trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Jeg registrerer en veldig god imøtekommenhet fra statsråden på det Stortinget uttrykker her. Jeg registrerer også at det har skjedd et skifte i holdningen fra statsråden, fra de to forrige statsrådene i Samferdselsdepartementet; det er mye lettere å kommunisere. Statsråden tar lettere til seg signaler fra Stortinget, det er jeg veldig glad for. Og jeg venter på den utredningen som kommer, og de vurderingene han gjør. Representanten Gunnes tok opp dette med usikkerheten rundt kostnader ved innfasing av nullutslippsferjer og nullutslippsløsninger. Jeg har sjøl sett mange tall på hvor mye dette koster, hvor mye det betyr for fylkeskommunene, og jeg er sjøl usikker på hvor mye det koster – bare fra Vestlandet har jeg hørt flere hundre millioner kroner i ekstra kostnader. Kan statsråden si noe om de tallene som foreligger – kan vi kalle det offisielle tall på kostnader for fylkeskommunen – for innfasing av nullutslippsteknologi på ferjer, båter?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Det var egentlig representanten Hoksrud som fikk meg til å ta ordet nå. Hvorfor i all verden kunne ikke Fremskrittspartiet prioritere synspunktene sine på lavere ferjetakster i forhandlingene? Det vil jeg spørre representanten Hoksrud om. Der ble snus og brus prioritert, i hvert fall ikke ferjetakstenes nivå. Det betyr at når han henviser til alternativt budsjett – var det 200 mill. kr? – ble ikke det lagt på bordet i forhandlingene. Det må bety én ting: at det ikke var viktig nok for representanten Hoksrud og for Fremskrittspartiet å kjøre dette fram. Det må vi kunne være enige om. Representanten Hoksrud sier dette skal vurderes. Ja, det er for så vidt greit, hadde det vært en gjennomført holdning hos Fremskrittspartiet, at ting skal vurderes først. Men jeg har innrykk av at når det gjelder andre bompengeordninger osv., blir det ikke noe særlig vurderinger. De kan settes plutselig ned, både her og der, hist og pist. Da skal det ikke vurderes. Det er rett og slett en holdning, som jeg ser det, som ikke blir prioritert fra representanten Hoksrud side, dette at man skal ha lavere ferjepriser. Jeg synes nok Hoksrud veldig greit kunne innrømme når han ikke vil støtte et forslag, f.eks. om 1 000 kr i forskuddsbetaling, at det er fordi han ikke prioriterer det høyt nok. Det er greit å dekke seg bak et slikt utredningsforslag. Men jeg vil si at SV også vil støtte forslaget om utredning, den innstillinga som kommer, fra flertallet. Selvfølgelig gjør vi det.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Jeg vet ikke om det er fordi vi begynner å nærme oss jul, men det er nå sånn at vi har mange godord å si om statsråden vår på dette området, og det er jo ikke verst. Jeg slutter meg til det som også representanten Mossleth sa: Jeg synes dette har blitt en veldig bra løsning, og det har vært en bra prosess, det at regjeringa nå kommer ut med et forslag som på mange måter samler oss om en god løsning. Det er veldig, veldig bra. Men det er vel riktig å si at jeg ikke tror dette hadde skjedd uten en ganske god og aktiv opposisjon, og det gjelder hele den rød-grønne gjengen pluss Fremskrittspartiet. Det må det være riktig å si. Så har statsråden stokket litt på dette og sett det i sammenheng med budsjettet, og så har det kommet ut en god løsning. Men det er klart: Budsjettprosessen begynte mye tidligere. Koronasituasjonen har vært der under hele prosessen med budsjettet, så dette kunne vært fikset mye før, det kunne det. For jeg tror vi må ta inn over oss, og jeg har sett mange tegn på det, at vi har ikke vært flinke nok – når jeg sier «vi», er jeg også i julehumør; jeg kunne sagt at regjeringa har ikke vært flinke nok – til å se nord og sør sammen. Vi må nesten også se dette litt i sammenheng med forrige sak, med ferjetilbudet, og vi må se det i samband med luftfarten, som har blitt innskrenket nordover. Til sammen har dette ført til, sammen med kystrutetilbudet som har blitt redusert, at Nord-Norge på mange måter har mistet forbindelsen til sør. Det må vi være klar over. Og dette er tøft, dette er signaler som kommer fra regjering og storting, og spesielt da fra regjeringa, som er utøvende makt her, og det er ikke bra. Det er ikke bra i det hele tatt. Så jeg håper inderlig at dette kommer i gang. Så har jeg noen spørsmål til statsråden, som er litt interessante, og som jeg skal ta i replikkordskiftet. Da synes jeg også det er riktig å spørre, sånn som representanten Orten gjorde. Forslaget vårt regner jeg med at representanten Myrli – han står på talerlista, ser jeg – vil si noe om. Jeg synes det er litt meningsløst at det står der.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Jeg synes statsråden kom med en grei forklaring på Havila Kystruten. Det var det jeg egentlig skulle spørre om her i replikkordskiftet, så jeg skal la det ligge. Det som det er interessant å høre statsrådens vurdering av, som ikke er lett, er hva som skjer etter koronaen, litt tilbakestilling til det normale, for vi vet at på mange måter har bunnen gått ut av cruisetrafikken. Hva skjer da? Vi har anløp nå, vi har hatt det med elleve skip over 34 havner, store skip, som kanskje ikke er laget for et lavere passasjerantall, så det vil bli dårlig økonomi. Kan statsråden si lite grann om hvilke utsikter han ser for seg for situasjonen etter koronaen, en vurdering rundt passasjerantall, cruisemarkedet og Hurtigrutens eller Havila Kystrutens plass i det bildet? Det er veldig interessant, og vil han gjøre alt for å opprettholde det tilbudet?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Jeg takker statsråden for svaret. Veldig mye vil jo bli funderinger og spekulasjoner rundt hva som skjer etter koronaen, men dette er veldig, veldig avgjørende. Det som er spørsmålet, er jo om statsråden har en intensjon om å opprettholde frekvensen og anløpshavnene, altså samme antall. Hvis det er intensjonen, vil jo refleksjonene eventuelt gå på størrelsen på skipene – de er jo laget, de er kjøpt inn, de er under bygging, osv. Er intensjonen da å stille til rådighet midler slik at vi sikrer – også etter koronaen, og selv om skipene da eventuelt er halvfulle – at de går til de samme 34 havnene, med samme antall skip, dvs. med samme frekvens?