trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2007-06-13:
Det var to innlegg som fikk meg til å ta ordet. Det første var fra representanten Arild Stokkan-Grande, som utfordret opposisjonen til å være mer konstruktiv. Jeg må si at det er et relativt provoserende budskap i en situasjon der Arild Stokkan-Grande utmerket godt vet at opposisjonen i denne saken ved flere anledninger har henvendt seg til regjeringspartiene og ønsket å drøfte fram enighet om forslag og innstilling. Så jeg håper ikke vi får den type utsagn i fremtidige debatter i en situasjon der opposisjonen så til de grader ønsker samarbeid med Regjeringen. Men så var det fremstillingen fra Fremskrittspartiet om at markedet ville løse dette. Høyre er også et parti som har stor tro på markedet, men i en situasjon der tilgangen på arbeidskraft er begrenset, er det selvfølgelig sånn at mangel på arbeidskraft vil føre til lønnsøkning. Hvis konsekvensen av det er at en forskyver balansen mellom offentlig og privat sektor – som vil være konsekvensen hvis lønnsøkningen blir så stor i offentlig sektor at den tapper arbeidskraft over til seg – håper jeg at Fremskrittspartiet i dag vil gå ut på plenen til dem som står utenfor og demonstrerer, og være ærlige overfor dem og fortelle dem at norske industriarbeidsplasser skal eksporteres i rekordfart ut av landet. Det vil nemlig være konsekvensene av Fremskrittspartiets politikk, fordi disse arbeidsplassene vil få en trippel smell. De vil mangle arbeidskraft. De vil oppleve en økt renteutvikling og en økt kronekurs, og de vil oppleve at de vil tape i konkurranse med andre om arbeidskraften. Men da synes jeg at Fremskrittspartiet skal være ærlige på det og si at Fremskrittspartiet velger en restriktiv innvandringspolitikk foran norske industriarbeidsplasser. Men Carl I. Hagen har jo i et tidligere berømt innlegg svart på den utfordringen med å si: So what! Det synes jeg at Fremskrittspartiet skulle begynne å gjenta og være ærlige i forhold til.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-13:
Kristelig Folkeparti er glad for hver eneste krone som kommer ekstra til kommunene til velferd, uansett om det kommer fra skatteinntekter eller via rammeoverføringer. Er det ikke slik at ca. halvparten av inntektene til kommunene kommer fra skatteinntekter? Så hvis ikke skatteinntektene øker, og hvis vi ikke har et godt næringsliv som går godt, vil veldig mye av kommunens økonomi ikke bli bedret. Jeg snakket med Sandnes kommune, som jeg selv bor i, om fjorårets resultat. Jeg spurte: Hvordan kan det ha seg at det er bedre resultater enn på lenge i 2006? Jo, det skyldtes først og fremst skatteinntektene som hadde økt, økt utbytte fra kraftselskap, og for det tredje økte rammeoverføringer. Er det ikke slik, Trygve Slagsvold Vedum, at vi må ta med alle faktorene og en god næringspolitikk når vi skryter av kommuneøkonomien?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-13:
Regjeringen har lovet en opptrappingsplan når det gjelder kommuneøkonomien, men den varslede økningen på 1,5–1,75 milliarder kr vil kun dekke de økte utgifter i forbindelse med befolkningsutviklingen, som representanten var inne på i sitt innlegg. Ifølge det KS sa i høringen, betyr dette status quo i kommuneøkonomien. Det høye nivået vil en fortsette på, men det er altså ingen opptrapping. Mitt spørsmål er, enkelt og greit: Hvor blir det av løftene om en opptrappingsplan, og hvor blir det av midler til vedlikeholdsetterslep, til å fylle svømmebassengene med vann osv. – den posten som en aldri klarer å dekke før det blir en opptrapping?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-13:
Representanten fra Fremskrittspartiet var opptatt av eldreomsorgen, og det er en veldig viktig sak, som også Kristelig Folkeparti er opptatt av. Men ser ikke Fremskrittspartiet at den største utfordringen i eldreomsorgen i årene som kommer, er arbeidskraft? Det hjelper ikke å sette av 1 milliard kr ekstra til kommunene dersom det ikke er noen mennesker – noen hender og noen hoder – som kan ta seg av de omsorgstjenestene som kommunene skal tilby. Der er det altså mangel på sammenheng i Fremskrittspartiets politikk. Jeg kan ikke på noe punkt se at en snakker positivt om arbeidsinnvandring eller andre offensive tiltak som vil hjelpe til med å skaffe nok hender og hoder til å gi en verdig eldreomsorg. Mitt spørsmål blir: Hva er svaret på utfordringen når det gjelder arbeidskraft innen helse og omsorg?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-13:
Representanten poengterte at det både er økte skatteinntekter og økte rammeoverføringer som har satt oss i den situasjonen at det er en positiv utvikling i kommunesektoren, og den startet i 2004. Alt det er Kristelig Folkeparti enig i. Det handler om å være redelig med hensyn til historieskriving. Det begynte i forrige stortingsperiode, har fortsatt i denne, og Kristelig Folkeparti er glad for hver eneste krone. Det som er den store utfordringen ved en slik opptrapping, er at man også er realistisk framover. Hva handler dette om? Jo, det handler om å ikke skape forventninger man ikke kan innfri. Når man både skal klare å ta høyde for alle økte utgifter i forbindelse med demografiutviklingen – altså de økte kostnadene ved befolkningsutviklingen – og i tillegg styrke bemanningen i sykehjem, i skole osv. får man ikke da et troverdighetsproblem? Er det ikke et spørsmål om hvor mye en kan klare å få til for de økte utgiftene? Jeg har hørt KS si at det er status quo. Er SV enig i at det ikke er ytterligere opptrapping – man kan ikke få til nye ting – og at det er status quo for neste år?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-13:
Ja, det vil Kristelig Folkeparti gjerne svare på. Kristelig Folkeparti er også med på en merknad, sammen med regjeringspartiene, om at når det gjelder nye ordninger, er det viktig å øremerke til en har kommet godt i gang med dem, til de er oppe og går og er blitt innført i alle kommuner. Samlivskurs er et prøveprosjekt i enkeltkommuner i Norge. Når vi har kommet så langt at vi har tilbud om samlivskurs i alle kommuner, ønsker vi å innlemme det i rammene. Dette er på prosjektstadiet foreløpig. Vi ønsker det i alle kommuner, og så går vi for en rammefinansiering.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-13:
Jeg vil bare gjenta at det ikke bare er Kristelig Folkeparti, men også NHO og de fleste politiske partier i denne sal som ser at vi har behov for arbeidsinnvandring for å møte utfordringene med den demografiutviklingen vi har i landet vårt. For at det skal være nok folk både i privat næringsliv og i offentlig velferd, har vi behov for flere som kan være med og bidra til å bygge landet vårt videre. Derfor legger vi opp til en offensiv politikk for å tiltrekke oss arbeidskraft, gjerne ung arbeidskraft. Det vil imøtekomme en del av det som representanten var inne på. Derfor har Kristelig Folkeparti foreslått i en sak senere i dag at vi gir utenlandske studenter som studerer i Norge, en mulighet til å få arbeidstillatelse i inntil fem år i forbindelse med studiene. Da vil de bli ytterligere kvalifisert før de reiser hjem, og de vil kunne bidra med arbeidskraft til landet vårt.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-13:
Først må jeg si at situasjonen i 2003, altså for fire år siden, var mye vanskeligere for kommunesektoren. Det var lavere skatteinngang, det var høyere pensjonskostnader – det var totalt sett en vanskeligere situasjon, og det var behov for en opptrapping. Der er Kristelig Folkeparti helt enig med ordføreren i at det var uholdbart dersom en ikke fikk en opptrapping av kommuneøkonomien. En vet at denne negative trenden snudde i 2004, og Kristelig Folkeparti er meget glad for at en både har økt rammene og har latt kommunene beholde det meste av den økte skatteinngangen. Jeg er helt enig i at situasjonen var uholdbar i mange kommuner, og at det ikke nødvendigvis var den største forståelse for dette på sentralt hold. Kristelig Folkeparti har blitt veldig oppmerksom på situasjonen ute i norske kommuner og er glad for at den nå er endret.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-13:
Når det gjelder fordelingen av selskapsskatten for 2008, var det lagt opp til en endring i beregningsmåten som førte til store utslag for enkeltkommuner. Denne endringen var ikke omtalt i proposisjonen, og komiteen har nå bedt Regjeringen komme tilbake til denne saken i forbindelse med statsbudsjettet for 2008 til høsten. Mitt spørsmål til statsråden blir: Er det ikke viktig at denne type beregningsendringer, som kan føre til endringer i kommunenes inntekter på opp til 180 mill. kr, blir omtalt og blir gjenstand for politisk debatt i denne sal?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-06-13:
Jeg vil gjerne benytte anledningen til å spørre litt mer om fordeling av selskapsskatt for 2008, som jeg stilte spørsmål om i stad. Da svarte statsråden at underliggende etater hadde gjort en teknisk endring. Men denne endringen er jo ganske omfattende. Det er snakk om at konsekvensen for Stavanger kommune kunne bli 180 mill. kr dersom man gjør denne endringen. Er det ikke betenkelig at underliggende direktorater til Finansdepartementet, som Skattedirektoratet, gjør slike beregningsendringer uten at det har vært gitt signaler om det fra politisk hold?
Silvia K. Kosmo (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Når det gjelder rammeoverføringer generelt, så vet Fremskrittspartiet også at Arbeiderpartiet er for at lokalpolitikerne selv skal få styre mest mulig av inntektene. Når det gjelder eldreomsorgen, er det sånn at jeg tror at den styrkingen av kommuneøkonomien vi har gjort i den perioden som har vært nå, har bidratt til at vilkårene er blitt helt annerledes innen eldreomsorgen. Vi kan vise til flere årsverk, og når det gjelder den videre utviklingen, tror jeg vi vil kunne se mer kvalitetsrettede tiltak framover. Vi har begynt å snakke om brukerstyring i egne rekker når det gjelder hjemmehjelpstjenester osv. Jeg har stor tiltro til at eldreomsorgen blir godt ivaretatt hos lokalpolitikerne våre. Eldreomsorgen vil også bli et aktuelt tema for oss i valgkampen.
Silvia K. Kosmo (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
I proposisjonen vises det til ganske liten frivillig aktivitet fra kommunenes side når det gjelder å søke om disse midlene. Vi holder på med ganske store strukturendringer også i regionaldebatten – gjennom forvaltningsreformen. Jeg er personlig fremdeles veldig opptatt av at sammenslåingene skal være frivillige, og at det skal være naturlig for kommunene å søke samarbeid andre steder. Interkommunale selskaper og utviklingen av disse gjennom mange saker vi har behandlet i komiteen tidligere i år, viser at kommunene nettopp er opptatt av å finne gode, effektive løsninger for innbyggerne sine. Jeg tror ikke nødvendigvis at sammenslåinger alltid er den rette løsningen. Jeg tror det må være opp til kommunene selv å løse dette.
Silvia K. Kosmo (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Jeg er ikke enig i representanten Tørresdals beskrivelse, at det ikke har vært noen opptrapping. Slik økonomien har utviklet seg, har det også – som jeg nevnte i innlegget mitt – vært en reell vekst på 8 pst. i kommunene. Jeg synes det er bra. Samtidig skal vi fokusere på å jobbe videre, slik at offentlig sektor ikke igjen blir hengende etter. Jeg tror at når vi fokuserer på kjerneområdene våre, på velferdsløsningene, har denne regjeringen et godt utgangspunkt i Soria Moria-erklæringen. Vi er målrettede der. Jeg tror også at representanten fra Kristelig Folkeparti har sett at dette fungerer, siden vi har kommet til så stor enighet i forbindelse med kommuneproposisjonen.
