trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-19:
Jeg var nødt til å ta ordet til slutt, for representanten Mathilde Tybring-Gjedde sa noe som faktisk ikke er sant. SV er ikke imot faglig oppdatering og kompetanseheving. Det vi er imot, er den tilbakevirkende kraften – det samme som både Utdanningsforbundet og Skolenes landsforbund sier. Til representanten Roy Steffensen, som er stolt av at regjeringen har sørget for billigere barnehager: Det er dessverre nesten ingen som bruker den ordningen. Det enkleste ville vært – for en Fremskrittsparti-mann som ikke vil ha mer byråkratisering – å opprettholde den ordningen som barnehageforlikets mor gikk inn for, nemlig lav foreldrebetaling, lav makspris for alle.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Arbeiderpartiet er for likebehandling av offentlige og private barnehager. Jeg mener at Høyre egentlig stiller feil spørsmål. Det spørsmålet Høyre burde stille seg selv og Fremskrittspartiet, er hvorfor de ikke er for like krav til private og offentlige barnehager. I dag stilles det ikke samme krav, bl.a. når det gjelder åpningstider, antall uker barnehagen må være åpen, kvalitet eller at det er kommunene som faktisk må garantere plass for barn med særlige behov. Arbeiderpartiet er for likebehandling, men da holder vi på et enkelt prinsipp – like krav gir likt tilskudd. Private barnehager er viktige. Cirka halvparten av landets barn går i private barnehager. Da mener vi det er riktig at kommunene skal kunne sikre dem de samme rammene som barn i offentlige barnehager. Vi legger inn 357 mill. kr mer til barnehager enn det regjeringa gjør. Det betyr flere plasser, det betyr flere pedagoger i barnehagene, og det betyr økt kvalitet. Det er fordi vi faktisk er villig til å bruke penger på det – ikke bare penger man bruker på å kutte maksprisen og flytte det over på andre tiltak, men nye, friske penger til barnehagene.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Når det gjelder satsene i private barnehager, vil det med Arbeiderpartiets forslag til justeringer bli ca. samme tilskudd som i 2015, og da var det heller ikke noen krise for private barnehager. Men dersom det er sånn at disse signalene betyr at Høyre nå er for å stille samme krav – like krav til private og offentlige barnehager – tar vi imot det tilbudet med glede. Vi har foreslått det før. Høyre og Fremskrittspartiet har vært imot. Når det gjelder ABE-reformen, vil Arbeiderpartiet også styrke basisfinansieringen. Vi sier nei til å øke kuttet fra 0,5 pst. til 0,7 pst., og vi mener at Stortinget burde ta en overordnet diskusjon av om dette faktisk er riktig måte å styre en hel sektor på. Vi mener at det ikke er det. Vi har vært med på de kuttene i tidligere år fordi det var rom for effektivisering, men nå sier selv sektoren at dette går ut over faglighet og kvalitet. Hvis ikke representanten Gudmundsen eller Høyre vil ta mitt ord for det, kan man lese lederen i VG i dag, som sier at dette effektiviseringskuttet til Høyre, som egentlig er et flatt kutt, først og fremst er en brikke i budsjettforhandlingene, men lite faglig fundert.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
La meg først si at det er godt jobbet av Kristelig Folkeparti å få regjeringa med på noe de er sterkt imot, nemlig en lærernorm. Vi er nå opptatt av at den lærernormen blir gjennomført på en skikkelig måte, at regjeringa gjerne slutter å snakke ned Kristelig Folkepartis gjennomslag, men heller finner ut hvordan man kan innrette en lærernorm på en måte som gir elevene best mulig læring. Når det gjelder rekruttering, er det helt klart en utfordring når tallene viser at 64 pst. av nyutdannete lærere faktisk er i lærerjobben fem år etter avsluttet utdanning. Det er et enormt frafall som vi må få gjort noe med. Bedre veiledning for studenter er åpenbart et tiltak som kan fungere. Stortinget vedtok enstemmig i forrige periode at man skulle gjøre det. Nå jobber regjeringa med den saken. Vi har ikke lagt inn det tiltaket i vårt statsbudsjett. Det er fordi vi avventer og ser hva slags løsninger regjeringa kommer med. Men på spørsmålet om det er noe Arbeiderpartiet kan vurdere å være med på, er det absolutt det, forutsatt at det er en riktig og god innretning på det, for vi tror at det å veilede studenter, følge opp nyutdannete lærere bedre, absolutt er et viktig tiltak for å få flere til å fortsette i yrket.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Representanten Gudmundsen fortsetter trenden fra regjeringspartiene om å skryte av tiltak andre har presset gjennom. Det er interessant å se at Høyre har hatt en slags retorisk glideflukt etter hvert som de blir presset i utdanningspolitikken. Det har det siste året blitt stadig mer uklart hva Høyre mener om lærere. Mantraet fra Høyre tidligere år har vært at det ikke er flere lærere, men bedre lærere som er viktig – lærernes faglige kompetanse. Et eksempel på det var da kunnskapsministeren i valgkampen 2015, i debatt hos Utdanningsforbundet, ble spurt om hva de tre viktigste tiltakene for skolen var i valgkampen. Han nevnte verken tidlig innsats eller flere lærere. I dag, etter Kristelig Folkepartis gjennomslag de siste årene, sier Høyre at man er for flere lærere. Men Høyre argumenterer mot en lærernorm og har i sine fem budsjettforslag ikke satt av midler til en eneste lærer. Det er et retorisk skifte, ikke et skifte i politikk. Derfor er spørsmålet: Hva er Høyres politikk? Verken partiprogram eller egne forslag til statsbudsjett tilsier at Høyre er for flere lærere i skolen.