trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg sa jo nettopp at regjeringen må vurdere disse utredningene før vi kan ta stilling til hybridprosjekter på norsk sokkel. Det er vi i ferd med å gjøre, og havvindaktørene mener jo også – som jeg har vist til – at lønnsom vindkraftproduksjon til havs forutsetter at det etableres hybridprosjekter. Disse innebærer da at man knytter havvind til Norge og utlandet, men de skiller seg fra rene mellomlandsforbindelser – som jeg også sa i sted – fordi de også knyttes til ny kraftproduksjon. Det er lagt opp til at Statnett skal utpekes til systemoperatør til havs, men hvem som skal drive nettplanlegging til havs, er ikke avklart ennå. Men gjennom Nordsjøsamarbeidet har Norge på frivillig basis forpliktet seg til bl.a. å arbeide for å forsterke hybridnettet til havs, og dette er et frivillig samarbeid som ikke legger noen føringer for hvilke virkemidler regjeringen vil bruke. Det er stor interesse for havvind blant industriaktørene, og regjeringen jobber nå med ulike posisjoner.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg har ikke tenkt å blande meg veldig inn i den diskusjonen Stortinget har i disse dager om hvordan pengene som kommer over statsbudsjettet, skal fordeles. Det overlater jeg til Stortinget å gjøre. Men jeg har lyst å kommentere strømpakken og strømpakkeloven, som jeg har lagt fram. Den er lagt fram fordi situasjonen i kraftmarkedet er ekstraordinær i både Norge og landene rundt oss. Kraftprisen har gjennom ettersommeren og høsten i år økt til svært høye nivåer og gitt en betydelig økning i husholdningenes strømutgifter. Det er bakgrunnen for at jeg har lagt fram en midlertidig lov, der vi skal gi tilbake til husholdningene og sikre at de har en støtte fra staten uansett hvor høye prisene blir. Det som er fint med den ordningen vi har lagt fram nå, er at vi følger strømkundene hele veien, også dersom prisene blir høyere enn det vi forutsetter nå.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg kan fortelle presidenten at Lars Haltbrekken var en veldig dyktig leder av Naturvernforbundet den gangen. I budsjettforliket med SV er det en enighet om å utarbeide en plan med tiltak som skal redusere energibruken i bygg med minst 10 TWh innen 2030 og også øke strømproduksjonen i bygg. Jeg vil selvsagt legge fram en plan for hvordan vi skal nå det målet. Planen vil jeg legge fram i forbindelse med neste års statsbudsjett. Direktoratet for byggkvalitet og NVE utarbeider nå et kunnskapsgrunnlag som vil være viktig i det videre arbeidet. Jeg skal også se på hvordan vi kan øke strømproduksjonen i bygg, og regjeringen jobber selvfølgelig allerede med å utvide plusskundeordningen, slik at f.eks. husholdninger i borettslag kan gå sammen om å produsere fornybar elektrisitet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Representanten Marhaug forteller ikke at det arrangementet vi var på, var et arrangement der alle førstekandidatene til alle partiene som er representert her i Stortinget, pluss noen som ikke er representert her, var til stede, og alle partiene var der og holdt sine appeller. Som jeg også sa der, er ikke Arbeiderpartiet prinsipielle motstandere av vindkraft, men det finnes noen områder der det både er lokal motstand, og der omkostningene for naturen er for høye til at vi kan ha vindkraft. Så jeg kan ikke garantere at jeg på noe som helst prinsipielt grunnlag kommer til å arbeide mot vindkraft på land. Tvert imot mener jeg at der det er lokal aksept, og der vi klarer å finne gode løsninger med tanke på å balansere hensynet til natur og miljø, vil det være en god idé å produsere også kraft fra vindmøller i Norge.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
La meg først bare si at jeg deler representanten Elvestuens engasjement for CO 2 -fangst og -lagring. Jeg er helt sikker på at vi ikke kommer til å nå klimamålene våre med mindre vi klarer å løse det som handler om CO 2 -fangst og -lagring. Derfor er jeg også glad for – og understrekte det i mitt innlegg – at EU nå satser på CCS, og at fire av de syv prosjektene som fikk støtte, er CO 2 -fangst- og -lagringsprosjekter. Dessverre var ikke Fortum Oslo Varme et av de prosjektene som fikk støtte denne gangen, men vi håper selvfølgelig at de får det. Det er fordi Fortum Oslo Varme kan være en modell for mer enn 500 avfallsforbrenningsanlegg i Europa. Jeg kan understreke overfor representanten at vi selvfølgelig vil jobbe for å få det til. En videreføring av dette prosjektet vil kanskje også kartlegge hvordan vi skal få til en ny søknad. Det vil jeg ikke forskuttere resultatet av, ei heller hvordan vi skal følge det opp, men jeg heier på at vi skal få til dette.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg deler for så vidt oppfatningen til presidenten om at det meste kanskje er sagt. Dessuten er det vel slik at vi fortsatt er på budsjettdebatten, og at vi vel skal diskutere lovproposisjonen etter at energi- og miljøkomiteen har avgitt sin innstilling senere i dag. Men jeg svarer gjerne på spørsmål fra Stortingets talerstol. Regjeringen foreslår at for månedene desember, januar, februar og mars skal vi dekke 50 pst. av strømregningen til vanlige folk når kraftprisen overstiger 70 øre. Det er et forslag som gjør at vi følger husholdningene hele veien. Hvis strømprisene går opp, får husholdningene mer, og hvis de mot formodning går ned, ut fra det vi tror vil skje akkurat nå, vil de jo få mindre. Så det å øke fra 50 til 55 pst. betyr akkurat det, at man øker støttegraden, fra å dekke halvparten av regningen til å dekke 55 pst. av regningen. Men det nøyaktige beløpet vil jo variere ut fra både strømforbruket og ikke minst kraftprisen i det aktuelle prisområdet man bor i. Så tror jeg at vi kan komme tilbake igjen til denne debatten når energi- og miljøkomiteen faktisk har avgitt sin innstilling. Da er det også lettere for både statsråd og Stortinget å forholde seg til det som er fakta i diskusjonen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg skal gjøre det veldig kort. Jeg svarte for så vidt på spørsmålet om hva det vil si. Man får altså dekket 55 pst., hvis man øker fra 50 til 55 pst., over det som er en kraftpris på 70 øre, oppad til 5 000 kWt. Det er ikke så vanskelig å forstå, vil jeg anta. Så vil jeg til slutt si at det vi diskuterer i denne salen akkurat nå, er innstilling fra energi- og miljøkomiteen om bevilgninger på statsbudsjettet for 2022 og kapitler under Olje- og energidepartementet og Klima- og miljødepartementets områder, og jeg vil ikke kommentere en innstilling som energi- og miljøkomiteen ikke har kommet med. Det får vi komme tilbake til når den saken skal diskuteres i salen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Situasjonen i kraftmarkedet