Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2009-05-15:
Vi behandlet, som saksordføreren var inne på, for to år siden, nøyaktig den 23. april 2007, premissene for den nye alderspensjonen. I dag behandler vi som kjent den nye loven som skal sette deler av dette pensjonssystemet ut i livet fra 2010, mens andre deler er utsatt til 2011. Dessverre vil dagens vedtak bety en kraftig reduksjon og inndragning av folks pensjoner. Framtidens generasjoner vil få langt mindre i pensjon enn det som er tilfellet med dagens system. Etter mitt skjønn vil det bety at det systemet flertallet i denne salen går inn for, på mange måter er en gedigen sparereform, der man har funnet på en rekke begrunnelser, uten at de er godt nok dokumentert, for hvorfor man skal drive og spare i folks pensjoner. Jeg har lyst til å vise til at både SSB og Steinar Juel i Nordea marketing har påpekt at det såkalte pensjonsgapet nærmest er fjernet, og at man ikke har det behovet for å foreta den innsparing som lå til grunn da man satte i gang dette arbeidet. Det synes jeg er verdt å lytte til, det synes jeg er ting man skal ta inn over seg. Derfor ville det også vært viktig, synes jeg, at man kunne ha beholdt dagens system, med en del forbedringer og justeringer, framfor å innføre en gedigen sparereform for det norske folk. Jeg tror ikke det norske folk i framtiden vil finne seg i at staten blir bare rikere og rikere, mens de selv skal få mindre og mindre i pensjon. Det vil være resultatet av den pensjonsreformen som flertallet i dag iverksetter. La meg så få lov til å illustrere det med noen eksempler: La oss si at vi tar en person som er født i 1963, som pensjonsreformen vil få full virkning for, som startet å jobbe da han var 24 år, som ikke har rett til AFP, og som tilhører lavinntektsgruppene. Fjorårets beregninger fra Teknisk beregningsutvalg viser at 17 pst. av arbeidsstyrken, dvs. over 415 000, tilhører lavinntektsgruppene. Snittet for en lavinntektsgruppe totalt var en årslønn på 284 600 kr. La oss ta bussjåføren som tilhører den lavinntektsgruppen. Han vil, med det systemet som det legges opp til, ikke kunne klare å benytte seg fullt ut av muligheten til å gå av tidligere enn ved 67 år. Hvis han er utslitt og ikke makter å stå lenger i arbeidslivet enn til han er f.eks. 62, 63, 64 eller 65 år, kan han ikke gå av, fordi han til sammen har tjent opp for lite årlig pensjon. Altså: Inntektspensjonsbeholdningen pluss garantipensjonsbeholdningen vil være såpass liten at den årlige pensjonen vil være under det som er garantipensjonen, noe som gjør at skal han komme over det nivået, må han jobbe til han er 67 år. Det vil på mange måter være de reelle sliterne, de som har nedsatt arbeidsevne, og kronisk syke som vil være de store taperne med den nye reformen. De som er friske, og ikke har helsemessige problemer, som kan stå lenge i arbeidslivet, kan naturlig nok tjene på den nye reformen, fordi de kan jobbe i mange flere år. Dette betyr hvis man tar den personen som jeg viste til, som er født i 1963, at han ved å ha jobbet fra han var 24 år til han er 67 år, altså i 43 år – tre år lenger enn full opptjening med dagens system – vil få en årlig pensjon på 141 176 kr, dvs. at han vil få redusert sin årlige pensjon med nesten 20 000 kr. I tillegg innføres det nye reguleringsprinsipper, som gjør at staten reduserer kjøpekraften hans for hvert år han er pensjonist. Det er realiteten med det nye pensjonssystemet som flertallet her går inn for. Jeg synes også det er interessant å legge merke til hvis vi ser på antallet som vil være avhengig av en garantipensjonsbeholdning, at alle de som tilhører lavinntektsgruppene, vil uavhengig av om man er gift eller enslig, tjene opp en såpass liten inntektspensjon at de må ha et supplement av garantipensjonsbeholdning. Det betyr at over 166 000 flere yrkesaktive vil ha behov for å få supplert sin pensjon med en garantipensjonsbeholdning enn det som er tilfellet i dag når minstepensjonister får supplert inntektspensjonen sin med et særtillegg. Jeg synes også det er finurlig at den nye reformen legger opp til en såpass kraftig forskjellsbehandling mellom enslige og