Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-06-07:
Takk til saksordføreren for redegjørelsen i en sak som på flere punkter har samlet en enstemmig komité, men som på noen områder også synliggjør til dels overraskende mindretall. Når kommuner eller fylkeskommuner ønsker å slå seg sammen, er det viktig at vi har fornuftige, forutsigbare og smidige regler. Det samme gjelder når det er snakk om deling av kommuner, eller når det er snakk om å justere grensene, f.eks. når en grend i en kommune ønsker å melde overflytting til nabokommunen. Departementet har i løpet av kommunereformen også gjort mange avklaringer knyttet til spørsmål som dukker opp underveis i lokale forhandlinger – alt fra hva som skal skje med differensiert arbeidsgiveravgift, til lokale jakt- og fiskerettigheter. I den foreliggende saken avklares også hva som skjer med en ROBEK-kommune, slik saksordføreren redegjorde for, som går sammen med en annen kommune. Der får Fylkesmannen nå fullmakter til å gjøre en vurdering av om ROBEK-registrering fortsatt er til stede – en praktisk løsning, som ikke var direkte avklart i lovverket før, men som nå blir det. På andre områder er, som saksordføreren også var inne på, enigheten ikke like stor i komiteen. I dag er det f.eks. ikke mulig å gjennomføre grensejusteringer samtidig med kommunesammenslåing. Spørsmålet er ikke om departementet skal kunne avgjøre grensejusteringer, for det kan departementet i dag, spørsmålet er om man også skal kunne avgjøre slike endringer i forbindelse med en sammenslåing, noe et flertall i komiteen – dog ikke i salen, håper vi – av litt uklare grunner går imot. Forslaget innebærer at en del grenseendringer skal kunne behandles som grensejustering, som så kan avgjøres av Kongen, og ikke må behandles i Stortinget så lenge det er enighet om sammenslåingen og delingen ellers. Siden komiteens flertall er slik saksordføreren redegjorde for, tar jeg herved opp forslag nr. 1 i innstillingen, på vegne av Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre. Videre foreslår departementet å skrive inn i loven den praksis som er fulgt i mange år, om at man i en sammenslått kommune, eller i et sammenslått fylke, ikke må avholde ekstraordinært valg hvis sammenslåingen effektueres fra et årsskifte da det ikke er forutgående valg om høsten. Hele eller deler av de eksisterende kommunestyrene eller fylkestingene utgjør da det nye folkevalgte organet fram til valg avholdes. Dette er altså en frivillig midlertidig ordning med folkevalgte som danner et nytt folkevalgt organ, og er, i motsetning til det saksordføreren antydet, godt i tråd med de grunnlovsendringene som denne salen har vedtatt. Dette er ikke, slik det står i innstillingen, en utvidet rett til indirekte valg, slik Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV hevder. Det er derimot en praksis som er fulgt i årevis, også under den samme regjeringen som de tre nevnte partiene satt i. Nå foreslås det eksplisitt å ta denne muligheten inn i loven, og det er snakk om saker hvor kommunene selv, eller fylkene lokalt, er enige om ikke å avholde ekstraordinære valg. Mener Arbeiderpartiet at sammenslåingen av Harstad og Bjarkøy i 2013 ikke burde skjedd uten ekstraordinært valg først? Deres egen regjering valgte å gjøre det på den måten de i dag går imot å ta inn i loven. Er de uenig i egen framgangsmåte fra den gang, sånn sett i ettertid? Mener Arbeiderpartiet at sammenslåingen av Sandefjord, Stokke og Andebu ikke skal gjennomføres fra kommende årsskifte uten forutgående valg, når kommunene er enige om det? Mener Arbeiderpartiet at Rissa og Leksvik eller Holmestrand og Hof eller Lardal og Larvik ikke skal kunne slå seg sammen fra 1. januar 2018 uten å måtte avholde ekstraordinært valg først? Alle disse kommunene har søkt om sammenslåing, og er enige om å sette sammen nye kommunestyrer fram til neste ordinære valg. Hvorfor stemmer Arbeiderpartiet i dag imot at den praksisen de selv har fulgt, klargjøres i form av en eksplisitt lovhenvisning? Allerede i morgen skal denne salen behandle en sak om sammenslåing av Trøndelags-fylkene. Fylkestingene har vedtatt å sette sammen et nytt felles fylkesting fra sammenslåingsdatoen fram til neste valg. Men i dagens sak er det vanskelig å tolke Arbeiderpartiets stemmegivning, og for så vidt Senterpartiet og SVs, mot den foreslåtte stadfestingen av en langvarig praksis på annen måte enn at de mener at de trønderske fylkenes ønske ikke bør etterkommes, men at de pålegges ekstraordinært fylkestingsvalg. Det ville ha vært nyttig om særlig Arbeiderpartiet kunne klargjøre sitt ståsted i denne saken fra denne talerstolen, og hvis de ikke har rede svar i dag, kan jeg med glede varsle og opplyse om at spørsmålet i så fall vil bli gjentatt i morgendagens debatt.