trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2011-04-26:
Som saksordfører er jeg ikke overrasket over hvordan komiteen deler seg i slike saker, både i denne saken og i den neste saken vi skal behandle – med regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti på den ene siden og Høyre og Fremskrittspartiet på den andre. I brev fra landbruks- og matministeren, datert 16. november 2010, skriver ministeren at de samfunnsmessige målene som priskontrollen er satt til å ivareta, etter hans mening fremdeles er viktige, også i dag. For Kristelig Folkeparti handler denne saken om å ta et valg. Jeg var mer opptatt av dem som skal inn i landbruket, enn av dem som skal ut av landbruket. Prisreguleringen i landbruket er et virkemiddel for å holde oppe bosetting, liv, trivsel og aktivitet rundt i hele landet. Jeg vil anta at det er prinsipiell motstand mot regulering og inngripen i retten til fritt kjøp og salg av eiendom som er det overordnede utgangspunktet for dette forslaget fra Fremskrittspartiet. Bønder som ønsker å kvitte seg med gårdsdriften og selge landbrukseiendommene sine, skulle nok også ønske at disse reguleringene var avskaffet. Denne prisreguleringen av landbrukseiendom bidrar til å sikre rekruttering av aktive næringsutøvere. Prisnivået reflekterer verdien av eiendommens driftsgrunnlag og den verdien eiendommen har som bosted, samtidig som det ikke stilles krav om en urimelig høy egenkapital. Det er slik at om vi skal ha inn nye krefter i landbruksnæringen, må vi sørge for en politikk som gjør det mulig å komme inn i næringen. Med en fri prisfastsetting vil boverdien i mye større grad være det avgjørende for prisen for eiendommen, og det vil resultere i at prisene på landbrukseiendom vil bli presset opp. Svært mange landbrukseiendommer vil ha en alternativ verdi i markedet som er langt utover det som er avkastningen på gårdsbruket ved landbruksproduksjon. Dette forslaget vil gjøre en bondegård så dyr at en bonde ikke har råd til å kjøpe den. Forslaget vil i hvert fall gjøre det umulig for unge engasjerte mennesker som har lyst til å komme inn i næringen, å kjøpe disse gårdsbrukene, fordi det rett og slett vil være umulig å få nok boliglån på grunnlag av de lave inntektene bøndene har. Forslaget vil dermed utestenge unge, engasjerte fremtidige bønder fra landbruksmarkedet. De som da står igjen som kjøpere, er de som har kapital til å vurdere eiendommen ut fra boverdi – rike investorer som ønsker seg en feriebolig på landet. Til slutt: Kristelig Folkeparti er opptatt av dem som vil inn i landbruket, og denne priskontrollen er nettopp begrunnet ut fra hensynet til dem. Jeg vil til slutt anbefale komiteens innstilling.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2011-04-26:
Reindriftspolitikk er en avveining mellom tre områder: dyrehelse, næringsgrunnlag og økologisk bærekraft. Det er utfordringer med reindriften på alle disse tre områdene. Kristelig Folkeparti mener reindriften kan gi en god utnyttelse av ressurser i marginale fjell- og utmarksområder, og at den er en sentral bærer av samisk kultur. Kristelig Folkeparti mener tiltakene i reindriftspolitikken må innrettes slik at næringen blir mer bærekraftig i både økologisk, økonomisk og kulturell forstand. Vi har gjennom regjeringspartiene blitt kjent med at reindriftspolitikk vil bli en del av den varslede stortingsmeldingen om landbruks- og matpolitikk. Det er etter vår mening ikke nok. Reindriften er en så viktig næring at den ikke må drukne i en landbruksmelding. Det er nesten 20 år siden Stortinget behandlet en egen stortingsmelding om reindrift, St.meld. nr. 28 for 1991–1992. Kristelig Folkeparti mener at det må utarbeides en ny reindriftsmelding på bakgrunn av de store endringene som har skjedd i reindriften i denne perioden. Dette gjelder på det økologiske plan, med arealinngrep, tap av beiteland, rovdyrtap og klimaendringer, på det rettslige plan, med økt fokus på sedvanerett, ny reindriftslov og ny reinbeitekonvensjon, og på det økonomiske plan, med omlegging av tilskudds- og erstatningsordninger. I tillegg har reindriftsnæringen, særlig i Finnmark, utfordringer knyttet til produksjonsvariasjoner, lave slaktevekter, svært høye rapporterte rovdyrtap og lav produktivitet. Kristelig Folkeparti etterlyser derfor en helhetlig gjennomgang av næringen i en egen stortingsmelding. Våren 2007 ble det vedtatt en ny reindriftslov i Stortinget. Loven var resultat av en lang og grundig prosess, og de nye reglene er en nyvinning både for reindriften og for samfunnet. Den nye reindriftsloven legger på en helt annen måte enn tidligere til rette for internt selvstyre i reindriften, samtidig som det gir myndighetene mulighet til å ivareta sitt overordnede ansvar for at reindriften er bærekraftig. Det ble også etablert nye virkemidler som kan settes inn når et for høyt reintall skal reduseres. De virkemidlene trenger vi akkurat nå. Situasjonen for lavbeitene på Finnmarksvidda er langt fra god nok. Kristelig Folkeparti er bekymret over at arbeidet med å redusere reintallet i de mest utsatte områdene i Finnmark tar lang tid, og er opptatt av at dette viktige arbeidet følges opp, slik at man sikrer en mest mulig bærekraftig reindrift. Kristelig Folkeparti ber om at forslaget vedlegges protokollen, slik det fremgår av innstillingen.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2011-04-26:
Jeg takker for svaret fra statsråden. Interpellasjonen min handler om tre bekymringer: forsyningssikkerhet, nedgang i jordbruksareal og svak økonomi og lønnsomhet, og jeg skal bare si lite grann om det siste. I Bondebladet 14. april fikk vi innblikk i Budsjettnemndas materiale, som viser at bøndene i gjennomsnitt har 12 500 kr dårligere inntektsutvikling per årsverk i 2011 enn forutsatt i jordbruksavtalen. Det er selvsagt ulike grunner til denne nedgangen. Kristelig Folkeparti har tidligere foreslått at regjeringen bør vurdere å innføre et lavlønnstillegg for å hindre at gapet mellom inntekten til bøndene og andre yrkesgrupper ellers blir bare større og større. Bøndene har på tross av nedleggelser av mange bruk de siste årene klart å opprettholde matproduksjonen. Men når vi ser på inneværende år, blir ikke den forventede produksjonsøkningen innfridd. Man forventer heller et fall på 0,7 pst. Kun den kraftbaserte produksjonen og bær antas å få vekst i inneværende år. Nå håper jeg på konkrete svar fra statsråden på om han ser disse utfordringene. Kan noe av svaret fra inntektsutviklingen være et lavlønnstillegg? Og deler ministeren Kristelig Folkepartis bekymring når matproduksjonen går i feil retning og reduseres i en tid da Norges befolkning og verdens befolkning ellers øker?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2011-04-26:
Jeg takker for en god debatt med mange interessante innlegg, og jeg takker for positive tilbakemeldinger. Jeg har lyst til å gi en tilbakemelding til representanten Arne L. Haugen. Jeg vil bare minne om at det var Kåre Gjønnes fra Kristelig Folkeparti som i sin tid var arkitekten bak den landbruksmeldingen som har ligget til grunn for de regjeringene som har vært de siste elleve årene. Kristelig Folkeparti har virkelig vært med på å sette sitt stempel på landbrukspolitikken som har vært ført i dette landet de siste elleve årene. Så til Svein Flåtten: Vi har nok ikke samme oppfatning av solidaritet. Representanten mener at vi skal ha enda mer kraftfôrintensiv produksjon her i landet, altså at vi skal øke svin- og fjørfeproduksjonen, der vi tjener mest. Det arealet som blir brukt til produksjon av kraftfôr, burde vært brukt til matproduksjon også i de landene der fôret kommer fra. Så håper jeg at statsråd Brekk vil se på denne debatten som et viktig innspill – det var det det var tenkt – til den kommende landbruksmeldingen. Vi har også fått en rapport fra Matkjedeutvalget som viser skjevheter både med hensyn til makt og hvor mye av inntekten bøndene får i forhold til andre i verdikjeden og i matvarekjeden. Dette er viktige innspill som jeg tror at kommende melding må ta opp i seg. Norsk landbruk er en del av en global næring. For å opprettholde matvaresikkerheten er det ikke tvil om at landbruket må gis et inntektsløft for å bremse avgangen. Befolkningen både her i Norge og i verden øker, og bøndene produserer varer ingen kan leve uten. Dette burde vi verdsette på en bedre måte enn det vi gjør i dag.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-04-26:
I svarbrev til komiteen av 16. november i fjor skriver statsråden bl.a. følgende: «Prisnivået på landbrukseiendommer må da ikke ligge høyere enn at en med normal god utnyttelse av eiendommens driftsgrunnlag kan oppnå et tilfredsstillende økonomisk resultat.» Da er spørsmålet mitt: Hva er forskjellen på en eller noen som kjøper en landbrukseiendom ute i distriktet for 3 mill. kr, kontra en som kjøper en annen type næringseiendom for 3 mill. kr? Begge to kan være like viktige, og hvorfor skal da den ene være garantert et økonomisk godt utbytte kontra den som kjøper en annen type næring? Spørsmålet mitt er også: Hva er et tilfredsstillende økonomisk resultat for en som kjøper f.eks. en gård for 3 mill. kr?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-04-26:
Ifølge statsråden har noen kunnskapsbasert inngang – og andre ikke. Jeg lurer på om «andre ikke» er Fremskrittspartiet, men jeg er i hvert fall ikke enig i det i det hele tatt. Løsningene på Norges landbrukspolitikk tror jeg ganske mange av oss har, og løsningene kan være ulike, men jeg tror at Fremskrittspartiet har vel så bra løsninger som regjeringspartiene. For det som har skjedd i tidligere perioder, den forrige perioden og i denne perioden, fram til nå, er at vi har færre bønder, færre gårdsbruk og færre antall dekar produktivt areal. Det eneste som har økt, er tomme gårdsbruk rundt omkring – ca. 35 000 gårdsbruk står i dag tomme. Da har ikke den politikken som har vært ført, vært helt bra. Jeg stilte i stad spørsmål til statsråden om hva man forventer at en inntekt på en investering på f.eks. en gård på 3 mill. kr kan være. Det står i svarbrevet fra statsråden at man skulle ha en forsvarlig økonomisk avkastning på investeringer. Da spør jeg på nytt igjen: Hva kan en årsinntekt for en som kjøper en gård på 3 mill. kr, være? Ellers er det en kjensgjerning at tallet på befolkningen synker mange steder. Det er spesielt der vi har de store gårdsbrukene. Fremskrittspartiet blir kritisert fra opposisjonen for vår politikk, men vi hører ikke noe om løsninger, om hva vi skal gjøre for å få folk til å selge disse 35 000 tomme gårdsbygningene. Man prater om slektskap osv., og at det er mange som ikke vil selge. Det er riktig. Men det er en kjensgjerning at det er mange som kan tenke seg å selge. Men på grunn av den prisfastsettelsen i landbrukspolitikken vi har i dag, får de ikke det de ønsker for gården – for det de mener deres generasjon og tidligere generasjoner har bygd opp. Det er klart at ingen vil gi bort livsverket sitt, det som har vært der i mange år. Da må vi oppmuntre til salg overfor dem som ønsker å selge. Fremskrittspartiet vil selvfølgelig ikke bruke tvang, slik noen har hevdet. Men det må da iallfall gå an å oppmuntre til salg. Det jeg savner, er at posisjonen og statsråden gir løsninger for å få i gang dette.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-04-26:
Jeg vil nok engang henvise til statsråden, og brevet av 16. november, der han sier følgende: «Prisnivået på landbrukseiendommer må da ikke ligge høyere enn at en med normal god utnyttelse av eiendommens driftsgrunnlag kan oppnå et tilfredsstillende økonomisk resultat.» Hva er et «tilfredsstillende økonomisk resultat»? For det er jo avhengig av gårdens salgspris. Og et økonomisk tilfredsstillende resultat er avhengig av den som vil drive gården, og den som har drevet gården. Men her er det altså myndighetene som skal bestemme. Og da spør jeg altså statsråden for tredje gang om han kan være så snill å svare på hva som er et økonomisk tilfredsstillende resultat.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-04-26:
Det er en kjensgjerning at det står ca. 35 000 tomme gårdsbruk i Norge, altså gårdsbruk som ikke bebos. Det har vært snakket mye om dette i dag, og jeg har egentlig ikke fått noe klart svar fra regjeringen på hva den vil gjøre for at dette tallet i hvert fall ikke skal øke. Helst bør det jo synke, selvfølgelig. 35 000 landbrukseiendommer som ikke er bebodd, er et høyt antall. Disse er stort sett spredt over hele Norge, men selvfølgelig kan det være flere i enkelte distrikter enn det er i andre distrikter. Så da spør jeg nok en gang statsråden: Hva vil regjeringen gjøre for at dette tallet helst synker? For det er jo det målet vi har alle sammen.
