trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2021-01-20:
Men den usikkerheten som nå har oppstått rundt dette nye sykehuset på Nordmøre, betyr antagelig også usikkerhet om en mulig ferdigstillelse. Stortinget har på et tidspunkt vedtatt at fødeavdelingen i Kristiansund skal bestå inntil fødeavdelingen ved et nytt sykehus på Hjelset er i drift. Med tanke på den anbudskrigen som nå pågår mellom Skanska og Helse Møre og Romsdal, og den usikkerheten som nå skapes, har man besluttet å legge ned denne fødeavdelingen, til tross for Stortingets vedtak. Er det greit?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2021-01-20:
Jeg mener at dette ordskiftet viser behovet for å tenke nytt i måten vi finansierer og organiserer hele sykehusdriften vår på. Vi har jo også, som jeg sa, over lengre tid sett at denne måten å finansiere sykehusbygging på går ut over pasientene. Man klarer ikke å gjennomføre i tråd med de planene man har lagt, og man bygger heller ikke sykehusene i tråd med de behovene man ser i forhold til demografi og annen type utvikling. Vi må sikre at vi har pasienttrygghet over hele landet, og når vi har denne måten å organisere det på, med store helseregioner, viser det at vi ikke bare trenger en ny finansieringsmodell – vi trenger faktisk også å avvikle de regionale helseforetakene. For situasjonen er nå sånn at Innlandet er avhengig av Oslo, Vestfold er avhengig av Sørlandet, og Møre og Romsdal er avhengig av Trøndelag. Vi kan ikke holde på sånn hvis vi skal sikre at det bygges i tråd med behov over hele landet, for å sikre trygghet for pasientene våre.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2021-01-20:
Det er helt riktig at Fremskrittspartiet støttet statlig overtakelse av sykehusene, men vi har også hele tiden ment at modellen med regionale helseforetak er feil fordi man på den måten ikke dimensjonerer og planlegger for behovene over hele landet, men gjør ulike deler av landet avhengige av hverandre når det gjelder evnen til å finansiere byggingen. Så lenge man har en finansieringsmodell der man må spare inn på drift for å skaffe midler til veie til bygg, betyr det nødvendigvis at man må sette viktige prosjekter på vent i én del av en helseregion for å finansiere et byggeprosjekt i en annen del av helseregionen. Derfor mener jeg at vi trenger en fornyet diskusjon, både om finansieringsmodell og om måten vi organiserer hele sykehusstrukturen vår på, hvis vi skal klare å sikre at vi får et fullverdig helsetilbud over hele landet. Jeg merket meg at statsministeren innledningsvis sa seg villig til å diskutere det, men jeg synes kanskje at man må gå litt mer systematisk til verks.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-01-20:
200 000 arbeidsledige – det er alvorleg. Eg høyrer ein statsminister som fyrst og fremst er veldig fornøgd med seg sjølv og innsatsen til regjeringa oppi dette. Eg meiner ein aldri kan vera fornøgd når 200 000 er ledige. I går gjorde Stortinget ei rekkje viktige vedtak for å få opp aktiviteten og for å gje meir tryggleik til næringsliv og folk. Det var ikkje statsministeren nemneverdig fornøgd med og gav uttrykk for det. Det har vore gledeleg å få med seg responsen etterpå – folk der ute er veldig godt fornøgde med det som er gjort. Mitt spørsmål er: Kor raskt vil dei vedtaka som vart gjorde i går, verta sette ut i livet, og vil dei påverka proposisjonen med krisetiltak som skal leggjast fram den 29. januar?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-01-20:
Noe av det som vil stå igjen etter dagens regjering, er en enorm vilje til å overkjøre lokalsamfunn. Vi har sett det gang etter gang. Vi hadde regionreformen, den såkalte demokratireformen, som endte med tvang for Finnmark og Troms. 87 pst. av befolkningen sa nei til sammenslåing. Regjeringen mente at de visste bedre, og tvang det igjennom. Vi så det med den såkalte nærpolitireformen. Lokalsamfunn sa at her ble det for lange avstander. Regjeringen, med Høyre og Fremskrittspartiet, valgte å ikke lytte og overkjørte. Videre var det domstolene og tingrettssentraliseringen som vi så før jul. Lokalsamfunn sa tydelig fra, men regjeringen valgte å ikke lytte og overkjørte. Så til høyskolereformen: Det var en struktur- og sentraliseringsreform, der man bare tvang ting igjennom. Det har vært en linje fra regjeringen at regjeringen hele tiden har oppfattet at de vet bedre enn de som faktisk blir berørt av politikken. Nå har vi sett en ny linje – at Stortinget heller ikke blir lyttet til når Stortinget fatter tydelige vedtak. Vi har sett to eksempler nå den siste uken. Det ene gjelder ulv. Det var en stor debatt i Stortinget der Stortinget ikke fulgte regjeringens forslag om høyere bestandstall og satte det ned. Regjeringen følger det ikke opp. Vi har sett det i denne runden om fødeavdeling i Kristiansund. Grunnen til at det kom et tydelig stortingsvedtak, var at det hadde vært uro rundt det tilbudet over tid. Man så at regjeringen ikke gjorde noe for å sikre ro og trygghet for fødeavdelingen. Stortinget gikk da inn, fattet et eget vedtak den 14. mai for å skape trygghet og ro, men så har ikke regjeringen gjort noe for å skape trygghet og ro etter 14. mai 2020. Nå ser vi at det vi fryktet i mai i fjor, skjer, at fødeavdelingen i Kristiansund blir lagt ned. Regjeringen har ikke bidratt til å skape trygghet rundt det viktige tilbudet på Nordmøre. Vil statsministeren nå gripe inn, hjelpe til, sånn at det blir et forsvarlig og godt tilbud for fødende også på Nordmøre?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-01-20:
Jeg merker meg at statsministeren ikke har noe ønske om å snakke om fødetilbudet i Kristiansund, at det nå blir bygd ned, og bruker ett minutt og 40 sekunder på å snakke om alt mulig annet – fordi regjeringen har gjort minimalt eller knapt noen ting for å skape trygghet og ro, hjelpe til slik at en får et godt tilbud, og følge opp Stortingets vedtak. Det var nettopp derfor Stortinget grep inn. En mente at regjeringen gjorde for lite, og så har man kommet i den situasjonen vi er i nå. Det er et politisk ansvar. Et annet eksempel er rovdyrpolitikken, der Høyre ønsket et høyere bestandstall. Det ble overprøvd av Stortinget, bl.a. ved at Høyres egen representanten Gunnar Gundersen gikk imot statsminister Erna Solberg – svært klokt! I går var det store markeringer rundt omkring i Norge, og der sier Anders Kjær, fylkesleder i Høyre, at de som bærer belastningen, ikke blir lyttet til, ei heller Stortinget. Jeg så at stortingsrepresentant Elin Agdestein likte innlegget. Mitt spørsmål til statsminister Erna Solberg, er: Hvorfor følger en ikke opp Stortingets tydelige vedtak i rovdyrpolitikken? Og: Synes Solberg at Anders Kjærs betraktning er en god betraktning?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-01-20:
Høyres fylkesleder Anders Kjær sa i går at de som bærer belastningen, ikke blir lyttet til, ei heller i Stortinget. Og det er det vi merker i svaret fra statsminister Erna Solberg, igjen, at hun er såre fornøyd med hvordan rovdyrpolitikken faktisk blir gjennomført. Erna Solberg foreslo for regjeringen at vi skulle ha et bestandstall på seks–åtte ynglinger. Stortinget gikk inn og sa at nei, det er for høyt, vi vil ha fire–seks. Men når vedtakene skal følges opp, når den lokale rovviltnemnda, som er oppnevnt av folkevalgte, fatter vedtak, forholder de seg til Stortingets vedtak. De ønsker et lavere konfliktnivå, de ønsker å hjelpe folk som bor i sonen, mens regjeringen overprøver det vedtaket. Nå har det snart gått åtte år med Høyres rovdyrpolitikk og det konfliktnivået som har vært, så avslutningsspørsmålet mitt, hvis vi ikke trenger enda et, er: Er statsministeren fornøyd med rovdyrpolitikken, eller vil hun begynne å lytte til sine lokale folk, som f.eks. Anders Kjær, som er fylkesleder i Trøndelag, eller vil hun bare kjøre den samme støe kursen, med all konflikten det skaper?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-01-20:
Hvorfor vil statsminister Erna Solberg endre norsk lov sånn at det skal bli forbudt å kjøre en gammel bil inn i en by? For det ligger jo i forslaget fra statsministeren at det skal kunne bli forbudt. En vil endre loven og forby dem som har en gammel bil, å kjøre inn i en by – forby den gamle karen som vil kjøre kona si til butikken fordi hun kanskje er litt dårlig til bens, forby håndverkerne som har behov for å ha med seg litt utstyr når de skal på jobb. Noen klimabegrunnelse kan det ikke være, selv om det er det som er saken, for det er jo minimale klimagassutslipp i å ha muligheten for å kunne bruke en gammel bil også inne i bysentrum. Ser Erna Solberg at dette slår veldig urettferdig ut, at det rammer hardest dem som ikke har råd til å kjøpe seg ny bil? Det rammer hardest dem som har praktiske jobber, og som har behov for å ha med seg utstyr, mens det er lettere for dem som har god råd og kan kjøpe seg ny elbil og tilpasse seg den politikken Erna Solberg vil ha. Så spørsmålet er: Hvorfor vil Erna Solberg endre norsk lov for å forby gamle biler å kjøre i en by?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-01-20:
Uten at lokalsamfunn eller andre berørte interesser ble varslet eller hørt, ble de såkalte Deisjø-ulvene fraktet fra Østerdalen til Østfold 3. januar. I ettertid har aktiviteten og hemmelighetskremmeriet knyttet til ulvene vært høyt fra statens side. Tiltak, informasjon, dialog og såkalt konfliktdemping har vært fraværende. Vi hørte akkurat statsministeren snakke om at man skulle kompensere folk i områdene med ulv. Dette har vi ikke hørt noe om i Østfold. Folk med beitedyr i områdene er selvfølgelig bekymret for den forestående sesongen. Det hele toppet seg i helgen da det kom en oppfordring fra Statens naturoppsyn til turgåere og andre folk som bruker utmarka, om å unngå områdene der ulven er. Mener statsministeren at prosessen knyttet til utplassering i Østfold har vært god? Og er det nå regjeringens linje at hensynet til ulv veier tyngre enn hensynet til både folk, beitebruk, andre former for utmarksbruk og allemannsretten?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-01-20:
Stortingets vedtak 12. mai i fjor om fødeavdelinga i Kristiansund hadde sjølvsagt forsvarleg drift som føresetnad, og dette er det regjeringa sitt ansvar å følgja opp. No meiner administrerande direktør i Helse Møre og Romsdal at drifta er for risikofylt, og vil derfor stengja fødeavdelinga frå 8. februar og ut året. Stenginga vil føra til at fødande kvinner på Smøla no får tre timars reiseveg, og det er som om ein i Oslo måtte reisa til Arendal for å føda. Den krevjande situasjonen ved Kristiansund sjukehus må regjeringa ha vore kjend med. Risikoen for rekrutteringssvikt var tydeleg beskriven i ROS-analysen i 2014, men regjeringa har latt rekrutteringssvikten få utvikla seg og har først no bedt om ei utgreiing frå helseføretaket om kva som er gjort. Spørsmålet er om regjeringa no vil følgja opp Stortingets vedtak og sjå til at føretaket får dei nødvendige økonomiske og faglege ressursane til å gi eit forsvarleg fødetilbod, slik at fødeavdelingane både i Molde og i Kristiansund vert vidareførte med dagleg drift.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-01-20:
«Stortinget har vedtatt at fødeavdelingen ved sykehuset i Kristiansund skal opprettholdes inntil fødeavdelingen ved det nye fellessykehuset for Nordmøre og Romsdal er i drift. Vil statsråden sikre at Stortingets vilje blir realisert av helseforetakets styre?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-01-20:
Takk for svaret. Statsråden seier at føretaksleiinga har bestemt at fødeavdelinga skal stengjast ned, men frå det eg kjenner til, er det administrerande direktør som har uttalt dette, så eg vil gjerne at statsråden bekreftar at det faktisk har vore noko som styret i føretaket har bestemt, for det er ny informasjon for meg. I ROS-analysen som kom i 2014 og låg til grunn for interimfasen, åtvara ein mot ei rekrutteringskrise viss ein planla for å leggja ned avdelinga før det nye sjukehuset var på plass. Så gjorde ein nettopp det. Administrerande direktør Bakke uttala i Tidens Krav i dag at det historisk ikkje har vorte gjort nok for å rekruttera på enkelte fagområde. Mitt spørsmål er: Vil statsråden koma med same innrømming, og tar statsråden ansvar for den auka rekrutteringssvikten som har skjedd?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-01-20:
Eg vil spørja igjen om det er slik at styret i helseføretaket har gjort eit vedtak om dette, for det uttalte statsråden i sitt innlegg, og det er ny informasjon for meg. Stortinget – iallfall Senterpartiet – føreset sjølvsagt når vi gjer eit vedtak at det faglege skal vera i orden, som for alle andre vedtak, og eg synest det er ei ansvarsfråskriving frå statsråden si side når ein berre viser til helseføretaket. Når administrerande direktør innrømmer at det ikkje er vorte gjort nok, meiner eg at statsråden òg må ta eit ansvar for at ein no har kome i den situasjonen i Helse Møre og Romsdal, og i Kristiansund spesielt, der ein er i ei stor rekrutteringskrise. Det er mange andre fødeavdelingar i Noreg som er mindre, som har eit mindre befolkningsområde, som klarar dette bra.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-01-20:
Fellesnevneren for dette er folk som føler seg overkjørt, folk som føler at de ikke blir lyttet til, folk som ønsker seg en regjering som helt klart og tydelig sier at de står ved de vedtakene som er gjort, og at de gjør noe for å realisere de vedtakene Stortinget har gjort. I stedet har vi en statsminister som begynner å snakke om bjørn når vi spør om ulv, og vi har en statsminister som snakker om genetisk viktig ulv, men da blir sjølsagt spørsmålet: Hva gjør en da med den innavlede ulven? Vil den bli tatt ut? Det vi spør om når det gjelder rovviltpolitikken, er rett og slett: Står regjeringen ved det bestandsmålet Stortinget har vedtatt, på fire–seks ynglinger? Eller mener regjeringen i realiteten at Stortinget der gjorde feil vedtak, og at en ikke kan stå ved det? Og hvis en står ved fire–seks ynglinger, hva skal en gjøre for å komme ned på det bestandsmålet? For i dag ligger vi himmelhøyt over.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-01-20:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kunnskaps- og integreringsministeren: «Utdanningsdirektoratet har ensidig besluttet at den første delen av den todelte eksamenen i matematikk skal erstattes av en flervalgsoppgave og at alle hjelpemidler skal tillates på hele eksamenen. Dette skjer til tross for sterke advarsler fra faglærere og fagmiljøene i matematikk som frykter at dette vil føre til svakere grunnleggende matematikkforståelse og regneferdigheter, spesielt blant elevene som sliter mest i faget fra før. Mener statsråden en slik omlegging er tilrådelig når nær alle faglige råd går i motsatt retning?»
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-01-20:
Jeg mener at litt av problemet med denne prosessen er at Utdanningsdirektoratet ikke har oppført seg prosessorientert, men de har vært veldig beslutningsorienterte. De har gått ut og nærmest gitt til kjenne at dette er beslutninger som er tatt. Nå sier statsråden her at en skal være mer beslutningsorientert, men det må være tydelig når så sterke organisasjoner som Utdanningsforbundet, Lektorlaget, Tekna og en rekke av universitetene og også dekanene på de aktuelle fakultetene er veldig kritiske til de beslutningene som er tatt av Utdanningsdirektoratet. Statsrådens kollega i regjeringspartiet Høyre skriver følgende i en kronikk for et par dager siden: «Vi synes i tillegg at det er veldig betenkelig at tilbakemeldingen tyder på at eksamensordningen ikke forholder seg til de nye læreplanene og fagfornyelsen på en god nok måte. Fagfornyelsen innebærer en viktig endring for norsk skole, men den inneholder ikke mindre fokus på grunnleggende regneforståelse og matematikkunnskaper.» Deler statsråden den bekymringen som hennes kollega i regjeringspartiet gir uttrykk for?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-01-20:
Det jeg siterte, var sjølsagt en uttalelse fra representantene Mathilde Tybring-Gjedde og Turid Kristensen, statsrådens kollegaer i regjeringspartiet Høyre. Statsråden har rett i at vi er i et skoleår med stor usikkerhet, og denne beslutningen bidrar til økt usikkerhet. Det er tross alt bare fire måneder igjen til man skal avholde eksamen. Så sier statsråden at hun og regjeringen nå skal bruke tida framover til å vurdere de oppgavesettene som nå ligger ute. Men da er vi straks i en situasjon der det er et par måneder igjen til eksamen, og så skal en da eventuelt innføre en ny ordning der en har et par måneder på å forberede seg på en ganske stor omlegging som er møtt med stor kritikk fra mange miljøer. Ser ikke statsråden at det lett er å kunne eksperimentere med elevene og også lærerne, som skal forberede elevene til eksamen, og at dette betyr at en bør ta seg bedre tid, avvente, gjennomføre eksamen som normalt nå i vår, og ikke utsette elevene for denne typen eksperiment?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-20:
Vi trenger en klimaplan for 2020-årene, en som kan sørge for at vi klarer både å kutte, bygge og dele: kutte utslipp nok til å nå klimamålene våre, bygge arbeidsplasser og grønn industri og dele goder og byrder knyttet til det grønne skiftet. Norge skal være nullutslippssamfunn, industrinasjon og velferdsstat også på den andre siden av det grønne skiftet. Det var en sånn plan vi håpet at regjeringen skulle komme med da den kom med sin klimamelding, at det skulle være regjeringens plan for å nå klimamålene, som altså ville innebære at en skulle komme med en plan for utslippskutt på 50–55 pst., i tråd med Norges Paris-forpliktelser. Men denne meldingen inneholder ikke det. Den har ikke nok tiltak for å nå målet. I beste fall er dette en melding som kan sende oss om lag halvveis. Klima- og miljøministeren har bekreftet at tiltak i denne meldingen utgjør kutt på ca. 4 millioner tonn CO 2, i tillegg til det som allerede er på vei av kutt. Det vil si utslippskutt på under 30 pst., fordi industrien og oljesektoren er utelatt, og fordi det i stor grad er en melding om utredning istedenfor en melding om handling. I meldingen står det «vurdere» 18 ganger, det står «utrede» 14 ganger, og det står «fortsette med» 12 ganger. Hvorfor har ikke regjeringen lagt fram en plan for å nå hele det norske klimamålet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-20:
Det er absolutt lov å glede seg over de utslippene som kuttes, men det er altså sånn at hvis vi bare ser på effekten av de kuttene som til nå er gjennomført, uten å legge til nok nye tiltak, kommer vi ikke til å nå de målene vi har satt oss. Jeg skal komme tilbake til det. La meg først spørre statsministeren om hva slags prosess hun ser for seg. Vi har en god tradisjon i Stortinget for brede klimaforlik. Vi har sett at tidligere klimameldinger har kunnet få enda mer tyngde og samling bak seg – og ofte mer handling – gjennom at man har tatt et bredt samarbeid i Stortinget i bruk. Så er spørsmålet nå: Når regjeringens partner, Fremskrittspartiet, har slaktet denne meldingen for å være for tøff og ambisiøs, mens vi andre har kritisert den for å være for slapp – har Erna Solberg og Sveinung Rotevatn tenkt å sette seg ned med Fremskrittspartiet først og la dem få den avgjørende innflytelsen over meldingen?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-20:
Jeg har behov for å få det enda litt klarere, jeg. Nå sier statsministeren at hun gjerne vil ha enighet. Det skjønner jeg jo, for enhver regjering vil gjerne at Stortingets partier skal støtte det regjeringen har lagt fram. Men hvordan skal dette skje? Når hun sier at hun skal snakke med Fremskrittspartiet – vil det bli samtaler med Fremskrittspartiet først? Det vil i praksis bety at det partiet som mener klimameldingen inneholder for tøffe krav, og som fortsatt har en del klimafornektere i sentrale posisjoner, får den typen avgjørende innflytelse på meldingen. Eller kommer regjeringen til å søke samarbeid med hele opposisjonen samtidig og dermed gi mulighet for at vi kan blokkere forverringer, men også få til mer offensive tiltak på en del områder?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-20:
Det er fortsatt litt vanskelig å tyde helt hva statsråden sier her. Jeg vil bare ha veldig konkrete svar på to veldig konkrete spørsmål: Vil regjeringspartiene sette seg ned med Fremskrittspartiet først? Det er det ene. Det andre er: Kan statsministeren garantere at regjeringspartiene ikke vil gå med på noe som svekker summen av utslippskutt i denne meldingen?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-20:
Jeg synes det er trist at statsministeren legger opp til å bryte tradisjonen med brede klimaforlik. For brede klimaforlik, som den rød-grønne regjeringen la opp til, var nettopp en måte å sørge for at bl.a. flere miljøpartier kom rundt bordet på. Derfor var SV, selv om vi var i regjering, veldig positive til et klimaforlik, fordi det kunne gjøre at vi fikk til enda mer sammen. Jeg bare registrerer at den muligheten vi ga Erna Solberg, vil hun ikke gi opposisjonen i dag, og det er dårlig, for det vil svekke klimapolitikken. La meg da gå videre til noe av innholdet i meldingen. I går kom nyheten om at regjeringen nok en gang gir en rekke nye boretillatelser til oljeselskapene. I klimameldingen fredes jo oljedirektørene i veldig stor grad. Oljeselskapene har lovet å halvere sine utslipp innen 2030 relativt til 2005, men det tilsvarer bare 14 pst. utslippskutt i forhold til 1990. Hvem er det statsministeren tenker skal kutte mer når hun ikke har en plan for at oljeselskapene skal kutte mer enn det hun har lagt fram?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-20:
Hvis jeg forstår statsministeren rett, var det altså veldig ekskluderende av oss å ville snakke med alle unntatt Fremskrittspartiet, mens det er veldig inkluderende av henne å ville snakke med kun Fremskrittspartiet. Det tror jeg hun vil få visse forklaringsproblemer med. Det er statsministeren som nå bryter en tradisjon for å invitere bredest mulig. Vår hensikt var å invitere til noe som kunne styrke klimapolitikken og ikke svekke den. Til slutt vil jeg inn på det som statsministeren selv tok opp knyttet til kvotekjøp. I svaret fra klima- og miljøministeren kommer det jo fram at det kan bli et aktuelt tiltak for å kompensere for noen av de utslippskuttene som denne meldingen ikke inneholder tiltak for. Da er det viktig å minne om hva det innebærer. Det innebærer at vi skal betale for andre lands grønne skifte i stedet for å investere i teknologi og industri, kutte utslipp og legge til rette for grønne arbeidsplasser i vårt eget land. Hvorfor er det klokt å betale andre i stedet for å investere hos oss selv?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-01-20:
Strømprisene går i været. En som bor i Sør-Norge, må trolig ut med 4 000 kr mer for strømmen i år enn i fjor, og det i en situasjon der 200 000 mennesker er arbeidsledige og har gått kraftig ned i inntekt. Økt strømpris kan gjøre det vanskelig – veldig vanskelig – for mange med dårlig råd i tiden framover. I 2020 fikk over 124 000 husstander bostøtte. For mange av dem og også for alle som ikke kvalifiserer til bostøtte, men har lite fra før av, som lavtlønte, pensjonister og folk utenfor arbeid, blir en høy strømregning en uoverkommelig utgift. Så er det også færre, det må sies, som mottar bostøtte etter at Solberg-regjeringen overtok. Ikke minst gjelder det tusenvis av uføre. For to år siden gikk også strømprisene i taket. Da kom Rødt med et forslag om en ekstra utbetaling av bostøtte som et strakstiltak for folk med dårlig råd, siden det samme ble gjort etter kuldeperioden i 2010–2011, da både strømprisene og påfølgende inkassosaker økte. Vi fikk vårt forslag stemt ned i salen i januar 2019. Men to måneder senere, i mars 2019, fulgte regjeringen etter og ga en ekstra bostøtteutbetaling. Men så viste det seg, det skal også sies, at regjeringen ga med den ene hånden og tok litt med den andre, for den ekstra bostøtten ga trekk i andre ytelser. Rødt kommer nå med et forslag på nytt om en ekstra utbetaling av bostøtte for å avhjelpe situasjonen for folk som rammes av den kraftige økningen i strømprisene. Hva tenker regjeringen om på ny å innføre en sånn type tiltak som en hjelpende hånd til dem som trenger det nå?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-01-20:
Ja, heldigvis var det eksepsjonelt lave strømpriser i 2020, men nå har vi altså eksepsjonelt mange som er arbeidsledige, og som da har betydelig mye mindre å rutte med enn de har hatt tidligere – kraftige kutt i inntekten fordi de lever på dagpenger som permitterte, eller at de har mistet jobben og er fullt og helt arbeidsløse. For mange av dem vil en økt strømregning på 4 000 kr mer i forhold til i fjor bety veldig mye. Kanskje er ikke det en så stor regning hvis man selv har en ganske solid lønn på over én million kroner, men for dem som sliter med å få ting til å gå rundt, vil dette kunne bety ganske mye. Noen vet vi kommer til å måtte prioritere mellom strømregningen og andre helt essensielle regninger. Ser statsministeren at dette kan bli et problem for ganske mange i tiden framover hvis ikke statsministerens spådommer om været slår til?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-01-20:
Det er noen som faller mellom alle stoler, for det er færre som mottar bostøtte etter at Solberg-regjeringen overtok. Ikke minst gjelder det veldig mange uføre. De mottar ikke det hvis de har blitt uføre etter 2015, stort sett. Da det var et kuldesjokk for to år siden, hørte vi om uføretrygdede som fikk forverret helseplagene sine av kulden og måtte legge seg under dyna før klokka 18 om kvelden for å holde varmen, spare strømmen og spare penger. Jeg lurer på om statsministeren og regjeringen ser dette problemet – at mange flere som sliter i utgangspunktet, faller utenfor bostøtteordningen. Hva vil de i så fall gjøre for å sikre at ordningen omfatter flere av dem som har dårlig råd, som f.eks. mange av dem som er uføre?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-01-20:
«Fødeavdelingen ved sykehuset i Kristiansund har vært utsatt for en gradvis og langvarig motarbeidelse. Imidlertid vedtok Stortinget i mai 2020 at regjeringen skal sørge for at fødeavdelingen i Kristiansund består inntil fødeavdelingen ved det nye sykehuset er i drift. Nå har helseforetaket vedtatt at alle som skal føde på Nordmøre, må reise til Molde. Er det Stortinget eller helseforetaket som avgjør hvorvidt en fødeavdeling skal nedlegges, og hvilken rolle har helseministeren hatt i denne avgjørelsen?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-01-20:
Rekrutteringsproblemene både kunne og kan helseforetaket rydde opp i. Det står i dagens Klassekampen at leger, jordmødre, barnepleiere og sykepleiere på føde- og gynekologisk avdeling i Kristiansund i 2019 erklærte mistillit mot klinikksjef Henrik Erdal og avdelingssjef Janita Skogeng, begrunnet med at disse lederne løy om kvaliteten og forholdene ved fødeavdelingen for å få tilbudet nedlagt. Etter det har altså helseforetaket forfremmet disse to lederne – kanskje ikke den beste måten å sikre rekruttering av fagfolk i Kristiansund på, skulle man tro. Saken er at her har Helse Møre og Romsdal ikke gjort jobben sin. De har ikke tatt grep som kunne sikret rekruttering. Mener Høie det er riktig og rettferdig at gravide på Nordmøre, som nå får opp mot tre timers reisevei når de skal føde, skal betale prisen for at helseforetaket ikke har gjort jobben sin og fulgt opp Stortingets vedtak?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-01-20:
Statsråden sier det ikke er noen grunn til å betvile det ledelsen sier. Jeg skal gi én grunn: Det er hva de ansatte sier. Altså: En mistillitserklæring fra leger, jordmødre, barnepleiere og sykepleiere rettet mot to ledere – som så forfremmes av helseforetaket, som en slags belønning for å ha fått mistillit fra de ansatte på sykehuset – er kanskje ikke den beste måten å få rekruttert folk til sykehuset på. Det vil jeg ha statsrådens tydelige kommentar på. I tillegg er det sånn at det ikke var noen rekrutteringskrise i mars 2019, da foretaket ønsket å legge ned fødeavdelingen. Dette har oppstått siden. Det har i lang tid vært et ønske fra ledelsen om å legge ned avdelingen. Stortinget har grepet inn, fattet tydelige vedtak, og så har ikke foretaket gjort jobben sin etterpå, men tvert imot forfremmet to ledere som altså har fått mistillit mot seg. Ser Høie at noe kan gjøres annerledes framover for å sikre rekrutteringen, framfor å undergrave Stortingets tydelige vedtak?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Jeg er bekymret for meldingene vi får om koronautmattelse i skoler og barnehager over hele landet. Spesielt bekymret er jeg for de mange utslitte ansatte. Nok kvalifiserte ansatte med tid og tillit til å gjøre jobben er den viktigste faktoren for god læring og en trygg oppvekst for barna våre. Dugnaden fra i vår er avlyst. Det kortvarige skippertaket en så for seg, har blitt erstattet med et langvarig, intenst arbeidspress for både lærere, ansatte og elever, som vil vare ut skoleåret. Dette er ikke svartmaling, men virkeligheten der ute. De ansatte gjør sitt beste, men har ikke de ressursene og folkene som trengs for å strekke til – strekke til for alle de barna som trenger det fellesskapet og den læringsarenaen skolen og barnehagen er. VG kunne denne uka avsløre alarmerende tall som bekrefter dette. Lærere sier i en undersøkelse at de er overarbeidet, smitteutsatt og underbetalt for det merarbeidet som pandemien fører med seg i skolen. 53 pst. av dem har enten søkt seg vekk eller vurderer å søke jobb utenfor skolen. Det er et sjokkerende høyt tall. Alarmklokkene bør ringe. Lærerne ønsker seg altså vekk – en kan nesten si at de rømmer fra høyreskolen. Er statsministeren fornøyd med denne utviklingen?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Statsministeren kan like retorikken eller ikke, men dette er virkeligheten der ute, og det er regjeringas ansvar å følge opp med nok ressurser. Regnestykkene viser at utgiftene er større enn kompensasjonen og den støtten regjeringa har gitt. Regnestykket går rett og slett ikke opp. Lærerne og de ansatte vil gjøre sitt beste, men har rett og slett ikke ressurser og folk til å strekke til. Nå virker det også sånn på retorikken til statsministeren at dugnaden fra i vår er avlyst. Statsministeren bruker i hvert fall ikke selv det ordet videre. Vi kan anta at det utmattende året vi har bak oss, vil vare ut skoleåret. Undersøkelsene viser at lærere og ansatte i skole og barnehage som stilte opp på dugnaden i vår, nå føler seg glemt. Har regjeringa glemt dem?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
De regnestykkene foreligger, og problemet er at regjeringa og statsministeren ikke gjør sin del av jobben. KS har i sine regnestykker f.eks. vist at 50 pst. av kommunene ikke ble kompensert for tapt foreldrebetaling i barnehager og SFO. Pengene fra regjeringa kommer altfor sent, og det er for lite av dem. Det som er så alarmerende med konsekvensene av dette – og som det sjokkerer meg litt at regjeringa og statsministeren ikke innser og vil være med på – er det som VG-tallene viser, at lærerne nå ønsker å forlate skolen. Mange jeg har snakket med, har allerede sluttet. Mange teller nå på knappene, for en står foran nok en intensiv vår med nye merarbeid. Så kan statsministeren i dag love at skolene og barnehagene får de pengene og ressursene som skal til, eller blir denne våren like utmattende som høsten var?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
«Igjen ble ansatte i skolen innkalt til dugnad uten at regjeringen selv møter opp. Rødt nivå betyr en helt annen måte å organisere skoledagen på. Rødt nivå betyr mindre kohorter, faste klasserom og én meters avstand mellom både elever og ansatte. Rødt nivå betyr merarbeid for skolene og et økt arbeidspress. Ser statsråden at rødt nivå krever økte ressurser til skolene?»
