trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-08:
Regjeringen vil at tvangssammenslåtte fylkeskommuner skal få anledning til å søke om deling. I Hurdalsplattformen har vi slått fast at det i løpet av 2021 skal settes i gang en prosess for å gjenopprette Akershus, Buskerud og Østfold basert på en søknad fra fylkestinget i Viken. Som øverste organ i fylkeskommunen er det fylkestinget som fatter vedtak på vegne av en fylkeskommune, jf. kommuneloven. Det følger av inndelingsloven § 8 at søknad om at det skal settes i gang utredning om deling, bare kan fremmes av fylkestinget selv. At denne initiativretten er lagt til fylkestinget, er begrunnet i lokaldemokratiske hensyn. Det er derfor fylkestinget i Viken som må vurdere om deling er det beste for sine innbyggere, og om søknad om deling skal sendes til departementet. En søknad om deling skal være skriftlig og begrunnet, og den må inneholde forslag til nye fylkesgrenser, jf. inndelingsloven § 8. Forslaget til nye grenser må ta utgangspunkt i grensene til dagens fylkeskommune og skissere hvor grensen mellom de nye fylkeskommunene skal gå. Det må framgå hvilket fylke den enkelte kommunen skal tilhøre. Søknaden må også inneholde forslag til fylkesnavn. At søknaden skal være begrunnet, innebærer at den bør redegjøre for hvordan fylkeskommunen vil bli berørt av en deling. Loven oppstiller ingen nærmere krav til hvilke opplysninger søknaden skal inneholde. I brev til de tvangssammenslåtte fylkeskommunene av 12. november i år har jeg kommet med noen momenter som bør vurderes i forbindelse med eventuelle søknader om deling. Dette brevet er også sendt til Viken. Tvangssammenslåtte fylkeskommuner som ønsker å utrede deling, kan etter søknad motta inntil 100 000 kr i tilskudd til dette. I tillegg kan fylkeskommunene motta inntil 200 000 kr til høring av innbyggerne i spørsmålet om deling. Dette kan gjøres ved folkeavstemning, opinions- eller spørreundersøkelse eller møte. For at departementet skal kunne utbetale tilskuddet, må fylkeskommunene lage et faktagrunnlag som innbyggerne kan ta stilling til i en høring. Når det gjelder eventuelle merkostnader knyttet til gjennomføring av deling, vil regjeringen bidra økonomisk på en avtalt og egnet måte. Regjeringen vil komme tilbake til dette spørsmålet.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-08:
En godt utredet søknad fra fylkeskommunen er viktig for at departementet skal kunne legge fram en opplyst sak om deling for Stortinget. I inndelingsloven § 1 står det: «Endringar i kommune- eller fylkesinndelinga bør medverke til å skape formålstenlege einingar som kan gi innbyggjarane og næringslivet tilfredsstillande tenester og forvaltning.» Så det er mitt klare mål å kunne gi Stortinget et godt beslutningsgrunnlag for å ta den beslutningen basert på de søknadene som måtte komme inn etter at regjeringen åpnet for å følge opp søknader fra tvangssammenslåtte fylkeskommuner.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-08:
Det kan jo være betryggende å sitere finansministeren i økonomiske spørsmål, for han gir i et intervju til NRK uttrykk for at regjeringen vil legge penger på bordet for å sikre oppløsning. Han sier at staten nå skal ta en større andel enn det som skjedde sist. Det er jo et paradoks at når representanten Vamraak nå etterlyser kostnadsdekning for en frivillig oppløsning, viser regnestykkene at Viken knyttet til tvangssammenslåingen fikk 45 mill. kr til å dekke engangskostnader, mens fylkeskommunens egen rapport viser at det kostet 335,6 mill. kr.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-08:
Kommunene er grunnmuren i velferdssamfunnet. For at de skal gi sine innbyggere gode velferdstjenester, må de sikres ressurser og handlefrihet til å løse oppgavene de er satt til. Det er kommunene selv som er best i stand til å vurdere hva som trengs mest i kommunen når det gjelder løsninger og prioriteringer. Derfor er det viktig at vi styrker de frie inntektene, slik at kommunene selv kan prioritere ressursene på områder hvor behovene er størst. Regjeringen øker kommunenes frie inntekter med 2,5 mrd. kr sammenlignet med forrige regjerings budsjett. Vi foreslår at veksten fordeles med 2 mrd. kr til kommunene og 0,5 mrd. kr til fylkeskommunene. Det er et opplegg regjeringen nå er enig med Sosialistisk Venstreparti om. Kommunene vil da få en total vekst i frie inntekter på 4,5 mrd. kr neste år. Det gir kommunesektoren et økt økonomisk handlingsrom på 3 mrd. kr, i tillegg til at veksten dekker økte utgifter til demografi, pensjon og satsingene på pedagoger og barn og unges psykiske helse. Økningen i handlingsrommet er større enn det Solberg-regjeringen til sammen fikk til for de fire årene 2018, 2019, 2020 og 2021. Vi reverserer også Solberg-regjeringens foreslåtte kutt på 300 mill. kr i tilskuddet til ressurskrevende tjenester. Dette vil styrke økonomien i kommunene og gjøre dem i stand til å gi et bedre tilbud til innbyggere som har krav på omfattende helse- og omsorgstjenester. Budsjettopplegget for 2022 løser ikke alle utfordringene i kommunene. Det vil fortsatt være behov for å prioritere mellom ulike behov, satse på innovasjon og nyskaping og ha en god økonomistyring for at midlene skal rekke lengst mulig. Slik har det bestandig vært, og slik kommer det bestandig til å være. Men at budsjettopplegget for 2022 innebærer et betydelig løft for kommuneøkonomien, kan det ikke være noen tvil om.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-08:
Når det gjelder beskrivelsen av veksten i frie inntekter, kan jeg ikke si meg helt enig i det. Det handler ikke om kompensasjon for kollektivtrafikken. Det er ting som kommer i tillegg. Det vi nå snakker om når det gjelder de 4,5 mrd. kr, er de to milliardene som lå inne i Solberg-regjeringens opprinnelige budsjett, og så er det lagt på 2,5 mrd. kr på toppen av det fra den nye Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen. Når man da korrigerer for det som er knyttet til kostnadsvekst innenfor pensjon, demografi og en del av frie midler – men med merkelapp, for å si det sånn – står det igjen til sammen 3 mrd. kr i økt økonomisk handlingsrom. Det skiller seg betydelig fra de budsjettoppleggene vi har sett de siste årene. Jeg vil si vi traff nokså godt i forhold til forventningene fra KS for et par måneder tilbake. Jeg synes vi har fått levert brukbart på et par måneders arbeid i regjering.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2021-12-08:
Det er absolutt et mål for denne regjeringen og denne statsråden å sikre en god kommuneøkonomi framover – som gir handlingsrom, og som gir muligheter til å styrke tjenestene nær folk rundt omkring i hele landet. Uansett hva slags budsjettopplegg man har, vil det være utfordringer rundt omkring i Kommune-Norge. Det er altså den enkelte kommunes ansvar å sikre god økonomistyring, gjøre kloke prioriteringer og avveie forholdet mellom drift og investering, f.eks. Ikke minst har vi et behov for, og det vil jeg si på tvers av sektoren, også å se på hvordan vi får mer ut av de kronene vi tross alt har. Det er behov for innovasjon, digitalisering og nødvendig endring og omstilling som gjør at vi kan løse utfordringer framover. Selv om vi har penger nok, er det ikke sikkert vi har folk nok. Derfor er det et viktig fokus for meg å ha oppmerksomhet på utviklingspotensialet i kommunesektoren og i offentlig sektor for øvrig.
