trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Eg skal ikkje forlengje ein god debatt for lenge, og eg må gi representanten Hoksrud rett i at det er nok ikkje alle som er like fornøgde. Men eg må jo seie at dette er eit prosjekt som nettopp dei som har vore med og betalt det, sidan 2008, nettopp i regionen vestfrå, verkeleg heiar fram. Sjeldan har eg opplevd eit så stort engasjement. Så er det ein del ting eg har lyst til å ta opp nå til slutt. Det er blitt framheva i denne debatten at me køyrer over dei lokale regionale myndigheitene her. Da skal me vere bevisste at alt var forankra gjennom dei lokale regionale myndigheitene. Det var da Viken trakk garantien, at me måtte ta kva me kan kalle ei omkøyring, og den omkøyringa har gjort at me har fått eit enda betre prosjekt – det har eg lyst til å seie. Så er det mange som seier at dette er ein «gledens dag». Det er eg einig i. Det er altså ein nødvendig føresetnad det Stortinget gjer i morgon med sitt vedtak, men det treng ikkje vere tilstrekkeleg. For me køyrer ikkje over, me treng ein regional lokal garanti for å kome i mål med dette prosjektet, og det vil eg sjølvsagt jobbe for, nettopp for at me skal kome i land med det. Dette er også eit sterkt bompengefinansiert prosjekt, og dermed er det ikkje slik at me kan velje å bruke alle midlane til dette prosjektet landet rundt. Det blir ei altfor enkel analyse. I stor grad er det nettopp brukarane av vegen som er med på å betale dette prosjektet, som gjer at me får både kollektivtrafikk, gang- og sykkelveg og eit byutviklingsprosjekt som gjer at me kan kome i mål, og det håper eg blir resultatet av denne gode debatten.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-06-18:
Jeg skal ikke prate om veien. Den skal jeg komme tilbake til i innlegget mitt. Jeg synes Fornebubanen og løsningen der er en spennende ting. Og The Boring Company, som Elon Musk eier, er jo et av de selskapene som nå ønsker at man skal se på og regne på om man kan få ned kostnadene, for det koster vanvittig mye penger det som nå ligger i Fornebubanen. De er veldig opptatt av muligheten til at noen også kan se over og følge opp det, og min utfordring til statsråden er da: Er det noe statsråden også vil gi dem muligheten til å få sett på – om man kan få ned kostnadene ved å velge en ny, moderne, spennende løsning som er framtidsrettet, og kanskje også autonome biler istedenfor tradisjonell bane, som er det som ligger der i dag?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-06-18:
Det er en artig opplevelse å høre på debatten som går her nå. Når man hører på Miljøpartiet De Grønne, SV og Rødt, høres det ut som man skal bygge en monstermotorvei. Når man hører på regjeringspartiene og på Arbeiderpartiet, høres det ut som man skal bygge en vei med økt og god kapasitet. Men realiteten er at det man gjør, er å bygge en vei som skal ha lavere kapasitet enn den veien man har i dag, og bilistene skal betale 16,3 mrd. kr i bompenger. Det er ganske spesielt. Og jeg synes det er trist at Miljøpartiet De Grønne, som er det største bilfiendtlige partiet – og som alltid vil prate bilen ned – blir dratt etter av champagnesosialistene i Arbeiderpartiet, og at Høyre også mener at det som kommer nå, er en god løsning. Dette er en utrolig dårlig løsning for bilistene i dette landet, og mange, mange er helt avhengig av å bruke denne veien. Men de skal altså få en større regning, og de skal få dårligere kapasitet enn det det er i dag. I tillegg står det at vi skal sørge for å ha enda mer restriktive tiltak hvis trafikkveksten går opp. Da er det bare å lese svaret fra statsråden: Trafikkveksten kommer til å gå opp fram til 2040. Det betyr at de stakkars bilistene som skal kjøre på denne veien i framtiden, bare kan forberede seg på at de skal stå enda lenger i kø, at de skal betale enda mer i bompenger. Det er altså hilsenen fra flertallet som kommer til å gå for dette. Jeg kan ikke skjønne at verken Rødt eller Miljøpartiet De Grønne er så veldig frustrerte og mener at dette er en monstervei, for dette er altså en vei med mindre kapasitet enn det man har i dag. Det er rimelig spesielt. Da har man ikke helt tatt inn over seg virkeligheten og fakta. Men jeg må også si at det er ganske spesielt at det er noen punkter i en innstilling som er det som legges til grunn for det vedtaket vi nå gjør, og sørger for å putte på 16,3 mrd. kr til bilistene, som de skal betale, som sagt, for å få lov til å stå mer i kø. Jeg hører argumentasjonen fra dem som bor og arbeider der, selvfølgelig, og det har jeg stor forståelse for. Men jeg mener at hvis man skulle gjort dette, om vi skal bruke så mye penger, så la oss da sørge for at bilistene får den skikkelige veien én gang for alle – sånn som representanten Johnsen viste til fra Hedmarken, der man altså bygger 43 km vei for 8 mrd. kr. Og her skal vi bygge 4,4 km – som skal være den store monsterveien. Jeg tror folk ler når de hører at det er 4,4 km, og at bilistene skal få mindre kapasitet enn det de har i dag. Så jeg er overrasket over all den entusiasmen som er her. Jeg synes at noen også bør tenke på de stakkarene som skal betale dette gildet, nemlig de som skal få lov til å stå lenger i kø og vente mer, men som er nødt til å betale mye, mye er enn det de allerede har gjort. Færre felter og færre filer skal ramme bilistene. Det er en utrolig dårlig løsning.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-06-18:
At Fremskrittspartiet ikke er glad i bompenger, burde ikke være noen bombe eller noe sjokk i denne salen; jeg tror alle vet det ganske godt. Men når statsråden sier at alle sier ja til dette prosjektet, tror jeg det er å dra det litt langt. Jeg tror jeg kjenner ganske mange bilister som er avhengig av å kjøre på den veien, som ikke sier ja til dette prosjektet og den kostnaden de får. Når jeg hører på representanten Elvenes, skjønner jeg at han har et stort behov for å prate bort det faktiske forhold at dette betyr en dårligere løsning for bilistene som skal kjøre på og bruke denne veien. Jeg skjønner at man fra Høyres side prøver å late som om det ikke blir en dårligere løsning enn det de gjorde den gang statsråd Dale la fram dette med motorveiproblematikken – men det er det. Så hører jeg at det blir sagt av mange representanter at ja, dette er et godt miljøprosjekt, så det kommer hele landet til gode. Ja, det er et veldig godt prosjekt, og det er ingen som har sagt at det ikke er bra for innbyggerne i Bærum og for dem som bor langs veien, hvor det blir gjort endringer. Og ja, jeg skal gi representanten Myrli rett i at det er gjort endringer – dessverre har endringene gjort at det har gått ut over bilistene, som skal betale store deler av denne regningen, og som har betalt nesten 4 mrd. kr allerede. Det er jo noe av det som ligger der, og noe av det som ligger til grunn for det vi diskuterer og behandler i dag. Det er veldig bra for mange, men det er altså slik at noen må ta den regningen, fordi man har valgt å gå bort fra det opprinnelige forslaget, som gikk på tre kjørefelt hele veien, og dermed reduserer kapasiteten på veien. Det betyr at det blir dårligere kapasitet, og det betyr at man skal betale mer for det. Hvis man hadde fulgt Fremskrittspartiets merknader om f.eks. å se på andre løsninger som kunne redusert kostnadene, f.eks. ved en annen løsning til Fornebu, mener jeg det er mulighet for at man kunne ha redusert kostnadene, og man kunne ha redusert belastningen for bilistene hvis man hadde villet det, eller man kunne kanskje ha bygd andre ting som også var sårt etterlengtet. Det finnes mange muligheter, men jeg opplever at flertallet har valgt og har bestemt seg for at det er dette man nå går for. Men jeg synes det er bra. Jeg synes statsråden var tydelig på at han ser for seg at man kan se på andre nye løsninger, som The Boring Company og andre som kommer med forslag til hvordan man kan gjøre ting på en smartere måte og redusere kostnadene. Og det synes jeg er veldig bra. Det er derfor jeg har lyst til å si at ja, det er en gledens dag – og det er et fantastisk flott vær ute i dag – for alle dem som er opptatt av veldig mye av det som går utenfor E18. Men for de bilistene som kommer til å måtte stå lenger i kø, tror jeg kanskje jeg ville sagt at det er litt trist slik, og så får vi si «prikk, prikk», for det andre er det ikke lov, ikke parlamentarisk, å si herfra.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-06-18:
Jeg kunne ikke dy meg etter å ha hørt representanten Fasteraune snakke om bompenger. Det er litt morsomt. Siden 2010 har denne salen behandlet 74 bompengeprosjekter. Hvor mange av dem har Senterpartiet stemt imot? Null. De har stemt for alle. Fremskrittspartiet har faktisk stemt imot over 30 av dem. Da vi kom i regjering, sørget vi til og med for at to av de prosjektene som ikke er her, men som skulle vært her – det var 76 – ble borte, som Senterpartiet med samferdselsminister hadde fremmet, nemlig på E34 i Seljord og Åmot og på E6 Alta vest. Disse bompengeprosjektene satt altså Senterpartiet med samferdselsministeren og vedtok, og de ble altså borte fordi Fremskrittspartiet satt i regjering. Fordi vi satt i regjering, fikk vi også redusert bompengene med mange, mange milliarder kroner i bompengeprosjekter. Det viser altså at vi er like mye imot det, og vi var like mye mot det i regjering, men det hender at man må gjøre noe. Senterpartiet prater om dette, men de har altså stemt for 74 bompengeprosjekter siden 2010, og de ville jammen meg hatt et par til, så de burde sitte stille i båten her i salen.
Hårek Elvenes (Høyre), 2020-06-18:
I dag passerer vi en milepæl hva angår utviklingen av ny E18. Kampen har vært lang og tålmodigheten har vært stor. Jeg kom selv inn i kommunestyret i Bærum i 1995, og da var dette et høyaktuelt politisk tema, og mange hadde stått i denne kampen før den tid. Det interessante er at de samferdselspolitiske grepene som man i hovedstaden gjorde for 30 år siden, og som man er så stolt av i dag, skal man nå gjøre i vestregionen 30 år etterpå. Det er på høy tid å bedre framkommeligheten og legge til rette for en miljøvennlig utbygging i Asker og Bærum, og den tiden er kommet nå. Vi skal huske på at Stor-Oslo er en av de raskest voksende regioner i Europa. Befolkningen i Asker og Bærum er antatt å øke med 50 000 mennesker innen 2030. Den befolkningsveksten og den trafikkveksten som dette medfører, skal primært tas kollektivt ved buss. Så 55 pst. av kollektivtransporten vestfra skal faktisk tas med buss, og da må også bussen få bedre framkommelighet enn i dag. Dette er noe langt mer enn en lokalvei i Asker og Bærum. Undersøkelser viser at 130 kommuner direkte eller indirekte vil ha en positiv effekt av den utbyggingen som gjøres i dag. Vi skal huske på det, og det bør kanskje de som tilsynelatende er spesielt opptatt av miljøpolitikk, at hele 17 000 mennesker i Bærum plages av støy og forurensning daglig fra denne veien. Det vil være uansvarlig ikke å gjøre noe med det. Deres tålmodighet har vært satt på prøve i lang tid, og de har sittet i boliger som ikke har vært omsettbare på grunn av at denne veien har vært planlagt. Det er en klar nasjonal vilje representert her i salen for å gjennomføre dette prosjektet. Lokalt i Asker og Bærum er det et stort flertall for det samme. Vi vet at det også reelt sett er et flertall i Viken for å gjennomføre dette prosjektet, men de venstresosialistiske partiene og Miljøpartiet De Grønne har liksom gjort dette prosjektet til sin symbolsak å gå imot. Samferdselsministeren var tydelig på at det vedtaket som er blitt gjort i Viken, er å imøtekomme det konseptet som nå legges fram. Til slutt vil jeg gi honnør til samferdselsministeren som har smidd dette prosjektet godt på plass sammen med de involverte partene – et godt politisk arbeid.
