trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2010-05-25:
Jeg takker for så vidt finansministeren for at han svarte på mye av det som kom opp i debatten om samleproposisjonen. Når det gjaldt dette med overtredelsesgebyr, administrative sanksjoner, så registrerte jeg – og jeg tror ikke jeg hørte feil – at du sa noe om at dette utvalgets utredning «eventuelt» blir fulgt opp med en lovproposisjon. Det arbeidet har jo tatt ganske lang tid, og hvis jeg skjønner det riktig, ligger dette i et annet departement enn i departementet til finansministeren. Likevel prater man vel sammen i regjeringen, og det jeg er litt ute etter – og grunnen til at jeg tok replikk – er at jeg gjerne vil vite om man vil følge opp. Er det fortsatt er sånn at man ønsker å følge opp dette arbeidet, slik at vi kan få en sak knyttet til dette, noe både høringsinstanser har påpekt og Stortinget tidligere har diskutert? Kan jeg få et litt mer utfyllende svar knyttet til det?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2010-05-25:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet, men jeg må si at jeg reagerer på litt av logikken til enkelte representanter i salen her. Det er jo slik at vi har en stat som går med et enormt overskudd – på flere hundre milliarder kroner – og så har vi et næringsliv som sliter, som ikke klarer å selge varene sine, for varene blir for dyre. De klarer ikke å eksportere dem. Og så viser man til at lønnsveksten i Norge har vært flere titalls prosent høyere enn i våre konkurrentland. Og hva skyldes det? Jo, det skyldes at lønnskostnadene har blitt for høye, slik at varene blir dyrere, og da klarer du ikke å eksportere, fordi du taper i konkurransen. Samtidig har vi, parallelt, et statsbudsjett som går med hundrevis av milliarder i overskudd, som vi plasserer i våre konkurrentlands bedrifter i utlandet. Prøv å tenke resonnementet helt ut, og si: Hvordan skal vi få plassert noe mer av det enorme overskuddet som kommer fra olje og gass primært, slik at vi kan hjelpe våre bedrifter slik at de fremdeles er konkurransedyktige i fremtiden, og får et lavere skattenivå? Det spiller ingen rolle for arbeidstakeren hvorvidt den ekstra krona i lommeboken kommer fra en økt ekstra krone eller om han betaler en krone mindre i skatt. Det viktigste for arbeidstakeren er jo at han har bedre kjøpekraft. Og det får han gjennom dette forslaget. Selv om det ikke kan skje i dette lønnsoppgjøret, så er det en tanke ikke å stivne i gamle mønstre hvor vi sier at dette er et oppgjør som skjer mellom arbeidsgiverforening og arbeidstakerforening. Vi kan tenke nytt i dette landet, for vi går med så stort overskudd at vi må tenke alternativt hvis vi skal opprettholde konkurranseevnen og beholde de arbeidsplassene vi trenger for fremtiden.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2010-05-25:
Det er i hovedsak to gode grunner til at dette forslaget er et dårlig forslag. Den første grunnen var representanten Gundersen inne på. Det å politisere lønnsoppgjøret er noe vi skal holde oss unna. Partene i arbeidslivet har historisk vist gang etter gang at man tar inn over seg de økonomiske realiteter man står overfor i landet, og de har vist ansvar gjennom en rekke oppgjør. Nå skal man være forsiktig med å spå årets oppgjør – det er en meklingsfrist som går ut om noen timer, som er spennende – men det er all mulig grunn til å tro, historisk sett i hvert fall, at det vil bli løst på en god måte. Den andre grunnen til at dette er et dårlig forslag – fra Fremskrittspartiet igjen – er at vi gjennom mange måneder nå har fått en rekke vitnesbyrd på en utvikling i økonomien som er ekstremt krevende. Vi ser land i Europa med en kraftig økende statsgjeld og høy arbeidsledighet. Vi hadde i forbindelse med statsbudsjettet i høst en høringsrunde hvor en rekke aktører, som sentralbanksjefen, NHO og LO, påpeker viktigheten av å holde igjen på utgiftssiden på budsjettet. Det samme fikk vi gjentatt i forrige uke gjennom høringen om revidert og sentralbanksjefens besøk i komiteen da. Og igjen ser vi at Fremskrittspartiet velger å fremme forslag i denne sal som vil øke utgiftssiden på statsbudsjettet. Det er næringsfiendtlig, og det ville også hatt en effekt på sikt – hvis alle disse forslagene hadde gått igjennom – på sysselsettingen vår. Revidert budsjett, som ble lagt fram av regjeringen, viser at vi i stor grad har lyktes med å holde en høy sysselsetting og lav arbeidsledighet. Fremskrittspartiet fører en økonomisk politikk som jobber mot dette – i forslag etter forslag. Jeg synes det er gledelig at de andre opposisjonspartiene synes at dette skatteforslaget er et dårlig forslag og velger å avvise det. Men det må være en utfordring, kanskje spesielt for det andre store opposisjonspartiet, Høyre, at man hele tiden er i en konstant og vedvarende spagat med hensyn til den økonomiske politikken de to store opposisjonspartiene fører. Det er selvfølgelig betryggende for regjeringspartiene, om man tenker framover mot neste valg, for det er lite som tyder på at de to partiene skal klare å bli enige om en økonomisk politikk når det ene partiet kritiserer regjeringen for å være for ekspansiv, og det andre partiet sier at regjeringen styrer som om Norge var et fattig land. Dette er altså de to viktigste argumentene for at dette er et dårlig forslag, og for at regjeringspartiene vil avvise det.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2010-05-25:
Jeg vil starte med å takke interpellanten for å sette fokus på et svært komplisert felt. Heldigvis er det slik i Norge, som både finansministeren og interpellanten var inne på i sine innledninger, at de fleste norske skattytere er lovlydige og følger regelverket. Men de få som ikke gjør det, de unndrar store verdier. Det er klart at kampen mot skatteunndragelser eller svart økonomi har veldig mange ansikter og fasetter. Det er blitt nevnt her skjev fordeling – umoralsk, konkurransevridende og i disfavør for dem som opptrer ryddig og lovlydig. Et annet element er at den kriminaliteten i Norge som er økonomisk motivert, er så mangt, det være seg narkotikakriminalitet, ran eller vinning. Den typen ting er også avhengig av en interaksjon mellom svart og hvit økonomi. Mange av de organiserte, kriminelle foretakene, for å kalle dem det, har et behov for å hvitvaske penger, og det er klart det er interaksjon mellom svart og hvit økonomi som er deres løsning på å gjøre en del av de kriminelle pengene til lovlydige penger i et forsøk. I det perspektivet kan man diskutere rettssikkerhet for hvem. Jeg er tilhenger av at alle skal ha rettssikkerhet, enten du er kriminell eller lovlydig. Og jeg er av den klare formening at det er domstolen som må sørge for rettssikkerheten, ikke politikere som sådanne. I det perspektivet har jeg også lyst til å kommentere interpellantens kommentar rundt politiets spesialenhet, som etterforsker politiet. Politiet er i en særstilling. De har på vegne av Stortinget som den eneste etaten fått muligheten til å bruke fysisk makt. De er også den eneste etaten i det norske samfunnet som har påtalekompetanse og da kan føre saker inn for retten. Det setter dem i en særposisjon. I alle andre etater er det slik at Stortingets kontrollfunksjon går via Riksrevisjonen, og at man også kan ha eventuelle andre typer tilsyn for å ivareta den type rettssikkerhet. Det tror jeg vi skal holde fast ved – det er et viktig prinsipp. Skatteunndragelser er som sagt et mangefasettert bilde. Jeg tror at mange av de eksemplene som spesielt partiet Høyre nå har nevnt i salen i dag som en mulig frykt for det som kan komme, uansett vil måtte komme til debatt hvis regjeringen velger å fremme det. Det handler i stor grad om lovendringer som må til, eller regelendringer som må til, eller systemendringer som må til. Så i så måte mener jeg at det at regjeringen nå har satt i verk en rekke tiltak allerede, ikke vil hindre en god debatt om skattyternes muligheter til å være lovlydige, men også om mulighetene for skattyterne til å få oppfylt sin rettssikkerhet, i og med at dette må gjennom ordinær lovbehandling eller annen type debatt som gjør at den kommer hit.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2010-05-25:
I motsetning til forrige taler må jeg si at jeg synes at forslaget er veldig godt. Da lønnsoppgjørene startet i vår – og spesielt mot industrien – ble det sagt ganske tydelig at man ikke tålte en lønnsøkning på mer enn 1,8 pst., det ville gå ut over konkurranseevnen til norsk industri. Ser vi videre på hva som ble resultatet i frontfagene, ble det faktisk et lønnsoppgjør som var over 1,8 pst. I dag ser vi at det er streik i enkelte sektorer, og vi vet at det også er bebudet streiker i forbindelse med andre oppgjør utover våren. Jeg skjønner at det er vanskelig å få gjort noe med årets lønnsoppgjør, som nå er i innspurten, men man kunne i alle fall ha tenkt alternativt for fremtidige lønnsoppgjør, for å redusere kostnadsveksten/lønnsveksten og fremme konkurranseevnen. Spesielt med tanke på konkurranseutsatt industri kunne man faktisk ha brukt skattepolitikken og satt ned skattene i stedet for å øke skatter og avgifter. Det ville ha vært en styrke. Det ville ha gjort at man hadde kommet styrket ut som lønnsmottaker, ved at man hadde fått mer netto igjen i pengeboka, og det ville også ha vært en styrke for konkurranseutsatt industri, ved at man hadde fått redusert kostnadsnivået. Jeg synes det er synd at man ikke er villig til å se på alternative måter for både å sikre norske arbeidsplasser og samtidig opprettholde kjøpekraften til arbeidstakerne i dette landet. Jeg registrerte også at finansministeren bl.a. var bekymret for en kraftig økning i trygdeutgifter. Vi vet – i en sak som kommer til Stortinget litt senere – at trygdeoppgjøret også reguleres i henhold til lønnsutviklingen. Hadde man også gitt skatteletter, kunne man fått – også de som er avhengig av trygdeordninger – en bedre netto kjøpekraft samtidig som man ikke hadde økt statens utgifter på dette området. Men i stedet registrerer jeg at den sittende regjering også der har valgt helt andre metoder, ved at man heller skal gå stikk motsatt vei, med økt skattlegging. Og det er noe som i hvert fall Fremskrittspartiet synes er beklagelig. Vi skulle gjerne sett at man kunne ha gitt dette forslaget en langt mer grundig behandling, og tatt det med seg inn i det lønnsoppgjøret som starter neste år. Med det tillater jeg meg å ta opp Fremskrittspartiets forslag som er gjengitt i innstillingen.
