trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Men statsråden skriver at det å gi helsehjelp til denne gruppen «vil kunne føre til at flere vil komme til Norge for å få gratis behandling. Det vil etter mitt syn være uheldig og feil bruk av helseressursene.» Jeg registrerer samtidig at statsråden nå sier at hun ikke har belegg for det, verken i forskning eller annet – annet enn at det skal være innvandringsregulerende hensyn. Mener statsråden det er riktig at menneskeliv går tapt, at barn ikke får epilepsimedisiner, og at kvinner frykter for å føde på norske sykehus fordi innvandringsregulerende hensyn veier tyngre for regjeringspartiene?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Som forrige taler var innom, er det veldig mange mennesker som ikke får nødvendig helsehjelp i Norge. Det er mennesker som har navn, som Badhon, eller som mannen som døde, som vi ikke kjenner identiteten til. I Norge nekter vi barn insulinbehandling. Vi gjør gravide til gjeldsslaver etter å ha født barn. Vi vet at sårbare kvinner føder ufrivillig hjemme. Vi vet at syke mennesker ikke får tilgang på livsviktige medisiner og behandling. Jeg forstår det ikke, men i dag vil ikke Arbeiderpartiet og Senterpartiet gjøre noe med dette, som de ville gjøre noe med for 13 måneder siden – å etterkomme FNs appell nå som de sitter i regjeringskontorene. Helseministeren skriver, som jeg var inne på i sted, i sitt svar til Stortinget: «Å gi personer uten fast opphold i Norge samme rett til helsehjelp som personer med fast opphold på grunnlag av oppholds- og/eller arbeidstillatelse, vil kunne føre til at flere vil komme til Norge for å få gratis behandling.» Det er uforståelig for meg at helseministeren kan mene dette, og det er uforståelig at hun gjentar dette. Trine Myhrvold har på oppdrag av Norges Røde Kors gjort en systematisk gjennomgang av litteraturen og forskningen vi har om denne påstanden, og har sagt at vi har ikke vitenskapelig grunnlag for å hevde at papirløse kommer til Norge for å få helsehjelp. Flere andre rapporter på området viser også at tilgangen på helsehjelp ikke er grunn til at folk flykter. Jeg vet det selv, for min familie har måttet flykte. Ingen forlater sitt hjem fordi de kan få bedre helsetjenester i Norge – enda vi tror det her i Norge. I dag stemmer flertallet i denne sal for å nekte insulin til diabetikere, for å nekte anfallsforebyggende medikamenter for epileptikere, for ikke å gi prevensjonsmidler til kvinner, for ikke å gi hjerteoperasjon til en som har en livstruende hjertesykdom. Flertallet stemmer for fortsatt å nekte grunnleggende helsehjelp til medmennesker fordi det innvandringsregulerende hensynet er viktigere for dette storting enn å hjelpe medmennesker. Menneskeverdet må stå sentralt i hvordan vi behandler hverandre. At syke, fattige mennesker i Norge ikke får helsetjenester, virker forrådende på oss alle, det er en nedverdigelse av vårt felles menneskeverd. Denne saken burde vært den enkleste sak i verden: Det å gi helserettigheter til alle mennesker, burde være lett, men dessverre noterer jeg meg at denne salen ikke er enig.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Jeg bemerker meg at forrige taler var mer opptatt av det ene forslaget som var enige med regjeringspartiene om, og ikke tok opp de andre forslagene som Senterpartiet og Arbeiderpartiet hadde i forrige omgang. Det som har endret seg, er at nå har Senterpartiet og Arbeiderpartiet kommet inn i regjeringskontorene, og velger fortsatt ikke å gi rettigheter til mennesker i Norge. Dagen i dag er en historisk dag. Det er 50 år siden denne salen gjorde slutt på at det var ulovlig å være homofil i Norge. Dessverre er kampen for mennesker som har vært på flukt, fortsatt en lang kamp vi må kjempe i denne salen. Som representanten Aydar var inne på, skulle jeg ønske at regjeringspartiene var mer opptatt av rettighetene og menneskeverdet til de menneskene, istedenfor å være tonepoliti mot oss.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-04-21:
La meg starta med å seia at alle menneske som oppheld seg i Noreg, uavhengig av opphaldsstatus, skal få rett på naudsynt helsehjelp når situasjonen krev det. Gjennom forskrift om rett til helse- og omsorgstenester til personar utan fast opphald i riket legg ein til grunn at alle personar som oppheld seg i riket, skal ha grunnleggjande rettar som varetek liv og motverkar alvorleg sjukdom. Dette er grunnlaget og utgangspunktet for denne saka som er lagt fram for debatt i Stortinget i dag. Representantforslaget me handsmar, er i sin heilskap basert på ei generell utviding av dagens rettar til å gjelda bl.a. fastlege og andre primærhelsetenester. Gjennom den skriftlege høyringa som er referert frå tidlegare talarar, har fleire institusjonar, bl.a. NIM og Likestillings- og diskrimineringsombodet, framheva at det er behov for å sikra at personar med denne opphaldsstatusen vert varetekne etter hensikta. Frå NIM si side vert det lagt vekt på at dagens praksis kan ha utilsikta og manglande evner til å varetaka pasienttryggleiken. Eg støttar difor heilhjarta opp om statsrådens initiativ, som òg støttar Arbeidarpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti sitt forslag i tilsvarande sak for ganske nøyaktig eitt år sidan. Eg siterer: «Stortinget ber regjeringen sørge for at alle papirløse som oppholder seg i Norge, faktisk får nødvendig helsehjelp som ikke kan vente, samt gjennomgå praksisen med rett til nødvendig helsehjelp(…) (…) Det handlar ikkje om å greia ut nye rettar, men derimot sikra at liv og helse vert vareteke etter intensjonen. Denne regjeringa tek dette på største alvor og er i gang med ein tydeleg gjennomgang av dagens praksis og faktisk varetaking av grunnleggjande menneskerettar. Til dette krev det innsats og vilje, ikkje berre frå stat, men like fullt frå alle landets kommunar som har opphald frå born, vaksne og eldre som oppheld seg innanfor kommunegrensene. Eg er overtydd om at me i fellesskap avklarar og løyser det som skal sikra denne gruppa naudsynt helsehjelp.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-04-21:
Gode president. Eg òg må berre understreka og stilla meg bak representanten Myrseths innlegg herifrå, for det som har vorte framført, og i særleg grad frå representantane frå SV og Raudt, har ikkje rot i verkelegheita. Når me, som del av regjeringspartia, har prøvd å framføra bodskapen vår, kan dei umogleg ha lytta til oss i debatten i dag. Både statsråden har gjort greie for og underteikna har i innlegget sitt uttrykkeleg presisert at det krevst ein gjennomgang av dagens praksis – nettopp for å sikra at den grunnleggjande og omgåande helsehjelpa skal varetakast for dei menneska som oppheld seg i dette riket. Med det vil ein nettopp imøtekoma det som òg SV var ein del av for knappe 13 månader sidan i denne salen, der dei slutta seg til eller var ein del av ein merknad beståande av Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV, der ein ber regjeringa sørgja for at alle som oppheld seg i Noreg, faktisk får nødvendig helsehjelp, og gjennomgå praksisen med rett til nettopp dette. Difor forundrar det meg, for det som har endra seg på 13 månader, er nettopp at partiet SV vel å gå lenger og skal utvida desse rettane, i motsetnad til Arbeidarpartiet og Senterpartiet, som står faste ved det ein òg meinte for 13 månader sidan.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
La meg først slå fast to viktige prinsipper: Det ene er at det å bryte lover og regler ikke skal belønnes. Det andre grunnleggende prinsippet er at alle mennesker i Norge har rett på og skal ha rett på akutt helsehjelp. Men den gruppen man snakker om her, er personer som har fått avslag på sin søknad om beskyttelse, og når man har fått et endelig avslag på sin søknad, gjerne etter å ha anket og fått prøvd saken i mange runder, har man en plikt til å forlate landet. Dette er ikke, som noen prøver å framstille det som i debatten, papirløse personer. Dette er ikke papirløse personer; dette er personer som i stor grad oppholder seg illegalt i Norge. Og at man skal begynne å gi rettigheter og velferdsgoder til personer som oppholder seg illegalt i Norge, mener Fremskrittspartiet er galt. Det er ikke norske skattebetaleres jobb å finansiere personer som bryter de lover, regler og vedtak man har. Vi vet også at helsevesenet er et knapphetsgode. Vi har helsekøer – mange mennesker står i kø for å få nødvendige operasjoner. Vi har også en fastlegekrise. At man da skal komme med flere personer inn i helsevesenet – personer som ikke har rett på det – mener Fremskrittspartiet blir galt, ikke bare overfor skattebetalerne, men ikke minst også overfor andre mennesker som nå står i kø for å få nødvendig helsehjelp eller behandling. Dette handler også om hvilke signaler det er vi ønsker å sende ut. Norge har et godt helsevesen. Mye kan selvfølgelig forbedres og bli enda bedre, men sett i forhold til store deler av verden har Norge et veldig godt helsevesen. Norge har også et veldig høyt velferdsnivå, med gode offentlige velferdsytelser, som det selvfølgelig er attraktivt for veldig mange mennesker å få dra nytte av. Men vi kan ikke ha et system der vi sier at om man ikke har behov for beskyttelse, skal man likevel ha rett på disse velferdsgodene. Vi må sørge for at norske velferdsgoder går til dem som har lovlig opphold i landet.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-21:
Først vil jeg takke komiteen for samarbeidet. Som presidenten refererte, er dette en sak som er basert på to representantforslag. Det er et forslag fra representanter fra Rødt om å bremse krafteksport, og et forslag fra representanter fra Fremskrittspartiet om å innføre begrensning på krafteksport for å ivareta norsk beredskap og forsyningssikkerhet. Forslagene, som har blitt opprettholdt gjennom behandlingen, går ut på å begrense krafteksport for selvfølgelig også å bidra til lavere pris i Norge. Det er flere mindretallsforslag i saken, bl.a. om å begrense krafteksport ved lav fyllingsgrad økt minstekrav til fyllingsgrad i vannmagasinene å reforhandle avtalene for kablene North Sea Link, NorNed og NordLink å utrede innføring av en eksportavgift på kraft Ingen av disse har fått flertall i komitébehandlingen, men jeg går ut fra at de som står bak disse forslagene, kommer til å argumentere for dem under denne behandlingen også. Venstre støtter ikke forslagene som har blitt fremmet av Rødt og Fremskrittspartiet. Nå vil jeg komme inn på mine argumenter. Det nordiske energimarkedet og – etter hvert – det europeiske energimarkedet har tjent Norge godt i mer enn 30 år, og det må være grunnlaget for det vi skal gjøre framover også. Det er klart at både utenlandskablene og den lave fyllingsgraden i vannmagasinene vi har i år, har vært med på å påvirke prisen i Norge i vinter, men det er en begrenset påvirkning. Det som er hovedårsaken til de veldig høye prisene vi har i dag, er først og fremst at der Russland tidligere har holdt tilbake sine gassleveranser til Europa, er vi nå, når Russland har angrepet Ukraina, i en helt motsatt situasjon, der Europa ikke ønsker å benytte seg av russisk gass og vil begrense det så mye som mulig. Dermed drives prisene opp. Det er likevel viktig å bemerke at prisene er, og har vært, lavere enn ellers i Europa. I den situasjonen vi er i, der Europa trenger å bli mindre avhengig av gass, er Venstre opptatt av at vi trenger å framskynde samarbeidet med Europa, og at vi trenger å ha et mer forpliktende energisamarbeid. Vi har også forslag om det sammen med SV og Miljøpartiet De Grønne. Jeg vil også mene at vi trenger en bedre overføring av kapasitet mot Europa, og derfor har vi også et forslag sammen med Miljøpartiet De Grønne om behovet for hybridkabler ved utbygging av havvind i Norge. Med det tar jeg opp de forslagene som Venstre står bak.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-21:
For meg er det nesten litt uforståelig hvorfor regjeringen er imot hybridkabler på utbygging av havvind i Sørlige Nordsjø. Når statsråden argumenterer for at vi trenger en radial, minner det litt om orwellsk nytale – at det skal være en fordel for dette prosjektet. Men heldigvis har vi utenlandsforbindelser til både Tyskland, Nederland og Storbritannia, og de er etablert. Jeg tror det kunne vært vanskelig i dagens storting, men heldigvis er de der fra før. I en situasjon hvor Europa må omstille sitt kraftsystem for å redusere bruken av russisk gass, og det må gjøres fort, er Norge en viktig aktør for å få det til. Når regjeringen ikke vil ha hybridkabler, er mitt spørsmål: Hvordan ser statsråden for seg at vi skal bidra til den energiomstillingen fra russisk gass som Europa trenger?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-21:
Når det gjelder behovet for hybridkabler i Sørlige Nordsjø, tror jeg nok at der er vi bare uenig, så jeg skal ikke stille flere spørsmål om det. Men når vi ser på Europas behov for å redusere sin bruk av russisk gass, svarer regjeringen som regel med at dette handler om at vi skal være en stabil gassleverandør. Men Europa trenger også å redusere forbruket av gass generelt, og da blir spørsmålet hvordan statsråden ser for seg at det norske bidraget for europeisk bruk av fornybar energi best skal kunne gjøres, og hvilke tiltak vi bør gjøre for å bidra til det.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-21:
Bare et par poeng – det ene er at det tidligere ble nevnt at EU har sagt at gass er grønt. Det har de jo ikke sagt. Det EU har sagt, er at investeringer i enkelte nye gasskraftverk som er mer effektive enn noen gasskraftverk som tidligere er bygd, og som konkret erstatter kullkraftverk, kan være grønne investeringer. Dette har overhodet ikke noe med gass generelt å gjøre. Så til representanten Moxnes som framstiller prisene i Norge – slik han sier – som selvpåført, og at det er et europeisk fenomen med høye priser som vi nå henter inn til oss selv. Og han tar ikke med seg årsaken til de høye prisene i Europa, som er russisk tilbakeholdelse av gass tidligere og nå det russiske angrepet på Ukraina som gjør at Europa må slutte med sin import av russisk gass. Det mener jeg at Norge skal støtte. Det skal vi være for. Det er et felles ansvar å støtte opp under Ukraina, og det er et felles ansvar å legge press på Russland. Da mener jeg det er riktig at vi også skal bidra inn i den europeiske omstillingen med fornybar energi. Og det vil være mer kraftutveksling i framtiden enn det det er nå, for etter hvert som Europa også bygger ut sin fornybare energi – enten det er vindkraft til Storbritannia eller Skottland. Jeg er forresten fortsatt også for NorthConnect fordi Skottland med sin havvindutbygging og vindkraftutbygging legger til grunn eksport til Norge som en av deres muligheter, og noe som kan bidra med billigere kraft her når behovet er der. Det er klart at når Europa blir mer fornybar og får mer fornybar produksjon, vil de oftere også kunne bidra med rimelig kraft hit. Jeg mener det er riktig at Norge skal være en del av denne utviklingen, og det er en utvikling som norsk industri kommer til å tjene på, og som norske kraftprodusenter – dvs. veldig mange norske kommuner og andre – også vil tjene på. Og det fører til et mer kraftuavhengig Europa. Til slutt som saksordfører: Dette har vært en lang og god debatt. Jeg tror kanskje ingen av partiene har blitt mer enig gjennom denne debatten, men det er helt sikkert at den debatten vi har hatt nå, vil komme tilbake også ved behandlingen av energimeldingen. Det er en av de virkelig store, viktige beslutningene og temaen Norge skal stake ut i årene framover.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-21:
Som tidligere statsråd hadde jeg gleden av å sette i gang arbeidet med den forskriften som ble vedtatt sommeren 2021, for å begrense forurensing fra kunstgressbaner. Vi satte i gang arbeidet før vedtaket ble gjort på Stortinget. Jeg tror nok at den gangen da vi gjorde det, var både jeg og mange andre overrasket over hvor mye forurensning som kom fra kunstgressbaner, hvor store tall dette var, og hvor stort problem det var. Nå mener jeg at den forskriften som er vedtatt, er god. Den kommer til å redusere forurensningen når den følges – og den vil bli fulgt – med 90 pst., fra et veldig høyt utslippstall. Jeg er enig i at det er viktig at denne må få virke, for idrettslagene er også i en veldig ulik situasjon. Mange kan gjøre disse investeringene ganske enkelt, for andre er det mer krevende å få det på plass. Samtidig vil Venstre stemme for to av forslagene, bl.a. dette som ber om at vi til slutt skal ha et forbud mot gummigranulat på kunstgressbaner. Det er fordi det ikke må være tvil om at det er dit vi skal. På et tidspunkt vil det komme et forbud, og jeg tror det er klokt å sette i gang det arbeidet nå. Forslaget sier ingenting om når et forbud skal innføres. Jeg mener dette må utredes, og idrettslagene og andre trenger også å vite hvor raskt den omstillingen må komme. Vi har gode erfaringer fra tidligere med å gjøre slike vedtak, som at det bare skal selges nullutslippskjøretøy i 2025 – dvs. at man kan sette et årstall denne omstillingen må skje innen. Jeg tror den jobben vil være bra å gjøre, å sette i gang nå for å få dette til. Det vi nå risikerer, er at det er EU som lager forbudet eller begrensningene for oss i forkant, for der pågår det også prosesser, uten at jeg kjenner innholdet i det. Men som kjent fra tidligere er de ganske offensive med å legge inn begrensninger. Til slutt: Plastforurensning og forurensning er altså en like stor internasjonal krise som den klimakrisen og den naturkrisen som vi er i. Jeg vil også gratulere statsråden med at vi fikk en enighet i FNs miljøforsamling om at vi skal ha en global plastavtale. Jeg ble selv valgt til leder i FNs miljøforsamling i sin tid, men at det arbeidet nå går i mål, var det slett ikke noen automatikk ved.