trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Eg vil takke komiteen for eit godt arbeid. Eg vil kommentere kort nokre av dei sakene som er her. Eg er glad for den tilnærminga som ein samla komité òg har til dei sakene som ligg her. Eg vil starte med Mo i Rana. Dette er ein flyplass som vil gi denne regionen moglegheit til å få ein storflyplass. Dette er ein av få regionar i Noreg som ikkje har den typen flyplass, og det får dei no i Mo i Rana. Eg har lyst til å seie at lokalt næringsliv og kommunen har spelt ei veldig viktig rolle for å drive fram dette prosjektet, og dei har tatt eit stort løft med å stille lokale midlar til disposisjon. Polarsirkelen Lufthavnutvikling har vore heilt avgjerande i arbeidet. Det er viktig at dei lokale aktørane no arbeider vidare med å sikre at dette prosjektet blir ein suksess. Så vil eg peike på at òg staten har tatt eit stort ansvar. Den forventa kostnaden har auka med nesten 50 pst. under planlegginga, og staten har tatt denne kostnadsauken. Staten og Avinor vil òg ta risikoen for kostnadsauke i utbyggingsperioden. Dersom det arbeidet som er gjort lokalt, kan medverke til å redusere Avinors planleggingskostnader, er dette noko dei lokale aktørane eventuelt må ta opp med Avinor. Eg vil òg kommentere Stord Lufthamn. Eg registrerer dei føringane som er komne frå komiteen her. Me hadde nok sett for oss at det var tilstrekkeleg å vareta behova til næringslivet med eit noko anna tilbod, men me følgjer sjølvsagt opp det som eit samla storting ber oss om i denne saka. Så vil eg peike på, som òg representanten Mossleth gjer, at det er urovekkjande med dei kostnadsaukane me har, ikkje minst på jernbane. Men me er jo no i gang med å gjere nettopp det representanten Mossleth ber oss om: å sjå på heilskapen, sjå på samarbeidet mellom Bane NOR, Jernbanedirektoratet og departementet. Det bekymrar oss naturleg nok med dei store kostnadsaukane me ser, på 70 pst., knytte til prosjektet i Østfold. Med ein gong me blei kjende med at det ville bli kostnadsaukar, la me fram ei melding til Stortinget, i fjor vår. Da trudde me ikkje at kostnadsauken skulle bli så stor. Når me no fekk dei oppdaterte tala i løpet av denne våren, har me òg gått til Stortinget med det så fort som mogleg. Me såg òg ein kostnadsauke på Lærdalstunnelen i Vestland fylke. Det er viktig òg å få gjort det arbeidet som gjeld tunnelsikkerheit.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Eg deler den gleda representanten Juvik har over det me har opplevd no på Helgeland. Dette er ein av få regionar som ikkje har den type flyplassar som gir moglegheit for å få større fly til å lande, så eg deler fullt og heilt det. Eg veit òg godt om denne problemstillinga, for eg veit det er betydelege kostnadar som både kommune og aktørane har hatt her. Det eg sa, er at dersom det arbeidet som er gjort lokalt, kan medverke til å redusere Avinor sine planleggingskostnadar, er dette noko dei lokale aktørane kan ta opp med Avinor. Eg synest nok at det prinsipielt er sånn at når ein no har sagt ein vil stille med eit lokalt bidrag på 600 mill. kr – det er eg veldig glad for, og det er imponerande korleis dei har greidd å løfte dette – er det viktig at me står ved det når me har inngått den type avtalar. Derfor meiner eg at når ein bidreg med det lokale bidraget, veit me garantert at denne flyplassen kjem.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Ja, det kan eg. Vårt mål er at med dei vedtaka som no blir gjorde, ønsker me å sluttføre planleggingsarbeidet denne hausten, og me håper at me kan starte arbeidet våren 2022, heilt i tråd med det Stortinget ber om.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Eg deler den beskrivinga som representanten Mossleth her gir over situasjonen på kystruta. Hurtigruten har fem skip i gang. Eg veit dei òg jobbar med eventuelt å auke den kapasiteten, men dei er opptatt av korleis sommarmarknaden blir. Me ser no at vaksineringa går veldig godt, og derfor har dei òg tru på at aktiviteten kanskje vil vere enda større, men det vil vere Hurtigrutens vurderingar. Når det gjeld Havila, veit me at dei har hatt utfordringar knytte til korona og med å få ferdigstilt skip. Det er heilt riktig som representanten Mossleth peiker på, at me håper ein del vil skje i løpet av tredje kvartal. Men eg er ikkje kjend med at det er utfordringar knytte til godsdelen når det gjeld Havila. Det skal eg ta med meg, men eg opplever at når deira skip er på plass, vil det vere i tråd med avtalen. Me veit at nettopp gods frå Tromsø og nordover er ein veldig viktig del av avtalen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Jeg er veldig enig med statsråden i at ulykkene er en stor bekymring, men det er jo sånn at etter at man ønsket at flere skulle sykle, var det det samme som skjedde – ulykkene gikk kraftig opp. Det er vel egentlig ikke så stor forskjell på det. Men det jeg egentlig har lyst til å spørre statsråden om, er noe annet. Han sier han er veldig glad for det forslaget som kommer nå, men dette er jo en kritikk av statsråden, som har lagt fram og laget nye regler, fra et stortingsflertall bestående av partiene fra hans egen regjering. Ser ikke statsråden at dette tydelig virker som om han ikke har gjort nok? Jeg mener at han har gjort veldig mye, men han burde latt det virke. Det er spesielt at man fra hans eget parti i Stortinget fremmer et forslag som egentlig sier at statsråden ikke har gjort den jobben han skal gjøre.