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-08:
«Fylkesrådet i Viken har nå satt i gang en utredning om Vikens fremtid. Mener statsråden at det er tilstrekkelig å utrede ett eneste alternativ til dagens organisering, og vil regjeringen dekke alle kostnader i forbindelse med dette arbeidet?»
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-08:
Jeg takker for svaret, hvor statsråden fokuserer mest på selve søknaden og hvilke krav som stilles til den. Men bak der ligger det også en utredning som jeg antar vil være nyttig for departementet i sitt arbeid, for utredningsinstruksen stiller krav til at relevante alternativer er belyst skikkelig. Et høyst relevant alternativ ville i denne saken være å legge ned Viken fylkeskommune uten å opprette tre nye fylkeskommuner. Er statsråden enig i at hans saksframlegg til Stortinget vil måtte følge utredningsinstruksens krav?
Tore Vamraak (Høyre), 2021-12-08:
Statsråden viste til at Viken fylkeskommune vil motta hele 300 000 kr nå i utredningsfasen og til høring av innbyggerne. Disse prosessene som Viken fylkeskommune nå kjører, er initiert av en tydelig formulering i Hurdalsplattformen. Samtidig som statsråden bruker såpass beskjedne beløp i sine formuleringer, er finansminister Slagsvold Vedum ute og sier om oppløsningen av Viken at de ikke trenger å bekymre seg for pengene. Det er klart det vil bli store kostnader for både Viken fylkeskommune og de 51 kommunene som ligger i Viken. Mitt spørsmål er: Hvilken visshet kan statsråden gi til fylkeskommunen og de berørte kommunene om at de får dekket kostnadene til nødvendige utredninger og prosesser?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-08:
«Den nye regjeringa og Sosialistisk Venstreparti bevilger sårt tiltrengte ekstra frie midler til kommunene. Likevel er det ikke nok. I en sak hos NRK Nordland 23. november kan vi lese at bygdene i Hadsel Innland står i fare for å miste flere viktige tjenestetilbud som barnehage og skole samt å måtte kutte i brannberedskapen. Dermed kan det ta lang tid før brannvesenet kommer fram: 30–40 minutter, anslår kommunedirektøren. Hva tenker statsråden om at det på tross av at Senterpartiet er i regjering, fortsatt er et skrikende behov for bedre og mer robust kommuneøkonomi?»
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-08:
Jeg takker for svaret. På Senterpartiets nettside fra juni i år står det: «Det er kommunepolitikerne som må legge ned skoler eller utsette flere sykehjemsplasser. Realiteten er at Stortinget lover tjenester, men ikke bevilger pengene som trengs for et godt tilbud.» Da statsråden i sin tidligere jobb som KS-leder formidlet sine forventninger til statsbudsjettet for 2022, sa han at han forventet en økning i frie inntekter på 3 mrd. kr. Nå virker det som om statsråd Gram likevel er tilfreds med en økning på 2,8 mrd. kr. Jeg registrerer at statsråden sier at man har fått en økning på 4,5 mrd. kr, men la oss minne om at 500 mill. kr av disse er bundet opp til kompensasjon for kollektivtransporten, og en del av det er for å reversere innslagspunktet for ressurskrevende tjenester. Det er bra, men det er jo ikke en vekst i frie inntekter. Er statsråden Gram fortsatt enig med KS-leder Gram, eller mener statsråden nå at kommunesektoren, deriblant Hadsel kommune, skal klare seg greit uten disse 200 mill. kr i økte inntekter?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-08:
For bygda Hadsel er dette alvor. Nåværende kommuneøkonomi betyr nedlegging av barnehage og skole, avvikling av legekontoret, brannvesenet, kjøkkenet og vaskeriet på alderssenteret, reduksjon i omsorgstilbudene, privatisering av veier og slukking av veilys. Og vi vet dessverre at Hadsel ikke er den eneste kommunen i Norge som også i 2022 må kutte, redusere og ikke minst sentralisere tilbudene til innbyggerne sine, på tross av at Senterpartiet sitter i regjering. Kan statsråden, for framtiden, si at han og hans regjering vil jobbe for at kommunene og fylkene våre framover skal få enda større økonomisk handlingsrom i de kommende statsbudsjettene?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
«Stortingsrepresentant frå Arbeidarpartiet Per Vidar Kjølmoen har hevda både i media og på Møre og Romsdal Arbeidarparti si nettside og i tallause lesarinnlegg at ferjeprisane no vert kutta med 50 pst. Kan statsråden dokumentere det som stortingsrepresentanten frå Arbeidarpartiet hevdar, og kva blir dei reelle prosentvise kutta i ferjeprisane i januar 2022 med regjeringa sitt framlegg samanlikna med prisane per 31. desember 2021?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
Folk flest er opptekne av reelle kutt i ferjeprisane. Eg forstår det statsråden seier om at ein har berekna det frå 1. januar 2021, men det folk er opptekne av, er kva ferjeprisane vert frå eitt år til eit anna ut frå eit budsjett. Når statsråden då legg til grunn at det vert 11,7 pst. kutt frå 2021 til 2022, er spørsmålet til statsråden om han er einig i at 11,7 pst. ikkje står heilt i stil med det representanten frå Arbeidarpartiet i Møre og Romsdal har hevda, at ein no kuttar 50 pst. Det er noko med korleis folk oppfattar det vi seier.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-12-08:
Det er også i forslaget frå den nye regjeringa – i pakka med å ta ned ferjeprisane – snakk om gratis ferje til øysamfunn. Frå representantar frå Senterpartiet i Møre og Romsdal er det vorte sagt at ein har fått signal om at ein ikkje får kompensert fullt ut dei kutta som vert i overføringane til fylkeskommunen. Når ein innfører gratis ferje til øysamfunna, vil jo billettinntektene forsvinne, og med det ein stor del av inntekta til fylkeskommunen. Spørsmålet er: Vert fylkeskommunane kompenserte for dei tapte inntektene dei får ved at ein innfører gratis ferje til øysamfunn, som elles er bra? Det er viktig at fylkeskommunane vert kompenserte. Så vert det inntektsbortfallet kompensert?
