trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Tiden vil vise hvem som kommer best ut av de tiltakene man har innført, og hvordan dette har fungert. Det kan vi gjøre opp regning for. Vi har sagt at vi skal ha et stort forskningsprosjekt om disse spørsmålene etter hvert. Så får vi se hvem som kommer best ut av Norge og Danmark. Har det vært barrierer eller annet for andre? Det er vanskelig å si det på forhånd – vi får se det i ettertid. Jeg spiller i hvert fall ikke med norske arbeidsplasser og muligheten til å få det til. Det er hovedgrunnen. Jeg er enig med representanten Lysbakken i at eiendomsselskapene burde ha satt ned husleien. Derfor ga vi ikke 100 pst. dekning av faste kostnader i kontantordningen. Det skulle være et insentiv til å forhandle med sine huseiere om å få ned leien også den veien, i alle fall midlertidig. Mange av dem vil ha interesse av å gjøre noe av dette, for hvis selskaper går konk, vil de ha større problemer med å få inn husleie i tiden fremover. Så det er et insentiv for å få det til i den ordningen vi har laget.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
La meg ta eksemplet som ble nevnt i forrige spørsmål, nemlig spørsmålet om utleieordningen. Hvis vi skulle satt som betingelse for at en enkeltbedrift skulle få støtte fra kontantstøtteordningen, at deres utleier hadde sagt ja til å redusere husleien, er det ikke utleieren som hadde blitt rammet. Det er den bedriften og de arbeidsplassene vi hadde forsøkt å redde, som hadde blitt rammet hvis de hadde hatt en utleier som hadde sagt at det ikke var mulig. Det er mange utleiere som har satt ned husleien noen steder, og som vet at det er en nødvendig del. Men en slik detaljstyring av næringslivet kan få mange andre konsekvenser. Vi er nå opptatt av at alle bør bidra, vi må alle stille opp for å sørge for at Norge kommer seg igjennom, men vi bør ikke lage regler som kan bidra til at arbeidsplasser går tapt fordi man vil drive med symbolpolitikk.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Jeg er forberedt på at vi skal gjøre kraftige tiltak for å bidra til at vi får ned utslippene i Norge, og at vi kommer inn på rett spor globalt. Det jobber Norge og norske myndigheter med hele tiden. Men det betyr ikke at vi nødvendigvis er enig med Miljøpartiet De Grønne i alle tiltakene eller hvordan vi gjør det. Det er viktig å understreke. Men det er slik at Norge nå gradvis skal over til arbeidsplasser som er mye mer knyttet til et grønt skifte. Vi skal ha en annen type energiutvikling i Norge, vi skal elektrifisere betydelig mer fremover. En av grunnene til at vi har villet ha endringene i skatteregimet for oljebransjen, er at vi vil realisere mange av kraft-fra-land-prosjektene og elektrifiseringsprosjektene som er nødvendig for å få ned punktutslipp i Norge. Det er selvfølgelig en annen strategi enn den Miljøpartiet De Grønne normalt ville ha lagt seg på, men det er flere veier til å nå det samme målet. Vi jobber nå med en hydrogenstrategi for å se på industriutvikling, men også på utviklingen av andre energibærere for transport i fremtiden – viktige løsninger som sannsynligvis både kan gi arbeidsplasser i Norge og bidra til lavere CO 2 -utslipp i fremtiden. Vi jobber med sirkulærøkonomi, det skal komme en egen handlingsplan om sirkulærøkonomi hvor vi også ser på hvordan vi kan bruke alle materialer, gjenvinne mye mer og bruke de verdiene som i dag går bort, og der er faktisk industrien i Norge et eksempel til etterfølgelse. I løpet av de siste 20–30 årene har man av biprodukter som før ble kastet og deponert steder, fått utrolig mye mer verdier og produkter. Men det er også et område hvor vi må jobbe med mer teknologi, og det er store endringer som skal til.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Jeg ser ingen motsetning mellom det denne regjeringen gjør, og det EU har lagt opp til i sin «green deal» – eller det arbeidet og den retningen vi har. Hvis handlekraft er å erklære handlekraft, ikke vise hva man gjør, er det for meg et litt impotent system å være politiker på. Det er handlekraftig å gjøre ting fremover, det er det viktigste, og vi har altså en plan for å gjøre dette. Vi jobber nå enda mer for å komme tilbake med stortingsmeldingen om oppfølgingen av Klimakur, slik at vi skal nå våre mål om kutt i CO 2 -utslippene i Norge frem mot 2030. Men det er jo slik at det krever noen andre tiltak. Vi skal bevare arbeidsplasser samtidig, vi skal videreutvikle nye arbeidsplasser, vi skal gradvis gå videre. Og så mener jeg at selv om gass kanskje ikke er den langsiktige løsningen i et europeisk perspektiv, er det fortsatt slik at ikke noe fornybart system klarer seg uten noen stabilisatorer, og gass er en bedre stabilisator i Europa enn f.eks. kullkraft.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Vi er klare for å gjøre de tiltakene som vil kutte CO 2 -utslippene i forhold til målene våre. Men det er ikke sikkert at det er MDGs politikk som kommer til å gjøre det. For eksempel mener jeg at motorveier, i et perspektiv hvor det er nullutslippsbiler som kjører på dem, er helt fint. Det binder sammen arbeidsmarkedsregioner, det sørger for å styrke konkurransekraften for et land som er spredtbygd, det kan gi mer effektive løsninger for nullutslippstransport enn f.eks. storstilt jernbaneutbygging kommer til å gjøre over tid, fordi det er mer fleksibelt og nærmere folk. Da er vårt utgangspunkt ikke å ta vekk det som binder Norge sammen, men å sørge for god samferdsel fremover, sørge for at de transportmidlene vi har, er nullutslippsbiler og nullutslippsløsninger. Det er derfor hydrogensatsing er viktig, fordi nyttetrafikken, varetransporten, neppe kommer til å kunne klare seg bare med elektrifisering. Da må de kanskje klare seg med løsninger hvor vi har andre drivstoff fremover.