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Det siste Jan Bøhler tok opp, er jeg veldig enig med ham i. Det er ikke bare å sende dem ut i den vanlige veien, og så har man løst problemet. Jeg tror man da fort kommer til å se at vi kommer til å få store utfordringer. Hvis alle skal ut og kjøre sammen med alle andre trafikanter i sentrum, tror jeg det kan bli en utfordring. Debatten her er ganske lik debatten der ute, og jeg har stor forståelse for at mange er bekymret, og jeg mener at en del grep må tas. Men jeg opplever også at det er en bransje hvor de aller fleste, hvis ikke alle, er ganske opptatt av å prøve å være seriøse, prøve å legge til rette på en god måte. Det er tatt initiativ, også fra bransjens side, for å finne gode løsninger. Når jeg hører enkelte representanter på denne talerstolen si det er et enormt problem, at jernskrap ligger strødd rundt, er det å dra det ganske langt. Det gjør at denne debatten blir enda mer polarisert – litt slik som den er ute. Når man vet at det er aksjonsgrupper som prøver å sette syklene i et mest mulig dårlig lys ved å reise rundt og plassere dem slik at de er til skade og sjenanse for folk, gjør ikke det at denne debatten blir enklere. Som representanten Johnsen var inne på: Noen sa at det har gått fort igjennom Stortinget, at det har vært et kjapt lovarbeid. For noen som er glad i at ting går fort, er ikke det nødvendigvis galt, men det er kanskje andre saker vi heller burde brukt den effektiviteten på enn akkurat denne – ikke fordi jeg ikke har forståelse for noen av de tingene som kommer her, men med bakgrunn i at det allerede er gjort en del grep for å rydde opp. Statsråden redegjorde litt for det også. Statsråden sier at de ikke har sett den samme utfordringen med elsykkel. Det tror jeg ikke er så veldig unaturlig, det er nesten litt som med Segway. Da vi sa ja til Segway – jeg kan mye om det, for jeg var statssekretær da vi sørget for å gi tillatelse til det – tror jeg det var 51 eller 52 høringssvar. Alle var negative, med unntak av to, og det var de to som skulle selge det – ikke så veldig rart. Men et høringssvar sa det ville flomme over av Segway-er rundt omkring på fortau og over alt. Det ble ikke helt slik. Men det er klart, vi så kanskje ikke helt omfanget. Elsparkesykler er kanskje det som kom etter at man gjorde om reguleringen og gjorde det litt enklere. Jeg håper og tror det er kommet for å bli, og at de tingene som allerede er gjort, vil gjøre det enklere og redusere konfliktnivået. Det er det som er viktig. Jeg mener at noe av det Stortinget i dag fatter vedtak om, er å skru til enda litt mer og være enda tøffere, noe man kanskje ikke hadde behøvd å være.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Ofte pleier det å være andre som kommer inn i transportkomiteens debatt, men nå var det vi som krasja inn i kommunal- og forvaltningskomiteens debatt. Jeg har lyst til å si i hvert fall det siste jeg mener at man skal ha med seg. Jeg opplever at det kanskje er nesten 10–1 her i salen; det er de som er veldig kritiske, og så er det kanskje én på den siden som synes at dette er et veldig bra transportmiddel. Man skal ha med seg at det er ganske mange som synes det, for hvis det ikke hadde vært slik at dette var et transportmiddel som folk ville ha, hadde det ikke vært noen utleie, og da hadde det ikke vært noen som hadde drevet med det. Så jeg synes også det er et viktig poeng å ha med. Så er det ikke tvil om at når det er utleie, er forholdene kanskje litt annerledes enn hvis det var ens eget, jf. det statsråden var inne på med elsykler kontra elsparkesykler. Jeg mener at det er viktig med kontroller. Der har man nå sett at man har satt i gang og gjennomført noen kontroller. Det tror jeg er bra, for jeg tror at i det øyeblikket man har gjort det noen ganger, kommer det til å skje ting. Jeg skal ikke bruke mer tid nå, men bare si at jeg synes det har vært en morsom og fornøyelig debatt. Og så til Bøhler: Jeg tror vi skal holde oss til dem som går i 20, og det er jo det utleieselskapene kommer til å gjøre. Så vil det nok helt sikkert alltid være sånn at det er noen som trimmer bil, det er noen som trimmer moped, og det er noen som kommer til å trimme elsparkesykkel. Sånn er det. Men det beste vil være om folk følger de reglene som er der. Jeg håper også at de som kjører – enten det er på elsparkesykkel eller man bruker andre framkomstmidler – tar det ansvaret de i henhold til lovverket har for å forholde seg til andre trafikanter og vise aktsomhet og være varsom i trafikken. Jeg mener at vi har veldig god opplæring i Norge, men kanskje må vi ha enda litt bedre opplæring. Når man kjører på elsparkesykkel, må man oppføre seg på en skikkelig og ordentlig måte, for det er andre man skal ta hensyn til.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Det er jo ikke sånn at Posten ikke har prøvd å få til en avtale. Det er også viktig å ha med seg når vi skal diskutere dette. Det er ingen andre banker som vil fortsette med den ordningen. Så kan man sikkert sitte i denne salen og si at man gjerne kan få det til, men det vil koste mye penger. Jeg er ikke sikker på om det er der man vil bruke alle de pengene når det nå er etablert bl.a. bank i butikk. NorgesGruppen har opprettet det i mange av sine butikker. Det betyr at det er en mulighet veldig mange steder til å få det til. Men jeg er helt enig. Det er en utfordring for noen få som bor et sted der det er en utfordring å klare å få disse tjenestene fordi man ikke er digital. Det skal man faktisk ha respekt for. Det er lov å ikke være digital. Det betyr at da må man jobbe for å legge til rette for hvordan man skal kunne få det til på en god måte. Derfor er vi fra Fremskrittspartiets side med på den flertallsmerknaden som er tydelig på at man ber regjeringen følge opp dette for å se hvordan staten og finansinstitusjonene sammen kan ta ansvar for å utvikle kompenserende tiltak, slik at alle, inkludert sårbare grupper, har tilgang til grunnleggende banktjenester i hele landet. Jeg er overbevist om at det finnes kreativitet. Jeg minnes den gangen vi vedtok Post i butikk. Det var mye motstand, og det var mange som var eitrende forbannet den gangen – unnskyld, president – fordi man skulle legge ned en del postkontorer og innføre Post i butikk. Men jeg