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
I Hurdalsplattformen står det at regjeringen har som mål at takstene på ferjesamband totalt sett skal halveres i løpet av fireårsperioden. Da bruker vi i sammenligningsgrunnlaget 1. januar 2021, og det er staten som skal dekke kostnadene for det. La oss derfor ha takstnivået som var gjeldende 1. januar 2021, som utgangspunkt for ulike sammenligninger, slik jeg nå gjør i mitt svar. I budsjettforslaget for 2022 la Solberg-regjeringen opp til å reversere deler av takstreduksjonen på 25 pst., som ble innført fra 1. juli 2021. Dette ville medført en økning i ferjetakstene med 12,7 pst. ved nyttår. Med vårt forslag til justering av budsjett for 2022 ble det lagt opp til at ferjetakstene reduseres med 11,7 pst. ved nyttår i riksveiferjedriften, og det blir lagt til rette for at fylkeskommunene kan redusere takstene tilsvarende i fylkesveiferjedriften. Da vil takstene være 30 pst. lavere for de reisende enn de var per 1. januar 2021. Med det har vi da tatt et vesentlig skritt i retning av å innfri det målet som står i Hurdalsplattformen, nemlig at vi skal halvere ferjetakstene i løpet av fireårsperioden.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg vil si om det at jeg ikke har oppfattet at noen har uttalt seg upresist om det målet regjeringen har. Vårt mål er at vi skal innfri en reduksjon på 50 pst. i løpet av fireårsperioden, og vi har tatt utgangspunkt i 1. januar 2021 som sammenligningsgrunnlag. Det har også alle andre partier gjort, og det har man gjort i Stortinget i de tidligere debattene. Samlet sett kommer vi vesentlig i retning av å innfri det målet gjennom at det nå ligger til rette for en reduksjon på 30 pst. målt mot 1. januar 2021.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det er en ordning som vi bare har påbegynt arbeidet med, hvordan vi skal innrette det, men det er en forutsetning at når vi som storsamfunn, som stat, går inn og sier at vi skal gjennomføre slike ordninger, må vi også være med og plukke opp regningen for det. Så vet representanten Sve også at det ikke alltid er sånn at den enkelte fylkeskommune får akkurat den dekningen sånn som storsamfunnet tegner opp bildet, men det er en annen diskusjon.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-12-08:
På føremiddagen i dag, i den munnlege spørjetimen, vart det fokusert mykje på straum, og mitt spørsmål heng godt saman med det fokuset som var før i dag: «Verden trenger norsk olje og gass, selv i et 1,5-graders perspektiv, uttalte IEA-sjefen Fatih Birol 30. november. I regjeringens budsjettenighet med Sosialistisk Venstreparti blir det slått fast at det ikke blir noen 26. konsesjonsrunde på norsk sokkel i 2022. Arbeiderpartiets nestleder, Hadia Tajik, uttalte til pressen 11. september «Jeg og Arbeiderpartiet mener det oljesektoren nå trenger, er stabilitet og forutsigbarhet.» Mener statsråden at når man nå dropper 26. konsesjonsrunde på norsk sokkel i 2022, så gir det olje- og gassnæringen forutsigbarhet?»
Ove Trellevik (Høyre), 2021-12-08:
Kraftkrisa Europa opplever, og konsekvensane det har for straumprisane, vitnar om at Europa treng meir norsk gass. Me får håpa det vert betre når det nye gassrøyret frå Noreg via Danmark til Polen vert ferdig. Noreg er til no sett på som ein stabil gassleverandør, og det er viktig at det vert gjort tilgjengeleg attraktivt areal for å sikra nødvendig produksjon. Energikrisa me opplever no, viser at Europa vil vera avhengig av norsk gass i lang tid. Mitt oppfølgingsspørsmål er: Vil regjeringa leggja til rette for og sikra at dei ordinære TFO-rundane no gjev næringa dei leiteareala næringa treng for å sikra og utvida produksjonen sin, spesielt innan gassektoren?
Ove Trellevik (Høyre), 2021-12-08:
Då budsjetteinigheita med regjeringa vart klar 29. november, sa SV at dei no hadde fått tidenes grønaste statsbudsjett. Same dag sa statsminister Støre til Aftenposten at dei «mener dette er et budsjett som klart legger opp til å kutte mer» enn Solberg-regjeringa sitt budsjettforslag. Når ein har spurt om korleis dette budsjettet faktisk kuttar meir klimagassutslepp enn Solberg-regjeringa sitt forslag, viser ofte debatten og svara til at ein skal auka CO 2 -avgifta for oljebransjen med 28 pst. Så mitt spørsmål er: Kan olje- og energiministeren gjera greie for kva som er utsleppseffekten i 2022 av å auka CO 2 -avgifta for oljebransjen til 28 pst.?