(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Marianne Sivertsen Næss (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Det er godt kjent at Norge har nytt godt av utveksling av strøm mellom våre naboland siden 1960-tallet. Det nordeuropeiske kraftsystemet har gitt oss rikelig tilgang på kraft hele året, økt forsyningssikkerhet og lavere priser. Denne utvekslingen har sikret oss en trygg forsyningssikkerhet når det har vært tørrår og blitt produsert lite strøm i. I år med mye nedbør har vi kunnet eksportere overskuddet fra produksjonen. Europa har denne vinteren rekordhøye priser på kull, gass og CO 2 -kvoter og perioder med lav vindkraftproduksjon. Samtidig har magasinfyllingen vært under normalen i de sørlige delene av Norge. Og ettersom vi er en del av det europeiske kraftmarkedet, påvirkes vi av prisstigningen i Europa. I tillegg har Russlands invasjon av Ukraina medført en helt ny energirealitet som vi ikke ser konsekvensene av ennå. Situasjonen vi står i nå, er helt ekstraordinær. Derfor er det helt nødvendig og klokt å gjøre det som regjeringen varsler i tilleggsmeldingen, nemlig å foreta en gjennomgang av hvordan endringene i kraftmarkedene rundt oss og vår tilknytning til disse markedene påvirker norsk kraftforsyning. Mye tilsier at kraftprisene i Norge vil være vedvarende høye framover. Det er derfor et stort behov for mer kunnskap om hva slags sammenhenger som gjelder i kraftmarkedene de kommende årene. Energikommisjonen skal, som en del av sitt mandat, evaluere erfaringene med utenlandsforbindelsene. Dette er viktig kunnskap som vi må legge til grunn før vi eventuelt foreslår endringer i kraftutvekslingssystemet. Det vil samtidig være viktig å ha god dialog med Storbritannia og EU om import og eksport med hensyn til vår nasjonale forsyningssikkerhet, som regjeringen har varslet at de vil ha. Det skal ikke være noen tvil om Arbeiderpartiets ambisjoner. Tilgang til rikelig, ren og rimelig kraft skal også i framtiden være norsk industris fremste konkurransefortrinn og et gode for folk. Vi vil føre en energipolitikk som bidrar til økt verdiskaping og til å innfri Norges internasjonale klimaforpliktelser.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-04-21:
Jeg har stor forståelse for ønsket om å gjøre noe med de høye strømprisene. Det er et ønske som jeg tror hele denne salen deler. Men ingen av forslagene som er til behandling i dag, vil bidra til å gjøre noe med årsakene til de høye strømprisene. Tvert om, kan forslagene bidra til å forsterke utfordringene, eller skape nye problemer. Jeg er enig i at nasjonal forsyningssikkerhet er et viktig premiss for det norske kraftsystemet, og Høyre legger til grunn at regjeringen fortløpende gjør vurderinger av det. Dersom forslagene blir vedtatt, noe det heldigvis ser ut til at de ikke blir, kan det imidlertid føre til at Norge ikke får importert kraft i tråd med våre behov i tørre år, noe som vil svekke forsyningssikkerheten, som forslagsstillerne er opptatt av, og føre til høyere priser – alt annet like. Forslaget om en produksjonsavgift, som i praksis vil måtte være en avgift på all kraftproduksjon i Norge, kan også bidra til å øke kraftprisene, noe som vil ramme forbrukere og næringsliv. Det viktigste tiltaket for å bidra til lavere og mer forutsigbare priser, både for husholdninger, industri og næringsliv, er å bygge ut mer kraftproduksjon. Det er også helt nødvendig for å oppnå klimamålene i Norge. Vi trenger både solenergi, landvind, småkraft, og vi trenger oppgradering av eksisterende vannkraftverk, men særlig innenfor havvind kan vi høste store volumer. Min bekymring er at regjeringen har for lave ambisjoner og tar seg for god tid, slik at vi risikerer å gå glipp av både ny kraft og direkte og indirekte industrielle ringvirkninger. Høyres mål er at vi skal ha rikelig med ren og rimelig energi i Norge. Det forutsetter at vi bygger ut betydelige kraftvolumer i årene som kommer, og at vi ser på alle muligheter for å gjøre det. På kort sikt er det faktisk småkraft som kan gi oss mest kraftproduksjon. Småkraftforeninga har anslått at det er et potensial på 13,5 TWh, men de siste par årene har det vært behandlet lite småkraft i NVE. Dette må komme i gang igjen, slik at vi også i nær fremtid får økt kraftproduksjonen. Men som sagt, det store volumet ligger innenfor havvind, og der er det regjeringen som må svare for tempo og ambisjoner. Å gjøre endringer i kraftsystemet, slik det foreslås i disse forslagene, uten grundige utredninger, gjør at vi risikerer til dels store negative og utilsiktede konsekvenser. Det vil jeg sterkt fraråde, og jeg mener vi bør avvente regjeringens gjennomgang i Energikommisjonen før man eventuelt gjør endringer i det kraftsystemet vi har i dag.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-04-21:
Representanten Haltbrekken snakket om behovet for å bygge ut mer fornybar energi, også i et europeisk perspektiv. Samtidig var representanten Mykjåland her oppe på talerstolen og sa et kontant nei til nye utenlandsforbindelser, herunder også hybridkabler, med henvisning til Hurdalsplattformen. Spørsmålet mitt til representanten Haltbrekken er om SV vil bruke sin posisjon som konstruktivt opposisjonsparti til å stadfeste at havvindutbyggingen i Norge skal bygges med hybridkabler?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-04-21:
Representanten Haltbrekken refererte til at det er delte oppfatninger i bransjen om hybridkabler er nødvendig for å få lønnsomhet i havvindprosjekter. Da vil jeg gjerne utfordre representanten til å fortelle oss hvilke aktører som mener at det ikke er nødvendig.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-04-21:
Bare for å klargjøre: Er det slik at SV er for eller mot hybridkabler?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-04-21:
Til å ha sittet i energi- og miljøkomiteen må jeg si at statsråd Aasland er lite informert om hvor mye kraft som ble bygget ut i forrige periode. 16 TWh ble bygget ut de siste åtte årene, så det statsråden nettopp sa, var ikke korrekt. Jeg er glad for at statsråden er utålmodig etter å bygge ut ny fornybar energi. I dag er det slik at konsesjonsbehandlingen for stor vannkraft – det er ikke så mye stor vannkraft, men relativt stor vannkraft – tar ti til tolv år. Jeg vet at statsråden har vært opptatt av at konsesjonsbehandlingstiden må ned. Det er noe som Høyre er svært utålmodig etter å få til, fordi vi nå er i en helt annen situasjon, og vi må bygge langt raskere enn før. Da er spørsmålet: Hvor raskt mener statsråden det er mulig å behandle konsesjoner?