Arve Kambe (Høyre), 2010-05-25:
Det er flere som har vært inne på, også finansministeren, hvorfor det går tregt, selv om man er fornøyd med x antall tusen brukere i dag. Og ja, vi er helt sikre på at design, sikkerhet, funksjonalitet, rekkevidde og infrastruktur er viktig for å få økt antall elbiler. Mitt spørsmål til finansministeren er: Etter den uheldige situasjonen man fikk når det gjaldt rammebetingelser og biodrivstoff i forbindelse med statsbudsjettet, kan det tenkes at regjeringen har mistet noe tillit med hensyn til de gode vilkårene som i dag gjelder for elbiler, og som i dag gjør det økonomisk interessant for veldig mange? Er det slik at ganske mange ikke lenger vil stole på at regjeringen vil opprettholde disse ordningene de neste årene, og at det dermed kan være med på å motvirke bruk av elbiler? Det andre jeg ønsker svar på, er hva finansministeren vil gjøre for å sørge for at pengene fra krisebudsjettet blir brukt til infrastrukturtiltak.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Jeg synes det er interessant å høre på Fremskrittspartiet når de snakker om kvinners valgfrihet. Det valfarter delegasjoner fra alle verdens land for å se på hvilke muligheter vi har gitt kvinner i Norge. Kvinner i Norge har langt større valgfrihet enn noen andre kvinner i verden. Vi har faktisk muligheten til å kunne kombinere – det å ha små barn samtidig som vi er yrkesaktive. Det er ikke vi politikere som har funnet på at vi skal bygge barnehageplasser. Det har vært et massivt krav fra kvinner helt siden 1970-tallet – gjennom kvinnekuppet ved kommunevalget i 1971 – at man bl.a. ønsker full barnehagedekning. Det å få til en god foreldrepermisjon har også vært et massivt krav fra kvinner. Så når Fremskrittspartiet snakker om valgfrihet, tror jeg kanskje Fremskrittspartiet må se på hva som ville vært konsekvensen av deres politikk, som ville være mer ufrihet for kvinner og for småbarnsfamilier.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Jeg synes det er interessant å høre at både Høyre og Fremskrittspartiet bruker samme argumentasjon som man har brukt helt siden 1970-tallet når det gjelder Arbeiderpartiets familiepolitikk. Er det noe vi faktisk mener er særdeles moderne, er det det at kvinner kan tjene sin egen lønn og være uavhengig av menn, at kvinner selv kan få velge om de vil få barn samtidig som man er yrkesaktiv. Det er en moderne familiepolitikk, og det er valgfrihet. Det tror jeg faktisk norske kvinner ønsker. Det er ikke tvang når kvinner og familier selv velger å ha ungene i barnehagen. Vi har ikke konstruert opp behov for og etterspørsel etter barnehageplasser, det er faktisk et ønske som alle småbarnsforeldre har hatt. Vi kan huske at for bare noen få år tilbake lå småbarnsforeldre søvnløse om natten og var bekymret for hva man skulle gjøre med den lille poden når foreldrepermisjonen gikk ut, og man ikke hadde en barnehageplass. Det er ufrihet. Arbeiderpartiets familiepolitikk er særdeles moderne. Det er det som etterspørres av småbarnsforeldre.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Man kan lese i Soria Moria-erklæringen hva de rød-grønne mener om kontantstøtten. Vi sier at vi skal avvikle kontantstøtten for toåringer, og så skal vi ha en utvidet ordning for ettåringer. Men det er ingen hemmelighet at Arbeiderpartiet mener at kontantstøtte er en dårlig ordning. Hvis man ser på bruken av kontantstøtten i dag, ser man at den har gått ned gradvis, i takt med at man har bygd ut barnehageplasser. Det forteller at når foreldrene får muligheten til å velge, velger de barnehage framfor kontantstøtte. Vi ser også – hvis vi ser i en by som Oslo – hvem som bruker kontantstøtten. Hoveddelen av dem som bruker kontantstøtte her i byen, er innvandrerfamilier – familier der barnet definitivt hadde hatt godt av å gå i barnehagen, ikke minst på grunn av språkutviklingen. Så Arbeiderpartiet synes ikke at kontantstøtteordningen er en bedre ordning i dag enn da den ble innført i 1998.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
I Aftenposten i november kunne vi med stor interesse lese at Høyre ønsker at alle fedre skal få fedrekvote. Det er jo spesielt interessant siden partiet er imot fedrekvoten. I innstillingen fra komiteen er dette forslaget blitt betydelig snevret inn, for her sier man at det bare er fedre i familier der mor går tilbake i jobb, og som benytter aktivitetsplikten, som skal få rett til fedrekvote. Men da begynner jeg å stusse litt over forslaget. For ser vi på det Stortinget har vedtatt tidligere, ble jo dette innført allerede fra 1. juli 2009 – alle fedre i familier der mor går tilbake til jobb, har rett til å ta ut 47 uker av foreldrepermisjonen. Så jeg lurer på hva det egentlig er Høyre ønsker å foreslå, når dette allerede ble vedtatt fra 1. juli 2009.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Jeg synes det er godt å høre på en Venstre-politiker som forsvarer fedrekvoten, og som absolutt ser at fedrekvoten er viktig både for barn, for far og for likestilling. Jeg har også med interesse sett forslag fra Venstre i Stortinget, både i denne perioden og i forrige periode, hvor de ønsker å utvide foreldrepengeperioden til 65 uker. Det i seg sjøl kan være greit nok, men vi har allerede i dag verdens beste foreldrepermisjonsordning. Når man ser at dette vil koste 4,5–7 mrd. kr ekstra, stiller jeg spørsmålet: Kunne ikke Venstre tenkt seg kanskje å bruke disse pengene på en bedre måte? Venstre snakker veldig mye om de fattige barna. Ville det ikke heller vært naturlig å bruke pengene på en måte som hadde kommet dem til gode, i stedet for å utvide en ordning som allerede er definert som den beste i verden?