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Regjeringen vil videreutvikle norsk petroleumsindustri. Petroleumssektoren er en høyproduktiv næring som bidrar med store inntekter, verdiskaping og arbeidsplasser i Norge. Regjeringen vil legge til rette for fortsatt høyt aktivitetsnivå på norsk sokkel, og ringvirkninger på land skal komme hele landet til gode. Regjeringen vil føre en ansvarlig og forutsigbar politikk i møte med klimautfordringene, og det gjelder også for petroleumspolitikken. En viktig egenskap med reguleringen av virksomheten er forutsigbarhet og faktabaserte vurderinger. Dette er også et viktig konkurransefortrinn for Norge. Myndighetene eier ressursene, men bruker industrien til å skape størst mulig verdier. For å nå målene i petroleumspolitikken er det helt avgjørende at staten regulerer sektoren ved å sette klare og forutsigbare rammer som gir selskapene egeninteresse av å skape størst mulig verdier for fellesskapet. Det ordinære konsesjonssystemet for sektoren skal ligge fast. Konsesjonsrundene er kjernen i dette. Gjennom disse tildeles oljeselskaper nye tillatelser til å lete etter olje og gass i de områdene som er åpnet og tilgjengelig for petroleumsvirksomhet. Alle områder som er åpnet for petroleumsvirksomhet og er tilgjengelig for nye tildelinger, kan lyses ut i en konsesjonsrunde. Budsjettavtalen med SV påvirker ikke dette. Hvordan de ulike prospektive områdene lyses ut, avgjøres av hva som er mest hensiktsmessig ut fra en petroleumsfaglig vurdering. I størstedelen av åpnet, tilgjengelig areal på norsk kontinentalsokkel har det vært leteaktivitet i tiår. Områdene er nå modne og derfor omfattet av TFO-konsesjonsrundene. Leteaktiviteten og nye arealtildelinger vil derfor i denne stortingsperioden hovedsakelig foregå innenfor de forhåndsdefinerte områdene. At konsesjonssystemet ligger fast, betyr bl.a. at regjeringen vil gjennomføre nye konsesjonsrunder. Vi vil videreføre TFO-ordningen slik det praktiseres i dag, både i 2022 og videre. Av budsjettavtalen med SV framgår det at en eventuell 26. konsesjonsrunde ikke vil bli utlyst i 2022. Det betyr verken mer eller mindre enn akkurat dette. De siste åtte årene har det vært tre nummererte konsesjonsrunder; i 2015, 2017 og 2021. Petroleumspolitikken, rammer for virksomheten og avveininger mot andre samfunnsforhold har vært gjenstand for grundige vurderinger og avveininger i Stortinget over flere tiår. Hvordan vi som stat og ressurseier sikrer at vi får utforsket alle våre åpne, tilgjengelige og prospektive arealer mest hensiktsmessig, vil vi komme tilbake til mange ganger. Olje- og gassindustrien skal fortsatt stå overfor rammebetingelser som vil gi Norge inntekter, arbeidsplasser og ringvirkninger på fastlandet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Vi skal fortsatt gi tillatelser til å lete etter olje og gass i de områdene som allerede er åpnet og tilgjengelig for petroleumsvirksomhet. De forhåndsdefinerte områdene, TFO, omfatter i dag størstedelen av åpne, tilgjengelige leteareal på norsk sokkel, og TFO-ordningen videreføres slik den praktiseres i dag, både i 2022 og videre. Den norske petroleumspolitikken ligger fast. Som jeg sa i mitt forrige svar, framgår det av budsjettavtalen med SV at en eventuell 26. konsesjonsrunde ikke vil bli utlyst i 2022. Budsjettavtalen betyr altså at det ikke blir en nummerert runde 26 i 2022 – verken mer eller mindre enn det.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Akkurat det spørsmålet er vel kanskje litt utenfor det opprinnelige spørsmålet knyttet til rammevilkårene for petroleumsindustrien. Men når det er sagt, deler jeg oppfatningen som jeg også oppfatter at spørreren implisitt har, nemlig at norsk gass er en viktig del av den energiomstillingen som foregår i Europa, der norsk gass erstatter CO 2 -intensiv kullkraft. Derfor mener jeg at også norsk olje og gass har en viktig del i den omstillingen verden står overfor, i lang tid framover. Det var også utgangspunktet for representanten Ove Trelleviks spørsmål, nemlig om norsk olje og gass selv i et 1,5-gradersperspektiv har en plass. Når det er sagt, er det også viktig å ta med seg videre at etterspørselen etter norsk olje og gass vil gå ned, og det er jo det som bl.a. utgjør kutt i CO 2 -utslipp også her hjemme.
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-08:
«Smitteverntiltaka forutsetter økt grad av testing. 1. desember var det halvannen times kø på en teststasjon i Oslo. Det meldes om lang reisevei til testsentre utenfor storbyene. Det er utfordringer med lav bemanning på testsentrene, og distribusjonssteder for gratis hurtigtester går tomme. På apoteket koster det 550 kr for en pakke med hurtigtester. Dette gjør testing til en stor utgiftspost for folk. Hva gjøres for å sette kommunene i stand til å sikre tilgang på gratis tester, herunder både hurtigtester til hjemmebruk og PCR-tester?»
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-08:
Det er betryggende å høre at vi har nok selvtester – i motsetning til det vi har lest i noen medier i det siste. Men spørsmålet om tilgjengelighet er likevel like aktuelt, for når det meldes om opptil tre timer lange køer i Oslo og Bergen og det også meldes om at det er ganske lang reisevei til testsentrene og store geografiske variasjoner, og når hjemmetester ikke er tilgjengelig for alle, og man må kjøre ganske langt, kjøre bil fordi det ikke er enkelt å komme seg fram, er det grunn til bekymring for om økonomiske og geografiske faktorer spiller en rolle for hvem som får testet seg, og hvor ofte man får testet seg. Spørsmålet er: Kan statsråden forsikre oss om at tilgjengeligheten vil være på et så høyt og stabilt nivå, både i distriktene og i byene, at alle som trenger det, får testet seg når de trenger å teste seg?
