Johan J. Jakobsen (Senterpartiet), 1998-11-27:
Redegjørelsen om Norges formannskap i Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa – OSSE – var både oppmuntrende og løfterik. Den bekrefter at organisasjonen er i ferd med å bli anerkjent som «et særlig velegnet instrument for å videreføre arbeidet med fred og sikkerhet i dagens Europa», for å sitere utenriksministeren. På denne måten forsterker utenriksministeren utsagnet i redegjørelsen den 22. januar i år, hvor det het at «OSSE spiller en helt sentral rolle i arbeidet for konfliktavverging og krisestyring». Den anerkjennelse og respekt som ligger bak disse utsagn, står i skarp kontrast til den kritiske og ofte overbærende omtale som ble KSSE/OSSE til del da debatten om de nye strukturene i Europa pågikk i tiden fram til 28. november 1994. Jeg skal ikke dvele ved det som har vært. Nå skal vi rette blikket framover mot de utfordringer vi vil møte når Norge fra nyttår overtar formannskapet i OSSE. Det er udelt positivt og løfterikt at vi har en utenriksledelse som ser på OSSE som en sentral organisasjon for fred og sikkerhet i dagens Europa, og som en bro til andre institusjoner som FN, NATO og EU. Denne positive grunnholdningen til OSSE er samtidig en viktig forutsetning for at Norge skal kunne utøve det lederskap som utenriksministeren skisserte som en av de viktigste oppgavene når Norge nå overtar ledelsen av organisasjonen. Overgangen fra «konferanse» til «organisasjon» har beveget OSSE ut i praktisk virke i felten. OSSE har i praksis vist at sikkerhetspolitikk ikke bare dreier seg om doktriner og militær kapasitet. Europas utfordringer må møtes gjennom et bredt spekter av forebyggende tiltak knyttet til demokratibygging, arbeid for menneskerettigheter og bekjempelse av fattigdom. Det nye i situasjonen, sett fra Norges side, er at formannsvervet gir Norge initiativrett og dermed muligheter til å påvirke OSSEs dagsorden og prioriteringer. Når det er grunn til å knytte forventninger til Norges formannskapsperiode, skyldes det ikke minst at Norge har erfaringer med fredsdiplomati gjennom mange år og faktisk har et godt internasjonalt renommé når det gjelder forebyggende diplomati, som er OSSEs varemerke. Det hører også med til historien at Norge er en av de fremste bidragsyterne til organisasjonens aktiviteter, både når det gjelder finansielle ressurser og personell. OSSE har de senere år blitt pålagt stadig flere oppgaver. Organisasjonens virksomhet er allerede svært omfattende. Utenriksministeren nevnte som en av flere hovedoppgaver at en ønsker å styrke OSSEs evne til å møte de omfattende oppgavene organisasjonen har fått. En organisasjon i rask vekst vil alltid bære i seg en risiko for økt byråkrati og stadig voksende administrasjonskostnader, som i sin tur kan svekke organisasjonens kjerneoppgaver. Vi kjenner eksempler fra flere internasjonale organisasjoner som har svulmet ut og gradvis blitt ineffektive, og som har måttet slanke organisasjonen for å begrense utgiftsveksten. Når Norge nå får hovedansvaret for OSSE, blir det Norges oppgave å sørge for at kravet til effektivitet skjerpes, og at ikke OSSE blir rammet av den ikke ukjente elefantsyken. OSSE har gjennom de senere år opparbeidet seg en stor portefølje av konflikter innenfor organisasjonens arbeidsområde. Ikke minst har konfliktene i det tidligere Jugoslavia gitt organisasjonen nyttige erfaringer både når det gjelder konfliktforebygging, krisehåndtering, våpenkontroll, gjenoppbygging og valgovervåking. Det finnes knapt en konflikttype som ikke OSSE har vært stilt overfor i det tidligere Jugoslavia. OSSE har således i dag større erfaring og bredere kompetanse på konfliktløsning enn noen annen internasjonal organisasjon. Derfor er OSSE «et særlig velegnet instrument» for konfliktløsing i dagens Europa, for igjen å sitere utenriksministeren. En viktig målsetting for OSSEs arbeid er å bygge opp demokratiske strukturer i tidligere konfliktområder. Dette arbeidet må ikke bare begrenses til støtte til gjennomføring av demokratiske valg og innsetting av demokratiske styresett. Demokratibygging må også omfatte oppbygging av nettverk av ikke-politiske organisasjoner. Derfor bør samarbeidet med den såkalte NGO-sektoren være viktig. I land som mangler demokratisk erfaring, vil det bl.a. være viktig å støtte etablering av frivillige, folkelige organisasjoner. Også på dette området har Norge de beste forutsetninger for å kunne lede arbeidet. Utenriksministeren innledet sin redegjørelse med en omtale av situasjonen i Kosovo og de forpliktelser Norge har påtatt seg som deltaker i den internasjonale kontrollstyrken som skal overvåke den inngåtte avtalen. I Senterpartiet er vi særlig tilfreds med at utenriksministeren så sterkt understreket at den ville legge avgjørende vekt på personellets sikkerhet. Deltakelse i internasjonale fredsoperasjoner har blitt en stadig viktigere del av norsk utenriks- og sikkerhetspolitikk. Skal vi i framtiden sikre rekruttering til slike operasjoner og ha den nødvendige støtte i folket for en slik linje, er det av avgjørende betydning at sikkerheten for mannskapene settes i høysetet. Formannskapet innebærer ikke bare en politisk utfordring og et løft for norsk diplomati, men stiller også store krav til utenrikstjenesten. Regjeringen har valgt en offensiv linje når det gjelder overtakelsen av formannskapet i OSSE. Allerede tidlig på nyåret vil utenriksministeren besøke et av de mest konfliktfylte områdene i Europa, nemlig det tidligere Jugoslavia. Det blir en viktig oppgave å legge til rette for jugoslavisk gjeninntreden i OSSE. Dette spørsmålet vil også komme opp under Kosovo-debatten på OSSEs utenriksministermøte i Oslo den 2.-3. desember, et møte som også vil markere starten på en viktig epoke i norsk utenrikspolitikk. En europeisk sikkerhetspakt som kan ivareta fred, stabilitet og demokratibygging i hele Europa, er et viktig delmål for OSSE. Debatten så langt har vist at det er bred politisk støtte i Stortinget for en slik linje, for en slik europeisk sikkerhetspakt. Dette blir også et sentralt tema på Oslo-konferansen i desember. Norge bør sette seg som mål at arbeidet med en slik sikkerhetspakt skal forseres og gis en synlig framdrift under Norges formannskapsperiode. Utenriksministerens redegjørelse viser at departementet, gjennom opprettelsen av en egen OSSE-enhet, er godt forberedt til å møte utfordringene og for å kunne løse de oppgaver som venter når Norge fra 1. januar overtar formannskapet i Organisasjonen for samarbeid og sikkerhet i Europa.