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Jeg må si at jeg setter pris på representanten Holmås' entusiasme og engasjement for fedrekvoten og for at vi har klart å nå så pass langt på så kort tid. Det som imidlertid er litt mer bekymringsfullt, er forslaget som Høyre og Fremskrittspartiet fremmer, hvor de «ber regjeringen fremme sak om å gi alle fedre selvstendig opptjeningsrett og uttaksrett til fedrekvoten gitt at mor oppfyller kravene til aktivitetsplikt». Poenget er at det ble innført fra 1. juli 2009. Det som er fakta, er at når bare far har opptjent rett til foreldrepenger, kan han ta ut foreldrepenger på sjølstendig grunnlag forutsatt at mor oppfyller aktivitetskravet. Hun må gå ut i arbeid eller studier, eller være for syk til å ta seg av barnet. I slike tilfeller kan far ta ut inntil 37/47 uker, dvs. ni uker mindre enn den totale stønadsperioden, når mor har opptjent rett. De tre ukene før fødselen og de seks ukene etter fødselen, som er forbeholdt mor, trekkes fra denne perioden. Tidligere ble fedrekvoten trukket fra i slike tilfeller. Dette ble altså endret med virkning fra 1. juli 2009. Den statsråden som innførte det, sitter jo her som kulturminister i dag og kan bekrefte det. Hvis Høyre og Fremskrittspartiet fremdeles er i tvil om at det er slik, kan de bla opp i Ot.prp. nr. 56 for 2008–2009, hvor det på side 6, andre spalte, står: «Departementet foreslår å styrke fedres rettigheter ved å gå bort fra prinsippet om at fedrekvoten trekkes fra der bare far har rett til foreldrepenger. Denne gruppen fedre vil da få rett i hele perioden med unntak av de ni ukene som er forbeholdt mor. Dette gir et maksimalt uttak for disse fedrene på 37/47 uker.» Det var altså en endring som ble foretatt i folketrygdloven § 14-14. Derfor tror jeg det er klokt av Høyre og Fremskrittspartiet å trekke dette forslaget, for det ville jo være dumt å stemme for et forslag som allerede ble vedtatt i Stortinget for et og et halvt år tilbake.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Regjeringen, og også representanten Gjul, mener at det vil være å gå med ryggen inn i framtida hvis vi ikke skal tillate at Norsk Tipping skal få lov til å utvikle spill på nettet. Hvis vi nå skal snakke om aggressive aktører på dette feltet, er det de som opererer ulovlig i Norge gjennom det internasjonale spillmarkedet. Det er spill som er av en aggressiv karakter, og som bidrar til at folk får spillegalskap. Det er nettopp det Fremskrittspartiet ønsker. De ønsker at de store aktørene internasjonalt skal komme inn på det norske markedet og ta over spillene for Norsk Tipping, som i dag er et statlig monopol som bidrar til en ansvarlig spillpolitikk, og som bidrar til at vi faktisk kan sikre at folk som får problemer, kan stoppe spillene på dagen. Fremskrittspartiet ønsker altså en annen politikk. De ønsker faktisk at det skal være fritt fram for spill som er av en helt annen aggressiv karakter, og som vi overhodet ikke vil ha muligheten til å kontrollere på samme måten som vi har muligheten til å kontrollere Norsk Tipping. I tillegg bidrar Norsk Tipping til store inntekter til frivilligheten og til idretten. Det ønsker vi de skal fortsette med.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Det er riktig at vi gjennom dette budsjettet ønsker å tildele Kulturrådet mer makt. Vi ønsker at det kollektivet organet i Kulturrådet skal få muligheten til å forvalte mer av tiltakene gjennom den eksisterende post 55, i tillegg til at vi skal få en post 56, som gjør at vi kan ha flerårige tiltak. Dette er jo en oppfølging av Løken-utvalgets rapport. Så utfordrer jo Olemic Thommessen meg på spørsmålet om hvordan Stortinget kan påvirke Kulturrådet. Der tror jeg både representanten Thommessen og representanten Gjul har fått en lærepenge, for i likhet med regjeringspartiene går også hans parti inn og styrer post 55, bl.a. gjennom det man gjør på Dokkhuset Scene. Så her er det nok flere partier som kanskje burde hatt fingrene av fatet i forhold til fondet og post 55.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Kulturskolene er utrolig viktige, ikke minst for å gi barn muligheter til å delta i kulturaktiviteter og få lov til å utvikle sine kreative egenskaper. Derfor har vi vært veldig tydelig i Kulturløftet II på at nå skal virkelig også kulturskolene få lov til å være med i Kulturløftet. Men vi har også sagt at hvis kulturskolene skal bli tilgjengelige for alle – for i dag er kulturskolene et middelklassefenomen – er det viktig at kulturskolene på en måte også blir en del av skoletilbudet gjennom bl.a. SFO. Derfor har vi bl.a. satt i gang forsøk i SFO for å gjøre kulturskolene mer tilgjengelige for flere barn, slik at også barn som i utgangspunktet ikke har råd til å delta i kulturskolen, skal få muligheten til det. Vi har satt i gang ved at vi har prøveprosjekter på 40 mill. kr. Det er åpenbart at det ønsker vi å trappe opp i årene framover, bl.a. gjennom at vi også har fått en innstilling fra Kulturskoleutvalget som nå blir fulgt opp. Vi har ambisjoner om å gjøre noe virkelig stort med kulturskolene.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Det at Fremskrittspartiet er et populistisk parti, har vel aldri noen vært i tvil om. At det også gjelder i kulturpolitikken, har vi fått demonstrert gjennom denne budsjettrunden. For Fremskrittspartiet kutter med 1 mrd. kr. Samtidig er det ikke noe annet parti i denne salen som i budsjettinnstillingen oppfordrer regjeringen i større grad gjennom ulike prosjekter til å bruke flere kulturkroner. Etter at vi har vært på tur i Hordaland, er det interessant å følge reiseruta til Ib Thomsen og se alle de nye prosjektene han har blitt presentert for. Han har nevnt samtlige i budsjettinnstillingen og ber regjeringen komme tilbake i neste års budsjett med penger, bevilgninger og prioriteringer til disse prosjektene. Han gjør det samme i forhold til nasjonale kulturbygg. Der kutter man altså med 13 mill. kr. Samtidig vil de ha flere bygg enn det regjeringen har foreslått, bl.a. mer til Telemark Museum og Oseana. Da er spørsmålet mitt: Hvor har Fremskrittspartiet tenkt å kutte i nasjonale kulturhus? Er det i det nye konserthuset i Stavanger man ønsker å kutte, eller er det i det nye konserthuset i Kristiansand?