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-04-21:
Jeg minner statsråden på at han er her for å svare på spørsmål, og representanten, som står her, er her for å stille spørsmål. Det tror jeg er en god arbeidsfordeling, med mindre statsråden ønsker å bytte rolle, for det er også mulig å få til. Når det gjelder havvind, som statsråden var inne på, var jo representanten Mykjåland inne på at Senterpartiet sier absolutt nei til utenlandskabler. Da er spørsmålet til statsråden om det er slik at statsråden vil vurdere hybridkabler som en utenlandskabel eller ikke.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-04-21:
Til representanten Marhaug kan det sies at vi har et svært væravhengig kraftsystem i Norge. Tilsiget i norske vannmagasiner varierer mellom tørre og våte år med så mye som 60 TWh. Derfor har industrien i stort vært for at vi skal ha utvekslingskapasitet med utlandet for å sikre forutsigbare priser også i tørre år. Vår nåværende kraftkrevende industri trenger også veldig mye mer ny kraft for å bli grønnere. Så det handler ikke bare om ny industrietablering, men også om vår nåværende industri, og Rødt er jo mot stort sett all ny kraftproduksjon i Norge. Derfor har ikke Rødt noen gode svar på hvordan vi skal løse både klimautfordringene og kraftpriskrisen for våre husholdninger og næringslivet. Så til representanten Sve: Jeg har ikke sagt at vi skal måtte bygge så mange nye utenlandsforbindelser, slik representanten Sve sa. Derimot sa jeg at gjensidige restriksjoner på forbindelsene, som vi har i dag, kan føre til at vår egen forsyningssikkerhet blir dårligere i år hvor vi virkelig trenger kraften. Det er heller ikke riktig som representanten Sve sa, at sist gang vi hadde tørrår, var i 2006. Noen vil huske at det var ganske tørt og kaldt i 2010 og 2011, og da var strømprisen i Midt-Norge oppe i 12 kr per kW. Og hvorfor er strømprisen så lav i Midt-Norge nå? Jo, svaret er Fosen, og vindkraftverket der. Det er et vindkraftverk som representanten Sve antagelig er imot i dag. Vi har et kraftoverskudd i Norden på 50 TWh, så når representanten Sve spør hvor kraften skal komme fra: Jo, heldigvis har vi kraftoverskudd, og det kommer til å vedvare i Norden, fordi det skal bygges 40 TWh med ny kraft – hovedsakelig vindkraft – i Norden frem mot 2026. Det er et så kort perspektiv at vi kan si med sikkerhet at det kommer. Land rundt oss har også store ambisjoner. Storbritannia skal bygge enormt mye ny kraftproduksjon, og det får konsekvenser for prisene. Vi skal ikke lenger tilbake enn til 8. april i fjor, da importerte vi 6 000 MWh i løpet av en klokketime – det er 40 pst. av Norges forbruk, og strømprisen var på 15 øre per kW i Sør-Norge og 7 øre i Nord-Norge – og grunnen til dette var at det blåste mye i Danmark og Tyskland. Så vi har glede av denne kraftimporten, og de seneste dagene har vi også importert kraft i store deler av døgnet. Det skyldes at øst for vannskillet er det svært lite snø i fjellene, og magasinfyllingen er lav, mens det vest for vannskillet er veldig mye snø i fjellene, og magasinfyllingen er langt høyere. Så det er et sammensatt bilde, og vi er avhengige av at kraften flyter godt, både innad i vårt eget land og til våre naboland, for å sikre både industrien, næringslivet og forbrukerne. Og så må det bygges ut langt mer kraft fremover for å sikre at vi får rimelig, ren og rikelig kraft til husholdninger, industri og næringsliv.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-04-21:
Det er i grunnen til representanten Sve, som ikke lenger er i salen: Det er i hvert fall viktig å slå fast at kraft i Norge skal være et konkurransefortrinn for industrien, og husholdningene skal ha rimelig energi. Det skal ikke være noen tvil om det. Vi er helt enige om at det er et stort problem med høye strømpriser. Når representanten Sve refererer til at magasinfyllingen, særlig i Øst-Norge, er lav, skyldes det tiden på året vi er i. Magasinfyllingen er alltid lav på dette tidspunktet. Det andre er at det har vært ekstremt lite nedbør øst for vannskillet, og det påvirker selvfølgelig også magasinfyllingen. Derfor er det viktig at vi akkurat nå har muligheten til å importere kraft, fra Sverige spesielt, for å demme opp for at magasinfyllingen er så lav som den er. Men i andre deler av landet er situasjonen en helt annen, og det er nettopp grunnen til at vi må ha et kraftsystem som henger sammen, og som bidrar til at vi får lavere priser alt annet like, og vi må sørge for at det blir enda lavere priser ved å bygge ut mer kraft.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2022-04-21:
De ekstremt høye strømprisene vi har sett i høst og vinter, har store konsekvenser for folk i hele landet. For å svare på denne situasjonen er det viktig å ta både kortsiktige og langsiktige grep. Vi vet det er mange som har vært veldig bekymret for strømregningen, og dette har regjeringen virkelig tatt på alvor. Strømstøtteordningen, som er det viktigste kortsiktige tiltaket, har fungert. Derfor mener jeg at det er helt riktig at Stortinget før påske vedtok at det skal være strømstøtteordninger til og med mars 2023, og at de nåværende ordningene utvides ut 2022. Dette gir forutsigbarhet til dem som har mottatt strømstøtte de siste månedene, enten det er husholdninger, frivillig sektor, landbruket eller veksthusnæringen. Samtidig som det er viktig med de kortsiktige tiltakene, jobber regjeringen med flere langsiktige tiltak for kontroll over kraften. Regjeringen vil følge opp kraftsituasjonen 2021–2022 med en grundig gjennomgang av årsakene til årets situasjon og en vurdering av risikoen for at lignende situasjoner framover skal kunne komme. Gjennomgangen vil også inkludere en vurdering av flere av de tiltakene som har kommet opp i diskusjonen i vinter, samt forslag som fremmes i disse representantforslagene. Gjennomgangen skal se på tiltak som makspris på strøm, krav til fyllingsgrad i magasinene og andre ulike måter å sikre strømkundene på. Regjeringen har også sagt at de vil gå i en dialog med Storbritannia og EU med mål om å sikre at vi unngår lange perioder med ren eksport i perioder med lav magasinfylling. Dette vil være et avgjørende grep for sikre forsyningssikkerheten i Norge. Men dette er ikke enkelt. Derfor er jeg glad for at regjeringen tar de nødvendige grepene og vurderingene før man går inn og gjør kortsiktige og litt panikkaktige grep. Hurdalsplattformen slår klokkeklart fast at det ikke skal bygges nye utenlandskabler i den innværende perioden. Det er positivt å merke seg at det nå er et stort flertall på Stortinget som sier nei til flere nye utenlandskabler. Regjeringen har signalisert at den vil se på endringer i grunnrenteskatten for å sikre næringsliv og husholdninger tilgang på gunstige fastprisavtaler. Dette tror jeg er et viktig grep. I Norge velger kun 3–4 pst. fastprisavtaler, mens i Danmark og Finland er andelen over 50 pst. Det må ikke være tvil om at Senterpartiet og Arbeiderpartiets klare visjon er at strømmen skal være grønn og rimelig. De ulike arbeidene jeg har nevnt, er allerede godt i gang, og jeg er trygg på at resultatet av dette vil være at vi går senere vintre i møte med vesentlig større trygghet enn vi har gjort i år.