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Jeg skal redegjøre litt for tankene bak dette Dokument 8-forslaget. Jeg skal også se om jeg får tid til å holde et eget innlegg til representanten Johnsen etterpå, det fortjener han vel. Norge har ligget langt bak når det gjelder å gi sykkelen den plassen den fortjener. Det tror jeg mange her kan være enig i når man ser utviklingen for sykling i Norge. Vi har handlingsplaner for vei og tog, vi har stortingsmeldinger om byutvikling osv. Vi har tidligere hatt en nasjonal strategi for sykkelsatsing, som har blitt lagt bort og glemt, og som har bleknet litt. Jeg håper nå på at den syklende statsråden tar fram og blankpusser en god, revidert utgave av den nasjonale sykkelstrategien for NTP-en. Jeg skal komme til det litt senere. Jeg hadde håpet at stortingsflertallet og komiteen kunne tenke seg å støtte en egen stortingsmelding om en sykkelstrategi. Det er nå en gang sånn at en egen stortingsmelding gir litt høyere prestisje, den er et litt større grunnlagsarbeid. Og ikke minst var transportkomiteen på sykkeltur i København i august 2018. Man skulle tro det satt igjen noen inntrykk både visuelt og kanskje litt i beina fra den sykkelturen. Man så hvor avgjørende viktig sykkelen har blitt i hele transportsystemet i en by hvis man legger til rette for det. Og med elsykkelens inntog i Norge nå, og i verden, har den blitt en faktor å regne med i transportsystemet – virkelig! Når man tenker på Norges topografi, er det faktisk ingen unnskyldning lenger for ikke å bruke sykkelen. Vi brukte det før – det var kanskje tungt å sykle hjem igjen. Vi bor jo gjerne litt høyt oppe, og så har vi arbeidsplassen der nede, eller stasjonen nede i bunnen av dalen, og puben ligger der. Men med elsykkelen er det en helt ny situasjon, som gjør at vi faktisk må regne med den som et transportmiddel. Hvis vi nå hadde hatt en nasjonal strategi som hadde gjennomgått alle forslagene som f.eks. Syklistenes landsforening har, og som alle organisasjonene som er opptatt av miljøet, har, og kommet med egen utredning, hadde vi hatt et godt diskusjonsgrunnlag. Vi tenker på alle de sakene en sånn utredning, en sånn stortingsmelding, kunne kommet inn på. Tenk bare på trafikkreglene i favør av de syklende i forhold til andre trafikanter, bedre skilting, oppmerking av veier, rutinemessig sjekk og vedlikehold og snørydding osv. – forskjellig sånne vurderinger. Ikke minst kunne man stilt krav til lokale myndigheter og private utbyggere, kanskje, om sikker sykkelparkering – bare det! Når elsyklene koster ca. 30 000 kr, er det viktig at man får parkert sikkert.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Der fikk jeg ordet så raskt at jeg aldri fikk svar fra den politiske rådgiveren min på hvor mange kilometer sykkelvei dette statsbudsjettet innebærer for neste år – men det kan jo hende statsråden kan gi meg det svaret. Jeg har sammenlignet statsbudsjettet for nesten hvert år og sett hvor mange kilometer ny sykkelvei som har blitt etablert på grunnlag av statsbudsjettet det året, og det har vært ganske trist å se at det bare har vært noen få kilometer. I inneværende år blir det åpnet ca. 5,5 mil med firefelts motorvei – til kostnader som jeg vil tro er ganske annerledes per meter enn for sjøl den flotteste sykkelveien. Mitt spørsmål, for å konkludere lite grann, er da: Med utgangspunkt i NTP, som statsråden ønsker å bruke som instrument for å vurdere sykkelens plass, hvor omfattende blir den utredningen som skal komme? Blir det en nasjonal sykkelstrategi som blir lagt inn i Nasjonal transportplan?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Jeg takker for svaret. Jeg er veldig opptatt av å se hvor omfattende denne utredningen blir, altså hvor stor plass sykkelen får i Nasjonal transportplan. Jeg får i hvert fall inntrykk fra statsråden av at han ser på sykkelen som et viktig transportmiddel. Det betyr at sykkelen også i NTP-en – hvis vi kan kalle det en nasjonal sykkelstrategi som blir lagt inn i NTP-en – får en stor plass, at det blir en utredning for det grunnlaget som det på mange måter vil dreie seg om, at den kan bli like tung som en egen stortingsmelding. Kan statsråden si litt om omfanget av den utredningen som skal gjøres i forbindelse med – hvis vi kan få lov til å kalle det det – en nasjonal sykkelstrategi lagt inn i NTP-en?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Ja, det er så fint å kunne få noen replikker, president. Byvekstavtalene er én ting, det er veldig, veldig bra, og som statsråden kjenner til, er SV en av de store forkjemperne for at også mellomstore byer skal få byvekstavtale. Det er et fantastisk hjelpemiddel, det er et fint verktøy vi har, og jeg tror i hvert fall flertallet i salen synes det er en bra ordning. Men så har vi også disse løsningene for gang- og sykkelveier, spesielt sykkelveier på litt lengre strekninger, i distrikter mellom byene. Da kommer vi ikke bort fra at det går på bevilgninger til fylkesveier, og det går på bevilgninger til riksveier. Det har vært veldig, veldig små bevilgninger til det i de siste statsbudsjettene. Jeg må si det har vært ganske ynkelig. Er det mot statsrådens ønsker? Har han på en måte tapt intensjonene sine i forhandlingene om de statsbudsjettene, eller synes han de siste statsbudsjettene har vært rimelig gode budsjetter når det gjelder sykkelveier?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Representanten Johnsen har en tendens til å få meg opp på talerstolen, og sånn er det igjen. Representanten Johnsen er på mange måter en flott urutgave av Fremskrittspartiet, reinspikka og rank. Han snakker altså om at SV ønsker pisk for at folk skal sykle. Den syntes jeg var morsom, det må jo bety at SV ønsker tvangssykling!