er ekstraordinær, både i Norge og i landene rundt oss. Strømprisen har gjennom sensommeren og høsten 2021 økt til svært høye nivåer og gitt en betydelig økning i husholdningenes strømutgifter. Faktisk har vi aldri sett så høye priser. Selv om mange har god økonomi og husholdningene generelt har god sparing, vil høye strømpriser over en lang tidsperiode være en stor belastning for familieøkonomien til mange vanlige husholdninger. Vanlige folks økonomi er rett og slett ikke rigget for den typen situasjon vi nå er i. Regjeringen har i de siste ukene presentert en rekke tiltak som skal avhjelpe situasjonen. Regjeringen fremmet i går proposisjon til Stortinget med forslag til en midlertidig lov om en stønadsordning for husholdninger. Jeg er glad for at Stortinget nå tar den så raskt til behandling, for at folk rundt i landet kan gå julen i møte med visshet om at de kan senke skuldrene litt. Formålet med ordningen er å gi husholdningene kompensasjon som følge av ekstraordinært høye strømpriser. Siktemålet er at ordningen skal tre i kraft med virkning for strømforbruk i desember 2021, og stønaden vil framgå av husholdningenes strømfaktura i januar 2022. Det foreslås at ordningen gjelder strømforbruk til og med utløpet av mars 2022. Da blir det siste oppgjøret på fakturaen i april 2022. Ordningen foreslås innrettet slik at staten betaler en andel av husholdningens strømutgifter over et visst nivå, som beregnes ut fra en gjennomsnittlig månedspris i elspotmarkedet for strøm. I innstillingen som er lagt fram, er det sagt at man skal gi 55 pst. over 70 øre, opptil 5 000 kWh. Jeg tenkte jeg skulle si: Jeg sa på en pressekonferanse på lørdag at for en husholdning i en enebolig som bruker 3 280 kWh i desember, kan ordningen bety en støtte på 1 025 kr for denne måneden. Øker man til 55 pst, blir det 1 128 kr, og for en leilighet blir det en økning fra 418 kr til 459 kr – forutsatt at vi bruker en pris som i regnestykkene her, der det er benyttet en eksempelpris på kraft i Sør-Norge for desember tilsvarende 120 øre per kilowattime. Det vil si at endringen i kompensasjonsgrad utgjør 103 kr ekstra i desember for en vanlig enebolig og 41 kr ekstra i desember for en vanlig leilighet. Det som er fint med denne ordningen, er at hvis strømprisene blir enda høyere, øker kompensasjonsgraden, og dersom strømprisene blir lavere, blir kompensasjonsgraden også lavere. Det er en rettferdig ordning der vi går direkte inn i de prisområdene som gjelder, og vi hjelper folk med regningen. Jeg er glad for at Stortinget tar denne ordningen til behandling i dag.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Nettselskapene er nødt til å gi tilstrekkelig og god informasjon til kundene før endringer i nettleien innføres. Mitt inntrykk er at nettselskapene har sett viktigheten av dette og kommuniserer ganske godt med kundene. Et flertall i energi- og miljøkomiteen er enige om at kravene til effektbaserte tariffer i distribusjonsnettet ikke skal tre i kraft 1. januar 2022. Det innføres derfor heller ikke en plikt for nettselskapene til å innføre differensierte fastledd basert på effekt fra og med nyttår. Nettselskapene kan fortsatt differensiere fastleddet i nettleien etter effekt i tråd med gjeldende regelverk. Effektbruken, altså samtidig bruk av elektrisitet, forventes å øke i takt med elektrifiseringen av samfunnet, og utviklingen medfører behov for mer kapasitet i strømnettet. Effektbaserte tariffer kan bidra til å jevne ut strømbruken, sånn at kapasiteten i strømnettet utnyttes bedre og nettinvesteringene dermed ikke blir større enn nødvendig. Så nå er …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Som jeg sa, er det slik at det ikke innføres en plikt for nettselskapene til å innføre differensierte fastledd basert på effekt fra og med nyttår. Men det betyr fortsatt – sånn som det er i dag – at det er opp til nettselskapene å bestemme om de vil differensiere fastleddet i tråd med gjeldende regelverk. Jeg har tidligere i dag hørt representanten Astrup fortelle om nettselskaper som allerede har gjort dette, så det vil ikke være en endring i forhold til slik det er i dag. Men dette må være i tråd med gjeldende regelverk; da er det en mulighet for å gjøre det. Men det er ikke lenger en plikt. Jeg oppfatter at energi- og miljøkomiteens innstilling også handler om at man skal få muligheten til å konsentrere seg om det som er et viktig samarbeid med nettselskapene – nemlig å gjennomføre denne ordningen der utbetalingen til kunden skal gå på nettselskapenes faktura.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Det vil nok variere fra nettselskap til nettselskap. Jeg har registrert at bl.a. Lyse har sagt at de ønsker å gjøre dette, så det vil nok variere.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Det er klart at representanten Listhaug kanskje har et snevert syn på hva elektrifisering er, og hva samfunnet egentlig står overfor i årene som kommer, men det vi snakker om, er at skal vi klare å nå målene vi har satt oss i Parisavtalen, skal hele samfunnet vårt elektrifiseres. Det skjer ved at vi bruker elektriske kjøretøy, det skjer i form av at vi utvikler ny, grønn industri, bl.a. kraftkrevende industri som produserer hydrogen og ammoniakk. Vi har en rekke områder av samfunnet som skal elektrifiseres, og behovet for kraft er ganske stort. Det som er det viktigste virkemiddelet for å klare å nå akkurat de målene, handler om å bygge ut kapasiteten i form av overføringskapasitet, sånn at vi får kraften fram dit vi trenger det i landet, der vi skal bygge ny industri, nye arbeidsplasser, ikke minst langs kysten på Vestlandet, der både jeg og representanten kommer fra. Det er viktig at vi klarer å nå de målene, og det er det elektrifiseringen først og fremst handler om.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Vi har lagt fram en ordning som helt historisk gir milliarder tilbake igjen til norske forbrukere, nettopp fordi vi har en ekstraordinær situasjon. Regnestykket er nok mer omfattende enn det representanten gir uttrykk for, fordi vi i tillegg har redusert elavgiften. Vi har også økt bostøtte, vi har økt stipend, og vi har økt lånerammer for studenter. I tillegg har vi i dag lagt fram en pakke for drivhus og gartnerier. Men det er klart at mange husholdninger, mange norske forbrukere, vil få langt mer igjen med det forslaget som vi har lagt fram, enn kontantstøtteforslaget til Fremskrittspartiet, som var på 4 000 kr. Kanskje er det slik at problemet er at vi gjorde mer på åtte uker enn det den forrige regjeringen gjorde på åtte år for norske strømkunder.