tror det er mange som ser at de har fått et mye bedre tilbud. Vi har fått et tilbud mange flere steder. Man kan også hente posten på helt andre tidspunkter på døgnet enn det man kunne før. Det er jo noen av de mulighetene jeg er overbevist om at man vil se her, og det er aktører som vil se på de mulighetene. Jeg skjønner at for noen partier er det sånn at man skal tvinge noen banker til å ta dette, men da må man også være villig til å ta den kostnaden istedenfor å prøve å se om man kan få til dette på en god måte. Det er det jeg opplever at man legger opp til fra regjeringens side, at man ønsker å finne en løsning. Jeg er enig i det som foregående taler sa. Noe av det som er bekymringen i innstillingen fra komiteen, er at det er noen mennesker som ikke vil ha et tilbud som de trenger, og som ikke kan bruke de digitale løsningene som er der. Jeg er overbevist om at vi klarer å få det til, og jeg ser på statsråden at han sikkert kommer til å si noe om det. Jeg er helt sikker på at statsråden, regjeringspartiene og regjeringen tar dette på alvor, fordi vi er opptatt av at alle skal være inkludert i samfunnet.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Det kunne vært morsomt å starte med å si at det er hyggelig på jordet – apropos foregående taler. Denne debatten blir ganske fantastisk, og jeg lurer på om noen av representantene har lest eller satt seg inn i fakta her. I dag har Posten 1 360 Post i butikk og 35 postkontorer. Det blir 1 450 nye nærbutikker som man skal kunne få banktjenester i. Det betyr at det blir flere steder hvor man kan få ut kontanter eller betale regninger, enn det nettet som Posten har i dag. Så er det selvfølgelig ikke sikkert at det er alle de samme butikkene, eller noen flere butikker, som akkurat nå har Post i butikk, men det betyr at man kommer mye, mye lenger. I denne salen sitter alle partiene og er kjempeopptatt av at vi skal digitalisere mer, at vi skal forenkle, at vi skal gjøre ting enklere. Det betyr at nå sender vi på digitale opplegg, brevene kommer rett inn i postkassen, digitalt, og da blir det mindre post å kjøre rundt for alle disse postbilene som representanten Johnsen er opptatt av. Det er det som er utfordrende, ikke fordi man ønsker at man ikke skal kjøre rundt med postbiler og levere post. Men det er altså slik at konsekvensene av det vi sitter og fatter vedtak om i denne salen, gjør at vi kommer dit vi gjør. Statsråden er opptatt av å se på hvordan man skal klare å sikre dem som kommer utenfor og ikke har den muligheten, og det er også Fremskrittspartiet veldig opptatt av. Jeg tror kanskje jeg har litt mer erfaring med å sende post enn representanten Mossleth, fordi jeg samler på pins. Derfor begynner jeg å få ganske god erfaring. Jeg opplever nok at det tar litt lengre tid før de kommer eller jeg får levert dem der de skal leveres. Noen ganger tar det lengre tid enten det er i denne byen eller andre steder i landet. Men jeg må si at når man som eksempel på at slik er verden, bruker det at man ikke får gebisset sitt på 14 dager i Posten og må spise grøt i 14 dager, eller det at man må reise i mange timer for å hente posten i postkassen sin, tror jeg det har vært noe av utfordringen før også. Det er ikke normalen. Jeg opplever at de gangene man har oppdaget slike håpløse tilstander, har man klart å finne gode løsninger. Jeg opplever at Posten er framoverlent og opptatt av å finne gode løsninger, og det opplever jeg også at man er i bank. De nye nærbutikkene ønsker også å gi gode tilbud til kundene sine. Det kan være litt morsomt å utfordre Senterpartiet. De hadde ikke én krone mer enn regjeringen i rammen for Nasjonal transportplan – det skal vi diskutere til mandag – men her har de plutselig mange millioner til å gjøre dette. Jeg har lyst til å si: «Show me the money» i budsjettene deres. Hvor har de penger til alle de gode tiltakene? De er ikke der.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Dette er en sak der det i stor grad er enighet i komiteen om de sakene som ligger der. Jeg har lyst til å kommentere et par små ting – selvfølgelig Ryfast og det som gjelder innkreving, der man altså nå må bruke 120 mill. kr. Hadde man ikke hatt bompenger i det hele tatt, hadde ikke dette vært noe problem. Da hadde man spart de pengene. Det andre gjelder Ålgård–Hove og delstrekningen Osli–Hove, som vi også har hatt oppe i Stortinget. Det har vært bred enighet om dette, og man har sagt til regjeringen at man ønsker å komme i gang så raskt som mulig. Statsråden svarer ut om dette, og det er bra. Så har jeg lyst til å presisere og påpeke at i forbindelse med ny flyplass i Mo i Rana har også komiteen et romertallsvedtak, III, om at man skal sørge for at lufthavnene i Mosjøen, Sandnessjøen og Brønnøysund består etter utbyggingen av ny flyplass i Mo i Rana. Det opplever jeg at komiteen står helhjertet bak. Derfor synes jeg også det er viktig å presisere at det er en viktig forutsetning at man sikrer å opprettholde de andre flyplassene. Den flyplassen vi for andre gang gir klar tilbakemelding til regjeringen og statsråden om å få på plass og sikre et tilbud, er Stord Lufthamn, som statsråden kjenner veldig godt til. En av kollegaene våre måtte løpe litt før debatten kom opp. Han hadde nok tenkt å ta ordet, Magne Rommetveit, men han måtte reise for å rekke flyet til Stord. Det betyr iallfall at han bidrar til at det er passasjerer på flyet. Dette er en sak der man lokalt har et veldig stort engasjement. Det er mange som har engasjert seg. Derfor er det bra at en enstemmig komité får på plass et vedtak som klart og tydelig sier at her skal man sikre å bidra til at det tilbudet opprettholdes. Ellers viser jeg til Fremskrittspartiets merknader i saken.