trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2011-04-14:
Kristeleg Folkeparti ber regjeringa fremma forslag om å leggja ned dei regionale helseforetaka, å utarbeida ein nasjonal sjukehusplan som del av Nasjonal helse- og omsorgsplan og å frysa pågåande omstillingsprosessar i lokalsjukehusa inntil ein nasjonal sjukehusplan er utarbeidd. Senterpartiet var, som Kristeleg Folkeparti, imot statleggjering av sjukehusa, og var og er imot foretaksmodellen. I Soria Moria-erklæringa hadde vi forplikta oss til at foretaksmodellen skal vidareførast i denne stortingsperioden. På Senterpartiet sitt landsmøte sette partiet ned eit utval som skal leiast av Marit Arnstad, og som skal sjå på endringar av styringa av spesialisthelsetenesta. Vi kjem nok ikkje berre til å sjå på styring og konkrete alternativ til foretaksmodellen, men òg på finansieringa og marknadstankegangen som er dominerande i spesialisthelsetenesta i dag. Til forslaget om å frysa pågåande omstillingsprosessar i lokalsjukehusa er det ingen hemmelegheit at dette er noko Senterpartiet har arbeidd for. Forslaget er mindre aktuelt no, sidan Nasjonal helse- og omsorgsplan allereie er fremma av regjeringa. Til forslaget om at det skal utarbeidast ein nasjonal sjukehusplan, har landsmøtet til Senterpartiet i ein uttale gått inn for dette. Eg trur at på sikt er dette noko som vil kunna arbeida seg fram. Senterpartiet har vore oppteke av å sikra at Nasjonal helse- og omsorgsplan vert utvikla til ein meir operativ reiskap for prioriteringar innanfor dei samla helsetenestene. For å sikra ein reell prioriteringsdebatt er det slått fast i Soria Moria at fylkeskommunane skulle involverast i ein høyringsrunde. Dette kan vareta litt av den same intensjonen som ligg bak ein nasjonal sjukehusplan. Eg er sikker på at debatten om både styring av spesialisthelsetenesta, nasjonal sjukehusplan og omstillingsprosessane i lokalsjukehusa er noko som Stortinget vil koma tilbake til ved behandling av Nasjonal helse- og omsorgsplan. Såleis går ikkje toget i dag. Bent Høie har rett i at Høgre ikkje var ein pådrivar for foretaksmodellen, slik Framstegspartiet var. Men Høgre var tross alt med på ta sjukehusstyringa vekk frå folkevalde organ – frå fylkeskommunen over til ein statleg modell. Til slutt i innlegget mitt har eg lyst til å takka for all kritikk som er sett fram mot meg og Senterpartiet. Det er til dels berettiga. Det verste med denne saka er likevel ikkje kritikken frå andre parti i denne salen. Den verste kritikken i denne saka får vi frå våre veljarar.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2011-04-14:
Eg vil igjen få takka for kritikken. Det var ein veldig bra kritikk av Jon Georg Dale. Men eg vil igjen få seia at vi står ikkje ansvarleg for kritikk frå andre parti. Vi står ikkje ansvarleg for andre parti i denne salen. Vi står til ansvar for våre veljarar. Spesielt står ikkje vi til ansvar for Framstegspartiet, som var ein pådrivar for føretaksmodellen og den marknadstankegangen som kan bety at lokalsjukehusa ikkje får utvikla seg slik som dei elles burde. Dei har vore ein pådrivar for den modellen, og ikkje før dette nesten var vedteke, blei dei dei største kritikarane. Slaget står heller ikkje i dag. Slaget står sjølvsagt når Stortinget skal behandla Nasjonal helse- og omsorgsplan før sommaren. Til dei som lurer på kvar Erling Sande er i dag: Han er i pappapermisjon, og Per Olaf Lundteigen er i Sveits. Når det gjeld fødetilbodet, må alle hugsa på at det var Stortinget sjølv som bestemte at det skulle utviklast kvalitetskrav. Det var ikkje eitt parti den gongen som sa at dette skulle tilbake igjen til Stortinget, til denne salen. I grunnen kunne føretaka sjølve bestemt om fødeavdelingar skulle bli lagde ned eller bli oppretthaldne. No er det trass alt blitt ei regjeringssak og ei avgjerd der. Eg har heller ikkje sett at eit einaste parti i kjølvatnet av det som skjedde på Nordfjordeid, har sagt at dei vil reversera vedtaket, at dei vil innføra fødeavdeling. Klagen og kritikken går på at dei ikkje fekk lov til å vera med og bestemma det sjølve. Det skulle i denne salen. Så er det også slik at det er berre Kristeleg Folkeparti og Framstegspartiet som i dag stemmer for at dette skal utsetjast til nasjonal sjukehusplan kjem. Når det gjeld representanten Ropstad, er det veldig interessant det han snakkar om i høve til politisk styring. Så skal eg òg skryta av regjeringa: Vi har trass alt no fått til meir politisk styring innanfor dei kanalane som er, nemleg oppdragsdokument. Det har sjeldan vore gjort slike aktive vedtak. Mitt poeng i dette med politisk styring, er at ein kan seia at det for så vidt er politisk styring, men det som føretaksmodellen manglar i dag, er politisk forankring ute i lokalsamfunna og blant folkevalde ute. Det vi må sjå på, er korleis føretaksmodellen eller ei endring av han kan skapa større politisk forankring av politiske avgjerder og endringar i både akutt- og fødetilbod.
