Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2016-02-04:
Stortinget behandler i dag to saker. Den ene er Meld St. 28 for 2014–2015, Legemiddelmeldingen: Riktig bruk – bedre helse, som saksordfører nettopp omtalte. Den andre er representantforslag Dokument 8:125 S for 2014–2015 fra stortingsrepresentantene Kjersti Toppe og Per Olaf Lundteigen, om tiltak mot overforbruk og feilbruk av reseptfrie legemidler. Jeg viser i den saken til komiteens tilråding og til i alt fire mindretallsforslag som er fremmet av to ulike mindretall. Jeg vil komme tilbake til det mot slutten av mitt innlegg. Utvikling av legemidler er vår felles historie om menneskelige framskritt, om bedre og lengre liv. Legemidler er den vanligste medisinske behandlingsform i vår felles helsetjeneste. I løpet av ett år får to tredjedeler av den norske befolkningen reseptbelagte legemidler. Legemiddelbehandling spiller en viktig rolle i å forebygge og redusere sykelighet og dødelighet, men kan også forårsake bivirkninger og andre legemiddelrelaterte problemer. Teknologiske framskritt og utviklingen av stadig nye legemidler gir oss fantastiske muligheter til å kurere sykdom. Nye legemidler gir folk et bedre, lengre og enklere liv. Samtidig bringer utviklingen oss opp i vanskelige diskusjoner om prioriteringer og ressursbruk på nye og usikre behandlingsformer. I et slikt landskap er en framtidsrettet legemiddelpolitikk avgjørende. Det er mye bra i meldingen, og Arbeiderpartiet vil bidra til at gode intensjoner på legemiddelfeltet følges opp gjennom praktisk handling. Det er en styrke for vår felles helsetjeneste at legemiddelpolitikken er så omforent som det komiteens innstilling viser. Norge er et lite land og et lite marked for legemidler. Vi har i internasjonal sammenheng lave priser og en begrenset legemiddelproduksjon her hjemme. Det er ti år siden forrige legemiddelmelding, og Arbeiderpartiet er glad for at regjeringen fulgte opp Stortingets anmodningsvedtak fra våren 2013 om å utarbeide en legemiddelmelding. Vi synes det er bra at vi behandler en melding som foretar en helhetlig gjennomgang av legemiddelpolitikken. Arbeiderpartiet slutter seg til de fire hovedmålsettingene for legemiddelpolitikken som er en videreutvikling av de gamle målene. I vår felles helsetjeneste skal det sikres god kvalitet ved behandling med legemidler. Legemidler skal ha lavest mulig pris. Det skal være likeverdig og rask tilgang til effektive legemidler. I tillegg må vi evne å legge til rette for forskning og innovasjon. Feilbruk av legemidler er en av de hyppigste årsakene til dårlig kvalitet og skader i helsetjenesten vår. Derfor ventet vi på tiltak i den nye meldingen. Vi er derfor veldig positive til forslaget i legemiddelmeldingen om at kommunene plikter å gå systematisk igjennom legemiddelbruken på sine sykehjem. Vi ser altså at en gjennomsnittspasient bruker sju legemidler samtidig, noe som kan være veldig uheldig uten nøye vurderinger. Dette har vært praksis i Trondheim kommune lenge, og vi ser gode resultater av slike tiltak. Arbeiderpartiet ønsker også at farmasøyter skal spille en sentral rolle i helsetjenesten. Flere farmasøyter inn i kommunehelsetjenesten kan være et riktig og godt tiltak. Vi mener brukervennlighet er helt sentralt for å fremme trygg bruk av legemidler. Da bør det ytterligere forenklinger og forbedringer til i systemet, slik at pasienter og helsepersonell kan forstå og gjøre seg nytte av ordningene som finnes. Det er stort behov for mer informasjon og kunnskap, og her må alle parter samarbeide. Her må vi oppfordre til å bruke alle plattformer, til å ta i bruk ny teknologi og sørge for at det finnes god informasjon til pasientene der ute. De profesjonene i helsetjenesten som jobber der, må lykkes med å dele og overføre sin kompetanse sømløst. Her må jeg også nevne veiledningstjeneste i apotek. Vi venter spent på departementets svar for standardiserte veiledningstjenester for astma- og kolspasienter som går lenger enn dagens informasjonsplikt. Arbeiderpartiet, sammen med flertallet i komiteen, mener også at her må legemiddelindustrien trekkes aktivt med i informasjonsarbeidet. Som jeg har sagt, er mye bra! Men slik vi leser meldingen, er den kanskje noe forsiktig, mye skal utredes og vurderes videre. Statsråden etterspurte en ny og mer offensiv legemiddelpolitikk i opposisjon, og vi mener han kunne vist enda mer handlekraft i posisjon. Komiteens behandling viser heldigvis likevel at det er stor vilje i Stortinget til å gå lenger med en del. Jeg er glad for at komiteen samlet løfter fanen for at Norge skal bidra atskillig mer for å utvikle nye legemidler. En samlet komité peker på et stort potensial for videreutvikling av norsk industri og forskning. Norske pasienter kan ha nytte av å delta i utprøvende behandling. Det vet vi. Arbeiderpartiet er veldig