Silvia K. Kosmo (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Tidligere i år gikk Fremskrittspartiet ut med sin politikk omkring organiseringen av SFO. Der beskrives SFO som et fritidstilbud som Fremskrittspartiet mener foreldrene må ta ansvar for selv. I dag tilbyr SFO foreldrene tilsyn med barna i det jeg vil kalle kjernearbeidstiden – mellom kl. 7 og kl. 17. Kan representanten Ib Thomsen kort beskrive hvordan Fremskrittspartiet har tenkt at det nye foreldrestyrte tilbudet skal organiseres?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-13:
Representanten Kosmo kom ikke inn på eldreomsorg. Da Arbeiderpartiet kom i regjeringsposisjon, lovte de at de skulle sørge for at vi fikk en eldreomsorg som skinte, og at det skulle være et nasjonalt, prioritert mål. Nå har vi lest i kommuneproposisjonen at ressurskrevende tjenester også skal være et nasjonalt prioritert område for regjeringspartiene, og at de ut fra det har lagt opp til en øremerket finansiering for dette. Det står følgende i innstillingen: «Flertallet er likevel enig i at øremerking i en viss grad skal brukes som styringsvirkemiddel for å nå nasjonalt prioriterte mål.» Da er spørsmålet mitt til representanten Kosmo: Vil Arbeiderpartiet også bruke øremerket finansiering for å oppnå målet om en eldreomsorg som skinner?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-13:
Ordningen med SFO er klart til beste for barnet. Om man skal utvikle SFO i framtiden, mener jeg at alle partiene på Stortinget bør og må være med på det. Det er et tilleggstilbud til skolen. Etter mitt og Fremskrittspartiets synspunkt skal det ikke være skole, men en tilleggsytelse. Finansieringen av SFO foregår gjennom kommunene, i samarbeid med foreldrene. Fremskrittspartiet har sagt at vi ønsker at skolene skal styres av foreldrene – man skal altså ha et styre bestående av foreldre, lærere og skoleledelse. På den samme måten mener vi at SFO bør styres.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-13:
Jeg hørte at representanten sa at det ikke var noen sammenheng i Fremskrittspartiets eldrepolitikk. Det skuffer meg veldig, spesielt når Fremskrittspartiet har lagt fram et helhetlig forslag med nettopp 19 konkrete tiltak som bør gjennomføres for å heve eldreomsorgen i landet. Det er ingen tvil om at kommunene er underfinansiert i forhold til de oppgaver som de blir pålagt av staten, spesielt hvis vi skal ha en eldreomsorg som skinner, slik både statsministeren og regjeringspartiene har lovet. Jeg tror nok at vi i første omgang må finansiere ordningen slik som vi ønsker å ha den, før vi begynner å kritisere andre partier for at det ikke er en sammenheng i deres politikk. Jeg synes representanten i hvert fall bør lese Fremskrittspartiets 19 konkrete punkter når det gjelder eldreomsorg.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-13:
Til det vil jeg svare at kommunalkomiteen har vært på reiser rundt omkring i landet og besøkt en del fylkeskommuner og en del kommuner. Når man kommer til de enkelte kommuner, forstår man at de føler at det er en skjevfordeling av midler. Av de signalene vi får fra kommunene i dag, virker det ikke som om Senterpartiets oppskrift fungerer helt og fullt. Det siste vi kan se her, dreier seg jo om akkurat dette med finansieringen av ressurskrevende tjenester og brukere. Her ser man at det var en helt skjev fordeling, og man valgte nærmest å øremerke midlene til denne tjenesten. Så ja, man bør øremerke mer til kommunene og sørge for at tjenestene blir opprettholdt i forhold til de nasjonale, prioriterte mål som man bør ha.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-13:
Jeg skal ikke spørre om hvorfor Regjeringen nå har sett lyset vedrørende finansieringen av ressurskrevende tjenester, men jeg skal spørre om hva statsråden mener om ordføreren fra Skiptvet som skal på sydentur med 16 elitekommunepolitikere fra sin egen kommune, som bonus for en godt utført jobb i kommunestyreperioden. Det er ikke bare eldreomsorgen eller skoletilbudet som ikke skinner, det skinner heller ikke av barnehagekøer, vedlikeholdet i kommunen eller vedlikeholdet av kommunale veier. Hva tenker statsråden når men leser om slikt? Hvilke signaler mener statsråden det sender når man bruker kommunale midler på en slik måte? Og er ikke statsråden bekymret for alle de uløste oppgavene som finnes i kommunal sektor, når vi ser et slik pengebruk i enkelte kommuner?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-13:
Jeg opplever at statsråden er meget skeptisk til en slik nyordning, nytenkning, som vil kunne øke valgdeltagelsen. Jeg har lyst til å spørre statsråden om hun tror at mobiltelefonen og Internett er kommet for å bli, men det gjør jeg ikke. Det kan virke for useriøst. Jeg vil spørre statsråden om hva hun vil gjøre med den dramatisk nedadgående valgdeltagelsen som vi opplever rundt omkring i Norge, hvis hun ikke vil ta ny teknologi i bruk.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-13:
For å ha et levende demokrati er det viktig at alle velgerne benytter sin stemmerett. PC, Internett, mobiltelefoner og SMS-er tror jeg har kommet for å bli. Det er midler som vi bør ta i bruk, og som vi bør ta i bruk nå. Forslaget er tenkt som et pilotprosjekt i noen kommuner ved kommune- og fylkestingsvalget nå til høsten. I den høyteknologiske verden vi lever i, er det fornuftig at vi benytter oss av den tekonologein vi til daglig bruker, også nå til valget. Erfaringer fra andre land har vist at det er fullt mulig å gjennomføre valg bl.a. via Internett. Vi ser også hva som er mulig ved innlevering av selvangivelsen, som i dag skjer via SMS og Internett, samtidig som vi klarer å ta vare på personsikkerheten. Én av årsakene til at Fremskrittspartiet ønsker en slik ordning, er den synkende valgdeltakelsen, som vi er bekymret for, som vi også har i Norge. Særlig ser vi det blant de unge, som er den helt klare målgruppen for en slik ordning. Mange ville nok ha sagt at stortingsrepresentanter som skal ta stilling til dette forslaget, ikke er den største målgruppen. Jeg tror derfor at hvis man gjør det enklere for velgerne å stemme, er det stor sannsynlighet for at flere vil benytte seg av stemmeretten, noe som kan bidra til å snu trenden og øke deltakelsen. Når vi ser hva valgdeltakelsen i Estland har ført til – man har der hatt en økende valgdeltakelse; 5,5 pst. av avgitte stemmer ble avgitt nettopp via Internett – har vi da råd til å la være å prøve dette? Det er sikkert noen gammelmodige stortingsrepresentanter som er skeptiske til denne nye utviklingen. Så vil jeg bare minne om at dagens valgordning, med papirvalg, ikke er sikker nok, ettersom Norge senest ved siste valg fikk kritikk fra internasjonale valgobservatører. Den er heller ikke sikker nok. Hvorfor ikke sette i gang pilotprosjektet? Det bør være en tankevekker for dem som er skeptiske til stemmegivning over Internett. Avslutningsvis er nok ikke aldrende stortingsrepresentanter som skal ta stilling til dette forslaget, den største målgruppen.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-06-13:
Representanten sa heller ikke noe om kommunestruktur. Men det gjorde statsminister Jens Stoltenberg for drøyt et år siden. Da sa han: «Frivilligheten vil stå sterkere dersom lokale politikere i det minste viser vilje til å utrede sammenslåing.» Og han sa videre, til Kommunal Rapport: «For meg er det åpenbart at den kommunestrukturen som var riktig før, ikke nødvendigvis er riktig i framtiden. Endringer i teknologi, infrastruktur og demografi gjør at vi hele tiden må vise vilje til omstilling og ha en dynamisk tilnærming til debatten om kommunegrensene.» Dette mener statsministeren. Dette har han sagt. Likevel fjerner Regjeringen nå tilskuddet som Bondevik II-regjeringen innførte for å stimulere til frivillige kommunesammenslutninger. En god prosess ble satt i gang av vår regjering, men nå er det slutt. Med statsministerens standpunkt, er det klok politikk når Regjeringen nå fjerner det økonomiske incitamentet som kunne fått kommunene til å vurdere å endre kommunegrensene frivillig?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-06-13:
Rolf Reikvam brukte mye tid på historiebeskrivelse i sitt innlegg. Nå vil jeg se litt på SV og SVs historie. På SVs landsmøte var partileder og finansminister Kristin Halvorsen bekymret over at kommunene ikke hadde brukt nok penger på skole og flere lærere. Hun sa i landsmøtetalen bl.a. at vettet dessverre ikke er like jevnt fordelt over det politiske landskapet. Hun sa videre: «Utdanning er så viktig at vi må sikre oss at skolene får del i den økonomiske veksten. Hvis ikke det skjer vil diskusjonen om økt statlig styring av sektoren trenge seg på.» Det var hennes ord. Dette gjør oss i Høyre litt bekymret, for vi regner ikke med at finansministeren kommer med tomme løfter eller tomme trusler. Men vi undres på hvordan SV vil gjennomføre endringene dersom utviklingen fortsetter. Så vidt jeg kan skjønne, må det enten være ved å innføre øremerkede midler eller ved å endre lovverket. Hva er det Rolf Reikvam vil at Regjeringen skal gjøre?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-06-13:
Det blir vanskelig for meg å la være å kommentere at både Trygve Slagsvold Vedum fra Senterpartiet og Arbeiderpartiets Arild Stokkan-Grande inntok talerstolen med svært høy sigarføring. Da er det vel kanskje på tide å minne noen på at valgseieren vel ikke var på bakgrunn av noe overveldende flertall. Var det ikke heller sånn at valgsystemet vårt gjorde at denne regjeringen inntok kontorene? Og unnlater ikke de samme personene å si noe om at det var mange valgløfter i den valgkampen som kanskje ikke er blitt eller vil bli innfridd? For meg, fra Telemark, sitter det langt inne at man i valgkampen sa at nei, Union skal reddes, bare vi kommer i regjeringskontorene. I dag er Union lagt ned. Industribedrifter skulle ikke selges til utlandet. Det har skjedd. Man lovet et industrikraftregime. I dag er det protest utenfor Løvebakken. Det hører altså til historien at svartmalingen renner av, og den bør renne av. For en skal ikke glemme de økte skatteinntektene som kommunene har fått fordi Høyre i regjering drev en sunn økonomisk politikk. Og mindre renteutgifter i kommunene gir store utslag – høyere skatteinntekter, lavere renteutgifter. Det var ikke for ingenting at avisene ved regjeringsskiftet skrev at Regjeringen kom til dekket bord. Nå er det jo sånn at Høyre ligger på omtrent samme nivå som regjeringspartiene når det gjelder kommuneøkonomien og kommuneproposisjonen. Og vi ønsker også det gode for kommunene. Men det som bekymrer oss i Høyre, er at regjeringspartiene setter så sterke begrensninger. De gir ikke svar på de store utfordringene framover heller. Rentene stiger igjen, og foreløpig lar Regjeringen det skje. Vi har mangel på arbeidskraft. Den er slående, og den er presserende, men Regjeringen vil fortsatt ikke gjøre noe med det. De kommer fortsatt til å stemme imot våre forslag. De vil vente på en stortingsmelding som skal utredes og behandles, og da blir ingenting gjort før tidligst i 2009. Regjeringen har svært få incitamenter til effektivitet og rasjonell drift i kommunesektoren. Noe av det som jeg forundres mest over, er nei-et til åpenhet og konkurranse i sektoren, nei-et til at frivillige, privatpersoner og bedrifter kan få lov til å supplere det offentlige med tjenester til innbyggerne.(Presidenten klubber.) Det vil gi mer fleksible og gode løsninger, færre køer, et bedre tilbud i kommunene. (Presidenten klubber.)