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Det kan fort bli litt uoversiktlig når regulering av elsparkesykler blir behandlet i flere komiteer. Derfor henviser vi i transportkomiteen til dette Dokument 8-forslaget som blir behandlet i kommunalkomiteen. Vi i Arbeiderpartier ser at dette kjøretøyet er fleksibelt og gjør det enkelt å komme seg raskt fram ved at det er lett tilgjengelig, og det kan redusere biltrafikken i byene våre, men vi ser også at det er behov for regulering, og at kommunene har behov for å styre dette utover de forskriftsendringene som er relatert til veitrafikkloven og trafikkreglene. Flere medieoppslag sier oss at endringene i regelverk noen ganger får utilsiktede konsekvenser for andre områder enn det det var tiltenkt. Det er viktig at man ivaretar trafikksikkerheten for alle trafikanttyper på en god måte, og at man sikrer framkommeligheten for alle. Jeg vil vise til forslaget fra helsekomiteen som ble behandlet tidligere denne uka, om forsikringsansvar, at de som utsettes for en ulykke, også får dekket sine kostnader til nødvendig behandling av tannskader – og mener at virksomheter som driver utleie av elsparkesykler, har et særlig ansvar for at en uskyldig tredjepart ikke skal bli økonomisk skadelidende ved eventuelle ulykker. Forslaget gikk ut på at man ber regjeringen innføre krav om ansvarsforsikring. Dette ble det dessverre ikke flertall for, men jeg registrerer at samferdselsministeren åpner opp for å vurdere dette. Det er også henvist til en voldsom vekst i antall ulykker, og at det bare i Oslo var over 800 ulykker fra 2019 til 2020, og det har vokst enda mer etter dette. Saken skal opp igjen senere i dag med transportkomiteen. Vi fremmer i den saken et forslag der vi ber regjeringen utarbeide en klassifisering av elsparkesykler som en type kjøretøy, sånn at kommunene kan regulere parkering og øvrig regelverk for bruken på linje med andre kjøretøyer. Jeg regner med at vi må ta opp det forslaget når den saken kommer på dagsordenen.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Vi ble enige om at vi tok debatten da saken var oppe til behandling i kommunalkomiteen, så det eneste jeg vil gjøre, er å ta opp det forslaget fra mindretallet, slik at vi får votert over det når den tid kommer.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2021-06-10:
Dette er en sak som går i to komiteer. Jeg synes denne debatten kanskje er den mest kompliserte og den viktigste å være med på. Så jeg begynner innlegget mitt med å si: Listen carefully, I shall say this only once. Når det gjelder elsparkesykkel, er det tre forhold vi diskuterer. Det ene er klassifisering av kjøretøyet. Det er en sak som man setter på vent, fordi man mener det er en mye mer komplisert sak. Så får departementet komme tilbake med det på et senere tidspunkt. Vi vil ikke legge noe press på det. Derfor stemmer vi mot det forslaget som kommer i den andre saken. Det andre er bruk av kjøretøyet. Der har statsråden allerede sørget for at vi fikk en forskrift 18. mai, som på en måte regulerer mye av bruken av dette kjøretøyet på kort sikt. Det tredje gjelder kommunenes rett og mulighet til å rydde opp i kaoset, og sørge for at dette fungerer som det skal for alle trafikanter. Elsparkesykkel er et positivt framkomstmiddel som bidrar til effektiv og miljøvennlig transport. I utgangspunktet er dette en gladsak, hvis man kan si det. Men så er det ulykker. Vi er stilt overfor en situasjon der vi er nødt til å rydde opp. Det er behov for å rydde opp. Dette går på for det første hvordan man skal stille dem opp. Det er snakk om kaos her – det gjelder ikke bare hvor de skal starte, men også hvor de skal stoppe, og hvor de skal være i mellomtiden. Jeg er sikkert påvirket av at jeg kjører rundt i Oslo og ser at disse syklene ligger overalt. Det er et problem. Sparkesyklene har også vist seg å være trafikkfarlige. Det er kanskje først og fremst fordi det er uvettig bruk. Det er noe jeg har tenkt på i mange henseender, det gjelder for så vidt både sykkel og elsparkesykkel, det at de trafikantene som bruker dem, ikke har noe særlig forhold til trafikkregler, kanskje fordi de ikke har sertifikat, de har ikke blitt opplært. Skolen har ikke mulighet til å lære opp. Men det er faktisk, etter min vurdering, uvettig bruk. Man må sørge for at man håndhever de reglene man nå innfører, slik at man får et trygt forhold til det. Men man må også forvente at en på elsparkesykkel følger de samme reglene som en bilist, en syklende eller en gående må gjøre. Det er vikeplikt. Det er hastighetsbegrensninger. Og man må sørge for at man er i en tilstand der man kan vurdere sin egen sikkerhet, og andres.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-10:
Det er mange omsyn ein skal vareta i arealplanlegginga. Det er kommunane sitt ansvar å gjennomføra arealplanlegging etter plan- og bygningslova. Lokale planar skal utarbeidast i samsvar med overordna planar og retningsliner, og samtidig skal dei vareta statlege interesser. Dei statlege planretningslinene for samordna bustad-, areal- og transportplanlegging skal bidra til å konkretisera og markera nasjonal politikk i arbeidet med å utvikla berekraftige byar og tettstader. Dei skal leggja til rette for verdiskaping og næringsutvikling og fremja helse, miljø og livskvalitet i heile landet. Planretningslinene er i dag særleg retta mot å sikra effektiv arealbruk og tilstrekkeleg bustadbygging i område med press på bustadmarknaden og der det er nødvendig med gode regionale løysingar på tvers av kommunegrensene. Eg har såleis ei utfordring med å sjå at desse planretningslinene skal kunna ha nokon særleg påverknad i område som er langt borte frå pressområde, og i område som ikkje deler felles bu- og arbeidsmarknad i ein region. Det står i punkt 4.3 i planretningslinene at lokale myndigheiter kan vurdera eit meir differensiert busetjingsmønster der det er nødvendig for å auka attraktiviteten for busetjing. Me må likevel erkjenna at statsforvaltarane si praktisering og regjeringa sine avgjersler i