Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-01-19:
Vi står forhåpentligvis ved starten på slutten. Hvor lang den blir, vet vi ikke. Det er derfor for tidlig å puste lettet ut, men vi skal ta med oss lyspunktene. Det er viktig for å komme ut av denne krisen på en måte som bevarer styrken i det som satte det norske samfunnet i stand til å håndtere krisen så effektivt. Og det er viktig for at vi skal kunne møte utfordringene som fortsatt ligger foran oss. Krisen er ikke over. Vi venter noen krevende måneder. Men så langt er Norge blant de landene som har klart seg best både når det gjelder helse, og når det gjelder økonomi. Nedgangen i fastlands-BNP endte trolig rundt 3 pst. i 2020. Det er mindre enn vi fryktet, og mindre enn i de fleste andre land i verden. Også for 2021 ser det bedre ut enn mange fryktet. Flere prognosemiljøer har oppjustert sine anslag, og de fleste venter at veksten i fastlandsøkonomien blir på 3,5-4 pst. i år. 90 pst. av norsk økonomi har klart å holde aktiviteten oppe, og jeg er imponert over hvordan bedrifter og arbeidstakere har lært seg å leve med smitteverntiltak, vært kreative og funnet nye måter å tjene penger på. Men for mange har krisen rammet ekstra hardt. Innen reiseliv, restaurant, kultur og transport er omtrent en fjerdedel av aktiviteten borte. For dem er situasjonen svært krevende. To tredjedeler av dem som ble permittert i vår, er tilbake i jobb, men fortsatt er mange uten arbeid. Krisen rammer skjevt. Jeg er særlig bekymret for langtidsledighet, for unge og dem med svak tilknytning til arbeidslivet. Vi må unngå at den største regningen for krisen ender hos dem. Derfor har vi lagt frem kraftfulle tiltak for arbeid og inkludering, og det kommer mer. Vaksineringen gir oss tro på at smitteverntiltakene etter hvert kan fases ut. Da vil økonomien trolig skyte fart igjen. Sammen med et ekspansivt statsbudsjett for 2021 vil det bidra til aktivitet over hele landet. Men så lenge vi har smitteverntiltak, skal vi også ha økonomiske tiltak. Vi skal hjelpe de levedyktige bedriftene gjennom krisen, slik at så mange som mulig har en jobb å gå til og veksten kan ta seg opp igjen den dagen dette er over. Den 29. januar kommer vi med en ny krisepakke, og vi har allerede varslet at vi vil forlenge både kompensasjonsordningen og permitteringsordningen. Å utarbeide krisetiltak innebærer å ta stilling til mange dilemmaer, og jo lenger krisen varer, jo flere dilemmaer oppstår. Det er ikke bare av det gode å forlenge støtteordninger, øke kompensasjonsgrader eller utsette innbetalinger av skatter og avgifter. Å håndtere en krise er ikke en konkurranse om å bruke mest mulig penger, men det handler om tiltak som kan trygge bedrifter og arbeidsplasser, og de tiltakene har vi. Det er avgjørende at vi også klarer å komme ut av krisen på en måte som ivaretar vårt gode grunnlag for videre vekst og verdiskaping på lengre sikt. Det vil komme kriser etter denne, og vi må sørge for at utgangspunktet vårt er minst like godt til å håndtere dem. I juni i fjor la regjeringen frem strategien for Norges vei ut av krisen. Den handlet om å skape mer og inkludere flere. Den strategien ligger også til grunn for regjeringens statsbudsjett for 2021. Det handler om å legge til rette for at folk kan komme tilbake i jobb. Det handler om å skape flere arbeidsplasser i privat sektor og at vi må ha flere bein å stå på. Det handler om det grønne skiftet og å legge til rette for grønn vekst. Det handler om utdanningsløftet og å bygge kompetanse. Det handler om å inkludere flere. Og det handler om å bevare trygghet og tillit. Dette er sentrale elementer i regjeringens strategi for gjenåpning av samfunnet – for Norges vei ut av krisen.