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Selv om en denne uka går ned til gult nivå mange steder, er det «rødt nivå» på skolenes arbeidsbelastning over hele landet. Lærere og ansatte var slitne av merarbeidet allerede før de fikk juleferie. Disse ukene har ikke gjort det bedre, og regjeringa fulgte ikke opp det røde nivået med en eneste krone eller en erkjennelse av at rødt nivå krever merarbeid og økte ressurser. Beregningene en her viser til, er så langt tilbake som i oktober og november, lenge før en i det hele tatt visste om den situasjonen som er nå, og lenge før en innførte rødt nivå, så behovet er større enn de bevilgningene statsråden har gitt. Regnestykkene går ikke opp. I tillegg vet vi at mange lærere måtte jobbe gratis gjennom kvelden på grunn av de direktivene som regjeringa innførte med rødt nivå. Synes statsråden det er riktig at lærere må jobbe gratis som en konsekvens av direktivene fra statsråden selv?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Jeg bare stadfester at statsråden fortsatt ikke har besvart hovedspørsmålet mitt – om hun innser at rødt nivå krever økte ressurser, og at regnestykket ikke går opp. En så vekk fra kravet fra ekspertgruppen som det vises til, om at pengene burde øremerkes. Det har en ikke gjort. Realiteten er også, som statsråden så vidt svarer på, at veldig mange lærere og ansatte får mye merarbeid. De må jobbe gratis, og de har en stor ekstrabelastning. Til nå har ikke lærerne fått noe overtid. Det er få som får lov til å ta avspasering. Jeg vil utfordre statsråden konkret på om hun vil ta grep som deres øverste leder for å sikre at det blir utbetalt ekstrabetalinger, og at en unngår mer gratisarbeid.
Guri Melby (Venstre), 2021-01-20:
Regjeringen ser veldig godt at innføring av rødt tiltaksnivå på kort varsel var krevende for både skoleledere, elever, lærere og andre ansatte i skolen, foreldre, kommuner og fylkeskommuner, men grunnen til at vi innførte disse tiltakene den 4. januar, var å få kontroll på en uklar situasjon med økende smitte og mye reisevirksomhet i forbindelse med jule- og nyttårsfeiringen. Vi var nødt til å handle raskt da vi så økningen i smitten. Hvis ikke kunne vi risikert at vi måtte ha drevet på rødt tiltaksnivå i en veldig mye lengre periode. Nå har vi bestemt at vi skal tilbake til at skolene selv bestemmer lokalt om de skal være på rødt eller gult nivå. Vi har hele tiden vært svært tydelige på at kommunesektoren vil bli kompensert – både for virkninger av skattesvikt, for inntektsbortfall og for merutgifter i forbindelse med koronapandemien. Som statsministeren også redegjorde for i den muntlige spørretimen, viser regnestykkene at så langt har kommunene fått kompensert mer enn det de har dokumentert at de har hatt utgifter til. Det kan selvsagt være at noen beregninger ikke har truffet helt, og at det i ettertid vil vise seg at det er behov for enda mer. Da har regjeringen sagt at vi skal stille opp med de midlene, så la det ikke være noen tvil – regjeringen stiller opp for kommunene. Så langt har vi kompensert rundt 20 mrd. kr – bredt – til kommunene, og for første halvår 2021 har vi gitt 8,6 mrd. kr, bl.a. begrunnet med behovet i skoler og barnehager, for det er åpenbart at det koster penger å sette inn vikarer og ha mindre grupper. Ekstra renhold, såpe og antibac sto ikke på skolenes budsjetter i 2020, men det bør stå på budsjettene for 2021, for dette er ingen uventet kostnad, og vi har flere ganger vært krystallklare på at det ikke skal kuttes i skolen for å spare penger til andre koronatiltak. Vi legger til grunn at kommunene og fylkeskommunene følger opp, slik at pengene kommer videre ut til skoler og barnehager. Samtidig følger vi situasjonen nøye, og vi vurderer løpende om det er behov for nye tiltak og flere midler. Representanten fra Arbeiderpartiet har egentlig hele høsten krevd flere milliarder til skole, men da opposisjonen la fram 77 forslag på Stortinget på mandag, var ikke milliarder til skole blant de forslagene. Jeg håper selvsagt at representanten fra Arbeiderpartiet, et parti som har 144 ordførere, bidrar til å sørge for at pengene når fram til skoler og barnehager over hele landet. Det er ikke ansvarsfraskrivelse å be kommunene om å følge opp når regjeringen allerede har bevilget midler. Det er ansvarliggjøring av skoleeierne, som sitter med ansvaret.
Guri Melby (Venstre), 2021-01-20:
Da regjeringen la fram sin tilleggsproposisjon for kommunene i november, var vi fullt klar over at det halvåret vi nå står i, kommer til å føre til økte kostnader innenfor både helse, barnehage, skole og en rekke andre sektorer. Derfor fikk vi også et råd fra arbeidsgruppen satt sammen av KS og representanter fra departementene om at vi burde sette av drøyt 7 mrd. kr ekstra til kommunene. Vi var redd for at det var et litt lavt beløp, så vi plusset på en milliard ekstra, hovedsakelig begrunnet i behov i skole, barnehage og helse. Så regjeringen forutså denne situasjonen allerede i november. Det betyr at da kommunene laget sine budsjetter i løpet av november og desember og man laget skolebudsjetter, burde man definitivt tatt høyde for økte vikarutgifter, økt renhold og en rekke andre ting. Åpenbart skal lærere ikke jobbe overtid gratis, og åpenbart skal alle få kompensert for den jobben de gjør.