Lars Myraune (Høyre), 2011-04-26:
Jeg har sittet og hørt litt på debattene her i dag, også en tidligere sak som var på kartet, og forundrer meg litt over en del utsagn. Nå har det seg sånn at jeg har tilknytning til næringen. Jeg driver et gårdsbruk selv og var tidligere ordfører i en landbrukskommune, hvor veldige mange av de temaene som i dag er berørt, var aktuelle. Det er klart at for 60 år siden, da jeg som liten gutt vokste opp, var det veldig mange småbruk som fungerte bra. Man tjente til livets opphold. I dag er det nesten ingen av de brukene som er i funksjon. Hvorfor, kan vi spørre oss. Jo, det er naturligvis fordi det ikke fins noen regjering som er villig til å overføre så mye penger til landbruket at du skal kunne leve av en liten jordflekk. Derfor har vi fått den rasjonaliseringen som har foregått, med eller uten vilje, fra skiftende regjeringer. Det tror jeg er en utvikling vi er nødt til å se i øynene kommer til å fortsette. Det er nå en gang sånn at utviklingen av redskap har ført til at du gjør i hvert fall ti ganger så mye i dag per time som du gjorde for 50 år siden. Da er det ikke rimelig at du innenfor en innsats på et lite bruk skal ha en årsinntekt. Det tror jeg en må se i øynene selv om det er aldri så interessant og morsomt, eller hva man skal kalle det, at det var «lys i alle husan» og at en drev på samme måte som før. Det går bare ikke an. Da tror jeg vi må finne oss i at det som nå har vært en klamp om foten og en ulempe, er nettopp det at brukene ikke har vært omsettbare fordi prisnivået har vært sånn at ingen vil selge. Ingen vil selge disse småbrukene, for så lenge du kan leie ut jorden, en liten jordflekk, humper og går det. Jeg forundres over at man ikke ser det rasjonelle i å la folk få beholde husene og selge jorden til noen som vil drive landbruk, sånn at vi får et effektivt landbruk her i landet. Det er gjort et slags forsøk på det i det siste ved at du skal leie ut jorda for maksimum ti år. Det igjen er også et problem for mange, fordi det er mange som står i den stillingen at – jeg har blitt kontaktet av flere unge folk – de har tenkt å flytte hjem innen en tiårsperiode. Men hvis de leier ut jorda, må de gjøre det for ti år. Ergo må de ha leid ut jorda etter at de har tenkt å flytte hjem, og det er igjen et problem. Det var bare et par av de reguleringene som jordbruket er belemret med i dag, som jeg fikk tid til å bemerke noe om nå, men det er en rekke reguleringer som ikke vil være til fordel for framtidens bønder hvis vi ønsker å ha et godt landbruk her i landet.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2011-04-26:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er helt klart at det er mye vi er enige om. Statsråden svarer hovedsakelig på den delen av interpellasjonen som går på arbeidstakerne, men lite på det som går på pasientsikkerheten. Det kan også være fordi vi – som jeg påpekte i mitt innlegg – vet utrolig lite om sammenhengen mellom arbeidstid og risiko. Jeg kunne godt ha tenkt meg å spørre statsråden om hun kunne si litt mer om det, og om hun kanskje kan tenke seg at man kunne forske mer på dette. Det er jo satt i gang et stort arbeid, også knyttet til pasientsikkerhet, og jeg synes at dette kunne vært et av temaene knyttet til oppfyllingen av det arbeidet, nemlig arbeidstid og risiko. Jeg er helt enig i at arbeidstakere og kvalitet henger sammen, og det er flott at helseforetakene har satt i gang en gjennomgang selv. Men noe av det jeg påpeker – som også har kommet fram i en del undersøkelser, og som legene ved St. Olavs Hospital selv var spesielt opptatt av – var at det var mye uregistrert overtid. Man skriver rett og slett ikke opp, man jobber bare videre. Jeg antar at den registreringen som helseforetakene nå gjør, er av det som formelt registreres. Det kan være interessant å høre om statsråden vet hvordan det er med den uregistrerte overtiden, og om statsråden har bedt – eller kunne tenke seg å be – helseforetakene om også å gå inn i dette området. Så sier statsråden at Helse Sør-Øst har fått et nytt registreringssystem – det synes jeg er bra – og at man har egne bemanningssentraler. Men dette kravet om å redusere vikarbruken: Ja vel, det er jo utrolig lav bemanning i store deler av helsesektoren, og stort sett er man nødt til å ta inn vikarer ved sykdom. Man må i alle fall passe på at man ikke kommer inn i en ond sirkel, med lav bemanning – det har man jo – og det krever mye vikarbruk. Og hvis man sier at man ikke skal bruke så mange vikarer, vil jo enda mer av arbeidet falle nettopp på de fast ansatte, som får lengre arbeidstid – kanskje med påfølgende ekstra høyt sykefravær. Man kan lett komme inn i en ond sirkel. Dette kjenner mange av oss som har jobbet i helsesektoren, utrolig godt til.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2011-04-26:
Tusen takk til alle for en god og interessant debatt med mange forskjellige vinklinger. Det er helt riktig, som representanten Are Helseth sa, at min intensjon med interpellasjonen var å se sammenhengen mellom arbeidstid og uheldige hendelser. Og det er hele poenget mitt: Vi vet for lite. Vi vet faktisk veldig lite om hvor grensen går for den lange arbeidstiden over tid i henhold til pasientsikkerheten. Vi vet at det er store avvik når det gjelder arbeidstidsbestemmelsene. Det er mange avvik, og det er mange uregistrerte avvik. Vi vet også at legene har en tariffavtale, noe også statsråden var inne på. Jeg skal ikke her og nå ta til orde for at den bør endres, men hvis det viser seg gjennom forskning, hvis vi setter i gang mer og bedre forskning enn det vi har i dag, og får en bedre dokumentasjon på denne sammenhengen – er den der, er den der ikke – synes jeg at det kan være interessant også å tenke i den retningen. Vi vet også at yngre leger og spesielt unge kvinner som tar legeutdanning i dag, ofte ønsker andre arbeidstidsbestemmelser enn de strenge som har vært frem til i dag, og det er nok helt sikkert endringer på gang. Men statsråden viser også til krav til forsvarlighet i helsepersonelloven, og at hver enkelt ansatt har et ansvar. Det er klart at det har alt helsepersonell. Men vi har også et ansvar for å ha gode systemer for å fange opp disse tingene, gode systemer for å finne årsakene til feil i helsesektoren, og det har vi ikke i vår helsesektor i dag. Det er riktig