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Departementet har hatt ganske omfattende kontakt, bl.a. med RME, i disse ukene som er gått. Vi har bedt RME bistå med denne ordningen, hvor vi skal bruke nettselskapene til å betale ut et historisk høyt beløp til norske strømkunder, noe jeg virkelig håper kan hjelpe folk der hjemme. Det betyr at norske forbrukere vil få redusert nettleiefakturaen ganske betydelig i månedene som kommer. Når det gjelder effektbaserte tariffer, har det vært slik – altså i gjeldende regelverk– at man har kunnet innføre dette, men den forrige regjeringen fremmet en forskriftsendring som skulle tre i kraft 1. januar. Nå er den altså utsatt. Da får vi komme tilbake til hvordan vi ordner det, og vi – forbrukerminister Kjersti Toppe og undertegnede – skal ha møte med nettselskapene allerede på mandag.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Først har jeg bare lyst til å si at jeg i og for seg deler representanten Elvestuens oppfatning av at det å elektrifisere og kutte utslipp på norsk sokkel selvsagt er med på å redusere klimagassutslippene og på å nå våre mål. Men siden representanten spør: Jeg tenker at denne ekstraordinære situasjonen vi nå har vært inne i med høye strømpriser, og det at vi legger fram en ordning vi aldri har hatt før, tilsier at det er viktig at vi evaluerer den tiden vi er inne i, også med tanke på at vi trenger å redusere strømbruken. Vi kan spare betydelig, og i statsbudsjettet, som også har vært diskutert i dag, er det bl.a. enighet om at vi skal redusere med 10 tWh gjennom energieffektivisering. Det er klart jeg vil gå inn i den problemstillingen og ta dette med videre. Det er viktig for at vi kan få en effektiv bruk av den kraften vi har til rådighet.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Nå foreligger det ikke noe kutt i frivillig skogvern, for frivillig skogvern videreføres i det budsjettet Stortinget nå diskuterer. I tillegg øker vi andre tiltak for restaurering av natur, bl.a. myr og våtmarksområder. Derfor har vi en økt innsats for natur, ikke en redusert innsats for natur. Som sagt takker jeg SV for godt samarbeid om det budsjettet som vi nå legger fram. Så sier vi, og det har representanten Tybring-Gjedde oppfattet helt riktig, at vi kommer til å jobbe for en mest mulig treffsikker ordning fordi skogvern er svært viktig. Den nåværende ordningen for frivillig skogvern er sannsynligvis den dyrest tenkelige måten å gjøre det på. Det er godt kjent i mange deler av landet at man har fått penger til et såkalt vern av store mengder skog som ingen hadde noen som helst plan om å hogge. Vi kommer til å jobbe med å gjøre de ordningene så presise som mulig framover, men i dag er det det instrumentet vi har, og jeg er glad for å si at det videreføres. Og andre tiltak for restaurering økes.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Dette er et mål som Stortinget har vedtatt, og Stortinget har meg bekjent ikke opphevet det målet, så det ligger der. Men det vi nå jobber for, er å tydeliggjøre at det som ofte beskrives som vern, med fordel kan ses på som bærekraftig bruk. Det finnes naturområder som bør vernes i ordets snevreste forstand, for de er unike og trenger en særlig beskyttelse, men så er det i stor grad et spørsmål om hvordan vi kan få til en langt mer bærekraftig bruk av naturen, inkludert skogen. Vi har også formuleringer som er ganske nye, og etter mitt syn både progressive og moderne, om at vi skal øke det samlede karbonopptaket i skogen, f.eks., og hjelpe naturen til å yte naturtjenester fordi det er uendelig mye billigere å la naturen drive karbonfangst og -lagring enn å bygge de anleggene vil alle er for at vi også skal bygge for det samme formålet. Jeg mener at vi har en progressiv politikk for både ivaretakelse av natur og ikke minst bærekraftig bruk av den samme naturen.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Det gjør vi jo også. For det første ligger det allerede penger i Enova, 1,2 mrd. kr over fire år. Det første året var i fjor, og der er det faktisk en del penger tilgjengelig, for de brukte mindre enn antatt første år. Men alle de kronene er med inn i 2022, så alle som har et prosjekt, bør søke nå, for der ligger det penger fra de summene som allerede var der. I tillegg øker vi med 100 mill. kr spesifikt til dette formålet, og de skal målrettes mot nettopp de gruppene som nok ikke hadde søkt på de ordningene vi har kjent fram til nå, så dette er et viktig formål. Men samtidig er det viktig at Enova gjør det Enova først og fremst er til for, nemlig å være teknologidrivende, slik at vi utvikler de industrielle og andre løsningene som vi skal leve av når verden der ute uansett kommer til å bevege seg ut av fossilalderen.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Jeg takker for spørsmålet, som er svært viktig, for det er helt riktig at villaksen er på rødlista, og den trenger ekstra mye omsorg i tiden som kommer. Det har å gjøre både med alle de spørsmålene som nå ble nevnt, og også selvfølgelig med hvordan vi driver oppdrett, med tanke på rømning, lakselus, osv. Dette er vi i full gang med å se på, bl.a. sammen med fiskeri- og havministeren. Det er også riktig at det er koblet til f.eks. spørsmålet om vilkårsrevisjoner. Der har vi EUs vanndirektiv, som setter noen klare føringer for dette, som gjør at vi på mange områder må ha en litt strammere politikk enn vi har hatt historisk. Det er en viktig del av arbeidet med akkurat det, og det vil også påvirke leveforholdene f.eks. for villaks. Men jeg kan i hvert fall bekrefte at jeg kommer til å ha et høyt trykk på arbeidet med villaks. Det er mange ulike årsaker, også dette med invasjonen av pukkellaks, som vi ser på både her hjemme i Norge og i samarbeid med nærstående land i Norden.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Det kan jeg bekrefte med glede og entusiasme. Jeg har lyst til å gi forrige regjering skryt på dette punktet, at det var veldig klokt at vi inngikk denne klimaavtalen med EU. Jeg hadde gleden av å være saksordfører – det var vel kanskje den store avtalen med EU som har hatt størst oppslutning i denne sal, så det er jo også fint å kunne si – og avtalen gir veldig gode verktøy for å kunne gjøre det vi må gjøre hjemme, pluss tryggheten med at de andre, altså dem vi handler med, gjør de samme tingene. Jeg kan si at jeg i kveld skal delta på et digitalt miljøvernministermøte i EU, og så skal jeg til Brussel og snakke om disse tingene på mandag. Vi er i full gang med å gjøre dette, og som Elvestuen vet bedre enn de fleste i salen, ligger mye av oppfølgingen av EUs grønne giv nettopp i Klima- og miljødepartementet, så det vil vi ha høyt trykk på. Og Hurdalsplattformen sier jo én ting til, nemlig at vi i tillegg til samarbeidet om kvoter, om klimaavtalen, via EØS, også skal styrke et industripolitisk samarbeid med EU for å få enda mer ut av EUs grønne giv i vår egen omstilling.
