Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-03-07:
Først vil jeg får rette en takk til saksordfører for en grundig utført jobb med en stortingsmelding og et tema som jeg tror vi ikke er helt ferdige med. Det kommer mange saker om høyere utdanning til Stortinget i løpet av dette året, og komiteen gleder seg til å ta fatt på dem. Omstillingsbehovet i universitets- og høyskolesektoren er stort og har vært stort over mange år. Det er kanskje grunn til å trekke fram noen av de momentene som gjør omstillingsbehovet såpass stort. For det første har vi jo gått fra å ha såkalte eliteinstitusjoner til å ha masse- og breddeinstitusjoner. Mens det var ca. 50 000 studenter i høyere utdanning på 1970-tallet, har vi i dag passert 200 000. Vi vet at studentene er mer utradisjonelle enn før, i den forstand at de kommer via andre veier og kanskje på andre tidspunkt i livet enn de før gjorde. OECD har gjort beregninger om at vi nå heretter kommer til å utdanne oss tre ganger i livet, ikke bare én gang. Vi vet at særlig for de studentene som har barn, eller de studentene som begynner å studere sent, er Kvalitetsreformen en stor utfordring, nettopp fordi den strømlinjeformer strukturen ganske mye mer enn før. Vi vet at bevilgningene fra det offentlige er på vei ned, ikke opp, og internasjonalisering blir en stadig større utfordring. Samtidig stiller samfunnet større krav til relevans og omstilling. Det er nettopp i denne konteksten at Kvalitetsreformen ble innført, og det er i denne konteksten den også blir evaluert og videreutviklet. Hovedmålsettingene med Kvalitetsreformen var bedre studiekvalitet og gjennomstrømning, og virkemidlene var bl.a. tettere oppfølging av studentene. Foreløpig har reformen virket i kort tid, så for Høyres del er vi selvfølgelig enig med forskerne i at det er for tidlig å trekke noen entydige konklusjoner om hva som er oppnådd av reformens målsettinger. Allikevel har vi sett noen tendenser. Studentene avlegger flere studiepoeng, og strykprosenten har gått ned. Studentene får tettere oppfølging, men oppfølginga er av litt varierende kvalitet. Det ser dessverre ut som om studentene ikke bruker så mye mer tid på studiene, og kvaliteten på undervisningsopplegget har vært varierende. Samtidig vet vi at de gamle og de nye gradene holder ulik kvalitet, vi vet at det er blitt mindre sammenhengende tid til forskning, og at kanskje spesielt bachelorgraden er en utfordring, fordi den ikke står helt på egne ben. Vi imøteser selvfølgelig de stortingsmeldingene som er varslet, både den om forskerrekruttering og den om internasjonalisering, Samtidig er Kvalitetsreformen - og kanskje spesielt kjernen i Kvalitetsreformen, med tettere oppfølging og bedre studiekvalitet - under sterkt press fordi Regjeringa har valgt å kutte så pass mye som den har gjort i bevilgningene til universitet og høyskoler. Det rammer kvaliteten sterkt. Bare ved Universitetet i Oslo kommer man for 2008 til å kutte 205 mill. kr. Det er helt umulig å tenke seg at 205 mill. kr i kutt ikke vil gå ut over studiekvaliteten. Flere aktører har kritisert det faktum at det ikke lenger er krav til ekstern sensor ved eksamener i bachelorprogrammet. Vi mener at det er på tide å gjøre noe med det, og vi ønsker derfor en vurdering av om man ikke skal gjeninnføre det kravet ved alle bachelorprogrammene. Vi mener også det er viktig å følge opp det forskerne sjøl sier om sammenhengende tid til forskning. Det at mange institusjoner nå har begynt å løse problemet ved å legge om studieåret og ved å organisere seg på andre måter, er ingen grunn til at man ikke skal se nærmere på det som ser ut til å være et stort problem for sektoren. Vi er positive til at Regjeringa varsler en gjennomgang av finansieringssystemet i sektoren. I likhet med flere talere er Høyre opptatt av at det ikke skal være for mange komponenter i det systemet, men jeg tror nok allikevel det er grunn til å vurdere om det ikke er rom for noe mer, rett og slett fordi vi kan bruke finansieringssystemet aktivt til å fremme de mål vi ønsker å nå i sektoren. Vi har vært kritiske til at evalueringa ikke skal gjennomføres før 2009. Tvert imot mener Høyre det er all mulig grunn til å starte evalueringa så fort som mulig, rett og slett fordi man da også kan se den i sammenheng med det pågående arbeidet Regjeringa nå har med Stjernø-utvalgets rapport. For å knytte en kommentar til Stjernø-utvalget helt til slutt - for man kan jo ikke se det løsrevet fra det vi diskuterer i dag: Jeg tror det er viktig å signalisere at universitets- og høyskolesektoren nå må konsentrere seg om å sørge for kvaliteten i høyere utdanning, og ikke kastes ut i en lang og omstridt debatt om struktur og om hvilke institusjoner som skal høre sammen.