Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2016-06-07:
Fremskrittspartiet deler ikke stortingsflertallets målsetting om 15 pst. produksjon og forbruk av økologiske matvarer. Fremskrittspartiet er av den formening at markedet skal avgjøre etterspørselen etter økologiske landbruksvarer. Det som en politisk vedtatt målsetting om den økologiske matproduksjonen og forbruk av den representerer, gir en fort assosiasjoner til Sovjetunionens femårsplaner under den kalde krigen. De ble sjelden nådd, og hvis de ble nådd, var gjerne ikke resultatet i tråd med forventningene. Bøndene ynder å kalle seg næringsdrivende. Da må de også innrette seg etter markedsmekanismen som tilbud og etterspørsel representerer. Når tallene for omsetning av økologiske landbruksvarer ikke er i nærheten av politisk fastsatte mål, er det åpenbart ikke politikken på området som det er noe feil med, men kanskje målsettingen i seg selv. I tillegg til tilbud og etterspørsel er det en tredje viktig faktor som spiller inn, nemlig pris. Når en registrerer at den økologiske driftsform er mer arbeidsintensiv og gir lavere avling per dekar enn tilfellet er innenfor det konvensjonelle landbruket, har det noe å si for prisfastsettelsen. Og ved en overgang fra konvensjonell driftsform til økologisk matproduksjon – hvor mye ekstra jordbruksareal må ikke til for bare å opprettholde dagens matproduksjon? Noen av partiene i denne salen er bekymret for utviklingen av den norske selvforsyningsgraden når det gjelder matproduksjon. Det er fristende å spørre om hvilken målsetting som er viktigst for partiene som taler varmt for det økologiske. Er det økt matproduksjon samlet sett eller 15 pst. økologisk matproduksjon for enhver pris? Matjorda i Norge er under press. Grunnen til det er at det meste av matjorda gjerne er lokalisert rundt byer og tettsteder med voksesmerter. Vi trenger areal til offentlige formål og til boligbygging til en stadig voksende befolkning. Vi trenger også areal til utbygging av infrastruktur for å flytte oss fra A til B. Løsningen blir gjerne fortetting og bygging i høyden for å unngå ytterligere nedbygging av matjord. Men en har registrert lokalt at de partier som gjerne skulle sett at jordvernet var grunnlovfestet, ikke nødvendigvis er de partier som står sterkest på krav om fortetting. Noen ynder å tegne et skremmebilde av at vi ikke kan overlate til markedet å være med på å bestemme utviklingen av det økologiske landbruket, men markedet består ikke av andre enn deg og meg, der vi daglig gjennom våre preferanser for matvarer i dagligvarehandelen velger hva som skal havne på vårt bord. Noen av oss er veldig opptatt av økologisk når vi velger matvarene, men den gjengse nordmann ser nok på prisen før matvarene endelig havner i handlekurven, mens vi går mellom butikkreolene. I Norge holder matvarer fra konvensjonelt landbruk en høy kvalitet, og Fremskrittspartiet er opptatt av at konvensjonell matproduksjon ikke skal prates ned. Det virker noe rart når en i store deler av verden snakker om manglende eller mangelfullt innhold av næringsstoffer i maten og i de verste tilfellene snakker om matmangel, mens vi i Norge i 2016 sitter og krangler om hvorvidt maten er økologisk nok. Det virker på meg meget besynderlig. Fremskrittspartiet er opptatt av å gi landbruket langsiktige og forutsigbare rammevilkår, uavhengig av om produksjonen skjer på konvensjonelt vis eller økologisk vis. Fremskrittspartiet utelukker ikke at økologisk landbruk vil kunne øke med tiden, men den største veksten vil nok trolig skje innenfor konvensjonelt landbruk. Slik sett vil nok økologisk matproduksjon kunne være et godt supplement til konvensjonell matproduksjon. Fremskrittspartiet er opptatt av å gi bonden gode vilkår, slik at han eller hun kan legge opp driften sin til å bli lønnsom og til å kunne gjøre det han eller hun kan best: produsere mat av høy kvalitet til ditt og mitt bord.