Jørn L. Stang (Fremskrittspartiet), 1998-12-03:
I budsjettinnstillingen fra justiskomiteen er det et eget kapittel om narkotika i fengslene. Det indikerer at komiteen ser dette temaet som særs viktig når man samtidig ber om tiltak og vektlegger disse spørsmål i en budsjettdebatt. Komiteen hilser samlet velkommen den planen som justisministeren har lovet skal legges fram i god tid før påske. Det er viktig at dette temaet får en snarlig behandling når vi vet hvor omfattende narkotikabruken og narkotikaomsetningen er i norske fengsler. I denne forbindelse er det av avgjørende betydning i bekjempelsen av narkotikaondet at det politiske miljøet gir klare signaler om at mildere straffer for narkotikalovbrudd ikke tolereres, og at lovverket bør skjerpes betraktelig. 32 av 46 narkotikadommer som ble behandlet av Høyesterett i perioden fra 1995 til 1997, endte med reduksjon av straff. Bare fire av sakene endte med at straffen ble skjerpet. I likhet med ordensetaten er Fremskrittspartiet meget bekymret for utviklingen når så mange narkotikaforbrytere kunne glede seg over mildere straff etter å ha fått prøvet sin straff for Høyesterett. Avgjørelsene som tas av Høyesterett, danner ofte presedens og blir rettledende for de øvrige rettsinstansene. Det er derfor et negativt signal landets øverste domstol gir til by- og herredsrettene og lagmannsrettene når man således gir uttrykk for at straffeutmålingene i underrettene generelt ligger for høyt i narkotikasaker. Derfor er det Fremskrittspartiets intensjon å gi like klare signaler tilbake til vårt rettsvesen om at man er på kollisjonskurs med lovgiverne. Jeg forutsetter at dette inkluderer Regjeringen og landets justisminister. Fremskrittspartiet registrerer at politi og tollvesen gjorde store beslag av amfetamin i fjor, og at dette var en kraftig økning fra tidligere år. Innførsel av amfetamin er ett eksempel på områder hvor Høyesterett har bidratt til en reduksjon i straffenivået. Tidligere risikerte narkosmuglere 15 – 21 års fengsel hvis de innførte 2 kg amfetamin eller mer. Politietaten er meget bekymret over utviklingen og mener at en reduksjon av straffenivået i narkotikasaker er særlig negativt fordi det skjer i en tid hvor narkotikaen formelig flommer over grensene, hvor narkotikabeslagene ikke synker og det stadig kommer nye narkotiske stoffer inn på markedet. En nedgang i straffene ser ikke Fremskrittspartiet som noe forebyggende – tvert imot. Regjeringen påpeker at kampen mot organisert kriminalitet skal skjerpes ved bl.a. å rette innsatsen mot internasjonale forbryterorganisasjoner, bl.a. via tiltak mot illegal innvandring. Derfor finner Fremskrittspartiet det særs motstridende når den samme regjering vil utvide innvandringsmulighetene til Norge ved mer såkalt human asyl- og flyktningpolitikk. Dette er å sende feil signaler til omverdenen. Vi vet at i dag har utenlandske bander som søker tilflukt i Norge, faktisk kontroll over 90 pst. av narkotikaomsetningen, spesielt i norske fengsler. Når det heller ikke forefinnes lov som sier at utlendinger som begår kriminelle handlinger, skal utvises fra kongeriket, er det å gjøre døren høy og porten vid for kriminelle elementer fra utlandet når det gjelder å kunne etablere seg i landet. I bekjempelsen av kriminaliteten trenger politi, påtalemyndighet, rettsvesen og fengselsvesen mer midler til sine respektive etater. Derfor foreslår Fremskrittspartiet ikke bare en generell styrking av justisbudsjettet, men vi ser også nødvendigheten av å omprioritere midler mellom administrative enheter til nødvendige oppgaver innenfor det totale justisbudsjett. Til slutt vil jeg si at Fremskrittspartiet bl.a. er tilfreds med vedtaket som ble fattet i forbindelse med kriminalomsorgsmeldingen om bygging av et nytt regionfengsel for Østlandet. Vi ønsker at det bevilges 5 mill. kr til forprosjektering av et nytt fengsel i Østfold og en utvidelse av utdanningen av fengselsbetjenter.