at det er satt ned en utrykningsgruppe, men la meg nå bare ta et lite eksempel. Vi aner ikke årsaken til de feilene som pågår. En av dem som var med i pårørendegruppen, har også stilt en del spørsmål om ikke arbeidstid og tretthet i jobben kan ha stor betydning for pasientsikkerheten. Hele mitt poeng er at dette ønsker vi – og jeg – å finne ut av. La meg ta det møtet som var nå i mars med Helsetilsynet og en fra pårørendegruppen. Etter at utrykningsgruppen har begynt å arbeide, tar man opp en sak om et unaturlig dødsfall og får vite at sykehuset har meldt fra til både utrykningsgruppen, Helsetilsynet, politiet og kvalitetsutvalget. Så viser det seg at Helsetilsynet bekrefter at så faktisk ikke er gjort. Dagens system kan altså manipuleres. Sakene stopper opp. Det var bare ett eksempel. Jeg håper det ikke finnes mange av dem. Poenget mitt er systemene våre. Alt helsepersonell er også underlagt de gode eller dårlige systemene vi har. Det er faktisk et lederansvar, og det er også et ansvar for statsråden. Vi må ikke bare stole på de regionale helseforetakene, vi må stille spørsmål.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-26:
Jeg nevnte i innlegget mitt at det kommer en stortingsmelding om kvalitet og pasientsikkerhet, og det er klart at dette er viktige temaer også i den sammenheng. Jeg vil også vise til pasientsikkerhetskampanjen. Det er klart at det å ha kontroll med overtidsbruk – brudd på arbeidsmiljøloven – er en viktig del i en sånn sammenheng. Så har jeg også lyst til å vise til helsepersonelloven, for den er veldig klar på kravet til forsvarlighet. Her har også leger et selvstendig ansvar. Men leger har inngått en sentral avtale med Legeforeningen, som jeg tror er fra 1996, som gir adgang til lange vakter utover det som er i arbeidsmiljøloven. Men de har, som sagt, et selvstendig ansvar for forsvarlig virksomhet i henhold til helsepersonelloven. Selvfølgelig har Helsetilsynet et ansvar for å overvåke at virksomheten drives forsvarlig, men først og fremst har jeg lyst til å understreke at det er jo den enkelte virksomhets og virksomhetsleders ansvar også at virksomheten drives forsvarlig. Når det gjelder pasientsikkerhetskampanjen, skal den gå over tre år. Nå har vi begynt med noen tema som har vært viktige tema å ta opp, og så må vi jo hele tiden vurdere hvordan man skal gå videre. Jeg synes det er positivt at Helse Sør-Øst tar i bruk et nytt registreringssystem som vil gi mye bedre tilbakerapportering. Jeg vil også vise til det som jeg nevnte når det gjaldt vikarbruk og egne bemanningspooler som man har i helseforetakene. Når det gjelder dette med havarikommisjon, vil jeg si at det som interpellanten var inne på, er jeg ikke helt enig i. Grunnen til at vi har gått inn for denne utrykningsenheten, er jo nettopp for å avdekke hva som går galt, finne ut hva som er årsaken, ta affære og lære av det. Når det gjelder forskning, vil jeg si at dette er et viktig tema. Det er klart at det er viktig, fordi vi har store ambisjoner i helsevesenet i Norge om at vi skal ha et godt tilbud i hele landet. Det er klart at i den sammenheng kan det også være viktig å følge med på hvordan utviklingen går, særlig på dette området som er så viktig for pasientenes sikkerhet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-26:
For å kommentere interpellanten Laila Dåvøys innlegg mot slutten her: Det er klart at det er ikke bare den enkeltes ansvar, men det er nå engang sånn at helsepersonell har en egen lov som stiller krav til forsvarlighet. Derfor har de også en forpliktelse til å følge den loven. Jeg er veldig enig i at det er et ledelsesansvar å sørge for at lovverket følges, og at det er forsvarlighet – at arbeidet er lagt opp sånn at det kan utføres med forsvarlighet selv om man må ha beredskap og det ofte er en helt spesiell situasjon å jobbe i helsevesenet. Så ble det også sagt at systemer kan manipuleres. Ja. Det er ikke sikkert at vi kan lovregulere oss vekk fra alle de problemer som kan oppstå. Utgangspunktet må jo være at den enkelte arbeidstaker og den enkelte leder faktisk holder forsvarligheten høyt og følger arbeidsmiljølovens bestemmelser, fordi denne loven nettopp skal gi rammen for et godt arbeidsliv hvor det er en balanse mellom arbeid, arbeidstid, fritid og familieliv. Jeg er helt sikker på at når man får inn en god balanse i dette, vil også pasientsikkerheten øke. Så har dette med vikariater og vikarer blitt tatt opp. Ganske umiddelbart, da den Adecco-saken kom opp, gikk helseforetakene helt uoppfordret gjennom sin praksis og gjorde undersøkelser i denne – jeg nevnte det tidligere. Når det gjelder leger i utdanningsstillinger, har jeg vært opptatt av at de regionale helseforetakene skal ha et ansvar for at disse skal gjøres til faste stillinger, for jeg er helt enig i at det vil gi en mye bedre forutsigbarhet for den enkelte. Den vil gi en større sikkerhet fordi du også kommer inn under alle de bestemmelser, arbeidsmiljøloven og andre bestemmelser, som gjør at man får et sikrere arbeidsforhold. Så vil jeg si at det er ikke tallmagi å si at 46 000 brudd på arbeidsmiljøloven utgjør 0,4 pst. – men det er nå engang sånn at det er 11,5 millioner vakter. Det er ikke tallmagi, og vi skal absolutt jobbe for at brudd på arbeidsmiljøloven ikke skal forekomme. Det mener jeg også at Helse Sør-Øst har tatt et ansvar for, både ved å erkjenne at slik er det, at de skal jobbe for å få det ned, og at de også innfører gode systemer for å kunne registrere. Det er en forutsetning for at man skal kunne bli bedre.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Jeg har gleden av å fremme et forslag på vegne av Siv Jensen, Solveig Horne, Åse Michaelsen og meg selv om tiltak for å sikre kvinner rask rekonstruksjon av bryst etter kreftoperasjoner.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Jeg har den glede å fremme forslag fra stortingsrepresentantene Per Roar Bredvold, Torgeir Trældal og meg selv om en lovfestet, fullverdig nettolønnsordning for sjøfolk.