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Jeg mener representantens svar her viser behovet for det Arbeiderpartiet har foreslått over flere år, nemlig en lese-, skrive- og regnegaranti. Blant annet: Når Arbeiderpartiet har snakket om flere lærere, har vi sagt 3 000 flere lærere i løpet av perioden. Det overoppfyller vi i vårt alternative statsbudsjett nå, med 1 300 flere lærere i skolen. Jeg vil gjerne takke representanten for svaret, men det var ikke det jeg spurte om. Jeg spurte om hva som er Høyres politikk – partiprogram eller statsbudsjett – hva som tilsier at Høyre faktisk ønsker flere lærere i skolen, etter fem statsbudsjett og ikke en eneste ny lærerstilling. Nå har man gått med på et vedtak om lærernorm, i et budsjettforlik. Det betyr at rekrutteringsutfordringen vi ser i skolen, virkelig kommer til syne de neste årene. Da har jeg lyst til å spørre representanten Gudmundsen og Høyre om hva slags tiltak i statsbudsjettet han mener bidrar til å øke rekrutteringen til lærerutdanningen og til å få ned det frafallet i lærerutdanningene som vi ser nå.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Arbeiderpartiet er glad for at Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag for flere lærere i skolen og for en lærernorm. Vi er opptatt av at statsråden nå framover bruker tid på å snakke om hva regjeringa vil oppnå med en norm, og hvordan man kan innrette den, slik at den gir best effekt for elevene, ikke bare snakke ned det gjennomslaget Kristelig Folkeparti har fått. Kristelig Folkeparti fikk gjennomslag for en lærernorm i budsjettet. Regjeringa fikk gjennomslag for at kompetansekrav, opptakskrav til lærerutdanningen skal ligge fast. Hva er statsrådens syn på hvor lenge denne avtalen varer?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Arbeiderpartiet er fortsatt opptatt av at elevene skal møte kvalifiserte lærere i klasserommet. Derfor er vi bekymret når vi ser at bruken av ufaglærte har økt med 40 pst. under denne regjeringa fram til siste skoleår, og så har det vært en liten endring nå. Dersom en lærernorm skal fungere, er man avhengig av å rekruttere nok lærere, og dette er utfordringer man har sett komme over flere år, men tiltakene har ikke stått i stil med den utfordringen som kommer. Det er veldig bra at regjeringa har lagt fram forslag til endring og nye stipendordninger, men vi ser at søkingen på grunnskolelærerutdanningen for 1.–7. trinn går ned, og det blir stadig færre menn både i skolen og til lærerutdanningen. 2 200 lærere pensjoneres hvert år, og dette er utfordringer regjeringa må ha sett komme. Nå er det en måned siden man skrev under budsjettforliket, og ennå har vi ikke sett en plan eller fått signal om en plan fra regjeringa for å øke rekrutteringen. Spørsmålet er når vi får en plan fra statsråden som tar tak i utfordringen, for det må skje raskt for å få søkingen til lærerutdanningen opp og frafallet på utdanningen ned.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-12-19:
Jeg må først si at det skulle bare mangle at ikke en regjering som sitter i fire år og bruker rekordmye oljepenger, også har noe å vise til. Det er ikke det vi kritiserer. Hvis statsråden, representanten Simonsen eller andre ønsker mer skryt, anbefaler jeg dem å dra andre steder enn til en budsjettdebatt i Stortinget. Der handler det om å få fram politiske forskjeller. Dersom kritikken går ut på at vi bruker mer penger enn regjeringa, lever vi også godt med det. Dersom representantene fra Høyre virkelig er opptatt av detaljstyring – og her mener jeg at jeg hører lyden av en dobbel standard – burde de ta tak i at de sender doble signaler til skolene og barnehagene gjennom at kommunal- og moderniseringsministeren hausser opp en måling som egentlig betyr at redusert bemanning i barnehagene gir økt effektivitet. De burde ta tak i det lærerne peker på som den største overstyringen av deres hverdag, nemlig kvalitetvurderingssystemet i skolen med testing, prøving, måling og rapportering. Så lenge regjeringa nekter å se den utfordringen og sette ned foten for å gjøre noe med det, kan det godt hende at stortingsflertallet også i denne saken må gjøre jobben for dem.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2017-12-19:
Etter å ha hørt representanten Henriksens innlegg er det egentlig ganske vanskelig å forstå hvordan man kan mene at tidlig innsats er viktig samtidig som man kutter 300 mill. kr til private barnehager i sitt alternative statsbudsjett. Om lag halvparten av ungene våre går nemlig i en privat barnehage. Vi har nå innført rammeplaner som skal gjelde alle, både kommunale og private, det samme med bemanningsnorm og pedagogtetthetsnorm, og vi vet at aktører som stiftelsen Kanvas ligger forut, med 50 pst. pedagogtetthet. Vi vet at de har tariffavtaler, lavt sykefravær, høy brukertilfredshet og i det hele tatt en veldig god «track record» på kvalitet. Da blir det et veldig sentralt spørsmål å høre hvordan Arbeiderpartiet mener at et kutt på 300 mill. kr kan bidra til å styrke muligheten for flere pedagogisk ansatte eller f.eks. gi et løft for kvalitet og innhold i de private barnehagene.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2017-12-19:
Jeg registrerer at Arbeiderpartiet ikke lenger mener at private barnehager skal delta i dette dugnadslaget. Man har foreslått å redusere satsen fra 100 pst. til 96 pst. Det er ikke å likestille. Da burde man heller tatt til orde for å stille de samme kravene, men det velger man altså ikke å gjøre. Man kutter f.eks. 8 000 kr til småbarna, og det vil utvilsomt gå ut over kvaliteten. Men vi kan fortsette på en rekke andre områder av kritikken som føres fram fra Arbeiderpartiet, f.eks. ABE-reformen. Man kritiserer massivt at man har en ABE-reform som går ut over f.eks. universitets- og høyskolesektoren. Men når man leser det alternative statsbudsjettet til Arbeiderpartiet, finner man ingen spor av at man har tenkt å reversere det. Gjennom budsjettforliket som vi har levert nå, har vi faktisk vært med på å styrke en basis som gjør at det egentlig er ganske rart å se kritikken fra Arbeiderpartiet, som ikke velger å følge opp i ord og handling. Hvordan kan Arbeiderpartiet på den ene siden kritisere og på den andre siden overhodet ikke følge opp sin egen politikk?