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2022-04-21:
Jeg lurer på om representanten Astrup hører mer enn hva jeg faktisk sier, når han refererer til hva jeg har sagt fra talerstolen i dag. For innledningsvis snakket jeg ikke om hybridkabler, men jeg benytter meg gjerne av anledningen til det. Jeg er veldig glad for at regjeringen har besluttet å bygge radial ved Sørlige Nordsjø 2, for den landbaserte industrien vår fram mot 2030 vil trenge mer energi. Det er det ingen tvil om. Mye av debatten har dreid seg om hvorvidt vi skal bidra med fornybar kraft til Europa. Norge bidrar med fornybar kraft til Europa i dag. Det har vi gjort i mange år, og det skal vi fortsette med, men det må skapes en balanse. Det er interessant å se og høre debatten i dag, for det er veldig mange som kommer med ulike løsninger på hva som er best for å få det til, men det er jo nettopp dette regjeringen nå er i gang med – gjennom å ha satt ned energikommisjonen, gjennom å gjøre de evalueringene, og gjennom den dialogen for å se på hvordan vi skal klare å skaffe en bedre kraftbalanse i framtiden. Når jeg leser intensjonen bak vedtakene og forslagene som ligger her i dag, opplever jeg at regjeringen er godt i gang med arbeidet for å skape en bedre balanse i kraftsituasjonen i Norge i framtiden.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2022-04-21:
Nå sa siste taler veldig mye av det som jeg hadde tenkt å si, men som jeg har påpekt tidligere i denne saken, har regelverket ennå ikke fått virke. Det blir pekt på idrettslagene, som virkelig må stå i en omstilling, men vi skal ikke glemme kommunene. Det er veldig mange kommuner i vårt land som eier disse anleggene, og som da må være med på det. Det er store kostnader knyttet til endringene i det regelverket som allerede ligger der. Plastforurensning er uten tvil et av de største problemene, og det må løses, men er ikke tvil om at det regelverket som allerede ligger her, og som et samlet storting i forrige periode sto bak, som vi nå har lært, er veldig, veldig bra. Jeg tror vi skal gi tillit til kommunene og til idrettslagene i Norge. Jeg tror det er veldig mange kommuner og idrettslag som ønsker de alternativene hjertelig velkommen, men det vil ta litt tid. Med bakgrunn i at det nå vil komme gjennom dette regelverket, vil det være ekstra kostnader for kommunene som bruker gummigranulat. Da tror jeg at så fort det er et annet alternativ tilgjengelig, vil både kommuner og idrettslag snu seg rundt.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Jeg tror vi kan være enige om at Norge har havnet i en svært vanskelig situasjon, med svært høye kraftpriser. Vi har bygd opp dagens moderne Norge gjennom tilgangen på rikelig og rimelig kraft. Når vi ser at vi på kort tid kan komme i en situasjon som utfordrer den tilgangen, som utfordrer konkurransedyktige priser, må det være mulig å se på hvilke muligheter en har for å unngå at sånne situasjoner skal oppstå. Jeg finner det særdeles beklagelig at vi ikke får flertall for et forslag der vi i dag ber om en utredning av de mulighetene som ligger i inngåtte avtaler når magasinfyllingsgraden er lavere enn normalt. I Europa setter altså EU nå krav til 80 pst. fylling av gasslagrene før neste vinter. Hvem er det som ønsker å protestere på det? Når Norge sier at vi skal ha et minimum av vann i våre magasiner før neste vinter, er det visstnok i strid med alle avtaler og vil bli oppfattet på en sånn måte at vi skal bli straffet neste gang vi er avhengige av å importere kraft. Med respekt å melde tror jeg vi har bedre venner i Europa enn som så. Jeg kan bare minne forsamlingen om at i fjor eksporterte vi 15 TWh kraft – vi eksporterte 1 500 TWh gass. Det er ikke sånn at vi avhjelper energisituasjonen i Europa med elektrisk kraft – det gjør vi med gass, og det gjør vi med klimautslippene ved at en kan fase ut kull med norsk gass. Det kan se ut til at de fleste er enige om at økt kraftproduksjon vil løse problemene med de høye prisene. Det er en tanke som jeg for så vidt deler. Men hvilke tiltak er det som blir innført for å klare å øke den tilgjengelige kraften? Ja, i disse dager er det havvind alle gjemmer seg bak. Det er mer eller mindre useriøse forslag om at vi skal etablere 30 gigawatt med havvind før 2030. Det lar seg ganske enkelt ikke gjennomføre. Fremskrittspartiet har jobbet for å få på plass en ny vannkraftbeskatning så vi får modernisert vår vannkraftproduksjon. Vi ønsker å se på potensialet som vi har i økt vannkraftutbygging. Vi ønsker ikke å bruke tilgjengelig kraft på å elektrifisere sokkelen, men vi ser likevel at i den situasjonen som nasjonen står overfor, mener dagens regjering og deler av opposisjonen at dette ikke er viktig nok. Dette beklager Fremskrittspartiet. Jeg tar opp forslaget som Fremskrittspartiet er en del av.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