Guri Melby (Venstre), 2021-01-20:
For å svare helt konkret: Jo, det er åpenbart mer krevende å drive skole både på gult og på rødt nivå enn det er til vanlig. Det koster penger, og det er mange ansatte som har mye høyere sykefravær enn vanlig. Det betyr større vikarutgifter. Det er økte kostnader til renhold, noen steder har man kanskje leid ekstra lokaler for å få større avstand, og kanskje har noen satt opp ekstra skoleskyss. Det er åpenbart at det koster penger. Det er også begrunnelsen for at vi i november satte av 8,6 mrd. kr ekstra til kommunesektoren. Vi har vært tydelige på at viser det seg at det er for lite, kommer vi til å sette av mer, så det er viktig at lokalpolitikerne nå ikke holder igjen og tenker at de må være litt forsiktige i tilfelle de ikke får dekket de utgiftene de har. Selv om vi er i en krisetid, ønsker jeg ikke å avskaffe lokaldemokratiet. Jeg synes det er en oppsiktsvekkende liten tillit representanten viser sine lokalpolitikere når han mener at regjeringen skal overstyre dem og øremerke midler. Hvis vi skal begynne å gjøre det, sektor for sektor, er jeg veldig redd for at vi verken greier å treffe riktig, eller at de enkelte kommunene får en sjanse til å bruke pengene der behovet er størst.
Guri Melby (Venstre), 2021-01-20:
Poenget med å få vist hva man kan, er kjempeviktig. En av de justeringene som nå er gjort på bakgrunn av den kritikken og den debatten som har vært, er at man gir elevene mulighet til rett og slett å skrive utregningen for hånd, ta bilde av det og laste det opp som en del av eksamensettet, så dersom man ikke behersker dataverktøyene så godt og ikke får til å skrive formler o.l. der, er det fullt mulig å levere det for hånd dersom man ønsker det. Så jeg tror at en god del av den kritikken som er kommet, er ivaretatt gjennom de endringene som Utdanningsdirektoratet har gjort allerede, men jeg er veldig spent på å se på hvordan de nye oppgavesettene som nå er lagt ut, blir tatt imot. Som sagt, jeg er åpen for å gjøre videre justeringer dersom det fortsatt er vektig kritikk som kommer, som vi er nødt til å imøtekomme. Men jeg ønsker at vi nå følger den veldig grundige prosessen som vi har lagt opp til, og at vi får en mulighet til å følge den helt ut før vi eventuelt gjør endringer.
Guri Melby (Venstre), 2021-01-20:
Beslutningen om at eksamenen skal være digital, er ikke nødvendigvis knyttet til læreplanen. Den beslutningen handler først og fremst om universell utforming, og det handler også om mulighet til en tryggere, bedre og mer effektiv eksamensavvikling. Det som er viktig, er måten oppgavene er utformet på, det er det som handler om læreplanen. Slik sett kunne man sikkert ha printet ut de oppgavene som er laget, og besvart dem manuelt i stedet for å bruke dataverktøy, så det er på en måte ikke det viktigste. Når det gjelder utvikling av innholdet knyttet til læreplanen, handler det om innholdet i oppgavene, måten de er utformet på. Debatten om hva matematikkfaget egentlig skal være i vg1, på videregående, er en ganske stor debatt. Jeg mener at vi tok den debatten da vi laget fagfornyelsen, og jeg mener også at de nye oppgavene langt på vei tar den utviklingen på en veldig god måte. Men som sagt, jeg er åpen for å se på de innspillene som nå kommer på det nye oppgavesettet.
Guri Melby (Venstre), 2021-01-20:
Representantene Hove og Arnstad stiller jo delvis det samme spørsmålet. Jeg vil derfor ikke gjenta hele mitt innlegg til spørsmål 2. Jeg vil benytte anledningen til å kommentere Arnstads påstand om at nær alle faglige råd går i motsatt retning. Direktoratet har utarbeidet eksamensoppgavene i samarbeid med Matematikksenteret ved NTNU og har også hatt tilknyttede fagressurser i utvikling av oppgavene. Men når det er sagt, vil jeg si at jeg tar den kritikken som er kommet, på stort alvor. Jeg ønsker å lytte til motforestillinger, og det har allerede blitt gjort en rekke justeringer av oppgavene basert på de innspillene som har kommet. Det vil helt sikkert også bli foreslått nye justeringer basert på innspill som kommer på de nye oppgavesettene som har blitt lagt ut. Som jeg sa i svaret på spørsmålet fra representanten Hove, har Utdanningsdirektoratet gjennomført en god del endringer i det eksamenssettet som ble lagt ut forrige uke. Skoler, lærere og fagmiljø får nå fortsatt god mulighet til å gi sine tilbakemeldinger på oppgavesettet. Den diskusjonen som nå foregår i ulike fagfora på nett, viser også at det er flere meninger om den foreslåtte omleggingen enn det man hittil har kunnet få inntrykk av. Men jeg har lyst til å poengtere at for at fagfornyelsen skal bli en realitet, må også eksamen speile at læreplanene har nye kompetansemål. Nye kompetansemål i de nye læreplanene gjør at det må gjøres endringer i innholdet i eksamen. Det er ikke nødvendigvis sånn at flervalgsoppgaver bidrar til å endre noe i faget. Det har vi hatt i nasjonale prøver over veldig mange år, og jeg har ikke registrert at det har vært noen kritikk mot den måten å vise fram kompetanse på. Det å ha ulike typer oppgaver som lar elevene vise fram kompetansen sin på ulike måter, tror jeg er ganske viktig for at både faglig sterke og faglig svake elever skal få vist seg på ulike måter. Vi har altså lagt opp til en ganske grundig prosess – eksamensoppgaver i matematikk har aldri blitt pilotert før og testet ut på elever. Det mener jeg er kjempebra, og det bidrar også til å skape en trygghet for at innholdet vil fungere dersom det blir tatt i bruk på et helt kull. Det er heller ingen tvil om at vi er midt i et skoleår som er preget av stor usikkerhet blant lærere og elever, og per nå kan vi ikke konkludere endelig på situasjonen rundt eksamen. Det gjelder også om matematikkeksamen skal gjennomføres som planlagt våren 2021. Nå er det en prosess med tilbakemeldinger på oppgavesettet som er publisert, og deretter vurderer vi behov for ytterligere justeringer. Det gjør vi i en åpen prosess, og jeg skal sørge for god involvering av sektor og fagmiljø i dette arbeidet.