(Munterhet i salen.) Det gjør vi ikke, det er en helt og fullt frivillig sak, men det må altså legges til rette for sykling, får jeg si til representanten Johnsen. (Munterhet i salen.) Så er det et annet litt morsomt poeng her – det er jo litt artig å være litt morsom nå når det begynner å nærme seg jul. Én ting er at representanten Johnsen mener at vi eventuelt skal bygge sykkelveier på dugnad. Han vil stimulere til dugnadsånden og snakker om bønder osv. som kan bidra i den sammenhengen. Men så er det et slagord han ikke turte å ta i bruk, for det var Arne Nævras slagord som gjaldt veier, og det er at vi skal bygge langt og trygt, ikke bredt og dyrt. Det er vel det slagordet Johnsen antakelig har tenkt å bruke på sykkelveier. Jeg kan godt være enig i at vi skal vurdere kvaliteten og normalen på sykkelveiene våre, det er helt riktig, men jeg synes ikke det skal raljeres over sykkelveier som har en ganske stor kostnad i bynære strøk. Hvis representanten Johnsen ser på hvilken trafikk vi har nå på sykkelveien mellom f.eks. Fornebu og sentrum, er den ganske formidabel. Hvis det er sånn at sykkelen etter hvert blir et transportmiddel virkelig å regne med, som en stor prosentandel av transporten til og fra byen, må vi selvfølgelig legge til rette for at man kan passere hverandre med relativt stor hastighet. Da må det en bredde til, og det koster faktisk noen penger. Jeg rakk ikke å ta opp alle spørsmål med statsråden heller. Jeg har lyst til å nevne at det er ganske sjokkerende at vi ikke får brukt opp alle midlene til sykkelveiene. Jeg skjønner egentlig ikke hva det grunner seg i. Men nå er det jo sånn at det er en statsråds ansvar å se at ting glir, at etatene samarbeider, at forvaltningsnivåene samarbeider. Jeg går ut fra at dette kan ha litt sammenheng med samarbeid mellom fylkeskommuner, kommuner og stat – det kan fort være – men jeg kunne ønske at statsråden svarte litt på hva han tror er årsaken til det, og hvilke grep han vil ta for at i hvert fall de midlene, som er så små, blir brukt opp.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Det var fristende for meg å innlede dette spørsmålet med et svar til representanten Enger Mehl, men det skal jeg ta i innlegget mitt etterpå. Vi har altså, så vidt jeg vet, én skriftlig avtale med svenskene, og det er den statssekretæravtalen fra 2011, som går på viktig genetisk materiale og å ta vare på de ulvene som har det. Har statsråden, etter at dette forslaget ble kjent og framlagt – han har hatt kort tid på seg – hatt kontakt med svenske myndigheter, og vil han eventuelt ta kontakt med svenske myndigheter med tanke på hva resultatet av avstemningen her vil bli, og hvilke følger det vil få for forholdet mellom Norge og Sverige når det gjelder rovviltforvaltningen?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Representanten Borch sier at det er én ulv som skaper konflikt igjen – nei, det er ett parti som skaper denne konflikten, jeg skal ikke nevne navnet på det partiet. Jeg synes vi skal skille mellom to grupperinger her i salen, det er mellom dem som ikke ønsker å ha ulv i norsk natur, og så er det de andre, flertallet. Hvis man ønsker at man skal ha den kritisk truede arten som heter ulv, i norsk natur, må vi foreta oss noe, vi må ha noen vedtak, vi må sette noen rammer for å få det til. En av betingelsene for å ha en levedyktig bestand, eller for å ha en noenlunde sunn genetisk bestand, er at det kommer nytt blod til, ellers blir det ikke det. Det betyr at det må komme innvandrere over Bottenvika fra Finland/Russland. Den eneste måten vi kan få naturlig innvandring på, er fra rundt Bottenvika. Det er litt av en øvelse for en ulv å gå rundt der og komme ned og treffe blink på 5 pst. av Norges landareal, hvor det er en ulvesone – den skal treffe de 5 prosentene før den blir skutt på veien. Tre av fire blir skutt på veien til den 5-prosenten. Dette er bingoen som skal treffes for å få dette til. Så har vi altså fått nummer seks som har klart dette. Den har kommet hit til Norge i norsk varetekt og i norsk forvaltning, og hva er det vi tilbyr den? Det er dette Dokument 8-forslaget, som attpåtil ble hastebehandlet. Når vi først får et revir, en flokk, et foreldrepar med valper, holder de seg der, det er ingen som er bedre voktere av det reviret enn foreldreparet og flokken sjøl. Dette er rein og skjær biologi, de vokter det området bedre enn SNO noen gang kan gjøre. Det kommer ikke flere ulver dit – det er fasiten, det er biologien. Dermed skal jeg også svare litt på spørsmålet som representanten Enger Mehl rettet til statsråden – det spiller ingen rolle hvem hun rettet det til: Hva skjer eventuelt med valpene fra det reviret? Vi har tall på det. De siste 20 år, eller fram til 2017, ble det telt opp. Hør ordentlig etter nå: Av 40 ulver som ble skutt i lisensfelling eller skadefelling, som ble felt fordi de gjorde ugagn, var 39 født i Sverige. Det var én ulv som var født i Norge. Det betyr, og det har jeg sagt mange ganger her fra talerstolen, at det er den svenske Riksdagen som bestemmer tap av sau til ulv, det er ikke Stortinget. Men vi må i hvert fall gjøre vårt ytterste for å beholde en levedyktig bestand. Det betyr at det er ganske meningsløst å flytte denne ulven. Jeg synes den skal få etablere seg der, det er det perfekte området for ulv. Det er ikke sau der, det er ikke rein der. Mer rekker jeg ikke å si akkurat nå.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Jeg har noen punkter til en oppsummering: Det etablerer seg en veldig verdifull ulv i et revir delvis innenfor og delvis utenfor ulvesonen. Det er ikke sau og rein i det området, og de vil holde seg i reviret sitt biologisk sett – faktum. Det er, så vidt jeg vet, fra forvaltningsplanen ikke beiteprioritert område. Hvis jeg tar feil, ber jeg om at det blir opplyst av dem som mener noe annet. Eventuelle valper vil med 95 pst. sannsynlighet ikke etablere seg vestover eller nordvestover i beiteprioriterte områder – det sier forskningen. Dersom de skulle gjøre det, vil både regjeringen – så vidt jeg kjenner dem – og SV ta dem ut. Jeg vil ikke akseptere at de skal være slaktemaskiner i beiteområder. Det må vi avklare. Vi provoserer Sverige og avtalen med dem. Jeg har aldri erfart så lite kunnskap om noen sak i salen. Jeg vil til slutt opplyse om stemmegivningen. SV vil stemme for forslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-12-04:
Først av alt må jeg framsnakke fylkeskommunene for deres engasjement for det grønne skiftet. De har gjort en fantastisk jobb og vært ledende for å få fergene over på nullutslippsløsninger. Nå er vi så sikre på at den løsningen er god, at vi vet at det allerede i forbindelse med klimaplanen, som kommer ganske snart, vil bli foreslått at alle fergestrekninger som skal ut på anbud etter 2023, skal ha en nullutslippsløsning. Det har fylkeskommunene vært foregangsarenaen for. Det synes jeg man skal ha med seg i denne diskusjonen. Vi vet ikke helt hva merkostnaden blir. Det har vært mye diskusjon når det gjelder det. Vi vet i hvert fall ikke hvilken økning eller reduksjon av driftskostnadene det blir. Det er mange som tror at det kan bli sterke reduksjoner i driftskostnadene når vi har fått denne elektriske løsningen, istedenfor olje og eventuelt gass som drivstoff. Jeg er optimist når det gjelder de nye fergeløsningene. Akkurat dette melder seg også på hurtigbåtene nå. Nå vet vi at det er en kjempeutvikling. Det forskes, bygges og prøves, og man er ganske sikre på at man vil få det til der også. Da er 2025 årstallet for nullutslippshurtigbåter, og det er fylkeskommunene, sammen med staten og Enova, som har fått til disse løsningene. Jeg ser veldig fram til at det grønne skiftet blir gjennomført på kysten i et stort tempo. Ikke alle har råd til å benytte seg av rabatter. Det er et problem at det er så dyre inngangsbilletter for å få rabatt. Det er litt av diskusjonen her. For bompenger er det nå etterskuddsbetaling og ikke mye rabatt. Det var veldig store rabatter da dette begynte. Jeg kan huske at det var 7 000 kr i innbetaling i Trondheim. Nå er det etterskuddsbetaling – et helt annet system. Ja, kanskje man skal over til det. Men da må vi være oppmerksomme på at det har noen mørke sider for dem som bruker disse ofte. De får et problem.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-12-04:
Takk til komiteen for godt samarbeid. Alle er enige om at mer sykling er bra. Sykkelandelen innenfor transportarbeidet har faktisk økt formidabelt de siste årene. I Nasjonal transportplan for perioden 2018–2029 har man en målsetting om 8 pst. sykkelandel på landsbasis og 20 pst. i byene. Det har vi ikke nådd, men det er noen år igjen av perioden. Den neste NTP-en skal vedtas om et halvt år. Her bør representantene bak dette representantforslaget være utålmodige, aktive og gjerne komme med konkrete tiltak. Sykkelsatsingen har vært størst i de største byene. De har hatt penger gjennom sine byvekstavtaler med staten og ikke minst bompengebetalinger fra bilistene. Byvekstavtalene er verktøykasser for å utvikle det samlede transportsystemet. Jeg bor og virker for tiden i to av byene som har byvekstavtaler, og jeg sykler mye. Jeg er imponert over utviklingen i antall syklende og ikke minst standarden på sykkelveiene. Jeg skal være så ærlig å si at jeg har ment at Trondheim var en langt bedre sykkelby enn Oslo for tre år siden. Det viste også statistikken – en langt høyere andel i Trondheim. Men jeg er redd for at Oslo har tatt igjen Trondheim. Neste måling og statistikk blir spennende. Er Trondheim fortsatt landets beste og største sykkelby? Vi vet at Kristiansand er tett oppunder, og det er flere byer som banker på. Særlig når jeg ser Oslo-utviklingen, tror jeg faktisk de også er høyt oppe. Men det skal sies at Trondheim i sin handlingsplan for miljøpakken i Trondheim har satt av 270 mill. kr de neste årene. Så det kommer seg på alle fronter. Komiteen er enige om at sykkelbruken er avhengig av godt vedlikeholdte sykkelveier og trygg sykkelparkering. Utviklingen i Oslo har skutt fart fordi langt flere sykkelveier er anlagt atskilt fra gangveier og fortau. I byene må det være egne sykkelveier som er godt merket, feiet og fri for snø på vinteren. Det er disse tiltakene som må gjennomføres i alle byer og tettsteder hvor sykkel kan bli et naturlig framkomstmiddel. Da kommer vi til å nå målet.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-12-04:
Det er stor interesse rundt sykkel, og kreativiteten er ganske stor rundt omkring. Jeg vil framsnakke litt noen kommunale tiltak for å øke vintersyklingen. I Oslo har man i mange år hatt en støtteordning for kjøp av piggdekk. Da Trondheim innførte det samme etter forslag fra Venstre i bystyret nå i høst, var det satt en frist for å søke. Etter to dager var det 1 300 stykker som hadde søkt om 1 500 kr til piggdekk. Da var potten tom, dessverre, men det viser at her er det stor interesse for å prøve nye måter å transportere seg på. Transport måles ofte i transportarbeid. I Trondheim, f.eks., som jeg kjenner best, er det omtrent like mye transportarbeid som foregår på sykkel som på buss. Da er det klart at forholdene også må legges til rette for den transportformen, for den er enda bedre i både et klima- og helseperspektiv enn å bruke buss. Nå vet også jeg at det har noe med avstand å gjøre, og at det ikke egner seg for alle å bruke sykkel, men det er altså veldig stor interesse, og heldigvis er det fortsatt de yngste som sykler mest. Slik var det jo før – da syklet vi til skolen, omtrent alle sammen. Det er fortsatt mange som sykler til skolen, men det er særlig arbeidsreiser fram og tilbake som har økt kraftig. Sykkelbruken vil øke, og ny teknologi med elektriske sykler og elsparkesykler vil øke behovet for bedre og riktig infrastruktur. Her tror jeg dette med normaler og veinormaler virkelig må tas litt aktsomt på. Hvis man skal øke farten, som statsråden var inne på, og volumet blir mye større, må vi være forsiktige med å lempe for mye på de sykkelnormene vi har. Det kan godt hende det går an å gjøre det på enkelte strekninger, som representanten Bengt Fasteraune var inne på, men man skal være litt varsom – vi må ikke få usikre sykkelveier.