Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-12-16:
Jeg registrerer at flertallets representanter fra SV og Høyre nå dømmer dette senteret nord og ned. Det har vært en gjennomgangstone helt fra starten, selv om alle partier unntatt SV har vært positive til etablering av et IT- og kunnskapssenter på Fornebu og har vært med på vedtakene om dette, selv om man har vært litt uenige om innretningen. Så la det ligge i bunnen. Det famøse er jo at man krever en evaluering av dette senteret etter tre år. Jeg minner om at det er vel tre år siden IT Fornebu og eierne der ute overtok eiendommene. De ser dette i et 15-årsperspektiv. De private aktørene er altså villige til å tape penger i inntil 15 år før de kommer på plussiden. Hvor mange slike investorer har vi i Norge som er villige til å tenke så langsiktig? Og så til andre sentre: Silicon Valley – det er vel kanskje et av verdens mest kjente. Hvor lang tid tok det å bygge opp det senteret? 30–40 år – bare som et eksempel. Så når vi her i Norge, vi her på berget, skal begynne å evaluere før man i det hele tatt kommer i gang med noe, så virker det litt spesielt. Også Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet viste sin velvilje til å få en evaluering, men da ville vi ha en helhetlig evaluering av alle regionale sentre i Norge, noe de øvrige partier var negative til, av en eller annen grunn. Hva har så Stortinget fått tilbake fra Regjeringen med denne evalueringen? Fremskrittspartiet konstaterer at man i realiteten har fått svar på både flertallets og mindretallets forslag. Dette fremkommer ikke gjennom stortingsmeldingen Regjeringen har fremlagt, men av den uavhengige rapporten som er utarbeidet av danske Oxford Research. Oxford Research gir nemlig både en konkret statusvurdering av prosjektet på Fornebu i dag og en vurdering av prosjektet sett i sammenheng med internasjonale erfaringer. Oxford Research konkluderer på denne bakgrunn med at kunnskapssenteret på Fornebu kan – jeg understreker kan – oppfylle Stortingets intensjoner, og at prosjektets konsept kan fungere som et næringspolitisk virkemiddel. Så Oxford Research er ikke negative. De har gått grundig igjennom dette, det er et uavhengig analysebyrå og dømmer ikke dette senteret nord og ned, men sier at vi må ha visse forutsetninger for revitalisering og utvikling i tråd med visjonen. Oxford Research sier: «Resultatet er et center, som dels er et attraktivt byområde, og som dels bidrager til, at Oslo og dermed Norge opnår en stærk internajonal placering inden IT og kundskapsbaseret næring. Staten får tilmed både et privat- og samfundsøkonomisk afkast af sin investering.» Det forutsetter revitaliseringsalternativet. Fremskrittspartiet kan dermed med tilfredshet konstatere at de næringspolitiske målsettinger som har ligget til grunn for Fornebu-prosjektet, fremdeles er mulig å oppnå. At de ikke er oppnådd i dag – vel tre turbulente år etter overtakelsen av tomten på Fornebu – fremstår neppe som overraskende for noen i denne bransjen, eller for dem som har satt seg inn i hvordan utviklingen av slike sentre skjer internasjonalt. Prosjektet er basert på et 15 års utviklingsperspektiv, som nevnt, noe som er lagt til grunn for staten og de private aktørene som samarbeidspartnere når det gjelder utvikling av et IT kunnskaps- og innovasjonssenter på Fornebu. Oxford Research er imidlertid også klar på at en slik revitalisering ikke vil skje av seg selv, og gir derfor en prosessbeskrivelse der man i første fase skaper et grunnlag for revitaliseringen og deretter – over flere år – gjennomfører selve prosessen. En av forutsetningene er at det gjennom en politisk strategisk prosess skapes politisk konsensus om verdien av kunnskapssenteret og en regional IKT-klynge. Her er Oxford Research inne på en av de grunnleggende premissene for og – reelt sett – mangler ved utviklingen av kunnskapssenteret på Fornebu i dag. Kunnskapssentervisjonen lar seg nemlig ikke realisere, verken på Fornebu eller i en større regional sammenheng, hvis prosjektet kontinuerlig skal kritiseres og motarbeides politisk. Dette sier også Oxford Research tydelig fra om, som vi også ser eksempler på i dag at flertallet fortsatt gjør. Flertallets innstilling bærer også klart bud om kritikken som kontinuerlig pågår. Selv om man skulle trodd at den til tider