien av skattegjelden i balansen. Vi mener at verdien av den utsatte innbetalingen over ti år lå i saken helt fra begynnelsen. Når det gjelder miljødelen, er det rett og slett slik, helt inntil noen forteller meg noe annet, at det ikke kan bokføres som egenkapital - punktum. Men kan noen opplyse noe annet her i dag, vil jeg springe gledesstrålende ut av salen, både for min egen del og ikke minst på vegne av dem det gjelder.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-04-24:
Det var hyggelig å høre at representanten Holmås var fornøyd med de gode ordene han fikk om proposisjonen i sin helhet. Jeg oppfatter at han slutter seg til det representanten Aasen Agdestein har sagt om rederibeskatningen. Da vil jeg bare stille et relativt enkelt spørsmål, på linje med det man stiller til idrettsutøvere av og til: Hvordan føler representanten Holmås det når man i lang tid politisk har lovet at Miljøfondet skulle kunne føres som egenkapital i regnskapene, og man ikke har greid å få på plass lovverk, lover/forskrifter, som gjør det mulig? Har han noe forhold til det?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-04-24:
Representanten Lundteigen har historisk sett vært tilknyttet endringene i norsk skipsfartspolitikk i dette hus i flere retninger etter denne siste saken. Jeg har lyst til å spørre representanten Lundteigen om noe i hans innlegg, om miljøfond, hvor han etter å ha snakket om «kvalifiserende miljøinvesteringer » sier at miljøfond er «egenkapital med forpliktelser ». Problemet er bare at egenkapital med forpliktelser er ikke egenkapital, det er gjeld! Det er det en samlet revisjonsbransje sier på bakgrunn av de lover og regler som foreløpig er utarbeidet av Finansdepartementet. Hvordan oppfatter representanten Lundteigen dette sett i forhold til de politiske løfter som er gitt om egenkapitalføringen av miljøfond?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-04-24:
Det er en avsporing når statsråden sier at de som kritiserer Regjeringen i denne saken, ikke er opptatt av miljøet. Jo da, det er vi, men vi er enda mer opptatt av at man holder politiske løfter. Det er jo det denne saken først og fremst dreier seg om. Nå sier finansministeren i sitt innlegg at man har endret på ting etter samtaler med næringen, både i lov og i forskrift, og at neste skritt, som hun sa, ville være ikke å stille noen miljøkrav i det hele tatt. Jeg oppfatter at statsråden da sier at det ikke var mulig å komme lenger. Betyr det at hun erkjenner at Regjeringen i denne saken ikke kan oppfylle de politiske løfter som ble gitt om å kunne føre miljøfonddelen som egenkapital fra dag én?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-24:
Da saksordføreren refererte til de endringene flertallet nå foretar når det gjelder grunnrentebeskatningen på kraftverk, henviste hun til behovet for forutsigbare rammebetingelser. Av en eller annen grunn ble ikke de samme ordene, altså «forutsigbare rammebetingelser », nevnt da saksordføreren kom til rederibeskatningen og overgangsreglene, og det har jeg forståelse for. Mitt spørsmål går på den merknaden som flertallet har lagt inn når det gjelder overgangsreglene til den nye rederiskatteordningen. Der heter det at «overgangsreglene ikke i seg selv vil være til hinder for at hele eller deler av fond for miljøtiltak mv. kan klassifiseres som egenkapital ». Når det gjelder ordene «ikke i seg selv » - hva representerer det? Er det noe annet som kan hindre en slik klassifisering?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-24:
Først til det representanten ville at jeg skulle la ligge. Det kan jeg selvfølgelig ikke la ligge når det gjelder kraftverksbeskatning. Vi er opptatt av begge de forhold som representanten Aasen Agdestein nevnte - både at man skal få mest mulig kraft, og at rammebetingelsene også er tilpasset. Det kan representanten være forsikret om at Kristelig Folkeparti står bak. Når det gjelder rederibeskatningen, er det klart at miljøtiltak på en eller annen måte må rubriseres og kunne godkjennes. Jeg synes det er et krav til dem som nå skal utforme disse reglene, at de følger opp det som politisk er sagt både fra flertallet her i salen og fra næringsministeren, om at man skal tilpasse regelverket på en slik måte at det både ivaretar miljøhensynene og styrker egenkapitalsituasjonen til rederiene. Det er det som gjenstår, om Regjeringen makter å forene dette.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-24:
Selv om jeg vet at det passer representanten Holmås dårlig, var vi i den debatten vi hadde før jul, svært opptatt av å sørge for at det var en dialog mellom Regjeringen og næringen om hele rederibeskatningen. Det syntes man var ganske uinteressant fra regjeringshold, og det er vel det man nå ser resultatet av - at man først foreslår forskrifter, som antakelig ikke lar seg gjennomføre, i hvert fall ikke i tråd med det som har vært en politisk intensjon. Vi må sørge for at vi nå ikke får en beskatning som for flere av rederiene betyr konkurs, men sørge for at de også har en egenkapital som gjør at de kan leve videre med det regimet som flertallet nå vedtar. Så er det faktisk opp til Regjeringen - ikke opp til opposisjonen - å sørge for at de forskriftene ivaretar begge de to forholdene.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-24:
Dette begynner å bli et meget interessant replikkordskifte! Hvis dette er uttrykk for hva hele regjeringskonstellasjonen mener, har man tydeligvis en jobb å gjøre også etter at vi har fattet vedtak i dag. Det gjelder grunnrentebeskatningen, som jeg nå forstår at Lundteigen er totalt uenig i, både det representanten Agdestein sa, og det representanten Holmås sa. Hva Regjeringen faktisk kommer med i revidert nasjonalbudsjett, må vi vel vente med til revidert nasjonalbudsjett for å se. Men å lese ut av de tre innleggene hva det blir, er i hvert fall umulig så langt. Og så gjelder det rederibeskatningen. Lundteigen refererte til at egenkapitalen, det som kan defineres som egenkapital når det gjelder miljø, vil bli et nåløye. Så mitt spørsmål er: Er det den politiske målsettingen for Regjeringen at det skal være så vanskelig som å gå gjennom et nåløye å få rubrisert dette som egenkapital?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-24:
Dette mantraet om at Regjeringen har rett og opposisjonen har feil, framføres med en sånn overbevisning at jeg mistenker statsråden for faktisk å mene det av og til. Da må jeg nesten spørre om hva som kvalifiserer som egenkapital når vi snakker om overgangsreglene og rederibeskatningen: Mener statsråden at egenkapital i denne sammenheng, når vi da snakker om avsetning til miljø, har en annen definisjon enn det egenkapital generelt har?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
I et parlamentarisk system er det viktig at man har tillit til regjering og kollegaer. Representanten Hagesæter hadde et innlegg som var gjennomsyret av mistillit i forhold til det som her er lagt fram. Mener representanten fra Fremskrittspartiet at det er mulig å skrive av dette som egenkapital, eller har ikke Fremskrittspartiet tillit til finansministeren, næringsministeren eller saksordføreren i denne saken?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Takk for det. Det var ikke det jeg spurte Hagesæter om. Jeg spurte om Hagesæter og Fremskrittspartiet hadde tillit til finansministeren, næringsministeren og saksordføreren i denne saken - ikke hva andre skrev, men hva Fremskrittspartiet mener. Har Fremskrittspartiet tillit til finansministeren, næringsministeren og saksordføreren når de sier at det skal være mulig å skrive av en tredjedel til miljøinvesteringer? Eller har de ikke tillit?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Høyres representant, Svein Flåtten, sa at dette handler om løfter, og at Regjeringen ikke holder de løftene de har gitt i forbindelse med denne saken. Samtidig har finansministeren og næringsministeren sagt at man skal kunne skrive av en tredjedel når det gjelder rederibeskatningen. Det bringer meg fram til mitt spørsmål: Har Høyre tillit til finansministeren og næringsministeren?