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2007-06-13:
Jeg kan bare henvise til forrige sak, og jeg skal ikke drøye debatten med å ta alle argumentene om igjen, men si at dette egentlig er to sider av samme sak. Denne saken er et tillegg til den forrige vi behandlet. For ytterligere å styrke mulighetene for forenkling av saksbehandlingen fremmes det i denne saken et forslag i fire punkter om IKT i utlendingsforvaltningen. Jeg skal ikke referere hva forslaget inneholder, bare si at det ikke kun går på forenkling og effektivisering av selve byråkratiet og forvaltningen, men også på å gjøre det lettere for dem som kommer til landet, å forstå det samfunnet de kommer til. Så det er to sider av denne saken som er viktige. Bakgrunnen for at jeg sier det, er at jeg for bare et par uker siden var sammen med noen kollegaer fra Telemark på besøk hos den litauiske ambassadøren i Oslo. Det viktigste budskapet vi fikk hos ambassadøren, var den dyrekjøpte erfaringen litauerne har med manglende norsk mottakerapparat for arbeidsimmigranter. Når landet vårt trenger og etterspør utenlandsk arbeidskraft, bør vi også være i stand til å ta vel imot dem – derfor vårt forslag i denne saken. Jeg skal ikke framheve mer av våre kritiske innvendinger om passivitet og at dette ikke skjer fort nok, bare si at vi mener selvfølgelig det samme i denne saken som i den forrige saken. Da skal jeg helt avslutningsvis sitere Max Frisch. Han sier følgende: «Man roper på arbeidskraft. Men det er mennesker som kommer.» Litauerne – og andre arbeidsimmigranter – ville fått en bedre tilværelse i Norge hvis Regjeringen hadde fått opp farten og vi raskt kunne gjennomføre forenklinger som kommer dem til gode. Med dette tar jeg opp forslaget fra Høyre.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Det framgår av innstillingen at Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre mener at etikk i kommunal sektor i stor grad dreier seg om hvordan sektoren er organisert, og at åpenhet, fri konkurranse og like rammebetingelser for privat og kommunal virksomhet er av avgjørende betydning. Mine spørsmål er: Er Høyre helt sikker på at bare konkurransen er fri nok, vil etikken bedres? Mener Høyre at etikken pr. definisjon er bedre i det private enn i det offentlige? Og: Kan Høyre fortelle meg hvordan etikken – f.eks. i forhold til etterlevelse av arbeidsmiljøloven m.m. – blir bedre ivaretatt om kommunale oppgaver settes ut på anbud?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Aller først: Takk til representanten Vera Lysklætt for honnør til Regjeringen for det som har skjedd når det gjelder ressurskrevende tjenester. Dernest vil jeg spørre representanten Lysklætt om det var vondt å være medlem i Venstre og sitte i regjering og avslutte regjeringskarrieren med kraftige kutt i nettopp denne ordningen. Ettersom det snart nærmer seg to år siden Venstre gikk ut av regjering, er det nærliggende å spørre Venstre, som jeg vet er gode på bunnen når det gjelder fellesskapsløsninger og å sikre velferden: Er tiden snart inne for endelig å bryte med høyresiden og finne seg bedre og kanskje mer nærliggende politiske venner?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Det var vel Kari Lise Holmberg som sa noe om høy sigarføring fra Arild Stokkan-Grande. Jeg tror nok også representanten Bent Høie fra Høyre kunne delta i kretsmesterskapet her inne i sigarføring! Høyre strutter av selvtilfredshet med hensyn til hvilken banebrytende innsats de i forrige regjering gjorde for velferd i norske kommuner. Samtidig reiser tillitsvalgte i Høyre land og strand rundt og skryter av at det egentlig er Høyre som har ansvaret for den sterke veksten i kommuneøkonomien. Det er mildt sagt et originalt resonnement bak dette, at kommuneøkonomien er sterk på grunn av sterk vekst i skatteinntektene, som i sin tur er et resultat av Høyres skattepolitikk. Om det var slik, ville det i så fall være første gang i historien at den dynamiske skattepolitikken, som det het på 1980-tallet, virket – at store skattelettelser gir økte offentlige inntekter. Det er også litt pussig at virkningen overfor kommunesektoren først setter inn etter at vi rød-grønne har inntatt regjeringskontorene. Dette må jo selvsagt være ergerlig – og er det tydeligvis – for Høyre. Men det er nok en helt annen dynamikk som slår inn – den rød-grønne velferdsdynamikken. Høyres leder var kommunalminister i fire år. Hvis det var slik at forrige regjering virkelig ville bruke mer penger på kommunesektoren, kunne de ha sagt fra om det, og da tror jeg de ville hatt støtte i Stortinget, men det var ikke akkurat der problemet lå. Høyre må ta ansvar for problemene i kommunesektoren da de satt ved makten. På den andre siden er jeg sikker på at Høyre steg i anseelse hos sine kjernevelgere for skattelettelsene som ble gitt. Det gir sikkert stor grad av selvtilfredshet når skattelette og ikke velferd er viktigst. Høyre skriver i innstillingen at regjeringen Stoltenberg «er motstander av stort sett alle ordninger som innebærer valgfrihet for den enkelte bruker». Det er så feil som det går an å få blitt. Nå kan ungene på skolen få være med og bestemme hvor skoleturen skal gå. I forrige periode var kassa tom. Det var ikke noe valg. Det var ikke noen skoletur. Høyres snakk om å ha frie valg er bare fine ord, for det var Høyre som valgte. Og i valget mellom velferd og skattelettelse til de rikeste var det de rikeste som vant. Men Høyre og den daværende regjeringen tapte valget, som Kari Lise Holmberg var innom, med liten margin. Men om marginen var liten, er den politiske forskjellen stor. Det er det veldig mange, ikke minst i Kommune-Norge, som er veldig glad for.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Bent Høie skal ha litt rett. Hvis man har sterkt behov for å fokusere på at noe begynte å snu i riktig retning før vi kom inn i regjeringskorridorene, er det litt riktig, for i 2003 inngikk Bondevik-regjeringen en budsjettavtale med Arbeiderpartiet. Da ble det lagt inn et par milliarder kroner i potten. Det var en god begynnelse. Så da kan vi kanskje legge den diskusjonen død. Men det ble ordentlig fart i sakene først da vi fant andre samarbeidspartnere og vi kunne boltre oss slik vi primært ønsker. Nå har vi tenkt å boltre oss videre sammen med kommunene, som er gode lagspillere. Fremskrittspartiet er for grunnlovfesting av lokalt selvstyre, men for stykkprisfinansiering så det suser. Det er en smule motsetningsforhold i det. De må vite lite om sin egen stykkprisfinansieringsordning, når de sammenlikner den med ordningen for de ressurskrevende tjenestene, for det er en helt annen sak. Det er en toppfinansieringsordning for å ta bort topper i helt spesielle tilfeller, som inntektssystemet for øvrig, rammefinansieringen, ikke klarer å fange opp.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-13:
Det var et litt merkelig innlegg. Det var jo et sammenhengende angrep på alt som var galt i kommunal sektor – absolutt alt var galt. Det var merkelig fordi dette jo kommer fra en representant fra det partiet som hadde den forrige kommunalministeren. Uansett hvordan man snur og vender på det, er det ikke mer enn to år siden. Jeg skal ikke skylde på den forrige regjering, det er ikke poenget mitt, men det var jo tross alt den som hadde ansvaret for denne sektoren for to år siden – og nå er absolutt alt galt. Dette er ikke troverdig. Jeg vil over til et konkret spørsmål, og det går på forståelsen av den økonomiske veksten som har vært i kommunesektoren. Jeg er enig med representanten Høie i at halvparten av den veksten kommunene har hatt de siste årene, kommer fra økte skatteinntekter, som ikke vi skal ta æren for. Det skal jeg ikke prøve å gjøre. Men mitt grunnleggende spørsmål er: Er representanten Høie enig i at ca. halvparten av veksten som har kommet til kommunesektoren de siste årene, er et resultat av økte overføringer fra staten, sammenliknet med 2005, da den forrige regjeringen hadde ansvaret?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-13:
Jeg registrerer at Fremskrittspartiet stiller det samme spørsmålet hele tiden til regjeringspartiene. Dette var jo et tema som jeg ikke berørte i mitt innlegg, men jeg skal likevel benytte anledningen til å kommentere dette, i og med at jeg blir spurt om det. Den endringen som vi legger opp til når det gjelder ressurskrevende tjenester, er ikke en endring av system. Også i dag har vi et system for … – Jeg vil be representanten ikke riste på hodet, for man skal ikke stå og riste på hodet når jeg prøver å gi et svar, selv om det er en teknikk som han har lært av Carl I. Hagen. – Også i dag har vi et system hvor man har kompensasjon for spesielt ressurskrevende tjenester. Vi øker innslagspunktet, det er for så vidt riktig, og vi øker også kompensasjonsgraden fra 70 pst. til 85 pst. På den måten treffer vi bedre de kommunene som har de største utgiftene. Så dette er en forbedring av dagens system, ikke et nytt system. Hvis Fremskrittspartiet ikke har forstått det, har de ikke fulgt med i timen.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-13:
Satsing på skole, økt lærertetthet, flere lærere og flere timer er jo et statlig ansvar. Det er ting som vi er opptatt av for å styrke skolens innhold. Vi ser jo at en del kommuner prioriterer utdanning og skole høyere enn andre, og at noen ikke prioriterer utdanning så høyt som vi skulle ønske. Det er en del av det lokale selvstyret, som vi aksepterer. Jeg føler meg rimelig trygg på at med de økte overføringene og med de økte skatteinntektene som kommunene får framover, vil vi få økt satsing også på utdanning – en satsing som står i forhold til det som er våre ambisjoner, og det vi ønsker. Så jeg føler meg rimelig trygg på at det kommunale demokrati funker uten mer statlig styring, øremerking eller noe sånt. Selv om det ikke har gått helt som vi ville, føler jeg meg rimelig trygg på at kommunene vil satse på utdanning og skole.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-13:
Hvis vi ser på det som ligger i proposisjonen nå, er jeg for så vidt enig med representanten i at det stort sett er status quo. Det er noen små forbedringer for å kompensere for økte kostnader som et resultat av økte utgifter, som en konsekvens av endret befolkningssammensetning osv. Det er for så vidt korrekt nok, men så regner noen av oss med at den økonomiske veksten vil fortsette inn i 2008. Jeg tror det er god grunn til å regne med en forholdsvis sterk skattevekst også i 2008, sammenliknet med 2007. Jeg er helt sikker på at det ligger en forholdsvis sterk vekst for kommunesektoren i dette budsjettet, ved at vi kombinerer økt skattevekst som en konsekvens av økonomisk vekst og at staten gjennom sine overføringer kompenserer for økte utgifter, som er et resultat av økte kostnader for kommunene.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-13:
Rokkansenteret i Bergen kom med en rapport om boligbygging for kort tid siden. De har laget rapporten på oppdrag fra departementet, og de har en del konkrete forslag som jeg håper vil kunne bli god politikk i 2008. Vi er nødt til, som jeg sa i mitt hovedinnlegg, å gjenreise den sosiale boligbyggingen. Det er uverdig at vi fortsatt har så mange bostedsløse i dette landet. Det er uverdig at så mange ikke har muligheten til å komme inn i boligmarkedet på grunn av de høye inngangsbillettene. Det som ble påpekt i rapporten, er at vi må få til et tettere samarbeid mellom kommunene, Husbanken, boligkooperasjonen osv. for å få fram nok utleieboliger til en pris som folk har muligheter til å betale. Vi må selvsagt også øke byggingen av studentboliger. I 2008 må vi starte den sosiale boligpolitikken, med bygging av flere boliger, slik at alle har muligheten til å komme inn på boligmarkedet. Jeg håper inderlig at vi i budsjettene og på andre måter i 2008 kan vise at vi gjenreiser den sosiale boligbyggingen. Låneordningen for skolebygg er oppbrukt. Det betyr at den rammen vi bevilget på 15 milliarder kr, er fylt opp. Fortsatt er det store behov, og denne ordningen har faktisk fungert veldig godt. Den har vært et godt incitament. Kommunene har søkt, kommunene har fått en rentesubsidie, og vi har fått fikset på og pusset opp skolebyggene våre. Så jeg håper, slik komiteen også skriver i sin merknad, at vi får på plass en ordning. Jeg tror at en tilsvarende ordning som vi har hatt til nå, bør etableres på nytt, og at den statlige finansieringen til boligbygging vil fortsette. Vi har en del problemer i forhold til å legge om det økonomiske systemet, jf. den endringen vi gjorde når det gjelder ansvaret for undervisningen i barnevernsinstitusjoner, der fylkeskommunen tok over. Vi la finansieringen inn i rammeoverføringen. I og med at disse institusjonene ikke er jevnt fordelt ut over landet, får vi et problem. Der har vi en utfordring. Vi har løst problemet, tror vi. Nå har vi kanskje ikke vært 100 pst. heldige, men stort sett har vi funnet en grei måte å gjøre det på i 2007. Men når vi ser framover, og vi skal gjøre den typen endringer, er det viktig at vi finner ordninger som gjør at de fylkeskommunene eller kommunene som får de økte utgiftene, også får kompensasjonen, og da er ikke det generelle inntektsoverføringssystemet det som fungerer best. Så vi må alltid være på vakt når vi endrer den typen systemer, slik at vi finner ordninger som treffer dem som skal ha pengene, nemlig de fylkeskommunene eller kommunene som får de økte utgiftene.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-13:
Ifølge Bent Høie lever vi på en rosenrød sky. Jeg føler nok at vi er godt plassert i virkeligheten. Jeg føler nok også at mange av oss har prøvd å snakke om aktuelle problemer for 2008. Jeg har to ganger snakket om boligpolitikk. Bent Høie har ikke kommentert det en eneste gang. Likevel har ikke jeg påstått at han ikke lever i virkeligheten, og at han lever på en rosenrød sky. Jeg føler at vi tar på alvor de utfordringene vi har. Så har vi åpenbart litt ulike definisjoner av virkeligheten. Grunnen til at jeg bad om ordet, var Martin Engesets innlegg. Det gjelder måten å definere overskudd og netto driftsresultat på, og at det er et uttrykk for at nå er økonomien snudd. Det er det ikke. Det må vi for all del ikke framstille det som. Netto driftsresultat, det Martin Engeset kalte overskudd, er ikke et uttrykk for at nå er kommuneøkonomien god, nå produserer man tjenester, nå får folk det de egentlig har behov for å etterspørre. Det er det ikke, så dette blir helt galt, hvis han bruker de definisjonene på denne måten.