Karin Yrvin (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Et godt taxitilbud er viktig for innbyggerne. I Oslo har vi en taxipolitikk som har ført til et stort overskudd av drosjer. En snakker ofte om markedets makt, men et marked for taxier er imperfekt. Det er ingen som står i Stortingsgata kl. 1 om natten en kald dag med østavind, stanser en taxi og spør hva det koster å kjøre til Vålerenga. Akkurat da er markedsmakten ganske usymmetrisk. Når det står lange køer av drosjer, er det nærliggende å tro at det vil være rasende billig å få en av dem til å kjøre deg dit du skal. Men det er det ikke, det er dyrere enn noensinne. Markedets vanlige mekanisme taper for en annen effekt, nemlig at når taxiene står stille 60–70 pst. av tiden, er de nødt til å ta en høy pris for de turene de får. Dette går jo ikke bare ut over oss som kunder, men det går også ut over dem som kjører drosjene. Vi ønsker at folk her i landet skal ha en anstendig lønn gjennom ordinært arbeid med ordinær arbeidstid, men det er en luksus vi i dag ikke unner taxisjåførene. De må nå kjøre 12–14 timer for å oppnå samme inntekt som de fikk for ti år siden med en vanlig åtte timers dag. Istedenfor å ta tak i dette varsler en utvidelse av antall løyver i Oslo. Høyre og Fremskrittspartiet går her tilbake til en tid da arbeidstakerrettighetene sto svakt. Er ikke Fremskrittspartiet bekymret for at de ikke klarer å rydde opp i Oslo, før de skal ha en ny rammepolitikk? Når en hel næring, med unntak av ledelsen i enkelte mindre sentraler, advarer mot flere biler i gatene, burde en lytte til det og ikke slenge ut nye løyver, slik at rekken av tomme drosjer blir enda lengre. Det er en betydelig utfordring når det gjelder konkurranseforholdene i næringen og arbeidsforholdene, som næringen selv beskriver som krevende. Det er også viktig i det videre arbeidet at man ser på antall løyver i en større sammenheng i hver enkelt kommune. Det er veldig bra at statsråden har varslet en gjennomgang av behovskriteriet og yrkestransportloven. Det er viktig for å hindre overkapasitet og for å skape levelige arbeidsvilkår for sjåførene.
Karin Yrvin (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Trygghet i sentrum av storbyene er en forutsetning for levende og trivelige byer, og en del av det å ha trivelige byer handler om alkoholservering. Det er viktig å ha gode tiltak mot de uønskede sidene ved denne serveringen. Det er, som statsråden har påpekt, kommunene som har ansvaret for å utforme en lokalt tilpasset alkoholpolitikk, og det ansvaret er kommunene nødt til å ta. 23. november i fjor viste NRK Brennpunkt at berusede personer lett får servert alkohol på utesteder i Oslo, mens de påseglede i Stockholm måtte slukke tørsten med annen drikke. Dagen etter la Actis fram tall som viste at fra 2008 og fram til i dag har Oslo kommune skrevet 141 rapporter om utesteder som overskjenket, men få mistet bevillingen som følge av denne skjenkingen. Også Oslo politidistrikt har kommet med kritikk av byrådets skjenkepolitikk. Politiet mener at prinsippet om skjenkebevilling skal være at det er lett å få og lett å miste, og at dette ikke har gjennomslagskraft i høyrestyrte Oslo. Næringsinteressene går foran. Også kampen mot svart økonomi kritiseres av politiet. Politiet sier at næringsetaten er kjent med at bruk av bakmenn og stråmenn er utbredt, men at de har problemer med å bevise det og dermed problemer med å nekte å innvilge søknadene. Noen advokater sender inn søknader etter fullmakt. De vil ikke opplyse om hvem de representerer, på grunn av taushetsplikten. Er ikke det noe som burde endres? I Oslo bør en ha flere kontroller og bruk av sanksjoner. De seriøse aktørene i utelivet er ikke tjent med at det er useriøse aktører på banen. Så hvilken del av næringen er det byrådet i Oslo tjener? Prosjektet i Stockholm, STAD, har vært nevnt. Det har redusert volden med 30 pst., og det har redusert overskjenking samt skjenking til mindreårige. De som får skjenke lenge i Stockholm, har en langt tøffere kontroll og krav enn de som stenger tidligere. Det er bra at det nå skal innhentes lærdom fra dette prosjektet. Andre prosjekter er også i gang. I Fredrikstad har en med suksess arbeidet med prosjektet Ansvarlig Vertskap. Det er mulig å gjøre byene tryggere, men da må kommunene ha en aktiv politikk for å sette handlingsplaner for tryggere byer ut i livet.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Denne vinteren har til fulle vist hvor omfattende og alvorlig situasjonen er når det gjelder dårlig vinterskodde vogntog. Som saksordføreren var inne på, er dette et problem som ikke bare gjelder utenlandske trailere. Det omfatter også i høyeste grad norske vogntog. Det har vært mange eksempler på fjelloverganger og på veier som nærmest har vært sperret på grunn av vogntog som har vært for dårlig skodd. Vi hadde f.eks. et eksempel nordpå hvor en bygd var stengt i nesten et døgn på grunn av et vogntog som havnet på tvers. Derfor er det en viktig problemstilling som forslagsstillerne tar opp. Samferdselsdepartementet og underliggende etater har iverksatt en rekke tiltak og vurderer også flere nye tiltak for å sikre trafikken bedre. Ett av de tiltakene jeg er glad for at departementet ser på, er at man nå har på høring forslag om åpning for bruk av tyngre pigger på biler og tilhengere med tillatt totalvekt over 12 000 kg og på busser. Dette har vært et viktig krav for bl.a. lastebileierne og har vært tatt opp med bl.a. nordnorske stortingsrepresentanter, fordi den typen pigger som man bruker i dag, gir ikke et godt nok veigrep på glatte veier i kyststrøk og Nord-Norge. Vegtrafikkloven er også nylig endret, sånn at Statens vegvesen nå har hjemmel til selv å fjerne kjøretøy som har kjørt seg fast. Tidligere var det bare politiet som hadde den myndigheten. Det blir nå enklere for veimyndighetene å gjenopprette framkommeligheten på norske vinterveier. Jeg er også glad for at samferdselsministeren skriver i brevet til komiteen at Statens vegvesen har intensivert antallet kontroller, og at også politiet har gjort det samme med forsterket fokus på kontroll av dekk og kjettinger for å kunne stoppe trailere som ikke er godt nok utstyrt. Samferdselsdepartementet vurderer også om det skal innføres påbud om bruk av vinterdekk i bestemte vintermåneder. Jeg er glad for det sterke fokuset fra samferdselsmyndighetene og politi på å sikre at trailere og andre tunge kjøretøy er utstyrt for vinterføre. Det er viktig både i et trafikksikkerhetsperspektiv og også for å sikre framkommeligheten langs norske veier. Denne vinteren har vist at det er for mange dårlig utstyrte trailere på veiene og for mange sjåfører uten tilstrekkelig kompetanse til å mestre vinterforhold. Derfor er det forholdet som saksordføreren var inne på, viktig, nemlig at det er en samlet komité som er enig om at Samferdselsdepartementet fortsatt må følge denne utviklingen og vurdere mulige tiltak for å kunne hindre dårlig skodde trailere, og at det er viktig at bl.a. flere kontroller gjennomføres.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2011-04-14:
I mitt innlegg var jeg innom Grans Bryggeris VM-øl, og Svein Flåtten fra Høyre har tidligere sendt et skriftlig spørsmål til helseministeren om denne saken. I det svaret sa helseministeren at Helsedirektoratet og Helse- og omsorgsdepartementet har satt ned en gruppe som skal vurdere gjeldende veiledningsmateriell knyttet til reklameforbudet. Fremskrittspartiet imøteser en gjennomgang og debatt om akkurat det temaet, og lurer på når helseministeren mener at dette arbeidet vil være ferdig.