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Representanten Kvassheim har i flere debatter forundret meg med sine innlegg, og det gjorde han også i dette innlegget, der han kritiserer denne regjeringen. Jeg vil minne ham om at da han satt i regjering, ble det slett ikke gjort noen ting. Vi fikk ikke klimautslipp inn i forurensningsloven med hans regjering. Vi fikk ikke CO2-avgift. Vi fikk ikke noe kvotesystem. Vi fikk ikke noe Mongstad-prosjekt. Vi fikk ikke noe rensing av Kårstø. Vi fikk ikke noe energifond på 20 milliarder kr da hans parti satt i regjering. Men etter at den regjeringen ble kastet, har han framstått som en nyfrelst sørvestlending innenfor miljøpolitikken - unntatt i to saker, og de to sakene omtalte han i dag. Jeg vil derfor spørre om han kan miljøforklare sine standpunkt når det gjelder rederiskatten og de foreslåtte overgangsordningene, og kraftverksbeskatningen.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Jeg hadde det ærefulle oppdrag å være energi- og miljøpolitisk talsmann for Arbeiderpartiet i forrige periode. Når det gjelder festtaler uten innhold, vil jeg etterlyse en begrunnelse for hva Gunnar Kvassheim mener med at når det gjelder denne regjeringen, kunne han tidoble hva som er sagt og som ikke er gjort. Jeg refererte noen saker i stad i forhold til det, men jeg har likevel to spørsmål til representanten Kvassheim: Dersom han mener at bunnfradraget er det ideelle, hvorfor måtte han da vente til han kom i opposisjon med å mene det? Og det andre som jeg ønsker en miljøbegrunnelse på, er: Hvorfor støtter ikke representanten Kvassheim Regjeringens miljøfond innenfor rederiene?
Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2008-04-24:
Representanten Flåtten sette først søkjelyset på grunnrenteskatten. Eg vil gjerne følgje opp det. Eg går utan vidare ut frå at Høgre meiner at det skal betalast særskatt på høg forteneste som kjem av forbruk av ein naturressurs. Høgre foreslo faktisk å auke grunnrenteskatten til 33,5 pst. ved behandlinga av statsbudsjettet for 2008. Det er 3,5 prosentpoeng høgare enn forslaget frå Regjeringa - eit forslag som sjølvsagt blei vedteke i Stortinget. Det er ikkje så ofte Høgre går inn for høgare skattar enn alle andre parti, så grunnrenteskatten må jo vere ein type skatt som partiet meiner er særleg god. Spørsmålet mitt til representanten Flåtten blir derfor: Kva er grunnen til at Høgre meiner at kraftverk under 5 500 kVA som er så lønnsame at dei kjem i grunnrenteposisjon, skal fritakast for nettopp denne skatten?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-24:
Det er et greit spørsmål, og jeg har et forhold til det. Jeg mener det er veldig klart - og det understreker vi også i merknadene våre - at de overgangsreglene vi har lagt til grunn, ikke i seg selv vil være til hinder for at hele eller deler av fondet for miljøtiltak kan klassifiseres som egenkapital. Man har i Finansdepartementet vært veldig lydhør i de rundene man har gått med næringen i forhold til mange av innspillene og til å gjøre flere endringer i forskriftene, man har hatt drøftinger, og i tillegg får man utført en undersøkelse uavhengig av nettopp disse spørsmålene, så jeg mener at vi har et godt grunnlag for å si at vi har gjennomført den politikken som vi har hevdet vi har stått for hele tiden.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-24:
Det er veldig store forskjeller på kommunene - noen får mye penger i overføringer, og noen er heldige og har et høyt skattegrunnlag. Jeg tror ikke det er noen som ikke gjerne ville ha vært i den posisjonen som en del av kraftkommunene her i landet er i. De ti rikeste kommunene har utrolig mye penger ekstra. Det kan ikke være noen tvil om at en del av disse har et bedre velferdstilbud enn en del andre. Det er også bare å se på velferdstilbudet, barnehagepriser, barnehageutbygging og andre ting for å se hvem det er som klarer å levere. Det som er litt interessant når jeg skal svare på Gjermund Hagesæters utfordring, er: Er det slik at - nå får ikke du svare på mitt svar - Gjermund Hagesæter mener at det ikke vil gå ut over tjenestetilbudet overhodet i Kommune-Norge om man med et pennestrøk fjerner 800 mill. kr fra inntektene til kommunene, slik han foreslår her? I så fall lurer jeg på hva slags verden Hagesæter befinner seg i.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-24:
Jeg vil gjerne følge opp det Marianne Aasen Agdestein spurte om, for det var et av argumentene. Vi hadde flere runder der flere av opposisjonspartiene på et eller annet tidspunkt, og på en eller annen måte, tok til orde for at man gjerne burde utvide dette miljøfondet. Opposisjonen har kommet med et veldig generelt forslag, der man ber Regjeringen jobbe videre med disse tingene og sørge for denne egenkapitalen, men la meg høre: Er det sånn at Kristelig Folkeparti har gjort noen som helst slags form for arbeid med å konkretisere på hva slags måte man ønsker å gjennomføre miljøtiltakene, kriteriene for dette, annerledes enn det Regjeringen her legger opp til?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-24:
Det er fascinerende å høre representanten Kvassheim argumentere veldig sterkt for et bunnfradrag i småkraftverksbeskatningen når det faktisk ikke er det Venstre foreslår i innstillingen. Tvert imot foreslås det at det fra og med i sommer innføres en ordning med 5 500 kVa, som er nedre grense, med alt som det fører til når det gjelder tilpasning av kraftverk. Da spør jeg rett og slett: Er det Venstre-leder Lars Sponheim som ikke har fått med seg hva Gunnar Kvassheim mener i denne saken? Er det Gunnar Kvassheim som har sovet i timen, sånn at Venstre nå fremmer et annet forslag? Eller er det sånn at Gunnar Kvassheim på konferansen til småkraftverkene, som vi begge to deltok på, holdt hele forsamlingen for narr? Eller er det bare kaos om hva Venstre faktisk mener her?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-04-24:
Det som framgår av regjeringspartienes merknad til statsbudsjettet, er at den skal ha en helhetlig gjennomgang av de incentiver som vi har, for å fremme en kraftig økning i produksjonen av fornybar energi. Her inngår også småkraft. Det som er gjort, og som blir beskrevet i denne innstillinga, er altså at man forbedrer det som er eldre og planlagt. Vi er ikke fornøyd med at en ikke har gått videre. Det var også det jeg sa: Hvilken løsning vi her kommer med både for opprusting og nybygging generelt for miljøvennlig vannkraft, og for nye småkraftverk, er noe som vil inngå i det som kommer i revidert nasjonalbudsjett. Premissen er altså en kraftig økning i tilgangen. Det er hele Stortinget enig i.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-04-24:
Jeg skal være ubeskjeden nok til å være enig med replikanten i at jeg har spilt en viss rolle i utforminga av norsk skipsfartspolitikk - og det er jeg stolt av. Så lenge jeg har tilgang til denne talerstolen, kommer jeg til å fortsette med det. Jeg har hatt ei veldig klar linje i det arbeidet. Jeg sa det populært om miljøinvesteringene at det er «egenkapital med forpliktelser ». Så sier representanten Flåtten at i forhold til dagens forståelse av regnskapsforskriftene er det definert som gjeld. Ja, vel - da må vi ha en ny forståelse. Den nye forståelsen er at «egenkapital med forpliktelser » i denne sammenhengen ikke defineres som gjeld.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-04-24:
Det er viktig at replikkordskiftene blir interessante, så det er jeg glad for at vi er med og medvirker til. Punkt to: Det er ingen total uenighet om grunnrentebeskatninga for småkraftverk i Regjeringa. Tvert imot, det som ligger til grunn, er at miljøvennlig kraft, enten det er storkraftverk eller småkraftverk, må stimuleres for å få fram mer energi. Svaret på hvordan vi skal gjøre det, kommer i revidert nasjonalbudsjett. Så til rederibeskatninga. Jeg brukte ordet «nåløyet ». Regler blir enklere når du har presise begreper. Rederne og rederiene må gjennom et nåløye for å komme inn under ordninga med miljøinvesteringer. Så er spørsmålet hvordan du skal forstå dette i forhold til egenkapitalspørsmålet. Her er det miljøavsetninger med forpliktelser som ikke skal defineres som gjeld under forutsetning av at investeringene foretas i henhold til begrepet «kvalifiserende miljøtiltak ».
