Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
Skipsfarten er en viktig næring, både for landet med tanke på sysselsetting og verdiskaping og fordi den er en integrert del av transportsektoren i Norge. 75 pst. av all frakt som skjer i dette landet, skjer allerede på skip. Det er før en regner med olje og gass. Det sier seg selv at en næring som er svært viktig for at hjulene skal gå rundt i samfunnet vårt, er en næring vi bør sørge for har gode vilkår. Jeg skal faktisk selv reise langs hele kysten med ulike typer skip de to siste ukene av juni, nettopp for å oppleve hvordan losberedskapen, kystvakt, kystverk og ulike typer skip fungerer i samspill med hverandre, og for å oppleve hva som fungerer godt, og hva vi må gjøre en jobb med. Jeg opplever at debatten vi har hatt nå, og forslagene fra Kristelig Folkeparti peker i samme retning som regjeringen ønsker. En støtter opp om kursen, selv om en gir klar beskjed om at en skal ha full gass framover. Det synes jeg er veldig bra. Det er viktig at vi lager gode rammer og har et attraktivt transporttilbud, slik at de som kjøper transport i vårt land, velger skipsfart og jernbane, gjerne i kombinasjon. Da gjelder det å ha både gode frekvenser og gode volum, og også å se på hva vi kan gjøre for å redusere kostnadene. En del av regjeringens tilnærming er også å sørge for at konkurransen i markedet totalt sett er rettferdig, ikke bare mellom rederiene, men også mellom de ulike transportformene. Når vi vet at det innenfor vogntogbransjen har vært en del useriøse aktører som bidrar til et lavere kostnadsnivå enn det som er forsvarlig, er den innsatsen vi har gjort for økt kontroll og strengere regler for å ta ut de useriøse aktørene, en del av arbeidet for en bedre balanse i markedet. Jeg synes det er litt rart å høre fra opposisjonen at ingen ting har skjedd. Da er det i hvert fall verdt å påpeke at det hadde vært interessant om opposisjonen kunne påpekt ett eneste virkemiddel som forrige regjering hadde, som er fjernet med dagens regjering. Det finnes ikke. Da er det egentlig et tegn på at en i for lang tid selv ikke har gjort de grepene som en skal. For når en lister opp grepene som flere allerede har tatt, ting som allerede er igangsatt og under arbeid, blir listen ganske lang. Det er altså blitt lagt fram en nasjonal havnestrategi, den første i sitt slag. Der ligger det også inne tilskuddsordninger på over 10 mill. kr for å få til et bedre havnesamarbeid. Det er det greit å ha med seg før en kommer med altfor mye kritikk. Det er gjort en losreform som gjør at kostnadene for mange, spesielt innenfor nærskipsfarten, går ned, og bruken av farledsbevis går opp. Det betyr også lavere kostnader. Gjennom Enova, som har rekordmye penger, er det flere støtteordninger som allerede er tilgjengelige. Jeg klarer ikke helt å se at det skal være nødvendig å opprette parallelle støtteordninger, både noen som ligger i Enova, og noen som ligger utenfor Enova, når formålet hos Enova er klart definert. Enova har bl.a. støttet utbyggingen av landstrømanlegg mange steder, og i statsbudsjettet fikk de borgerlige partiene på plass en lav elavgift for bruk av landstrøm. Det er innført en ordning med vrakpant, som gjør at utskifting av gamle nærskipsfartsskip har en økonomisk stimulans i seg. Det er bedre avgifter for miljøvennlige skip enn for mindre miljøvennlige skip. Det er under dagens regjering og dagens flertall f.eks. kuttet avgifter som gjør at fartøy på opptil 8 000 bruttotonn ikke betaler losberedskapsavgift. Fartøy på under 70 meter betaler ikke sikkerhetsavgift. Og hvis en har høy score på miljøindekser, betaler en ingen avgift uansett hvor stor en er. Det er altså en avgiftslettelse på 86 mill. kr. Jeg husker at da jeg selv satt i opposisjon og forrige regjering kom med en avgiftslettelse på 10–15 mill. kr, var det en kjempesatsing. Nå er altså avgiftslettelsen bare i 2016-budsjettet på nesten 90 mill. kr. I tillegg ligger det i revidert budsjett bl.a. en støtteordning for grønn teknologi for igjen å gjøre konkurransedyktig, miljøvennlig skipsfart mer attraktiv. Det skjer veldig mye. Er vi i mål? Nei, på ingen måte, for vi startet på ganske bar bakke, men jeg mener at vi viser en retning som Stortinget nå er med på å styrke. Den innsatsen skal vi ta med oss videre, og den kommer til å synes i Nasjonal transportplan, som framlegges om mindre enn et år.