fleire saker viser at nokre statsforvaltarar les planretningslinene i for sentraliserande retning. Elles hadde vel ikkje regjeringa gjeve kommunane medhald. Men dette betyr ikkje at planretningslinene i seg sjølve er feil. Regjeringa følgjer opp sine eigne planretningsliner med både evaluering og justeringar dersom det skulle vera behov. Sjølv om gjeldande planretningsliner vart førte i pennen av ein statssekretær frå Framstegspartiet, er det likevel slik at i areal- og plansakene som hamnar på regjeringa sitt bord, er statistikken tydeleg i kommunanes favør i motsegnsakene. Det er grunn til å merka seg at kommunane får meir medhald no enn då Senterpartiet sjølv hadde kommunalministeren. Så er det viktig å få med seg at vern av dyrka jord er i dag presisert i planretningslinene, fordi det er nødvendig å ta vare på god matjord, men også jordvernet må balanserast mot samfunnets behov. Dette gjeld særleg i dei sentrale byområda, der utbyggingspresset er størst. Her er det særleg viktig å føreta ei konkret interesseavveging mellom effektiv arealbruk, knutepunktutvikling og jordvern. Så er det viktig å merka seg at sidan Framstegspartiet forsvann ut av Kommunaldepartementet og Høgre vart åleine, er det fleire saker som har fått positivt utfall fordi ein grundig har arbeidd fram gode kompromiss spesielt der utbyggings- og jordverninteressene har vore motstridande. Slik sett burde det vore både i Framstegspartiets og Senterpartiets interesse at Kommunaldepartementet vart styrt av Høgre til evig tid.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-10:
Det er lett å verta kjenslemessig engasjert og prega av dei bilda og historiene me både ser og høyrer. Seinast dei siste dagane har me sett bilde av den litle guten som drukna i Den engelske kanalen og dreiv i land på Karmøy. Ein heil familie hadde drukna på grunn av flukt. Det er trist at verda har eit asylsystem som i seg sjølv genererer og i stor grad oppfordrar til migrasjon, sjølv om ein strengt teke ikkje treng reise langt og gjennom mange land for å beskytta sitt eige liv. Tida er overmoden for at EU og Hellas set seg i førarsetet og får på plass eit asylbehandlingssystem som står seg over tid. Dei migrantutfordringane me har sett i randsona til EU, som i Hellas og andre land, kan ikkje løysast av desse landa aleine. Dei adhocløysingane som representantforslaget legg opp til, er ikkje svaret på utfordringane på yttergrensa til EU. Dei kan tvert imot verka mot si hensikt og lokka endå fleire familiar med små barn på livsfarleg flukt. Dei prosessane som no går føre seg i EU for revidering av felles asylregelverk, er i så måte oppløftande og ei erkjenning av at mellombelse løysingar ikkje hjelper. I den debatten me har i dag, om me skal prioritera å avhjelpa yttergrensa til EU i Hellas og Bosnia ytterlegare, utover det me allereie har bidrege med, er det viktig å hugsa på at Noreg har delteke frivillig i relokaliseringsprogrammet til EU. Ifølgje Europakommisjonen var det berre EU-landa Irland og Malta som relokaliserte like mange asylsøkjarar som dei var forplikta til, under den mellombelse relokaliseringsordninga i 2015–2016. EØS-landa Noreg, Sveits og Liechtenstein deltok altså frivillig. Noreg bidrog også i ei adhocrelokalisering frå Malta sommaren 2018. Noreg har òg motteke ca. tusen personar der asylsøknaden skulle ha vore behandla i Hellas etter Dublin-regelverket, men som har vorte behandla her. Me har i denne perioden også teke imot mange einslege mindreårige asylsøkjarar frå Hellas, og me har teke imot fleire familiar. Totalt har me avlasta Hellas med rundt 3 000 migrantar sidan relokaliseringa i 2015–2016 starta. I denne perioden har Noreg også bidrege med EØS-midlar, materiell og personell i Hellas. Det finst dessverre inga eingongsløysing på eit kontinuerleg migrasjonspress. EU treng internt felleseuropeiske løysingar som ikkje sender eit signal om at dei som kjem utan å ha grunnlag for opphald, kan rekna med å få verta verande. Europa treng løysingar som også inneber at dei som får avslag på opphald, returnerer til heimlanda sine eller til trygge transittland. Skal flyktningkonvensjonen og asylinstituttet fungera i framtida, avheng det av at systemet fungerer slik at det gjev vern til menneske som treng det, og ikkje vert utnytta til andre føremål.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Stortinget har en rekke ganger behandlet lignende saker, om å utvide retten til introduksjonsordning og språkopplæring. Alle forstår intensjonen med dette, og intensjonen kan være god, men Fremskrittspartiet støtter heller ikke denne gangen å utvide ordningen, fordi vi frykter at dette kan bidra til en slags opphopning av integreringsutfordringer og arbeidsledighet som blir skjult fra statistikken andre steder. Introduksjonsordningen er ikke ment å være en ordning folk som ikke har fått arbeid etter introduksjonsprogram, skal havne i. Vi har andre ordinære ordninger for dem. Det er svært mange som faller utenfor arbeidslivet på grunn av covid-19-situasjonen, og det er bedre at vi får flest mulig inn i de ordinære ordningene, slik at de kan fanges opp på en ordentlig måte. Fremskrittspartiet frykter at resultatet blir en uhåndterlig situasjon dersom vi bare fyller på mer og mer i en ordning som ikke er ment for å løse det problemet som vi nå har fått. Derfor går vi imot denne saken.