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2010-12-14:
Representanten Trine Skei Grande fremmer på vegne av partiet Venstre et ganske interessant forslag, forslag nr. 36: «Stortinget ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med en sak om andre og mer tidsriktige måter å finansiere en allmennkringkaster på enn dagens lisens.» Hvis det innebærer at man skal ta det over statsbudsjettet, må jeg si at da er jeg litt mer bekymret for om det er en tidsriktig måte. Det var jo egentlig også konklusjonen til Venstres søsterparti i Sverige, som gjorde en utredning på nettopp det å fjerne lisensen og ta den over statsbudsjettet, nemlig at man da ville komme i en situasjon hvor myndighetene ikke lenger hadde armlengdes avstand til allmennkringkasteren, fordi man da måtte prioritere mellom andre ting på budsjettet. Man mente at da var den redaksjonelle friheten i fare. Derfor vil jeg gjerne utfordre Venstre litt på følgende: Hva legger man i at man skal ha en mer tidsriktig måte å finansiere en allmennkringkaster på – som altså er mer tidsriktig enn dagens lisens?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Det er mye man kunne ta tak i her. Komitélederen innledet debatten med å snakke om likestilling, kvinner ut i arbeid og gamle kjønnsrollemønstre med tanke på valgfrihet, at høyresiden kommer til å rasere hele valgfriheten, og at Arbeiderpartiet gir fedre valgmulighet. Det er ingen her som snakker om kvinnenes valgfrihet – altså om de kvinnene som faktisk ønsker å være hjemme. Det er også et spørsmål. Arbeiderpartiet ønsker å gi fedre mer valgfrihet. Men det som skjer nå, er at veldig mange familier må ha ungene sine mye tidligere i barnehagen fordi de ikke har anledning til å være hjemme – far har ikke anledning til å ta ut fedrekvote og mor må ut i jobb. Representanten Stokkan-Grande hadde et innslag i Dagsavisen om at han ville ha barnehagetvang. Er dette noe som Gunn Karin Gjul støtter?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Det er jo en kjensgjerning at Fremskrittspartiet i alle år har vært imot at vi skal ha et likestillings- og diskrimineringsombud. Derfor har Fremskrittspartiet fremmet forslag om at dette skal legges ned. Det er et forslag som jeg ikke har noe problem med å forsvare, for jeg vil påpeke at vi i Fremskrittspartiet er imot enhver form for diskriminering. Men vi mener at vi har et regelverk, og det regelverket trenger vi ikke en likestillings- og diskrimineringsnemnd for å opprettholde – det har vi et rettsvesen for i dag. Og den saken representanten viste til, viser at hun hadde rett: Der var det et lovverk som ivaretok dette – rettsvesenet kan ivareta det. Vi trenger ikke en egen likestillings- og diskrimineringsnemnd for å opprettholde det.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Norge har en av verdens beste foreldrepermisjonsordninger. Og det regjeringen gjør nå, er at en skal øke denne fedrekvoten. Fremskrittspartiet er kjent med at ganske mange av Christina Nilsson Ramsøys velgere er bønder, og bøndene har faktisk ikke mulighet til å ta 12 uker foreldrepermisjon. Derfor ønsker Fremskrittspartiet å gi familien valgfrihet, slik at ukene i foreldrepermisjon kan familien få lov til å være hjemme med ungene sine. Jeg har et eksempel fra i går: Jeg fikk en mail der det var en som skrev at når hun er hjemme på gården med barnet sitt, treffer de faren nesten hver eneste dag, for de går ut og ser på når han kjører traktor. Han har lov til å være hjemme. Det som skjer nå, når Senterpartiet er med på å vedta at det skal være 12 ukers fedrekvote, er at barnet får se mindre til faren sin på grunn av at barnet må i barnehage når ikke far kan ta ut denne fedrekvoten.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Hvis jeg ikke husker feil, var det nesten en slik replikk jeg fikk i fjor også. For Fremskrittspartiet er valgfriheten veldig viktig, og friheten for enkeltmennesket står sterkt i Fremskrittspartiets partiprogram. Fremskrittspartiet er imot enhver diskriminering, når det gjelder rase, religion og kjønn, og vi mener at det ikke trengs egne regler for lesbiske og homofile. Derfor er vi imot at det skal være egne særregler for dem. Så tok representanten opp dette med at lesbiske og homofile ikke kan få gifte seg – det gjelder ekteskapsloven. Den er Fremskrittspartiet imot. Vi mener at folk kan bo sammen, de kan leve livet sitt slik de vil, men Fremskrittspartiet mener et ekteskap skal inngås mellom mann og kvinne. Vi har ikke støttet dette når det gjelder lesbiske og homofile.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
I budsjettdebatten i fjor fikk Fremskrittspartiet kritikk fra representanten Barstad i forbindelse med at Fremskrittspartiet kuttet i budsjettet for mindreårige asylsøkere. Vi fikk beskjed om at vi var inhumane, og det var ingen grenser for hva slags beskrivelser som ble gjort av representanten Barstad. Da vi var kommet til revidert i år, så hadde altså regjeringen kuttet mer enn det som Fremskrittspartiet hadde gjort i sitt alternative budsjett. Og når vi ser budsjettet i år, kan man vel si det slik at en del av disse tingene som representanten Barstad viser til, ikke hadde vært gjennomført hvis man ikke hadde kuttet også på asylsøkere. Så mitt spørsmål er: Er representanten Barstad bekvem med og glad for den innvandrings- og asylpolitikken som regjeringen fører?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Representanten viste i sitt innlegg til hvor viktig det er med det kommunale barnevernet, for det er de som kjenner barnas situasjon og kan gi nærmest hjelp. Når komiteen har møte med KS, er det helt klare signaler som kommer – de kritiserer det byråkratiet som det blir lagt opp til nå, og mangelen på tillit til kommunene. Regjeringen legger opp til at de skal øke bevilgningene, men man må søke fylkesmannen om disse pengene. Ordføreren fra Steinkjer, som er fra Senterpartiet, sier at det er lagt opp til en dyr og byråkratisk prosess for å fordele småpenger. Steinkjer-ordføreren reagerer også på det han mener er en manglende tillit fra regjeringen til at det er kommunene som er de nærmeste til å finne de beste løsningene i barnevernet. Mitt spørsmål til representanten fra Senterpartiet blir da: Er representanten enig i senterpartiordføreren fra Steinkjer sin kritikk av regjeringen for manglende tillit til kommunene?