Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-18:
Representanten Astrup stilte eit svært viktig spørsmål til statsråden i sin interpellasjon. Det trengst verkeleg ein skikkeleg debatt og konkrete planar for korleis ein skal utvikle ein heilskapleg politikk som gjev ei meir berekraftig framtid, og det hastar. Det hastar fordi vi har både ei naturkrise, ei klimakrise og ei forskjellskrise i vår tid. Klimaendringane rammar hardast dei med minst resursar til å tilpasse seg, både nasjonalt og globalt. Vi er gjennom forbruksmønsteret vårt eit av dei landa som påverkar mest – i negativ retning – moglegheitene andre land har til å nå sine klimamål. I Parisavtalen tek vi mål av oss til å kutte halvparten av utsleppa innan 2030 og bli klimanøytrale innan 2050, men dette må skje utan at vi sender rekninga til naturen og taper endå meir biologisk mangfald. I 2010 forplikta 190 land seg til 20 mål som skulle innfriast innan 2020, for å redde det biologiske mangfaldet. FN-rapporten Global Biodiversity Outlook 5 konkluderte hausten 2020 med at ingen av måla var nådd frå møtet i Aichi i Japan ti år tidlegare. Det gjeld også Noreg. Trass i tilslutning til Aichi-måla og oppretting av Havpanelet, som den førre regjeringa skal ha stor ære for å ha teke initiativ til, nådde vi ikkje måla. I sin visjon for 2050 er det biologiske mangfaldet verdsett, bevart, restaurert og berekraftig brukt på ein måte som vedlikeheld økosystema, opprettheld ein sunn planet og gjev livsviktige gode til alle menneske. Det var visjonen i Aichi-måla, men 50 pst. av økosystema har blitt øydelagt dei siste 50 åra, og dei fem viktigaste grunnane er menneskeskapte . Eg har sett det på nært hald – sjøfuglen som blei borte, beitemarkane som gror igjen. Det blir forska på, og vi forstår meir og meir av samspelet i økosystema sjøfuglane er avhengige av, på sjø og land. Sjøfugl er ein viktig indikator på kva som skjer med miljøet. Med over 40 pst. bestandsnedgang, og for somme artar meir, håpar eg at handlingsplanen for sjøfugl, som blei varsla for fleire år sidan, snart kjem på bordet. Arealendring, overutnytting og klimaendring er dei tre viktigaste årsakene til tap av artsmangfaldet. Sidan arealbruksendring har så stor påverknad, er det også mykje av nøkkelen for å snu utviklinga i måten vi forvaltar og bruker areal på, på både sjø og land. I tillegg til nasjonale og regionale verneplanar har kommunane ei nøkkelrolle i arealforvaltinga. Plan- og bygningslova og kommuneplanane er det viktigaste verktøyet vi har for å snu den negative utviklinga. Berekraftsmåla til FN peikar meir og meir på ei heilskapleg, økosystembasert forvalting, på både land og hav, der vi ser mennesket som ein del av det økosystemet. Digitale verktøy sprengjer stadig grenser for korleis vi kan arbeide med planlegging og integrering av økosystema i areal-, energi- og miljøplanlegging, både i byen og på landet, og det blir samarbeidd på tvers av landegrensene for å lære av kvarandre. Dette gjev håp. Eg er veldig nysgjerrig på kva for tiltak statsråden har tenkt å setje i verk for at kommunane skal nå nasjonale mål for biologisk mangfald og berekraft, no når ramma for all politikk skal vere natur og klima. All endring skjer lokalt – om det er beitedyra som blir borte, om det blir bygd eit bustadfelt der det er eit verdifullt grøntareal, eller ein motorveg tvers over våtmarka. Nasjonale, regionale og kommunale planar må alle ta meir omsyn til naturverdiane. Alle arealendringar skjer i ein kommune. Ingenting er globalt utan at det er lokalt, og ingenting er lokalt utan at det er globalt. Kommunane har ansvaret for å forvalte landområda og den nære kystlinja, og eg meiner at det er essensielt å setje oss mål om å få fullført kartlegging av naturtypar som kommunane rår over. Slike økologiske grunnkart vil kunne spare forvaltinga enormt i og med at ein ville vite, tidleg i alle prosessar der ein utarbeider kommuneplanar, verdien areala har for biologisk mangfald(presidenten klubbar)(presidenten klubbar igjen) på vårt siste møte, skal vi ha nådd måla våre. (presidenten klubbar) (presidenten klubbar igjen)