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Eg merkar meg at det er mange som føler seg heime i debatten om ferjer. Ferjefolket har betalt bompengar i tiår etter tiår, og dei har i realiteten ikkje klaga. Derfor er eg eigentleg glad for denne debatten, for eg trur det er veldig viktig at me greier å sikre at ferjeprisane er på eit nivå der me har legitimitet og ikkje får ein motstand. Det er viktig. Det blir òg sagt i debatten, og det er jo rett, at det er på grunn av den klimautfordringa me har, at me treng null- og lågutslepp på både ferjer og hurtigbåtar, men òg at ferjetilbodet er blitt forbetra av fylka, og det er eg glad for. Eg trur òg det er underliggjande her at sjølv om me er einige om at elbilar skal ha rabattar, så er det òg ein av forklaringane. For det er klart at viss ein har ein elbil i Distrikts-Noreg òg har forskotsbetaling, får ein 50 pst. rabatt av 50 pst. og kjem da relativt sett ganske godt ut. Men lat meg starte med forskotsbeløpet, som blir tatt opp i begge forslaga. Eg synest det er grunn til å minne om den store satsinga som er på ferje i budsjettet. Budsjettframlegget til riksferjedrift for 2021 er på heile 1 573 mill. kr. Ordninga med forskotsbetaling er at dei reisande skal yte noko for å oppnå rabatt, men eg ser at det kan vere utfordringar knytt til for høge forskotsbeløp, særleg for familiar og næringsliv som har knytt opp mykje likviditet i nettopp dette. Eg meiner derfor at det kan vere grunn til å vurdere ein meir heilskapleg gjennomgang av pris- og rabattstrukturen på bakgrunn av dette, og vil be Statens vegvesen om å sjå på og gå i gang med dette. Og som òg komitéleiaren sa, er dette et arbeid som bør kunne skje relativt hurtig. Så vil eg òg påpeike at det er fleire område det òg blir gjort noko på. I 2018 var det ein heilskapleg gjennomgang, og eg skal ikkje belære Stortinget, for det veit Stortinget veldig godt, at fylka som hadde ferjedrift, fekk auka beløp den gongen. Det blei i revidert lagt inn 150 mill. kr ekstra. Det ligg óg 100 mill. kr ekstra i budsjettet no. Enova, Innovasjon Noreg og Noregs forskingsråd har altså fått 1,6 mrd. kr til ferjedelen, og eg trur me har behov for den same tenkinga òg når det gjeld hurtigbåtane. Da får me nullutsleppsteknologi både på ferjer og hurtigbåtar, og me får norsk industri ut av det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Eg har lyst til å starte med å seie at eg synest det er viktig at fylkeskommunane prioriterer nettopp fylkesferjene, og det opplever eg at dei gjer. Det har dei gjort så langt, og me har lykkast med å få veldig mange nullutsleppsferjer. Me har ei god framdrift på det, og det fungerer godt. Det gir òg norske arbeidsplassar, for som eg sa, har Enova, Innovasjon Noreg og Forskingsrådet brukt 1,6 mrd. kr på det. Eg meiner at noko av det same bør me òg få til på hurtigbåtane. Det som representanten Leirtrø nemnde, er eit veldig godt eksempel på samarbeid mellom fylka og staten om hurtigbåtane. Der har me òg eit enormt potensial, for når me snakkar om eksport, kan me snakke om eksport av nullutsleppsferjer, men nullutslepps hurtigbåtar vil ha heilt andre eksportmoglegheiter fordi det finst så mange hurtigbåtar . Så eg meiner me følger dette opp, men det er òg mange moglegheiter i dette. Me har vist kva me har fått til på ferjer, og me må få til det same når det gjeld hurtigbåtar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Det representanten Lyngedal tar opp, er noko av det eg prøvde å seie òg i innlegget mitt at me ville sjå på, òg fordi eg ser tydeleg kva Stortinget seier om dette. Me har lagt inn denne forskotsbetalinga, òg fordi det skulle vere eit reelt hinder. Spørsmålet er om det hinderet er for høgt. Det eg er opptatt av, er at ikkje minst dei som bruker ferjene veldig mykje, må ha moglegheit til å få nytte av rabatten. Eg er opptatt av at det først og fremst er kystbefolkninga, som har sitt daglege virke der, som familiar eller som næringsliv, dette skal kome til gode. Da trur eg det er lurt å ha ein viss grad av forskotsbetaling, òg fordi rabatten er så stor. Spørsmålet er om det nivået er for høgt, slik at f.eks. dei med dårleg råd i Distrikts-Noreg opplever at dei ikkje får ta del i den rabatten. Det trur eg ingen av oss ønskjer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Me har fått tala, men det er vanskeleg å konkludere fordi det var eit heilt spesielt reisemønster i den tida. Trafikken var heilt annleis i den første koronatida enn i normal tid. Derfor er det vanskeleg å trekkje heilt tydelege konklusjonar. Det var òg den mest nødvendige trafikken som gjekk då. Men dette er noko me skal sjå på no. Me har sagt at me vil sjå på heilskapen og på nettopp rabattstrukturen, men eg vil gi eit signal om at eg meiner det bør vere ein inngangsbillett, viss ikkje vil i realiteten heile rabatten vere borte. Det meiner eg vil vere negativt for nettopp kystbefolkninga, familiar og næringslivet der. Det ønskjer eg å vareta. Men me vil sjå på dette og kome tilbake, og eg håpar, som eg sa, at det ikkje skal ta for lang tid.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Eg skal vere forsiktig med å seie noko om kva kvar enkelt strekning har. Eg har sjølv erfaring frå å selje hurtigbåtbillettar, men da må eg tilbake til slutten av 1980-talet og byrjinga av 1990-talet, og det var strekninga Bømlo–Bergen, og frå Bømlo og sørover. Det eg veit var viktig da, var rabattordningane, som vi framleis har. Men det eg opplever at kystbefolkninga har gjort, er at dei har betalt både ferje- og hurtigbåtbillettar i tiår etter tiår. Lenge før vi hadde debattar om bompengar i dette landet, har kystbefolkninga betalt utan å klage. Men no høyrer vi ein sum og ein lyd, og eg opplever eigentleg at det er eit samla storting som gir uttrykk for bekymring for det. Eg trur at vi skal ha både hurtigbåt- og ferjebillettar på eit visst nivå, men ikkje på eit sånt nivå at vi mister legitimiteten til det, og det er det eg ønskjer å følgje opp i det oppdraget som eg har peikt på her.