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Stavanger Aftenblad har de siste månedene hatt en stor artikkelserie om kampen for barna, der det har kommet fram ganske urovekkende opplysninger om at vi ser en stadig utvikling av noe som heter nettrådgivere, som skal hjelpe familier å rømme. Rådene er: «Ha alltid bensin på tanken», slik at dere kan dra på kort varsel. «Ha en reisebag stående klar når barnevernet puster dere i nakken». Det er ikke sånn vi ønsker å ha det. Mitt spørsmål til statsråden blir da: Mener statsråden at barnevernet fungerer optimalt i dag når vi ser en så stor og eksplosiv utvikling når det gjelder nettrådgivere som skal hjelpe familier mot barnevernet?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Jeg takker for svaret og vil følge det litt opp. Vi ser at flere og flere barn trenger hjelp fra barnevernet, og det er positivt at barnevernet er der og hjelper familiene. Men sånn som Fremskrittspartiet ser det, tror vi at en del av barneovertakelsene kunne vært unngått hvis barnevernet hadde spilt på lag med familiene i mye større grad og gitt hjelp i hjemmet. Vi ser ofte en del fortvilte foreldre som opplever at barnevernet bare har bestemt seg for at det barnet skal ut av den familien, i stedet for å sette inn tiltak som hadde gjort at barnet kanskje kunne ha vært hos familien eller i den nærmeste familien og hatt et bra system der. Vi ser også at barnevernet er pålagt å ivareta de foreldrene som mister omsorgsretten til barna sine. Barneombudet, Reidar Hjermann, sa klart ifra at vi trenger et nasjonalt system for ivaretakelse av foreldrene. Er dette noe som statsråden støtter?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Statsråd Halvorsen snakker her om at vi har kommet i mål, og at vi har full barnehagedekning. Det har vi vel nesten, hvis vi ikke går ut fra at man er født kanskje på andre tider av året enn det regjeringen har lagt opp til. På barnehage.no kan vi nå lese om en sterk advarsel, for nå står barnehagene på kuttliste ute i kommunene. Statssekretæren til statsråden har også vært ute og sagt helt klart at hun er bekymret for barnehagetilbudet ute i kommunene, og for at vi nå kan komme til å se et kutt ute i kommunene på barnehage etter at barnehagefinansieringen er gått inn i rammen. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan vil statsråden følge opp kommunene, sånn at vi kan sikre at vi fremdeles har satsing på barnehager og får enda mer satsing framover på barnehager, og at ikke kommunene kutter i barnehagene?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Jeg takker for svaret. Statsråden har sittet her i salen og fulgt debatten om barnevernet her i dag. Vi ser at vi har en stor utfordring i det kommunale barnevernet, og vi vet at det nå er veldig mange barn som har problemer, og som trenger å bli sett. Vi vet også at veldig mange av disse barna går i barnehage. Vi vet at veldig mange barnehageansatte gruer seg for å ta opp ting, for de skal ha et samarbeid med barnevernet. De er redde for at hvis de varsler eller gir beskjed om noe, kan de kanskje gjøre noe feil. Vi vet i alle fall, etter møte med KS, at også KS er bekymret for at barnehagene ikke følger opp saker overfor barnevernet. Det er også en NOKUT-utredning som skal bedre på dette. Men mitt spørsmål er: Hva vil statsråden gjøre i forhold til dem som allerede er ansatt i barnehagene, og som kanskje ikke skal ta noen videre utdannelse? Hva vil hun gjøre for at barnehageansatte følger opp barn som lider og trenger hjelp?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
Det har vært en god debatt, men det var et lite øyeblikk der jeg lurte på om jeg var kommet på et 8. mars-arrangement når det gjaldt en del innlegg om likestilling. La meg slå det helt klart fast: Fremskrittspartiet ønsker også likestilling. Men i motsetning til regjeringspartiene, som hele veien snakker på inn- og utpust om likestilling – de skal ha kvotering, de skal ha kvoter, og det er liksom det som er likestilling – så er også likestilling for Fremskrittspartiet å satse på de kvinner som er undertrykte. Ikke ett sekund hørte jeg at det var noen som snakket om de som lever i Norge, som er undertrykket, og som også er utsatt for tvangsekteskap. Men vi skal komme tilbake til dette i debatten om likestilling i forbindelse med den likestillingsmeldingen som skal behandles etter jul. Det ser Fremskrittspartiet fram til. Så er det en fornøyelse å høre på representanten Stokkan-Grande, og det var en morsom historielesning han kom opp med her nå. Det er 20 år siden, og jeg har lyst til å minne representantene om at det er Arbeiderpartiet som har styrt dette landet mesteparten av disse årene, uten at vi har sett de helt store forbedringene når det gjelder en del ting. Så sier statsråd Aasland at det er på tide at det kommunale barnevernet har fått et løft. Til og med Karin Andersen innrømmer at det var flere kommuner som ikke benyttet seg av det å styrke det kommunale barnevernet i fjor, men at de nå kommer til å gjøre det. Det er flott. Fremskrittspartiet støtter regjeringens forslag om å styrke det kommunale barnevernet, men Fremskrittspartiet mener det ikke er nok. Det å bli beskyldt i denne sal for at vi kutter med øks, må jeg si er ganske graverende. Men jeg trøster meg med at angrep er det beste forsvar, så når de ikke klarer å forsvare sitt eget budsjett, går de til angrep på Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet kutter ikke i barnevernet. Vi styrker det kommunale barnevernet. Når vi da blir beskyldt for at vi kutter i det statlige barnevernet fordi der er det så og så mange stillinger, vil jeg minne representantene om at det er 28 fagteam som ikke har kontakt med de barna som trenger hjelp, i det hele tatt. Kommunene sier selv at de ønsker å overta ganske mye av det arbeidet. De blir overkjørt av Bufetat. Kommunene ønsker selv å kunne plassere barna rundt omkring, og med Fremskrittspartiets budsjett blir kommunene styrket. Så kan jeg trøste representanten Gullvåg med at Fremskrittspartiet har tro på familien. Familien er en av de viktigste grunnpilarene, og staten kan aldri overta det ansvaret. Så snakker representanten så varmt om at han er redd for dem som ikke har råd til å kjøpe seg ski, og ikke har råd til å gå og kjøpe gaver. Javel, vi får håpe han har den samme bekymringen når det gjelder de familiene som sitter der ute i dag og er bekymret for hvordan de skal få råd til å betale ting, fordi det er så høye strømpriser i Midt-Norge.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