Inger Løite (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Kristelig Folkeparti har sammen med Høyre og Venstre en merknad som sier at staten bør styre gjennom rammer, da styrkes handlefriheten og lokaldemokratiet. Kristelig Folkeparti støtter også regjeringspartiene i hovedgrepene når det gjelder å innlemme øremerkede tilskudd. Barnehagene med sine milliarder av kroner kan innlemmes, men tilskuddet til samlivstiltak med snaue 10 mill. kr skal ikke legges i rammetilskuddet, ifølge Kristelig Folkeparti. Kan representanten Tørresdal fortelle hvorfor Kristelig Folkeparti har så liten tillit til lokalpolitikerne på dette området, og hvilke prinsipp som ligger til grunn for at de fraviker rammetilskuddet?
Inger Løite (Arbeiderpartiet), 2007-06-13:
Som saksordføreren så riktig sa, har vi fått en ny retning i samfunnsutviklingen og ikke minst en mye større økonomisk handlefrihet for Kommune-Norge. Mange kommuner har igjen fått mulighet til å styrke de mest grunnleggende og viktigste velferdstjenestene, som skole, barnehage og eldreomsorg. Flere har i dag påpekt at ingen fra regjeringspartiene har sagt noe om eldreomsorg. Jeg vil bruke min taletid til å si noe om det. Jeg registrerer at opposisjonen er opptatt av eldreomsorg, men de har også en tendens til å svartmale situasjonen. Det finner jeg litt merkelig, når vi vet hvordan de strupte kommuneøkonomien i sin regjeringstid. For Arbeiderpartiet har en god og likeverdig eldreomsorg alltid vært en av våre viktigste saker. Ennå er vi ikke i mål, men vi har tatt et krafttak for å øke både kapasiteten og kvaliteten. Vi er i rute med de 10 000 nye årsverkene, og veksten i 2006 var på hele 3 900 årsverk, den sterkeste veksten på mange år. Vi ønsker en eldreomsorg som preges av trygghet og valgfrihet. Alle bør ha en reell mulighet til å velge om de ønsker et tilbud tilrettelagt i hjemmet, i omsorgsbolig eller på sykehjem. Jeg er glad for at Regjeringen har varslet at det kommer et nytt investeringstilskudd neste år til å bygge flere sykehjem og omsorgsboliger. Regjeringens politikk fører fram, uten øremerking av midler og detaljstyring av kommunene. Men det er selvsagt også avgjørende hvem som styrer kommunene. Vi ser mange eksempler på det. Jeg hørte av innlegget til representanten Ib Thomsen fra Fremskrittspartiet at han var veldig opptatt av eldreomsorgen. I Oslo sitter Fremskrittspartiet med eldrebyråden. I en fersk rapport fra Kommunerevisjonen slås det fast at antall sykehjemsplasser i hovedstaden har gått ned, og ventelisten for å få plass har knapt vært lengre. Er det den valgfriheten Fremskrittspartiet snakker om? Vi vet altså at det er høyresiden som har styrt Oslo siden 1999. Det skinner dessverre ikke av eldreomsorgen i Oslo. I Arendal har de i år budsjettert med 50 nye stillinger i omsorgen. Dette kommer i tillegg til de 40 stillingene de allerede har økt med etter regjeringsskiftet. Det er i Arendal-målestokk en formidabel økning. Dersom vi skal lykkes med å få en eldreomsorg slik vi ønsker den, trenger vi mange og dyktige ansatte. En av de store utfordringene i årene som kommer, vil være mangel på arbeidskraft. Her er det viktig at kommunene som arbeidsgiver gjør det de kan for å mobilisere arbeidskraftressurser. Dette kan gjøres ved å fjerne ufrivillig deltid, redusere sykefravær og stimulere eldre arbeidstakere til å stå lenger i arbeid. Alt dette forutsetter et nært og godt samarbeid mellom kommunen som arbeidsgiver og de ansatte og deres organisasjoner. Her har de rød-grønne et stort fortrinn. Vi tror på og ønsker samarbeid med de ansatte – og vi kan samarbeide med de ansatte. Samarbeid om omstilling og fornyelse er et mye bedre virkemiddel enn høyresidens ensidige kjør om konkurranseutsetting og privatisering.
Vera Lysklætt (Venstre), 2007-06-13:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg vet at representanten Hagebakken prisverdig har vært veldig opptatt av denne ordningen med ressurskrevende tjenester. Det virker som det er bred enighet om at ingen partier har god samvittighet for vedtaket i 2005, heller ikke regjeringspartiene, som i tillegg til å være med på å redusere kompensasjonen også har hevet innslagspunktet for refusjon i 2007. Desto mer gledelig er det at Regjeringen for 2008 foreslår en modell der refusjonsgraden økes til 85 pst. I tillegg legges det opp til å forenkle modellen og gi økt forutsigbarhet for kommunene. Som jeg sa i mitt innlegg, fortjener Regjeringen ros for dette initiativet. Venstre støtter fullt og helt opp om å prioritere dem som trenger det mest.