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Det representanten Mossleth her tar opp, vil vere fullt mogleg, men eg trur berre vi skal tenkje igjennom det. Dersom vi f.eks. går ned til 200 kr, vil i realiteten rabatten vere borte. Det vil da seie at reisande og ferierande austlendingar som besøkjer kysten på sommaren, får akkurat den same rabatten. Da blir det dyrare for befolkninga i Nord-Noreg eller langs vestlandskysten relativt sett, så eg trur det er lurt å ha eit forskotsbeløp. Så har vi ein rabatt på 20 pst. på bompengar, det er ein lågare rabatt der. Representanten Gunnes fortalde om korleis dette var i startfasen når det gjaldt bompengar. No har vi altså 50 pst. rabatt, og da meiner eg det er naturleg å ha eit forskotsbeløp. Men kva storleiken på det beløpet bør vere, meiner eg er kjernen i den debatten Stortinget har her i dag, og det vil eg be Statens vegvesen om å sjå på. Men dei vil nok heilt sikkert òg vurdere det som representanten Mossleth her tar opp med Senterpartiets forslag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Vi har fått tala frå fylka. Vi hadde dialog med dei i vår, dei har sendt inn sine innspel på det. Og det varierer frå fylke til fylke når det gjeld i kor stor grad dei har greidd å fase inn nullutsleppsferjer bl.a. Eg trur, utan at det skal opplevast som at eg er ein heimepatriot, at Vestland fylke har vore veldig gode, og det har hatt ein betydeleg kostnad for dei. Men så er det paradokset at dette er ein pukkelkostnad, for vi ser at på driftssida blir det langt lågare kostnader på ferjene. Jo lenger vi greier å ha desse ferjene i drift, jo lågare blir kostnadene. Driftskostnadene for ferja over Sognefjorden, som er riksferje, er tilsvarande ei svele og ein kaffikopp. Men det er staten som tener på det i dag. Det viser at vi må hjelpe fylka med pukkelkostnaden, og så må vi få til den same utviklinga på hurtigbåtar, for der er det eit stort eksportpotensial.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Det er sjølvsagt hyggjeleg å få gode ord, men som representanten Nævra òg antydar: Dei gode orda bør eg så absolutt dele med opposisjonen her. Det var Framstegspartiets forslag som blei vedtatt 12. november, som ligg til grunn for det arbeidet som departementet no har gjort. Den avtalen som ligg mellom regjeringspartia og Framstegspartiet, har òg gjort det mogleg å få dette til. Men det eg har lyst til å seie er viktig, er at når det blir gjort vedtak, så følgjer departementa det fort og tydeleg opp, og det har så absolutt skjedd i denne saka. No er det ei einighet mellom departementet og dei to selskapa som skal betene kystruta, dvs. Hurtigruten og Havila Kystruten, som får ansvar for desse båtane frå 2021. Det er einigheit om at det skal gå fem båtar frå Bergen til Kirkenes. Det er i perioden frå 1. januar til og med 31. mars i 2021. Det er den mellombels avtalen som ligg til grunn. I den avtalen er det auka løyvingar som blir gitt til Hurtigruten, og så er det eit noko redusert beløp til Havila, som ikkje kjem til å gå med båtar i denne tida. Representanten Orten nemnde òg Havila, som har eit tilbod på gang. Dei har blitt forseinka. Eg har lyst til å seie at veldig mykje av denne forseinkinga kjem av korona, fordi arbeidet ved verfta stoppa opp, og det lagar utfordringar. Men eg deler den gleda som både Arbeidarpartiet, Senterpartiet, Framstegspartiet og SV frå opposisjonen her har over at vi no får eit betre tilbod. Som òg representanten Nævra seier: Eg trur nok at når me ser nord og sør, skal me vere bevisste. Det gjeld ikkje minst flytilbodet, som òg er viktig. Som alle veit, skal me òg jobbe med flytilbodet for 2021, som har stor betyding. Me hadde håpt at me etter sommaren skulle kome tilbake til ein situasjon som skulle bli meir og meir normal. Så blei hausten mørkare i vêret, men òg knytt til korona, og eg trur at ein meir normal situasjon har me ikkje innanfor vår sektor før me i realiteten har ein vaksine på plass og ei utbreiing av den vaksinen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Me har hatt dialog òg med ekspeditørstasjonane og hamnene om denne problemstillinga. Me skal vere så ærlege å seie at det ikkje er berre ei godsproblemstilling knytt til hurtigruta. Det er òg situasjonen til hamnene som har lege til grunn for dei vurderingane som er gjorde no. Eg er naturleg nok opptatt av at me skal ha eit fullgodt nett der kystruta går. Det er 34 hamner som har eit særs viktig tilbod, som me må følgje opp, så eg er opptatt av ein dialog om det. Eg veit at det har vore ein krevjande situasjon, men eg sit ikkje per dags dato med informasjon som tilseier at nokon må leggje ned aktiviteten.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Det eg kan seie, er at Hurtigruten får ein meirkompensasjon på 14,1 mill. kr fordi dei no går med færre skip i denne spesielle situasjonen, og med det dei forventar vil vere eit veldig lågt passasjertal i denne perioden. Havila Kystruten har fått redusert sitt bidrag, men det er behov for auka midlar. Det ligg i budsjettavtalen. Der ligg det eit beløp på 15 mill. kr. Me veit ikkje heilt kvar det ber – me har no kontroll på situasjonen frå 1. januar til og med 31. mars, men kva som skjer etter det, er me usikre på. Men er det behov for større midlar i etterkant av 1. april, må eg eventuelt kome tilbake til Stortinget med det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Når det gjeld dei målsetjingane me alle er einige om, at me ønskjer meir gods over frå veg til kyst og frå veg til bane, har me gode ordningar som me har prioritert i 2021-budsjettet. Eg trur det er viktig at me følgjer dei opp. Eg trur at når me kjem tilbake til ein normalsituasjon, er kystruta oppe i elleve skip – det er eg heilt sikker på – og da trur eg òg at godstrafikken får ein meir naturleg konsekvens av det. Så eg trur me kjem til å lykkes godt med det. Noko av grunnen til suksessen til Hurtigruten er kombinasjonen av gods og mange som ønskjer å reise med dei. Det har vore vanskeleg i koronasituasjonen. No får me ein betre situasjon enn me har hatt. Eg må leggje til at eg fekk postkort frå saksordføraren i dag, direkte frå eit hurtigruteskip, med eit ønske om at dette ikkje måtte vere den siste hurtigrutebåten som gjekk. Der fekk me i alle fall rett, begge to.