For ca. fem år siden var det en statsråd som hadde en gul lapp på pulten sin der det sto «fattigdomsbekjempelse». Jeg må si at jeg merker meg kritikken av egen regjering fra Gullvåg når det gjelder fattigdomsbekjempelse. I Dagsavisen for en tid tilbake, etter at fattigdomsbekjempelsen var avblåst, innrømte regjeringen selv at man hadde ikke kommet så langt som man hadde tenkt. Skatte- og avgiftspolitikken, spesielt avgiftspolitikken til denne regjeringen, er en medvirkende årsak til at en del familier sliter. Det er flott at Gullvåg engasjerer seg for dette. Det jeg sa om strømprisene i mitt innlegg, var faktisk for å vise at veldig mange av dem som sliter, er bekymret for strømprisene. Jeg håper at Gullvåg er like bekymret, men jeg har ikke sett at han har engasjert seg i debatten om strømprisen.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-12-14:
I forrige debatt sa Stokkan-Grande at det er en spesiell måte opposisjonen leser budsjettet på, eller ikke bare budsjettet, men en spesiell måte vi leser Stokkan-Grandes innlegg i avisene på. Ja vel, jeg kan si at det er en spesiell måte regjeringspartiene leser Fremskrittspartiets kulturbudsjett på også. Vi blir her beskyldt for at vi kutter drastisk, og at vi raserer Kultur-Norge – hadde Fremskrittspartiet vært i regjering, hadde det ikke vært noen kultur i det hele tatt. La meg da først få si at vi i Fremskrittspartiet aldri har sagt at vi ønsker å bruke 1 pst. av statsbudsjettet til kultur. Når representanten Vågslid sier at Fremskrittspartiet kutter 1 mrd. kr per år, er det helt feil. Fremskrittspartiet har, som alle andre år, lagt fram sitt budsjett. Årets budsjett på kultur er 662 mill. kr høyere enn det det var i fjor. Så husker man kanskje at tidligere kulturminister Giske ble hyllet av Kultur-Norge for en fantastisk satsing på kultur, det var vel i 2007. Ja, Fremskrittspartiets budsjett i år er faktisk over 800 mill. kr høyere enn det budsjettet som Giske la fram og ble hyllet for. En kan si at Fremskrittspartiet kommer etter, men kanskje litt langsommere enn det regjeringen ønsker. Men det er i hvert fall Fremskrittspartiets prioritering. Det er en sang som går slik: Långsamt leder också någonstans. Jeg kan berolige Kultur-Norge med at kulturen skal bestå også etter at Fremskrittspartiet kommer til makten. Så sa statsråd Huitfeldt i sitt innlegg at hun hadde regnet på at billettene til «Reisen til Julestjernen» kom til å koste 1 000 kr med Fremskrittspartiets budsjett. Jeg skulle gjerne sett det regnestykket. Så har jeg lyst til å minne statsråden på at i går ble det lagt ut billetter til Rihanna-konserten som skal være neste år. I løpet av 3 minutter var den utsolgt. Det var billetter med pris fra 600 kr til 650 kr. Så det går an å tjene penger på ting, og det går an at markedet styrer en del konserter og forestillinger – er det interesse for det, blir det solgt billetter. Jeg har stor tro på at «Reisen til Julestjernen» fortsatt kommer til å bli satt opp som teaterstykke selv om Fremskrittspartiet kommer til makten. Fremskrittspartiets kulturbudsjett er annerledes enn regjeringens. Vi har mye mer satsing på barn og unge, satsing på frivilligheten, og vi satser også en del på at man kan ha frivillighet og sponsorer. Da vi var og besøkte USA med Forum for Kultur og Næringsliv i vinter, fikk vi virkelig se at Fremskrittspartiets politikk går an, for der satser de på frivillighet, der satser de på at private aktører og sponsorer kan være med og støtte kulturen. Det er en del av innretningen som Fremskrittspartiet har på sitt kulturbudsjett.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Sentrale politikere i Arbeiderpartiet tar nå til orde for å endre Arbeiderpartiets familiepolitikk, og man ønsker en mer moderne familiepolitikk. Høyre ønsker selvsagt en slik debatt velkommen. Også vi mener at Arbeiderpartiets familiepolitikk har gått ut på dato, og det har blitt behov for endringer. Men dessverre er det lite nytenkning som kommer i utspillene fra familiepolitikerne i Arbeiderpartiet. Tvang er nå det nye honnørordet i Arbeiderpartiets familiepolitikk. Man skal tvinge foreldrene til å dele foreldrepermisjonen akkurat likt mellom seg. Man skal nå tvinge foreldrene til å sende ungene til barnehagen, og fravær av grensesetting og tydelighet fra foreldre skal Arbeiderpartiet erstatte med at staten nå skal ta omsorgen for ungene våre. Representanten Gjul svarte ikke på spørsmålet fra representanten Horne: Er det slik at Arbeiderpartiet og regjeringen nå beveger seg mot mer tvang for å ha barn i barnehage?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Høyres utgangspunkt når det gjelder foreldrepermisjon, er at vi skal gi like muligheter og rettigheter til mor og far. Det har også regjeringen sagt at den ønsker. Det med å gi like rettigheter til far har man åpenbart lagt bort. Når Høyre har lagt inn dette forslaget i budsjettet, er det basert på svar fra Statsministerens kontor og fra Barne- og likestillingsdepartementet. Det er på den bakgrunn vi har kommet med vårt forslag. Jeg registrerer at statsminister Stoltenberg nesten en uke etter artikkelen i Aftenposten prøvde å komme på en sak om at Høyre lyver. Aftenposten har fått seg forelagt svarene og brevene fra Finansdepartementet og Barne- og likestillingsdepartementet, der de sier at hvis de har gjort en feil, er det greit – men det må statsministeren ta opp med sitt embetsverk. Så jeg tror det heller er representanten Gjul som bedre er i stand til å svare på hvordan embetsverket svarer. Men vi ønsker selvstendig opptjeningsrett for far, og det står vi for.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Etter at maksprisen ble innført, har utgiftene til barnehager økt for dem med lavest inntekt. Med regjeringens politikk er det slik at de som før maksprisen kom, hadde råd og mulighet til å sende barna sine i barnehage, ikke har det nå. Det er derfor Høyre bevilger 150 mill. kr mer enn det regjeringen gjør til familier med lavest inntekt, slik at alle skal ha muligheten til å sende barna sine i barnehage, ikke bare de med romslig økonomi, som regjeringen nå legger opp til. Derfor er vi veldig glad for at det forslaget blir tatt godt imot. Vi mener at alle foreldre som ønsker å sende barna sine i barnehage, skal ha muligheten til det, selv om de ikke har økonomi til det. Det er derfor vi har satt av 150 mill. kr. Vi ønsker fortsatt å gi alle familiene valgfrihet – ikke slik som regjeringspartiene tar til orde for, som ønsker å tvinge barna i barnehage. Vi ønsker at det skal være opp til foreldrene selv. Det tror jeg også foreldre setter pris på.