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Ved nyttår skylte 15 måneder gamle Artin i land på Karmøy i Norge. Familien kommer opprinnelig fra Iran og hadde reist gjennom en rekke trygge land, men den siste reisen, fra Frankrike til England, ble veldig dramatisk. Det gir oss en grusom påminnelse om hva dette handler om. Det handler om liv og død for svært mange mennesker. Vi har bygget opp et system som overhodet ikke fungerer, vi har bygget opp et system som lokker mennesker ut på en livsfarlig reise. Folk uten beskyttelsesbehov lokkes ut i hopetall. Trafikken styres av kriminelle bander som bryr seg null om menneskeliv, bare om penger. Ekte flyktninger forsvinner i mengden av grunnløse asylsøkere som har som mål å komme til Europa. Dette er en situasjon alle taper på. Det finnes noen få som lykkes, og de få klarer å gi signaler til et stort flertall som prøver, og som ender opp i lidelse og nød. Vi har land på andre siden av Middelhavet som i stor grad blir endestasjoner for og opphopninger av grunnløse asylsøkere, som igjen blir utnyttet av kriminelle bander, og også til dels myndighetene. Vi må få slutt på denne politikken. Norge har også et ansvar for å gjøre noe med det. Norge har forsøkt å relokalisere flyktninger og asylsøkere fra Hellas og Italia. Resultatet ble at vondt ble verre. Situasjonen i Hellas, i Moria-leiren, som er mye omtalt, var i 2017, etter at vi hadde hentet flere tusen personer til andre europeiske land, at det var 3 000 i leiren. Noen år etterpå økte antallet til rundt 13 000, og forholdene ble grusomme. Det er et bevis på at relokaliseringspolitikken er feilslått og må avsluttes umiddelbart. Det er overraskende, synes jeg, at flertallet i denne sal for det første stemte imot Fremskrittspartiets forslag i lignende saker for få uker siden, og det er overraskende at et parti som SV gang på gang fremmer en politikk som bygger opp under et fullstendig feilslått system, som bidrar til at situasjonen blir verre for svært mange mennesker.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Vi har i en rekke tidligere debatter diskutert liknende problemstillinger. Vi har i flere replikkvekslinger også gått nærmere inn på disse spørsmålene, spesielt rundt relokalisering. Tidligere har ministeren sagt at det kan gi feil signaler å drive med relokalisering, sånn som det foreslås i denne saken. Ministeren har også sagt at det ikke er en bærekraftig politikk å drive med relokalisering sånn som det foreslås. Fra Høyre hørte vi representanten Trellevik nevne at Høyre mener det kan føre til at det gjør vondt verre med relokalisering sånn som det foreslås. Da er mitt spørsmål til ministeren om hun nå vil garantere at Høyre ikke i framtiden vil gå med på relokaliseringsprogrammer.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Det er nok sånn som flere fra SV har antydet, at Fremskrittspartiet har vunnet fram med sitt syn i asylpolitikken. De største partiene har fulgt etter Fremskrittspartiets syn i asylpolitikken, og det er det veldig gode grunner for, for vi har veldig mange års erfaring med en politikk som ikke fungerer. Den innfallsvinkelen Fremskrittspartiet har valgt, og sagt på inn- og utpust i veldig mange år, viser seg å være riktig. Den er gjennomført i Australia, med det resultatet at man stoppet drukningsdøden på dagen. Det mener jeg er det viktigste formålet vi har: å stoppe drukningsdøden og alle de andre grusomme skjebnene som asylordningen, og hvordan den praktiseres i dag, fører til. Så har man nevnt kommunene som sier at de vil bosette. Ja, hver gang dette diskuteres, er det en rekke kommuner med Senterparti- og Arbeiderparti-ordførere som sier at de vil bosette mange hundre personer. De samme ordførerne har sagt tvert nei til å bosette asylsøkere som har fått innvilget opphold og trenger en kommune, men som har spesielle behov. Så langt strakk den solidariteten seg. Det er rent hykleri. Hvis SV mener at relokalisering vil løse problemet: Hvorfor bare 750? Det er jo som et sandkorn i Sahara. Hvis man ikke ser noen motforestillinger mot hva Norge kan ta imot, hvis man ikke ser noen motforestillinger mot at dette gir feil signaler, hvis man ikke ser noen motforestillinger mot at det ikke er en bærekraftig politikk: Hvorfor er man da så gnien at man bare foreslår 750 personer, når behovet etter den logikken er på mange, mange tusen? Jeg kan ikke fatte det. Det må være fordi man ikke har tro på politikken sin. Det må være fordi man ikke tror det vil løse noen ting, og det er jo helt riktig. SV nevner det, men foreslår det ikke, for man vet vel at det ville ført galt av sted hvis man innførte en lovlig måte å reise til Norge på for å søke asyl. Det ville ført til at flere titalls millioner mennesker ville forsøkt. Det er 80 millioner mennesker som er på flukt i verden. Det er ingen løsning å opprette en lovlig luftbro til Norge. Det vil gjøre vondt verre.
Guri Melby (Venstre), 2021-06-10:
Selv om vi nå forhåpentligvis er i innspurten av pandemien, er det fortsatt utfordringer med smitteverntiltak og høy arbeidsledighet. Regjeringen har derfor foreslått midler til en tredje tiltakspakke på integreringsfeltet. Tiltakspakken viderefører bl.a. inntil fire måneders utvidet norskopplæring og utvidet programtid for deltakere i sluttfasen av introduksjonsprogrammet. Tiltakene krever lovendringer, og lovforslaget forutsetter at midlene bevilges. Jeg foreslår at deltakere som nå er i sluttfasen av introduksjonsprogrammet, får rett til utvidet programtid med inntil fire måneder hvis de har behov for utvidelse for å komme i arbeid eller utdanning. Jeg foreslår også at deltakere som avslutter opplæringen i norsk og samfunnskunnskap denne høsten, får rett til inntil fire måneders utvidet norskopplæring. Jeg ser også behov for å forenkle regelverksarbeidet hvis det blir behov for ytterligere tiltakspakker på integreringsfeltet, for der er jeg enig med både representanten Andersen og representanten Thommessen: Det kan fort bli nødvendig med ytterligere utvidelser. Derfor ber vi også om å få myndighet til å gi forskrift om å utvide ordningene etter introduksjonsloven og integreringsloven i forbindelse med stortingsvedtak om tiltak for å avhjelpe konsekvenser av utbrudd av covid-19. Departementet kan ikke gi forskrift som går utover rammene av tiltak som er vedtatt i Stortinget, og kan ikke gi forskrift som begrenser deltakernes rettigheter. Nyankomne innvandrere er blant dem som kan få store utfordringer med å komme i jobb som følge av pandemien. Med tiltakene i integreringspakkene er det flere som kan øke sin kompetanse og forbedre mulighetene sine for å komme i arbeid eller utdanning. Nettopp arbeid og utdanning har vært regjeringens viktigste satsing gjennom krisen, og det viser også denne saken. Jeg er glad for at flertallet i komiteen støtter forslagene.