Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-10:
La meg først få takke saksordføreren for en grundig gjennomgang, som jeg i all hovedsak kan slutte meg til. Jeg tror det var én setning som jeg ikke kunne slutte meg helt til. Ellers synes jeg at også debatten viser at EOS-utvalgets arbeid tas på det største alvor. Jeg må erkjenne at jeg er særlig begeistret for EOS-utvalget, ikke bare fordi jeg hadde det som saksordførerområde da jeg var leder av kontroll- og konstitusjonskomiteen selv, men også fordi jeg mener den jobben som gjøres i EOS-utvalget, er helt avgjørende for å sikre de hemmelige tjenestene den nødvendige legitimitet. Jeg synes også det er bra at det gjøres funn. I motsetning til det en kanskje skulle tro, mener jeg det er viktig at EOS-utvalget gjør funn, at de kommer med dem, og at de gjennom dialog med tjenestene forbedrer tjenestenes arbeid på viktige områder. Jeg har også et inntrykk av at dialogen med tjenesten er god, noe som også fremgår av årsmeldingen. Det er en styrke. Jeg mener også at det er grunn til å glede seg til evalueringen av EOS-utvalget for å se om man også kan forsterke den demokratiske kontrollen ytterligere, om det er andre måter man skal løse dette på i fremtiden, og om det er ting vi har lært gjennom den tiden EOS-utvalget nå har fungert, som kan gjøre at vi får en ytterligere forbedring. Jeg må si at jeg er fornøyd, også som ansvarlig statsråd for denne delen av forvaltningen, med den jobben EOS-utvalget gjør. Jeg tenkte jeg skulle kommentere noen få av de merknadene som EOS-utvalget har kommet med. Det ene gjelder – som også saksordfører var inne på – spørsmålet om oppbevaringsplikt og slettereglene i politiloven. Der er det riktig at PST har henvendt seg til Justis- og beredskapsdepartementet, som har foretatt en vurdering av hvorvidt det er motstrid eller ikke. Konklusjonen er i utgangspunktet at det ikke foreligger motstrid, men at en må håndtere dette på en annen måte. Etter politiregisterforskriften kan sletting skje enten i form av tilintetgjøring i form av kassasjon, ved vedtak fra Riksarkivet eller i form av arkivering. For PST er det ikke angitt særskilt i forskriften om hvordan slettingen skal skje, så vi har nå en dialog med PST om hvordan dette skal gjennomføres i praksis. Jeg synes det er grunn til å nevne at PST har, etter det jeg nå har fått opplyst, endret sine rutiner for oppfølging og notoritet knyttet til kontakten med utenlandske tjenester. Det har også vært en av de tingene som EOS-utvalget har påpekt. Jeg vil også gi noen kommentarer knyttet til TSC-registeret. Det er nemlig krevende. Vi har – som også fremgår av EOS-utvalgets innstilling – på mange måter, gjennom ulik kanaler, forsøkt å få opplysninger om registrering av norske borgere, altså de som ikke PST selv melder inn. Det har vært meget komplisert å få god informasjon. Vi har brukt mye tid og purret flere ganger, og vi kommer til å fortsette med det til vi får fullgod informasjon. Men det er en klar utfordring at vi egentlig ikke er kjent med hva som er årsaken til registreringen av norske borgere, hvem som melder dem inn, og hvordan man skal få dem ut hvis en mener det ikke er grunnlag for den registreringen. De som meldes inn av PST, har den nødvendige oppfølgingen, og der hvor det ikke er grunnlag for registrering lenger, melder man det inn til registeret. Til slutt synes jeg det er grunn til å nevne – siden det har fått mye offentlig oppmerksomhet – PSTs bruk av mobilregulerte soner. Saksordføreren og flere andre var også inne på det. Det er grunn til å nevne at det forholdet som ble sett på som motstrid mellom taushetsbestemmelsene i straffeprosessloven på den ene siden og meldeplikten til NKOM, Nasjonal kommunikasjonsmyndighet, på den andre, er avklart gjennom at PST nå melder til NKOM i samsvar med det som er loven.