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Hydrogen er et tema som kommer opp i fase 3, på det planet vi er nå. Vi jobber med denne strategien knyttet til hydrogen, med enkelttiltak og tiltak som kommer til Stortinget. Så er vi ikke ferdig med all behandling, men det er ett av temaene. Ammoniakk er selvfølgelig et annet tema som kan komme, men det gir ikke helt nullutslipp i produksjonen på samme måte. Når det gjelder fangst og lagring, skjønner jeg iveren. Jeg skjønner det, men vi må bruke den tiden vi trenger til å få kvalitetssikret disse prosjektene godt nok til at vi kan ta en investeringsbeslutning. Det er milliardbeløp som skal brukes de neste årene hvis man skal realisere fangst og lagring. Da må vi ha et beslutningsgrunnlag, vise kostnadsbiten og ikke komme i den fasen hvor vi var, at vi plutselig må legge noe vekk fordi det sprekker på grunn av at man har rushet prosjekter. Vi må lære av Mongstad. Det ble aldri et CCS-fangstanlegg på Mongstad, fordi man kanskje hadde feil utgangspunkt da man startet prosjektet.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
De justeringene og områdene vi har sett på i flere av disse kompensasjonsordningene, har vært for å treffe personer eller bedrifter som ikke er organisert på samme måten, i aksjeselskapsformen, for å sørge for at de ikke faller utenom kompensasjonsordninger. Det er vel den hovedbiten av endringer vi har gjort knyttet til dette spørsmålet.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Svaret på det er at å stramme inn på kravene for ordningen ikke går ut over utleierne, det går ut over de bedriftene som leier. Hvis vi skal si at de ikke får penger til å dekke sine faste utgifter hvis utleierne ikke har satt ned leieprisen, betyr det i praksis at vi gjør folk konkurs. Bedrifter kommer til å dø. Det er det som er vårt virkemiddel i denne ordningen. Det ligger ikke et virkemiddel overfor utleiere knyttet til denne kontantstøtteordningen. Jeg går ut fra at vi alle har den samme intensjonen. Vi har appellert sterkt til at utleiere skal redusere, men de har også lån og avdrag og ting som skal betales. De har tomme lokaler noen steder, og de har utfordringer med finansiering av prosjekter. Verdiene har falt. En av de tingene som har falt absolutt mest i bygg- og anleggsektoren nå, er næringsbygg og prosjekter knyttet til det. Det er ikke unaturlig i en tid da man kanskje vil se flere tomme kontor- og butikklokaler fremover.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Det utvalget som nå leverer til tredje fase, har sett mest på hvordan tiltakene har fungert, og hva slags tiltak som vil være mest virkningsfulle overfor de utfordringene vi ser på mer kort sikt i norsk økonomi. Det langsiktige utvalget som ble nedsatt på fredag, som skal se på virkemidler frem til 2025, har et relativt åpent mandat. Det er ikke spesifisert at de skal se på ulike fordelingseffekter, men de har et relativt åpent mandat til å se på hva som skal til for å sikre arbeidsplasser, og hvordan den økonomiske utviklingen kommer til å være. Jeg kan ikke si om de kommer til å ta med seg spørsmålet om noen har sittet igjen med ekstra inntekter knyttet til dette. Det er selvfølgelig noen bedrifter som går bedre enn andre i denne situasjonen. Dagligvarebransjen går bedre, men de har også utgifter knyttet til smitteverntiltak, og folk har stått på for å jobbe der. Fordi folk har handlet mer, har dagligvarebransjen gått bedre enn en del av de andre, men å kalle det en pandemisk profitt, vil jeg si er feil. De har stått på og jobbet og bidratt til at landet har gått godt i denne tiden.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
En av de tingene jeg synes er bra med de krisepakkene vi har laget, er at vi ikke har hatt moralsk fordømmelse når det gjelder hva slags aktivitet man driver med, om man er i det segmentet eller det segmentet, som lå under i Anette Trettebergstuens kommentar nå, med en forakt for at noen jobber i en butikk, for at man trenger sikkerhet, for å ha solgt de og de varene. Det synes jeg faktisk det er en dårlig idé å gjøre. Jeg synes ikke vi skal ha den moralske pekefingeren når det gjelder hvem som får – jobber er jobber, arbeidsplasser er arbeidsplasser. Så er vi veldig opptatt av å forsøke å finne en løsning nettopp for bruktbutikker, attføringsbedrifter og andre. Det som er vanskelig med disse ordningene, er at fordi de ikke er aksjeselskap, fordi de ikke følger alle de samme reglene, har det vært vanskelig å lage dette. Vi får ikke på plass alt, vi jobber døgnet rundt i departementene, men vi har det på listen, og vi kommer tilbake til det.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Kreftforeningen er ikke en liten, ideell aktør. Det er en stor, ideell aktør, og de gjør et fantastisk arbeid. Vi er opptatt av å ta vare på alle disse. Vi har altså ikke klart å finne en løsning i revidert nasjonalbudsjett for disse, men vi jobber videre med spørsmålet og saken. Det skyldes at de forenklede metodene vi har hatt, har vært beregnet for den store bredden av f.eks. aksjeselskap, som innrapporterer etter et visst system. Det at man har ulike retninger av andre organisasjoner, betyr at man må være mye mer detaljert for å dekke opp alle dem. Vi har altså jobbet utrolig mye med mange løsninger, men vi er ikke i havn med disse løsningene.