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Jeg viser til representantforslaget fra SV om å evakuere flere asylsøkere fra Hellas i 2021 og forsterke bistanden til Bosnia. I dokumentet fremmes følgende forslag: «1. Stortinget ber regjeringen avlaste Hellas og starte arbeidet med å hente ytterligere 750 flyktninger fra de greske øyene for relokalisering i Norge. 2. Stortinget ber regjeringen i samarbeid med UNHCR og greske myndigheter velge ut barnefamilier, sårbare enslige og andre som har størst behov for relokalisering. 3. Stortinget ber regjeringen forsterke bistanden til Bosnia og tilby UNHCR i samarbeid med bosniske myndigheter relokalisering av særlig sårbare flyktninger til Norge for behandling av asylsøknaden her.» En samlet komité deler forslagsstillernes bekymring for at mange asylsøkere både på de greske øyene og i Bosnia lever under svært vanskelige forhold. Situasjonen er alvorlig også i mange andre flyktningleirer i verden. Komiteen mener det internasjonale samfunnet har et ansvar for å bistå mottakerland som er under stort press på grunn av migrasjon, og komiteen er enige om at Norge må ta sin del av dette ansvaret, bl.a. gjennom å støtte og bygge opp forsvarlige mottaksforhold og en rettssikker asylprosess. Så langt har jeg snakket som saksordfører. Arbeiderpartiet mener Norges hovedprioritet i flyktning- og asylpolitikken bør være kvoteflyktninger gjennom FN-systemet. Slik sikrer vi best at det er de mest sårbare flyktningene med et reelt beskyttelsesbehov som får komme til Norge, og vi støtter opp under et rettferdig og velorganisert regime som ikke forutsetter at mennesker må legge livet i hendene på menneskesmuglere. Arbeiderpartiet har foreslått å øke antallet kvoteflyktninger med 500 både i 2020 og i 2021. På bakgrunn av den alvorlige og ekstraordinære situasjonen i greske flyktningleirer foreslo vi også at regjeringen skulle gå i dialog med FN for å vurdere hvor stor andel av denne økningen som burde gå til relokalisering av asylsøkere fra Hellas med beskyttelsesbehov. Arbeiderpartiet har også tidligere foreslått å opprette en egen solidaritetspott over utviklingsbudsjettet. Denne skal bidra til beskyttelse og verdige humanitære forhold for mennesker på flukt og gi fattige vertsland i nærområdene bedre muligheter til å ivareta flyktningenes langsiktige behov. Vi har også fremmet forslag om at regjeringen må framlegge en konkret plan for Norges bidrag til å etablere verdige og rettighetsbaserte mottaksforhold og asylsaksbehandlingsprosedyrer i transittland som Hellas. Arbeiderpartiet har altså fremmet flere forslag relatert til temaene i representantforslaget fra SV. Dessverre har alle våre forslag blitt stemt ned av regjeringspartiene. Vi kommer heller ikke til å støtte forslagene fra SV i denne saken.
Seher Aydar (Rødt), 2021-06-10:
Det bor flere tusen flyktninger i uverdige forhold i teltleirer i Hellas. De som bor der, får ikke de grunnleggende menneskerettighetene ivaretatt. De mangler helsehjelp og mat, barn får ikke utdanning, og sikkerheten i leirene er ikke god nok. I tillegg til dette har selvfølgelig pandemien gjort en allerede vanskelig situasjon enda vanskeligere. Det er ingenting som taler for at situasjonen kommer til å bli bedre hvis ikke flere bidrar. Derfor må Norge og andre europeiske land bidra til relokalisering av flyktningene og ikke la Hellas håndtere denne situasjonen alene. Det er rekordmange mennesker på flukt i verden, men få asylsøkere kommer til Norge. Det er nærområdene som tar imot flest flyktninger. Det er på overtid at Norge viser solidaritet, og vi kan starte med å ta imot flere flyktninger fra Hellas. Helt siden starten har folk landet rundt protestert mot regjeringens politikk. Mens regjeringen i fjor kun ville ta imot 50 flyktninger fra Moria-leiren i Hellas, viser norske kommuner solidaritet. Byer som Bodø, Bergen, Oslo, Moss, Stavanger, Trondheim, Tromsø sa i fjor at de kunne ta imot minst like mange hver for seg som regjeringen ville ta imot til sammen. Mer enn 100 kommuner sa at de var klare til å ta imot minst 800 flyktninger, men regjeringen satte en stopper for denne dugnaden. Også i Bosnia er behovet for hjelp stort. På ca. et år har det kommet over 10 000 asylsøkere, flyktninger og migranter. I de flyktningleirene som finnes, er kapasiteten sprengt, og på grunn av det må familier og barn som flykter alene, bo under uverdige forhold, uten mat, vann, varme og tilstrekkelige sanitære forhold. Men vi kan bidra, og Rødt har hele veien stått for en mer solidarisk politikk. Vi har gang på gang fremmet forslag i Stortinget om en håndsrekning til Hellas for å ta imot flere som nå lider i leirene på greske øyer. Vi kommer i dag til å stemme for forslagene fra SV. I tillegg kan vi selvfølgelig bidra med mer bistand til Bosnia. Norge er både et rausere og mer inkluderende samfunn enn det regjeringspartiene og stortingsflertallet nå både tror og baserer sin politikk på. Det er klart at vi må arbeide for en verdensorden der folk ikke blir gjort til flyktninger, der folk kan slippe å flykte. Men all den tid det finnes krig, også kriger som Norge deltar i, all den tid det finnes konflikter, forfølgelse, blir folk drevet på flukt. Tro meg, ingen vil bli drevet på flukt. Det er ikke et valg man tar. Det er et valg man blir nødt til å ta på grunn av en politikk som noen andre enn deg fører. Vi må bygge videre på en folkebevegelse for solidaritet med mennesker på flukt.