opphetede Fornebu-debatt ville ha lagt seg etter at staten valgte sin samarbeidspartner i mars 2000, må det dessverre konstateres at kritikken og mistenkeliggjøringen fremdeles gjør seg gjeldende. Vår oppgave i denne sal i dag burde være å gi et politisk signal i retning av å skape den nødvendige politiske konsensus knyttet til en større regional revitalisering, i tråd med Oxford Research’ anbefalinger. Dette burde ikke være vanskelig, da det alltid har vært bred politisk enighet om å skape et kunnskapssenter på Fornebu. Selv om partiene har vært uenige om organiseringen av utviklingen av kunnskapssenteret, er situasjonen i dag at staten har valgt en samarbeidspartner og gjort store investeringer, i tråd med denne avtalen. Oxford Research konstaterer også at IT Fornebus visjon er basert på en proaktiv og moderne oppfatning av regional næringsutvikling i et innovasjonsperspektiv. Man sier endog at visjonen på mange områder ligger tett opptil Regjeringens egen plan om en helhetlig innovasjonspolitikk. Det burde med andre ord være grunnlag for at Stortinget i dag kunne ha samlet seg om å videreutvikle kunnskapssenteret med både samfunnsøkonomisk og bedriftsøkonomisk gevinst, fremfor å fortsette en politisk kamp. Oxford Research setter også opp en annen grunnleggende forutsetning for at revitalisering skal kunne skje. Man sier at det må utvises politisk lederskap for å løse de plan- og reguleringsmessige problemstillingene som gjenstår. Dette er kanskje noe å tenke på for statsråd Brende. I næringskomiteens høring forut for denne behandling fikk vi høre at både de private aktører i IT Fornebu og Bærum kommune gav uttrykk for nødvendigheten av en bred trepartsforhandling med staten for å løse de mange kompliserte eiendomsrelaterte problemene. Det ble også klart tilkjennegitt at muligheten for en forbedret situasjon for samtlige impliserte styrkes ved en helhetlig løsning. Det synes klart at Oxford Research har identifisert denne situasjonen, ved at man bruker terminologien: «der udvises politisk lederskab». Fremskrittspartiet mener det må være opplagt at staten – både som selger av tomt, og som premisslegger for og utbygger av overordnet infrastruktur på Fornebu – bør delta i slike forhandlinger. Flertallet anfører i denne sammenheng at staten ikke bør delta i slike forhandlinger, fordi staten er deleier i IT Fornebu-selskapene – og dermed allerede part. Fremskrittspartiet tolker dette som en oppkonstruert unnskyldning, som i realiteten er uttrykk for manglende vilje til å bidra positivt til utviklingen av kunnskapssenteret. Det forutsettes at flertallet her ikke har ment at staten, som eier gjennom SIVA, skal ivareta sin rolle som selger av tomt til IT Fornebu, eller sin rolle som utbygger av overordnet infrastruktur på Fornebu. Staten har med andre ord forskjellige roller, noe som overhodet ikke er en unik situasjon for dette tilfellet. Med forskjellige roller må det også kunne utøves forskjellige partsposisjoner, og vi snakker i denne sammenheng ikke om å gi noen gavepakker, verken til IT Fornebu eller til Bærum kommune. Dette dreier seg om å bidra til en helhetlig og samordnet forvaltning i en komplisert utvikling, der staten har mange roller. Så over til Regjeringens konkrete tilbakemelding til Stortinget gjennom stortingsmeldingen. Regjeringen sier at «fokus bør settes på anbefalingen om et samarbeid med sikte på en revitalisering av IT Fornebu». Dette er i utgangspunktet lovende, all den tid nettopp revitaliseringsscenarioet er det av Oxford Research’ scenarioer som innebærer oppfyllelse av Stortingets forutsetninger og av visjonen i hovedavtalen – som nettopp statusrapporten vi behandler her i dag, skulle avklare. Det er imidlertid grunn til å spørre seg om flertallet her har skjønt sammenhengen. I det tekniske sammendraget på side 2 i innstillingen er det referert hva revitaliseringsscenarioet faktisk innebærer: «Scenario 3: Reguleringsspørsmålene løses i 2005. Staten er aktiv medspiller og visjonen løftes til hele Oslo-regionen. I et samspill med særlig Bærum og Oslo kommuner får IT Fornebu en sentral plass både i IT-utviklingen i regionen og i den internasjonale markedsføringen av regionen.» Her stopper det altså opp. Det som kommer fra flertallets side, er usammenhengende når det gjelder konklusjoner og merknader.