I denne saken forstår jeg at også statsråden er bekymret for den utviklingen som har vært, både rundt forsyningssikkerhet og ikke minst priser, som spesielt forbrukere og norsk næringsliv opplever. Men det framkom i svaret fra statsråden i forbindelse med denne saken at forsyningssikkerhet basert på fyllingsgrad ikke en god løsning, og at man kan få reaksjoner fra EU. Når EU selv i sin beredskapsplan ønsker at før neste vinter skal de ha et lager med gass på 80 pst., kan statsråden fortelle meg hva som er forskjellen på en fyllingsgrad i magasinene for å sikre egen forsyningssikkerhet og et lager med gass?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Jeg vet ikke om det var noe svar, men greit. Det er ingen her som egentlig ønsker å utfordre fleksibiliteten. Jeg tror flertallet i denne sal ser fordelen med den kraftutvekslingen som har vært, og behovet for kraftutvekslingen. Den skal vi ikke undervurdere; den er det absolutt viktig at vi har med oss. Men i innlegget sitt sa statsråden nå at han ønsket å bygge mer ren energi i Norge. Kan han fortelle lite grann om hvordan han har tenkt å gjøre det, f.eks. i de neste fem årene?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Spørsmålet mitt var altså hva slags kraftproduksjon en ville se en økning i de neste fem årene, og statsråden nevner vindkraft på land, som kan være et initiativ fra kommunene selv. Han kan gjerne tallfeste det litt, eventuelt hvor mange kommuner og eventuelt hvor mye kraft det er snakk om. Og så kan han gjerne følge opp hvor mye kraft han regner med fra havvind de neste fem årene.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Saken som vi diskuterer i dag, handler egentlig om beredskap, men debatten blir jo faset mer og mer over på å diskutere de høye prisene, og det med beredskap, som Fremskrittspartiet har etterlyst i debatten, har forsvunnet. Det er dette at vi, i likhet med EU, har vår egen beredskapsplan der vi sier at vi setter opp et minimum. På et eller annet nivå som magasinene våre kommer til, skal vi begrense muligheten for krafteksport. Løsningen på dette – kommer det fra de fleste – er at vi skal bare skape ny kraft og mer kraft. Det er jeg helt enig i, for det er kapasiteten ut av et område som begrenser tilgangen på kraft, og da også veldig fort prisen på kraft. Så hvis vi bare får opp kraftproduksjonen, løser vi veldig mange problemer. Men når jeg nå utfordret statsråden om ny kraftproduksjon, så er det veldig tydelig at det ligger veldig langt fram. Vi vil ikke få den nødvendige kraften de første fem årene, som vi trenger nå for å ivareta den sikkerheten. Fremskrittspartiet har hatt flere forslag oppe. Noen har vi fått flertall for, bl.a. om ny vannkraftbeskatning. Vi har ikke fått et flertall med oss for å se på det potensialet som ligger i vannkraft, men likevel velger regjeringen å bruke 10–15 TWh på å elektrifisere sokkelen i den perioden som Norge trenger kraft og det er en helt annen og ny usikker situasjon i Europa når det gjelder hvilken kraft vi har tilgjengelig, også i beredskap når vi får et tørrår og er avhengig av å importere. For det som Europa har å tilby oss, det er bare vind. Kommer vi i den situasjonen at det ikke blåser i Europa, har vi fort et problem. Jeg har veldig lyst til å utfordre også Høyre, som er veldig høye og mørke på havvind. Jeg er også for havvind. Jeg tror vi skal lykkes med havvind, men jeg tror at det viktigste vi gjør med havvind, er å gå forsiktig fram. Det er at vi samordner oss med andre interesser ute på havet. Om det er fiskeriene, det er havbunnsmineraler, eller det er olje og gass, er det viktig at vi går sakte fram. For Høyre har heller ikke sagt om det nå blir akseptert at vi skal ha ny eksport gjennom hybridkablene? Er det akseptert at det er eieren av vindmøllene som skal ha flaskehalsinntektene? Det kunne også gjerne Høyre svart oss på.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Nå skulle jeg gjerne ha svart statsråden på det om at Fremskrittspartiet ønsker å avvikle olje- og gassnæringen. Det tror jeg ikke statsråden tror på selv engang, så det skal jeg ikke utdype så mye mer. Men kamerat Haltbrekken utfordret oss til å si nei til å elektrifisere en del felter på sokkelen for å hindre utbyggingen. Det skal jeg garantere kamerat Haltbrekken om at ikke kommer til å skje. Når Fremskrittspartiet er motstander av elektrifisering, er det som et klimatiltak. Wisting er et prosjekt som det ikke er gass nok til å drive gjennom levetiden, og dermed vil ikke det prosjektet bli utbygd hvis det ikke får tilgang til strøm. Derfor sier Fremskrittspartiet at dette er et industriprosjekt. Selvfølgelig støtter vi da en elektrifisering fra land, sånn at vi kan få etablere nye felt i Barentshavet, legge til rette med infrastruktur og få nye muligheter til å utvikle enda mer gass og dermed også kunne hjelpe Europa i disse tider.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Vinterens og denne vårens skyhøye strømpriser har gjort det nødvendig å snu alle steiner i kraftpolitikken for å se hva som kan gjøres for å sikre norske forbrukere fortsatt tilgang på ren og rimelig kraft. Det er en bærebjelke i samfunnet i vårt, både siden husholdningene i Norge har et høyere forbruk av strøm enn mange andre, og fordi vår industri er avhengig av rimelig kraft for å kunne konkurrere både på det europeiske markedet og på verdensmarkedet. Jeg synes det er litt pussig å høre debatten i dag, for det er flere som etterlyser mer kunnskap, og som mener at de tingene som foreslås, må utredes før de innføres. Men det er jo nettopp det som foreslås. Det er jo en rekke forslag om å skaffe oss mer kunnskap som SV og andre partier i dag fremmer. Vi mener det er viktig å få satt i gang disse utredningene og få hentet inn kunnskap om konsekvensene av dette. Derfor er det litt merkelig at forslagene ikke får flertall. Vi må ta inn over oss den veldig alvorlige energisituasjonen i Europa. Russland har med vitende og vilje opptrådt på en måte som destabiliserer europeiske lands energipolitikk gjennom å holde tilbake gass. Dette skjedde under opptakten til invasjonen av Ukraina. Norge bør hjelpe europeiske land med å omstille seg fra gass, russisk gass, men løsningen som vi hørte ble presentert av kamerat Halleland, er ikke en løsning. Det er noe som først ville ha virket om 15–20 år, i en periode da Europa vil ha frigjort seg fra bruk av gass. Skal vi hjelpe Europa, er det andre tiltak som må til. Det er økt satsing på energieffektivisering, og det er økt satsing på fornybar energi i Europa. Men selv om disse forslagene vi fremmer – og jeg tar opp de forslagene som SV står bak – stemmes ned i dag, er jeg sikker på at vi kommer tilbake til denne diskusjonen i forbindelse med det som blir en av de viktigste sakene denne våren, nemlig behandlingen av energimeldingen.