Frode Jacobsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Da jeg vokste opp her i Oslo på 1970-tallet, var Bjørvika en stor trafikkmaskin og Nylands Verksted var en stor arbeidsplass der skip ble bygd. Tanken på å ta seg et bad ved utløpet av Akerselva var absurd. I dag syder det av folk hele året på Sørenga og i Bjørvika. Det bades året rundt ved Operaen, det nye biblioteket og Munchmuseet enten det skjer fra nye strender eller moderne badstubåter. Fjorden har blitt renere og mer tilgjengelig for folk, og bruken har økt. Det er bra, og det skal vi være glade for. Tilbake til min barndom husker jeg også at vi ved familiens sommersted på Hvaler kunne fiske torsk og annen fisk. Denne sommeren, som var varm og fin, var det lite fisk å se, men stillehavsøstersen, som vi ikke ønsker å ha der, kommer inn i store mengder. Oslofjorden er syk, og det haster med å gjennomføre tiltak. Derfor er jeg glad for at det i budsjettet settes av 10 mill. kr mer til å øke innsatsen for å redde Oslofjorden. La meg også gi ros til den forrige regjeringen for at den la fram en handlingsplan om Oslofjorden. Den nye regjeringen følger naturligvis opp, og signalene fra Hurdalsplattformen er tydelige. Vi trenger tiltak som reduserer avrenning fra kommuner og fra landbruket. Det må innføres et forbud mot tømming av septik fra fritidsbåter. Jeg skal innrømme at det i 2021 virker litt rart at det faktisk er lov til å tømme septiktanken i fjorden så lenge du er 300 meter fra land. Fiskeressursene må forvaltes bærekraftig. Jeg vil derfor sterkt oppfordre miljøvernministeren til å jobbe aktivt med Oslofjorden og minner om at naturen er selve grunnlaget for velferden vår. Derfor er det helt naturlig at vi snakker om både naturvern og kutt av klimagasser i en sammenheng. Vi har satt oss offensive mål. Utslippene skal ned – 55 pst. reduksjon innen 2030. Det er synd at EU ikke sa ja til Fortums søknad om innovasjonsmidler for å realisere CCS på Klemetsrud. Men når Stortinget nå setter av 15 mill. kr til å fortsette arbeidet med planene for CCS-rensing på Klemetsrud, er det også viktig. Utslipp fra søppelforbrenningsanlegget utgjør 14 pst. av utslippene her i Oslo, 400 000 tonn CO 2 i året. Lignende anlegg med lignende utslipp finnes over hele landet, i hele Europa og i hele verden. Det er ingen overdrivelse å si at verden trenger at vi går foran og realiserer rensing og lagring av CO 2 fra søppelforbrenningsanlegg. Selv om vi skal gjenvinne mer, satse på sirkulær økonomi, jobbe mer miljøbevisst i måten vi lever på, så er det avfall som vi må bli kvitt. Men utslippene som kommer, kan vi gjøre noe med. Derfor er CCS på Klemetsrud viktig, og jeg er glad for at både miljøvernministeren og olje- og energiministeren også er opptatt av dette.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-12-17:
Dersom ein har eit knust vindauge, ein stein på innsida og ein flokk ungar som står på den andre sida av det knuste vindauget, og det i den flokken med ungar er ein gut som peikar på alle dei andre og seier «det var dei som gjorde det», då har ein på sett og vis Framstegspartiets rolle i energipolitikken. Det er alle andre sin feil at straumprisane no er høge. Realiteten er at Framstegspartiet må bera ein betydeleg del av ansvaret for dei straumprisane som me no har. Me hugsar Tord Lien, den tidlegare energiministeren, som var lei av billig straum. Han har no fått det som han og partiet hans ville, for det var dei som endra lova, slik at me kunne få private eksportkablar. Det var med Framstegspartiet i fleirtal at ein utvikla ein ny modell for nettariffar som det same partiet no rasar mot. Dette har vore ei vilja utvikling. Med denne regjeringa seier me at denne straumprisen er ikkje grei. Difor har me lagt fram kraftfulle pakkar retta mot hushald, mot landbruk og i dag òg mot gartnerinæringa. Dette er mellombelse ordningar. Så registrerer me at Høgre synest det er for seint, men Stortinget gjorde vedtak den 2. desember, og i går kom proposisjonen. Men Stortinget har gjort eit vedtak tidlegare, for den 23. februar i år bad Stortinget den førre regjeringa om å «(…) umiddelbart foreslå tiltak som kan avhjelpe situasjonen med ekstraordinært høye strømutgifter, og raskt komme tilbake til Stortinget på egnet måte.» (…) Regjeringa gjorde ingen verdas ting. Dei kom tilbake til Stortinget og sa at no har kraftprisane sokke. Tenk om den regjeringa hadde gjort det som Stortinget bad om – at me hadde dette arbeidet i botnen. Då ville me ha vore langt betre førebudde. Så er dette mellombelse tiltak. Difor er eg fornøgd med at Hurdalsplattforma peikar på ei rekkje konkrete ting som vil gjera at straumprisane i Noreg kan halda seg låge, og at dei kan søkka. Difor er òg det budsjettet me behandlar i dag, ein god start på det. Noreg er historisk bygd på billig straum, og me skal òg i framtida byggja vidare på billig straum.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-12-17:
Det kunne ha vore freistande å kommentera førre innlegg, men faren for å fortapa seg i uparlamentariske uttrykk ville ha vore svært stor, så eg trur eg skal snakka om olje- og gasspolitikken, som eg meiner får for lite merksemd i denne salen. Me snakkar for lite om olje- og gasspolitikken når me behandlar statsbudsjettet. I oktober selde Noreg gass for 72 mrd. kr, og me selde olje for 32,7 mrd. kr. Det er av ein total eksport den månaden på 156 mrd. kr. To tredelar av eksporten vår var olje og gass. Så vil eg sjå litt på SVs alternative program. Eg kunne ha brukt andre parti òg, men dei skriv: «Det norske oljeeventyret har vært viktig for vår felles velferd» – har vært viktig. Det norske oljeeventyret er heilt avgjerande for velferda vår og vil òg vera det i åra som kjem. Det er ikkje eit tema me skal omtala i preteritum. Det står òg: «men nå har vi blitt for oljeavhengige» – igjen eit sitat frå SVs alternative budsjett. Eg meiner ikkje å hengja ut SV, for eg trur dei meiner det, men både SV og Miljøpartiet Dei Grøne bruker i sine alternative budsjett 50 mrd. kr meir frå olje- og gassektoren enn det regjeringa gjorde i sitt forslag. Difor er det så viktig at me skal utvikla og ikkje avvikla oljenæringa. Men det som kanskje er verre for oljenæringa enn å ha fiendar, er å ha dårlege vener. Framstegspartiet er ein sånn ven. I valkampen vart det lagt fram forslag om å endra oljeskatten. Ein kan diskutera «timingen» på det, men Framstegspartiet såg moglegheita til å skåra billege politiske poeng. Det må jo vera litt flaut når Norsk olje og gass går ut og seier at denne endringa er grei, og likevel hyler og skrik Framstegspartiet. Det same opplevde me for så vidt i salen i dag med representanten Trellevik, som framstiller det som at det er ei krise at det ikkje vert ein 26. konsesjonsrunde i 2022. Eg trur veldig få hadde forventa at det skulle verta ein 26. konsesjonsrunde i 2022, og for selskapa vil det som ligg i dei såkalla TFO-rundane vera viktigare. Me som er glade i oljenæringa, skal stilla krav til oljenæringa. Me skal stilla krav om kutt, men me må òg ta ansvar, for den store utfordringa for norsk olje- og gassindustri er å sikra at dei som skal jobba i den næringa om 20, 30 og 40 år, no vel å ta ei utdanning som er relevant for ei framtid innanfor norsk olje- og gassnæring.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-12-17:
Det er sånn at i starten av eit forhold kan det av og til vera litt problematisk med kommunikasjonen. Difor vil eg knyta ein kommentar til det angrepet som eg fekk frå Kaski, og som eg sjølv hadde løyst ut. Det er heilt rett at SV sin oljepengebruk er lik det som regjeringa hadde lagt opp til. Det eg peikte på, var at ein hentar inn 50 mrd. kr meir i auka avgifter og skattar frå olje- og gassnæringa. Det er eit faktum som eg trur SV lever veldig godt med. På same måten gjeld det petroleumsskattepakka. Eg trur òg Senterpartiet og SV lever godt med at akkurat den saka er me einige om å vera ueinige om, som ein seier i denne typen forhold.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-12-17:
Det vart sagt i innlegget at dyrevelferd må verta eit høgare prioritert område. Det vart òg sagt i replikkvekslinga med både den fyrste replikanten og med representanten Nordlund no. Men realiteten er jo at Venstre legg opp til å bruka 29 mill. kr mindre på Mattilsynet neste år enn det regjeringspartia og SV har vorte einige om. 29 mill. kr er betydeleg med midlar. Det betyr færre tilsyn, det betyr dårlegare tilsyn, det betyr ein meir krevjande kvardag for Mattilsynet. Når ein seier at det er behov for å styrkja Mattilsynet i åra som kjem, lurar eg på: Synest representanten det er ein god start å kutta 20 mill. kr? Eller ville det vore meir fornuftig å gjera som Senterpartiet, Arbeidarpartiet og SV gjorde, og styrkt Mattilsynet noko?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-12-17:
Regjeringsskiftet kom for landbruket i grevens tid. Det var åtte beintøffe år. Det starta med Sylvi Listhaug som landbruksminister, som ikkje hadde tru på noko av det norsk landbruk var bygd på, som skulle innføra ein dansk, tysk eller EU-tankegang i det norske landbruket, utan å ta omsyn til kva land me bur i. Og me høyrde nettopp i innlegget frå representanten Strifeldt kor kunnskapslaus Framstegspartiet er i desse spørsmåla når ein i fullt alvor greier å samanlikna dei naturgjevne forhold for å fiska i Noreg med dei naturgjevne forholda me har for å dyrka korn, poteter og annan mat. Då er det viktig at det partiet ikkje lenger har ei hand på rattet. Det trengs ein offensiv for landbrukspolitikken no. Representanten Westgaard-Halle spring på talarstolen og kallar det valkamp kvar gong einkvan tek opp dette klare skiljet – men det er ein realitet, for landbruket hadde ein stor kostnadsvekst. Tidlegare landbruksminister Olaug Vervik Bollestad forstod at det ligg 754 mill. kr som skal utbetalast til landbruket. Ho gjekk til finansminister Sanner. Kva skjedde? Ho fekk ikkje dei pengane. Det måtte statsråd Borch ta opp igjen. Ho snakka med statsråd Slagsvold Vedum – han er relativt grei å ha med å gjera, for han forstår kor viktig det er å produsera mat i dette landet. Det å ha ein finansminister som forstår det, og ha ei regjering som ønskjer å utvikla landbruket, er det