Bent Høie (Høyre), 2011-04-14:
Nei, jeg kan vente.
Bent Høie (Høyre), 2011-04-14:
Komiteen skriver i innstillingen at en «mener svaret fra statsråden med all tydelighet viser behovet for en ny legemiddelmelding, slik at Stortinget kan se legemiddelpolitikken samlet og dermed også styrke virkemiddelapparatet innen biomedisin». På hvilken måte vil statsråden følge opp denne enstemmige komitémerknaden?
Bent Høie (Høyre), 2011-04-14:
Det er vanskelig å forstå statsrådens innlegg annerledes enn at statsråden ikke har tenkt å følge opp flertallsmerknaden. Derfor må jeg nesten få sitere flertallsmerknaden: «Komiteen mener svaret fra statsråden med all tydelighet viser behovet for en ny legemiddelmelding, slik at Stortinget kan se legemiddelpolitikken samlet og dermed også styrke virkemiddelapparatet innen biomedisin.» Kommer denne regjeringen til å fremme en ny legemiddelmelding for Stortinget?
Bent Høie (Høyre), 2011-04-14:
Jeg synes at representanten Karin Yrvins innlegg var en god illustrasjon på hvorfor Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre mener at denne type diskusjoner hører hjemme i bystyret. Det hadde vært et utmerket innlegg i Oslo bystyre, på samme måten som debatten mellom helseministeren og representanten Rygg om skjenketidene i Bergen hadde vært en utmerket debatt i Bergen bystyre. Jeg har deltatt i skjenkedebatter i en liten kommune med 6 000 innbyggere og i en stor kommune med over 100 000 innbyggere, og nivået på skjenkedebattene i de kommunestyrene er om lag på samme nivå som skjenkedebatten har vært her i Stortinget i dag. Jeg vil overlate den type diskusjoner og avgjørelser i trygge hender til landets lokalpolitikere. Jeg tror at de har en like god og innsiktsfull måte å diskutere den type spørsmål på som Stortinget har etter dagens erfaring. Grunnen til at jeg tok ordet, var at det både i den forrige debatten og i denne debatten har spredd seg en oppfatning om at innskrenkningen i røykeloven ble gjort som et resultat av at man ønsket å drive et folkehelsearbeid. Det er ikke korrekt. Som saksordfører for røykeloven vil jeg minne om at grunnen til at Stortinget innførte røykeforbud på serveringssteder, var knyttet til at de ansatte i hotell- og restaurantbransjen på det tidspunktet var de eneste ansatte i Norge som ikke hadde et vern mot røyking på sitt arbeidssted. Det var begrunnelsen. Det fantes ikke noe vitenskapelig grunnlag eller noen forskning som kunne tilsi at det var grunnlag for Stortinget å akseptere at ansatte i denne næringen hadde et annet arbeidsvern enn ansatte i andre næringer. Det var begrunnelsen for at stortingsflertallet fjernet det unntaket som var for restauranter og serveringssteder når det gjaldt røykeforbud på arbeidsplassen.
Bent Høie (Høyre), 2011-04-14:
Jeg regner med at det er inspirerende for Senterpartiet og SV å høre fra statsråden at det er Arbeiderpartiets landsmøte som definerer regjeringens sykehuspolitikk, og ikke de to andre partiene. Men det får de ta inn over seg, de som er berørt. Mitt spørsmål er hvorfor statsråden ikke er villig til å beskrive innholdet i andre typer sykehus enn lokalsykehus i Nasjonal helse- og omsorgsplan, og hvorfor regjeringen legger opp til at innhold i andre typer sykehus, som regionsykehus, universitetssykehus, distriktsmedisinske senter, osv., skal defineres i en forskrift. Hvorfor kunne ikke det blitt definert gjennom en nasjonal sykehusplan her i Stortinget?
Bent Høie (Høyre), 2011-04-14:
Det var representanten Geir-Ketil Hansens innlegg som fikk meg til å be om ordet, fordi jeg ble litt forvirret. Representanten Hansen sa at også SV var for å få en nasjonal helse- og sykehusplan behandlet i Stortinget. Det var jeg for så vidt klar over, og det var det som også var utgangspunktet da jeg i mitt innlegg sa at det kun var Arbeiderpartiet som ikke var for en sånn løsning. Det som forundrer meg, er hans helhjertede forsvar for direktørene i de regionale helseforetakene. Hvis det er sånn at SV faktisk mener at Stortinget skal behandle og vedta en nasjonal sykehusplan som er operativ, og som legger føringer for hvordan sykehusstrukturen skal se ut i Norge, er det selvfølgelig ikke spørsmål om hvilke typer behandlinger som skal være ved sykehusene, som helseministeren var inne på, hvilken type hjertekirurgibehandling osv. – det hører ikke hjemme i Stortinget. Det må være minimumskrav til hva de ulike sykehus skal kunne tilby, slik at en som innbygger vet at hvis en kommer på et lokalsykehus, er det et minimum at en har den typen tilbud på det sykehuset. Så regner jeg med at også representanten Hansen mener at de styrene og lederne som er på sykehusene, altså i de lokale helseforetakene, er de som er best egnet til å lede sykehusene, ikke minst fordi de er nær der både pasientene og de ansatte er. Men det jeg står igjen med som det store spørsmålet når det gjelder SVs modell, er: Hvilke oppgaver er det igjen til de godt betalte direktørene i de regionale helseforetakene? Meg bekjent har ikke de behandlet en eneste pasient, og de er i hvert fall ikke nær de ansatte. Det er jo historien som man møter hele veien når en er i kontakt med dem som jobber i helsetjenesten, at dagens styringsmodell representerer et forsøk på fjernstyring av svære virksomheter. De lokale helseforetakene som en har i Norge i dag – om lag 20 i tallet – representerer alle sammen store virksomheter med mange ansatte, en veldig profesjonell ledelse og gode kompetente styrer. De har ikke behov for at direktører i de regionale helseforetakene skal sitte og tolke nasjonale signaler fra statsråden eller fra Stortinget, det er de utmerket godt i stand til selv hvis de signalene er tydelige nok og forankret i en nasjonal helseplan, som er behandlet her i salen. Det som jeg rett og slett lurer på, er: Hva er SVs oppgaver til direktørene i de regionale helseforetakene?
