Øyvind Halleraker (Høyre), 2003-12-08:
Regjeringen la i høst fram et budsjett for arbeidsplasser, velferd og fornyelse. Regjeringens politikk for å skape og sikre arbeidsplasser gjennom moderat lønnsvekst, lav rente og konkurransedyktig krone gir nå resultater. Regjeringen er altså opptatt av at det foregår en positiv fornyelse i samfunnet generelt, men også innenfor næringslivet, og av å kunne bidra til nyskaping og utvikling og derigjennom legge grunnlaget for framtidige arbeidsplasser. Særlig innenfor energiforskning er dette viktig, fordi utviklingspotensialet er enormt. I Høyre mener vi at det må være en høyt prioritert oppgave å legge til rette for industriell utvikling for å få mer ut av olje- og gassressursene. Verdiene vil etter hvert som ressursene blir mer marginale, bli skapt gjennom ny teknologi og kompetanse. Dette vil kreve økt innsats på forskning og teknologiutvikling. Det er derfor svært gledelig at energiforskning får et betydelig løft i dette budsjettet, ja faktisk i størrelsesorden 22 pst. Hele 315 mill. kr er for 2004 satt av til energiforskning, hvorav 50 mill. kr av dette er knyttet til utvikling av renseteknologi for gasskraftverk, eller, rettere sagt, CO2-håndtering, som er et mer dekkende begrep. Både renseteknologi, hvor avgasser utnyttes til andre industrielle formål, og utskillelse av CO2 og nyttiggjøring av denne til f.eks. trykkstøtte i forbindelse med reservoarutnyttelse er svært interessant. På begge disse områdene gjøres det spennende framskritt som kan bety mye for innenlands utnyttelse av den enorme ressursen gassen representerer for nasjonen. Jeg tror jeg har hele komiteen med meg når jeg sier at vi ser med spent forventning på utviklingen av pilotprosjektene som nå er på trappene. Budsjettforliket lover også godt for realisering av innovasjonssenteret for innenlands bruk av gass til industrielt formål i Grenland. Endelig løsning knyttet til infrastruktur for gasstransport er ennå ikke på plass, men må løses i nært samarbeid mellom myndighetene og industrien. Det er flertallets uttalte oppfatning. Haleproduksjon og økt reservoarutnyttelse er forskningsområder som flertallet i komiteen ønsker skal være prioritert. Det bør være et mål å øke utvinningsgraden på sokkelen fra dagens gjennomsnitt på 44 pst. til 50 pst. Her ligger det store samfunnsøkonomiske gevinster som det er helt avgjørende at vi får realisert hvis vi skal greie å oppnå den langsiktige utviklingsbanen som ble lansert i oljemeldingen. Skatteincentiver kan også bli et viktig virkemiddel i denne sammenhengen. Den brukerstyrte forskningen som skjer gjennom OG21 og nå nyskapningene PETROMAX og RENERGI, er alle viktige for å bidra til utvikling og kommersialisering av framtidsrettet energi- og miljøteknologi. Et stort flertall i komiteen har pekt på nødvendigheten av at våre universitets- og forskningsinstitusjoner spiller en sentral rolle for å sikre kompetansebredde og beholde det verdensledende kompetansenivået som er etablert innenfor petroleumssektoren her i landet. Dette henger selvsagt også sammen med at prospektive arealer tildeles for ny lete- og utvinningsaktivitet. Derfor er det avgjørende at Barentshavet gjenåpnes for aktivitet snarest, og etter min og Høyres mening at bl.a. Nordland 6 blir med i 18. konsesjonsrunde. Det er kjent at regjeringspartiene hver for seg har litt ulikt syn på dette. Jeg har imidlertid stor tro på at man finner fram til en balansert løsning som alle kan leve med. Til slutt: Stortinget har ved flere anledninger pekt på de store NOx-utslippene som stammer fra småskipsfarten, og de relativt enkle tiltak som kan gjennomføres for å få redusert utslippene drastisk og slik bidra til at målene i Gøteborg-protokollen nås. Budsjettforliket innebærer 10 mill. kr avsatt til dette formålet, noe som er gledelig, fordi oppgradering av eksisterende skipsmotorer både er svært kostnadseffektivt og miljøeffektivt.