Hårek Elvenes (Høyre), 2020-06-18:
Jeg må bruke litt tid på å gå inn på en åpenbar misforståelse hos Fremskrittspartiet. Det å bygge en vei på Hedmarken og det å bygge en vei i hovedstadsområdet er som å sammenligne epler og pærer. Det viser jo de store beløpene – 1,5–1,6 mrd. kr, var det vel sagt – som allerede nå er brukt til planlegging og innløsning av eiendommer. Det kan ikke sammenlignes. Jeg får ikke helt grepet på Fremskrittspartiet i dagens utgave her i salen. De vil bygge stort. De vil ikke bruke bompenger. Hvordan skal man da klare å gjennomføre et så stort prosjekt som Fremskrittspartiet egentlig argumenterer for? Det er i hvert fall ikke staten som kan ta det på egen kjøl. Jeg vil si at tidligere samferdselsminister Jon Georg Dale hadde en helt annen og langt mer konstruktiv tilnærming til saken. Jeg glemte å si i mitt forrige innlegg at han fortjener honnør for at han fremmet denne proposisjonen til Stortinget før jul. Hadde ikke Stortinget fått denne proposisjonen, hadde man heller ikke hatt en sak å jobbe med. Fremskrittspartiets lokale stortingsrepresentant har vært en god samarbeidspartner og våpendrager i dette prosjektet. Så jeg velger å tro at de retoriske høysanger som i dag er framført av Fremskrittspartiet knyttet til denne saken, egentlig er et utslag av dagens impulsive innfallsvinkel til debatten. Så må vi huske på at 55 pst. av den trafikkveksten som befolkningsveksten i vestregionen utløser, skal tas med buss. Og skal det være mulig, må det gjøres noe med framkommeligheten for bussen, for den framkommeligheten er veldig dårlig i dag på grunn av av- og påkjøringsramper og rett og slett en for svak kapasitet. Og jeg må si at det jeg hører fra Senterpartiet, er en sammenhengende rekke av vikarierende argumenter for at de egentlig er mot prosjektet. Men da tør jeg minne Senterpartiet på at den lokale representanten fra Akershus, Gjelsvik, hadde en stor og flott helside i Asker og Bærum Budstikke i valgkampen i 2017 og var genuint for ny E18. Men når det kommer til realitetene, og dette skal realitetsbehandles, ser vi jo at dette er ikke noe Senterpartiet er opptatt av, og vi vet jo alle årsaken til det.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2020-06-18:
Dette må være landets viktigste og mest etterlengtede samferdselsprosjekt. Det er ikke bare viktig for dem som bor der, men også for resten av landet. Diskusjonene har gått lenge, både rundt kostnader, trasévalg, finansiering, bompengeandel og ikke minst konsekvensene for vekst i biltrafikken – hvordan vil dette slå ut? Her er det viktig at en gjør flere ting samtidig, og det er en forutsetning at det totalt sett ikke blir en vekst, men bedre framkommelighet. Veksten i persontrafikk i og rundt de store byene tas med kollektivtransport, sykkel og gange. Dette er viktig for å redusere kø, klima- og luftforurensning, og det er helt nødvendig for at byene skal være gode steder å bo, og for å utvikle nye arbeidsplasser. For Arbeiderpartiet er det avgjørende at de siste forhandlingene endte med at det ble lagt langt mer på bordet fra statens side for å legge mer til rette for kollektivtrafikk, og at man for å nå nullvekstmål også ser takstene på E18 i sammenheng med takstene i Oslopakke 3 og annen virkemiddelbruk. Oslo står også foran store investeringer i kollektivprosjekter de kommende årene. Arbeiderpartiet mener at staten må ta opptil 70 pst. av utgiftene til disse prosjektene mot at kommunene forplikter seg til omfattende boligbygging nær traseene. Antall innbyggere øker raskt, og det øker transportbehovet. Det er derfor avgjørende at vi nå har en enighet om et nytt handlingsprogram for Oslopakke 3 de neste fire årene. Dette sikrer finansiering av Fornebubanen og nytt signalsystem for T-banen, og det settes også av betydelige midler til drift at kollektivtrafikken i Oslo og Viken. Dette er viktig. At Oslo når sine klimamål, og at vi får bedre framkommelighet og gode kollektivsystemer her, er bra for hele landet. Evnen til å inngå kompromiss er avgjørende i politikken. Dette måtte skje nå. Det er bare slik vi kommer videre, og det er det som er det beste både for landet og for Oslo som by.
Ola Elvestuen (Venstre), 2020-06-18:
Det er et viktig vedtak vi gjør i dag med å få bompengeproposisjonen for E18 Lysaker–Ramstadsletta gjennom i Stortinget. Jeg vil berømme komiteen for å finne fram til gode løsninger, også med statsråden, når det gjelder både Lysaker kollektivterminal og bedre kollektivfelt både øst- og vestover. Og så skal jeg gi Bård Hoksrud rett i én ting, og det er at dette kommer ikke til å føre til mer trafikk inn mot Oslo, for dette er en god løsning, og den har en lang historie. Jeg har drevet med Oslopakke 3 helt siden vi først forhandlet og foreslo det tilbake i 2002–2003. Saksordfører Jegstad har også vært med siden den gang. Representanten Solveig Schytz har også vært med lenge, og Sverre Myrli har også vært med lenge i denne prosessen. Og i hele denne tiden har det ligget som en del av enigheten at vi skal ha en utbygging av E18 vestover. Det har ikke vært min hovedsak, men jeg har hatt respekt for at det har vært en nødvendig del av den enigheten som vi har hatt om Oslopakke 3, for Oslopakke 3 har vært drevet igjennom av dagens regjeringspartier – Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyre – sammen med Arbeiderpartiet, og med litt skiftende støtte fra andre partier. Og hva har vi ikke fått til i løpet av de årene? Vi har rustet opp hele T-banenettet i Oslo. Vi er nå i ferd med å ruste opp det trikkenettet som vi har, med gateopprustninger. Vi har fått på plass en tunell i Bjørvika, som har åpnet opp hele det området for byutvikling. Vi har fått til et samarbeid mellom Oslo og tidligere Akershus på kollektivsiden, som gir et busstilbud som denne regionen aldri har hatt eller vært i nærheten av