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Jeg vil gjerne stille et spørsmål til fiskeri- og kystministeren. Vi har den senere tid sett oppslag både i media og andre steder som viser at Redningsselskapet ser seg nødt til å legge to redningsskøyter til kai neste år for å kunne forsvare den økonomien som selskapet har tilgjengelig for å drifte denne typen form for beredskap langs kysten. Redningsskøytene er et meget viktig fundament for det som skjer langs kysten og for beredskapen og sikkerheten som man er helt avhengig av i de farvannene som man opererer i. Vi har sett en rekke situasjoner der personell fra redningsskøyta har kommet veldig raskt til stede og reddet svært mange mennesker, og for kystbefolkningen og dem som ferdes langs kysten, er nettopp den innsatsen som redningsskøytene gir, av uvurderlig karakter. Tidligere har Redningsselskapet vært finansiert ved både frivillig innsats, lotteri, man har hatt spilleautomater der man har fått på plass en kompensasjonsordning – som ikke fullt ut kompenserer for utgiftene, selvfølgelig – og i tillegg har man bevilgninger over statsbudsjettet. Disse bevilgningene samlet sett gjør at man ikke lenger klarer å opprettholde innsatsen langs kysten. Da hurtigruta sto i brann utenfor Ålesund, var det bl.a. redningsskøyta som hjalp til med å få den inn til kai. Jeg stiller følgende spørsmål til fiskeri- og kystministeren: Vil fiskeri- og kystministeren sørge for at man får en fullfinansiering av Redningsselskapet utover det som ligger i statsbudsjettet, for å sikre beredskapen langs kysten også neste år?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Jeg takker statsråden for svaret, selv om det overhodet ikke var imøtekommende, men mer en forklaring, eller en bortforklaring. Nå vet vi faktisk at selv i år må Redningsselskapet bruke flere titalls millioner kroner av oppsparte midler for å hjelpe folket langs kysten med den beredskapen de har. Dette kan ikke fortsette over tid. Jeg så også at statsråden på TV 2 i går kveld sa at til tross for at to redningsskøyter legges til kai, blir ikke beredskapen svekket. Jeg har lest regjeringens budsjett relativt inngående på dette punktet, og jeg har følgende spørsmål til statsråden: Hvilken styrking av Kystvakten eller redningshelikoptertjenesten er gjort som gjør at den typen beredskap er styrket? For det var jo det som statsråden ga uttrykk for gjennom media i går, at beredskapen ikke ble svekket ved å legge to skøyter til kai. Jeg tror hele befolkningen langs kysten er uenig med statsråden.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Med den holdningen, og ikke minst den type spørsmål og utredninger som vi her har fått demonstrert, er det ikke særlig rart at konsulentutgiftene går i været. Jeg kan bare vise fram den siste konseptutgreiingen til Kystverket, som altså er så tykk. Det er bare den siste i en rekke av 17 stykker. Det kan jo hende det er på tide nettopp å stille spørsmål ved kompetansen til konsulentfirmaet eller byrået som skal gjøre den kvalitetssikringen. Jeg har et konkret spørsmål til statsråden: Foreligger denne kvalitetssikringen? Og vil den umiddelbart, når den foreligger, bli offentliggjort, og ikke holdt igjen eller vasket i departementet? Det er spørsmål 1. Spørsmål 2: Om ikke kvalitetssikringsbedriften Holte Consulting er enig, eller trenger flere svar, er i hvert fall statsråden enig i og trygg på det som er utredet tidligere, at båtene faktisk vil treffe tunnelåpningen?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til den ærede justisministeren: «Bemanningssituasjonen ved Sunnmøre politidistrikt er nå landets laveste. Det er i dette politidistriktet én politi per 1 000 innbyggere. Dette er blitt slik, til tross for at dette er et meget stort distrikt, med mange utfordringer knyttet til avstand, fjordkryssinger, stor skipstrafikk etc. Denne lave bemanningen medfører at innbyggerne på Sunnmøre har et dårligere tilbud hva gjelder sikkerhet og trygghet. Hva vil statsråden foreta seg for å bringe dette politidistriktet opp på et landsgjennomsnitt bemanningsmessig?»
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg har tatt opp denne problemstillingen med statsråden tidligere og fikk vel omtrent det samme svaret, bortsett fra at da ble det vist til et annet budsjett. Jeg synes det er mye bra i budsjettet, knyttet både til nødnettet, som man får en opptrapping av, og beredskapstroppens styrkede bevilgning. Men det hjelper dessverre ikke at vi utdanner flere politifolk, hvis vi ikke sørger for såpass romslige driftsbudsjetter ute i politietaten at de har råd til å ansette disse personene. Der det svikter i dette budsjettet, er bl.a. i investeringer ute i politidistriktene. Der er det betydelige mangler. Det er et skrikende behov for nye politibiler, bl.a. på Sunnmøre, det er datainvesteringer som ikke blir dekket, og en hel rekke andre ting. Dette finnes det ikke rom for, ergo må det tas over driftsbudsjettet. Dette igjen medfører at stillinger blir stående vakante. Det hjelper ikke at man får tildelt stillinger, hvis man ikke ansetter politifolk i dem. Om det er den interne fordelingen fra Politidirektoratet som er gal, eller om det er noe galt fra statsrådens side, skal jeg ikke ha noen formening om, men spørsmålet mitt til statsråden er: Ser statsråden at det i hvert fall er en skjevfordeling her?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Det er mulig at man vil komme dårligere ut hvis man har befolkning som et objektivt kriterium – det er riktig – men hvis man også tar avstander med som et annet objektivt kriterium, tror jeg man kommer relativt godt ut. Det er klart at når man har et politidistrikt med mange fjordkryssinger, holmer og skjær, båttrafikk, turisttrafikk etc., som man har i dette distriktet, er det illevarslende at man har en bemanning fra 0,98 politi per 1 000 innbyggere, som det hevdes i enkelte rikskanaler, til én per 1 000 som man opererer med. Målsettingen er to politi per 1 000 innbyggere, på sikt. Da sier det seg selv at befolkningen på Sunnmøre har en dårligere politidekning enn nesten alle andre plasser. Det er klart at da må det gjøres noe, for dette er ikke holdbart. Jeg har selv vært med og kjørt politipatrulje der man faktisk sier at promillekjørere ikke kan følges opp fordi man er såpass langt unna at vedkommende både er kommet hjem, har sovet og blitt edru igjen, før politipatruljen kan komme til stedet. Ser ikke statsråden at dette er et problem?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Jeg vil på vegne av stortingsrepresentantene Harald T. Nesvik, Per Roar Bredvold og meg selv fremme et forslag om å oppheve delingsforbudet i jordloven.