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-04-24:
For å ta spørreren på alvor vil jeg vise til problemstillingen rundt småkraft, og hva forrige regjering gjorde. Det ble gjort en rekke forbedringer for å øke produksjonen av småkraft. Det ble gjort forenklinger i regelverk og forbedringer i skatteopplegget som gjorde at småkraftbransjen var svært tilfreds. Desto mer forundret ble man når dagens regjering reverserte deler av dette forbedrede regimet. Det er altså ikke riktig at representanten Kvassheim først i opposisjon har fått et stort engasjement innenfor dette området. Jeg har hatt gleden av å arbeide for den forrige regjering, som gjorde ting i riktig retning og i samsvar med det man sa man skulle gjøre, i motsetning til dagens regjering. Jeg mener altså at det er et godt miljøstandpunkt å legge til rette for utbygging av småkraftverk, og det er et forsvarlig og godt miljøstandpunkt å sørge for at miljøhensynet ivaretas av rederinæringen samtidig som egenkapitalgrunnlaget styrkes.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-04-24:
Som jeg redegjorde for i mitt innlegg, er det nødvendig å gjøre kraftige forbedringer i forhold til det opplegget dagens regjering har, når det gjelder framtidige småkraftverk. Da er det to gode alternativ. Det ene er å reversere skatteskjerpelsen, gå tilbake til det gamle systemet. Det er det Venstre har sluttet seg til i innstillingen. Hvis det er en løsning som faller vanskelig for Regjeringen, har vi sagt at det finnes et annet godt alternativ, og det er å heve bunnfradragene. Begge disse løsningene vil utløse mer småkraft enn det opplegget Regjeringen har gått inn for. Så Venstre står for det vi sier i innstillingen, men vi har sagt at vi også vil kunne leve godt med en ordning som justerer bunnfradraget, slik som Småkraftforeningen har lagt opp til. Det som er en dårlig løsning, er å fortsette med ikke å ha samsvar mellom det man sier man vil gjøre, og det man faktisk gjør. Nå må dagens regjering manne seg opp og sørge for økt fornybar energiproduksjon - ikke bare i festtaler, men også i praktisk politikk.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-04-24:
Jeg har ikke sagt at bunnfradrag er det ideelle. Jeg har sagt at bunnfradrag kan være en god løsning, og jeg håper at Regjeringen i revidert budsjett enten reverserer skatteskjerpelsen og går tilbake til det gamle systemet eller velger den modellen som Småkraftforeningen har lagt opp til. Det Regjeringen ikke bør gjøre, er å fortsette en politikk som gjør rammevilkårene for dem som vil øke fornybar energiproduksjon, dårligere enn de var under den forrige regjering. Så er det riktig at representanten Klungland i forrige periode var energipolitisk talsmann for Arbeiderpartiet. Da stod han for et av de klareste løftebruddene og et nytt eksempel på at Regjeringen sier at de vil gjøre noe innenfor energipolitikken, men gjør noe helt annet. Jeg hadde æren av å være i Folkets Hus i Sauda da representanten Klungland lovte et nytt regime med gunstige kraftpriser til industrien og sa at det skulle komme kort tid etter valget. I Sauda og andre steder venter man fortsatt på dette.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-04-24:
Det har tidligere i debatten vært referert til årsmøtet i Småkraftforeningen, som ble holdt for kort tid tilbake. Der fikk Regjeringen knallhard kritikk for sine dårlige rammevilkår når det gjelder fornybar energi-produksjon. Blant de tingene som ble kritisert, var den skatteskjerpelsen for småkraftverk som også er omtalt i dagens innstilling. Energiminister Åslaug Haga var til stede på Småkraftforeningens årsmøte, og hun møtte forsamlingen med et offensivt løfte om at det skulle bli bedre tider. Nå forstår jeg på finansministeren at hun ikke vil forskuttere hva som kommer i revidert budsjett, men det gjorde energiministeren. Hun lovte Småkraftforeningen og dem som for øvrig var til stede, at en skulle få skatteforbedringer som gjorde at det nye regimet som kom, var minst like godt som det gamle, som altså dagens regjering valgte å endre på i fjor. Kan finansministeren bekrefte at energiministeren hadde ryggdekning for sitt løfte på årsmøtet i Småkraftforeningen?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-24:
Jeg skal ikke konkludere når det gjelder hva Regjeringen gjør. Jeg har bare registrert at det er uenighet mellom Finansdepartementet og Revisorforeningen om forståelsen av hvordan dette skal føres. Vi har selvfølgelig kontroll over norsk lovgivning og norske forskrifter, men her har vi også internasjonale regnskapsregler å forholde oss til. Vi har absolutt et ønske om å belyse dette videre. Det er fordi vi har store forhåpninger om at det finnes støtte for den forståelsen som vi har lagt til grunn. Hvis det ikke skulle være tilfellet, kommer jeg tilbake til Stortinget med en vurdering av det, hvis Stortinget ønsker det. Vårt utgangspunkt er at den forståelsen vi har, er riktig og rimelig.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-24:
Både næringsminister Dag Terje Andersen og jeg har våre ord i behold når det gjelder spørsmålet om hvordan miljøfondene skal kunne føres som egenkapital. De som ikke har sine ord i behold, og som jeg anbefaler at ingen revisorer hører på, og at næringen ikke hører på med mindre de har lyst til å tape penger, det er opposisjonen. Det heter i en merknad i innstillingen: «Disse medlemmer konstaterer at verken utkastet til forskrifter sendt på høring av departementet 23. januar 2008 eller lovpresiseringen fremmet i denne proposisjon endrer på det faktum at 100 pst. av de akkumulerte skattekreditter må føres som gjeld i selskapenes balanse. » Det er feil. Ingen må høre på det. Det er sånn som jeg har sagt, at de rederiene som sannsynliggjør at de har planer om investeringer som følger forskriftene, skal kunne føre dette som egenkapital.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-24:
Det har tydeligvis vært et meget sentralt møte i Småkraftforeningen som jeg dessverre ikke har hatt anledning til å være på. Jeg kan ikke forholde meg til sitater fra statsråder eller andre som jeg ikke vet om er presise. Jeg skal heller ikke forskuttere hva Regjeringen legger fram, for det er ikke ferdig behandlet enda. Det vet Kvassheim godt, for han er godt kjent med hva slags tidsfrist man har for å behandle et revidert nasjonalbudsjett. Men la meg si når det gjelder spørsmålet om grunnrentebeskatning: Vi har et meget godt system for grunnrentebeskatning i petroleumssektoren. Det er ikke noe rart om oljeselskapene i utgangspunktet protesterte på det. Nå foreslår vi en langt gunstigere grunnrentebeskatning for kraftsektoren. Det er ikke noe rart om næringen i utgangspunktet sier at det hemmer deres investeringer. Men når det gjelder spørsmålet om hvordan vi utformer dette, vil ikke det forslaget som så langt ligger fra Regjeringen, gjøre at lønnsomme investeringer før skatt ikke er lønnsomme etter skatt, det vil fungere som om du har med deg staten som eier. Det betyr også at du har en å dele risiko med i dårlige tider.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-24:
Jeg mener at de reglene som nå er gitt i forskrift om hva man regner som miljøinvesteringer, er veldig fleksible. De er diskutert med næringen. Vi har vært imøtekommende. Men vi har insistert på at den overskriften som står, nemlig at det skal være miljøinvesteringer, skal gjelde. Derfor kan det ikke være sånn at enhver nyinvestering regnes som en miljøinvestering. Det er dette det selvfølgelig har vært uenighet om mellom næringen og oss. Jeg mener at den avveiningen som representanten Syversen tok opp i sitt innlegg, nemlig mellom hensynet til hvordan man skal føre egenkapital for bedriftene, og hensynet til å oppmuntre til miljøinvesteringer, har vi funnet en god og balansert løsning på.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-24:
Nå er vel de fleste spørsmål stilt og de fleste svar gitt når det gjelder dette, men jeg gjentar gjerne: Det er hvor sannsynlig det er at de planer man har, vil innfri de forpliktelser som nå ligger i forskriftene, som etter vår oppfatning avgjør om dette kan regnes som egenkapital eller ikke. Det har jeg nå vært gjennom mange ganger. Det er selvfølgelig fordi vi ønsker at dette miljøfondet skal gå til miljøinvesteringer. Og vi har ikke grunnlag for å mene noe annet enn det vi har gjort rede for i det som er lagt fram for Stortinget, at det er slik det vil fungere.