Guri Melby (Venstre), 2021-01-20:
Det jeg oppfatter at representanten Arnstad nå refererte, var en del av den kritikken som har blitt ytret fra fagmiljøet. Det er en kritikk vi tar på alvor. Det er også litt av bakgrunnen for at eksamensoppgavene nå er justert fra det opprinnelige forslaget. De oppgavene ble lagt ut 13. januar – det er ganske kort tid siden – og jeg er veldig spent på å se den mottakelsen oppgavene får. Det aller, aller viktigste med denne omleggingen er nettopp at vi har en eksamen som er tilpasset fagfornyelsen, at vi sørger for at vi har en eksamen der elevene får vist sine ferdigheter og sin kompetanse i matematikkfaget. Det innebærer alle former for ferdigheter, også de helt grunnleggende regneferdighetene. Det jeg oppfatter at diskusjonen går litt på, er hva som er den beste måten å vise disse grunnleggende regneferdighetene på. Er det ved å vise utregninger, eller er det ved å vise at en kan anvende kunnskapen i mer avanserte spørsmål, der en viser forståelse for faget? Det opplever jeg egentlig er den største diskusjonen.
Guri Melby (Venstre), 2021-01-20:
Jeg tror aldri at eksamensoppgaver, verken i matematikk eller i noen andre fag, har vært gjenstand for et så grundig forarbeid som de oppgavene som nå er lagt ut. Så skjønner jeg kjempegodt at alle lærere kunne ha ønsket seg bedre tid, og dersom disse oppgavesettene hadde vært klare i august, hadde det åpenbart vært bedre enn at de var klare nå. Det er også blant de argumentene vi vurderer når vi ser på om vi skal fortsette som planlagt, eller om vi skal gjøre endringer. Jeg kan love representanten at det ikke kommer til å ta veldig lang tid før vi tar beslutninger om eventuelle endringer, fordi sektoren trenger å få den tiden på seg til å forberede seg godt til eksamen.
Aud Hove (Senterpartiet), 2021-01-20:
«På spørsmål fra Senterpartiets stortingsrepresentant Marit Knutsdatter Strand om det faglige grunnlaget for endringer i eksamen i matematikk svarte statsråden i november 2020 at regjeringen er opptatt av å involvere organisasjoner og fagmiljøer. Utdanningsdirektoratet har imidlertid i media bekreftet at ikke alle avgjørelser er fremlagt for fagmiljøer i forkant, og at rammene for eksamen var lagt før Matematikksenteret fikk oppdraget med å utvikle oppgaver til eksamen. Vil statsråden stanse omleggingen og involvere fagmiljøene slik at alle elever får muligheten til å vise sin kompetanse?»
Aud Hove (Senterpartiet), 2021-01-20:
Eg takkar for eit forholdsvis godt svar. Eg vil likevel kommentere. Eg bruker å seie at eg må kople på handskrivaren innimellom, ikkje minst når eg skal rekne ut noko, og vurdere eller samanlikne noko. Eg vil minne statsråden om at det heller ikkje er så mange år sidan den skriftlege eksamensdelen utan hjelpemiddel blei utvida frå to til tre timar, og det var det ei god grunngjeving for, bl.a. at det var ein del grunnleggjande ferdigheiter som måtte testast. Senterpartiet meiner, som mange har gjeve innspel på, at det er faget sin eigenart og kompetansemål i læreplanen ein bør leggje vekt på, ikkje einsidig at det skal digitaliserast. Ein heildigital eksamen gjev ikkje elevane moglegheit til å vise utrekningar og kva ein kan sjølv om sjølve svaret ikkje er heilt korrekt. Så eg vil likevel spørje statsråden om ho deler Senterpartiet og mange si bekymring for korleis ei ny eksamensform kan svekkje fokuset på dei grunnleggjande ferdigheitene i undervisninga, og at elevane ikkje får vist kva dei kan under eksamen.
Aud Hove (Senterpartiet), 2021-01-20:
Nok ein gong takk for svar. Eg vil likevel spørje statsråden om ho kan seie noko om kva det er konkret i den nye læreplanen som peiker på at det må vere ein heildigital eksamen i matematikk med alle hjelpemiddel tilgjengelege. Det er jo noko av poenget her.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
«Lavangen kommune har valgt å ta et viktig samfunnsansvar, som statsråden kjenner godt til. Gjennom sitt engasjement har kommunen møtt utfordringer for barnevernet som det ikke er mulig for en kommune av Lavangens størrelse å rå med. Vi er avhengige av at kommunene tar et slikt ansvar, samtidig som vi også nasjonalt må bidra, når det oppstår dramatiske og uventede situasjoner. Situasjonen er nå alvorlig, og det er avgjørende at statsråden, ikke minst av hensyn til barna i Lavangen, faktisk bidrar. Hvordan vil saken bli løst?»
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Det er bra at statsråden har tatt initiativ til å snakke med flere departement, for det er helt riktig at denne saken er komplisert, men den er også veldig spesiell. Og regjeringa har løst andre sånne veldig spesielle saker på ganske kort varsel, selv om det innebar bare én kommune, og det føyer seg inn, mener jeg, i rekken av hvordan denne høyreregjeringa prioriterer. Når det gjaldt situasjonen for Bø, som ville bli en kommune med fritak for skatt, opererte regjeringa ekspeditt og ga en særregel for at ikke Bø skulle tape penger på dette. Når vi nå står i en situasjon der det er store utgifter knyttet til det å ivareta noen av de mest sårbare barna vi har i Norge, er det altså tid til en utsettelse av det å finne en god løsning. Hvorfor kan ikke en særregel komme på plass?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-01-20:
Jeg er uenig med statsråden i at skjønnsmidlene skal være løsningen på denne spesielle saken. Skjønnsmidler er til for ordinær drift. Dette er veldig, veldig spesielt. Utgiftene til Lavangen kommune er ekstraordinære og langvarige og vil få store konsekvenser i mange, mange år. Så har det et element til, og det er at Lavangen kommune har utmerket seg med å ta imot flyktninger. De har stått i bresjen for å ivareta og oppfylle det regjeringa har bedt om, nemlig å ta imot folk på flukt. Det har de gjort. Nå blir de sittende med regningen, og regjeringa trekker seg fra dugnaden. Regjeringa kan altså prioritere å lage unntak når det gjelder skatteparadiskommuner, over natta, men svikter Lavangen kommune i å finne tiltak som kan løse den prekære situasjonen de står i. Er dette en god prioritering, ifølge statsrådens syn?