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-08:
Én ting er selvtester – vi vet jo at selvtester har begrenset både kapasitet og funksjon, så testsentrene spiller også en viktig rolle. Vi vet at kommunene har skalert både opp og ned og har mulighet til å gjøre det. Mitt spørsmål handler egentlig om disse teststasjonene, hvor det er lange køer, og det er flere som også har kortere åpningstider nå enn det de har hatt tidligere, og det er også flere som må kjøre lenger enn det de gjorde før. Så tilgjengeligheten er mindre enn den har vært tidligere i pandemien på noen områder – og på andre områder ikke. Spørsmålet er – hvis vi tenker på T-en i TISK – om statsråden er tilfreds med testkapasiteten og tilgjengeligheten også når det gjelder teststasjoner, der man kan ta PCR-tester.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Kommunene gjør en enorm innsats for å håndtere pandemien både når det gjelder testing, vaksinering og smittesporing, og ikke minst for å gi gode og forsvarlige tjenester til innbyggerne våre. Testing er sentralt for å ha kontroll på pandemien. Kommunene er bedt om å ha stående beredskap for å kunne teste 1 pst. av befolkningen, og i løpet av fem dager skal de kunne øke kapasiteten opp til 5 pst. av befolkningen. Så vet vi at flere kommuner, som Oslo, har måttet øke sin kapasitet til over 5 pst. nå. Det er jeg glad for at kommunene klarer å få til. Regjeringen har hele tiden vært tydelig på at kommunene skal få dekket utgiftene til TISK-arbeidet, og det vil jeg understreke igjen. Selvtester er et nyttig verktøy for kommunene. Helsedirektoratet har gitt føringer for hvordan man bør prioritere bruken, slik at testene brukes der de gir størst effekt. Samtidig er kommunene gitt rom til å gjøre egne prioriteringer innenfor direktoratets retningslinjer. Det gjør at kommuner med større utbrudd prioriterer selvtester til jevnlig testing i skoler, mens andre kommuner prioriterer bruk til personer med luftveissymptomer. Det gjør at selvtestene brukes så hensiktsmessig som mulig i den enkelte kommune. Fram mot jul vil vi motta om lag 10 millioner flere tester. Helsedirektoratet forenkler utsendingsløsningene og vil nå sende ut tester til kommunene uten at kommunene må gjøre aktive bestillinger selv. Regjeringen foreslår i proposisjonen om endringer i statsbudsjettet, Prop. 20 S, en bestillingsfullmakt på 1 mrd. kr til å anskaffe flere selvtester. Helse- og omsorgsdepartementet har allerede gitt Helsedirektoratet i oppdrag å gå i gang med anskaffelsesprosessen, med forbehold om Stortingets godkjenning. Men det er stor etterspørsel etter disse testene på verdensbasis, så vi må forsikre oss om at testene vi har, prioriteres riktig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg deler bekymringen til representanten. Det er også viktig å si at testkapasiteten ikke er uendelig, selv om vi har god kapasitet i kommunene og kommunene har vist at de raskt kan skalere opp den kapasiteten. Vi har god forsyning av selvtester. Denne uken sendes det ut 1,5 millioner tester til kommunene. Så vi har ikke lenger noe lager å snakke om, det distribueres kontinuerlig. Med økende smittetrykk vil det kunne være ventetid for tester både på grensen, hvor det er testplikt nå, og på teststasjoner. Det vil dessverre ikke være sånn at man kan forvente å få utdelt gratis selvtester ubegrenset. Det er det også viktig å være ærlig på.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Kommunene har levert det de har fått oppdrag om på testkapasitet. Så har vi nå lansert en ny tiltakspakke, i tillegg til at en del kommuner selv velger massetesting. Her i Oslo har de gjort det på skolene. Kapasiteten på PCR-tester, der man må til en stasjon for å få tatt en test som sendes inn til et laboratorium, er god, men vi ser også at økt tilgang gjør at det blir økt press og ventetid. Så langt vil jeg si at jeg er imponert over kommunene. Nå er vi akkurat i et skifte hvor det kan bli litt økt ventetid, fordi vi justerer opp de andre tiltakene, og vi har veldig høy smitte. Så vår jobb er å være profesjonelt bekymret, passe på at det går bra, og sikre tilgangen til de hjelpemidlene kommunene trenger for å gjøre jobben sin.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Regjeringen ønsker at befolkningen i Groruddalen så raskt som mulig får lokalsykehuset ved Nye Aker sykehus, og vi vil gjennomføre endringer i sykehusstrukturen i Oslo i henhold til vedtatte planer. Det er staten som har det overordnede ansvaret for at befolkningen gis nødvendige spesialisthelsetjenester. Samtidig har planarbeidet for Nye Oslo universitetssykehus blitt gjennomført i dialog med Oslo kommune. I høringsrunden til idéfasen for OUS i 2014 pekte Oslo kommune på Aker som et alternativ til Ullevål for lokalisering av et lokalsykehus og frarådet en samling på Ullevål. I januar 2016 anbefalte byrådet i Oslo den utbyggingsmodellen som ble vedtatt senere samme år. Også i 2018 støttet Oslo kommune utbyggingsløsningen som nå foreligger, i høringssvar til regional utviklingsplan 2035 for Helse Sør-Øst. Jeg vil derfor understreke at på det tidspunkt da strukturen var på høring, hadde Oslo kommune avgjørende innspill knyttet til endelig løsning. Denne løsningen har Helse Sør-Øst holdt seg til. Blant annet har de inngått avtale med Oslo om ny legevakt ved Aker som følge av dette. Realisering av Nye Rikshospitalet har nasjonal betydning. Andelen av virksomheten ved OUS, som består av nasjonale, flerregionale og regionale funksjoner, er anslått til 55–60 pst. av den somatiske aktiviteten. Et avgjørende moment er at det er viktig at Oslo ikke legger beslag på flere fagfolk enn nødvendig. Ved å samle funksjoner kan en slippe dublering av spesialister, sykepleiere, radiografer osv. Gevinstene er med andre ord knyttet til utbyggingen på Gaustad, som vil binde opp færre fagfolk i Oslo til fordel for resten av landet. Gevinstene knyttet til samling av nasjonale og regionale funksjoner er også ett av de bærende elementene for gevinstrealisering og økonomisk bærekraft for utbyggingsplanene ved OUS, Nye Aker inkludert. Det har vært et avgjørende moment at Helse Sør-Øst kan gjennomføre utbyggingsplanene i Oslo uten at dette går på bekostning av andre sykehus og sykehusprosjekter i Helse Sør-Øst.