Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2004-11-26:
Et regnskap utgjør et grunnlag for en beslutningstaker som skal foreta økonomiske beslutninger. Et regnskap skal gi et riktig bilde av et selskaps stilling og drift, og regnskap bør ideelt sett være sammenlignbare over landegrensene dersom man skal legge til rette for kapitalens mobilitet. Det er derfor gledelig at det internasjonale standardiseringsarbeidet har kommet så langt på vei som det nå har. Det er likeledes fornuftig at man i norsk lovgivning legger til rette for bruk av IFRS. Manglende internasjonal tilpasning var en svakhet ved regnskapslovens opprinnelige utforming. Fremskrittspartiet har merket seg at Regjeringen ikke har fulgt opp Evalueringsutvalgets forslag om å åpne for bruk av ulik prinsippanvendelse i selskapsregnskapet og konsernregnskapet. Anvender man IFRS i konsernregnskapet, må man, slik loven nå blir, også gjøre dette i selskapsregnskapet. En fornuftig løsning ville være omarbeidelse av selskapsregnskapene til IFRS i forbindelse med konsernregnskapsavleggelsen. Flere høringsinstanser har omtalt dette som en inkurie, og vi regner med at dette blir rettet opp i neste runde. Jeg har for øvrig merket meg SVs motvilje mot å gi norske selskap muligheten til å benytte IFRS. Motforestillingen bunner ut i frykt for svekket sammenlignbarhet og frykt for svekket informasjon til skatteformål. IFRS er et tiltak for bedre sammenlignbarhet på verdensbasis. Kapital flyter over landegrensene, og man kan ikke betrakte Norge isolert. Følger man SVs logikk i merknadene, skjønner man jo også at SV etter hvert er blitt mot reglene for små foretak, selv om de inngikk i flertallet i kapitlet for små foretak i innstillingen til regnskapsloven. Holdningen stemmer godt med SVs holdning til norsk næringsliv. Det burde ikke være vanskelig å skjønne at det er forskjell på Norsk Hydro og en pølsebod, og at informasjonsbehovet for regnskapsbruk i disse to tilfellene er forskjellig. Når det gjelder informasjonen til skatteformål, er det slik at man har et ligningsskjema som viser forskjeller mellom regnskapsmessige tall og skattemessige tall – RF 1217 Spesifikasjon av forskjeller mellom regnskapsmessige og skattemessige verdier. Frykten for det er derfor ubegrunnet. Opprettelse av et IFRS-ekspertutvalg mener Fremskrittspartiet er et godt og nødvendig initiativ. Det å legge et slikt utvalg under Kredittilsynet var gjennom høringen gjenstand for en del kritikk. Fremskrittspartiet mener mange undervurderer kompetansen som ligger hos Kredittilsynet, og finner delegeringen dit fornuftig. Fremskrittspartiet er av den oppfatning at årsberetningen bør være konsentrert om forhold som har betydning for forståelsen av foretakets utvikling, resultat, finansielle stilling og risiko. Fremskrittspartiet valgte derfor å fremme egne forslag. Det er uansett meningsløst at man skal pålegge små foretak samme detaljerte informasjonsnivå som store. Jeg er imidlertid glad for at man har avklart at man legger til grunn at regler for små foretak fortsatt skal gjelde, selv om man legger inn krav om rettvisende bilde i loven. Jeg mener ellers at Ot.prp. nr. 89 for 2003-2004 inneholder fornuftige justeringer, og er ikke enig i den til dels krasse kritikken som kom fra enkelte høringsinstanser. Jeg vil ta opp forslagene fra Fremskrittspartiet i innstillingen.