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Dagens regelverk i landbruket gjør det vanskelig for aktørene å gjøre virksomheten effektiv og lønnsom. Som eksempler kan nevnes begrensninger i makstak innen produksjon og samdrifter. Statsråden har ved flere anledninger fra denne talerstolen sagt at bønder er selvstendig næringsdrivende, men det de som selvstendig næringsdrivende opplever, er rigide regelverk som slår inn og lager begrensninger for mulighetene til å gjøre det selvstendig næringsdrivende kan gjøre, f.eks. finnes det regler om kvotetak på melkeproduksjonen og andre ting. Mitt spørsmål til statsråden er: Hva vil statsråden gjøre for å tilrettelegge, sånn at selvstendig næringsdrivende innen landbruket selv kan få lov å velge en organisasjonsform som gjør at virksomheten blir mest mulig lønnsom, ikke bli overkjørt av rigide regelverk, og dermed gjøre at investeringstiltakene i landbruket kan økes?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
«For verden under ett har landbruksstøtten avtatt betydelig. I Norge er hjemlige landbruksprodukter 91 pst. dyrere enn importerte varer. I Norge har offentlig støtte sin andel av inntekten til landbruket passert over 60 pst. Ingen land i hele verden har så høy landbruksstøtte som Norge. Når vi ser at verden opplever tidenes råvarepriser og statsgjeldkriser, er statsråden enig i at det er på tide å kutte i landbruksstøtten?»
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Vi ser at norsk skjerming er høyest i verden. I Norge ligger skjermingsstøtten på 61 pst., mens man i EU ligger på 20 pst. Så her ligger vi langt unna, noe som gjør at råvareprisene blir høyest i verden. Vi ser også i den siste rapporten som kom ut i går, som bl.a. ble omtalt på NRK, at matprisene for en familie er 15 000 kr dyrere i Norge enn om man handler i Sverige. Hvis en barnefamilie som kanskje bruker ti–tolv liter melk i uken, drar over grensen og kjøper all melk i Sverige, får de en besparelse på 3 500–5 000 kr. Det er tall som er lagt fram av næringen, og det skyldes landbrukspolitikken i dag. Det jeg vil utfordre statsråden på, er: Ser han ikke at det som skjer nå, er at nordmenn drar til Sverige og handler, og at det igjen kommer til å skade den norske matvareindustrien?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-10-19:
Når vi går inn og ser på prisene, viser rapporten fra NILF, Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning, at det koster 31,3 mrd. kr mer for nordmenn å handle i Norge enn det ville gjøre å handle i Sverige. Det det hele tiden skyldes, er jo den måten man legger til rette på for bøndene i dag. Bøndene er, med statsråd Brekk, i dag styrt av rigide regler. Det er jo engang slik at hvis en som skal åpne et bakeri, får beskjed om at man bare får lov til å selge ti brød, hvordan skal den bakeren klare å leve av det? Ellers må man gå på statlige subsidier. Dette er et bevis på at det er den landbrukspolitikken som føres i dag, som gjør at det ikke går. Det vi ser nå, er at prisene i verden går ned. Det kom forrige torsdag ut en rapport som viser at prisindeksen i verden går ned, mens den i Norge går opp. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hvilke tiltak vil statsråden nå gjøre for å skjerme norsk matvareindustri, når man får disse prisforskjellene? Norsk matvareindustri sliter i dag med høye lønninger og dårlig effektivitet på grunn av høye råvarepriser.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
La meg først få si at jeg er helt enig med representanten Harald T. Nesvik i at Redningsselskapet gjør en stor og viktig jobb for oss på kysten, og som kystbeboer vet jeg å sette veldig stor pris på det. Det er også et mål for regjeringen at våre rammetilskudd skal bistå selskapets innsats innenfor den aksjonsrettede redningstjenesten og det ulykkesforebyggende arbeidet som de gjør. For budsjettåret 2012 har vi fremmet et forslag om å videreføre bevilgninger på samme nivå som i år. Det tilskuddet kommer i tillegg til det tilskuddet som bevilges over Kulturdepartementets budsjett, da som kompensasjon for bortfallet av de inntektene som de hadde gjennom spilleautomatvirksomheten. For 2010 utgjorde det beløpet 133 mill. kr. Så kan en stille spørsmål om det å forsvare at de inntektene som falt bort, skal kompenseres fullt ut av staten. Det synes jeg det er krevende å være med på, all den tid de lå på et veldig høyt nivå. Jeg foreslår at vi viderefører bevilgninger på mitt budsjett på samme nivå som i år, og med bakgrunn i at Redningsselskapet faktisk har 700 mill. kr på bok. Så i en situasjon der det var viktig for meg å bidra til et stramt budsjett, fant jeg at det var hensiktsmessig og forsvarlig i år. I tillegg har jo Kystverket og Redningsselskapet inngått en avtale om kjøp av andre tjenester, som jeg også håper kan være med og bidra til en inntektsutvikling hos Redningsselskapet.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Som jeg sa i mitt første svar, foreslår jeg å videreføre bevilgningen også neste år på samme nivå som i år. I tillegg har vi jo, som representanten påpeker, en videre beredskap. Vi har Kystvakten som gjør en god jobb. Der er det et forslag på 993,2 mill. kr. Nå går riktignok det til en del andre formål enn bare til den nære og indre kystberedskapen, men dog: De har 14 fartøy. Mange av dem er også kystnære. Så har vi redningshelikoptertjenesten, der vi har 12 Sea King-helikoptre som også er kystnære. Der har vi døgnbemanning som også videreføres. Mitt poeng er at når vi da hensyntar prisstigningen og viderefører på samme nivå, er det litt vanskelig å forstå at man må trappe ned virksomheten, når man da virkelig viderefører på samme nivå. Det er min begrunnelse, når man da i tillegg vet at Redningsselskapet tross alt har 700 mill. kr på bok.