me ser i dette budsjettet. Dei 200 mill. kr til investering som me fekk på plass, har betyding for mange gardsbruk. Eg vil òg nemna, om ein kikkar tilbake, at der Høgre skulle innføra kostnadseffektiv matproduksjon som det førande for den norske matproduksjonen og den norske landbrukspolitikken, seier me at me vil ha landbruk i heile landet, at me vil bruka landbruket til å utvikla bygdene, til å byggja arbeidsplassar i heile landet – det er ein vesens forskjell mellom Senterpartiet og regjeringa sin landbrukspolitikk og det Høgre og Framstegspartiet står for. Og når ein prøver å dekkja til det, gjer ein stor urett, og eg trur aktørane i næringa forstår det veldig godt. Når Framstegspartiet kuttar 1,3 mrd. kr i sitt alternative budsjett og så går på talarstolen og seier at ingen vil merka det, det vil ikkje ha betyding, at det nærmast vil vera eit gode for dei, ja, då er det veldig bra for landbruket at Høgre ikkje har noko dei skulle ha sagt, at Framstegspartiet ikkje har noko dei skulle ha sagt. Og det må vara lenge, for jobben med å byggja opp igjen dette vil ta tid, og det vil vera krevjande, men me er klare til å gjera det arbeidet.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-12-17:
Eg vil takka finansministeren for utgreiinga. Delar av næringslivet vårt står i ein vanskeleg situasjon, og for å møta det treng ein fleire verkemiddel, og ein treng verkemiddel som er treffsikre. Difor er det viktig at ein i tillegg til ei lønsstøtteordning tek vare på permitteringsordningar, at ein har ei kommunal støtteordning, og at ein har ei nasjonal kompensasjonsordning, og at ein har ordningar som treff kulturen. Det er eit mangfaldig mål ein skal treffa, og då er det viktig med fleksibilitet. Eg meiner òg det er svært viktig at partane har vorte tekne med i det ganske krevjande arbeidet som det er å trekkja opp grensene for denne typen ordningar. Det er kanskje lett å ty til litt lettvinn argumentasjon i ein sånn type sak. Ja, kunne det ha vore gjort før? Eg har berre lyst til å gjera merksam på eit vedtak som Stortinget gjorde 19. januar i år: «Stortinget ber regjeringen i samarbeid med partene i arbeidslivet, senest i løpet av februar, fremme forslag om en ny modell for lønnsstøtte slik at folk kan holdes i jobb fremfor å være permittert.» Det vart gjort med stemmene til Arbeidarpartiet, Senterpartiet, SV og Framstegspartiet. Det vart svart ut med ei anna ordning som gjaldt tilskot ved avbroten permittering, og ein valde altså ikkje å greia ut det som Stortinget vedtok. At ein seinare vel å gjera eit poeng av at ein no har brukt nokre dagar saman med partane på å utarbeida det, får så vera. Men no er det viktig å ha trykket oppe framover og få desse ordningane på plass. Den fyrste fordelinga av den kommunale lønsstøtteordninga kom i dag, og ordningane må koma fortløpande. Eg er veldig glad for det som er denne regjeringa sitt løfte, nemleg at krisetiltaka skal vara så lenge krisen varer.
Mona Nilsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Tilstanden til den nordatlantiske laksestammen nærmer seg krise. Vi har siden slutten av 1970-årene sett en stor tilbakegang i bestanden av atlantisk laks. Årsaken er sammensatt, men vi vet at rømt oppdrettslaks, lakselus og pukkellaks er de største truslene mot villaksen. Vi ser en del av det samme bildet for sjøørreten, som spesielt rammes av lakselus ute i fjordsystemet. Den atlantiske laksen er for første gang på rødlisten med kategorien nær truet. Norge har gjennom ratifisering av NASCO forpliktet seg til å bidra til bevaring, gjenoppretting, økning og rasjonell forvaltning av den nordatlantiske laksestammen. Det er viktig at vi klarer å gi et økonomisk løft for bevaring og styrking av bestanden av atlantisk villaks og sjøørret. I Nordland har vi tre nasjonale laksevassdrag – Vefsna, Ranaelva og Beiarelva. Alle tre vassdragene har vært infisert av gyrosmitte, men nå nærmer de seg friskmeldte. Reetablering av Ranaelva og Beiarelva er gjennomført, mens reetablering av vassdragene i Vefsna-regionen først kan forventes sluttført tidligst i 2025. Fungerende laksetrapper er en forutsetning for å få optimal effekt av de etablerte nasjonale laksevassdragene. Det vil si at før nybygging og restaurering av laksetrapper, er det i realiteten ikke grunnlag for å betrakte disse vassdragene som reetablert. I disse vassdragene arbeides det med planer om restaurering og nybygg av laksetrappene, og de kan også fungere på den måten at man kan fjerne uønsket invadert pukkellaks og ikke minst ta ut rømt oppdrettslaks. Blant annet Vefsna fikk oppstartsmidler i 2019, og selv om det kom lovnader i statsbudsjettet for 2020, ble deres søknad om midler for 2021 avslått, noe som har ført til store forsinkelser og at arbeidet nærmest har stoppet opp. Til slutt er jeg svært glad for at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV nå har en merknad om at bygging og reetablering av laksetrapper i Beiarelva og Vefsna skal igangsettes raskt, slik at vi kan få oppleve elver som yrer av villaks og lokalsamfunn som gir økt bolyst, reiseliv og gode ringvirkninger for næringslivet.