gifte pensjonister. Vi har tross alt innenfor dagens system også en avkorting av grunnpensjonen for gifte og samboende pensjonister, en avkorting som Fremskrittspartiet er sterk motstander av og tidligere har fremmet forslag om at skal nedtrappes. Der fikk vi til et samarbeid med Bondevik II-regjeringen. Det har nå dessverre stoppet opp. Fortsatt er det slik, også i dagens system, at gifte og samboende pensjonister får en avkorting på 15 pst. Den avkortingen ønsker Fremskrittspartiet å fjerne. Vi ønsker at alle skal få 100 pst. grunnpensjon, uavhengig av sivilstand. Men i det nye systemet, står det også klart og tydelig i proposisjonen, skal garantipensjonsbeholdningen og garantipensjonsandelen – og det synes jeg er ganske interessant – differensieres basert på sivilstand. Det betyr at er du enslig, skal man ta utgangspunkt i en ensligs minstepensjon. Er du gift, skal man ta utgangspunkt i minstepensjonsytelsen for gifte. La oss bruke som eksempel Kari og Trine. De er begge født i 1963, de jobber hos samme arbeidsgiver, de har den samme lønnen, de gjør de samme arbeidsoppgavene, og de bestemmer seg for å slutte og gå av med pensjon samtidig. La oss si at de jobber i foredlingsindustrien og er utslitt når de er 65 år. Det vil bety at de har jobbet i over 40 år. De vil få langt lavere pensjon enn opptjeningen med dagens system. I tillegg betyr det at på grunn av differensieringen mellom gifte og samboende pensjonister, vil Trine – hvis vi sier at hun er gift og Kari er enslig – årlig tape 25 000 kr i pensjon bare fordi hun er gift. Så store utslag vil differensieringen i garantipensjonsbeholdningen gi. Jeg lurer på hvorfor dette flertallet ønsker å forskjellsbehandle gifte og samboende pensjonister enda mer. Hvorfor er det sånn at det er de lavtlønte som skal bli mest forskjellsbehandlet? Mitt spørsmål går i så fall til SV. Hvilken fornuftig begrunnelse har de for å gå inn for et system som forskjellsbehandler lavtlønte gifte så til de grader som det nye systemet legger opp til? Tjener du 400 000 kr eller mer, har du tjent opp en såpass stor inntektspensjonsbeholdning at din årlige pensjon er så stor at du ikke kommer borti problematikken med garantipensjonsbeholdning – ergo ingen avkorting. Du vil se at de som har høy lønn, uavhengig av sivilstand, ikke får noen avkorting, mens de som har lav lønn, får avkortning – og jo lavere lønn du har, dess større avkorting – i henhold til sivilstand. Jeg synes det er urimelig. Jeg synes også det er litt bemerkelsesverdig at Kristelig Folkeparti har gått inn for et system som så til de grader diskriminerer de pensjonistene som er gift. Det synes jeg er synd, men dette viser bare at vi har fått et system som er en gedigen sparereform. Konsekvensene av den nye pensjonsreformen – som saksordføreren ikke var så tydelig på – går på reguleringene i framtiden. Vi skal gå inn på et nytt reguleringsprinsipp der man skal regulere i forhold til prisvekst minus et faktorfradrag på 0,75 pst. Det betyr, som jeg sa, at du vil få redusert din kjøpekraft for hvert år du er pensjonist. I forhold til dagens system, i forhold til om du beholder en regulering i henhold til lønnsutviklingen, vil du få det dårligere. La oss ta et eksempel: Du tjener 5 G, ca. 351 000 kr, og du har rett til den nye AFP-ordningen som ble framforhandlet i fjorårets lønnsoppgjør, du jobber i industrien, startet å jobbe da du f.eks. var 22 år, har jobbet i 40 år, er reelt utslitt, makter ikke å stå lenger i arbeidslivet. Det hjelper ikke å kombinere en deltidsstilling med pensjon hvis du ikke har en arbeidsevne som tilsier at du kan kombinere dette. Selv med den nye AFP-ordningen, som også vil være en gedigen svekkelse i forhold til den AFP-ordningen som finnes i dag, vil vedkommende for det første få langt lavere pensjon. I tillegg: Hvis han må gå av når han er 62 år, vil de nye reguleringsprinsippene, forutsatt at han lever til han er 81 år, ta tilbake til sammen 231 000 kr av pensjonen hans. Så mye vil den totale kjøpekraftreduksjonen være for denne personen i forhold til å beholde dagens reguleringssystem. Jeg synes det er nok et bevis på at her prøver det politiske