Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-06-10:
I rettshjelpsmeldingen som regjeringen Bondevik I la fram i 1999, ble det lagt vekt på å utforme en enhetlig, langsiktig og forutsigbar rettshjelpspolitikk. Da Stortinget behandlet meldingen våren 2000, var jeg glad for å kunne konstatere at Stortinget i det alt vesentlige sluttet seg til hovedkonklusjonene i meldingen. Ett av hovedpunktene var en gjennomgripende reform av egenandelsordningen. Et flertall i komiteen bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV går nå inn for å gjøre fri rettshjelp helt gratis ved å fjerne egenandelene. Jeg vil benytte anledningen til å påpeke at forslaget som er inntatt i proposisjonen, er i det vesentlige bygd på det høringsbrevet som Justisdepartementet sendte ut i fjor, under Hanne Harlem som justisminister. Høringsuttalelsene støttet for en stor del hovedtrekkene i forslaget. De aller fleste høringsinstanser aksepterte at man skal ha en eller annen form for egenandel. Flertallets forslag skaper etter min mening et betydelig skille mellom dem som kvalifiserer til fri rettshjelp, og dem som ikke gjør det. De som får fri rettshjelp, blir svært privilegert. De får full advokatbistand helt gratis, mens de som ikke kommer inn under lov om fri rettshjelp, må betale alt selv. Det har til nå vært bred politisk enighet om at egenandeler har en todelt funksjon. De er ikke bare en kilde til finansiering, men de eksisterer også ut fra en preventiv tankegang: Vi må også være klar over at fri rettshjelp uten egenandeler kan virke prosessdrivende. Med dagens situasjon i domstolene, hvor den økte saksmengden de senere år har bydd på vesentlige utfordringer, vil dette vedtaket kunne medføre en betydelig merbelastning. Men Stortingets komiteinnstilling er klar. Proposisjonen omhandler kun egenandelsordningen. Flertallet har imidlertid foreslått også andre betydelige endringer i rettshjelpsordningen. Arbeiderpartiet og SV vil heve inntektsgrensen til 250 000 kr fra 1. januar 2003. Fremskrittspartiet vil heve grensen til 230 000 kr. Inntektsgrensene for fri rettshjelp ble hevet betydelig 1. juli i fjor. Endringene i rettshjelpsordningen som Stortinget i dag vedtar, skjer uten nærmere utredning eller konsekvensanalyse på viktige punkter. Kostnader og finansiering er ikke drøftet. Når det gjelder økning av inntektsgrensene, kan komiteen bygge på mitt brev av 23. mai i år, hvor jeg opplyste hva det vil koste å heve inntektsgrensene basert på opplysninger fra Statistisk sentralbyrå. En økning av inntektsgrensene med 20 000 kr vil koste anslagsvis 28 mill. kr. Slike opplysninger er ikke etterspurt i forhold til å fjerne egenandelene. Bortfallet av egenandelsinntektene er for i år beregnet til snaut 25 mill. kr. Men hva fjerning av egenandelene vil ha å si for etterspørselen etter fri rettshjelp, er svært usikkert. Departementet har gjort beregninger som – med alle mulige forbehold – indikerer at etterspørselsøkningen etter fri rettshjelp vil bli betydelig når egenandelene fjernes, og at vi snakker om kostnader i størrelsesorden 30-40 mill. kr pr. år. Jeg konstaterer at Stortingets vedtak i dag vil påføre justisbudsjettet betydelige merkostnader som Stortinget ikke har bevilget. Stortinget har valgt å foreta endringene i rettshjelpsordningen utenfor den ordinære budsjettprosessen. Med de antatt store innvirkningene dette vedtaket vil ha på justissektorens budsjett, må jeg naturlig nok komme tilbake til de økonomiske sidene i de rette sammenhenger. Når det gjelder punkt C i vedtaket i innstillingen, om barnefordelingssaker, vil dette selvfølgelig bli fulgt opp.