Hans Kristian Hogsnes (Høyre), 2002-12-12:
Regjeringspartiene har i denne budsjettinnstillingen fått flertall for et stramt, men godt budsjett for Kommune-Norge. I forhold til revidert nasjonalbudsjett styrkes kommunene nå med totalt 3,6 milliarder kr. De frie inntektene utgjør over 1,2 milliarder kr av dette. Det tildekker ikke det faktum at mange norske kommuner sliter med svært stramme rammer. Dette er et stramt statsbudsjett. Da er det ikke unaturlig at også kommunesektoren, som utgjør en stadig større andel av både norsk økonomi og sysselsetting, også blir berørt av det. Dette dreier seg ikke bare om hvor mye penger vi har å bruke. Det er like viktig hvordan vi bruker pengene. Partiene som samarbeider om dette statsbudsjettet, har det til felles at vi vil ha mest mulig velferd for hver kommunekrone. Veksten i inntekter er stor, men det er ikke det som er hovedproblemet for norske kommuner. Det er veksten i utgiftene. Det er der vi må ha fokus. Utgiftsveksten må ned. Derfor er et stramt statsbudsjett viktig for Kommune-Norge. Får vi ned renten, redusert skatte- og avgiftspresset, sikret arbeidsplasser i konkurranseutsatt sektor, ja så øker også handlefriheten for kommuner i alle landsdeler. Gårsdagens rentenedsettelse på en halv prosent betyr mye for norske kommuner. Ifølge Norges Banks oppdaterte tall er den samlede kommunale gjeldsbyrde på noe rundt 120 milliarder kr. Gårsdagens rentenedsettelse øker dermed handlefriheten i norske kommuner med 600 mill. kr. At det nå spås en fortsatt rentenedgang på nyåret, vil jo kunne forsterke effekten av dette. Kommunesektoren har en stor plass i norsk økonomi. Kommunesektoren forvalter samlede inntekter på formidable 225 milliarder kr. 25 pst. av antall sysselsatte hører hjemme i kommunesektoren. Sektoren er helt enkelt så stor at generell stramhet i budsjettet er nødt til å bety stramhet også her. Men det er grunn til å minne om at kommuneøkonomien er et resultat av prioriteringer gjennom lang tid. Vi har sett opptil flere underfinansierte statlige reformer de siste årene. Den statlige styringen har blitt stadig sterkere og den lokale handlefriheten stadig mindre. Enkelte tilfeller av overinvesteringer ser vi nok også rundt i enkelte kommuner, samt at det er manglende samsvar mellom driftsnivå og rammer. Forklaringene er flere, men det er ikke lenger en god nok resept bare å øke de statlige overføringene. Da skyver vi bare problemet foran oss. Alle kommuner her i landet har, om de liker å høre det eller ikke, et potensial for å løse sine oppgaver med samme eller bedre kvalitet på en mindre kostnadskrevende måte enn i dag. Det handler om ny teknologi, bedre interkommunalt samarbeid, mer konkurranse, mindre fokus på hensynet til eget byråkrati og mer fokus på innbyggernes ønsker og behov. Det er forskjeller fra landsdel til landsdel, fra fylke til fylke og fra kommune til kommune. Vi må ikke være så redd for forskjellene. Mindre øremerking, en større andel med frie midler, et mer momsnøytralt system for kjøp av tjenester og mer konkurranse vil gi mye mer lokal handlefrihet. Politikk handler om å prioritere. Lokalpolitikk handler om å gjøre lokale prioriteringer. Det er ikke vi i denne salen som skal detaljstyre Kommune-Norge. Det er ikke så lenge siden vi hørte fagre ord fra en tidligere regjering om omstilling og modernisering av offentlig sektor. Det vi hører her i dag fra samme hold, er redusert til bare å være et rop om mer penger. Når pengene i tillegg skal hentes gjennom nye skatteskjerpelser, ja så setter man bare ny fart på lønnskarusellen og jekker utgiftsnivået enda høyere. Det er ikke en god resept for bedre kommuneøkonomi. Mange kommuner har denne tøffe budsjetthøsten vist at de tør. De tør ta omstillingen, selv om den smerter. De tør ta diskusjonen om fremtidig organisering av samarbeid med nabokommunene. De tør satse på konkurranse. De tør ta dialogen med sine innbyggere om hva som er de viktigste jobbene akkurat i den kommunen. Jeg tillater meg også i en bisetning å nevne i denne forbindelse det spesielle hensynet som må tas til de 14 kommunene i fire fylker i spørsmålet om kompensasjon for endringer av arbeidsgiveravgiften. Høyre vil her få lov til å uttrykke støtte til ønsket om at det blir tatt slike hensyn ved fordelingen av de regionale utviklingsmidlene neste år. Helt til slutt: Det er en jobb igjen å gjøre med inntektssystemet. Det er et spennende arbeid i gang på momsfronten, og Regjeringen er godt i gang med å redusere tallet på øremerkede ordninger, senke skatter og avgifter, med å forenkle det offentlige Norge og med å gi kommunene den handlefriheten de trenger for å kunne løse de oppgavene hver kommune finner viktigst for sine innbyggere.