Trine Lise Sundnes (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
For oss i Oslo, som har den laveste andelen offentlig ansatte av alle fylker i landet, hvor 75 pst. av alle arbeidstakere jobber i privat sektor, er en økt satsing på grønn industri, endringer i klimarelaterte avgifter og en rekke andre klimatiltak som vil bidra til at Norge kutter utslipp fram mot 2030, godt nytt. For Oslos mangfoldige arbeidsliv kan man glede seg over en mer aktiv næringspolitikk med dette budsjettet. Det vil komme godt med i de store omstillingene landet står overfor, på vei mot fornybarsamfunnet. Det er gledelig at regjeringen viser så tydelig retning og har ambisjoner for grønn omstilling av næringslivet og tilrettelegging for å mobilisere privat kapital og økte investeringer på fastlandet. I et makroøkonomisk perspektiv kan sikkert mange i denne salen være enige om at det største hinderet for nødvendig omstilling er økende forskjeller. En rettferdig deling av inntekter, en sterk og rettferdig og omfordelende velferdsstat er og blir helt essensielt for å lykkes. Derfor er også strømforliket mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV så riktig. I et større perspektiv må det også være lov i et lite øyeblikk å reflektere over: Hvor heldige er ikke vi, som bor i et land hvor staten tar regningen når strømmen blir dyr? Slike muskler har ikke de fleste land i Europa – og heller ikke rygg til å bære det. Det siste året har med all tydelighet vist betydningen av næringslivet og hvordan næringslivet over hele landet er tett integrert med verden rundt oss. Internasjonalt samarbeid er viktigere enn noen gang. I en tid preget av global usikkerhet er EØS-avtalen vår trygge havn. For bedriftene i Oslo er tilgangen til EUs indre marked avgjørende. Over 60 pst. av eksporten fra Oslo går til Europa. Denne eksporten genererer alene 70 000 arbeidsplasser. For disse bedriftene betyr EØS-avtalen at de får konkurrere på like vilkår i et stort marked. Vi vet at markedet eller forbrukerne alene ikke kan fikse klimaet. I Arbeiderpartiet vet vi at vi trenger de store næringene for å ta de store løftene. For en by som Oslo vil forslaget om en ny ordning for grønne vekstlån og økt deltakelse i EUs finansieringsprogram InvestEU være viktig og gi muligheter. En aktiv næringspolitikk, en omstilling som tar partene i arbeidslivet, berørte arbeidstakere og klima og natur på alvor, ja, det er i god sosialdemokratisk ånd – rød nok til å kunne forsvares, grønn nok til å kunne bevares.
Karianne B. Bråthen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Dersom vi skal nå klimamålene Stortinget har vedtatt, er vi helt avhengig av å lykkes med en aktiv industripolitikk i nord. I Nord-Norge har vi overskudd av rimelig og fornybar kraft, og det er et fortrinn som gjør nord til en katalysator for å skape nye jobber i møte med den grønne omstillingen. Vi ser nå hvordan bedrifter innen batteri- og hydrogenproduksjon er under etablering en rekke steder i landsdelen. Kraften i disse etableringene er så stor at de har potensial til å endre samfunnsutviklingen flere steder i Nord-Norge. Denne næringsutviklingen kan skape tusenvis av kompetansearbeidsplasser og bidra til mange flere innbyggere i Nordland det neste tiåret. Utfordringen vil kunne bli rekruttering av kvalifisert arbeidskraft snarere enn manglende kompetansearbeidsplasser. For å sikre at Nordlands-samfunnet kan bli et europeisk episenter for grønn industriutvikling, trenger vi en aktiv stat. En av de tydeligste konklusjonene EU-kommisjonen har gjort i møte med koronapandemien, er behovet for en mer aktiv nærings- og industripolitikk. Det skal vi lære av. Kraften som ligger i et framoverlent næringsliv som ser mulighetene i det grønne skiftet, kombinert med en stat som tør og evner å bruke hele verktøykassen for å gi dem gode rammebetingelser, vil være avgjørende for å skape nye arbeidsplasser i Nordland. Det er nesten oppsiktsvekkende å se hvor ulikt høyreregjeringen i Norge og den svenske sosialdemokratiske regjeringen har møtt mulighetene i de nye industrietableringene i nord de siste to årene. Jeg er derfor glad for at den nye regjeringen i Hurdalsplattformen er så tydelig på at vi skal ta aktive statlige grep i nord. Et av målene i nordområdepolitikken er nettopp å snu den negative befolkningsutviklingen, utnytte de lokale verdiene til å skape vekst og gjøre nordområdene til sentrum for grønn omstilling. Den kraftforedlende industrien i Mosjøen, Mo i Rana, Sørfjorden, Finnfjord, Meløy og Narvik har alle forutsetninger for å bidra til å nå denne målsettingen. Det at alle disse stedene ligger i nord, er det aller største fortrinnet i møte med det grønne skiftet. Fornybar energi, naturressurser, areal, natur, industrikultur og kompetanse er regionale fortrinn som gjør Nord-Norge høyaktuelt for investorer, industrietableringer og nye arbeidsplasser. Dersom vi skal nå klimamålene Stortinget har vedtatt, er vi helt avhengig av å lykkes med en aktiv industripolitikk i nord. Da må Nordland være en motor i det grønne skiftet.
Karianne B. Bråthen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Det er stor enighet om at CO 2 -avgiften er et av de viktigste virkemidlene for å redusere utslipp, og det gir alle et insitament til å velge den teknologien som gir lavest mulig utslipp. Det er også stor enighet om at fiskeflåten må kompenseres for å gi nødvendig tid til omstilling. Et godt eksempel på det finner vi i Vesterålen. Fiskebåten «Sunderøy» er lokaleid og har brukt 500 mill. kr for å få det til. Man har investert mye i å utvikle det første skroget i sin klasse for å redusere utslipp, og ikke nok med det: Man har investert i det beste og mest moderne av norsk teknologi, der Kongsberg Maritime har levert sitt nyeste batteridrivsystem. Dette er eksempler på at kompensasjonsordningen for fiskeflåten virker. Spørsmålet mitt da er: Når Rødt i sitt alternative budsjett kutter med 50 mill. kr til den havgående flåten i kompensasjonsordningen, mener representanten at disse aktørene ikke er viktige i vårt felles arbeid med å kutte utslipp? Eller sagt på en annen måte: Mener representanten at det ikke skal koste å forurense så lenge man har en liten båt? Og er representanten enig i at med Rødts forslag vil en fjerning av kompensasjonsordningen for den havgående flåten medføre at noen tvinges til å levere fisken eksempelvis i Danmark, der en samtidig vil ha tilgang til bunkers, som Rødt ikke kan avgiftsbelegge på bekostning av ...(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)
Karianne B. Bråthen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Dersom vi skal nå klimamålene Stortinget har vedtatt, er vi avhengig av å lykkes med en aktiv industripolitikk i nord. Fylket jeg kommer fra, Nordland, kan være en motor i det grønne skiftet, med satsinger innen batteri- og hydrogenproduksjon. Til representanten fra Miljøpartiet De Grønne, som sier at De Grønne er næringslivspartiet, og at de etterlyser de miljøengasjerte, vil jeg spørre: Når Nordland og Nord-Norge er sentrale i det grønne skiftet, kan representanten fra Miljøpartiet De Grønne da forklare hvorfor Oslo er nevnt hele 52 ganger i deres alternative budsjett og Nordland bare 4 ganger? Er ikke dette en bekreftelse på at Miljøpartiet De Grønne er et urbant storbyparti og ikke et parti for hele landet?