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Det at Redningsselskapet bruker mer penger enn det de får fra staten, er jo for så vidt deres valg. Det er de som har ansvar for den driften og den aktiviteten som de har. De har en bredde i sin aktivitet som vi vel også må kunne si går utover det vi bidrar til gjennom tilskuddet fra staten. Det er en ideell organisasjon som selvfølgelig selv har ansvar for sin drift. Vi bidrar med et rammetilskudd. Så er det også riktig, som representanten påpekte, at de også bidrar i oljevernberedskapen. Jeg sa i mitt første svar at det er inngått en avtale mellom Kystverket og Redningsselskapet der man ser på å utvide den aktiviteten, og der man selvfølgelig betaler for den tjenesten som blir gitt i tillegg.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Jeg kan forsikre representanten om at jeg virkelig ser viktigheten av frivilligheten. Jeg har selv vokst opp med en lokal redningsforening og en farmor som satt og strikket og bidro til den. Det setter jeg umåtelig stor pris på. Det som er spørsmålet, er jo da hvor stor andel staten skal bidra med i den totale finansieringen av Redningsselskapet. Vi ser selvfølgelig på de områdene der de bidrar, i forhold til det som jeg har ansvar for, nemlig den totale redningstjenesten. Den består – i tillegg til Redningsselskapet – av Kystvakten og redningshelikoptrene. Så er det da til enhver tid Hovedredningssentralen som tar kontakt med de forskjellige aktørene for å bistå om det er skip i nød eller under leteaksjoner. I tillegg hender det vel også at de tar kontakt med den helikoptertjenesten vi har langs kysten knyttet til oljeselskapene, men som ikke er en del av den totale statlige beredskapen. Jeg vil selvsagt fortsette å være med på å bevilge penger.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Det er to ting som må bemerkes. Det ble sagt at det ble kuttet i slepebåter. Det er jo Redningsselskapet som sier at de skal legge to til kai. Vi har jo en statlig slepebåtberedskap med tre fartøyer i nord, to på Vestlandet og slepebåtberedskap i sør, som kommer i tillegg til det jeg har nevnt tidligere. Så det er i realiteten ikke kutt. Jeg foreslår at vi prisjusterer, at vi viderefører på samme nivå til neste år som i år, med bakgrunn i at jeg også er opptatt av hensynet til arbeidsplasser på kysten, og bidrar til et stramt budsjett med det bakteppet at Redningsselskapet har 700 mill. kr på bok. Det kan de selvfølgelig ikke tære på i all evighet – det ser jeg også. Men jeg har sagt at da vil jeg heller sette meg ned og diskutere med Redningsselskapet for å se videre framover og selvfølgelig for å unngå at de bruker hele den kapitalen. Men i år er mitt forslag til Stortinget at vi viderefører, ikke kutter.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Som representanten påpeker, kan det oppsummeres et stort antall utredninger. Det er et, for å si det mildt, bredt spekter over de utredningene. Det som er viktig for meg, er hva som er gjort fra statlig hold, og fra statlig hold ble det utarbeidet et forprosjekt i 2001, som var gjennom en kvalitetssikring i 2003. Det var kjent som «det lille tunnelalternativet». Så kom det forslag fra fylkesordførerne bl.a. i Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal om å lage dette hullet større – altså en større tunnel som da også skulle ta Hurtigruten. Det ledet til Kystverkets utredning i 2007, som kom i en revidert utgave fra årsskiftet 2010/2011. Bakgrunnen for den revisjonen var krav som ble stilt gjennom den eksterne kvalitetssikringen. Så når det da telles opp 17 utredninger, er det strengt tatt bare to utredninger i statlig regi som gjennomgår prosjektet i sin helhet. Så er det stilt spørsmål om fiskeriministeren ikke tror at båtfarerne treffer dette hullet. Det er overhodet ikke et spørsmål om fiskeri- og kystministerens kunnskap om ferdsel langs kysten, men tvert imot et spørsmål fra kvalitetssikrerne, som nå gjennomgår Kystverkets utredning. Kvalitetssikrerne stiller altså spørsmål om hvorvidt bruk av tunnelen under dårlige værforhold er tilstrekkelig utredet. Derfor er Kystverket bedt om å utrede det på nytt. Det de konkret spør om i de utredningene som er gjort, går på grenseverdier for bølger, strøm og siktforhold i området, som er såpass vanskelige at tunnelen eventuelt må stenges for enkelte eller alle fartøy under bestemte forhold. Jeg har stor forståelse for at kvalitetssikrerne vil ha det avklart.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Jeg kan forsikre representanten Sortevik om at vi har god oversikt over alle utredninger som er gjort. Jeg kunne ha lest dem opp alle, jeg har listen med meg. Det skal jeg ikke gjøre. Jeg er også klar over den sikkerhetsanalysen som SINTEF og Det Norske Veritas gjennomførte i 1994. Det finnes et utall dokumenter som helt klart er tilgjengelig, både for Kystverket og for alle som ønsker å gå gjennom det. Vi har vedtatt et prinsipp og et system vedrørende kvalitetssikring. Jeg er som ansvarlig statsråd veldig glad for at vi har kvalitetssikrere som faktisk stiller relevante spørsmål. Det som er viktig for meg, er tidsløpet, og det er jo det alle er opptatt av: Vil vi holde tidslinjen som er lagt? Og svaret på det er ja. Jeg legger til grunn at jeg får overlevert kvalitetssikringen tidlig neste år, sånn at vi fortsatt kan holde det som er sagt i Nasjonal transportplan om framdrift.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Kvalitetssikringen er ikke ferdigstilt, i og med at det er stilt spørsmål om ny utredning knyttet til bruk av tunnelen i ekstra dårlig vær. Med en gang rapporten blir overlevert meg, vil den bli offentliggjort, som alt annet i denne saken. På Kystverkets hjemmeside ligger utredningen tilgjengelig. Alt som er gjort før, vil selvsagt bli gjort her. Jeg ser at den kan være litt vanskelig tilgjengelig, men den er offentlig. Det er det viktig for meg å understreke. Så får de som har tid, lese igjennom og gå igjennom alle detaljer – og for så vidt også de 16–17 utredningene som er gjort før. Når det gjelder spørsmålet om hvorvidt statsråden er enig i tekniske ting knyttet til bruken av tunnelen: Jeg tror jeg skal være ærlig og si at min kunnskap om seiling og det å treffe et tunnelhull nok ikke er det som blir tillagt vekt når denne beslutningen skal tas. Det får ekspertene ta seg av, og jeg tar med meg det som et veldig viktig beslutningsgrunnlag.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
