Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2015-11-10:
La meg først få lov til å si at jeg i utgangspunktet er enig med forslagstillerne i at det er viktig at Nav utviser skjønn og fleksibilitet, men da spesielt innenfor de arbeidsrettede tiltakene, innenfor sosialhjelpen. Det er viktig når man skal hjelpe folk over i arbeid, at man bruker de verktøyene som er i verktøykassen på en god, riktig og fleksibel måte. Men det dette forslaget dreier seg om, er inntektssikringssystemene nedfelt i folketrygden. Da tror jeg et viktig prinsipp som man skal legge til grunn, er at like saker behandles likt. Jeg registrerer at representanten Bergstø sier at vi med mer skjønnsvurdering ville oppnådd større rettferdighet. Jeg tror dessverre at det motsatte ville skjedd, at man kunne fått like saker som hadde blitt behandlet ulikt, og at man hadde sett ulike konklusjoner rundt omkring i landet. Derfor er det viktig at man har et godt regelverk, et solid regelverk, som lar seg praktisere på en god måte, og derfor er jeg glad for at flertallet i komiteen har landet på det man har landet på. Så er det også viktig, synes jeg, det som flere har vært inne på, bl.a. representanten Dag Terje Andersen, at Nav er gode og tydelige når det gjelder veiledningsplikten. Det er viktig at man lærer av brukeropplevelser. Derfor har vi også iverksatt at man fremover skal ha en brukermelding for å se utviklingen på brukertilfredsheten, lære av det som kommer inn fra brukerne, for nettopp hele tiden å gjøre tjenestene bedre i Nav. Derfor er vi også i gang med å foreta en helhetlig gjennomgang av Vågeng-utvalgets rapport. Det er tre ting som jeg er veldig opptatt av der, for det første: Hvordan skal vi sikre at vi bedre kan hjelpe folk inn i arbeidslivet? Det andre er: Hvordan skal vi gå fra byråkratireform over til en brukerreform? Og: Hvordan skal vi få mer myndige Nav-kontorer lokalt, som kan ta de gode veiledningsoppgavene og gi rett hjelp til rett tid i større grad enn det man har klart til nå? Det er oppgaver som vi er i full gang med, og som vi har høyt fokus på, og vi legger frem en melding for Stortinget i løpet av våren neste år. Så har jeg bare lyst til å si at jeg har stor forståelse for mennesker som mener man har levert opplysninger i god tro, mennesker som mener man ikke har fått den veiledning og hjelp som man skulle ønske man hadde fått for å gjøre ting riktig. Da vil jeg minne om at nettopp derfor er det viktig at vi både fra min side, og også fra etatens side, holder trykket på at veiledningsplikten blir gjort på en god måte. Samtidig – som også saksordføreren var inne på – er det rom i dag for et visst skjønn i de sakene der det har blitt gjort feilutbetalinger, der vedkommende ikke i det hele tatt har hatt skyld i feilutbetalingen, men har gitt korrekte opplysninger, og der det har blitt gjort feil i saksbehandlingen. Her kan da beløp under fire rettsgebyr – det skulle vel tilsi ca. 3 440 kr – ettergis eller ikke innkreves. Så den type skjønn har man i de typer saker, og det blir også håndtert av Nav. Nav har fokus på det og ønsker å gjøre mest mulig riktige vedtak for de enkelte. Men jeg har forståelse for at mange mennesker føler en viss frustrasjon. Til sjuende og sist er jeg veldig glad for den innstillingen flertallet i komiteen har avgitt. Jeg tror det er svært avgjørende når det gjelder inntektssikringsordningen, at man har klare grenser, at like saker blir behandlet likt, og at man har et godt regelverk på det. I så henseende har også ny uføretrygd ført til at mange av de gamle problemstillingene som var oppe, har blitt mindre, og at det nå har blitt mye mer smidige ordninger, der man kan kombinere arbeid og pensjon eller uføretrygd på en mye mer fleksibel og bedre måte.