Karianne B. Bråthen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Det har lenge vært Arbeiderpartiets ambisjon å gi sjømat- og fiskeripolitikken et løft, og denne regjeringen har flere ambisjoner samtidig. Vi skal kutte i klimagassutslippene, øke eksporten og skape nye, norske arbeidsplasser i den prosessen. Sjømat-, fiskeri- og havnæringene har en helt sentral plass i det bildet. Derfor er det også en milepæl når vi endrer på ansvarsområder, som gjør at vi i dag har en fiskeri- og havminister. Og Kystverket og forurensningsberedskapen har blitt flyttet hjem til Nærings- og fiskeridepartementet. Ansvaret for våre viktige fiskerihavner er altså nå der det hører hjemme. Noe av det stolteste i vår historie er knyttet til at vi er en fiskeri- og sjøfartsnasjon. Vi ønsker at sjømat- og havnæringene skal ha en minst like sterk posisjon i framtiden vår. Da må vi sikre at fisken tilhører det norske folket i fellesskap, og at nasjonen har råderett og kontroll over fiskeressursene og forvalter disse til beste for dagens og framtidens generasjoner. Da må vi utforme en ny kvotemelding som rydder opp i usikkerheten som er skapt av Solberg-regjeringen, og avklare viktige rammebetingelser for næringen, samt at vi må imøtekomme Riksrevisjonens rapport, som pekte på at sentrale fiskeripolitiske prinsipper er utfordret. Vi skal sikre forutsigbarhet for fiskerinæringen, bosetting, aktivitet, økt bearbeiding og lønnsomhet langs kysten. Det gjør vi ved å gjennomføre føringstilskuddet og sikre at det består, som gjør at det kan gis støtte til å frakte fisk til produksjonsbedrifter langs kysten, til hinder for sentralisering av industrien. Vi må selvfølgelig også gjøre mer for å bearbeide på land. Vi kompenserer også flåteleddet for CO 2 -avgiften. Når det gjelder havbruksnæringen, skal vi gå igjennom tillatelsessystemet. Vi skal også videreutvikle trafikklyssystemet med flere miljøindikatorer. Sammen med virkemidler for å omstille til det grønne skiftet vil havbruksnæringen være en viktig brikke i å nå våre eksportmål og våre klimamål. Men da er vi også avhengige av å ha et virkemiddelapparat og en aktiv stat til stede. Det er jeg glad for at regjeringen legger opp til. En sterk norsk tradisjon, som også er helt grunnleggende i Arbeiderpartiets næringspolitikk, er at myndighetene og næringene finner gode løsninger sammen. Det skal vi fortsette med.
Karianne B. Bråthen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Reiselivet er en av våre viktigste framtidsnæringer, som skal bidra til å sikre verdiskaping og arbeidsplasser i hele landet. Lonely Planet har rangert Norge på andreplass når det gjelder det beste reisemålet i 2022. Er det en næring som vi virkelig finner i det ganske land, er det reiselivsnæringen. Denne næringen bidrar til et mangfold av tilbud ute i hver krik og krok i vårt langstrakte land. Derfor må vi ta på alvor det rungende ropet som nå kommer fra den næringen, og bekymringen som den nå har. Den slitsomheten de nå føler etter å ha åpnet, stengt ned, åpnet og stengt ned, må vi ta på alvor. Flere steder rundt om i landet har reiselivet på tross av det jobbet med å gjøre destinasjonene bærekraftige. Min bekymring er at vi nå, etter to med en regjering som ikke har imøtekommet bekymringen fra den næringen, ikke har et vertskap når vi virkelig skal satse. Vi vet at næringen er hardt rammet, og den kommer til å trenge støtte til å bygge opp igjen også etter at smitteverntiltakene er borte. Det gir samtidig muligheter til å videreutvikle Norge som en bærekraftig reiselivsdestinasjon i verdensklasse. Innovasjon Norge la tidligere i år fram en ny strategi for norsk reiseliv. Dessverre har ikke Solberg-regjeringen levert på det. Det er helt nødvendig at det nå jobbes målrettet videre for å gjøre reiselivsnæringen mer bærekraftig, for å sikre flere helårs arbeidsplasser og for at konsekvensene av koronakrisen ikke skal vedvare. Da er det gledelig at Hurdalsplattformen viser vei. Vi skal utvikle en nasjonal plan for reiselivsnæringen med fokus på bærekraftig utvikling, markedsføring, kompetanse, helårige arbeidsplasser, destinasjonsutvikling og verdiskaping i hele landet. Noe som virkelig er viktig, er at skal vi klare dette, må vi også ha Innovasjon Norge med oss. Jeg er glad for at vi har klart å beholde mange av de midlene som ble kuttet av forrige regjering, for det er viktig. Er det en næring som bygger lokalsamfunn i dette landet, er det reiselivsnæringen.
Karianne B. Bråthen (Arbeiderpartiet), 2021-12-17:
Med all respekt synes jeg det tegnes et bilde fra Høyre som trenger et motsvar. Nesten alle innleggene fra både Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet har omtalt krisen vi nå er i. Vi har sagt at vi skal levere økonomiske støtteordninger så lenge krisen varer. Det gjorde ikke høyreregjeringen da de styrte. Vi er raskere framme med løsninger enn det høyreregjeringen var da de styrte. Så bildet er annerledes enn det representanten Hofstad Helleland prøver å tegne.