Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2012-11-29:
Saksordføreren har hatt en enkel jobb i denne saken, for det er stor enighet om lovforslaget. Forslaget innebærer en ny bestemmelse i folketrygdloven som åpner for at det kan ytes stønad ved utgifter til undersøkelse og behandling av periodontitt hos tannpleier – på selvstendig grunnlag – og videre at egenandeler til denne undersøkelsen og behandlingen omfattes av egenandelstak 2. Tannpleiere vil med dette forslaget kunne praktisere på selvstendig grunnlag for trygdens regning. Hovedformålet er å få til en mer hensiktsmessig fordeling av oppgaver mellom tannleger og tannpleiere. Etter endringen vil stønad være uavhengig av om behandlingen utføres av tannlegen eller av tannpleieren. Dette vil gi en bedre fordeling av arbeid mellom tannleger og tannpleiere, det vil forenkle forvaltningen av stønadsutbetalinger og administrative prosedyrer mellom tannpleiere og tannleger, også for fylkeskommuner, privatpraktiserende tannleger som arbeidsgivere og for HELFO. Endringen vil også kunne bidra til økt tilgjengelighet til tannhelsetjenester, både når det gjelder geografi og mulighet for valg av behandler. Tannpleierens kompetanse vil bli utnyttet bedre enn i dag. Allerede i NOU 2005:11, Det offentlige engasjementet på tannhelsefeltet, ble det foreslått at tannpleiere skulle få selvstendig refusjonsrett fra folketrygden for de tannhelsetjenester de er kvalifisert til å utføre. I samme NOU ble det også foreslått en rett til direkte oppgjør. I St.meld. nr. 35 for 2006–2007, Tilgjengelighet, kompetanse og sosial utjevning Framtidas tannhelsetjenester, fulgte vi dette opp, og saken ble også omtalt i Meld. St. nr. 16 for 2010–2011, Nasjonal helse- og omsorgsplan(2011–2015) (2011–2015) Det var 29 høringsinstanser som hadde tilbakemeldinger på lovforslaget, og det er verdt å merke seg at flesteparten ønsker lovendringen velkommen, og at det ønskes ytterligere utvidelse av trygderefusjonen for flere av de oppgavene som tannpleiere kan gjøre. Forslaget vil innebære at undersøkelse og behandling hos tannpleier også vil omfattes av de helsetjenester som det kan ytes stønad til dekning for i andre EØS-land. De økonomiske konsekvenser av det antas å være marginale. Endringen av regelverket vil også innebære avsetning til fellesformål, som en avsetning til tilskudd til etter- og videreutdanning. Men innretningen på det vil departementet komme tilbake til. En effekt av lovendringen vil kunne være at etterspørselen etter tannpleietjenester fra den voksne befolkningen øker. Det anser vi som positivt. Økt bruk av tannpleiere vil kunne bidra til at et økende antall tannpleiere søker arbeid i områder der vi har lav tannpleiedekning, eller der vi har veldig lav tannlegedekning. Tannpleierne vil i framtiden være viktige på mange felt og kan brukes enda mer når det gjelder forebygging og eldreomsorg, i tillegg til de oppgavene som loven nå åpner for. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet har en egen merknad som viser til at regjeringen i altfor liten grad har fulgt opp det en samlet komité sto bak i 2008. De er utålmodige, og jeg regner med at de vil redegjøre for sitt syn etterpå. Komiteen bifaller med bakgrunn i dette de endringene som foreslås i Prop. 123 L for 2011–2012.