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Det er nok delte oppfatninger også i bransjen om hybridkabler er nødvendig for å få den havvindsatsingen man ønsker. Vi venter nå spent på den utredningen som regjeringen har bedt NVE om å komme med når det gjelder hybridkabler. For oss er det viktig at havvindsatsingen i Norge bidrar til å kutte utslipp av klimagasser, at den bidrar til å sikre norsk verftsindustri og norske arbeidsplasser framover, og at den også bidrar til fortsatt rimelig tilgang på kraft i Norge.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Det har vært diskusjoner i bransjen om hvorvidt dette er nødvendig. Jeg skal ikke navngi noen konkrete selskap, men vi ser i dag at det er interesse for utbygging selv om man har en såkalt radial, en utbygging inn mot Norge. SV har også lansert en tredje vei i diskusjonen om satsing på havvind, hvor SV ønsker å bruke elektrifisering av sokkelen som en motor for å få fortgang i havvindsatsingen, og hvor vi ønsker å pålegge oljeselskapene å bruke elektrifiseringen til å sette i gang utbygging av havvind og betale for denne utbyggingen. Da vil det også være en utbygging som vil kunne tjene det norske fastlandet godt etter at plattformene er ferdig.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Det svarte jeg på i mitt første spørsmål. Vi venter spent på den utredningen som NVE skal komme med. Vi har stilt noen klare krav til dette, og jeg kan godt gjenta de kravene for representanten Astrup. Havvindsatsingen må bidra til å kutte utslipp av klimagasser, den må bidra til å sikre norske arbeidsplasser, og den må bidra til å sikre at vi fortsatt har rimelig kraftpris i Norge.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Det eksisterer i dag store planer om industriutbygging i både Nord-Norge og Midt-Norge. Dette er planer som ligger på bordet fordi man ser at det her er muligheter for å satse på en ny, grønn industri som får tilgang på rimelig kraft som er til å leve med, og som gjør at man kan konkurrere på både det europeiske markedet og på verdensmarkedet med sine varer. Det er viktig at vi nå ikke kaster disse planene ut med badevannet og forserer en utbygging av sentralnettet mellom Midt- og Nord-Norge og Sør-Norge. Derfor kommer SV til å støtte det løse forslaget som Rødt har lagt fram i dag, og vi ser ingen grunn til at utbyggingene av nettet skal forseres.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Jeg synes det er ganske interessant å høre Fremskrittspartiets motstand mot elektrifisering av sokkelen. Jeg håper jo det betyr at Fremskrittspartiet nå skifter syn på utbyggingen av de to største elektrifiseringsprosjektene vi har på sokkelen, nemlig Oscar Wisting-feltet langt nord i Barentshavet, hvor vi står i fare for å tappe Finnmark for kraft for å produsere forurensende olje og gass – og at Fremskrittspartiet nå også snur i synet på utbyggingen av Noaka/Krafla, stemmer nei til elektrifisering av det feltet og dermed sikrer at vi ikke får bygd ut det heller. Dette er jo de to desidert største elektrifiseringsprosjektene på norsk sokkel i årene framover, og det er planlagt brukt landstrøm. Jeg håper vi får Fremskrittspartiet med på laget i å stoppe disse prosjektene.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-04-21:
Den aller første dagen vi kunne levere forslag i stortingssalen, fremmet Rødt et representantforslag som vi skal behandle nå i dag. Det handler om å ta større hensyn til forsyningssikkerheten, om å regulere krafteksporten og om å stanse alle nye utenlandskabler, inkludert North Connect. For enn så lenge ligger den søknaden bare i bero. Den kan når som helst plukkes opp av skuffen, og hvis regjeringen mener alvor med at den ikke ønsker å bygge ut flere utenlandskabler, kan og bør regjeringen avslå søknaden i denne stortingsperioden, sånn at hverken Solberg eller Astrup kan plukke søknaden opp fra skuffen. Denne vinteren har Rødt – dessverre, kan jeg kanskje legge til – fått rett i mye. Tilknytningen til det europeiske strømmarkedet gir unormalt høye priser, noe vi har advart om i flere år, og vannmagasinene tappes til et minimum fordi det spekuleres i å eksportere når prisene er høye. Dette truer forsyningssikkerheten, og det er negativt for både Norge og Europa. Framtiden ser ikke noe lysere ut, og dette har vært en varslet priskatastrofe. Allerede før krigen brøt ut i Ukraina, advarte NVE om høye og ustabile priser ut året. Den siste siden er det blitt pekt på muligheten for å binde Nord- og Midt-Norge tettere til Sør-Norge for å bøte på problemet. Dette er et blindspor, for ikke å si en kortslutning. Det eneste det vil føre til i dagens situasjon, er høyere priser i nord. Det er nemlig de store og dyre prisområdene som blir bestemmende, slik vi har sett med kablene til Nederland, Tyskland og Storbritannia. På den bakgrunnen fremmer Rødt et løst forslag om å ikke framskynde planene om å knytte nord og sør tettere sammen i dagens kraftsituasjon med spekulasjon i høye priser og tapping av magasinene. Avslutningsvis vil jeg legge til at forslagene ikke nødvendigvis er et spørsmål om hvor mye vi eksporterer totalt sett, men til hvilke tider og til hvilken pris, og om vi skal ha markedstvang, eller om vi skal ta samfunnshensyn. Rødt er skuffet over at den sosialdemokratiske regjeringen ikke fører en sosialdemokratisk politikk i møte med et kynisk kraftmarked. Kraften er vår, heter det i fagbevegelsen, men i regjeringskontorene heter det at markedet er suverent. Regjeringen gjør skam på arbeiderbevegelsens stolte historie med nasjonal og demokratisk kontroll over kraften. Jeg forventer ikke så mye av høyrepartiene, men jeg forventer litt mer av Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Takk.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-04-21:
Forrige uke var fyllingsgraden i Norge i snitt 22,7 pst. Selv om det ikke var bunnrekord på Østlandet, var det det på Vestlandet, NO5. Jeg vil påstå at tomme magasiner ikke er solidarisk. Det er ikke bra for forsyningssikkerheten, verken i Norge eller i Europa. I denne situasjonen lurer jeg på hvorfor ikke statsråden og regjeringspartiene kan støtte forslag om å sette strengere krav til minste vannstand i magasinene.