Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2014-12-04:
Det er mye bra i samferdselsbudsjettet for neste år. Vi er uenige om en del, men sannelig er vi også enige om veldig mye. På de fleste områder i neste års budsjett er det en videreføring, eller vi kan vel kanskje si oppfølging, av Stortingets vedtatte Nasjonal transportplan, selv om bevilgningene faktisk ligger litt under det som er vedtatt bevilgningsnivå i transportplanen. Med 2015-budsjettet er vi to år inne i første fireårsperiode i transportplanen, men bevilgningene er faktisk under 50 pst. halvveis i perioden, 48,7 pst. står det i budsjettproposisjonen. Det vil øke noe når departementet får finregnet på det etter budsjettforliket, men fortsatt vil det ligge under halvparten. Det kunne være interessant å få høre om samferdselsministeren og regjeringen er fornøyd med nivået på samferdselsinvesteringene i 2014 og i 2015, som vi nå behandler. Vil nivået i vedtatt Nasjonal transportplan følges? Eller blir det taktskifte og massiv satsing på samferdsel de to siste åra i planperioden, slik det ble lovet i valgkampen i fjor? Jeg er nesten litt stolt over at alle prater om de rød-grønnes nasjonale transportplan. Det måtte jo være et veldig bra dokument. Jeg skjønner godt at Høyre og Fremskrittspartiet prater om den, og ikke om egen nasjonal transportplan. Men med budsjettet for år to av fire i første planperiode må vi jo måle regjeringen på egen transportplan og egne løfter, og da blir det sannelig skralt. Regjeringen prater om bevilgningene i budsjettet for 2015 i forhold til tidligere år, og da blir det selvsagt økning, en bra økning – det skulle bare mangle, og det er helt i tråd med vedtatt Nasjonal transportplan. Men en må jo måle sittende regjering mot det de lovet selv ved behandlingen av Nasjonal transportplan i fjor. Det vil de selvsagt ikke. Framtidas trafikkvekst i storbyområdene må tas med kollektive transportmidler. Storbyområdene står foran store investeringer i infrastruktur for kollektivtrafikk, ja så store at lokale kommuner og fylkeskommuner ikke makter disse investeringene alene. Derfor må staten bidra, og etter Arbeiderpartiets oppfatning må staten bidra med opptil 70 pst. av investeringer i store prosjekter. Derfor ønsker Arbeiderpartiet å bruke 1 mrd. kr mer til klima- og kollektivtiltak i storbyområdene på neste års budsjett, og i tillegg drøyt 500 mill. kr mer i jernbaneinvesteringer. Aktuelle prosjekter i storbyområdene, der staten bør bidra med investeringer, er Fornebubanen, bane til Akershus universitetssykehus, Ahus, og videre til Lillestrøm og Kjeller, heretter kalt Romeriksbanen, håper jeg, bybane i Bergen, bussvegprosjektet i Stavanger, ny T-banetunnel gjennom Oslo indre by, tverrforbindelse i Groruddalen og superbussprosjektet i Trondheim. Dette er helt avgjørende satsinger dersom vi skal lykkes i klima-, kollektiv- og storbypolitikken. Intercitysatsingen tar mye av jernbaneinvesteringene i åra som kommer. Derfor er det svært gledelig at på Follobanen er anleggsarbeidene i full sving. Og la oss minne hverandre om at målet Stortinget har satt, er at dobbeltspor skal stå ferdig til Hamar, Fredrikstad og Tønsberg i 2024, og til Lillehammer, Halden og Skien i 2030. Noe mindre offensivt bør det ikke være. Det er også gledelig det som nå skjer med Ringeriksbanen, og at Ringeriksbanen blir den fjerde av intercitystrekningene. La meg også si at det er svært gledelig det som skjer med ny tunnel gjennom Ulriken. Neste store prosjekt på Bergensbanen må være Voss–Arna. Det er også store potensialer på Jærbanen og Trønderbanen, slik at ytterligere satsinger trengs. Jeg vil også si at Kongsvingerbanen og Gjøvikbanen er to viktige banestrekninger på Østlandet som med relativt begrensede investeringer kan ta vesentlig mer trafikk enn i dag, både persontransport og godstransport. Jernbane er framtida.