Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-11:
Først vil jeg takke saksordføreren for godt samarbeid om ny friskolelov og for en ryddig presentasjon av saken. Fremskrittspartiet mener at et mangfold av både offentlige og private skoler er det som gagner elevene best. Vi har tro på konkurranse i skolesektoren og at det kan gi en bedre skole, samtidig som det er viktig å ivareta og satse sterkt på den offentlige skolen. Vi er for at elever og foreldre bør ha mulighet til selv å velge den skolen som passer elevens ferdigheter og ønsker. Fremskrittspartiet er derfor positiv til at det nå er flertall på Stortinget for å åpne for at det kan etableres flere typer friskoler i Norge. Fremskrittspartiet mener forslaget slik det nå ligger, er et godt og bredt kompromissforslag som vil stå seg over tid. Grunnlaget for godkjenning utvides. De to nye grunnlagene er videregående opplæring i yrkesfaglige utdanningsprogram og særskilt profil. Jeg synes det er verdt å merke seg at et flertall av høringsinstansene støtter en utvidelse av grunnlaget for godkjenning. Fremskrittspartiet mener at flere friskoler bidrar til økt mangfold og læring mellom skoler. Offentlig finansierte friskoler bidrar også til å sikre den enkeltes reelle mulighet til å velge en privat skole. Flere aktører har vist interesse for å kunne etablere skoler som ikke faller inn under dagens grunnlag, slik som realfagsgymnas, private yrkesfagskoler o.a. Fremskrittspartiet mener at den endringen vi nå skal vedta, vil rette opp det som vi oppfattet som urimeligheter i nåværende privatskolelov. Yrkesfagopplæringen i Norge foregår i tett samarbeid mellom skolen og bransjene gjennom bl.a. lærlingordningen. Vi mener at økt samarbeid mellom skole og næringsliv er positivt og bør utvides. At også bransjene selv nå får adgang til å starte frittstående skoler som gir et alternativt og supplerende utdanningstilbud til elever som ønsker opplæring i yrkesfaglige utdanningsprogram, er et viktig tiltak i så henseende. At skoler med særskilt fordypning innenfor bestemte fagretninger og yrkesfaglige skoler skal ha mulighet til å starte opp, er en viktig liberalisering av loven. Det gir rom for at nye og kvalitativt gode skoletilbud får adgang til å starte og dermed sikre et større mangfold og valgfrihet for elevene. Dette mener vi er positivt. Fremskrittspartiet vil understreke at den nye loven gir både trygghet og forutsigbarhet for elever og ansatte. Det har spesielt fra arbeiderpartihold vært hevdet at det nå åpnes for et frislipp av privatskoler, og en sammenlikner loven med svensk lovgivning på området. Det er ikke mulig å sammenlikne. Reguleringene i den loven vi skal vedta, er helt annerledes og langt strengere enn i den svenske skoleloven. Å drive skole er et stort ansvar, og Fremskrittspartiet mener derfor det er viktig at det skal stilles krav om både registrering og innskuddskapital før godkjenning. Fremskrittspartiet mener at friskoleloven legger til rette for seriøse aktører som ønsker å drive skolevirksomhet av høy kvalitet gjennom et godt regelverk og effektive og tydelige virkemidler. Blant annet inneholder loven en ny bestemmelse som gir tilsynsmyndighetene mulighet til å pålegge juridiske enheter og enkeltpersoner karantene. Fremskrittspartiet støtter også regjeringens forslag om å presisere at ikke bare drift av annen virksomhet, men også eierskap i slik virksomhet er omfattet av lovens forbud mot annen virksomhet enn skole. Fremskrittspartiet vil understreke at det i loven er en viss fleksibilitet, slik at det der det er hensiktsmessig, kan tillates noe tilleggsvirksomhet, herunder utleie av lokaler i skoletiden. Fremskrittspartiet har i mange år arbeidet for å bedre finansieringen for friskoler, og vi mener det bør vurderes å innføre en utvidet adgang for friskolene til å bygge fri egenkapital, som på kort og lang sikt vil komme elevene til gode ved hjelp av skolens ordinære inntekter, når den økonomiske situasjonen ligger til rette for det. Disse midlene må det ikke være lov å ta ut av skoleselskapet. Friskolene kan ha behov for en noe utvidet adgang til å bygge opp egenkapital for å sikre trygghet og forutsigbarhet i skolens økonomi. Muligheten til å bygge opp egenkapital med inntekter fra tilleggsvirksomhet må vurderes i forbindelse med forskriftsreguleringen. Fremskrittspartiet vil påpeke at også private skoler har behov for gode, funksjonelle skolebygg. Tilskuddsgrunnlaget til friskolene tar utgangspunkt i gjennomsnittlige driftsutgifter i den offentlige skolen. Avskrivingskostnader for varige driftsmidler som skolebygg er ingen driftsutgift, men en kostnad knyttet til driften, og den er dermed ikke innlemmet i tilskuddsgrunnlaget. Fremskrittspartiet mener at tilskuddsgrunnlaget i større grad bør ta utgangspunkt i reelle kostnader knyttet til skoledrift, og at private skoler skal få tilskudd som sikrer mulighet for gode, funksjonelle lokaler. Med bakgrunn i dette ber flertallet regjeringen om å utrede hvordan kostnader til bygg bør innlemmes i tilskuddsgrunnlaget og utrede innlemming av avskriving av varige driftsmidler i tilskuddsgrunnlaget til friskolene. Jeg vil videre vise til at regjeringen har varslet en egen stortingsmelding om livslang læring og utenforskap i løpet av 2015. Livslang læring er noe Fremskrittspartiet lenge har ment at det er behov for å få en grundig gjennomgang av, fordi innholdet i yrker endrer seg, og fordi flere av ulike grunner har behov for å skifte yrke. Med dette som bakgrunn mener Fremskrittspartiet at Stortinget i arbeidet med denne må foreta en grundig gjennomgang av tilrettelegging for skole og utdanning for voksne elever i tråd med den enkeltes og samfunnets behov. I den forbindelse bør også voksnes tilbud i friskoler utredes. For å kunne gi et reelt tilbud til voksne elever i friskoler ser Fremskrittspartiet det som avgjørende at man ved slike tilbud får muligheten til å prioritere voksne elever uten skolerett foran søkere med skolerett. Disse skolene gir i dag en god opplæring som er tilpasset den enkelte. Fremskrittspartiet vil også påpeke at det i dag er svært få offentlige skoler som tilbyr utdanning i verneverdige fag. Elever som ønsker utdanning i disse fagene, kan i liten grad velge et offentlig tilbud. Samtidig er det et stort behov for den kompetansen og kunnskapen som disse fagene representerer. Det påhviler også Norge en forpliktelse til å ivareta denne kunnskapen, bl.a. gjennom UNESCOs konvensjon om vern av den immaterielle kulturarven. Voksne elever uten rett til videregående opplæring utgjør en viktig elevgruppe for skoler som tilbyr utdanning innen små og verneverdige håndverksfag. Fremskrittspartiet regner med at regjeringen kan finne gode måter for å legge til rette for skoler med verneverdige fag.