Bent Høie (Høyre), 2011-04-14:
Det var representanten Helseths innlegg som jeg må svare på. Først: Det var hyggelig å høre at Helseth var på galleriet og hørte på da bl.a. undertegnede deltok i debatten om ansvarsreformen i 2001 i Stortinget. Grunnen til at Bondevik II-regjeringen ikke gjorde om på den reformen – selv om Høyre hadde en annen modell og Kristelig Folkeparti en helt annen modell, for de var da fortsatt for en fylkeskommunal drift av sykehusene – var jo nettopp at et bredt flertall i Stortinget hadde vedtatt en modell som det var svært krevende å gjennomføre, som kanskje var en av årsakene til at Stoltenberg I-regjeringen ble båret ut av regjeringskontorene, men som i hvert fall daværende helseminister Dagfinn Høybråten gjennomførte i den tradisjonen som er i Norge, at store reformer som igangsettes, snus det ikke opp ned på, selv om man kort tid etterpå får et regjeringsskifte. Nå er det imidlertid gått ti år, og det er noe annet vesentlig som også har skjedd. I denne innstillingen vil man kunne lese at Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet har merknader som går i nøyaktig samme retning.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
En av de største samfunnsutfordringene vi har i Norge, er et økende forbruk av alkohol og andre rusmidler. Rusmiddelproblemet er viktig årsak både til sykdom, uførhet og lav sosial integrering. Personer med rusmiddelavhengighet er blant dem som har dårligst levekår i samfunnet vårt. Det er en klar sammenheng mellom totalforbruket av alkohol og helseskader og sosiale konsekvenser, sykdommer, ulykker og ikke minst vold. Avhengighet av rusmidler medfører store sosiale problemer, redusert levestandard, dårlig helse og ernæring. I forslaget til ny nasjonal helse- og omsorgsplan og ny folkehelselov settes et stort fokus på hvordan en skal forebygge bedre gjennom kommunale forebyggende tjenester, herunder helsestasjon og skolehelsetjeneste. Legetjenester og omsorgstjenester er viktige og nødvendige i arbeidet med å redusere rusmiddelmisbruk og skader forårsaket av rusmidler. Vinmonopolets enerett til detaljsalg av alkoholholdig drikke med mer enn 4,7 pst. alkohol er begrunnet med selskapets alkoholpolitiske oppdrag. Gjennom regulert omsetning, ikke å stimulere til økt salg og strenge krav til kontroll med salget bidrar Vinmonopolet til at totalkonsumet av alkohol i samfunnet begrenses. Det er en forutsetning for eneretten at selskapet likebehandler alle leverandører av alkoholprodukter når det gjelder markedsadgang, salgs- og leveringsvilkår. For innkjøp av salgsvarer gjelder egen forskrift om Vinmonopolets innkjøpsvirksomhet. Ved innkjøp av andre varer og tjenester skal regelverket om offentlige anskaffelser følges. Komiteen er bekymret over at meldinger om overtredelse av skjenkereglene ikke blir fulgt opp med de sanksjoner som alkoholloven legger opp til. Komiteen vil understreke at det er en forutsetning for dagens lovregulering at kommunene tar denne delen av sitt ansvar alvorlig. Det gjelder skjenking av mindreårige, diskriminering på grunn av etnisk bakgrunn, seksuell orientering, funksjonshemming osv. Komiteen er bekymret over at kontrollen med salgssteder for alkohol ikke fungerer effektivt. Terskelen for å få skjenkebevilling skal være høy, streng og rettferdig, mens terskelen for å miste bevillingen må være lav og konsekvent. Komiteen mener at oppslutningen om vinmonopolordningen er avhengig av at Vinmonopolet er en morderne og serviceorientert virksomhet. Komiteens flertall mener nettopp at Vinmonopolet har styrket sin posisjon i det norske samfunnet gjennom modernisering av aktiviteten og det sosialpolitiske grunnlaget. Komiteens flertall vil vise til at det er godt dokumentert at regulering av tilgang til alkohold gjennom pris, åpningstider og tilgjengelighet påvirker totalkonsumet i samfunnet. Flertallet er positive til at regjeringen følger opp stortingets vedtak om å åpne opp for salg av egenproduserte produkter som inneholder 4,75 pst. alkohol. Vi slutter oss til denne ordningen, slik regjeringen foreslår, med den følge at forslaget vedlegges protokollen.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Jeg hører i debatten at Høyre og Fremskrittspartiet ikke er enig i at innstramming av skjenketidene ved utestedene f.eks. til 03.00 har hatt en positiv effekt, som mindre bruk av vold. Regjeringspartiene mener at det er klare sammenhenger, men vi vil avvente resultatet i forbindelse med at SIRUS nå gjennomfører en stor undersøkelse i 30 byer i landet. Trondheim kommune har gjort dette innenfor den forskriften de har, og det har vært positive effekter. Det har ikke bidratt til at det har blitt større køer ved taxistasjonene eller mer vold ved taxikøene, men det har bidratt til at folk har kommet seg ut på byen litt tidligere. I stedet for at ungdom går ut på byen kl. 01 og 02 og 03 om natten, går de kanskje ut en og to timer tidligere. Det synes jeg må være en positiv utvikling. Når det gjelder lokaldemokratiet, er jeg veldig enig med Venstre i at vi skal dyrke lokaldemokratiet og at vi har mange folkevalgte som gjør en kjempegod jobb. Da røykeloven ble innført i Norge og det ikke skulle være lov til å røyke på restauranter osv., kunne vi ha brukt det samme argumentet om at lokaldemokratiet kan få være med på å bestemme her også. Men nei, det er viktig i statens helsepolitikk at vi trekker opp noen rammer som bidrar til bedre forebygging, bedre folkehelse, og at det skal være rammer rundt hvordan lokaldemokratiet i landets 430 kommuner skal jobbe. Lokaldemokratiet har også muligheten til å si hvor mange skjenkesteder man skal ha i en kommune. Det er viktig med skjenkekontroll. Det er viktig når man får en skjenketillatelse, at den blir