Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2013-11-26:
Jeg er svært glad for at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har lagt frem et vekstfremmende budsjett – et vekstfremmende budsjett som betyr at man legger grunnlaget for å skape flere arbeidsplasser. Prognosene er entydige og klare: Man vil neste år kunne forvente å få 30 000 flere arbeidsplasser. Det skjer ved at man gir lavere skatter og avgifter til næringslivet. Men Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen evner også å gi lavere skatter og avgifter til vanlige arbeidsfolk. Det er positivt for økonomien, det er positivt for den enkelte, og det er positivt for næringslivet. Det er liten tvil om at regjeringen baserer sin politikk på fortsatt høy sysselsetting og lav ledighet. De siste prognosene viser klart og tydelig at man i 2014 kan forvente fortsatt høy sysselsetting og lav ledighet. Det er jeg som arbeids- og sosialminister naturlig nok svært godt fornøyd med. Men det som bekymrer meg, er at stadig flere i yrkesaktiv alder ikke er en del av arbeidslivet. Ved utgangen av 2012 var om lag 600 000 mennesker, som tilsvarer nærmere 20 pst. av befolkningen mellom 18 og 67 år, på helserelaterte ytelser, altså utenfor arbeidslivet. Det tilsvarer en økning på 230 000 personer de siste 20 årene. Derfor er jeg veldig glad for at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen er klar og tydelig og ønsker å prioritere å få flere inn i arbeidslivet. Det gjør man ved å styrke tiltaksplasser for dem med nedsatt arbeidsevne med 3 000 plasser. Jeg registrerer det som blir sagt fra NHO og attføringsbransjen, at man allerede med dette budsjettet, som man mottar svært positivt, viser et taktskifte for å hjelpe flere som står utenfor arbeidslivet, inn i arbeidslivet. Det er jeg glad for. Samtidig legger regjeringen opp til et tiltaksnivå med en tiltaksintensitet som er den samme som i årene 2002–2005, noe som betyr at man kan hjelpe rundt 50 000 mennesker også gjennom disse tiltakene. Det er ikke en kraftig nedgang, slik det blir prøvd fremstilt her, det er en korrigering i samsvar med det arbeidsmarkedet vi har, noe som enhver regjering alltid har gjort. Det gjør også denne regjeringen. Så er jeg veldig glad for at man i det budsjettforliket som er gjort med Venstre og Kristelig Folkeparti, har fått til et tydelig løft for å hjelpe enda flere som er i fare for å dette utenom, inn i arbeidslivet, ved at man har økt sosialt entreprenørskap med 10 mill. kr. Så vil jeg trekke frem at det er viktig for denne regjeringen å sørge for et bedre sosialt sikkerhetsnett. Det har man gjort bl.a. ved ikke å videreføre den forrige regjerings skatteskjerpelser for kronisk syke mennesker ved at man skulle ta bort fradragsordninger for sykdommer. Denne regjeringen opprettholder fradraget, noe som betyr at man ikke får en skatteøkning for de mest sårbare. Videre er jeg veldig glad for at denne regjeringen også er klar og tydelig på at man ønsker å gjøre hverdagen enklere for folk flest. Derfor har vi brakt tilbake små hjelpemidler for funksjonshemmede som den forrige regjeringen kuttet i bevilgningene til. Vi har lagt til rette for at funksjonshemmede skal kunne fungere bedre i sin hverdag og få de hjelpemidlene som er nødvendige for å ha et godt, trygt og funksjonelt liv. Det er det det handler om når man skal sikre et bedre sikkerhetsnett for folk som trenger en utstrakt hånd i en vanskelig situasjon.