La meg først si to ord om kvalitetssikrerne. Det er firma som er prekvalifisert av Finansdepartementet til å gjøre denne typen jobb, og jeg har den største tillit til at når Finansdepartementet har godkjent noe, er det absolutt til å stole på. Når det gjelder sammenligningen med veitunneler og om det er lettere å treffe dem enn en tunnelåpning på havet – vel, vel: Jeg ferdes ikke veldig mye på havet, men jeg har ferdes en del, og jeg vil ikke si at den sammenligningen er veldig god, i den forstand at det i tillegg til at det kan være mørkt og dårlig sikt, er ganske bevegelig grunn. Veiene ligger tross alt ganske rolig. En slipper faktoren med bølger og strøm. Jeg har ikke vært mer på havet enn at jeg kanskje synes det kan være litt krevende selv om en ikke skal inn i en tunnel. Men det handler selvfølgelig om statsrådens manglende sjømannskap. Det skal jeg ta på absolutt alvor. Så er det ikke tvil om at fartøyene i dag er moderne og har teknisk utstyr. Men igjen: Her er det kvalitetssikrerne som må stille spørsmål. Jeg skal selvfølgelig være med på at de får svar på det.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Det at Redningsselskapets skipper finner dette enkelt, er jeg veldig glad for og føler meg helt trygg på, for de er av de aller beste skipperne vi har. Om de er en generell målestokk på kunnskapen til dem som ferdes på kysten, kan en vanskelig si. Uansett er det fra kvalitetssikrerne stilt spørsmål om bruken av denne tunnelen ved ekstra dårlig vær. Det er altså ikke jeg som statsråd som har stilt spørsmålet. Det er det disse selskapene som har gjort. De spør om det er godt nok utredet. Det får vi svar på. Jeg forventer å få rapporten fra kvalitetssikrerne i januar og vil fortsatt holde tidslinjen i forhold til det som er sagt i Nasjonal transportplan. Jeg har aldri stilt spørsmål ved behovet for tunnel i Stadhavet. Alle vet at Stadhavet er et krevende hav. Det har ikke blitt noe mindre krevende, men båtene har blitt av bedre kvalitet og har bedre utrustning. Vi skal komme tilbake til Stortinget på egnet måte med denne saken når vi har fått grunnlaget.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Jeg skal ikke påstå at jeg er ekspert på Norsk Tipping og deres gjøren og laden, men det jeg vet, er at gjennom kompensasjonsordningen, etter bortfall av spilleautomatinntekter, får også Redningsselskapet kompensert en del – ikke alt, fordi inntektene var veldig store. Det var kanskje også en av grunnene til at det ble forbudt. Folk spilte seg fra gård og grunn. Så ser vi at bidraget over det selvfølgelig igjen avhenger av det norske folks spillemuligheter og tipping. Når det gjelder det spørsmålet som reises, har jeg overhodet ikke drøftet om det er aktuelt for staten å overta totalfinansieringen av Redningsselskapet. Jeg er veldig tilhenger av at vi har en ideell sektor, frivillig organisasjon, som bidrar i sin helhet. Det som jeg sa på det området når det gjelder hovedspørsmålet, er at vi finansierer og yter tilskudd til en del av aktivitetene til Redningsselskapet. Det vil vi fortsette å gjøre.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-10-19:
Som representanten Bjørn Lødemel peker på, har vi i det siste sett flere oppslag i media om kvalitetssikringen av utredningen om Stad skipstunnel. Dette gjelder særlig den tilleggsutredningen som Kystverket nå har til vurdering om bruk av skipstunnelen under de verst tenkelige bølge- og strømforholdene i området. Representanten Lødemel spør om når rapporten fra kvalitetssikrerne vil bli offentliggjort. Til det vil jeg si at det per dags dato ikke foreligger noen ferdigstilt rapport fra de eksterne kvalitetssikrerne. Når rapporten foreligger, vil den bli offentliggjort. Imidlertid gjenstår det fremdeles ubesvarte spørsmål før den kan ferdigstilles. For kort å dra historikken ble Kystverkets utredning om Stad skipstunnel lagt fram ved årsskiftet 2010/2011. Denne utredningen ligger offentlig tilgjengelig på Kystverkets hjemmesider. Arbeidet med den eksterne kvalitetssikringen av Kystverkets utredning ble startet opp i februar 2011. I løpet av den eksterne prosessen har det blitt reist spørsmål fra kvalitetssikrernes side om bruk av tunnelen under dårlige værforhold er tilstrekkelig utredet. Kystverket er derfor bedt om å vurdere det nærmere. Kvalitetssikrerne vil først ferdigstille sin rapport etter at dette arbeidet er gjort. Jeg er blitt fortalt at den kvalitetssikringen kan foreligge tidlig i 2012. Vi vil med det fremdeles være i rute i forhold til den tidsplanen som er skissert i Nasjonal transportplan med mulig oppstart i siste halvdel av planperioden 2010–2019 dersom det besluttes å gå videre med prosjektet. Vi ønsker ikke noe hemmelighold rundt utredningene om Stad skipstunnel. Kystverkets utredning er som jeg allerede har sagt, offentlig. Når den eksterne kvalitetssikringen foreligger, vil også den offentliggjøres. Denne gjennomgangen vil være et viktig bidrag i regjeringens videre behandling av saken før vi kommer tilbake til Stortinget med et forslag om den videre oppfølging av Stad skipstunnel.