Trond Helleland (Høyre), 2016-06-10:
I fjor høst hadde vi en tilstrømming til våre grenser som ingen hadde forutsett. I løpet av et par måneder i fjor høst kom opp mot 20 000 asylsøkere, og det er klart at dette skapte enorme utfordringer i hele mottakskjeden vår. Alt fra mottaksplasser, hotell, grensekontroll og politi til utlendingsforvaltning var i en ekstraordinær situasjon. Fortsatt er Utlendingsdirektoratet under et høyt saksbehandlingspress, og det jobbes hardt med å bosette flyktninger ute i norske kommuner så raskt som mulig. Flere her i dag har vært inne på det bakteppet vi har når denne saken behandles. Det er fortsatt borgerkrig og stor uro i Syria. Flere millioner mennesker er drevet på flukt. Naboland som Libanon, Tyrkia og Jordan tar nå imot over én million flyktninger fra Syria. På verdensbasis er opp imot 60 millioner mennesker drevet på flukt av ulike årsaker. Hver dag ser vi nye bilder av båter som krysser Middelhavet inn til Europa. De områdene som allerede var urolige, blir mer urolige grunnet terrororganisasjoner og lovløse tilstander. For regjeringens vedkommende har det viktigste vært å sette Norge i stand til å møte den situasjonen som oppsto i fjor høst. Det er ingen tvil om at mye kunne vært gjort bedre. Mange ting ble oppdaget underveis, og er nå under forbedring. Det er likevel viktig å huske at vi i juni i fjor bygde ned vår kapasitet for mottak av asylsøkere. I september og november slet vi med å få plass til alle. Jeg vil takke alle dem som sto på, og står på, dag og natt for å gi dem som trengte det mest, den omsorg og behandling de fortjente. Det står stor respekt av den jobben som ble lagt ned og som legges ned, ikke minst av de mange tusen frivillige som bruker store deler av sin fritid på å hjelpe til i situasjonen. Saken som i dag behandles, er én av en rekke saker og tiltak som regjeringen har satt i verk for å møte den ekstraordinære ankomsten av asylsøkere. Allerede i mai ble «Siem Pilot» leid inn for å være Norges bidrag i operasjon Triton i Middelhavet. Båten er der fortsatt og gjør en uvurderlig innsats. Jeg vil gi honnør til det norske mannskapet som gjør en formidabel innsats i Middelhavet. Gjennom hele høsten fulgte regjeringen opp med budsjettfullmakter og proposisjoner om mer penger for å møte tilstrømmingen. I starten av oktober la regjeringen fram et statsbudsjett som fulgtes opp av en tilleggsproposisjon, der vi foreslo å bruke 9,5 mrd. kr på bl.a. flere saksbehandlere, polititjenestemenn og mottak. Med andre ord, regjeringen har fremmet en rekke forslag til Stortinget for å få på plass de nødvendige bevillingene. Innstramminger i asylpolitikken er viktig av flere grunner. For det første er det helt grunnleggende at vi har kontroll ved grensen, og at vi har de verktøy som skal til for å kunne håndtere ekstraordinære tilstrømminger til Norge. Dessuten har dette en sterk signaleffekt. For det andre er flere av de foreslåtte innstrammingene egentlig krav som fremmer integrering. Krav om norsk, samfunnskunnskap, å kunne forsørge seg selv eller underholde familien, er alle krav som fremmer integrering og som fører til mindre belastning på våre velferdsordninger. For det tredje er det viktig at Norges regelverk er på samme nivå som våre naboland. Vi kan ikke ha et regelverk som gjør Norge mer attraktivt enn andre stater i Europa. I dag vil Stortinget vedta en rekke innstrammende forslag. I øyeblikket er asyltilstrømmingen til Norge lav, ja, svært lav akkurat nå. Men samtidig vet vi at tilstrømmingen i fjor kom på sensommeren og utover høsten. Nå står vi heldigvis bedre rustet, både ressursmessig og lovmessig, til å takle en eventuell ny stor tilstrømming. Det er jeg glad for. Samtidig må regjeringen følge situasjonen nøye og raskt komme tilbake til Stortinget med nye forslag hvis det skulle være nødvendig. De siste års begivenheter, den arabiske våren, krigen i Syria, russisk aggresjon på Krim og i Øst-Ukraina, konflikt, sult og krig i Afrika og terroraksjoner, har vist oss én ting: Norge blir en del av det. Det som har vært utenriks- og sikkerhetspolitikk før, blir raskt innenrikspolitikk nå. Selv om ikke regjeringen får gjennomslag for alle innstrammende forslag vi har fremmet, er jeg glad for at det er ett bredt flertall på Stortinget som fortsatt ønsker en strengere og mer rettferdig asylpolitikk. De som kommer til Norge, skal få en sjanse til å bli gode samfunnsborgere som bidrar til verdiskaping og velferd. Derfor må vi ha en politikk som sørger for at vi har kontroll over asyltilstrømmingen.