Olaf Gjedrem (Kristelig Folkeparti), 2004-03-09:
Det er ei viktig sak som er til behandling her i Stortinget i dag, og eg vil innleiingsvis gje honnør til saksordføraren for eit grundig forarbeid i den prosessen som har leidd fram til innstillinga i dag. Det er ei rivande utvikling innan denne sektoren, som berre vil skyta fart. Det er viktig for Noreg, og det angår alle. Eg er glad for at dei aller fleste forslaga frå Regjeringa i meldinga vil få oppslutning og støtte her i Stortinget. Både i St. meld nr. 49 for 2002-2003 og gjennom behandlinga i komiteen er det peikt på nokre av dei målsettingane som me på nasjonalt plan skal realisera ved hjelp av breiband. Infrastruktur har i historisk perspektiv vore svært viktig for utvikling og utforming av samfunnsmessige forhold. I forhold til den saka som vi diskuterer i dag, er det nærliggjande å trekkje parallellen til den omfattande utbygginga av straumnettet som starta for fullt for hundre år sidan. Elektrifiseringa av landet gav støyten til ei rivande industriell utvikling og framveksten av eit velferdssamfunn der straum er eit naturleg og etter kvart sjølvsagt basisgode. Det er òg grunn til å minna om at elektrisiteten kom både by og land til gode. I dag står me overfor utbygginga av ein annan type infrastruktur, eit anna livgjevande kommunikasjonsnett, nemleg breiband. I dagens informasjonssamfunn er tilgangen til breiband ein føresetnad for at bedriftene skal kunna vera konkurransedyktige i ein marknad som ikkje lenger erkjenner dei tradisjonelle grensene, og der nye produkt og marknader blir skapte i høgt tempo. Breiband vil òg kunna betra tenestene frå det offentlege ved at nye arbeidsmåtar og nye informasjonssystem blir tekne i bruk for å effektivisera verksemda. Breiband har ein viktig distriktspolitisk dimensjon. Breiband vil gje betre berebalanse mellom næringslivet i byane og distrikta ved at bedriftene får tilgang til dei same elektroniske vegnetta. For distrikta er det svært viktig å auka og forbetra moglegheitene for varierte og livskraftige arbeidsplassar. Breiband vil redusera avstandsulempene som distrikta opplever på mange område i dag. Noreg er eit rikt land. Utfordringane i den økonomiske politikken er enkelt sagt å halda att på bruken av oljepengar. Ser me på framskrivingar når det gjeld den økonomiske utviklinga, viser dette likevel eit mogleg ubehageleg scenario. Me står overfor eit verdiskapingsgap. Dette verdiskapingsgapet tilsvarar den auka verdiskapinga me må få til over tid for å halda oppe velstandsnivået vårt. Den tradisjonelle konkurranseutsette industrien har avgrensa utsikter til vekst. Veksten treng me difor i større grad i andre delar av det konkurranseutsette næringslivet. I denne settingen er breiband eitt av fleire verkemiddel som er heilt fundamentale og har særdeles stor betydning for korleis me skal leggja til rette for å få ei verdiskaping. Utviklinga og utbreiinga av breiband og teknologiutforminga vil spela ei avgjerande rolle for utviklinga i det norske samfunnet. Intensjonen og visjonane som Regjeringa legg til grunn ved breibandsutviklinga, fokuserer på at den elektroniske infrastrukturen skal vera tilgjengeleg og dekkja heile landet. Dette vil òg gje konkurransefordel for næringslivet og vekstmoglegheiter for kunnskapsbaserte næringar, samt kunna få betydning for moderniseringa av offentleg sektor. Innhaldet og tenestene må utviklast i takt med marknadsutviklinga, og organisasjonar og enkeltpersonar må ha kompetanse for å ta ut gevinstane. Betydninga for offentlege og private verksemder av å ha tilgang på elektronisk infrastruktur er heilt uvurderleg. Eg synest at konkrete målsetjingar, strategiar og kva rolle den enkelte aktøren er tiltenkt, vitnar om ei offensiv og god satsing på eit område som er i stadig utvikling. Det er viktige grep som må takast, og som vil få stor betydning for den vidare utviklinga og for korleis me skal få til eit meir nyskapande samfunn. Når det gjeld utviklinga og utbreiinga av breiband, er det likevel viktig å presisera at fokus ikkje berre må vera på infrastruktur. Særleg innhald er viktig. Difor gjeld det å finna nye moglegheiter – varer og tenester