Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-17:
Fremskrittspartiets alternative budsjett for 2021 bygger på vår ideologi og vårt verdisyn. Fremskrittspartiet er et liberalistisk folkeparti, og vi mener at folk flest bør bestemme mest mulig over sitt eget liv og sin egen økonomi. Norge er i en spesiell situasjon på grunn av koronapandemien. Dette ser ut til å få store konsekvenser også for 2021. Vårt budsjettforslag tar høyde for det. Fremskrittspartiet kjemper for en enklere hverdag for folk flest. I den kampen står valgfrihet og verdighet svært sentralt. Vi har som mål å fjerne helsekøene, og vi foreslo i vårt alternative budsjett en sykehuspakke på 1,5 mrd. kr. Fremskrittspartiet har i månedsvis advart regjeringen mot uhåndterlige helsekøer dersom ikke all ledig kapasitet i helsesektoren utnyttes underveis. Regjeringen har derimot avviklet fritt behandlingsvalg i store deler av pandemiperioden og i alt for liten grad kjøpt kapasitet fra private aktører. Det er jeg skuffet over. Flere hundre tusen mennesker står i en meningsløs helsekø og venter på behandling mens private aktører har kapasitet som de ikke får lov til å tilby. Dette har vært en viktig kamp for Fremskrittspartiet, og jeg er derfor særdeles godt fornøyd med at vi har fått gjennomslag for at helsekøer skal ned, at kapasitet hos private aktører skal benyttes, og at det settes av ytterligere 250 mill. kr til dette formålet. Fremskrittspartiet er varme tilhengere av fritt behandlingsvalg. Fritt behandlingsvalg mellom offentlige og private aktører bidrar til å fjerne helsekøene, redusere ventetiden og sikre at hver enkelt selv får valgfrihet til å velge den aktøren de mener er best. Fremskrittspartiet ønsker å styrke denne ordningen og utvide den til også å gjelde CT, MR, røntgen og tidlig ultralyd. Dette er kanskje siste gang jeg legger fram et helsebudsjett for Fremskrittspartiet her i Stortinget, og mitt politiske hjertebarn bioteknologiloven skal følges opp i 2021. Fremskrittspartiet gikk inn i forhandlingene med regjeringen med et krav om 250 mill. kr til oppfølging av tidlig ultralyd og NIPT, i tråd med vedtakene vi fikk flertall for i mai 2020. Etter at disse forhandlingene startet, kom Helsedirektoratet med sin utredning og anbefaling om hvordan endringene kan innføres. At budsjettenigheten nå legges fram uten øremerkede midler, handler utelukkende om at regjeringen har vært tydelig på at det ikke er pengene som er bøygen. Nå trengs det utstyr, kurs og sertifiseringsprogram for å kvalifisere personell. Denne prosessen starter, og jeg er glad for at statsminister Erna Solberg har bekreftet at arbeidet ikke forsinkes, og at Kristelig Folkepartis partileder også har garantert at de ikke tar omkamp i saken. Private aktører kan tillate NIPT senest 1. april 2021. Tidlig ultralyd innføres for kvinner over 35 år fra høsten 2021. NIPT og tidlig ultralyd fases dermed inn fra disse tidspunktene og fram til de blir en fast del av svangerskapsomsorgen, fra 2022. De økonomiske konsekvensene vil bli innarbeidet i det reviderte nasjonalbudsjettet til våren. Fremskrittspartiet kommer til å påse at regjeringen holder full framdrift for å sikre en bedre svangerskapsoppfølging av gravide kvinner i tråd med de vedtakene vi stolt fikk gjennom i Stortinget i bioteknologiloven i 2020. Trygghet i helse- og omsorgssektoren er helt avgjørende, og våre innbyggere fortjener å bli tatt godt vare på når de blir syke og har behov for helsehjelp. Derfor har Fremskrittspartiet lagt fram et representantforslag om å sikre en enklere hverdag for personer med synsnedsettelser, som vil bli behandlet i Stortinget på nyåret. Vi har fått gjennomslag for å sette av 1 mill. kr til dette forslaget, som handler om at personer som får en synsnedsettelse, automatisk skal settes i kontakt med det flotte rehabiliteringstilbudet som allerede finnes. Det er viktig å sette mennesker i stand til å mestre eget liv og kunne stå lenger i jobb. Jeg beklager, president, men jeg er nødt til å avslutte nå.