fornøyd med at en samlet komité vil satse på Norges komparative fortrinn som går ut fra biobanker og helseregistre av svært god kvalitet. Biobanker og helseregistre blir viktige for å utvikle morgendagens persontilpassede medisin. Norges muligheter for å forløse mer forskning, innovasjon og industriutvikling basert på norske biobanker og helseregistre må utforskes videre. Arbeiderpartiet har fremmet et representantforslag om et løft for norske biobanker, og vi ser fram til Stortingets behandling av det. Tidligere helseminister fra Arbeiderpartiet Jonas Gahr Støre ga i 2013 de regionale helseforetakene i oppdrag å gjøre en utredning om persontilpasset medisin i vår felles helsetjeneste. Rapporten ble ferdig i 2014, men regjeringen har foreløpig gjort lite ut av den. Utredningen slår fast at ny teknologi for rask og omfattende biologisk analyse har gitt persontilpasset medisin et nytt og mer presist fundament de siste årene. Utredningen anslår at persontilpasset medisin vil ha en positiv effekt på folkehelsen, og at man forventer at summen av mer pasienttilpasset diagnostikk, behandling og forebygging på individnivå vil resultere i flere gode leveår for så mange mennesker at det blir målbart i form av redusert sykelighet og dødelighet på folkehelsenivå. Det ligger til rette for en stor og koordinert satsing på persontilpasset medisin også i Norge. Arbeiderpartiet fremmet forslag om dette i fjor, hvor vi ba regjeringen legge fram en nasjonal strategi og finansieringsplan for persontilpasset medisin i Norge og bevilge midler til å bygge opp nasjonal kompetanse på dette. Når det gjelder målsettingen om riktig pris og likeverdig og rask tilgang til legemidler, vil jeg bare understreke komiteens samstemmighet. Arbeiderpartiet avventer regjeringens helhetlige gjennomgang av apotekavansen og trinnprisordningen. Eventuelle endringer her må henge sammen med de andre legemiddelpolitiske målsettingene. Den rød-grønne regjeringen og daværende helseminister Gahr Støre beskrev behovet for et nasjonalt system for innføring av nye metoder i helsetjenesten. Hovedlinjene ble beskrevet i Nasjonal helse- og omsorgsplan for 2011–2015 og Meld. St. 10 for 2012–2013, God kvalitet – trygge tjenester. Systemet gjør at vi har fått bedre grep om og kontroll over hvilke legemidler som tas i bruk. Det er nødvendig i en helsetjeneste som stadig presses av prioriteringer og avveininger mellom ulike hensyn. Vi mener at ordningen i utgangspunktet er god, men den trenger justeringer for å fungere optimalt. Vi mener at åpenhet ikke nødvendigvis krever at allmennhet og media skal kunne delta direkte i alle beslutningsfora der enkeltbeslutninger tas, men at det skal være full åpenhet om begrunnelsen. Dette er også i tråd med det Norheim-utvalget, kjent som Prioriteringsutvalget, sier. Behandlingstiden oppleves også som for lang, informasjonsflyten må bli bedre, og det bør stilles strenge krav til åpenhet. Begrunnelsen for hvorfor et legemiddel tas i bruk, bør være offentlig tilgjengelig. Vi er positive til at det nå skal foreligge en faglig uttalelse før behandling i Prioriteringsutvalget. Jeg har lyst til å understreke spesielt at vaksiner er en viktig del av nasjonal legemiddelpolitikk. Vaksiner redder utallige liv hvert år. I fattige utviklingsland trygler foreldrene om å få vaksiner til ungene sine, mens det i rike industriland finnes interessegrupper og enkeltpersoner som motarbeider all vaksinasjon. Vaksineskeptikerne påtar seg et tungt ansvar for egne og andre barns helse. Uten solidarisk vaksinasjon vil farlige sykdommer som meslinger, polio, difteri og kikhoste kunne spres i befolkningen. I en framtid med økt migrasjon blir nasjonale vaksineprogram enda viktigere verktøy for nasjonale helsemyndigheter. I Norge har vi høy oppslutning om barnevaksineprogrammet og utvalgte målgrupper som vurderes å være i risiko. Det er for lite systematisert innsats utover det, det er vi helt enig i. Vi synes det er bra at regjeringen ser på dette, eventuelt et vaksineprogram for voksne, og vi er også positive til et bedre system for innføring av vaksiner. Den første testen for regjeringens legemiddelpolitikk kommer i budsjettene. Her må det leveres. Vi lover full støtte i Stortinget. I representantforslaget om overforbruk av reseptfrie legemidler støtter vi en informasjonskampanje rettet mot ungdom. Kunnskap om bruk av reseptfrie legemidler er viktig å etablere tidlig. Arbeiderpartiet mener at helsetjenesten godt avlastes med en god egenomsorg og ansvarlig bruk av reseptfrie legemidler for mindre lidelser. God tilgjengelighet og god informasjon er viktig. Jeg vil til slutt ta opp de forslagene som Arbeiderpartiet er medforslagsstiller til, i begge sakene – og jeg gjentar det momentet jeg synes er viktig: En omforent legemiddelpolitikk er viktig for vår felles helsetjeneste.