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Eg trur at når me får vaksine og skal tilbake til normalsamfunnet, kan det godt vere at me er nøydde til å ha nokre tiltak for å få det til. Det trur eg me skal vere opne for. Me veit at det var ein diskusjon om hurtigruta også på 1970-talet. Da ville departementet ha små båtar, som i realiteten berre skulle ta gods. Kystbefolkninga ønskte større båtar, og fekk det, og det har jo blitt ein suksess. Kystbefolkninga hadde altså rett på 1970-talet; vi greidde nettopp kombinasjonen av at mange kan reise med dette på kortare distanser, men òg lengre. Suksessen til kystruta og hurtigruta er kombinasjonen av gods, som betyr så mykje for enkelte område, ikkje minst frå Tromsø og nordover, og persontrafikken og cruisetrafikken. Og eg vil i alle fall – om det ikkje skjer naturleg – vurdere tiltak, slik at me kjem tilbake til den gode normaltilstanden me hadde før korona.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Min tanke er at me skal tilbake til elleve skip som går til 34 hamner. Derfor er òg den problemstillinga som kom opp her tidlegare i replikkordskiftet, det at me sikrar at hamnene reelt sett fungerer, at vi har speditørar som reelt sett kan levere gods, ei viktig problemstilling. Så det bør vere tanken. Så spørst det jo kva tid opptrappinga skjer, og det trur eg kjem an på vaksinespørsmålet, kva tid me reelt er tilbake til ein normalsituasjon. Eg trur me òg skal vere bevisste at dei båtane som no kjem til å gå frå 1. januar, kjem til å ha mykje gods med seg, medan passasjertalet kjem til å vere ganske lågt, det er mi forventning, både i januar, februar og mars.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Representanten Myrli tar opp det som handlar om drivstoff knytt til kystruta, som me har lagt inn i tillegget til statsbudsjettet. Eg skal gjere greie for det når vi har den saka til behandling, men det er riktig at når det gjeld dei endringane som er lagde inn der, opplever eg at det er ganske minimale justeringar knytte til det som har vore intensjonen frå Stortingets side. Så eg skal naturleg nok, i den budsjettdebatten, gjere nærmare greie for det som representanten Myrli ønskjer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Presidenten og eg sat saman i transportkomiteen for ti år sidan. Den gongen trur eg aldri me hadde nokon sykkeltur, men det er jo flott å høyre at denne transportkomiteen er lenger framme og nettopp hadde det i København. Og dersom me begynner med koronasituasjonen, kan eg vel seie at her er eit av dei punkta der me faktisk har opplevd noko positivt. Det har vore ein fornøyelse å sykle i bl.a. Oslo og oppleve så mange som syklar, nettopp fordi ein opplever det som trygt. Det er sjølvsagt knytt til smittesituasjonen, men òg til at tilrettelegginga er blitt betre og betre. Berre dei byvekstavtalane som me no har i dei fire største byane, gjer at staten bidrar med 15,7 mrd. kr til kollektivtrafikktiltak og tiltak for gåande og syklande, og 12,3 mrd. kr i belønningsmidlar gjennom avtalen, som går nettopp til tiltak, og der det er lokale prioriteringar for gåande og syklande som ligg til grunn. Eg meiner byvekstavtalane for dei fire største byane er ein suksess, og det er gode grunnar til å fortsetje det arbeidet, ikkje la det vere med dei fire største. Me veit at Tromsø, Kristiansandsområdet, Buskerudbyen, Grenland og Nedre Glomma òg er aktuelle, og eg trur dette er tiltak der me ser at me verkeleg får igjen. Eg kan faktisk òg nemne min eigen heimkommune, Bømlo. Der bygde dei eit nytt vegsystem, og samtidig bygde dei gang- og sykkelveg. Det vil seie at frå den gongen eg vaks opp der, er det eit eldorado å sykle. Ein har flotte vegar, men ein har òg sikre gang- og sykkelvegar som gjer at barn og unge kan sykle der heilt trygt, heilt fritt for bilar. Det me ser, er at det ofte ligg gode pakkar med vegutbygging og gang- og sykkelutbygging, og dersom det da blir ei kostnadsoverskriding, er det veldig lett at trafikktiltak for dei mjuke trafikantane er det som går ut. Det er ei reell utfordring. Så vil eg òg peike på det som me har diskutert, at me ser på dette med vegnormalane, korleis me kan ha fleksibilitet i det utan at det går ut over kvaliteten, men òg slik at me ikkje skal ha ein standard som er så høg at me ikkje får bygd, for det er klart at det finst mange moglegheiter til å gjere det. Eg deler mange av dei intensjonane som blir lagde fram i dette forslaget. Vårt svar til det representanten Nævra seier, er at me ønskjer å følgje dette opp i Nasjonal transportplan, der me har eit tydeleg mål både om sykkel og om korleis me skal følgje det opp. Det må me gjere nettopp med verkemiddel som handlar om trygge skulevegar, gang- og sykkelanlegg og ei arealplanlegging som legg til rette for sykling og gåing.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Eg tenkjer at nettopp den typen spørsmål som Nævra kjem med her, vil ein få veldig gode svar på i NTP. Noko av det eg har lagt merke til, er at ein del av løyvingane til gang- og sykkelveg ikkje er blitt brukte opp dei siste åra. Det meiner eg er ei reell utfordring, korleis me reelt sett får det til, for det har òg vore ein politisk ambisjon om det. Eg vil få gi Framstegspartiet skryt for den sykkelvegen som eg hadde gleda av å opne i Stavanger. Ja, han hadde ein betydeleg kostnad, men eg synest Framstegspartiet hadde gjort ei god prioritering, sjølv om kostnaden var høg. Det kostar å leggje til rette i byområda for sykkel og gonge, men eg trur me får igjen for det. Fordi dette gir ein effekt som kombinerer miljø- og helsegevinst med – vil eg seie – den opplevinga det er å sykle, meiner eg at me får igjen for løyvingane. Derfor er det viktig for meg å sjå dette i ein heilskap, og me skal nettopp sjå sykling i ein heilskap når me legg fram NTP.