tidligere. Og vi har satt ned prisene med 20 pst. Nå trenger vi å se framover. Nå trenger vi å levere på E18, fordi den er en del av enigheten, og vi trenger å ha det brede flertallet for å komme videre. Løsningen gir ikke mer trafikk inn mot Oslo. Den gir gode lokale løsninger, men først og fremst åpner den for at vi skal komme videre med det neste store prosjektet, som er Fornebubanen. Og Fornebubanen er viktig for strekket fra Majorstuen til Fornebu, men det handler om hele kollektivsystemet i Oslo, hvor vi får en ny T-banelinje, vi får opp kapasiteten gjennom sentrum, og vi får også økt kapasitet på busstilbudet fordi vi frigjør de bussene som nå går fra Fornebu. Nå vil vi få et mye bedre tilbud over hele byen. Jeg forstår ikke hvorfor Miljøpartiet De Grønne og SV kjører på med sin motstand mot det ene prosjektet og prøver å stoppe det og dermed stoppe helheten i kollektivtilbudet, som vi har vist at vi klarer, og som vi trenger å holde trykk på i årene framover.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-06-18:
Oslopakken, nå Oslopakke 3, er alle bypakkers og byvekstavtalers mor – ikke ta livet av moren. Det var egentlig Oslo og omlandskommunene som var drivkraften for å få bedre bymiljøløsninger. Trondheim tok ballen, og videre Stavanger og Bergen – det er mange byer som gjerne vil ha slike avtaler. Det er en lokal forpliktelse i det, for det er ikke slik at det bare er å få penger; det er en avtale med staten hvor det å gi og det å ta medfører både plikter og rettigheter. Eller for å si det slik: Det er både gulrot og pisk. E18-prosjektet er en bit av hele Oslopakke 3. Det er ikke det direkte, men indirekte er det helt klart det. Når det gjelder det som både Ola Elvestuen, Sverre Myrli og flere har sagt her i dag om hvilken suksess man har hatt i Oslo med tanke på de tingene som har blitt gjennomført, synes jeg faktisk at de som regjerer og har makten i Oslo i dag, Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne, bør være litt stolte over det også de har vært med på å bidra til. Det er helt klart at den utviklingen som har vært i Oslo, har vært veldig bra for byen, for nasjonen og for beboerne med hensyn til CO 2 -utslipp. Det er attraktivt å bo i Oslo, og det er fordi man har den fantastiske kollektivtrafikken – over 1 million passasjerer hver dag er det i kollektivtrafikken i Oslo. Det var ikke slik på 1980-tallet, da jeg bodde en femårsperiode i Oslo. Da var det mer køståing i bil, i dag er det et meget godt alternativ med kollektivtrafikk. En har altså vist fram hvordan dette kan løses i alle andre store byer i Norge, og jeg tror at nå er dette et godt kompromiss og en god løsning for å utvikle kollektivtrafikken enda mer. Fornebubanen kan bli det nye store, og jeg er enig med Fremskrittspartiet i at ny teknologi er bra, men vi må huske på at det er et eksisterende T-baneprosjekt som nå skal utvides.
Helge Orten (Høyre), 2020-06-18:
Når jeg hører på denne debatten, skulle man nesten tro at enkelte oppfatter det som at dette prosjektet nesten har kommet dalende ned fra himmelen, helt ut av intet. Det har det jo ikke. Dette har, som flere har vært inne på, ligget inne som en del av Oslopakke 3-forliket i lang tid. Oslopakke 3-forliket er ikke en plukkliste av prosjekter som man kan plukke av akkurat som det passer en selv. Når MDG og SV nå ønsker å plukke ut dette prosjektet, rokker det ved helheten i Oslopakke 3-forliket. Det har ikke vi tenkt å akseptere. Derfor er det viktig for oss å få gjennomført dette prosjektet – ikke bare fordi prosjektet er bra i seg selv og hele regionen, men også fordi det er viktig for å få gjennomført de andre prosjektene som ligger i Oslopakke 3-forliket. Så er det nå engang sånn at dette prosjektet er heller ikke nytt i Nasjonal transportplan-sammenheng. Første gang det kom inn i Nasjonal transportplan – så vidt jeg har fått med meg, i hvert fall – var vel i Nasjonal transportplan 2014–2023, som representanten Myrli redegjorde for innledningsvis i dag. Og det var ikke denne regjeringa som la fram den. Det var regjeringa Stoltenberg med en samferdselsminister fra Senterpartiet som la fram den nasjonale transportplanen. Når jeg hører på Senterpartiet i dag, skulle man ikke tro det var tilfellet. Hvis representanten Bengt Fasteraune har så vanskelig for å forstå tilpasningene som er gjort i prosjektet, vil jeg anbefale ham å lese det brevet som ligger vedlagt fra statsråden, for det er bare mindre justeringer i prosjektet innenfor kostnadsrammen. Og antydningen fra statsråden er at prosjektet totalt sett vil bli billigere med de justeringene som er gjort – ikke dyrere. At dette skal være så vanskelig å forstå med så begrensede tilpasninger, har jeg vanskelig for å fatte. Dette prosjektet har vært forankret lokalt med vedtak i Akershus fylkeskommune. Det vedtaket er også grunnlaget for at staten har brukt minst 1,6 mrd. kr på planlegging, grunnarbeid o.l. Det må jo være en grad av forutsigbarhet også for lokale myndigheter i disse prosessene når vi skal legge så mye penger i å planlegge et stort, viktig – både lokalt, regionalt og nasjonalt – prosjekt som E18 er. Det er på tide, etter min oppfatning, at vi nå klarer å lande dette prosjektet. Jeg har store forventninger til at både Viken og lokale myndigheter for øvrig nå tar tak og går inn i dette, og skjønner at det er viktig å få lagt de lokale garantiene på plass sånn at vi kommer videre med alle de andre gode prosjektene som ligger i dette. Så en liten visitt til Fremskrittspartiet helt til slutt. Jeg vil bare minne om at den opprinnelige proposisjonen som ligger til grunn her, er lagt fram av en Fremskrittsparti-statsråd, Jon Georg Dale, i sin tid – også med den finansieringsplanen som de nå kritiserer.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-06-18:
Jeg hører til dem som er glad for den gode jobben, vil jeg si, som nå er gjort av både statsråden og transportkomiteen – som jeg regner med han har hatt et godt samarbeid med – og flertallet der. Jeg vil si at jeg er glad hver gang vi vedtar E18 vestover, jeg, for det gjør vi jo stadig vekk, og vi begynte med det under Stoltenberg-regjeringa. Det er sånn som det er sagt, at det er jo dette prosjektet som har vært en forutsetning for at jeg for min del, og mange andre, siden 2008 har betalt bompenger på E18. Det skulle tatt seg ut om vi endte med at de som betaler bompenger på E18, betaler bompenger til alt annet enn E18. Det er en del av bakgrunnen for at vi nå igjen behandler denne saken. Jeg er som sagt glad for at det nå er funnet en enighet, med de tilpasninger som er naturlig, og at prosjektet nå endelig blir realisert. Når jeg hører på debatten, sitter jeg og er lite grann forundret, for for meg kan det høres ut som om enkelte tror at en vei i Akershus – eller Viken heter det dessverre nå – egentlig er et lokalveiprosjekt i Oslo. Men det er jo ikke det. Én ting er at vi som ikke bor i Oslo, av og til har behov for å være i hovedstaden, og sånn sett bør den være tilgjengelig for folk ellers i landet. Men det er jo ikke bare det, for E18 er for oss vestfoldinger veien hvis vi skal til Gardermoen, og faktisk er det sånn at E18 er hovedveien fra Kristiansand til Trondheim. Det er det vi snakker om – en av de viktigste nasjonale veiene som vi har i landet. Derfor har vi for Vestfolds del hele tida vært opptatt av, i vårt eget parti og med tanke på de nasjonale planene, at vi også må få dette prosjektet i gang. Sånn sett er det en lang historie som jeg håper blir behandlet for siste gang, og at det blir gjennomført. Det er i hvert fall grunn til å være glad for den enigheten om en viktig nasjonal vei som er etablert av et bredt flertall.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-06-18:
Nå har andre også vært innom det jeg hadde tenkt å si noe om, men jeg skal gjengi en samferdselsministers ord. Vedkommende sa: Ingenting kan stoppe E18 nå. Den som sa det, var altså den forrige statsråden i Samferdselsdepartementet. Det sa Jon Georg Dale i forbindelse med at han fremmet denne proposisjonen. Og så kommer altså Fremskrittspartiets representanter opp på denne talerstolen og kritiserer sitt eget barn. Jeg bor i nær tilknytning til E39 i Stavanger, og der slåss beboerne for å få veien i tunnel gjennom et boligområde nord for byen, den delen som heter E39 Smiene–Harestad. De hadde jublet og drukket champagne i ukevis hvis de hadde fått den veien i tunnel, for de nektes det av økonomiske årsaker. Dette er et miljøprosjekt. Bompengenivået er i tillegg nå lavere enn da Fremskrittsparti-statsråden la fram denne proposisjonen. Dette er et resultat av et godt politisk håndverk av flere politikere fra flere parti – i stedet for det renkespillet og politiske spillet som Fremskrittspartiets representanter for tiden bedriver. Dette er som sagt et godt miljøprosjekt som vil komme hele landet til gode.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2020-06-18:
Jeg viser først til det som Arbeiderpartiets talsmenn har sagt i denne debatten som begrunnelse for den beslutningen vi skal ta, og støtter det. Så vil jeg benytte anledningen til å komme med noen refleksjoner, og da vil jeg først si at jeg oppfatter dette som en gledens dag – eller i morgen, kanskje – når Stortinget gjør det nødvendige vedtaket. Det er fordi planleggingen og motstanden mot dette etter mitt skjønn må ta slutt. Grunnen til det er at jeg gjennom årene har lurt på – jeg er jo fra Buskerud og har i likhet med mange som har deltatt i denne debatten, vært engasjert i dette gjennom mange år – hva som egentlig er den grunnleggende årsaken til all motstanden. Det sliter jeg faktisk med å forstå. Jeg har sett på Oslopakke 3 og utbyggingen av E18 som en helhet, og dette er jo først og fremst et miljø- og kollektivprosjekt – egentlig er det først og fremst det, for utbyggingen av E18 skal jo løse trafikkproblemer på E18 på den aktuelle strekningen, men den skal også finansiere grunnleggende og mer krevende prosjekter i Oslo-området for å løse kollektivproblemet. Det er det fine håndverket i samspillet mellom disse to faktorene som gjør Oslopakke 3 unik, og – som det ble sagt av en kollega her – til alle byutviklingsprosjekters mor. Jeg er helt enig i og slutter meg tungt til det som er sagt, at dette ikke er noen lokalvei, dette er et nasjonalt prosjekt. Vi snakker om innfarten til landets hovedstad vestfra, kanskje den mest trafikkerte veien i Norge. Det er store problemer med avviklingen av trafikken i dag, og det må jo uansett være framtidsrettet å få løst det på en ordentlig og kvalifisert måte. Når man gjør det, og gir Oslo, som har mye motstand i seg, milliarder av kroner for å løse deres kollektive utfordringer, må jo dette være en gledens dag for alle. Til slutt bare et hjertesukk, som jeg trekker med – jeg holdt på å si – glede i denne stund: Vi har allerede betalt 4 mrd. kr uten at det er tatt et spadestikk på E18, så det er kanskje på tide at vi gjør det. Jeg lurer på om man i andre deler av landet hadde akseptert det så lenge som vi med den trafikken på E18 har måttet akseptere det gjennom alle disse årene.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Det er en glede å fremsette grunnlovsforslag på vegne av meg selv om endring av § 91, Stortingets samtykke ved utnevning av dommere til Høyesterett.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
Jeg vil gjerne framsette et grunnlovsforslag om endring i § 59, om å endre sperregrensen fra 4 til 5 pst.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
Jeg har den glede å fremme et grunnlovsforslag fra Solfrid Lerbrekk, Terje Breivik, Solveig Schytz og meg selv om å fullføre skillet mellom staten og Den norske kirke.