Seher Aydar (Rødt), 2021-06-10:
Rødt har jobbet systematisk for å avskaffe løsarbeid og styrke fagbevegelsen helt siden vi kom inn på Stortinget. Det første vi fikk flertall for, var at regjeringen må fremme forslag om å øke organisasjonsgraden i arbeidslivet. Det var vårt svar på den historiske fagforeningsfiendtlige regjeringsplattformen, som slo fast at regjeringen anerkjenner dem som velger å være uorganisert. Mens regjeringen dro beinet etter seg, fremmet vi et omfattende forslag om å gi lavtlønte ansatte i franchiseselskaper mulighet til å forhandle om lønn og rettigheter med sine reelle eiere, f.eks. Rema-Reitan. Under behandlingen av dette forslaget ble det flertall for å utrede hvordan vi kan sikre at bedriftseiere må ta reelt arbeidsgiveransvar. Det førte til opprettelsen av Fougner-utvalget, som kommer med en rapport i løpet av juni. Regjeringen leverte aldri et eneste tiltak for å øke organisasjonsgraden. Derfor tok Rødt saken i egne hender og fremmet denne tiltakspakken, som skal sikre flere fast jobb og styrke fagbevegelsen. Fougner-utvalget kommer sannsynligvis til å beskrive en rekke kjente eksempler og problemer med løsarbeid. Våre tiltak skal løse disse problemene. Vi er utålmodige og vil at tiltakene for å stoppe løsarbeid må komme raskt på plass. Det er ingen overraskelse at regjeringen ikke leverer egne tiltak eller støtter noen av våre 19 forslag, som ville gitt et tryggere arbeidsliv. Derfor er jeg glad for at de rød-grønne stiller seg bak mange av forslagene våre, som f.eks. å stramme kraftig inn på når arbeidsgivere kan benytte seg av selvstendige og frilansere for å omgå arbeidsmiljøloven. De er også med på viktige forslag om å tette hull i konkurslovgivningen, som gjør det mulig for arbeidsgiver å kvitte seg med tariffavtaler, og på en mye tidligere definisjon av hva som er sesongarbeid, for å stoppe løsarbeid i fiskeri og grøntsektoren. Med en ny regjering og nytt flertall kan dette bli ny politikk. Men så gjenstår det noen viktige og avgjørende kamper for å bli helt kvitt løsarbeid og sosial dumping. Det er dessverre ikke politisk vilje til å forby innleie. Her har vi ikke fått med oss Arbeiderpartiet. Vi fremmer også forslag om at det skal være krav om tariffavtale ved offentlige anbud, men får liten støtte for det. Og vi har heller ikke fått med de rød-grønne på å fjerne muligheten for gjennomsnittsberegning av arbeidstiden – et veldig viktig tiltak, som skal stoppe ekstremt lange arbeidsdager, som nesten bare fattige arbeidsinnvandrere er villige til å jobbe på, og som nesten ingen kan konkurrere mot. De forslagene fremmes som løse forslag i dag, og jeg tar opp Rødts forslag til saken.
Seher Aydar (Rødt), 2021-06-10:
Det går tilsynelatende bra for norsk fagbevegelse. Det er helt riktig at antallet organiserte har økt – det økte i fjor. Men det er et annet tall som gir grunnlag for å slå alarm. Andelen arbeidere som jobber i en bedrift med tariffavtale, har sunket dramatisk. I 1998 var 77 pst. av arbeidstakerne i Norge dekket av en tariffavtale. I 2019 hadde tallet sunket til 69 pst. Det betyr at rundt 250 000 arbeidere har mistet beskyttelsen som en tariffavtale gir. Vi går altsåmot en todeling av norsk arbeidsliv. Den velorganiserte delen blir mindre, den uorganiserte delen vokser. Når den uorganiserte delen vokser på bekostning av den organiserte, vil fagbevegelsen på et tidspunkt miste sin makt. I motsetning til høyresiden tror vi det er lurt at fagbevegelsen har kraft til å kjempe for arbeidernes rettigheter. Fortsetter nedgangen, vil det ikke lenger være mulig å gjennomføre effektive streiker. Regjeringen bekjemper ikke det organiserte arbeidslivet direkte, for det koster for mye å gå i direkte konflikt med LO. I stedet angriper Høyre den norske modellen indirekte ved å støtte opp om bemanningsbransjen, åpne for midlertidige ansettelser, liberalisere taxibransjen, osv. Gode vilkår for bemanningsbransjen er f.eks. en hjertesak for statsminister Erna Solberg. Hun innrømmet sommeren 2018 at hennes største nederlag var at stortingsflertallet strammet inn regler for innleie av arbeidskraft. Bemanningsbransjen har gjort stor suksess i byggebransjen og rasert det organiserte arbeidslivet. Her har de store velorganiserte entreprenørene blitt erstattet av bemanningsfirmaer som har lovbrudd som forretningsmodell. Organisasjonsgraden blant bygningsarbeidere i Oslo og Akershus sank fra 21 pst. i 2004 til 13 pst. i 2017. Det er dramatisk og illustrerende for flere bransjer med stort innslag av innleie. Jeg vil bare svare på det som Lundteigen hevdet: Det er historieforfalskning å hevde at Rødt ikke har hatt en pådriverrolle i det vi behandler i dag. Jeg viser til Rødts aller første representantforslag, som nettopp handlet om å stanse bemanningsbransjen, og at vi har fått gjennomslag for å få på plass tiltak for økt organisasjonsgrad og sterkere fagbevegelse, noe som jo er bakgrunnen for de forslagene vi behandler i dag. De rød-grønne har nølt seg fram til mye, men det er høyresiden og regjeringen som står i veien for resultater. Det første Solberg-regjeringen gjorde, var å slå fast at det er like fint å være uorganisert som å være organisert. Ingen norsk regjering har vært så uttalt fagforeningsfiendtlig. Derfor kommer Rødt til å fortsette å jobbe for at vi skal ha en sterkere fagbevegelse og sikre flere faste jobber.
Seher Aydar (Rødt), 2021-06-10:
Jeg vil først takke for debatten. For å klargjøre litt: Rødt ønsker et arbeidsliv som er tilpasset alle som bor i Norge, uavhengig av nasjonalitet og bakgrunn – ikke et Norge som er sårbart for avhengighet av arbeidskraftimport med sosial dumping. Det er det som er kjernen. Jeg vil svare på et spørsmål jeg har fått om gjennomsnittsberegning. Som statsråden klargjorde, er gjennomsnittsberegning utbredt i de store bransjene som er dominert av innleie, nettopp bygg, anlegg og industri. Det gjør det ganske kostnadsbesparende for arbeidsgivere å ansette pendlere. Det er et enormt press på de tillitsvalgte for å gå med på avtaler. Det er derfor vi må gjøre noe med det på strukturelt nivå, og det er det de tillitsvalgte sier til oss når vi snakker med dem.