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det er en beskrivelse som må stå for representantens regning. Det er ingen forskjell på Oslo og andre kommuner, men når staten endrer sykehusstrukturen også i andre kommuner, gjør staten det gjennom sin rolle som eier av spesialisthelsetjenesten. Oslo kommune er planmyndighet, og jeg håper og forventer at Oslo kommune, som planmyndighet, gjør planfaglige vurderinger knyttet til utbyggingsprosjektet Nye OUS. Oslo kommune har gjennom en årrekke hatt høringsinnspill til prosessen om Nye OUS, som består av hele fem byggeprosjekter. Der er den retningen det nye sykehuset utvikler seg i, godt forankret faglig gjennom hvor man legger hvilke funksjoner, og det beskrev jeg i det første svaret mitt til representanten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det som er viktig for denne regjeringen, er å gi pasientene i Oslo tilgang på nye sykehusbygg. De har de eldste sykehusbyggene i landet, og det er ikke en hensiktsmessig måte å drive framtidens helsetjeneste på. I Hurdalsplattformen, som denne regjeringen skal gjennomføre, står det at man skal «Sørge for at hele Groruddalens befolkning så raskt som mulig får lokalsykehustilbud ved Nye Aker sykehus og gjennomføre endringer i sykehusstrukturen i Oslo i henhold til vedtatte planer». Det er det vi har tenkt å gjennomføre. Når det gjelder reguleringsplanene, er det først og fremst noe som sorterer konstitusjonelt under en annen statsråd, men jeg forventer at Oslo kommune gjør sine vurderinger som planmyndighet, og så vil det følge prosessen helt naturlig etter hvert som det skal reises bygg på disse eiendommene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det foregår behandlingsvirksomhet innen psykisk helsevern både på Gaustad og på Ullevål. Begge steder er byggene gamle og i liten grad tilpasset kravene til moderne behandling og godt arbeidsmiljø. Det er derfor behov for oppgraderte bygg for denne pasientgruppen. Det er to hovedargumenter som ligger til grunn for en samling på Aker. For det første bør psykisk helse og avhengighet være samlokalisert med somatikk. Det er et erkjent underforbruk av somatiske helsetjenester, og det er også påvist overdødelighet av somatisk sykdom for denne pasientgruppen. Videre har psykisk helsevern og rus over tid beveget seg fra asylet på landet til stadig mer integrering i det øvrige samfunnet. Det innebærer lokalisering i by og tettbygde strøk. I by vil det være lyd fra by. Jeg vil her vise til at Lovisenberg sykehus driver en utmerket psykisk helsetjeneste, med Ring 2 som nærmeste nabo. Helse Sør-Øst opplyser at ledergruppen i psykisk helsevern ved Oslo universitetssykehus aldri har bedt om at planene stanses. De har gitt Oslo universitetssykehus råd om å vurdere andre lokalisasjoner for deler av virksomheten. Helse Sør-Øst opplyser at samling av funksjoner på Aker innebærer at beliggenheten for noen enheter ikke er helt optimal, og at andre enheter ikke er helt fornøyd. Jeg er i denne sammenhengen opptatt av at Helse Sør-Øst har en særskilt vurdering av beliggenheten for langtidsplassene. Samtidig er nye arealer og nye driftsmuligheter i nye lokaler også viktig. Selv om ikke alle kan få sitt førstevalg med tanke på lokalisering på Aker, legger planene til rette for et styrket og framtidsrettet behandlingstilbud innen psykisk helsevern. Det vil også gi et bedre arbeidsmiljø for de ansatte.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Nye Aker sykehus og utbyggingen av psykisk helsevern, samlokalisert med somatikken, vil innebære et stort løft for denne pasientgruppen. I dag er virksomheten knyttet til psykisk helsevern i OUS spredt på 40 ulike adresser i Oslo. Det å samle og samlokalisere med somatikken vil bøte på akkurat det jeg nevnte i mitt første innlegg: underdekningen av somatiske helsetjenester for denne pasientgruppen, noe som også fører til en overdødelighet. Jeg svarte veldig tydelig på at når det gjelder beliggenheten for langtidsplasser, skal Helse Sør-Øst gjøre en særskilt vurdering. Det kan være pasienter som trives bedre i landlige omgivelser, men det er vurderinger som gjøres fortløpende. Dimensjoneringen av framtidige behov skal man også kvalitetssikre. Det som er viktig nå, er at det ikke blir flere utsettelser for pasientene i Oslo, men at de får nye, moderne sykehusbygg.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Dette må jo bero på en misforståelse. Planene for Nye OUS er en styrking av psykisk helsevern for disse pasientene. Hurdalsplattformen viser også til en opptrappingsplan for hele psykisk helse-feltet – det har vi tenkt å gjennomføre – hvor vi vil se særskilt på nedbyggingen av døgnplasser, som har vært en kontinuerlig trend de siste 20 årene. Her skal man drive god og faglig forsvarlig psykisk helsevern i nye moderne bygg. Jeg er veldig opptatt av at vi har framdrift i disse prosjektene – hvis ikke vil pasientene i Oslo tape nok en gang.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
De regionale helseforetakene skal sørge for gode spesialisthelsetjenester i sin region, og de har ansvar for å gjennomføre drift og investeringer innenfor Stortingets årlige bevilgninger. De årlige bevilgningene skal dekke sykehusenes kostnader – også kostnader til investeringer. I sykehusenes regnskaper framkommer kostnadene til investeringer som avskrivninger. Helse Sør-Øst har samlet sett avskrivningskostnader på nær 4 mrd. kr. Disse kostnadene er ikke-betalbare kostnader, dvs. at likviditeten knyttet til denne delen av bevilgningene benyttes til å betale for nye investeringer, sparing til framtidige investeringer samt nedbetaling av gjeld. Det er også denne delen av bevilgningene som er grunnlaget for Helse Sør-Østs interne låneordning. Alle helseforetak i regionen bidrar med likviditet i ordningen. Midlene spares opp over tid i Helse Sør-Øst og brukes til å delfinansiere felles regionale prioriteringer innen sykehusbygg og IKT. Helse Sør-Øst har etablert et mellomværende med de enkelte helseforetakene i regionen. Når et helseforetak skal gjennomføre et felles regionalt prioritert byggeprosjekt, får helseforetaket tilgang til sin egen fordring og anledning til å låne fra ordningen. Nedbetalingen av internt lån skjer gjennom den årlige tilbakeholdingen av likviditet. Ordningen er innført for å kunne løfte regionalt prioriterte prosjekter og skape forutsigbarhet knyttet til de prioriterte prosjektene. Også andre helseregioner har etablert interne ordninger for å kunne løfte større investeringsprosjekter. Ordningene legger til rette for raskere realisering av store investeringsprosjekt enn hva som ellers ville vært mulig. Jeg vil også legge til at Oslo universitetssykehus tidligere har bidratt til å realisere prioriterte prosjekter i andre deler av helseregionen og har betydelige beløp utestående i den regionale låneordningen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg har svart på en rekke spørsmål i dag knyttet til framtidens OUS. Det viktigste er å ivareta pasientene. At de får god behandling i moderne lokaler, vil også fagfolkene sette betydelig pris på. OUS – eller Oslo – har de eldste sykehusbyggene i hele Norge. Det er ikke en framtidsrettet måte å drive pasientbehandling på. Min bekymring er heller knyttet til hvordan man bruker de til enhver tid tilgjengelige spesialistene som tjenesten har, og i Oslo er man i den situasjonen at man kan samordne dette bedre gjennom å samle regionale funksjoner. Hele resten av landet skriker etter en del spesialister som de ikke får tak i, og da er det heller ingen gode argumenter for at Oslo skal drive uhensiktsmessig i gamle sykehusbygg, med et overforbruk av fagfolk som resten av landet trenger.