som ikkje berre overfører gamle metodar til ny teknologi. Det er viktig at slike tenester kan tilbydast gjennom alle formidlingskanalar, og at desse tenestene blir interaktive. Frå Regjeringa si side er det viktig å leggja til grunn at innhaldsnæringa får dei same rammevilkåra som andre typar forretningsdrift. Me må ha ei innhaldsnæring som er levedyktig, og som utviklar seg. Når det gjeld Høykom, er det viktig at ein satsar på dette programmet vidare framover. Eg føler at synergien som dette har skapt, er av stor betydning for privat og offentleg samarbeid. Det er difor svært viktig at det i budsjettet for 2005 blir lagt inn ein auke for å stimulera til auka bruk av breiband som ei vidareføring av det viktige arbeidet som allereie føregår i Høykom. Det arbeidet som her blir lagt ned, kan medverka sterkt til at full breibandsdekking i heile landet kan koma i stand innan rimeleg tid. Når det gjeld transportnettet for telekommunikasjon, består dette i stor grad av fiberoptiske kablar. I desse transportnetta blir det lagt til rette for at infrastruktur til ulike formål kan brukast om kvarandre. Me må vera bevisste på at det blir lagt til grunn retningslinjer for uttak av fiberoptisk framføring som kjem mange til gode i dei distrikta dei passerer. Lyse er eit av dei selskapa som er med i breibandsalliansen, og det er eit selskap som eg har hatt gleda av å bli nærare kjend med. Samfunnsansvaret står sentralt i Lyse, som er eigd av 16 kommunar, og dette ansvaret går hand i hand med sunne, bedriftsøkonomiske prinsipp. Selskapet utmerkjer seg òg ved at det har stor evne til å gjennomføra dei måla som blir sette. Dei kommunale eigarane har eit langsiktig, industrielt perspektiv for verksemda. Vidare er det ei uttrykt målsetjing å stimulera til næringsutvikling i heile den regionen som eigarane representerer – og det er både by og land i Sør-Rogaland. For å nå ut med breiband er det viktig at selskapa har kompetanse. I så måte har det vore spennande å vera vitne til den produktutviklinga som har skjedd i Lyse, som no tilbyr fjernsyn, film, Internett og Internett-telefoni på eitt og same abonnement. Det fiberoptiske breibandnettet som Lyse eig sjølv, har ein kapasitet på 2–10 Mbit/s. Produktet har blitt svært godt motteke, og det er på franchisebasis i ferd med å bli eksportert til andre delar av landet. Det er interessant å sjå korleis kunnskap når det gjeld planlegging, bygging og drift av infrastruktur, er teken i bruk for ny verdiskaping. Lyse og dei andre energiselskapa har allereie omfattande system for kundebehandling, som er viktig for å etablera seg i marknaden. Utbygginga kan òg skje parallelt med utbygginga av annan infrastruktur, typisk for Sør-Rogaland, der Lyses naturgassnett no er sett i drift. Det er òg eit viktig poeng at selskapa har økonomiske musklar for å byggja ut breiband. Historia er på energiselskapa si side. Dei har vist at dei kan konkurrera, og dei kan forandra samfunnet rundt seg, med trygg forankring i spenningsfeltet mellom samfunnsøkonomi og bedriftsøkonomi. Det gir spennande perspektiv for breibandsutbygging i deira regi. Når det gjeld BaneTele, er det Telenor og BaneTele som i hovudsak er dei to aktørane som tilbyr overføringskapasitet for signaltransport over større avstandar. For Kristelig Folkeparti er det viktig å presisera betydninga av at Telenor har ein konkurrerande aktør, og at desse to til saman skal dekkja heile landet. Me ser òg fram til den meldinga som skal koma om BaneTele, og meiner at det er viktig at dei som kjem inn på eigarsida, har langsiktige næringsperspektiv. For å nå målsetjinga trur eg det er viktig at det er konkurranse i marknaden, samtidig som det offentlige tek strategiske grep for å fremja den ynskte utviklinga. I den samanhengen synest eg det er interessant at seks samarbeidande kraftselskap har meldt interesse for å koma inn på eigarsida i BaneTele, med sikte på å skapa eit konkurrerande ende-til-ende-tilbod av breibandstenester. Til slutt vil eg seia at eg trur det er viktig at me fokuserer på og prioriterer utviklinga og utbreiinga av breiband, slik det har kome fram at Regjeringa gjer ved behandlinga av denne meldinga.