Vera Lysklætt (Venstre), 2007-06-13:
Venstre ønsker å beholde en selskapsskattsats på 4,25 pst. Det vil bety 1 milliard mer til kommunene. I tillegg vil vi at kommunene skal få større frihet til å fastsette sin egen skattøre.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-06-13:
Jeg uttaler meg aldri om enkelttilfeller i kommunene, ei heller i denne saken. Det jeg har behov for å si, er at jeg er levende opptatt av at kommunene bruker de økte ressursene de nå har fått, på en god måte. Hvis man velger å gi bonuser, eller man velger å bruke penger på andre måter som folk er i tvil om er riktig, ja, da blir det jo viktig at folk bruker stemmeretten sin til høsten og sier fra om hva de mener. Det er det systemet vi har i Norge: Vi kan sette inn nye lokalpolitikere hvis vi mener at de sittende gjør ukloke ting. Mitt utgangspunkt er at kommunene skal forvalte sitt pund på en måte som ivaretar innbyggerne på best mulig vis.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-06-13:
Jeg treffer gjerne representanten Høie i ulike settinger, jeg, for å diskutere kommuneøkonomi og andre ting! Det er ingen tvil om at vi igjen legger fram et godt opplegg for kommunene. Det er vi stolt av, og det er vi glad for å kunne gjøre. Jeg synes ikke det er riktig at jeg kommenterer enkeltinnlegg fra regjeringssidens representanter, men det jeg synes det har blitt lagt for lite vekt på i denne diskusjonen når man snakker om de frie inntektene til neste år, er det handlingsrommet som kommunene får ved at vi har styrket ordningen for ressurskrevende tjenester med 425 mill. kr. Det bidrar til en bedre ordning, og det er også en ordning som øker handlingsrommet for kommunene. Det er besynderlig at Høyre holder på med alle tallene sine. Dra en tur ut i kommunene, snakk med ordførere, snakk med rådmenn – da vil man få bekreftet at det er en helt ny verden ute i Kommune-Norge, det er en helt annen optimisme å spore enn det var under det forrige regimet.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-06-13:
Jeg er opptatt av å gi korrekt og fyllestgjørende informasjon til Stortinget. Jeg opplever ikke at det er stilt spørsmål ved det i denne saken. Det vi snakker om, er tekniske endringer som gjøres i underliggende organer i Finansdepartementet. Nå har Stortinget bedt om å få en ytterligere redegjørelse for disse tekniske endringene som er gjort i et underliggende organ til Finansdepartementet, og det skal sjølsagt bli tilstilt Stortinget.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-06-13:
Vi skal glede oss over at norsk økonomi går godt. Det gir økte inntekter til kommunene. Men det er også slik at vi er i en situasjon i norsk økonomi hvor presset er stort. Som sentralbanksjefen har varslet over lang tid, må vi være innstilt på at vi vil få en viss renteøkning i små og ikke så hyppige skritt. Regjeringa fører en ansvarlig økonomisk politikk. Vi er opptatt av at vi ikke kan føre mer ressurser inn i økonomien enn at vi holder renten i sjakk, i motsetning til hva Fremskrittspartiet mener at man kan, nemlig at det ikke er noen grenser for hvilke ressurser man kan føre inn i økonomien. Med Fremskrittspartiets opplegg ville vi ha garanti for en rask renteoppgang. Vårt opplegg, som er et ansvarlig opplegg, gjør at vi må forvente en slik utvikling som sentralbanksjefen har varslet.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-06-13:
Her er utgangspunktet at man legger til rette for en mer korrekt håndtering av selskapsskatten. Det er jeg sjølsagt opptatt av at vi skal gjøre. Så kommer vi tilbake til Stortinget med en full orientering om dette når vi har fått den tilstrekkelige informasjonen fra underliggende organer.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-06-13:
Jeg er helt sikker på at vi på et eller annet tidspunkt kommer til å stemme gjennom SMS eller Internett. Slik sett er det en spennende diskusjon Fremskrittspartiet har innledet til her. Men jeg er glad for at flertallet i Stortinget holder hodet kaldt og ikke går med på et forslag som vil kunne sette på spill tilliten til hele vårt valgsystem. Den norske måten å avgi stemme på er kanskje ikke så moderne, men valgsystemet vårt har tillit. Det er en langt viktigere verdi. Ei arbeidsgruppe har på vegne av Kommunal- og regionaldepartementet utredet spørsmålet om vi bør innføre det å kunne stemme elektronisk. Deres rapport, som heter «Elektronisk stemmegivning – utfordringer og muligheter», er meget grundig. Der tar en for seg alle utfordringene knyttet til denne typen stemmegivning. Jeg mener, som sagt, at vi på et eller annet tidspunkt skal tilby velgerne å avgi stemme elektronisk, som et supplement til stemmegivning med papirstemmesedler, men å gå over til å stemme elektronisk innebærer en stor reform av valgsystemet vårt. En valgreform må forberedes skikkelig, slik at vi opprettholder det høye tillitsnivået. Vi må også være sikre på at de systemene som skal brukes, fungerer som de skal. Elektronisk stemmegivning reiser flere prinsipielle og vanskelige spørsmål ikke bare av teknisk art – som Fremskrittspartiet later til å synes – men også, kanskje viktigere, av juridisk, demokratisk og administrativ art. Den mest sentrale problemstillingen er hvordan vi skal ivareta hensynet til det grunnleggende prinsippet om hemmelig stemmegivning. Valgmyndighetene er forpliktet til å legge forholdene til rette, slik at alle velgere «får avgitt sin stemme usett og beskyttet mot utilbørlig påvirkning» – som det står i regelverket – og som alle aktører, også internasjonalt, er opptatt av. Prinsippet om at man skal kunne avgi sin stemme «usett» og beskyttet mot «utilbørlig påvirkning», setter jeg veldig høyt. Vi må finne løsninger på hvordan vi skal håndtere dette, før vi beveger oss inn i en ny ordning. Summa summarum: Elektronisk stemmegivning er framtida, men jeg ønsker at vi skal skynde oss langsomt. Det er nettopp det vi gjør. Det foreligger en plan for hvordan vi kan gjøre forsøk. Det vil bli gjennomført forsøk allerede i høst i forbindelse med skolevalg i Buskerud. Jeg mener at det er en form for utprøving som vil være klok. Vi kan ikke sette tilliten til valgsystemet over styr. Alle som avgir stemme, skal være sikre på at deres stemme teller med. Det er valgmyndigheten, vi som politiske myndigheter, som må styre denne utviklingen, ikke private IT-selskaper.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-06-13:
Jeg har nettopp sagt at jeg tror at stemmegivning over Internett og ved bruk av mobiltelefon er framtida. Det tror jeg grunnleggende på. Vi skal jobbe i den retninga, fordi samfunnet vårt beveger seg i en retning hvor det er minst like naturlig å bruke elektronikk som å forholde seg til ting på andre måter. Men vi er ikke der i dag at vi har løst problemene. Det første punktet er at vi må være helt sikre på at det ikke er «tull» i systemene som innebærer at stemmer kan komme på avveie eller bli misbrukt, og det andre punktet er at vi ikke har løst problemet med at stemme skal avgis usett og uten utilbørlig press. Jeg forstår at Fremskrittspartiet er lite opptatt av at man skal være sikker på at folk kan avgi stemme usett og uten utilbørlig press, men Regjeringa er meget opptatt av nettopp det forholdet.