flertallet å vise at man gir med den ene hånden, for så å trekke tilbake halvparten når vedkommende blir pensjonist, med den andre hånden. Det er liten tvil om at det nye systemet vil være mer komplisert enn dagens system. Vi skulle gjennomføre en ny pensjonsreform, ut ifra at man skulle sikre et bærekraftig pensjonssystem og i tillegg få et enklere system – ble det sagt. Så har vi fått det som går på arvegevinst, at en såkalt arvegevinst, som skal beregnes for hvert årskull, legges inn i det enkelte års levealdersjusteringstall. Det vil jo komplisere dette betydelig. Det vil faktisk gjøre det sånn at så å si ingen har mulighet til å kunne regne ut eksakt sin pensjon før man blir pensjonist. Det skal også bli interessant om man evner, med tanke på de utfordringene man IKT-messig allerede har i Nav, å få på plass et godt nok IKT-system som klarer å ta alle disse kompliserte faktorene inn over seg og få til et enkelt og greit beregningssystem. Det gjenstår å se. Jeg håper for alle landets pensjonister at det ikke blir noe problem. Så får vi se når vi kommer til 2010 eller 2011 om det blir noe problem eller ikke. Jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet ikke har blitt med på den nye sparereformen som skal ramme alle pensjonister, både de som blir pensjonister i framtiden og også de som er pensjonister i dag, med de nye reguleringsprinsippene. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet er det eneste partiet i dette huset som fortsatt mener og er krystallklar på at pensjon er en opptjent rettighet, en rettighet som skal følge den enkelte, og som den enkelte skal få beholde. Jeg er derfor glad for at vi går inn for å videreføre dagens system, og at Fremskrittspartiet som det eneste partiet på Stortinget er såpass tydelig og klar på det. Vi fremmer derfor et forslag om å bevare dagens system, med enkelte forbedringer og justeringer. Det betyr at vi vil fjerne avkortingen i grunnpensjonen for gifte og samboende pensjonister. Vi vil øke pensjonsopptjeningen fra 3 til 3,5 pensjonspoeng for ulønnet omsorgsarbeid. Vi vil innføre pensjonsopptjening for avtjent verneplikt, og legge det inn i det systemet vi har i dag. Vi fjerner minstepensjonsfella – som statsministeren også har vært opptatt av – ved at de som har jobbet en del, skal få beholde en del av den pensjonen man har tjent opp. Det går det også an å innfase i dagens system, uten å ha en stor, ny og komplisert reform. Vi ønsker også å øke minstepensjonen for alle minstepensjonister opp til 2 G. Dette er noe av det vi foreslår. Samtidig går vi naturlig nok inn for at framtidens pensjonssystem – der man beholder dagens system – må innebære at såkalt negativ effekt bortfaller, og at man finner gode ordninger for å få vekk det problemet, som også dessverre rammer en god del pensjonister. Jeg la merke til – avslutningsvis – at saksordføreren innledet med et sitat fra den gang man behandlet folketrygden i 1966. Jeg merket meg også at saksordføreren sa at folketrygden er ingen mild gave fra staten, men det er noe vi skal betale selv. Ja, med det nye systemet må man betale mer for å få mindre. Jeg merket meg at saksordføreren sa at da vi fikk på plass folketrygden, gikk vi fra et fattigsamfunn til et velferdssamfunn. Med tanke på at også framtidens garantipensjon fullt ut skal levealderjusteres, er jeg redd for at det oppstår nye hull i pensjonssystemet og nye utfordringer i framtiden, spesielt rettet mot dem som har stått langt unna arbeidslivet – kronisk syke, folk med nedsatt arbeidsevne eller som har jobbet deltid i noen år – som vil bli sterkt rammet av det nye systemet, som gjør at man får redusert pensjonen sin betydelig. Kanskje vil det nye systemet føre til at man fjerner minstepensjonsfella, men kanskje vil man skape nye feller, nemlig en fattigdomsfelle, noe også Bjørgulf Claussen, professor i trygdemedisin, uttalte tidligere i forbindelse med behandlingen av stortingsmeldingen for to år tilbake. Jeg tror han har et vesentlig poeng med de uttalelsene han kom med den gangen, og med de betraktningene han hadde rundt pensjonssystemet den gangen. Med dette tar jeg opp vårt forslag i innstillingen.