Erna Solberg (Høyre), 2020-05-13:
Det er nettopp det denne krisepakken er rettet inn mot – å redde journalistikken, redde dekningen, redde mediebiten. Det er en del mediebedrifter som ikke driver med ordinær journalistikk, nyhetsformidling eller annet, som kanskje kommer til å falle utenfor dette. Det er viktig å si at mediehusene har fått et fall i inntekt. Det er litt ulikt mellom de ulike bransjene, men de får en dekning, og mange av dem har hatt mindre fall i inntektene sine enn det vi setter som kriterier i kontantstøtteordningen og for mange andre bedrifter. Jeg kan skjønne at man ønsker å gi mer penger til dem, men vi gir denne gangen en betydelig sum som i størrelsesorden er en dobling av det som vil være mediestøtten normalt. Det er et solid bidrag til dem, men vi kan ikke dekke opp for alle bransjer, f.eks. for alle annonseinntekter som tapes rundt omkring. Staten kan ikke påta seg alt det, på samme måte som staten ikke påtok seg å dekke annonseinntektene på noe tidspunkt når det var kriser under den rød-grønne regjeringen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-05-13:
Det skapes et inntrykk av at det øses penger utover private bedrifter, men sannheten er at så langt har de ordningene som har blitt vedtatt, blitt brukt i liten grad. Både fra Statens obligasjonsfond og lånegarantiordningen meldes det tilbake om at det er vanskelig for mange å få tilgang på penger. Fra kompensasjonsordningen, som det er satt av 50 mrd. kr til, har det så langt blitt utbetalt, sist jeg så, under 1 mrd. kr. Det er altså ingen tvil om behovet. Hver eneste dag mottar alle i denne sal fortvilte mailer fra personer som er redde for at livsverket skal gå tapt, og fra bedriftseiere som rett og slett er i en forferdelig vanskelig situasjon. Sesongbedriftene vet vi nå venter veldig utålmodig på en avklaring av hvilken ordning regjeringen legger opp til, men mitt spørsmål er rett og slett: Betyr ikke dette at det er noe feil med ordningen når behovet er der, men pengene i så stor grad fremdeles ikke kommer til utbetaling?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2020-05-13:
Det er jo også sånn at oljeindustrien og oljenæringen er i en krise. Det er uten tvil Norges viktigste næring. Det er 225 000 arbeidsplasser, enten direkte eller indirekte, i den næringen. Tilbakemeldingen fra en samlet bransje – ikke bare oljeselskapene, men hele leverandørindustrien – er at de tiltakene som regjeringen har foreslått, langt fra svarer på behovene som bransjen har. Det vil heller ikke utløse investeringer som vil sysselsette titusenvis av mennesker. Faren er da rett og slett at mange bedrifter kommer til å gå over ende, og at mange kan miste jobben. På verftene både i Verdal og på Stord holder de nå pusten for hva Stortinget kommer til å vedta i den saken. Mitt spørsmålet er rett og slett: Gjør det ikke inntrykk når statsministeren får tilbakemeldinger fra en samlet bransje om at de forslagene som regjeringen legger fram, ikke er tilstrekkelige, og at dette rett og slett kan føre til at tusenvis av mennesker mister jobben?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-05-13:
Jeg skal litt tilbake til kommunene, for kommunene og de ansatte i kommunene har gjort en formidabel innsats gjennom denne perioden. De har gjort jobben for regjeringen når det gjelder å beskytte våre eldre, når det gjelder smittevern, når det gjelder nå å gjenåpne barnehager og skoler. Det hjelper ikke så mye å si at kommunene skal roe seg ned, for usikkerheten i kommunene er et faktum. De er usikre, de ser at de har hatt høye kostnader, de ser at skatteinntektene kommer til å svikte. Resultatet av en slik usikkerhet kan bli at de strammer inn, og i en tid med høy arbeidsledighet ville det vært veldig uheldig. Hvorfor vil ikke regjeringen i stedet bruke kommunene som en motor for å få flere folk i arbeid? Hvorfor vil de ikke bruke kommunene til å gjennomføre vedlikeholdsprosjekt, investeringer og infrastruktur og få hjulene i gang igjen? Det kunne kommunene ha blitt brukt til, men det er klart at da kreves det ressurser for at de skal klare det.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-05-13:
Som sagt er arbeidsledigheten rekordhøy, og statsministeren framhever sjøl spesielt privat sektor. Vi har en betydelig verftsindustri langs hele kysten, både i Egersund og Stord og Verdal, og det er hundrevis av mindre bedrifter som leverer til dem. De sysselsetter tusenvis til sammen. Nå permitteres de, og det er ordretørke. Neste sommer kan Aker Solution ha gått fra 10 000 arbeidstakere til 3 000, og Kværner kan ha gått fra 7 000 til 1 000. Hvorfor velger regjeringen å sette disse arbeidsplassene i spill med et oljeforslag som ingen i bransjen mener er godt nok, og som ikke kommer til å sørge for at aktivitet opprettholdes?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-05-13:
Forskjellen på KonKraft-forslaget i 2003 og dagens er at KonKraft-forslaget var et forslag om en varig skatteomlegging. Det man nå foreslår, er en utsatt skatt for å komme seg igjennom de neste totre årene. På mange av disse plassene ønsker man å satse grønt, de har lagt planer for det både når det gjelder havbruk og når det gjelder havvind. Men det er prosjekter som ligger noen år fram i tid. For Kværner Verdal er det ikke flere oppdrag fra neste sommer. Fornybarsatsingene kommer ikke før i 2023, og det går ikke an å skru bryteren av ett år for så å tro at man skal skru den på året etter eller to år etter. Da er fagfolk og kunnskap borte vekk, så man må dekke opp perioden imellom. Spørsmålet er: Hvorfor vil regjeringen på denne måten, med et forslag som også klubblederne på disse verftene er imot, gjøre den grønne omstillingen vanskeligere for norske verft enn den trenger å være?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-05-13:
Nedstengingen av samfunnet for å begrense smitte av korona har hatt mange tragiske utfall. Mange har blitt overlatt til seg selv, og sårt tiltrengt hjelp har uteblitt. TV2 fortalte om Geir på 77 år, som er både døv og blind og avhengig av tolkeledsager for å kommunisere og gjøre helt hverdagslige, nødvendige ting. Han ble sittende i dagevis uten noen informasjon om hvorfor ingen kom for å hjelpe. Det skal ha blitt sendt SMS, og det har blitt lagt ut informasjon på Navs hjemmeside, men det hjelper veldig lite for en mann som er både døv og blind. Monica på 49 år er avhengig av assistent for å gå på toalettet, kle av og på seg, komme seg opp om morgenen og få i seg mat. Assistentene uteble. Familien måtte overta jobben, og igjen gikk det ut over deres jobber. Svaret fra kommunen var at familien kunne få omsorgsstønad, men da ville det gå ut over vedtaket om brukerstyrt personlig assistent. I VG kunne vi i går lese om et eldre ektepar som begge døde av korona. Mannen ble lagt inn, kona ble overlatt til seg selv uten tilsyn til tross for at hun hadde symptomer. Ingen sjekket helsetilstanden hennes i denne fasen. Med andre ord: Vi hører mange hjerteskjærende historier om totalt uverdige forhold for folk som er i en svært sårbar situasjon. Da er det naturlig for meg å stille statsministeren følgende spørsmål: Hva gjør statsministeren og regjeringen nå for raskt å følge opp andre mennesker som trenger hjelp i en situasjon da samfunnet vårt fortsatt ikke er fullt ut åpnet?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-05-13:
Jeg er helt enig med statsministeren i at etterpåklokskap er en interessant øvelse, og dette var heller ikke noe forsøk på det. Jeg er enig i at dette må evalueres, men spørsmålet mitt var ikke det. Spørsmålet mitt gjelder en situasjon der det fortsatt er veldig mange sårbare mennesker der ute som har behov for hjelp for å mestre hverdagen sin, for å gjøre så naturlige ting for de fleste av oss som å gå på toalettet, som kan være i en situasjon hvor de fortsatt ikke får den hjelpen de trenger, fordi man av smittevernhensyn ikke har fått alle mennesker tilbake på jobb. Det jeg lurer på, er: Hva gjør regjeringen nå for å forsikre seg om at kommunene, som i det alt vesentlige har ansvar for disse tjenestene, sørger for at hjelpen kommer frem til alle dem som har behov for det i hverdagen sin?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-05-13:
Det er jeg veldig glad for, men la meg gå litt videre. Vi har i kjølvannet av denne pandemien også fått en ganske kraftig oppblomstring av helsekøer. Kontroller, undersøkelser og operasjoner har blitt utsatt, og mange melder om at folk har tatt mindre kontakt med fastlegen, så vi har et økende etterslep og lange køer som må tas igjen. Kreftforeningen melder om 50 000 screeningundersøkelser som er utsatt. Anslaget er vel at det er 250 000 pasientavtaler som er utsatt. Helseministeren har invitert til dugnad i forbindelse med koronapandemien, og det har vist seg å være en enorm vilje ute i samfunnet, bl.a. fra private helseaktører, til å hjelpe til. LHL-sykehuset ved Gardermoen stilte seg til disposisjon og investerte 20 mill. kr for å gjøre seg klar til å avhjelpe situasjonen, men de hørte aldri noe fra Helse Sør-Øst. Det er en regelrett skandale. Mitt spørsmål er: Vil statsministeren nå ta initiativ til at vi utnytter all ledig kapasitet i helsevesenet for å få bukt med de gryende helsekøene?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-05-13:
Jeg trodde i utgangspunktet at det var et prinsipp Høyre og Fremskrittspartiet alltid har vært enige om, nemlig at vi skal utnytte all ledig kapasitet også hos private. Da fortoner det seg litt underlig at ikke Bent Høie har tatt flere grep i denne perioden for nettopp å legge til rette for at privat behandlingskapasitet – operasjoner og andre helsetilbud – blir tatt i bruk. Jeg opplever kanskje ikke at regjeringen her er fremoverlent i skoene for å gjøre dette. Når man hele tiden snakker om at liv og helse skal komme først, mener jeg at liv og helse må komme først også når det gjelder andre alvorlige sykdommer i samfunnet, og at man ikke bare ensidig fokuserer på koronasyke pasienter. Det er mange som nå opplever store lidelser og mye smerte, mange som ikke har fått sårt tiltrengt behandling. Da handler det om å utnytte all ledig kapasitet, og jeg opplever ikke at regjeringen legger til rette for det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2020-05-13:
Da har jeg egentlig bare et kort tilleggsspørsmål: Mener statsministeren at de bevilgningene til sykehusene som kom i revidert budsjett i går, er tilstrekkelige for nå å begynne å ta ned det etterslepet som har hopet seg opp de siste to månedene?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-05-13:
Arbeidsledigheten i Norge er skremmende høy, og den må ned. Familier og bedrifter i hele Norge er usikre på egen framtid, på egen økonomi. Vi kan alle bidra: Regjeringen kan bidra, Stortinget kan bidra, hver enkelt av oss kan bidra. For alle – uansett hvilken rolle vi har – kan bidra til å redde arbeidsplasser i Norge ved å kjøpe norsk, og vi bør handle lokalt. Gjennom å kjøpe norsk og handle lokalt sikrer vi lokale arbeidsplasser og norsk industri. Står du i valget mellom å kjøpe en norsk eller en utenlandsk ost, bør du kjøpe norsk. Da sikrer du arbeidsplasser i næringsmiddelindustrien. Står du i valget – at du må bytte ut lenestolen din fordi den begynner å bli litt sliten – mellom å kjøpe en norsk lenestol fra Sunnmøre eller kjøpe en utenlandsk en, bør du kjøpe en norsk en fra Sunnmøre, og sikre arbeidsplasser, sikre verdiskaping, sikre aktivitet. Når du skal kjøpe sko og klær, så er det kanskje litt vanskelig å få tak i norsk, men du står i valget mellom å kjøpe klær og sko på den lokale butikken, eller å kjøpe det på Amazon eller i en nettbutikk, der du skaper arbeidsplasser i utlandet. Da bør du kjøpe sko og klær på den lokale nærbutikken og gjennom det sikre arbeidsplasser i ditt nærmiljø. Og på 17. mai kan du kjøpe norsk is i stedet for utenlandsk is, kjøpe norsk godteri i stedet for utenlandsk godteri, kjøpe norsk mat – for å skape arbeidsplasser og skape verdiskaping. Dette er en positiv og hyggelig dugnad vi alle kan være med på: å kjøpe norsk, kjøpe lokalt, skape arbeidsplasser, skape verdiskaping. Da er mitt spørsmål til statsminister Erna Solberg: Vil statsministeren oppfordre det norske folk til å handle norsk og gjennom det sikre arbeidsplasser?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-05-13:
Det er så mye flotte norske møbler, at det er fullt mulig å oppfordre det norske folk til å kjøpe norsk, og du får masse flott design, og det skaper masse arbeidsplasser. Men jeg merker meg at statsministeren ikke ønsker å være så tydelig. Senterpartiets leder er veldig tydelig: Kjøp norsk, kjøp lokalt, bygg landet ditt. Det er klokt. Vi hadde en debatt i Stortinget den 19. mars, der stortingsflertallet med Senterpartiet, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet fattet et vedtak om at man skulle sikre nasjonalt eierskap til viktige bedrifter, og at staten måtte gjøre seg rede til å handle hvis norske selskaper kom i spill. Vi hadde en debatt i Stortinget 31. mars, der stortingsflertallet fattet et vedtak om at man skal kunne dele opp store offentlige anbud for å bidra til at det ble flere arbeidsplasser til små norske entreprenører og norske anleggsfirma, nettopp fordi vi, stortingsflertallet, ønsket å bruke skattepenger til å bygge arbeidsplasser og verdiskaping i Norge. Høyre var – til slutt – med på det siste, men stemte mot det første. Hva har statsministeren gjort for å følge opp disse vedtakene, og hva vil hun gjøre framover?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-05-13:
I Senterpartiet er vi mer opptatt av at norske entreprenører skal bygge norske veier enn at kinesiske entreprenører skal gjøre det – det er helt riktig. Jeg vil gå inn på et av flaggskipene i Norge. Hurtigruten har seilt langs den norske kysten i 127 år og har fraktet personer og gods og vært en viktig livsnerve for den fantastiske kysten vi har. Nå, i den krisen som vi nå står oppe i, ligger to av 16 skip til havn. De seiler ikke. Det er ca. 3 000 ansatte som er permittert og ikke har jobb. Vi vet hvor avgjørende Hurtigruten er for kystsamfunn, for turistnæring, for tusenvis av arbeidsplasser også på land, og Hurtigruten har ikke fått ta del i de låneordningene som Stortinget vedtok, på grunn av at det har blitt stilt så høye avkastningskrav til disse pengene at staten skal tjene penger på det. Synes statsministeren det er rett at et solid norsk selskap som har seilt langs kysten i over hundre år, ikke kan få hjelp i den krisen vi nå står i?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-05-13:
Under koronakrisen har nordmenn holdt sammen i en dugnad for å beskytte de mest sårbare. Vi har snudd hverdagen på hodet, og det har kostet flere hundre milliarder kroner. Men vi har gjort det fordi det trengs, for når vi mennesker vet hva som er viktigst, er vi stort sett sånn rigget at vi har lyst til å bidra – også når det krever store endringer i hverdagen vår. De siste ukene har statsministeren og regjeringen vist handlekraft, tatt ledelse og fokusert på det som er det aller viktigste. En ny undersøkelse fra Opinion ser på nordmenns vilje til egen endring og forventninger til politikerne i koronakrisen, og sammenligner det med den samme viljen til endring og forventninger til politikerne til håndtering av en annen stor trussel mot liv, helse og velferd, nemlig klimakrisen. Resultatet er slående: Én av tre nordmenn mener at politikerne må være like handlekraftige i møte med klimakrisen som de har vært gjennom koronakrisen – dette på tross av at vi i det siste har hatt de mest inngripende tiltakene i fredstid. Og ikke minst: Både denne undersøkelsen og flere tidligere undersøkelser har vist veldig tydelig at flertallet av nordmenn ønsker at politikerne skal hjelpe dem med å ta klimavennlige valg. Til sammen gir dette statsministeren stort rom til å ta lederskap, også i møte med klimaendringene, som vi vet truer framtiden til barna våre. Er statsministeren klar til å vise samme handlekraft i håndteringen av klimakrisen som hun har vist i håndteringen av koronakrisen?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-05-13:
Dette svaret synes jeg er ganske oppsiktsvekkende, for jeg ba om et svar om handlekraft og vilje til forpliktelse. Det burde vært uproblematisk for en statsminister i vår tid å forplikte seg til å vise samme handlekraft i møte med klimakrisen som hun har vist i møte med koronakrisen. Den klimaledelsen som statsministeren ikke har, er i ferd med å vise seg i EU. I desember uttalte EU-kommisjonens president, Ursula von der Leyen: «I am convinced that the old growth-model that is based on fossil-fuels and pollution is out of date(…) (…) I vinter uttalte EUs visepresident at norsk gass uansett må bort når EU skal bli karbonnøytralt. EU kjøper mesteparten av gassen vår. Er statsministeren bekymret for at skattefordeler og krisepakker til oljebransjen kan føre til ulønnsomme investeringer og store tap for norske skattebetalere?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-05-13:
Grunnen til at jeg trakk fram EU her, er at det er det viktigste markedet vårt for gass, og en del av de prosjektene vi nå risikerer å stimulere til med skattefordeler til oljen, er jo prosjekter som vil komme en stund fram i tid, og det vil ta noen år før den utvinningen begynner å skje. På det tidspunktet har EU kommet enda lenger i sin plan for å kutte i sine utslipp. Det er noe jeg i hvert fall ville ha forventet at statsministeren tar inn over seg og tydelig viser at hun er obs på, for vi risikerer her et enormt investeringstap, store tap for det norske samfunn og utrygge arbeidsplasser. I tillegg vil jeg si at det å forplikte seg til handlekraft i møte med klimakrisen, egentlig bare betyr at man er villig til å si like tydelig der det vi har klart de siste ukene, nemlig at vi ser hva som er viktigst. Så vi er villige, ja, i vår tid, til ikke å gi avgiftslette til fossile biler, vi er villige til ikke å bygge de motorveiene som noen ønsker seg, fordi det er ikke det vår tid trenger mest. Det vil øke utslippene på kort sikt, og det vil øke utslippene på lang sikt – inntil alle biler er elbiler. Så er statsministeren klar for å gjøre det som trengs for å kutte utslippene innen 2030 til de målene som hun har lovet?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-13:
I gårsdagens budsjett så vi ikke bare mangelen på et kraftfullt program for å få folk i arbeid og for å sikre velferden, det vi trenger i en uvanlig situasjon, vi så også spor av regjeringens vanlige usosiale politikk. For det første at regjeringens kutt i støtteordning for barnebriller vil gi en innsparing på 160 mill. kr i år, langt mer enn anslått, for det andre at når barnetrygden ikke justeres opp til det som er riktig nivå, sparer regjeringen 209 mill. kr der. Og fordi grunnbeløpet sakker akterut, synker bevilgningene til alderspensjonister med hele 3 940 mill. kr. I den helt andre enden av skalaen enn smålige innsparinger på barn og eldre kommer altså ordningen for bedriftene, hvor det er bevilget 50 mrd. kr. Rødt er for krisepakker som sikrer arbeidsplasser, men de må være treffsikre. Et enstemmig storting slo fast at vi forventet at utbetalt støtte «ikke skal bidra til utbytte utover ordinær lønn og skatt, og at det er viktig at utleiere ikke benytter seg av at leietakere får støtte til ikke selv å bidra gjennom redusert leie». Så har det kommet flere eksempler på det motsatte i ettertid av vedtaket. Vi vet at vi vedtok ordningen på rekordtid, for det hastet å komme i gang. Både Stortinget og regjeringen hadde som forutsetning at det skulle vurderes justeringer etter den første utbetalingen. Fredag åpner altså andre søknadsrunde. Har regjeringen vurdert justeringer i ordningen for å sikre at Stortingets forutsetninger om både utbytte og husleie blir oppfylt i tiden framover?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-13:
Det var ikke svar på spørsmålet om regjeringen har vurdert å gjøre endringer for å sikre at Stortingets forutsetninger om utbytte og husleie blir lagt til grunn og oppfylt framover. Vi leser i DN at nå kommer kravene om full husleie. Virke har uttalt at så langt er det veldig få signaler om at huseierne faktisk bidrar. Det er en blanding av at utleierne skyver problemstillingen foran seg for å se hva leietakerne får i kompensasjon, og at de ikke ser noe poeng i å gi lettelser. Det er altså enstemmige merknader fra Stortinget om at man legger til grunn at utleierne skal bidra med redusert leie i perioden med nedstenging eller sterk nedgang i omsetning hos leietakerne. Likevel ser vi at de ikke bidrar på den måten. Da er spørsmålet: Hvordan kan regjeringen se at dette skjer, uten å prøve å rette opp ved å stramme inn på kravene for ordningen?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-13:
Vi ser at halvparten av pengene har gått til eiendomsselskaper så langt. Det var kanskje ikke helt intensjonen med ordningen. Så ser vi at en forsker på økonomisk ulikhet fra USA, Chuck Collins, advarer mot at kriser kan akselerere økonomiske forskjeller, og anbefaler særskatt på urimelig fortjeneste på en krise, det han kaller en pandemisk profitt. Spesielt hvis noen sitter igjen med urettmessig statsfinansiert fortjeneste, må det være i alles interesse å rette opp i det. I regjeringens rekke av kommisjoner kommer det også et ekspertutvalg som skal vurdere de økonomiske mottiltakene mot koronapandemien. Vi kunne hatt bruk for et slags teknisk beregningsutvalg som så på støtteordningen for bedrifter, og som også så på oppsamling av rikdom på grunn av krisen, og om skattene har utilsiktede konsekvenser, som kan forhindre at fellesskapet tar tapene, mens privatpersoner får urettmessig gevinst. Vil dette være innenfor utvalgets mandat, eller trengs det et eget arbeid for å se på disse sidene av krisens økonomiske konsekvenser?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Svært mange virksomheter blør nå som følge av krisen, men de fleste får også, på grunn av myndighetenes krisepakker, god hjelp til å holde arbeidsplasser og hjulene i gang. Men de som ikke har inntjening som formål, de som ikke er skattepliktige, f.eks. organisasjoner, stiftelser, frivillighet og ideelle aktører som driver viktige tjenester for det offentlige, men som samtidig ikke har fått inntektstap som følge av avlyste arrangementer eller manglende kakelotteri – eksempler på sånne virksomheter er alle attføringsbedriftene våre, viktige organisasjoner som Kreftforeningen, 4H, speiderne, ANSA, alle folkehøyskolene våre, ja i det hele tatt lag og foreninger over hele Norge og i tillegg bruktbutikkene våre – de faller utenom alle krisepakkene. Stortinget ba derfor regjeringen komme tilbake med en løsning for disse, men vi kunne i går skuffet konstatere at de fortsatt står uten løsning. Når vi samtidig vet at store taxfreekjeder som tar ut utbytte i Tyskland, eller veskebutikker i Akersgata som selger luksusvarer, mottar titalls millioner i statlig støtte gjennom krisen, er det absurd at ikke regjeringen klarer å følge opp Stortingets marsjordre om også å la bruktbutikkene våre, Kreftforeningen, 4H, attføringsbedriftene, ja alle de frivillige som land og strand rundt står på for å gjøre noe for andre, få ta del i krisepakkene. Hvorfor har ikke regjeringen fulgt opp Stortingets vedtak om også å la disse få krisehjelp?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Det ligger ingen moralsk fordømmelse i å redde noen arbeidsplasser. Poenget mitt er bare at det virker som om denne regjeringen er opptatt av å redde noen arbeidsplasser foran andre. Derfor sa også Stortinget at dem jeg nevnte som eksempler, måtte regjeringen komme tilbake med en løsning for i revidert nasjonalbudsjett. Det har ikke kommet. Vi må komme oss ut av denne krisen uten økte forskjeller i samfunnet vårt. Skal vi klare å stå sammen gjennom krisen, må folk se at myndighetene er opptatt av å behandle arbeidsplasser likt. Folk ser jo og forstår ikke at regjeringen lar store konsern få krisehjelp samtidig som de tar ut utbytte, eller at store luksusbutikker får det de trenger, mens små aktører – som bruktbutikkene våre, Kreftforeningen, 4H og attføringsbedriftene – har ikke regjeringen plass til. Hvorfor vil ikke statsministeren legge fram en løsning for de små, ideelle aktørene?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Stortingets anmodningsvedtak forklarte regjeringen klart og tydelig hvordan man skulle lage en løsning for disse virksomhetene. Et annet anmodningsvedtak regjeringen ikke har fulgt opp på en god måte, var Stortingets vedtak om at regjeringen måtte komme tilbake med en krisepakke for mediene, som nå blør grunnet krisen. Journalister permitteres og sies opp, samtidig som mediene aldri har hatt mer å gjøre enn nå – og de er viktigere enn noen gang også gjennom krisetiden. Løsningen som ble lagt fram i går, vil kun dekke rundt 20 pst. av de milliontapene mediene nå har, og to tredjedeler av landets journalister jobber i mediehus som ikke vil treffes av krisen. Synes statsministeren at det er en god løsning med en krisepakke som overhodet ikke kommer til å redde journalistikken?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justis- og beredskapsministeren: «Særlig i Oslo har det i den siste tida vært en del urovekkende hendelser i ungdomskriminelle miljøer, og i det hele har det i de senere årene vært en bekymringsfull økning i barne- og ungdomskriminaliteten. Regjeringen har i lang tid lovt at den arbeider med flere tiltak som kan motvirke dette: 1. Ny handlingsplan mot barne- og ungdomskriminalitet. 2. Forbud mot machete. 3. Nye bestemmelser for å nedlegge oppholdsforbud. 