Kent Gudmundsen (Høyre), 2017-12-19:
Aller først vil jeg si at kompetansekravene først og fremst er for at vi skal sikre en god skole – at vi skal ha godt kvalifiserte lærere, og at vi skal få færre ufaglærte som driver med undervisning. Det handler om å investere for framtiden, gjennom kompetanse for kvalitet – som også var en politikk de rød-grønne gjennomførte og sto bak både innholdet, finansieringen og innretningen av, men som vi har styrket betydelig, ved å øke både satsen og ikke minst den statlige andelen og også tredoblet antallet lærere som får tilbud. Dette gjør at vi nå passerer 6 000 lærere bare i inneværende år som mottar tilbud om etter- og videreutdanning, noe som er med på å gjøre at vi i løpet av en tiårsperiode med det tempoet faktisk er oppe i så mye som 60 000 lærere som får videreutdanning. Jeg vil minne representanten om at antallet som mangler påfyll, er i overkant av 30 000. Jeg mener i så måte – kombinert med en rekke andre viktige fag det er viktig å få et løft for innenfor skolen – at vi er på god vei, og at vi har en god plan for nettopp å nå de målene og sikre at barna våre får de beste forutsetningene for en god skolegang.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2017-12-19:
Jeg tror representanten Henriksen har en ganske selektiv hukommelse. For det første har Høyre sagt at det viktigste vi må gjøre, er å prioritere et kunnskapsløft blant lærerne. Det har også lærerne selv ønsket. Syv av ti lærere har hatt et ønske om dette i lang tid – ganske forståelig, all den tid satsingen fra den rød-grønne regjeringen var nesten helt manglende, og veldig, veldig mange lærere som ønsket å ta videreutdanning, ikke fikk det. Det er ingen tvil om at forskning peker på at relasjonen lærer–elev er noe av det viktigste man kan prioritere for å få et kvalitetsløft i norsk skole. Vi har aldri sagt at flere lærere ikke er et gode, men når man som politiker skal prioritere for å sikre et innholdsmessig løft, prioriterer vi selvsagt det viktigste først. Da er det interessant å se på Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett, som ikke følger opp bl.a. sine egne lærerløfter om antall lærere. Der man snakket om 3 000 i valgkampen, leverer man bare 1 000 nå i dette alternative budsjettet. Man snakker mer om mat og om fysisk helse og prioriterer de store pengene på alt annet enn kvalitet og innhold.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2017-12-19:
For det første mener jeg, igjen, at representanten Henriksen har en ganske selektiv forståelse av vårt statsbudsjett. Det som ble lagt fram, var en betydelig millionsatsing: 300 mill. kr for tidlig innsats, en økning fra 2017. Vi ønsker at det skal være penger som kommunene skal få, slik at de som har skoen på, kan innrette og målrette pengene, gjennom både mindre grupper, flere lærere eller andre tiltak man mener er mest formålstjenlige. For det handler om å sikre at skoleeier har handlingsrom til å skape en bedre skole, og vi vet at det er ulike tiltak som kan virke inn der. Samtidig har vi altså fått til et historisk løft. Jeg er veldig stolt av at vi fra de fire borgerlige partiene har greid å få til tidenes innsats tidlig i barnetrinnet. Det er utrolig viktig for at vi skal lykkes med å løfte ungene våre, slik at vi senere ser at de kan fylle på og fullføre og bestå videregående opplæring, og til syvende og sist – og det er det det handler om – gi ungene våre de mulighetene som kreves for at de skal kunne lykkes og få et godt liv.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2017-12-19:
Nå har vi i budsjettforliket lagt inn at vi skal ha en tett evaluering og oppfølging av dette vedtaket, og Høyre har også pekt på at det kan være særlige utfordringer ved å gjennomføre normen, bl.a. med tanke på rekruttering av lærere. Samtidig har de fire borgerlige partiene også fått på plass ganske solide satsinger for rekruttering. Jeg mener at bare det å innføre en masterutdanning for lærere og innføre karakterkrav for opptak i seg selv har gjort at vi har sett en betydelig styrking av lærerprofesjonens anseelse – bl.a. gjennom at Universitetet i Tromsø, som har hatt et pilotprosjekt på akkurat dette i en del år, har sett en rekordsøkning. Jeg er ganske sikker på at etter hvert som masterutdanningen nå får gått seg til, vil vi se at langt flere elever vil søke seg til læreryrket. Vi har også bl.a. fått på plass en stipendordning som gjør at man får 50 000 kr i stipend hvis man fullfører en lærerutdanning på normert tid, man får ytterligere 50 000 kr hvis man velger å søke seg inn mot barnetrinnet – der det er viktig å sikre rekruttering – og man får ytterligere 50 000 kr hvis man tar en jobb i Nord-Norge etter endt utdanning.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2017-12-19:
Etter å ha hørt på debatten en stund nå er det ganske lett å konstatere at i utdanningspolitikken er det viktigere å være i opposisjon enn faktisk å ha muligheten til å styre og sette inn støtet – for det er nemlig ikke helt lett å få øye på skolepolitikken til Arbeiderpartiet, og det er egentlig ganske åpenbart at de står i en spagat mellom oss og SV. Så hvordan en rød-grønn skolepolitikk ville ha sett ut, er faktisk litt vanskelig å få øye på eller slå fast. Hvis vi ser på listene til partiene, står det fast f.eks. avvikling av masterutdanning for lærere, avvikling av flere karriereveier for lærerne, at det skal bli mindre åpenhet om resultatene, og i budsjettene – hvor de store pengene skal fordeles – går mesteparten til annet enn det som kan minne om en reell kunnskapssatsing. Det er litt rart å høre på kritikken som har kommet i løpet av debatten, spesielt fra Arbeiderpartiet, når man sier at man er veldig kritisk til kuttene i ABE-reformen. Vi ser at i forliket legges det inn 100 mill. kr, som gjør at det reelle nivået når det gjelder ABE-reformen for universitets- og høyskolesektoren, for de borgerlige partiene er på rundt 0,4 pst. Da er det ekstra interessant å se på Arbeiderpartiets budsjett, hvor man ikke reverserer dette reformgrepet. Det er også et poeng her at vi nå har landet utbyggingen av forskningsskipet «Kronprins Haakon», og jeg vil tippe at når vi nå får en økning i forskningsinnsatsen – den har en liten realnedgang i forhold til forskningsinvesteringer – vil opposisjonen forhåpentligvis