overholdt. Det skal også være vanskelig å få den tilbake hvis man bryter reglene knyttet til dette, om det er skjenking av mindreårige osv. Jeg er veldig enig i det representanten Are Helseth sa, at alkohol er noe av det mest avhengighetsskapende vi har. Hvordan skal vi da bidra? Er det lengre åpningstider, rimeligere alkohol, større tilgjengelighet som skal bidra til at vi skal få et mindre forbruk? Ellers i Europa ser vi nå at forbruket av alkohol går nedover, mens Norge er et av de landene i Europa der vi ser at forbruket går oppover. På tross av at vi har et mindre forbruk i Norge enn man har ellers i Europa, er vi på vei i gal retning. Hvordan skal vi hindre eller stoppe dette og bidra til at vi får til bedre forebygging? Ellers er det viktig, som det er sagt, med godt vakthold på utestedene. De må ha god kontroll, og ikke minst må de som skjenker, ha fagbrev knyttet til dette med alkoholservering, og man må iaktta hva som skjer.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Vi lever i et land som har et godt velferdssamfunn, og som blir kåret til et av verdens beste land å bo i fordi vi har høy kvalitet på alle våre tjenester. Men disse velferdstilbudene er jo til stadighet i endring med bakgrunn i at kompetansen blir bedre, den medisinske og tekniske utviklingen går fortere og fortere, og det er stadig behov for å endre behandlingstilbud og behandlingsstrukturer. Det er jo til det beste for oss som brukere alt dette handler om – hvordan vi organiserer helsevesenet vårt. Jeg var fylkespolitiker i tolv år i Sør-Trøndelag, og det var den tiden da fylkeskommunen hadde ansvaret for sykehusene. Den tiden var det lokale sykehusstyrer, som var sammensatt av profesjonelle sammen med fylkespolitikere osv. Når de ikke fikk sykehusbudsjettene til å gå opp, sendte de ansvaret over til fylkeskommunene og fylkestinget. Det var store demonstrasjoner angående manglende ressurser, manglende styring osv. Hva gjorde fylkespolitikerne da? Jo, de rettet nesen sørover mot Oslo, mot storting og regjering og ba om mer ressurser. Det handlet ingen ting om politisk styring og hvordan vi håndterer helsevesenet vårt. Gjennom de snart ti årene etter at foretaksmodellen kom på plass, har bevilgningene til utbygging av norske sykehus, til psykiatri, til rusfeltet og en rekke områder hatt en formidabel økning. Vi har fått nye bygg, nytt utstyr og flere ansatte, som gjør at kvaliteten på helsetjenestene er langt bedre nå enn de var for ti år siden. For å greie dette videre, skal vi da organisere dette gjennom å legge ned de regionale helseforetakene, flytte kompetanse fra regionene, fra lokale områder, flytte f.eks. lokale brukerrepresentanter, flytte lokale ansatte som er med i styrene som virkelig har kompetanse om eget sykehus, eget område, og som deltar i prosessene for å utvikle helsetilbudet på en god måte? Det har jeg ingen tro på. Regionale styrer er veldig viktige for hvordan vi skal håndtere dette framover. Det å plassere dette i Oslo gjør at vi har enda mindre innflytelse på hvordan dette gjøres. Statsråden og regjeringen har sagt: vi har styringsdokumenter, vi har foretaksmøter, og vi ønsker å ha en generaldebatt i Stortinget, hvor sykehusstruktur og sykehustilbud diskuteres. Det er en god måte for hvordan vi kan håndtere denne debatten i årene framover.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Først og fremst opplever jeg i dag at ansatte på alle landets sykehus gjør en kjempegod jobb uansett hvilken stilling de har. Om en er renholder, hjelpepleier, lege eller direktør, gjøres det hver eneste dag en fabelaktig jobb. Representanten Dale var veldig opptatt av lønnen til de fire direktørene i de regionale helseforetakene. Da fylkeskommunene hadde ansvaret, var det 19 direktører, og det var store helseadministrasjoner i hvert fylke. Jeg vil si at den fordelingen vi har fått nå, har bidratt til mindre administrasjon. Oppgavene til disse helsedirektørene handlet om fordeling innenfor én og samme region, for tidligere opplevde vi at de ulike sykehusene konkurrerte om å bygge opp ulike eller like tilbud til sin befolkning, tilbud som senere ble overflødige. Alle helsetilbud er i endring. Vi ser at tilbudene endres nesten fra dag til dag, ikke minst fra sengeposter til dagbehandling. Infrastrukturen og avstanden til helsetilbudet forkortes etter hvert som både veier og bruer stadig blir bygd i landet vårt. Det er også viktig at ulike universitetssykehus har ulike spesialisthelsetjenester og ulike tilbud. Det gjelder også lokalsykehus. Ulike lokalsykehus har ulike tilbud som er tilpasset lokale forhold. Det gjelder også lokalmedisinske sentre. Alle landets lokalmedisinske sentre som er bygd ut nå, har ikke like tilbud. Tilbudene er tilpasset befolkningsgrunnlaget i den regionen. Dette gjelder også distriktspsykiatriske sentre og tilbud om rusbehandling. Vi kan ikke ha som fasit at et lokalsykehus, et sykehjem eller hva det enn kan være, skal ha like tilbud hvor du enn bor i landet. Det handler om å bygge opp dette på en annen måte. Jeg tror, når vi ser hvilke sykdommer som vil vokse i omfang framover, livsstilssykdommer og kroniske sykdommer, at det handler om å bygge opp lokale tilbud som folk har nærhet til, som skaper trygghet, og som kan gi god tilgjengelighet for de lidelser de har. I forbindelse med den nye folkehelseloven som er presentert: Hvordan skal vi forebygge bedre, bidra til gode helsetilbud og gode tjenester i alle landets kommuner? Vi må korte ned på avstanden til spesialisthelsetjenesten. Gjennom den nye nasjonale helse- og omsorgsplanen bygger vi også ut spesialisthelsetjenesten. Vi desentraliserer den, slik at tilgjengeligheten til spesialister blir bedre for befolkningen og også gir et kvalitativt bedre tilbud.