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
På vegne av representantene Arild Grande, Lene Vågslid og meg selv ønsker jeg å fremme et representantforslag om vask og renhold i kriminalomsorgen.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-17:
På vegne av representantene Karin Andersen, Petter Eide, Mona Fagerås, Nicholas Wilkinson, Katrine Boel Gregussen og meg selv har jeg gleden av å sette fram et forslag om å utvide barneomsorgsattesten. I tillegg har jeg på vegne av representantene Kari Elisabeth Kaski, Lars Haltbrekken, Mona Fagerås, Solfrid Lerbrekk, Katrine Boel Gregussen og meg selv gleden av å sette fram et forslag om en norsk offentlig utredning om seksuell trakassering.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
På vegne av stortingsrepresentantene Himanshu Gulati, Christian Tybring-Gjedde, Solveig Horne, Per-Willy Amundsen, Jon Engen-Helgheim og meg selv har jeg gleden av å fremme et representantforslag om barn som blir holdt mot sin vilje i utlandet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-06-17:
På vegne av stortingsrepresentantene Kari Kjønaas Kjos, Jon Engen-Helgheim og meg selv har jeg den glede å fremsette et forslag om forbud mot søskenbarnekteskap.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Det vi vet, er at bredbåndsdekningen er den største utfordringen i Distrikts-Norge når det gjelder infrastruktur. Det er en utfordring for næringslivet fordi det hindrer mange næringsetableringer. Det er en utfordring for kommuner som vil digitalisere tjenester, og for staten som vil digitalisere tjenester. Det er ikke minst en stor utfordring i denne koronatiden, da vi nå skal jobbe hjemmefra, alle sammen, og prøve å få samfunnslivet til å gå rundt. Jeg har selv en nabo hjemme som er lærer. Den største utfordringen for henne var at hun ikke kunne være lærer hjemmefra – hun måtte flytte inn i sokkelen hos svigerforeldrene hver morgen for å gjøre jobben sin fordi det ikke var digital tilgang til bredbånd der hun bor. Så utbygging av bredbånd er Senterpartiets satsing og vil være det framover. Det kan komme nye teknologier som erstatter dette, men full tilgang, uansett hvor man bor hen i Norge, vil alltid være førsteprioritet for Senterpartiet.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Dette er en politikk som er initiert av regjeringen, og med Fremskrittspartiet som støtteparti til regjeringen. Det er klart at når pengesekken blir strupt igjen, må innstrammingene komme et sted. Og er det noen som virkelig har lidd under denne regjeringen, med stadig trangere rammer, så er det fylkeskommunene. Det sier seg selv at en fylkeskommune som får mye mindre å rutte med, er nødt til å stramme inn et sted, og da har en valget mellom bokbuss, legge ned linjer og tilbud på videregående skoler, eller redusere kollektivtilbudet i fylkeskommunen. Det er veldig sørgelig at Fremskrittspartiet og regjeringen ikke har villet være med oss på de satsingene vi har gjort på fylkeskommunen opp gjennom årene. Vi har også i årets budsjett en milliard mer til fylkeskommunene enn regjeringen og Fremskrittspartiet har. Det er klart at hvis Senterpartiets budsjett – eller noe i nærheten av det – hadde blitt fulgt de siste årene, hadde fylkeskommunene sluppet å drive med disse veldig tragiske nedskjæringene som de er tvunget til. Det ser vi i fylkeskommuner over hele landet.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Jeg tror Senterpartiet og SV er enige om veldig mye når det gjelder styrkingen av kommunal sektor. Og når det gjelder tillitsreformen, er vi i hvert fall helt enig i at ubyråkratiske, enkle lavterskeltilbud er noe som vi må prioritere i tiden framover. Når vi har valgt å ikke gå inn for det forslaget i innstillingen, er det rett og slett ut fra – representanten er jo fra Hedmark og kjenner sikkert «Stangemodellen» veldig godt – at vi ikke har god nok kompetanse på hva den modellen egentlig går ut på. Men jeg må si at lavterskeltilbud, uansett på hvilket område det gjelder, nok er der en får igjen mest for pengene. Og selvfølgelig er vi enig i at mindre byråkrati må være et mål i hele den kommunale sektoren og for øvrig i hele den statlige sektoren også.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Det er stor usikkerhet i kommunesektoren om hvorvidt regjeringen faktisk vil kompensere for koronautgifter. Kommunene trekker i nødbremsen, utsetter investeringer og reduserer tjenestetilbudet. Alvdal Høyre har til og med foreslått at det skal innføres en lønnsreduksjon for kommunalt ansatte på 10 pst., for de tror ikke noe på at det kommer en dekning av koronakostnadene fra regjeringen. En enstemmig finanskomité gikk i forbindelse med behandlingen av tiltakspakke 4 inn for at «kommunene og fylkeskommunene skal kompenseres for virkningen av skattesvikt, inntektsbortfall, herunder kompensasjon for bortfall av foreldrebetaling, og merutgifter i forbindelse med koronapandemien». Hvorfor står ikke Høyres medlemmer i kommunal- og forvaltningskomiteen inne for dette lenger? Hvorfor går regjeringen bort fra denne lovnaden når de nå stemmer imot det likelydende forslaget som har blitt fremmet her i dag?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Regionreformen vil jeg også følge opp, og den kan jo egentlig ikke karakteriseres som noe annet enn et gedigent mageplask. Den varslede overføringen av flere av oppgavene er nå avlyst, bl.a. på kulturområdet og barnevernområdet. De oppgavene som er overført, er ikke fullfinansiert. Overføringen av fiskerihavnene er blitt helt fastlåst fordi fylkene ser at de ikke kan ta på seg oppgaven, for det er ikke i nærheten av nok penger som følger med til å finansiere det. Jeg registrerer også stor misnøye innad i Venstre, når Unge Venstre nå vil avvikle hele fylkeskommunen fordi denne reformen er et gedigent mageplask. Er representanten Skjelstad fornøyd med regionreformen så langt, og hvis ikke, hva vil han gjøre for å fylle den med nye oppgaver og innhold? Nå ser vi at fylkene tvert imot har fått mindre makt, de har fått et statlig pålegg om å innføre fritt skolevalg. Når skal fylkene få igjen denne makten?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Statsråden bekrefter jo nå at det er for usikre tall, og at han skal komme tilbake til høsten med kompensasjonen til kommunene, og at det vil bli en endelig runde i 2021. Jeg har stor forståelse for at det er usikkerhet om tallene, men i henhold til kommuneloven § 14-5 skal kommunestyre og fylkesting endre årsbudsjett når det er nødvendig for å oppfylle lovens krav om realisme og balanse. Hvis utviklingen tilsier vesentlige avvik, skal kommunedirektøren foreslå endringer i budsjettet senest i løpet av juni. Derfor er jeg veldig overrasket over at statsråden ikke har kommet til Stortinget med en midlertidig endring av kommuneloven. Kan statsråden garantere at kommunesektoren vil bli kompensert fullt ut for koronarelaterte utgifter og inntektsbortfall? Kan han også bekrefte at kommunene da kan styre mot store underskudd i år, bare det er koronarelatert, uten at det er i strid med kommuneloven?