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Det skal jeg gjerne svare representanten Ramsøy på. Da vil jeg egentlig bare gjenta ordene til hennes egne ordførere i Nord-Trøndelag, fra Senterpartiet, som har vært her på Stortinget og hatt møte med komiteen. De har ett krav: Overfør mer penger til førstelinjen, overfør mer penger til det kommunale barnevernet. Det samme sa KS i dette møtet, og vi ser at alle kommuner kommer til Stortinget og ber oss om å styrke førstelinjen. Det er de som ser de barna som har det vanskelig, det er de som tidlig kan gripe inn og redde disse barna. De forteller oss om at det statlige byråkratiet i Bufetat er et pengesluk uten like, og det hjelper ikke å sitte der og stemple papirer og drive saksbehandling hvis du ikke har et godt tilbud til barna ute i kommunen. Så Høyre lytter til Senterpartiets ordførere rundt omkring i landet som ber oss om å styrke førstelinjen.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Jeg håper representanten Barstad er enig med meg i at alle vi som sitter her, har et genuint ønske om å gjøre barnevernet bedre, og ta bedre vare på alle de ungene som har det vondt. Derfor kommer også Høyre i budsjettet med konstruktive innspill, bl.a. omprioriteringer, og ikke kutt som representanten sikter til. De innspillene har vi fått fra mange rød-grønne ordførere rundt omkring. Når representanten Barstad har problemer med å forsvare, eller synes kanskje det er litt komplisert, at Høyre bevilger 160 mill. kr mer til førstelinjen enn det de gjør selv, går man ut med en pressemelding der man sier at det er respektløst at høyresiden leker russisk rulett med barnevernet. Synes representanten Barstad det er en konstruktiv måte å debattere barnevernet på? Vi har det øverste ansvaret for barnevernet, det er i vår interesse å føre debatten på en konstruktiv måte. Er det slikt vi vil høre mer av i fremtiden?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Slik jeg kjenner Senterpartiet, er Senterpartiet imot tvang, i hvert fall ute i kommunene. Jeg synes ikke det er noe rart at vi får, i hvert fall hos oss, veldig mange frustrerte og bekymrede tilbakemeldinger fra mange foreldre, særlig mange bønder, som er veldig skuffet over at Senterpartiet nå innfører tvang og kvoteordninger i foreldrepermisjonen, og som er skuffet over at man i regjeringspartiene også tar til orde for tvang i barnehage. Det er også mange som er bekymret for at Senterpartiet er med på korstoget mot private barnevernsinstitusjoner. Det er flere senterpartifolk som driver private barnevernsinstitusjoner rundt omkring i landet. Er det sånn at Senterpartiet er komfortabel med at tvang og et korstog mot private aktører er riktig linje på dette området framover?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Denne regjeringen har hatt høy sigarføring når det gjelder likestilling og likelønn. Derfor var også spenningen veldig stor da likelønnsmeldingen skulle legges frem. Det viste seg ganske raskt at regjeringen heller ikke hadde funnet noen «quick fix» på likelønn. Høyre tror også at utfordringene når det gjelder likelønn, er mer sammensatte enn som så. Nå ser vi bl.a. at statsråden i dag er ute og sier at svaret er så enkelt som en tredeling av foreldrepermisjonen. Hvis en tvangsdeling av permisjonen er så viktig for likestillingen, hvorfor går da regjeringen imot å gi mor og far like rettigheter til uttak av foreldrepermisjon? Hvorfor stemmer regjeringen i dag mot å gi fedre selvstendig opptjeningsrett, hvis regjeringen tror at likelønn også løses med tvang i forbindelse med foreldrepermisjonen?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er slik at Høyre faktisk mener at vi har kommet dit hen at også de fedrene som vi ser i dag, selv har et genuint ønske om å være sammen med barnet sitt, fordi de ser at det er viktig både for familien og for tilknytningen til barna sine. Det er derfor mange fedre gjør det av fri vilje. Det som er realiteten i dag, er at hvis en far av en eller annen grunn ikke kan benytte seg av fedrekvoten, mister man nesten tre måneder sammen med barnet. At barnet må sendes i barnehagen mot foreldrenes vilje når barnet er 7–8 måneder gammelt, mener vi er en form for tvang. Er det slik at statsråden og regjeringen fortsatt ønsker en politikk der man skal straffe familien hvis familien ikke velger de ordningene som regjeringen mener er best for familien, ved å frata verdifull tid sammen med barnet?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Vi kan lese i avisen om at sentrale arbeiderpartirepresentanter med ansvar for familiepolitikken her på Stortinget ønsker tvungen barnehage. Så vidt jeg husker, har også statsråden uttalt at man er positiv til å se på obligatorisk barnehage for innvandrerbarn. I Høyre ønsker vi at det skal være opp til foreldrene å velge omsorgsløsninger for sine barn. Høyre er for valgfrihet for alle foreldre. Vi ønsker ikke å frata en gruppe mennesker valgfriheten kun fordi de har innvandrerbakgrunn. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Er det slik at regjeringen nå vil jobbe videre med obligatorisk barnehage for alle barn? Og kan vi tolke de signalene som har kommet hittil, som at et slikt arbeid er på gang?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2010-12-14:
Nå er det slik at kontantstøtten bare gjelder for ett- og toåringer, så det er kanskje ikke den største bekymringen vi bør ha. I vår la statsråden frem en melding om barnehagene. Der var det veldig mye bra. Da foreslo Høyre å utvide språkkartleggingen på helsestasjonene, fordi vi ønsker at også barn som ikke går i barnehage, skal ha muligheten til å bli oppdaget og hjulpet med språkstimulering før skolestart. Regjeringen ønsker at denne språkkartleggingen kun skal være i barnehagen. Det betyr at det bare er barn i barnehagen som omfattes av dette. De blir jo likevel sett hver eneste dag av voksenpersoner. Så når en av representantene, Stokkan-Grande, ønsker å endre regjeringens politikk på dette området og tar til orde for Høyres forslag, synes vi det er veldig positivt. Deler statsråden Arbeiderpartiets barnehagetalsmanns vurdering og ønske om å gå med på Høyres forslag nå?