Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Me er midt oppe i ei vanskeleg tid for norsk næringsliv og norske arbeidsplassar. Den alvorlege globale finanskrisa råkar også oss her i nord. Regjeringa har teke, og tek, ansvar ved å etablere fleire gode tiltak for å tryggje norske arbeidsplassar. For det første la Regjeringa fram eit statsbudsjett der den ansvarlege økonomiske politikken blei vidareført, noko som er svært viktig for alle – og spesielt viktig for norsk næringsliv. Samtidig er det eit budsjett som bidreg til auka aktivitet på fleire sektorar, t.d. innafor bygg- og anleggssektoren. I tillegg vil Regjeringa som kjent i månadsskiftet januar/februar leggje fram ytterlegare gode tiltak som vil avhjelpe den alvorlege situasjonen som mange bedrifter er oppe i. Det må bli ein felles dugnad for oss alle. Ein ansvarleg økonomisk politikk er alfa og omega for næringslivet. Ein stabil kronekurs og ei renteutvikling i tråd med våre konkurrerande land er eit gode for norsk næringsliv. Endring av formuesskatten har blitt det største retoriske poenget frå opposisjonspartia, også i dagens debatt. Til det er det å seie at det no blir innført ei meir rettferdig verdsetjing av næringseigedom, og botnfrådraget blir auka til 470 000 kr. Det er ei tredobling sidan 2005. Regjeringa er, i motsetnad til fleire av opposisjonen sine talarar, oppteken av rettferd. Når det gjeld endringa i arveavgifta, har Regjeringa tetta dei skattehola i arveavgifta som særleg dei rikaste har nytta seg av. Dei samla verknadene av omlegginga i arveavgifta inneber at mellom 90 og 95 pst. av alle avgiftspliktige får lågare arveavgift enn med dagens reglar. Mellom desse er det òg mange småbedrifter som får lette, samanlikna med dagens reglar. Da blir det både påfallande og underleg å høyre på representanten Øyvind Korsberg og representanten Torbjørn Hansen som hevdar at Regjeringa aukar skattane for næringslivet. Ja, for dei aller rikaste – det er rett – kan det nok bli høgare skatt, men da må me ikkje gløyme alle dei som får lågare skatt og lågare avgift. For meg blir dette ein logisk brest. Eg skal bruke litt tid på å snakke om vår framtid, og det er vår skapande ungdom. Det er avgjerande viktig å byggje opp ei interesse for entreprenørskap hos vår ungdom. Det viktigaste tiltaket for å skape ein kultur for entreprenørskap er å satse på entreprenørskap i skule og utdaning. Skular og utdaningsinstitusjonar må ta ansvar for at elevar og studentar får tilbod om opplæring i entreprenørskap. Målet må vere at unge skal få lyst til å etablere si eiga bedrift, samtidig som ein skal bidra til å auke forståinga for nyskaping i næringslivet. Dette handlar om å fostre opp våre ungdommar til å bli arbeidsskaparar, slik at dei i mindre grad blir ståande og vente på ein jobb som andre har skapt for dei. Det at Regjeringa òg i årets budsjett satsar på unge og entreprenørskap, er viktig for å få fram fleire gründerar og nye bedrifter. Det er dei små og mellomstore bedriftene som står for størstedelen av verdiskapinga rundt om i heile landet. Når me no går inn i ein motkonjunktur, er det ekstra viktig at me satsar på nyskaping, innovasjon og næringsutvikling. Det er derfor både viktig og riktig at næringspolitikken er eitt av satsingsområda i årets budsjett. Jord- og skogbruk representerer ein relativt høg del av dei sysselsette i landet. Kva slags landbrukspolitikk som blir ført sentralt, er svært viktig for dei ulike regionane rundt omkring i landet. Høgresidas store økonomiske kutt i overføringane til landbruket ville ha vore ein katastrofe dersom det hadde blitt ein realitet. Sjølv om det er ulike syn på dagens landbrukspolitikk og på størrelsen på overføringane til denne næringa, er det heilt avgjerande for framtidas sysselsetjing og matproduksjon at Regjeringas politikk styrkjer distriktsprofilen, og at me m.a. har rammevilkåra for familiebruka i fokus.