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Jeg snakker selvsagt om koronarelaterte underskudd og ikke andre. Også det må kommunene håndtere nå i juni-møtet. Til et annet spørsmål: Da finanskomiteen avga tiltakspakke 2, var det en enstemmig komité som sa at «kommunene og fylkeskommunene skal kompenseres for virkningen av skattesvikt, inntektsbortfall, herunder kompensasjon for bortfall av foreldrebetaling, og merutgifter i forbindelse med koronapandemien». Dessverre ser det ut til at regjeringspartiene i salen i dag stemmer mot et ordrett, likelydende forslag. Skal vi tolke det som at regjeringen ikke har tenkt å gjennomføre den enstemmige merknaden fra finanskomiteen? Hva er årsaken til at regjeringen og regjeringspartiene ikke støtter det forslaget i dag?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Vi hører stadig gjentatt i salen i dag at før kronakrisen var situasjonen for Kommune-Norge meget god. Det økonomiske utgangspunktet var godt, og ingen kommuner var i akutt krise. Vi har blitt beskyldt fra flere hold for at Senterpartiets beskrivelse av den økonomiske situasjonen er svartmaling og slettes ikke riktig. Ja, jeg skal ta selvkritikk for at min beskrivelse i hovedinnlegget ikke var riktig. Den var betydelig underdrevet. I dag har de offisielle tallene kommet. KOSTRA-tallene er gjengitt i Kommunal Rapport i et oppslag i dag, og det viser seg faktisk at det ikke var 44 pst. som gikk med underskudd. Det var over halvparten som gikk med underskudd i 2019. Det var 179 av norske kommuner som gikk med underskudd i 2019, og det er særlig de små og mellomstore kommunene som blir rammet. Teknisk beregningsutvalg anbefaler 1,75 pst. For 2019 er tallet 1,9 pst. Men hvis vi trekker ut Oslo kommune, som har en god og solid økonomi, kommer vi på 1,5 pst., altså langt unna det som Teknisk beregningsutvalg anbefaler. Det er en tilbakegang på 2,2 pst. Det betyr at halvparten av norske kommuner har en akutt økonomisk situasjon. Det som har berget Kommune-Norge de siste årene, er engangsinntekter – fra havbruksfondet, fra ekstraordinære skatteinntekter og omlegging av aksjeskatteloven osv. Men slike engangsinntekter vet vi alle at ikke kan settes inn i drift. Mye er usikkert om kommuneøkonomien neste år. Det eneste som er sikkert, er at vi ikke kan påregne at den skal berges av ekstraordinære skatteinntekter neste år. Havbruksfondinntektene framover vet vi blir kraftig redusert, i og med at en stor andel nå skal gå til staten, og en betraktelig mindre andel skal gå til kommunene. Så dette er ikke svartmaling, dette er rene fakta. I tillegg ser vi nå at de skal endre kostnadsnøkkelen for grunnskole for å finansiere lærernormen som ble innført. Det betyr at store midler overføres fra de minste kommunene til de større kommunene for å finansiere lærernormen. Det blir en ny sentralisering av økonomirammen for kommunesektoren, og det vil bli enda verre for de små og mellomstore kommunene.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Jeg må en runde til innom frivilligsentralene. Senterpartiet har kjempet lenge for å beholde dagens finansiering av frivilligsentralene, og nå har Kristelig Folkeparti heldigvis satt ned foten for den sentraliseringen som var varslet. Jeg må rette en stor takk til representanten Bransdal for det. Jeg hadde nesten mistet håpet om at vi skulle berge dette, etter at tidligere kommunalminister Mæland helt avviste at Høyre ville se på frivilligsentralene på nytt, og at de skulle innlemmes fra 2021. Jeg var glad da det var en samlet komité i innstillingen – og er overrasket når partiene nå varsler at de ikke lenger går inn for innstillingen, men fremmer et eget forslag. Det er ingen som har kommet med noen begrunnelse for hvorfor de gjør det slik, og det håper jeg vi får høre, for det er ganske spesielt når Stortinget skal detaljstyre hvordan et enstemmig stortingsvedtak skal følges opp. Det som er ekstra spesielt, er at det nå er regjeringspartiene som vil ha med Stortinget på en detaljstyring av gjennom hvilket departement dette skal følges opp. Det er opp til regjeringen hvordan et vedtak følges opp, og hvordan de vil ha de forskjellige oppgavene fordelt på departementene, men nå skal altså regjeringspartiene gå ut av fellesforslaget fra komiteen, og så skal de detaljinstruere regjeringen, slik at det nå skal over på Kulturdepartementet fra 2021. Vi i Senterpartiet er muligens naive, men vi har fortsatt tiltro til at kommunalministeren klarer å gjennomføre dette vedtaket, og vi kommer til å stemme for vedtak II, slik det står i innstillingen fra komiteen. Så en visitt til representanten Thommessen, for han beskyldte oss for bare å rope på penger og ikke se på reformen – og ikke minst se på mer kommunesammenslåing, for det skulle visstnok også løse de økonomiske utfordringene i kommunal sektor: Da lurer jeg på om representanten Thommessen har lest avisene i det siste, og jeg er helt overbevist om at han da ikke får de samme mailene som jeg får, for det er jo spesielt sammenslåtte kommuner som nå sier at den økonomiske utviklingen på ingen måte er som de ble forespeilet før kommunesammenslåingen. Sammenslåingskostnadene er mye større enn det de har fått dekket, store avstandsulemper gjør at de ikke klarer å ta ut effektiviseringsgevinsten, og budsjetteringsprosessen er mer krevende i den sammenslåtte kommunen enn den var i de andre kommunene før.