Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2018-02-13:
Barna våre er vårt aller viktigste ansvar, og derfor må vi gjøre alt vi kan for å gi dem en trygg oppvekst, enten de er i barnehagen, på skolen, på internett eller i sitt eget hjem. Og skal vi klare det, må vi samarbeide på tvers av sektorer, og vi må styrke kapasiteten og kunnskapen. En god barndom varer livet ut. Men dessverre er det også sånn at en vond barndom kan vare i generasjoner. Vi som politikere har et spesielt ansvar for å legge til rette for at barn og unge får den oppveksten de fortjener. Og jeg ser derfor fram til å høre hvor langt de ulike statsrådene har kommet innenfor sitt konstitusjonelle ansvarsområde i å følge opp Opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn, som ble vedtatt av Stortinget i fjor vår. Vold og overgrep mot barn er et alvorlig samfunnsproblem. For noen uker siden kunne vi lese i A-magasinet om 89 norske nettovergripere – en artikkel hvor seksuelle overgrep mot barn beskrives eksplisitt. Artiklene forteller oss at overgriperne i all hovedsak er menn, de fleste av dem har en jobb, halvparten av dem er under 40 år, og drøyt to tredjedeler av dem er ukjente for politiet. Lesingen er svært sterk kost. Men det gir oss et ansvar som politikere. Vi må gjøre mer for å forebygge, avdekke og bekjempe disse grusomme handlingene. Politidirektøren la den 23. januar fram en rapport med statistikk for anmeldt kriminalitet i 2017. Statistikken viser at kriminaliteten går ned for femte år på rad. Fra 2013 til 2017 har den gått ned med hele 18 pst. Det er bra. Men for seksuallovbrudd er situasjonen en ganske annen. Her har anmeldelsene økt kraftig. Fra 2013 til 2017 økte de med hele 65,5 pst. Vold og overgrep mot barn er det som øker mest. Fra 2013 til 2017 økte seksuelle overgrep og handlinger mot barn under 16 år med 182,3 pst. Det er de såkalte internettrelaterte overgrepene som er årsaken til den store økningen. Det er på mange måter bra at anmeldelser knyttet til vold og overgrep mot barn øker, for det bidrar til å få de grusomme handlingene fram i lyset, og vi får mulighet til å hjelpe dem som trenger det. Men selv om antallet anmeldelser øker, er mørketallene fortsatt store. Det hjelper lite for den enkelte som utsettes for overgrep at flere anmelder dersom kapasiteten i hjelpeapparatet, i politiet og i helse- og omsorgssektoren ikke bygges ut. For Kristelig Folkeparti har dette vært en prioritert oppgave i de siste årene. Vi har gjennom våre alternative budsjetter løftet fram vold mot barn som en av de viktigste satsingene, og vi har fått gode gjennomslag i budsjettforlikene vi har hatt med regjeringspartiene de siste årene. Vi har bl.a. innenfor justissektoren styrket politiet og Kripos, doblet midlene til Statens barnehus, fått på plass et nytt barnehus og en ny pilot i Sogn og Fjordane, og vi har sikret midler til en holdningskampanje mot nettovergrep. Dette er gode tiltak, men for virkelig å løfte feltet og sikre en helhetlig og langsiktig tilnærming fremmet vi i 2015 forslag om en opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn. Planen skulle utarbeides etter modell fra Opptrappingsplanen for psykisk helse, som varte fra 1999 til 2008. Grunnen til det var at evalueringen viste svært gode resultater, bl.a. fordi den ga konkrete forpliktelser om øremerkede midler. Et samlet storting stemte for en opptrappingsplan mot vold og overgrep mot barn i 2015. Da Stortinget våren 2017 behandlet proposisjonen som regjeringen kom tilbake til Stortinget med, fikk Kristelig Folkeparti igjen på plass ytterligere tiltak for å bekjempe vold og overgrep mot barn. Resten av opposisjonen valgte å stemme mot alle forslagene og heller sende proposisjonen tilbake. Bakgrunnen for det var at de mente at regjeringens arbeid ikke hadde vært godt nok. Det skal nevnes at Kristelig Folkeparti heller ikke var fornøyd med proposisjonen som regjeringen la fram. Men i stedet for å sende den tilbake, jobbet vi for å styrke planen ytterligere, fordi vi mente at det hastet med å få den på plass. I behandlingen i vår fikk vi gjennomslag for en rekke forslag på helse-, familie-, skole- og justisfeltet. Jeg ser fram til statsrådenes svar på hva status er på disse områdene. Vi fikk gjennomslag for en egen strategi for å forebygge og bekjempe internettrelatert overgrep, som sikrer økt kompetanse og bedre verktøy i politiet, en gjennomgang av regelverket for politiattest, og at bruken av omvendt voldsalarm blir kraftig utvidet. I tillegg fikk vi gjennomslag for at det skal rapporteres i de årlige budsjettproposisjonene i løpet av planperioden om måloppnåelse, om alle tiltak vedtatt i Opptrappingsplan mot vold og overgrep etter mal fra Opptrappingsplanen for psykisk helse, og som skal være grunnlag for vurdering av de økonomiske behovene knyttet til bekjempelse av vold og overgrep i planperioden. Vi fikk også gjennomslag for at regjeringen i forslag til statsbudsjett for 2018 skulle komme med forslag om økonomiske forpliktelser og øremerking for planperioden knyttet til tiltakene i Opptrappingsplan mot vold og overgrep. Det gjorde de ikke for 2018, noe som kan være forståelig ut fra at vedtaket ble fattet ikke så lenge før budsjettet for 2018 ble lagt fram, men fram til 2019 har regjeringen god tid. Så her forventer vi at vedtaket blir fulgt opp på en skikkelig måte. Det har nå gått en god stund siden vedtakene ble fattet i Stortinget, og det er på tide å få høre hva som er status. Til slutt blir mitt spørsmål: Hvordan vil justisministeren følge opp vedtakene i opptrappingsplanen og sikre at vi klarer å forebygge, avdekke og etterforske langt flere saker knyttet til vold og overgrep mot barn?