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Me har jo målet om 8 pst. sykkeldel. Me har mål om 20 pst. i byane. I byane har det vore ei formidabel utvikling knytt til sykkelvegar. I Oslo har me sett det, men òg i dei andre byane som også har fått byvekstavtalar. Eg vil òg seie at i byar som Kristiansand ser me ei positiv utvikling totalt sett. Når me skal sjå på dette, må me nettopp sjå heilskapen, og eg trur nøkkelen til suksess er å sjå areal og planlegging saman. Det er da me lykkast med det. Som eg òg sa: Når det gjeld nokre av dei tiltaka me har valt å prioritere når me har kome med ulike ordningar, ser me at det ikkje nødvendigvis har blitt brukt opp. Når det gjeld byvekstavtalane, ser me at der går tiltaka bra, der lykkast me med det. Me har det no i dei fire største byane, og eg nemnde no fem nye byområde som eg iallfall har ein ambisjon om å kome i gang med. Eg har vore tydeleg i dialogen med Tromsø, som er klare, men da må sjølvsagt dei stille opp på heimebane.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Noko av det som har bekymra meg, er at me ikkje har greidd å bruke opp ein del av dei pengane som me har sett av til dette, og da seier det noko om at me òg må sjå på strukturen. Så tenkjer eg at når me f.eks. kjem med ulike pakkar for veg og sykkelveg, er det viktig at me ikkje først byggjer vegen, får ei overskriding, og så stoppar me opp før me har bygd gang- og sykkelveg, sånn som me òg har sett eksempel på. Så eg ser at det er ein positiv ambisjon, men det er noko med dei systema me har, som er der i dag. Fleire representantar har òg nemnt eksempelvis dei normalane me har. Me skal ha kvalitet òg når det gjeld sykkel, men med ein fleksibilitet som gjer at når me først utvidar ein veg, bør me utvide han litt til, sånn at me får gang- og sykkelvegar i Distrikts-Noreg f.eks. Det er ikkje tvil om at det å byggje gang- og sykkelvegar ofte er store løft i Distrikts-Noreg, og det meiner eg me bør sjå på i NTP.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Eg hadde jo gleda av å få lov til å opne ein ekspress-sykkelveg som var initiert av Framstegspartiet da dei sat i regjering. Ja, det hadde ein betydeleg kostnad, men det kostar når ein skal byggje den typen verkemiddel i byområde. Så deler eg representanten Johnsens intensjon om at me må ha ein fleksibilitet, og det jobbar me med. Og som eg har sagt fleire gonger, er det slik at me ikkje har greidd å bruke opp alle midlane me har sett av til desse områda. Det synest eg er eit nederlag, for det er så store behov for sykkel- og gangvegtiltak i Distrikts-Noreg. Eg synest den utviklinga me ser i dei fire største byane og rundt byvekstavtalane, har vore veldig bra, men heile Noreg fortener dette, og me veit at det ofte er store løft for ein distriktskommune eller for fylka å gjere det same, å byggje gang- og sykkelvegar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Eg synest eg har fått fleire gode spørsmål i denne replikkrunden, som nettopp tar opp dette med å sjå heilskapen. Sjølv om E18-prosjektet er omdiskutert, eit prosjekt der det kjem ein motorveg, ser me der nettopp sykkel- og gangveg i den heilskapen, og det trur eg er veldig bra. Eg brukte òg Bømlo som eit eige eksempel. Da dei bygde ny veg, brukte dei ein del av gamlevegen til bl.a. gang- og sykkelveg, heilt naturleg. Dei sparte kostnader, men dei såg det inn i ein heilskap. Eg trur representanten Fasteraune har heilt rett. I altfor stor grad har me tenkt at me først byggjer vegen, og så skal me byggje gang- og sykkelveg i etterkant. Me må sjå dette i ein heilskap, og ser me det samtidig, får me til eit langt betre resultat.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Det er ingen tvil om at elsykkelen gir oss veldig mange nye moglegheiter, og det er veldig positivt så å si i alle føringar, men me får òg ei problemstilling som dette, for det er klart at ein elsykkel har i seg ei veldig stor motorkraft. Det å sjå på dette inn mot den typen område er ei problemstilling som eg synest representanten Fasteraune fortener honnør for å ta opp, men det er ikkje nødvendigvis berre eit enkelt svar på det, for me veit kor sensitivt dette området er. Me har hatt hytteutbyggingar, me har hatt turisthytter som me har vurdert veldig nøye, me har hatt vegstrekningar, me har hatt vegar som me faktisk har sagt ikkje skal vere tilgjengelege i dette området. No er eg inne på ansvarsområdet til ein annan statsråd, merkjer eg når eg snakkar. Eg trur ein må sjå på det, for dette er eit nytt verkemiddel som kjem. Men det er klart, det er ikkje så stor forskjell i hastigheit på ein elsykkel og ein moped.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-12-04:
Eg tar ordet berre for å oppklare to ting til slutt. Det eine gjeld spørsmålet frå Nævra, og det andre er det som Tor André Johnsen tar opp. Eg har lyst til å seie at når det gjeld vegnormalane, ser me det som ei eiga sak – det me òg har diskutert tidlegare i denne salen, om korleis me kan få større fleksibilitet til nokre av kvalitetskrava der me meiner at det er forsvarleg. Så trur eg me må ta med perspektivet til Gunnes inn i det, men eg trur likevel me kan sjå på det. Noko av det eg opplever, ikkje minst når eg er ute i Distrikts-Noreg, f.eks. der det er to sentrum med to–tre kilometer imellom, er at mange ønskjer ikkje berre å ha veg der, men dei ønskjer òg ein gang- og sykkelveg som gjer det trygt ikkje minst for barn og unge å dra til sentrum. Til det som representanten Nævra tar opp, har eg ikkje betre svar enn det eg har gitt tidlegare. Det er noko me må sjå på. Kvifor får me ikkje brukt opp desse midlane? Det kan vere knytt til eigendel. Det kan òg vere at berre det å prosjektere dette tar for mykje resursar, og at det er først når ein gjer det store andrearbeidet, at ein i realiteten bør føreta eit gang- og sykkelvegprosjekt. Det er noko av det me ser på. Eg håpar at nettopp sykkel skal prege Nasjonal transportplan. Det gir ein god effekt, og utan å gå for langt med pisk og gulrot er det ikkje tvil om at det òg er nokre som set seg på sykkelen fordi dei ser at alternativet kan vere litt krevjande. Og nettopp i byar er det slik heilskapen må vere.