heller ønske at disse båtene kommer seg ut på havet og er i drift, enn at de skal ligge på slipp, for bare å ha noen prosentpoeng i riktig retning. Vi går mot slutten her nå, men én ting jeg iallfall har kunnet glede meg over når jeg har fulgt våre representanters innlegg, er å se at mye går rett vei i norsk skole – først og fremst takket være de mange dyktige lærerne som står på hver eneste dag for å gi ungene våre et godt påfyll og muligheter i livet. Lytter vi til utdanningssektoren, vil de ha mer av det vi vet fungerer, og som de fire borgerlige partiene har levert. Vi hører rektorer som er overbegeistret over ansettelsen av de nye masterutdannede lærerne – som nemlig allerede er ute i norsk skole, etter at UiT hadde det pilotprosjektet jeg nevnte tidligere i dag. Vi hører lærerorganisasjoner som Utdanningsforbundet og Norsk Lektorlag som ønsker kompetansekrav i undervisningsfag. Vi hører skoleeiere som melder om dramatisk nedgang i fraværet, og om tall som viser at flere fullfører og består. Vi hører næringslivet som jubler for fagskolesatsingen, og som tar inn flere lærlinger, og vi hører fagskolestudenter som jubler for den satsingen de har blitt en del av. Vi hører foreldre som heller vil ha flere og dyktige lærere enn statlige matpakker i A4-format. Vi trenger mer ikke-sosialistisk skolepolitikk og ikke en rød-grønn retning.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2017-12-19:
Selv om det er åpenbart at det er en budsjettdebatt, og det blir mye prat om penger, er jeg i likhet med statsråden opptatt av at vi framover også skal få gode utdanningspolitiske debatter her i salen som handler om hvilke resultater vi oppnår. Det er ingen tvil om at Norge, som et av verdens rikeste land, er et av de landene som bruker mest penger per elev på skolen, også når vi ser på land i OECD, som det er ganske relevant å sammenligne oss med. Samtidig vet vi at vi ikke helt oppnår de resultatene vi ønsker. Vi ser det går bedre i grunnskolen. Flere leser og regner bedre. Vi ser at frafallet i videregående skole går ned, at flere får læreplass, og at universitets- og høyskolesektoren klarer å vinne flere konkurransebaserte forskningsprosjekter. I så måte er det mye som går bra, men vi må strekke oss mer, og svaret må ikke alltid være mer penger. Så vil jeg ønske alle sammen en riktig god jul og et godt nytt år. Jeg takker for samarbeidet og ser fram til å fortsette i 2018.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-19:
Lærernormen på skolenivå som Stortinget nå har vedtatt, skaper behov for flere rekrutteringstiltak for å øke tilgangen på kvalifiserte lærere til å fylle norsk grunnskole i tråd med den nye normen. Ut fra tilgjengelige tall faller det fra bortimot 20 pst. det første året lærerne er i jobb. Klarer en å beholde en større andel i skolen, vil det virke rekrutterende, etter vår oppfatning. Kristelig Folkeparti har foreslått en mentorordning i vårt alternative budsjett som skal gi en mentor i 20 pst. stilling for å veilede og gi tilbakemelding til alle nye lærere det første året de er i praksis. Vil Arbeiderpartiet kunne støtte en slik ordning som ett av rekrutteringstiltakene?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-19:
I budsjettinnstillingen foreslår SV å overføre tid fra skolefritidsordningen til skoledagen. Ser SV ingen utfordringer med å innføre en heldagsskole som medfører at barn får minst like lang arbeidsdag som voksne, og at skolen overtar mer av det ansvaret som foreldrene har i dag?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-19:
Bare for å slå det helt fast, så har ikke vi endret syn på disse kravene som er gitt tilbakevirkende kraft. Vi mener fortsatt at disse kompetansekravene, som vi også var enig i og som ble innført i 2014, er en riktig utvikling for å kvalifisere flere lærere til et riktig nivå for den viktige jobben de har i grunnskolen. Når det gjelder firerkravet, har vi heller ikke endret syn på det. Vi synes ikke det er et godt dokumentert krav for å finne fram til de best kvalifiserte til lærerutdanningen for at de skal kunne gjøre en god jobb i skolen. Så er det sånn at denne avtalen gjelder for budsjettåret 2018. Det er den varigheten denne avtalen har, sånn som vi har inngått den i forbindelse med dette budsjettet.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-19:
For oss er det viktig å kommunisere til de lærerne som nå blir fortalt at de mangler kompetanse for å undervise i skolen, at de i utgangspunktet er gode nok og har vist det gjennom praksis i mange år. Det er et viktig budskap for oss å formidle. Når det gjelder strategien, valgte vi i denne runden å prioritere lærernorm. Vi mener det er et veldig viktig kvalitetskrav som vi nå kan være med på å gi skolen ved å gi den enkelte elev tilgang til like lærerressurser uansett hvor en bor i landet. Så vil vi komme tilbake til spørsmålet om hvordan vi kan løfte de andre sakene. Vi har ikke lagt noen annen strategi enn at vi kommer til å holde fram med det vi mener. Vi er bundet for budsjettåret 2018, og så må vi komme tilbake til dette etter 2018.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-19:
Det er ikke bare Skole-Norge som mener det er et godt forslag, det mener vi i Kristelig Folkeparti også. Vi kommer til å gjøre det helt klart når vi behandler disse sakene hva vi mener om dette, slik jeg nettopp har gjort rede for i svar til de to foregående representantene. Vi kommer til å bruke de samme argumentene som vi har brukt hele veien – firerkravet er ikke godt dokumentert, og å gi kompetansekravene tilbakevirkende kraft mener vi er med på å sette et stempel på godt kvalifiserte lærere, som har gjort en god jobb i skolen. Den eneste grunnen til at vi ikke kan stemme for det, er den budsjettavtalen vi har inngått. Vi må være tro mot den avtalen vi har inngått. Og så må vi komme tilbake til disse sakene i en annen sammenheng når vi eventuelt ikke vil være bundet av en budsjettavtale. Vi syntes at lærernorm var absolutt det viktigste kravet, og derfor valgte vi å prioritere sånn som vi gjorde i denne runden.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-19:
Nye tall viser at det kommer betydelig færre studenter fra de fattigste landene etter at nytt partnerskapsprogram erstattet kvoteordningen for utenlandsstudenter. Bekymrer denne utviklingen statsråden? Hvilke tiltak ønsker han å sette i verk for at studentene fra de fattigste landene fortsatt skal bli prioritert ved norske utdanningsinstitusjoner?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-19:
Mange friskoler har store utfordringer knyttet til sin bygningsmasse. Manglende støtte til husleie og kapitalutgifter har ført til en økonomisk presset situasjon for disse skolene. Kristelig Folkeparti er glad for å ha fått på plass i budsjettforliket med regjeringspartiene og Venstre en dobling av kapitaltilskuddet. Jeg er også glad for at flertallet i komiteen stiller seg bak forslaget om at regjeringen må gjøre en grundigere utredning av hvordan kostnader til bygg kan innlemmes i tilskuddsgrunnlaget for friskolene, basert på kostnader tilsvarende det skoler og studieretninger i det offentlige har. Kompetanse er mer enn studiepoeng. Kompetanse og læring handler om å utvikle hele mennesket, og her har folkehøyskolene en svært viktig rolle. Regjeringens forslag til kutt til folkehøyskolene viste etter vår oppfatning manglende forståelse for rollen til og behovet for folkehøyskolene. Vi i Kristelig Folkeparti er glad for at vi i budsjettforliket med regjeringspartiene og Venstre fikk reversert kuttene. Kristelig Folkeparti ønsker et bredt folkehøyskoletilbud og vil jobbe videre for at elever ved folkehøyskolene kan sikres elleve måneders studiestøtte, i likhet med andre studenter. Frivillighet er en av bærebjelkene i det sivile samfunn og en viktig forutsetning for et aktivt kultur- og organisasjonsliv rundt om i hele landet. Det var derfor viktig og nødvendig at de foreslåtte kuttene til studieforbundene ble reversert, slik at denne virksomheten kan fortsette og gi fortsatt viktige tilbud til mennesker i ulike livsfaser. Bostipendet er viktig for elever i utkantstrøk. Regjeringens forslag til endring i avstandskriteriene for dette stipendet ville rammet elever som bor i distriktene, og kunne faktisk fått konsekvenser for deres skolegang. Det var derfor viktig og nødvendig at det i budsjettforhandlingene mellom regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti ble enighet om at dette kuttet ble reversert, slik at det fortsatt skal være 40 km som er avstanden fra bosted til skole, for å utløse bostipendet. Behovet for helsepersonell vil øke i tiden framover. Det må derfor tas grep framover for å sikre at vi har nok kompetent personell til å møte dette behovet. I Kristelig Folkepartis alternative budsjett foreslo vi en styrking av helsefagutdanningene gjennom å opprette 500 nye studieplasser innenfor sykepleie, 100 plasser til helsesøstre og 50 nye plasser innenfor medisin. Dette er et behov vi må komme tilbake til i senere budsjetter. Kristelig Folkeparti er glad for at budsjettforliket ga muligheten til finansiering av 30 studieplasser innenfor psykologi ved Ansgarskolen i Kristiansand, 15 desentraliserte sykepleiestudieplasser på VID vitenskapelige høgskole, i tillegg til tre stipendiatstillinger til hver av høyskolene. Teknisk Senter, Flekkefjord, gir plass og muligheter til å styrke unges kreativitet, et viktig og godt samarbeid mellom skole og næringsliv. Vi er tilfreds med at vi fikk på plass 0,8 mill. kr i statlig støtte.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-12-19:
Takk for spørsmålet. Det er imponerende å høre at Høyre har lest vårt alternative statsbudsjett til punkt og prikke, samtidig som man mener at det vi gjør, er å reversere. Jeg er helt uenig. Det vi gjør er å satse. I motsetning til Høyre anerkjenner vi ett av problemene som kan bli det største for norsk skole i tiden som kommer, nemlig lærermangel. Der hvor Høyre svarer med at det skal bli vanskeligere å gjennomføre utdanningen – femårig masterutdanning, det skal bli vanskeligere å komme inn og firerkrav i matematikk – der pedagogikkstudentene selv sier at skolepoeng hadde vært en mye bedre løsning, svarer Senterpartiet med å høre på dem. Og når det gjelder avskiltingen av tusenvis av lærere, mener vi det er det motsatte av å satse på tillit og kvalitet. Det er det motsatte av å ta elevenes behov på alvor. For det er nettopp læreren som er nøkkelen til at elevene skal lære.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-12-19:
Jeg må innrømme at jeg ikke har rukket å lese rapporten som ble lagt fram i dag, men Senterpartiet har også oppfattet at det er altfor mange ufaglærte inne i spesialundervisningen. Når elevene har krav på og får tilbud om spesialundervisning, er det ikke faglærte og kompetente pedagoger som møter dem. Det er nødvendigvis ufaglærte som må fylle det gapet Høyre har laget i skolen, der vi mangler kompetente lærere. Vi trenger nettopp lærere med tid og tillit, slik at man ikke trenger å ha elever som faller utenfor klasserommet, som det ikke er rom for innenfor klassens fire vegger, og som trenger lærerspesialister. Så får vi ta tak i dette. Jeg håper at Senterpartiet får gjennomslag for flere av sine gode tiltak – og at representanten Stokkebø kan se på tiltakene våre, ikke bare kuttene våre.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-12-19:
Det er alltids hyggelig å høre at Fremskrittspartiet ser tilbake på den tiden da det var rød-grønn regjering. Den tiden var Senterpartiet også godt tilfreds med. Vi opplever det sånn at i dagens storting er det nettopp opposisjonen som fortsatt driver fram tiltakene i skolen. Vi er også for økt lærlingtilskudd, vi er for krav om lærlinger i anbud, og vi legger trykk på enda flere studentboliger enn det regjeringen legger opp til i sitt budsjett. Det kan være begrensninger og forhandlinger i en regjering. Det kjenner jo representanten og Fremskrittspartiet godt til når de nå er med og gjennomfører en lærernorm – som nettopp er det Senterpartiet har vært redd for, nemlig en sentraliserende politikk, som Fremskrittspartiet er med og støtter i regjering.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-12-19:
Jeg skal gjøre så godt jeg kan. Det er lett å bli engasjert i denne debatten. Som ydmyk, ny representant kan jeg starte med å korrigere meg selv: Senterpartiets kutt til lærerspesialistutdanning har sammenheng med lærertetthet og spesialundervisning, men kanskje ikke på den måten som jeg la det fram på i sted. Det handler mer om ressursbruk, for vi ønsker ikke å bruke 60 mill. kr på å videreføre dette pilotprosjektet, fordi det i evalueringen kom fram at lærere satte tid til undervisning og oppfølging av elevene foran ansiennitet og lønn. Vi vil heller bruke midler på det som er godt forankret i lærerprofesjonen, nemlig tid og tillit. Statsråden ville ikke være bekjent av at opposisjonen tar føringen i utdanningspolitikken, men man trenger ikke lese budsjettforliket eller innstillingen nøye før man får bekreftet nettopp det. Der regjeringen først kuttet i bevilgningene til folkehøyskolene, studieforbund og øvrig frivillighet, har de nå snudd. Der regjeringen først kuttet i borteboerstipendet, som rystet elever og elevorganisasjoner over hele landet, har de nå snudd. Samtidig har opposisjonen evnet å samle flertall for flere merknader i innstillingen. Jeg opplevde også at statsråden til og med harselerte med koding, IKT, IT og digitalisering i skolen og kalte det «duppeditter». Men det er i forliket også en satsing på programmering. Videre kan vi lese at UNICEF nylig kartla tilstanden for verdens barn. Der kom det fram at en tredjedel av internettbrukerne i dagens samfunn er nettopp barn. De ser på digital tilkobling som en overveldende positiv del av livet. De konkluderer også med at barna bør få lære digital kompetanse i skolen for å holde dem informert, engasjert og trygge på nettet. Det gjør meg trygg på at vi må satse videre på dette. Fremskrittspartiet derimot satte i åpningsinnlegget sitt grunnleggende ferdigheter opp mot digitale ferdigheter. La meg bare opplyse om at det er to sider av samme sak. Det var en representant fra Høyre som trakk fram hvordan vi stiller oss til prøver og tester og i hvilken grad skoleledere skal ha innsikt i elevenes ferdigheter og mestring. Vi er ikke nødvendigvis imot det, bare fordi vi er imot at det skal være detaljert, offentliggjort og et politisk poeng hvordan den enkelte skole og elever gjør det. Vi vil heller satse på at det er den enkelte skole, den enkelte klasse og den enkelte lærer som kan legge opp til vurdering for læring.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-12-19:
Når det gjelder fysisk aktivitet, er det definitivt ikke detaljstyring av fag og innhold, det er å sikre elevene våre en praktisk og aktivt rettet hverdag, for det vet vi fungerer både for helse og for læring. Aktivitetslæring er faktisk en egen del innenfor pedagogikken – jeg anbefaler flere å sjekke opp det. Ellers kan jeg føye til at jeg er glad for at elleve måneders studiestøtte løftes, men man må faktisk poengtere at det er studentene selv som betaler for det gjennom økt studielånsrente. Jeg kan gjerne applaudere regjeringens og representanten Simonsens bygging av studentboliger, men Senterpartiet ville ha bygd flere. Når det gjelder høyere utdanning, er det synd at finansieringssystemet blir brukt for å omfordele, og at struktur og geografi er viktigere enn fag og kvalitet. Så må jeg til slutt bare utfordre når det gjelder fraværsgrensen: Hva slags bruk av ressurser er det? Her har vi leger og helsesøstre som i dag har nok med å strekke til med arbeidsoppgavene de har fra før.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2017-12-19:
Siden Høyre kom i regjering har vi vært opptatt av å skape en kunnskapsskole med mer læring og større muligheter for norske elever. Det har vi gjort ved å prioritere det viktigste først: tidlig innsats og flere gode lærere. Men der Høyre i regjering rigger Norge for å møte framtidens kompetansebehov, vil Senterpartiet reversere. Vi har innført femåring masterutdanning, som lærerne selv etterspurte, og som vil bety mer praksis, faglig fordypning og digital kompetanse. Senterpartiet vil reversere. Vi har innført nye karriereveier for lærerne i klasserommet, såkalte lærerspesialister, som lærerne selv er fornøyd med. Senterpartiet vil reversere og kutte. Hvordan mener representanten Knutsdatter Strand at Senterpartiets reverseringspolitikk i skolen er det rette for å møte morgendagens behov for mer kunnskap?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2017-12-19:
Jeg merker meg at representanten ikke svarer på spørsmålet. Jeg merker meg at Senterpartiet er så ivrige etter å reversere og kutte at de ser bort fra kunnskap og bort fra rapporten som kom i dag, som viser at lærerspesialistordningen har fungert. Lærerne og skolene er godt fornøyd, rektorene oppgir at det blir bedre kultur for læring, og at ordningen bidrar til at flere gode lærere ønsker å bli i klasserommet. Derfor har regjeringen foreslått å utvide ordningen. Men Senterpartiet vil reversere og kutte, så jeg skal spørre representanten igjen: Hvorfor vil Senterpartiet kutte en ordning, en attraktiv karrierevei, som bidrar til rekruttering, og som kan motvirke at lærerne søker seg bort fra skolen?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2017-12-19:
Altfor mange elever blir mobbet. Det er elever som legger seg med en klump i halsen og våkner opp med vondt i magen, elever som gruer seg til skolen fordi de vet at de skal møte mobberne enda en dag. Det er forferdelig vondt for dem det gjelder, og det er et alvorlig samfunnsproblem. Regjeringen trapper derfor opp kampen mot mobbingen. Vi har mer enn doblet ressursinnsatsen og innført en skjerpet aktivitetsplikt. Vi har bygd ut et bedre sikkerhetsnett, som fanger opp de sakene der skolene svikter, og nå innfører vi sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre mobbeombud i alle fylker. Ingen skal kunne snu seg vekk, si at de ikke visste eller la være å gripe inn. Med Høyre i regjering skal kampen mot mobbingen fortsette med forsterket slagkraft. Heller ikke for dem som slipper unna mobbingen, går livet alltid på skinner. Også medelever som ser ut til å ha det bra, kan ha det vanskelig, og med Høyre skal vi derfor bygge et sterkere lag rundt eleven. Derfor har vi lovfestet at alle kommuner framover skal ha helsesøstre og psykolog, og vi legger fram en opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse. Derfor har vi gitt over 1 mrd. kr til skolehelsetjenesten og helsestasjonene. Det har ført til over 400 flere helsesøstre, og ventetiden for å få hjelp har gått ned. I budsjettet for 2018 styrker vi arbeidet med 300 mill. kr. Vi har også satt i gang et forskningsprosjekt, Et lag rundt eleven, for å finne ut hvordan vi best kan bruke flere yrkesgrupper i skolen som samarbeider for å gi elevene best mulig oppfølging. Sammen med den nasjonale satsingen til regjeringen, Kristelig Folkeparti og Venstre jobber mange kommuner godt, og jeg må få berømme Gjesdal ungdomsskole, som representanten Roy Steffensen og jeg fikk besøke, som har satset på flere miljøterapeuter og fått et enda bedre læringsmiljø. Laget rundt eleven virker. Høyre jobber for en skole der ingen skal måtte stå opp om morgenen og grue seg fordi man blir mobbet, og der helsesøster alltid skal ha en åpen dør når man trenger det. Derfor bygger vi et sterkt lag rundt eleven med tydelige rammer, krav til oppmøte, gode og oppdaterte lærere og flere helsesøstre og yrkesgrupper for å følge opp den enkelte. Det bidrar til bedre trivsel og psykisk helse, mindre fravær og frafall og mer læring for norske elever.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2017-12-19:
For to uker siden var vi begge på PIRLS-konferansen i Stavanger. Der fikk vi vite at elevene leser mye bedre etter innføring av Kunnskapsløftet, med høyere læringstrykk på de grunnleggende ferdighetene. Da er det interessant å huske at Øystein Djupedal fra SV i 2007 innrømte at SV hadde tatt for lett på dette med kunnskap, og at de ikke hadde prioritert at elevene skulle lære norsk, matte og engelsk grundig. Nå virker det som om SV går baklengs inn i framtiden, for det er mye snakk om fysisk aktivitet, flere lærere og kulturtilbud som skal inn i skolen. Blant annet er det i deres alternative budsjett satt av 3 mrd. kr til mer frukt og grønt og skolemat. Men det er lite snakk om innholdet i dagens undervisning, kompetansen til lærerne og det faglige fellesskapet på hver enkelt skole. Det var ganske tydelig da representanten Fagerås sa til Utdanningsnytt at tidlig innsats ikke er å prioritere lærerspesialister i de første klassene, og at ordningen er omdiskutert. Kan representanten Fagerås forklare hva som er så diskuterbart med flere karriereveier i skolen og høyere satsing på flere lærerspesialister?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2017-12-19:
Det er 10 000 elever som går ut av grunnskolen uten å kunne lese, skrive og regne skikkelig, og skolen klarer ikke å utjevne sosiale forskjeller. Jeg forstår det slik at SVs viktigste tiltak mot dette er å bruke 3 mrd. kr på bl.a. skolemat og frukt og grønt. Det mener jeg er feil prioritering. Så har representanten snakket en del om det å ha en tillitsreform og å ha tillit til lærerne i skolen. Jeg har litt problemer med å skjønne hva SV legger i det. Høyre er opptatt av at lærerne skal ha kompetanse og handlingsrom til å utvikle gode undervisningsopplegg – et profesjonsfellesskap. Vi vil slanke læreplanene for å ha mer dybdelæring og redusere tidstyvene i skolen. Jeg merker meg at det eneste SV egentlig foreslår når vi diskuterer dette, er å fjerne nasjonale prøver. Ellers er SV først i køen for å foreslå flere ting som skal inn i skolen, som f.eks. fysisk aktivitet. Senest i denne budsjettinnstillingen kritiserer SV regjeringen for å fjerne et rapporteringskrav om å kartlegge utdanningen til SFO-ansatte. Mitt spørsmål er om representanten kan nevne tre konkrete rapporteringskrav som de ønsker å fjerne for å gi mer tillit til lærerne.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2017-12-19:
Mer praktisk, variert undervisning er vi for, derfor satser vi nå på kompetansen til lærerne og på femårig masterutdannelse, sånn at man lærer mer varierte pedagogiske metoder. Tid i klasserommet er vi for, nettopp derfor lager vi flere karriereveier, slik at lærerne faktisk ikke må ut av klasserommet dersom de ønsker å ta etter- og videreutdanning og gjøre noe annet i skolen. Du svarer fortsatt ikke på mitt spørsmål, som er: Kan du nevne tre konkrete rapporteringer rundt dokumentasjonskrav som SV mener vi må fjerne for å ha mer tillit til lærerne?
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2017-12-19:
Hver eneste dag overrekkes tusenvis av klemmer fra foreldre til små kinn som gleder seg til en dag i barnehagen. Barnehagen er både en trygg omsorgsarena og en arena for å lære gjennom lek og stimulere barns naturlige nysgjerrighet. Det er for mange det første møtet med språk, natur og ikke minst samspill med andre barn. Ting går i riktig retning. Aldri før har så mange hatt plass i barnehage, og aldri før har man gjort så mye for å få familier til å benytte seg av barnehagen. Lavinntektsfamilier får nå gratis eller billig barnehage, uavhengig av hvor de bor, og ingen betaler mer enn 6 pst. av inntekten sin for en barnehageplass. Det er bra. Men i motsetning til Arbeiderpartiet er ikke Høyre kun opptatt av kapasitet i barnehagen. Vi tar tydelige grep for å bedre kvaliteten. Vi har fornyet rammeplanen for barnehagen. Vi sikrer etter- og videreutdanning for de ansatte, særlig innen språkutvikling, og vi varsler nå innføring av en bemanningsnorm og en skjerpet pedagognorm. Vi gjennomfører i posisjon det vi lovet i valgkampen. Vi gjør dette uten å følge i Arbeiderpartiets fotspor og over natten kutte 300 mill. kr i bevilgninger til barn som går i private barnehager. Barnehagen er ikke bare en viktig fellesarena. Barnehagesektoren er også et veldig godt eksempel på en arbeidsplass med for mange ufaglærte med behov for kompetansepåfyll. Både de ansatte og foreldrene som leverer barna sine i barnehagen, har behov for livslang læring i et samfunn med store teknologiske og demografiske skifter. Derfor er en av Høyres viktigste satsinger å kvalifisere folk til morgendagens arbeidsplasser. Vi er i gang med en modulbasert fag- og yrkesopplæring slik at det blir lettere å kombinere opplæring og arbeid. Vi har styrket Kompetansepluss-ordningen. Vi har foreslått å gjøre det lettere å få opplæring med sikte på et fagbrev mens man står i arbeid. Vi setter nå i gang med å etablere en digital karriererådgivning, og ikke minst: De siste fire årene – også i dette budsjettet – gjennomfører vi store kompetansepåfyll både i helse- og omsorgssektoren og i utdanningssektoren. Men vi skal være ærlige og tydelige på at vi må gjøre enda mer i årene framover, for det er en reell risiko for at vi får et mer todelt arbeidsmarked, der flere faller ut dersom vi ikke fornyer og tenker nytt i kompetansepolitikken og i høyere utdanningspolitikken. Det nytter ikke med en stor skrivebordsmodell for å løse disse utfordringene. Vi trenger å satse på flere områder samtidig dersom vi skal lykkes med vår viktigste oppgave, nemlig å sikre at ingen faller ut, verken i barnehagen eller i resten av livet.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2017-12-19:
PIRLS-undersøkelsen viste at norske elever leser mye bedre enn før. Innføring av Kunnskapsløftet har skapt et høyere læringstrykk i skolen, og det bidrar til å utjevne sosiale forskjeller. Etter innføringen av Kunnskapsløftet innrømte både Arbeiderpartiet og SV at de hadde nedprioritert betydningen av kunnskap. Som Anniken Huitfeldt sa til Aftenposten i 2006: «Når en av fem leser for dårlig, går det ikke an å unnskylde det med at han er jo så sosialt integrert og deltar i gymmen.» Det var gode innrømmelser da, og det har ført til en politisk enighet om å skape en kultur for læring på skolen. Men denne debatten viser at venstresiden er i gang med en U-sving. Ingen snakker om at læringstrykket i klasserommet er for svakt. Ingen konfronterer kunnskapsministeren med hva han vil gjøre med de store kvalitetsforskjellene mellom A- og B-klassen på samme skole eller mellom Finnmark og Oslo. Da snakker jeg ikke om forskjeller i antall lærere, i vedlikehold av bygg eller i antall timer med fysisk aktivitet, men forskjeller i læringsutbytte og i andelen elever som fullfører videregående skole. Senterpartiet og SV er mot at skoleledere og skoleeiere skal få kunnskap om hva elevene lærer på skolen. De vil fjerne kartleggingsprøver og holde resultatene hemmelig. Samtidig har de ikke noe problem med å detaljstyre undervisningen på områder som ikke er avgjørende for elevenes læring. I stedet for å satse på etter- og videreutdanning og gode profesjonsfellesskap på hver skole sitter de på Stortinget og vedtar hvor mange minutter matte- eller norsklærere skal bruke på fysisk aktivitet i sitt klasserom. Samtidig som alle i Skole-Norge ber om at læreplanen skal slankes, og at de skal få mer tid til dybdelæring, er venstresiden de som står først i køen for at nye temaer skal inn i skolen. Samtidig som vi vet at lærerens kompetanse er avgjørende for at elevene skal lære, kjemper opposisjonen mot viktige grep i regjeringens lærerløfte. Senterpartiet og SV vil fjerne kompetansekravene for lærerne, mens Arbeiderpartiet vet vi fortsatt ikke hva mener. SV og Senterpartiet vil fjerne karakterkravene for å begynne på lærerstudiet, og Senterpartiet vil vrake regjeringens lærerspesialistordning. Det er en ærlig sak at SV og Senterpartiet prioriterer annerledes enn Høyre. De er mer opptatt av rammene rundt skolen enn av det faglige innholdet i skolen. Men det som er overraskende, er at Norges største opposisjonsparti fortsatt ikke klarer å gi et svar på hva de vil med skolen, annet enn å bevilge litt mer til mange budsjettposter. Høyre er og vil alltid være garantisten for å få mer kunnskap i skolen, for det er kunnskap som utjevner sosiale forskjeller og skaper muligheter for alle. Og etter fire år med Høyre i regjering går det rett vei i norsk skole. Elevene lærer mer, som er det viktigste med skolen, og da er det ikke på tide med en U-sving.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2017-12-19:
Representanten Fagerås fra SV spurte om jeg forsto SVs politikk. Svaret er kanskje at det gjør jeg egentlig ikke, for jeg forstår ikke politikere som skal prioritere, som ikke prioriterer det viktigste for at elevene lærer. Faglig oppdaterte lærere også i praktisk-estetiske fag, gode profesjonsfellesskap på skolene, å lese realfag, IKT-satsing, tiltak mot mobbing, styrking av spesialundervisningen – dette er tiltak som vi vet fungerer. Jeg er faktisk enig med representanten Arnstad: Kvalitet er vanskelig å måle. Men den store kvalitetsforskjellen i norsk skole handler faktisk ikke om antall minutter med fysisk aktivitet, antall lærere eller antall timer, dessverre. Det hadde vært kjempefint om det var slik, men det handler veldig ofte om kompetanse, ledelse og klare prioriteringer. Dersom vi skal sikre at skolen blir en reell arena for sosial utjevning, hvis vi skal sikre at det faktisk er slik at det ikke er lommeboken eller bokhyllen hjemme som bestemmer, må vi satse på det vi vet fungerer, og ikke det vi skulle ønske fungerte.
Grunde Almeland (Venstre), 2017-12-19:
Jeg skal ikke stå her og forskuttere hva som kommer til å skje i forhandlingene, men jeg kan si at for Venstre er det viktig å sørge for at man også har et tilstrekkelig antall gode lærere der det er behov for det. Man ser også i Venstres forslag at økt lærertetthet er et tema vi er opptatt av. Men det viktigste for Venstre er at vi sørger for en styrking av videreutdanningssatsingen vi har for lærerne, og ikke minst at vi sørger for at de ressursene som er i skolen i dag, får tilstrekkelig kompetanse – tilstrekkelig formell kompetanse også – til å kunne sørge for et godt læringsmiljø for de elevene som i framtiden skal møte et utfordrende arbeidsmarked.
Grunde Almeland (Venstre), 2017-12-19:
Det er riktig at dette var et av våre slagord i valgkampen, men for Venstre har barnehagen alltid vært en naturlig del av utdanningsløpet. En god barnehage med kompetente pedagoger er viktig for å sikre barn en god start på livet og ikke minst for å sørge for at vi klarer å utjevne forskjeller, slik at alle kan komme inn i skolen på mest mulig like fot, for å klare å mestre skolehverdagen, som for mange er svært utfordrende. Vi er veldig stolte av at vi har fått til en videre satsing på bl.a. gratis kjernetid. Det skal sikre at barnehagen faktisk er tilgjengelig for alle.
Grunde Almeland (Venstre), 2017-12-19:
Venstre er veldig positive til at det eksisterer flere karriereveier i skolen. Det er ikke minst viktig for å motivere lærere, som representanten sier, til å bli stående i læreryrket, og at det oppleves som at man kan utvikle seg. Det er veldig positivt at det finnes ordninger der man har mulighet til å spesialisere seg mens man samtidig fortsatt er i klasserommet. Denne ordningen er Venstre positive til. Det er lagt fram en evaluering av NIFU og NTNU Samfunnsforskning som peker på flere ting som også vi mener er viktige for å sikre at ordningen forbedres, særlig med sikte på å dele kunnskapen som lærerspesialistene får, med hele kollegiet. Det er også noe som må løftes videre.