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Representanten Trellevik hadde en voldsom tirade om Vestland fylkeskommune og økonomien der. Det var et rent «vanstyre», sa han. Jeg tror ikke representanten Trellevik har fulgt med når det har vært høring på utfordringene som Vestland fylke har når det gjelder økonomien, for deres store utfordring ligger særlig på kollektivtrafikk nå i forbindelse med korona, og det ligger særlig på båt og ferje i forbindelse med at de har gjort det som Stortinget har pålagt dem å gjøre, nemlig å investere i grønn båt- og ferjetrafikk, noe som er voldsomt underfinansiert fra Stortingets side. Det er en ny oppgave som Stortinget har gitt fylkeskommunene uten at den har vært finansiert. De store utfordringene der kommer på mange hundre millioner i overskridelser i forhold til det de får for å finansiere ferjedriften, og det de er nødt til å bruke for å få det til å fungere. Jeg vil også ta avstand fra Trelleviks påstand om at skolemat og ansatte psykologer er ren sløsing og unødvendige investeringer i et fylke. Jeg kjenner ikke fylkeskommunen Vestland godt nok til å si at psykologene ikke har noe å gjøre, men jeg vil tro at det er en vurdering som fylkeskommunen har gjort ut fra et behov og ikke fordi de har noen penger som de absolutt måtte sløse bort. Så kan vi ikke ha en diskusjon her uten at vi er en runde innom regionreformen. Senterpartiet var jo imot regionreformen da tvangssammenslåingene ble gjennomført. Vi deler ikke regjeringens oppfatning av at større regioner vil føre til bedre tjenester til innbyggerne. Det er ikke noe som tyder på at sammenslåing vil gi muligheter for bedre tjenester. Det tyder på, så langt, at det blir mer tungdrevne tjenester, og at det blir mye mer byråkratisk. Vi mener oppgaveoverføringen til fylkeskommunene i forbindelse med reformen ikke forsvarer verken ressursbruken eller tvangen som er brukt. Nå har vi opplevd at stadig nye av de oppgavene som var foreslått, blir avlyst. Jeg kan heller ikke gå god for at de oppgavene de har fått, er fullfinansiert. Et av målene med reformen var at det regionale sjølstyret skulle styrkes. Nå har vi opplevd at det stikk motsatte har skjedd. Fylkeskommunene har nå blitt påtvunget å innføre fritt skolevalg. Det betyr at mange av dem er redd for at enkelte klasser må legges ned, og at enkelte skoler må legges ned – altså mer statlig styring og mindre frihet til fylkeskommunen.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-06-17:
Til representanten Eidsheim må jeg bare innrømme at jeg antagelig er fryktelig tungnem. Det er ikke første gangen jeg har vært tungnem når det gjelder data, men akkurat dette trodde jeg kanskje jeg skjønte. Er spørsmålet det at vi har for små bevilgninger til bredbånd? Senterpartiet har en totalbevilgning, sammen med det som ligger inne fra før, på 500 mill. kr, og det er vel det som er taket man kan gi til dette ifølge internasjonalt regelverk. Eller er det det at vi ikke skjønner at bredbånd er gammeldags nå, at vi skal over på 5G? Hvis det er det, må jeg forundre meg over hvorfor regjeringen da har bevilgninger til bredbånd i sitt budsjett – hvis det er så kolossalt gammeldags. Hva som er den nye teknologien framover, tror jeg ikke det er noen av oss i salen her som kan spå, i hvert fall ikke på lang sikt. Men når man nå har satset på 5G-utbygging, i tillegg til en liten satsing på bredbånd, kunne en kanskje forvente at den satsingen først og fremst kom i de områdene av landet der det ikke er bredbåndsdekning fra før, men nei da, satsingen starter der det er best dekning fra før. Så innom en annen sving når det gjelder regional utvikling, for koronaen har vel aktualisert betydningen av regional utvikling og et aktivt regionalt utviklingsarbeid, både fra fylkeskommunenes side og fra kommunenes side, mer enn noen gang. Men virkemidler mangler. Regionale utviklingsmidler har blitt halvert. Bredbåndsmidlene dekker bare en brøkdel av det det er etterspørsel etter. Fylkesvegene har blitt nedprioritert hele tiden under denne regjeringen. Midlene som har blitt brukt på samferdsel, har blitt prioritert på riksveg og ikke på fylkesveg. Derfor har Senterpartiet, både i år og for neste år, foreslått 1 mrd. kr ekstra i en fylkesvegpakke, for å ha et løft for fylkesvegvedlikeholdet – for det er ikke sånn at næringsutviklingen foregår langs E6 eller langs E18. Arbeidsplassene ligger ute i distriktet, og det hjelper ikke om hovedpulsåren fungerer hvis man ikke kommer inn til riksvegene. Så fylkesvegsatsingen må mangedobles. Det er viktig med kompetanse tilpasset næringslivets og kommunenes behov. Derfor bør vi opprettholde og videreutvikle et desentralisert utdanningstilbud, og vi vil varsle at vi kommer til å støtte SVs forslag nr. 21, nettopp fordi et utdanningstilbud nær folk og et utdanningstilbud tilpasset det lokale næringsliv og kommunenes behov er viktig.
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-06-17:
Framtidsutviklinga er avhengig av rask og tilgjengeleg infrastruktur for digital kommunikasjon. Senterpartiet skriv ofte at alle delar av landet må sikrast tilgang til fullverdig høghastigheits breiband, at fylkeskommunane skal ha hovudansvaret for å sikra full breibandsdekning, og at staten skal betale. Korleis vil dette vere foreinleg med den framtidige 5G-satsinga, som vi veit kjem til å vere industriinitiert? Kva er anslaget Senterpartiet opererer med for statleg bidrag til fylkeskommunane?
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-06-17:
Kommunesektoren har ei avgjerande rolle for at vi som nasjon skal kunne klare å utvikle oss i tråd med berekraftsmåla. Kommunar og fylkeskommunar har ansvar for politiske prioriteringar, når det gjeld både helse og utdanning, miljø og klima og sikkerheit og samarbeid. Dei legg føringar for vekst, for velstand og for velferd. For å kunne møte dei nye samfunnsutfordringane, både på kort og på lang sikt, er det behov for ei kontinuerleg satsing på innovasjon og forsking i kommunesektoren. Det er eit krevjande heilskapsperspektiv som ligg i kjernen av kommunesektoren sitt ansvar. Likevel er det både i kommunesektoren og i forskingsmiljøa ei utfordring at forsking og innovasjon ofte er svært sektorspesifikk. Det er avgrensa av tematikk, fag og disiplinar, og lite blir formidla på tvers. Det er viktig at ressursar til innovasjonsarbeid blir vektlagde i rammeløyvingane til kommunesektoren. Rammefinansiering og rammestyring styrkjer det lokale sjølvstyret og gjev handlingsrom til kommunane, samtidig som det legg til rette for eit likeverdig tenestetilbod i heile landet. Det blir gjort mykje godt arbeid i kommunane med utvikling av tenestetilbod og innovasjon i sektoren. Men dette krev robuste kommunar som kan svare på dei rettmessige forventingane og behova innbyggjarane har om ei god framtid. Nytenking og optimalisering av eiga drift er eit kontinuerleg arbeid i Kommune-Noreg. Ein viktig del av arbeidet handlar om digitalisering i offentleg sektor. Regjeringa har høge ambisjonar om å fornye og forbetre både forvaltinga og offentleg sektor. Gode digitaliseringsprosjekt og tilstrekkeleg utbygging av internettdekning i heile landet er viktig. 5G vil bli så raskt at det blir samanliknbartmed fibernett. Det opnar for alt frå smarte samfunn til e-helse. Utbygging av 5G dreier seg om både nærings- og distriktspolitikk, nettnøytralitet og sikkerheit, og kjem til å bli ei veldig viktig sak for kommunane framover. Stortingsmeldinga om innovasjon i offentleg sektor, som er varsla til hausten, blir eit viktig og vesentleg verktøy for at vi kan sikre vidare gjennomføringskraft og effektivisering i offentleg sektor.