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg er betrygget av bærekraften til Helse Sør-Øst når det gjelder å gjennomføre deres planlagte investeringer. Her har man planlagt i – jeg vil nesten si – flere tiår hvordan en framtidig sykehusstruktur skal se ut for Oslos befolkning. Det er på tide at Oslos befolkning får moderne sykehusbygg. Det er på tide at fagfolkene får moderne omgivelser å møte pasientene i. Det er også på tide at man samordner regionale funksjoner bedre i hovedstaden, der avstandene er korte, slik at man også bedre bidrar til en jevnere fordeling av spesialister i hele resten av landet, hvor mangelen på spesialkompetanse er en utfordring. Blant annet i representanten Skjelstads eget hjemfylke, hvor vi begge kommer fra, har det noe å si hvordan spesialistene brukes i de områdene hvor avstandene er korte.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det er enighet mellom regjeringspartiene og SV om å nedsette et offentlig utvalg som skal utrede hvordan kommersiell drift kan utfases i ulike skattefinansierte velferdstjenester, og legge fram en egen nullprofittmodell for hver slik sektor. Utvalget skal også foreslå en juridisk definisjon for ideelle driftsformer. Regjeringen har ikke tatt stilling til nærmere innretning av dette utredningsarbeidet, herunder mandatet for det offentlige utvalget. Jeg viser til at det offentlige utvalget skal nedsettes innen mars 2022. Det er derfor altfor tidlig å si noe mer konkret om utredningen. Regjeringen tar stilling til eventuelle forslag etter at utvalget har levert.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Spørsmålet til representanten Bruflot var jo om statsråden kunne redegjøre for hvilke velferdstjenester dette vil gjelde innenfor helsesektoren. Dette er et budsjettforlik som Stortinget sluttet seg til i finansdebatten forrige torsdag. Fra forrige torsdag og fram til i dag har dessverre denne statsråden holdt på med helt andre ting, så jeg ber faktisk om forståelse for at jeg ikke har noen utgreiing klar på mandatet til dette utvalget. Det er ganske kjent hvilke tjenester helsesektoren henter hos private leverandører. Det er f.eks. laboratorietjenester. Vi har også deler av behandlingsbiten som løses gjennom anbud som helseforetakene prioriterer ut fra sine rammer. Hele fastlegeordningen er en næringsmodell – brorparten av den – så vi har en integrert del av private i den offentlige helsetjenesten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det kan jeg mer enn gjerne svare på. Denne regjeringen mener at det å hindre en todelt helsetjeneste gjør vi først og fremst ved å investere i vår felles helsetjeneste – en sterk, offentlig helsetjeneste som er til stede over hele landet der folk bor, med nærhet og god kvalitet når man trenger helsehjelp. Man samhandler også med private for å oppnå akkurat det. Det mener denne regjeringen skal skje gjennom avtaler, og så har vi noen andre ordninger. Vi har avtalespesialistene i spesialisthelsetjenesten, vi har fastlegeordningen, og vi har en rekke leveranser som vår felles helsetjeneste henter ut i et privat hjemmemarked.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Helse Sør-Øst har opplyst at det, i henhold til godkjente planer for utbygging av Nye Rikshospitalet, planlegges nybygg tilsvarende 141 000 m 2 . Dette arealet skal etableres på dagens adkomstplass og på området mellom dagens rikshospital og Gaustad sykehus. Den nye bygningsmassen vil altså bli konsentrert primært i den sørlige delen av dagens rikshospital. Konseptet innebærer en tett integrasjon mellom ny og eksisterende bygningsmasse, slik at det nye sykehuset blir ett funksjonelt sykehus med korte avstander i en kompakt bygningsmasse. Det ivaretar krav til god pasientsikkerhet og effektiv drift. Utover dette er det lagt inn muligheter for senere utvidelser i reguleringsplanen. Det er lagt til rette for videre utbygging på dagens tomt for parkeringshus ved Ring 3 og på tomten til universitetet. Det legger til rette for videre, framtidig utvikling av forskning, undervisning og klinisk virksomhet i tråd med intensjonene i Oslo Science City. I tillegg er det i reguleringsplanen lagt til rette for utvidelser i nord med lavere, frittstående bygg. I sum betyr dette nybygg på ca. 87 000 m 2 i senere etapper. Utover dette inngår også bruk av lokalene tilknyttet Gaustad sykehus, som utgjør ca. 40 000 m 2 . Nye Rikshospitalet og Gaustad skal bli et regionsykehus med samling av regionfunksjonene og et visst volum av lokalsykehusfunksjoner. Det gir tilsvarende virksomhetsmodell som ved de øvrige regionsykehusene i Norge. Helse Sør-Øst framhever at det ikke er ønskelig at regionsykehuset skal bli for stort. Derfor er det også planlagt etablering av et stort lokalsykehus på Aker i tillegg til regionsykehuset. Diakonhjemmet Sykehus og Lovisenberg Diakonale Sykehus skal også styrkes som lokalsykehus for sine bydeler. Sammen med et oppgradert radiumhospital vil dette gi en robust og framtidsrettet løsning for sykehustjenestene i Oslo og i regionen for øvrig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Innbyggerne i Oslo fortjener nye sykehusbygg. Oslo har de eldste sykehusene i landet. Fagfolkene har noen av de dårligste omgivelsene i landet for å utføre moderne pasientbehandling. Vi mener det haster. Jeg må si at nå har Venstre levert flere spørsmål her med stor motstand mot allerede vedtatte sykehusplaner. Venstre har vært et regjeringsparti i flere år. Venstre har hatt rikelig anledning til å sette en fot i bakken hvis man mente at dette ikke var framtidsrettet og riktig. Det er innstillingen fra en regjering som Venstre har sittet i, Stortinget har vedtatt for å holde framdrift i disse planene. Jeg synes rett og slett det ikke er spesielt troverdig. Jeg er veldig opptatt av at disse planene skal gå etter vedtatt framdrift. Hvis ikke vil det innebære nye utsettelser, og det er det pasientene i Oslo og fagfolkene som taper på.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Intensivkapasiteten har vi tenkt å styrke. Det står i Hurdalsplattformen. Intensivkapasiteten handler riktignok om bygg og lokaler til å behandle svært syke folk, men det handler først og fremst om nok fagfolk. Den situasjonen vi står i nå, er at det er ganske mange intensivsykepleiere som snart er klare for pensjonistenes rekker. Vi har et stort etterslep når det gjelder å utdanne spesialsykepleiere. Ikke et eneste år – ikke et eneste av de åtte årene – greide Solberg-regjeringen å nå sine egne kandidatmål for spesialsykepleiere. Vi har et stort etterslep. Det handler om personell og utstyr, det handler faktisk mindre om fysiske bygg.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2021-12-08:
«Ledergruppen ved klinikk for psykisk helse og avhengighet ved Oslo universitetssykehus advarer mot samlokalisering på Aker, da planene for anlegget er uegnet for pasientgruppen de har ansvaret for. Dette har de gitt klar beskjed om til ledelsen ved Oslo universitetssykehus, og de ber om at planene stanses. Regjeringen har sagt at de vil satse på psykiatri, rusomsorg og forebygging. Hvordan kan statsråden mene at denne satsingen gjenspeiles i planene som nå foreligger, om å flytte psykisk helsevern fra Gaustad til nye Aker?»