4. Forbud mot å delta i og rekruttere til kriminelle gjenger. Når planlegger statsråden at disse tiltakene vil bli avklart i regjeringen og framlagt for Stortinget?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Jeg takker statsråden for et informativt svar – og et konkret svar på flere punkter. Jeg vil gjerne følge opp et par punkter. Det ene gjelder forbud mot machete. Det er et fryktinngytende våpen som er det som er mest anvendt i disse ungdomskriminelle gruppene som bl.a. herjer i Oslo. I Granavolden-plattformen står det jo ikke at man skal vurdere forbudet, det står at man skal innføre forbudet. I praksis er det for regjeringen å tilføye ett ord i våpenforskriften § 9 første ledd, der det er en oppramsing av kniver som er totalforbudt i Norge: føye til machete der. Det er litt vanskelig for meg å forstå at man, når man sa det i januar 2019, og dette er et akutt problem, bruker så lang tid på å tilføye ett ord. Når det gjelder oppholdsforbud, vil jeg si at den lovhjemmelen som finnes i dag, gjelder besøksforbud, og politiet bruker det som en avledning: oppholdsforbud. Men det har vært problematisk flere ganger i rettssystemet, og politiet bruker mye ressurser og lang tid, så vi trenger en bedre bestemmelse.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-05-13:
Jeg takker for det svaret også. Jeg vil bare si at diskusjonen om machete, med de innvendingene som statsråden refererte – de var jo velkjente – pågikk i hele 2018. De var velkjente da regjeringen i Granavolden-plattformen bestemte seg for å si at man skal innføre det forbudet. Man burde jo ha tatt høyde for de innvendingene da man bestemte jeg for å innføre det. Når det gjelder forbud mot å delta i eller rekruttere til kriminelle gjenger, er det flott om statsråden vil si noe nærmere om når det kan komme. Vi har nå sett opprettingen av Satudarah på Østlandet, i Oslo, en internasjonal, farlig, kriminell gjeng, så det er et høyst aktuelt spørsmål å få det på plass. Noe annet i Granavolden-plattformen som regjeringen sier den skal gjøre, er å skape regler for mer effektiv inndragning. Det er også veldig viktig, fordi pengene er så sentrale i disse ungdomskriminelle miljøene som omsetter narkotika. Så om statsråden også kan kommentere arbeidet med det, ville det vært fint, for det er til daglig et praktisk problem for politiet i Oslo hvordan man skal få beslaglagt pengene.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-13:
La meg først takke representanten for et veldig viktig spørsmål. Selv om barne- og ungdomskriminaliteten er lav i Norge og de fleste ikke er registrert for lovbrudd, er det bekymringsfullt at vi ser en liten gruppe ungdommer som begår gjentatte lovbrudd. Regjeringen er opptatt av å forebygge og bekjempe barne- og ungdomskriminalitet. Det viser seg at de som begår gjentatt eller alvorlig kriminalitet, ofte har sammensatte utfordringer, lever i familier med store levekårsproblemer og ofte har behov fra flere instanser. Selv om det gjøres mye bra arbeid, ser vi manglende samhandling og samarbeid mellom tjenestene og kommunene. Vi ser også at mer kan gjøres, slik at familiene og ungdommene får den oppfølgingen de skal ha. Kriminalitet må løses i samarbeid på tvers av flere sektorer. Derfor skal handlingsplanen mot barne- og ungdomskriminalitet være tverrsektoriell. Regjeringen har til hensikt å legge den fram mot slutten av året, slik vi varslet i januar i år. Et forslag om forbud mot machete og et alternativt forslag om forbud mot lange kniver ble sendt på høring med frist 21. februar i år. Fordi det er en rekke utfordringer ved et forbud, ble høringsinstansene bedt om innspill til mulige løsninger. De innspillene fikk vi nå i mars, og vi følger nå opp hvordan dette kan løses. Det er flere måter vi kan ilegge oppholds- eller besøksforbud for barn og unge på. Barn under 15 år kan ilegges forbud mot å oppholde seg på et bestemt sted hvis opphold på stedet øker faren for at barnet begår en straffbar handling. Både unge og voksne kan dessuten ilegges besøksforbud. Dette kan også omfatte forbud mot å oppholde seg på et bestemt sted. Departementet vurderer på flere områder hvordan bestemmelsene om besøks- og oppholdsforbud kan gi en mer effektiv beskyttelse. Dersom de ungdomskriminelle er utenlandske statsborgere, kan reglene om bort- og utvisning komme til anvendelse. Jeg ga så sent som i januar i år en instruks om økt bruk av bortvisning og utvisning på grunnlag av ordensforstyrrelser overfor utlendinger uten oppholdstillatelse. I tråd med Granavolden-plattformen jobber regjeringen med flere regelendringer som vil ha betydning for arbeidet mot kriminelle grupper. Straffelovrådets utredning kom nå i mars og viser til at det er mulig å innføre et straffebud som rammer deltakelse i og rekruttering til kriminelle gjenger og organisasjoner. Jeg vurderer nå hvordan den utredningen kan følges opp. Jeg tror jeg vil si det på den måten: Mye er gjort, men mye må fortsatt gjøres. Dette er et samfunnsproblem som vi i fellesskap er nødt til å bidra til å løse.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-13:
Min lekmannstilnærmelse til ordet «machete» er som representantens – jeg hadde også det inntrykk at dette måtte være enkelt å utforme. Høringen har vist at det ikke er helt enkelt. Det er forbud mot bruk av kniv, det er forbud mot å oppbevare kniv på offentlige steder, og det er også sånn at visse kniver er forbudt etter våpenforskriften fordi kniven i seg selv er uten et «aktverdig formål», som det heter. Dessverre gjelder ikke det machete. Det viser seg at betegnelsen ikke er helt presis, ikke er helt entydig knyttet til kniver, macheter, som brukes både av kokker og av folk som går på jakt. Dette har gjort det litt vanskelig, for vi skal ha lovtekster som er helt entydige. Men vi jobber nå med å følge dette opp, og jeg håper jeg skal kunne fremme et forslag om dette for Stortinget. Det samme gjelder en mer effektiv bruk av oppholdsforbud og bortvisningsregler.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-13:
Det er helt sikkert mulig at man kunne tenkt bedre igjennom begrepsbruken på Granavolden, men vi kommer altså tilbake til det. Jeg skal presentere for både regjering og storting mulige løsninger på det. Når vi etter en høring får beskjed om at et begrep ikke er helt entydig, må man i hvert fall helt klart jobbe med hvordan det skal forstås, og det gjør vi. Vi er helt enige om at macheter er en uting, og at vi må gjøre noe med det. Når det gjelder inndragning, vil vi få en anbefaling om dette av Straffelovrådet i august. De er bedt om å gjøre et arbeid for å se på hvordan man i større grad kan få til inndragning knyttet til verdier som skriver seg fra kriminelle forhold. Så er det et lite mulighetsrom, slik Straffelovrådet har beskrevet det, for å håndheve det å rekruttere til og være medlem av gjenger. Handlingsrommet er snevert innenfor både Grunnloven og de menneskerettighetene som gjelder organisasjonsfrihet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-13:
«Dei fleste dødsfalla som følgje av koronaviruset har skjedd på sjukeheimar, og på Metodisthjemmet i Bergen har 16 av 46 bebuarar døydd av sjukdomen. Fylkeslegen har konkludert med forsvarleg drift, men at gamle bygningar, mange tilsette i karantene og dårleg testkapasitet blei avgjerande for situasjonen, og at pandemiplanen på sjukeheimen var utilstrekkeleg. Regjeringa har varsla ei tiltakspakke på 400 mill. kroner for sårbare born og unge. Vil statsråden sikre ei tiltakspakke for å styrke det kommunale smittevernarbeidet og verne sårbare eldre?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-13:
Takk for svaret. Det er interessant, det som statsråden òg viser til, at gamle bygningar blir viste til som ei av årsakene til at det vart mykje smitte på denne sjukeheimen. Da er det interessant at regjeringa har føreslått å ta bort tilskotet til rehabilitering av sjukeheimar. No ville ikkje Stortinget det slik, men eg vil gjerne utfordra statsråden på om han ikkje ser at det er viktig å stimulera kommunane til å restaurera sjukeheimane nettopp fordi òg smittevernarbeidet da kan bli enklare, og at det vil vera avgjerande i ein pandemi. Eg vil også spørja om han kan garantera at kommunar og alle sjukeheimar no får testutstyr og testkapasitet til alle, og alt av nødvendig smittevernutstyr? Det har vore kjent at det har vore stor mangel på det.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-05-13:
Mange omtalar dei eldre som dei aller mest sårbare under denne pandemien. Dei er trippelramma: Dei er dei med høgast dødelegheit, dei opplever gjerne dei største konsekvensane av smitteverntiltaka, og dei har ikkje like god tilgang til sjukehustenestene som resten av befolkninga. Det skriv òg Siren Eriksen om, seniorforskar ved Nasjonal kompetansetjeneste for aldring og helse, i ein kronikk i Vårt Land, at vi kan ikkje ha det slik at for ein person som er gamal og bur på sjukeheim, skal behandling for kornavirus vera langt dårlegare enn om personen budde i eigen heim. Poenget er at det må vera ei individuell vurdering. Eg er bekymra for om sjukeheimane har godt nok utstyr og god nok kompetanse til å ta seg av alvorleg sjuke pasientar i ei slik krise. Det er mange som er bekymra for tilgangen til vanleg sjukehusbehandling for eldre under denne krisa. Kan statsråden stadfesta at det skal gjerast ei individuell vurdering av alle?
Bent Høie (Høyre), 2020-05-13:
Regjeringen er opptatt av at mennesker med omsorgsbehov skal være trygge på at de får et godt og verdig tilbud når de trenger det. Beboere ved sykehjem er særlig utsatt i den situasjonen vi står i, både på grunn av alder og på grunn av underliggende sykdommer. Det er viktig at kommunene ivaretar alle sårbare grupper i denne perioden. Det er kommunene som har ansvaret for helse- og omsorgstjenesten, som sykehjem, og som sørger for at det er godt vedlikehold av bygningsmasse og tilstrekkelig bemanning og kapasitet. Kommunene har også ansvaret for å ha beredskaps- og smittevernplaner. For regjeringen har det vært viktig å sørge for en god stimuleringsordning til kommunene. Vi har gjennom våre budsjetter lagt til rette for nettopp å bygge og modernisere et rekordstort antall heldøgns omsorgsplasser i sykehjem og omsorgsboliger. Med en tilsagnsramme på 3,6 mrd. kr til om lag 2 000 flere og bedre heldøgns omsorgsplasser i budsjettet for 2020 har regjeringen til sammen lagt til rette for om lag 17 500 heldøgns omsorgsplasser med en samlet tilsagnsramme på om lag 29,1 mrd. kr i perioden 2014–2020. Til sammenligning ble det i årene 2008–2013 satt av om lag 7,6 mrd. kr til om lag 11 250 heldøgns omsorgsplasser. Som representanten Toppe viser til, har Fylkesmannen konkludert med forsvarlig drift. Fylkesmannen har også pekt på at å forhindre smitte ved sykehjem er krevende av flere årsaker, som at symptomene er vanskelige å oppdage, at mange ansatte måtte i karantene, og lav testkapasitet. For å møte dette har vi bl.a. bedt kommunene om å bygge opp prøvetakingskapasiteten betraktelig. Målet er at alle med symptomer på covid-19 skal ha muligheten til å teste seg. Vi følger også med på om det er behov for endringer knyttet til eksisterende boligmasse, men per nå er det for tidlig å slå fast om dagens bygningsmessige krav er gode nok til å ivareta smittevernhensyn. Så må vi selvsagt evaluere og lære når dette er over. Vi vil videre vurdere dette i samarbeid med Husbanken og Helsedirektoratet. Investeringstilskuddet har for tiden tilstrekkelige rammer, og Husbanken har ikke meldt om økt pågang fra kommunene som følge av covid-19 eller smittevernhensyn generelt. Men vi følger med på denne utviklingen og vil fortløpende vurdere behov for ytterligere tiltak spesielt rettet mot den gruppen som representanten Toppe tar opp.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-13:
Til det første spørsmålet: Ja, jeg mener det er viktig at kommunene vedlikeholder sykehjemmene sine. Det som er en diskusjon, er om staten skal fortsette å finansiere vedlikehold av sykehjem som nå begynner å bli de sykehjemmene som vi i sin tid ga tilskudd til for at de skulle få bygge. Jeg er bekymret for at kommunene selv ikke tar tilstrekkelig ansvar for å vedlikeholde og rehabilitere sine bygninger. Det var også bakgrunnen for den endringen som regjeringen foreslo i sin tid. Vi har et godt samarbeid med kommunene om å bygge opp testkapasiteten. Laboratoriekapasiteten er ikke nå et hinder for testing. Mitt inntrykk er at de fleste kommunene nå er godt i gang med å etablere gode ordninger for å teste det som det er behov for. Når det gjelder testutstyr, får de det av sykehusene. Når det gjelder beskyttelsesutstyr, blir det rettferdig fordelt mellom kommunene og sykehusene i landet. Hvis kommunene har mangel på det, er det også et nasjonalt beredskapslager som de kan få hjelp fra.