Filip Rygg (Kristelig Folkeparti), 2011-04-14:
Hva gjør du hvis folk er enig med deg, men likevel ikke støtter deg? I denne saken skulle vi diskutert regjeringens varslede endringer i skjenketidene. Til tross for at representanter fra alle regjeringspartiene ivrig argumenterte for dette, valgte regjeringen etter press fra næringen ikke å følge politiets råd, som var en reduksjon av maksimaltiden for skjenking, slik at våre byer kan bli tryggere. Kristelig Folkeparti er veldig enig i uttalelser fra justisminister Knut Storberget, som senest i går bekreftet det han sa i 2009: Skjenkekutt betyr mindre vold og mer ressurser til politiet som de kan bruke på andre oppgaver. Og jeg skulle ønske at representanten Kjersti Toppe sto ved sine uttalelser i 2009, da hun uttalte at Senterpartiet vil ta ansvar og foreslå å innskrenke maksimal skjenketid i alkoholloven til kl. 02.00. Jeg opplever at skjenketider er noe av det merkeligste denne sal diskuterer. Fagfolkene er enige, erfaringene fra Norge og fra utlandet er entydige, og til og med flertallet i Stortinget har gitt uttrykk for at de mener det samme. Hva er det som likevel gjør at det som kan gi oss en tryggere by, ikke blir en realitet? Hvorfor klarer vi ikke å lande på rett side når rådene og erfaringene er så klare og flertallet er så klart? I saken fra regjeringen foreslås få endringer, dog i noe liberal retning. Det bør ikke overraske noen at Kristelig Folkeparti vil advare mot endringer som øker tilgjengeligheten og dermed også alkoholkonsumet. Kristelig Folkeparti mener at forslaget om en ny forenklet ordning for tilvirking av alkoholholdig drikk som inneholder til og med 4,7 volumprosent alkohol for salg i egen virksomhet øker tilgjengeligheten til alkohol, og vil derfor stemme imot forslaget fra regjeringen. Jeg vil bare minne om høringsuttalelsen hvor følgende støttet en innskjerping av skjenketidene: Actis, Barneombudet, Det kriminalitetsforebyggende råd, Fagrådet innen Rusfeltet i Norge, IOGT Norge, LO, Nasjonalt folkehelseinstitutt, Politiets Fellesforbund, flere politidistrikt, Helsedirektoratet, SIRUS og Legeforeningen. Det er noen som har uttalt at de støtter endringene. Jeg nevner Bryggeri- og drikkevareforeningen, Color Line, HSH, NHO reiseliv, utelivsbransjen og Vin- og brennevinsleverandørenes forening. Jeg synes det er forunderlig at vi ikke lytter mer til fagfolkene, men at vi lar næringen avgjøre en så viktig sak. Jeg tar opp de forslag Kristelig Folkeparti har fremmet i saken, og ser fram til den videre debatten.
Filip Rygg (Kristelig Folkeparti), 2011-04-14:
Statsråden har i sitt svar og tidligere vist til at det foretas en større kunnskapsinnhenting. Jeg vil gjerne spørre statsråden om to forhold, nemlig om regjeringen kan komme til å foreslå en innskjerping av skjenketidene i inneværende periode, og hvorvidt det er næringshensyn eller helsehensyn som vil være tyngst veiende i så måte.
Filip Rygg (Kristelig Folkeparti), 2011-04-14:
Det er for Kristelig Folkeparti avslørende når Høyres representant Peter Skovholt Gitmark framhever næringen som noe av sitt hovedargument mot en innskjerping av skjenketidene. Vi mener det må være ganske klart at det er ikke næringsinteresser som skal veie tyngst når vi vurderer maksimaltidene for skjenking. Der er vi veldig enige med representanten Kjersti Toppe, som trekker fram nettopp helseperspektivet. Da er det også like forunderlig at vi ikke lander på samme konklusjon. Jeg velger å tolke statsråden positivt når hun ikke svarer på hvorvidt det vil komme et nytt forslag i denne perioden. Vi tror nemlig at fakta til slutt vil føre til en beslutning som vil gjøre byene våre tryggere. I Bergen har man redusert skjenketidene med en halvtime. Det reduserte volden, og politiet sier at sammenhengen er krystallklar. Denne reduksjonen er så viktig å se til og så viktig for de menneskene det gjelder, at Stortinget har et ansvar for det. Jeg er optimistisk på vegne av det som skal skje framover. Vi imøteser den kunnskapsinnhentingen som statsråden legger vekt på, og tror at også fakta her vil føre til at vi får en beslutning som gjør byene våre tryggere.
Filip Rygg (Kristelig Folkeparti), 2011-04-14:
Representanten Skovholt Gitmark sier at mer politi må til for å få en tryggere by. Det er Kristelig Folkeparti og jeg helt enig i. Men det handler kanskje først og fremst om hvordan vi bruker ressursene, og det er jo nettopp det som er hovedpoenget i denne saken: at vi med dagens regler har en uvettig ressursbruk også i forhold til politiet. Skovholt Gitmark sier også at Høyre representerer folk flest. 62 pst. av folk flest ønsker en reduksjon, og flertallet av kommunene som svarte, ønsket også en reduksjon. Så er det riktig at det er ulike meninger rundt spørsmålene. Men det er altså et flertall blant folk flest, og da er mitt spørsmål til Høyre: Hvem er det man egentlig representerer, når man så ivrig ber om lengre skjenketider?
Filip Rygg (Kristelig Folkeparti), 2011-04-14:
Vil statsråden nå svare på om SIRUS-rapporten som kommer, kan føre til at regjeringen i denne stortingsperioden foreslår innskrenket maksimaltid for skjenking?
Filip Rygg (Kristelig Folkeparti), 2011-04-14:
Jeg er i den heldige situasjon at jeg tidligere har fått lov til å diskutere nettopp skjenkepolitikk med representanten Warloe i et bystyre. Det har vært en stor fornøyelse. Det er også en stor fornøyelse å få lov til å gjøre det i denne sal. For meg blir det ganske avslørende når man ber om at næringsinteresser skal vurderes, fordi dette er i all hovedsak først og fremst et helsespørsmål, når vi vet hvilke skadevirkninger det har. Det har også sammenheng med hvor i lovverket det ligger plassert. Vi vet at tallene er ganske tydelige. Så kan man alltids diskutere at flere ting henger sammen med hverandre. Det er også hensikten bak forslaget vi behandler i dag, at det er en helhet. Det er en helhet når vi skal diskutere trygghet i byene, men der inngår også rus, og der inngår også regulering av skjenketider. Det Kristelig Folkeparti er opptatt av nå, er at når den nye kunnskapen kommer, som statsråden har pekt på, må det få en konsekvens. Nå må det ikke bli slik, som i denne debatten, at man ikke vil tro på det. Da må det være sånn at det får en konsekvens, slik at vi kan skape tryggere bysamfunn.
