Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2001-03-29:
St.meld. nr. 20 har et opplegg for korte yrkesrettede utdanninger etter videregående opplæring som er annerledes enn det Kristelig Folkeparti ønsker for utdanningstilbudet. Vi mener mangfold og fleksibilitet er sentralt for å gi bredde og livskraft i landets utdanningsinstitusjoner – slik også saksordføreren har gjort rede for på en god måte. Departementet mener et mellomnivå mellom videregående opplæring og høyere utdanning er unødvendig i utdanningssystemet. Heller ikke Kristelig Folkeparti ønsker å kalle dette et mellomnivå, men vi vil ha et parallelt løp til høyere utdanning som kalles fagskoleutdanning. Det som imidlertid er svært betenkelig, er departementets begrunnelse for ikke å gi rom for disse utdanningene. Det står å lese i stortingsmeldingen at man «ønsker å tilpasse de ulike tilbudene til hovedstrukturen på en slik måte at studentene unngår omveier, blindveier og parallelle løp i utdanningssystemet». Dette er ikke i tråd med Kristelig Folkepartis tanker omkring utdanningspolitikk. Vi mener mange av de tilbudene som meldingen omhandler, har vokst fram som svar på behov som ikke har blitt dekket gjennom de vanlige utdanningstilbudene. Dette er med andre ord ikke «omveier og blindveier», men et viktig supplement. Det såkalte Berg-utvalget var enstemmig i sine konklusjoner. Med representanter fra NHO, LO, KS, privatskoleorganisasjoner og andre grupper er det påfallende at Arbeiderpartiet ikke vil ta mer hensyn til deres forslag, bl.a. at det såkalte «mellomnivået» i utdanningen blir anerkjent som et selvstendig utdanningsnivå, og at utdanningstilbudene organiseres under en egen lov. Studentene får da større valgfrihet ved at det kan åpnes for flere utdanningstilbud, f.eks. innenfor helse- og omsorgsfag. Kristelig Folkeparti ser ingen problemer med at det finnes en rekke tilbud som ikke passer inn i de vanlige kategoriene i norsk utdanning. Vi mener det vil være feil å tvinge disse tilbudene inn på allerede eksisterende nivåer i utdanningen, når hele poenget er at dette er utdanningsløp som fungerer som et likeverdig alternativ til høyere utdanning. Dette vil bedre statusen til fagutdanningene og gi dem en klarere identitet. Vi ønsker derfor en egen lov for fagskoleutdanning som også inkluderer lovregler om teknisk fagskole. Loven må utformes slik at den fremmer fleksibilitet, mangfold og evne til rask omstilling i utdanningstilbudene. Dette er i tråd med de kvaliteter vi mener bør prege utdanningen. Regjeringens forslag er en ordning som ville gitt et mer sentralstyrt Utdannings-Norge. Kristelig Folkeparti har merket seg at Regjeringen foreslår at privatskoleloven § 3 e om yrkesrettet undervisning som ikke blir gitt i videregående opplæring, skal falle bort. Dette er Kristelig Folkeparti imot. Selv om de opplæringstilbudene som allerede er godkjent etter § 3 e, skulle få beholde tilskuddet som i dag, ville dette hindre nye skoler å starte, samtidig som de skolene vi allerede har, ikke ville fått anledning til å fornye og utvikle seg. Kristelig Folkeparti mener stortingsmeldingen slik den foreligger, ikke vil gi tilstrekkelig sikkerhet for de private skolene. Dette er igjen et utslag av den motstand det norske sosialdemokratiet har mot tilbud som ikke er offentlige. Her skulle jeg ha ønsket å se en utvikling som gikk i en mer progressiv retning. Privatskoleloven § 3 e må opprettholdes, og det må gjøres klart at privatskoleloven også skal gjelde for fagskoleutdanningen. Når det gjelder maritim utdanning, står den i en særstilling. Sertifikatutdanningen blir gitt både i teknisk fagskole og på høyskoler, bl.a. i Vestfold. Det er nødvendig å avklare ansvarsdelingen mellom disse og få til et bedre faglig samarbeid mellom fagskoler og høyskoler. Flertallet i komiteen vil ikke åpne for gruppevis avkorting av studieløp til høyere utdanning på grunnlag av videregående opplæring, men det kan gjøres etter individuell vurdering av realkompetansen. Når det gjelder kvalitetssikring av tilbudene, anbefalte det såkalte Berg-utvalget en omfattende rådsstruktur, noe som har møtt en del motbør. Men det er viktig å kvalitetssikre tilbudene, og det bør derfor legges fram forslag til et system om dette i forbindelse med lovforslaget. Jeg vil også peke på til slutt at studiefinansieringen ikke avgrenses bare til ett års utdanning, slik Regjeringen ville, men at det åpnes for flere år.