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2021-12-08:
Området psykisk helse og avhengighetsbehandling er i vekst. Oslo legeforening skriver i sitt innspill til Helse Sør-Østs planer at framskrivingene av kapasitetsbehovene synes å være for lave. De viser til at tomten på Aker ikke har rom for videre utbygging. Det er derfor høy risiko for underdimensjonering på både kort og lang sikt. De mener videre at planene ikke gjenspeiler kunnskapen vi har i dag om hva som er gode sykehusbygg innen psykiatri. Hovedtillitsvalgt for Norsk sykepleierforbund ved Klinikk for psykisk helse og avhengighet, Berit Averstad, sa til Aftenposten i fjor at «Aker-plasseringen gjør det umulig å aktivisere pasientene godt nok.» Hun peker videre på at plasseringen medfører mye støy, og at dette er pasienter som trenger ro og å komme seg ut minst én gang om dagen. Da er det fryktelig synd at det er så lang avstand til parker, marka og annen natur. Mye tyder altså på at det bygges for smått og dårlig. Mener statsråden – på tross av advarsler fra leger og andre fagpersoner – at dagens planer ivaretar framtidens behov innen psykisk helse og avhengighetsbehandling?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2021-12-08:
Slik planene er nå, har Helse Sør-Øst regnet inn at antallet liggedøgn i psykisk helsevern i Oslo skal reduseres med 25 pst. – til tross for at befolkningen forventes å øke. Det betyr at det på Aker kuttes i driftsbudsjettet for døgnvirksomheten innenfor psykisk helsevern for å kunne nedbetale byggene – istedenfor å kunne gi pasientene nødvendig døgninnleggelse. Å bygge ned psykisk helsevern har potensial til å koste samfunnet dyrt i form av lengre sykemeldinger og flere uføre. I tillegg har det store negative konsekvenser for hver enkelt pasient. Psykisk helse koster 70 mrd. kr i året, ifølge Riksrevisjonens rapport fra i vår. Er nedskalering av psykisk helsevern en finansieringskilde for Nye Oslo universitetssykehus?
Sandra Bruflot (Høyre), 2021-12-08:
«I budsjettenigheten mellom regjeringen og Sosialistisk Venstreparti ble det enighet om følgende verbalforslag: «Stortinget ber regjeringen innen mars 2022 nedsette et offentlig utvalg som skal utrede hvordan kommersiell drift kan utfases i ulike skattefinansierte velferdstjenester. [...]» Kan statsråden redegjøre for hvilke velferdstjenester dette vil gjelde innenfor helsesektoren?»
Sandra Bruflot (Høyre), 2021-12-08:
Jeg forstår at mandatet ikke er på plass ennå, men jeg regner likevel med at statsråden vet innenfor hvilke områder i egen sektor vi bruker private velferdstilbydere. Det er egentlig poenget med spørsmålet, for vi bruker private og privat kapasitet på ganske mange områder innenfor helse, og derfor er det også relevant å høre nettopp hvor utbredt denne bruken er. Grunnen til at jeg spør, er at jeg er bekymret for at en slik utfasing vil gå på bekostning av tilbudet vi gir til pasientene våre. Dette brukes både nasjonalt og ute i kommunene for å avlaste kommunale tjenester, så spørsmålet står seg likevel. Jeg lurer på om statsråden er enig i at en sånn utfasing kan gå på bekostning av tilbudet til pasientene.
Sandra Bruflot (Høyre), 2021-12-08:
Først vil jeg si at jeg har både stor forståelse og stor respekt for den jobben helseministeren står i om dagen, og jeg har veldig stor forståelse for at mandatet ikke er klart. Men det som er bekymringen, er at vi igjen kan få en situasjon der de som har råd til det, kan kjøpe seg ut av en kø og få plass hos private, mens alle andre blir stående i en kø, som heller ikke blir noe særlig kortere, fordi man ikke benytter seg av privat kapasitet selv om den finnes. Bekymringen er der likevel. Poenget med spørsmålet er å synliggjøre at det blir brukt innenfor ganske mange områder i helsesektoren. Spørsmålet mitt – som jeg håper det er forståelse for at jeg stiller på tross av at vi står i en krevende koronasituasjon – blir likevel hvordan statsråden vil forhindre at nettopp en slik todeling innenfor helsesektoren vil finne sted dersom vi faser ut de private, som vi tross alt bruker i ganske stor grad.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2021-12-08:
«I eit intervju med Finansavisen 18. november les eg at statsråden varslar at regjeringa vurderer å auke statleg eigarskap i einskilde selskap, men òg selje seg ned i andre. Kva for selskap er aktuelle for nedsalg, og kva for selskap er aktuelle for statleg oppkjøp?»