Filip Rygg (Kristelig Folkeparti), 2011-04-14:
Lokalsykehusene er en viktig del av norsk helsetjeneste. De er en trygghetsbase som har sine fortrinn i nærhet, breddekompetanse og lokalkunnskap. For lokalsykehusenes brukere, innbyggerne i nærmiljøet og for de ansatte er dagens debatt viktig. Ikke mindre trist er det at vi i denne saken, som i en del andre saker, nå får vedtak som ikke stemmer overens med uttalte standpunkter fra flertallet i denne salen. Kristelig Folkeparti mener at lokalsykehusene må utvikles i takt med ny medisinsk kunnskap, ut fra geografiske forhold, ny infrastruktur og teknologiske løsninger. Allerede i 2007 fikk daværende helse- og omsorgsminister Sylvia Brustad en rapport på sitt bord, rapporten Lokalsykehusenes akuttfunksjoner i en samlet behandlingskjede. Denne ga klare råd om å forskyve ressurser fra spesialiserte sykehus mot lokalsykehusene. Rapporten foreslo også definisjoner av lokalsykehus, slik flere i denne salen har tatt til orde for, med akuttfunksjoner og lokalsykehus med tilpassede akuttfunksjoner, som f.eks. lokalsykehusene i Mosjøen og Nordfjordeid. Det ble i rapporten anbefalt at dette skulle utredes nærmere. Det er forunderlig å registrere at regjeringen ikke har foretatt en slik utredning. Vi har fått en helse- og omsorgsplan som på ytterst få sider beskriver det vi mener burde vært beskrevet og utredet i en større og helhetlig sykehusplan. Dette handler om trygghet og gode lokalsamfunn, om distriktspolitikk, og om at vi skal kunne stole på uttalelsene fra de folkevalgte. Transport, faglig kvalitet, brukertilfredshet, rekruttering og utdanning spiller inn. Vi får ikke den brede debatten som vi skulle hatt. Det beklager Kristelig Folkeparti. Derfor vil vi fryse omstillingsprosessen i lokalsykehusene omgående. Vi ønsker en omforent definisjon av hva et lokalsykehus skal inneholde. Vi ønsker også, som tidligere sagt, en nasjonal sykehusplan. Jeg tar opp de forslagene som er fremmet i innstillingen.
Filip Rygg (Kristelig Folkeparti), 2011-04-14:
Bakgrunnen for at Kristelig Folkeparti ønsker en nasjonal sykehusplan, er jo å sikre trygghet, forutsigbarhet og brede politiske debatter, og dermed også forankring. Vi har sett i media at det kan komme endringer også i innholdet i helseforetakene, bl.a. på Vestlandet med Helse Fonna, hvor det kan gjøres justeringer. Det har også statsråden sagt at hun vil se på. Dette ville naturlig kunne hørt inn under en nasjonal sykehusplan. Fredag for kort tid siden uttalte også representanten Kjersti Toppe at det kunne være håp om en nasjonal sykehusplan. Mitt spørsmål til statsråden er: Er det håp om en nasjonal sykehusplan, eller vil regjeringen la være å legge det fram?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-04-14:
Jeg tar ordet for å understreke en merknad i komitéinnstillingen som hele komiteen stiller seg bak, og som har vært nevnt av flere, nemlig kommunenes ansvar for å følge opp skjenkestedene, følge opp at skjenkereglene og skjenkelovgivningen blir overholdt. Når dette er tatt opp, er det fordi man har fått meldinger om, og registrert, at dette ikke er blitt fulgt opp av kommunene i stor nok grad. Da er det viktig at helseministeren poengterer nettopp det overfor kommunesektoren. Men så kommer det også i merknaden, noe som har en dimensjon utover alkoholpolitikken, nemlig det at komiteen også understreker at det kan vises til eksempler på diskriminering på bakgrunn av etnisk bakgrunn, seksuell orientering, funksjonsevne og lignende. Også det er tatt opp her, fordi vi dessverre i dette landet har observert, og registrert, at den type diskriminering forekommer – ikke blant det store flertallet, men dessverre på svært mange skjenkesteder. Og dét skal også være en grunn til å kunne inndra bevillinger, og kommunene har et særlig ansvar for å påse nettopp dette. Jeg har lyst til å si at det er med glede jeg ser at for få dager siden vedtok Trondheim kommune at det skal settes særlig fokus på den delen av overholdelse av alkoholloven og skjenkebestemmelsene. Så dette er mitt budskap i denne debatten, at kommunene også har et viktig ansvar når det gjelder å påse at det ikke foregår diskriminering på skjenkestedene.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-04-14:
Bare et par ord til det siste innlegget fra Fremskrittspartiet som er så kritisk til helseforetaksmodellen. Det er jo sånn at da den ble innført for ti år siden, så var det Fremskrittspartiet som var pådriverpartiet for å få organisert sykehusene i helseforetak. Jeg har ikke sett at de har gått imot å avvikle denne modellen heller, men de vil ikke ha det regionale nivå. Og så er det jo også sånn da, til Dale, at representanten Per Arne Olsen vel har uttalt offentlig at man bør definere til det minste nivå hvordan et lokalsykehus skal være organisert. Da vil det – som det vel er sagt – også bety at noen lokalsykehus må legges ned. Det gjenstår nå litt forklaring fra Fremskrittspartiet på hva de egentlig mener når det gjelder sykehusstruktur. Men det jeg tar ordet for, er for å si at jeg oppfatter denne debatten som veldig springende, og som dreier seg om flere ting. For det sentrale i det forslaget som diskuteres, er ikke lokalsykehusorganisering eller avstanden mellom lokalsykehusene på Vestlandet. Det vi diskuterer, er forslaget om å avvikle det regionale nivå i spesialisthelsetjenesten – legge ned det regionale nivå og bare etablere to nivå – det er det som egentlig er forslaget her. Det oppfordrer jeg opposisjonspartiene til å reflektere nærmere over, for det er ingen sammenheng mellom det og det som flere har tatt til orde for, og som også SV er tilhenger av, nemlig å legge de viktige politiske beslutningene om struktur i helsevesenet til en nasjonal helseplan og til Stortinget, til de folkevalgte. Der har foretaksmodellen, sånn som den framstår i dag, en stor svakhet. Men det er ingen sammenheng mellom det og forslaget om å avvikle det regionale nivå. For det regionale nivå som vi har i dette landet, er en stor styrke for spesialisthelsetjenesten og for å utvikle en spesialisthelsetjeneste i et land som er så langstrakt, med så store geografiske forskjeller. Det med å ha kompetanse regionalt til å utvikle helsevesenet, det å utvikle sykehus, ambulansetjeneste og syketransporter i ulike deler av landet er vi ikke tjent med blir styrt fra et sentralt statsapparat i Oslo. Det er det som er forslaget som ligger på bordet, og som opposisjonspartiene i felleskap er enige om. Jeg vil advare mot det, for det vil få langsiktige, uheldige konsekvenser for utviklingen av spesialisthelsetjenesten dersom vi avvikler det regionale nivå. Det vil bidra til en sentralisering på sikt – det er jeg ikke det minste i tvil om. Det er ingen andre land, verken i Skandinavia eller i Europa for øvrig, som ikke har organisert sitt helsevesen i et regionalt og et lokalt nivå.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-04-14:
Bent Høie stilte spørsmål om hva de regionale direktørene skulle gjøre, hva det var igjen av oppgaver når vi flytter politikken inn i Stortinget og i Nasjonal helseplan. Det er klart at det har en stor betydning at man har en regional organisering, en regional planleggingskompetanse og en regional styring av spesialisthelsetjenesten. Begrunnelsen for at vi bør ha det er at landet er så forskjellig, det er så kontrastfylt og det er så mangeartede utfordringer vi har, i forhold til distrikt ikke minst. Til sammenligning kan man jo vise til samferdselssektoren som har en regional organisering, ikke minst innenfor veisektoren, med regionveidirektører med planleggingskompetanse, fordi det har en stor kvalitet og en stor verdi å ha organisert virksomheten på regionalt landsdelsnivå. Det er også tilfellet når det gjelder spesialisthelsetjenesten.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Når det gjelder hva som er reklame, og hva som er informasjon, er det ikke alltid veldig enkelt å skille det ene fra det andre. Reklameforbudet i seg selv er faktisk veldig viktig å opprettholde. Og så ser jeg at det kan være overganger mellom disse som kan være ganske krevende. Men like fullt er det viktig at vi opprettholder reklameforbudet og gjør det vi kan for å opprettholde det, både med hensyn til Vinmonopolet – å beholde monopolordningen – og med hensyn til det som har vært en veldig viktig del av alkoholpolitikken i Norge, nemlig å sørge for at reklame også bidrar til et begrenset alkoholforbruk.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Når det gjelder hvorvidt man skal kjøpe champagne eller vodka, må man tydeligvis mene fra Høyre at Vinmonopolet skal være åpent etter at valglokalene stenger, for man kan jo ikke vite resultatene før lenge etterpå. Og dagen etter er jo Vinmonopolet åpent igjen. Jeg skjønner at man kan trekke dette veldig langt. Det har vært en regel at det ikke selges alkohol på valgdagen og på enkelte andre dager. Jeg kan altså ikke se at det er noe folkekrav å endre på dette. Slik som Vinmonopolet er innrettet nå, hvor Vinmonopolet har salgssteder i mange flere kommuner, er det faktisk ganske god tilgjengelighet på alkohol. Jeg kan heller ikke se at dette skal være det største problemet når det gjelder endringer i alkoholloven.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Som helse- og omsorgsminister har jeg et ansvar for alkoholloven og alkoholpolitikken i et helsemessig perspektiv. Så lyttet jeg veldig nøye til representanten Ryggs innlegg i stad, og da mente Rygg at det var en veldig unison tilbakemelding på at man burde innskrenke skjenketidene. Da må jeg bare vise til den høringsuttalelsen som kom fra den byen som både Rygg og jeg kommer fra, nemlig Bergen, hvor man begynner med at «det er av stor betydning at det lokale selvstyret blir opprettholdt». Her er Kristelig Folkeparti faktisk i byråd sammen med Høyre og Fremskrittspartiet. Bergen har lagt veldig sterk vekt på at det bør være opp til kommunen selv å sette begrensningene innenfor maksimaltid. Det er jo ikke slik at selv om man har en maksimaltid, er man nødt til å bruke den. Det er et valg som kommunen gjør. Men dette vil vi se veldig nøye på når vi får resultatene fra SIRUS' undersøkelse.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Det var representanten Skovholt Gitmarks to innlegg som fikk meg til å ta ordet, for det var en hyllest til en liberal skjenkepolitikk nærmest uten stengetider. Jeg sto her i Stortinget – det er ikke veldig lenge siden – dagen etter at det hadde vært et Brennpunkt-program på fjernsynet som viste litt av skjenkingen, eller skal vi si overskjenkingen, i Oslo, og det ekstreme bråket som var utenfor skjenkestedene. Det er ikke politiets ansvar å overholde skjenkebestemmelsene i Oslo. Det er det Oslo kommune som skal kontrollere, og det er selvsagt skjenkestedene som skal overholde lovverket i den sammenheng. Det er viktig å presisere dette, for synlig politi i gatene er viktig – det er vi alle for – men det må ikke bli slik at politiet skal overta absolutt alle oppgaver. Dette er Oslo kommunes og lokalpolitikernes ansvar, og sånn sett er jeg veldig opptatt av at hvis vi først skal ha en maksimaltid til kl. 03.00, så står det Oslo fritt å stenge både kl. 23.00, 24.00, 01.00 og 03.00, hvis man ønsker å gjøre det, og differensiere innenfor disse rammene. Det kan altså ikke være så vanskelig.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Dette er viktig for meg, det er viktig for regjeringen. Og det er viktig at vi har forsøk med utprøvende medisin også i Norge. Det er viktig for norske pasienter. Så er det slik at det ofte er vurdert mer hensiktsmessig å ha en større befolkningsgruppe. Derfor har vi gått inn i dette nordiske samarbeidet og ser på det som særdeles viktig, fordi man da får en større befolkningsgruppe nettopp å drive utprøvende behandling på. Regjeringen bruker betydelige beløp på dette og vil fortsatt gjøre det. Det er viktig. Men generelt vil jeg si at godkjenning av legemidler skjer parallelt. Det er ikke slik at Norge ligger etter når det gjelder godkjenning av legemidler. I prinsippet skal det skje parallelt. Når det så gjelder utprøvende behandling, er det jo ikke alltid at det er legemidler som er på markedet ennå.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Jeg oppfattet representanten Asphjell slik at det som var viktig, var å gå gjennom lovgrunnlaget når det gjelder bytteordningen. Det er også, etter det jeg forstår, viktig for komiteen at vi foretar utprøvende behandling, at man øker og gjør forsøk på det. Når det gjelder den øvrige strategien, mener jeg at jeg redegjorde for det også innlegget mitt. Jeg mener at biomedisinsk forskning skal komme inn under HelseOmsorg 2021. Vi har omtalt legemidler også i helse- og omsorgsplanen og kommer også til å gjøre det i den nye stortingsmeldingen om kvalitet og pasientsikkerhet.