Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-01-19:
La meg først få takke både komité og kanskje særlig saksordfører for et svært godt arbeid med meldingen i Stortinget. Det er naturligvis slik at det som polarminister og konstitusjonelt ansvarlig for Bouvetøya-meldingen er fristende å holde et 30-minutters innlegg om Bouvetøya. Jeg skal forsøke å gjøre det noe kortere. Det er en spennende del av norsk historie. Bouvetøya ble oppdaget av franskmannen Jean-Baptiste Charles Bouvet de Lozier i 1739, men så forsvant øya mer eller mindre bokstavelig i tåkeheimen – det er nemlig ofte tåke rundt denne øya – og dukket ikke opp igjen før i 1927, da Lars Christensen ledet én av de mange ekspedisjonene mot Antarktis. I 1927 gikk de i land på Bouvetøya, plantet det norske flagget og erklærte øya for norsk territorium. Så ble det i dette hus i 1930 vedtatt en lov som definerte Bouvetøya som norsk biland. Jeg vil komme litt tilbake til det, men meldingen om Bouvetøya er altså den første samlede redegjørelsen for Stortinget om norske interesser og politikk for Bouvetøya siden den ble norsk biland i 1930. Det er kanskje ikke spesielt stor grad av nasjonal bevissthet om at det finnes en del av det norske territoriet på den helt andre siden av verden. Øya er også regnet som den mest avsidesliggende øya i verden. Det er mange som mener at Norge kan ligge litt grisgrendt til, men Bouvetøya ligger virkelig grisgrendt til. Når en ser på meldingens forside, og en ser hvor øya er plassert – med denne lille prikken her på den andre siden av jorden – forstår en hva slags avstander en egentlig snakker om. Meldingen gir en bred fremstilling av ulike forhold ved øya og havområdene rundt og av politikken som vi vil føre i årene som kommer. Øya er en viktig del av vår sørlige polartradisjon og har ofte vært omtalt sammen med våre øvrige biland, Dronning Mauds land og Peter Is øy. Disse to er omfattet av Antarktis-samarbeidet, men Bouvetøya ligger utenfor og er ubestridt norsk territorium. Stortinget behandler i denne sammenheng også regjeringens melding om norske interesser og norsk politikk i Antarktis. Arbeidet med denne meldingen har vært en god anledning til å samle kunnskap også om Bouvetøya og stadfeste politikken gjennom en egen melding til Stortinget, og som Stortinget er kjent med, ble disse lagt frem samtidig. Det er godt at de nå også behandles samtidig. På denne måten har regjeringen nå sørget for å samle kunnskapen vi besitter og politikken vi fører når det gjelder våre sørlige polarområder. Det har, som jeg nevnte innledningsvis, ikke vært mye oppmerksomhet rundt Bouvetøya. Det er også en målsetting med denne meldingen å skape interesse. Det er gitt omtale – i både tekst og illustrasjoner – av naturmiljø, geologi og hvilke aktiviteter som finner sted på øya og i havområdene rundt. Bouvetøya og territorialfarvannet rundt er et naturreservat. Øya er en viktig plattform for forskning og miljøovervåking, og denne aktiviteten har fått bred omtale i meldingen. Det er fortsatt et stort behov for kunnskap om eventuelle ressurser og verneverdige verdier i områdene rundt Bouvetøya. Gjennom meldingen bekrefter regjeringen at vi for øya og havområdene rundt vil videreføre en politikk som er konsistent, forutsigbar, kunnskapsbasert og forankret i de prinsippene som gjelder for forvaltningen av hav- og polarområdene. Hovedmålsettingene er at politikken for Bouvetøya og havområdene rundt skal være forutsigbar, med vekt på ansvarlig, kunnskapsbasert forvaltning, bevaring av naturmiljø og bærekraftig ressursutnyttelse – at vi i samsvar med våre rettigheter og plikter som kyststat skal ta vare på de unike miljøverdiene i naturreservatet og legge til rette for kunnskapsinnhenting og miljøovervåking. Regjeringen vil også videreføre Bouvetøya som plattform for kartlegging, forskning og miljøovervåking på selve øya og i havområdene rundt. I tillegg er det en hovedmålsetting at regjeringen vil ivareta Norges rettigheter og plikter som kyststat og ansvarlig ressursforvalter ved å legge til rette for videre utforskning og kartlegging av ressursene i havområdene, herunder på kontinentalsokkelen. Regjeringen legger også vekt på at regelverk og administrasjon skal være oppdatert og hensiktsmessig. Regjeringen vil gjennomgå lovgivningen for Bouvetøya med sikte på klargjøring og opprydding i regelverk og administrative forhold. I meldingen signaliserer dessuten regjeringen at det vil bli vurdert om bl.a. de statsrettslige sidene ved øya bør reguleres i egen lov. Bouvetøya er et biland. Det er norsk territorium, men ikke en del av Kongeriket Norge. Det er naturlig at det i forlengelsen av diskusjonen om en egen lov for øya bør bli vurdert om den bør endre status fra biland til å bli innlemmet som en del av Kongeriket Norge. Det trenger ikke å representere noe vesentlig skifte, som representanten Sivertsen tok opp i sitt innlegg fra denne talerstol i stad. Forskjellen på Bouvetøya og de øvrige områdene som i dag blir referert til som biland, er jo at det er grensetvister eller uenighet internasjonalt om hvor grensene skal gå. Det er ikke tilfellet for Bouvetøya. Det er helt avklart at den er norsk. Da er det et spørsmål om det ikke er fornuftig å klargjøre det gjennom å gjøre den til en del av Kongeriket Norge, slik at den blir en uavdelelig del av Norge. Det er imidlertid noe regjeringen vil komme tilbake til, og det er en vurdering som bør gjøres i sammenheng med en gjennomgang av rammeverket for Bouvetøya. Som jeg nevnte i stad, regnes Bouvetøya som den mest fjerntliggende øya i verden. Den er på størrelse med Nøtterøy i Vestfold, og den er ubebodd, i alle fall av mennesker. Det er imidlertid en ganske stor populasjon av både pingviner og pelssel som preger lokalsamfunnet ganske kraftig. Det gjør det også relativt lite sannsynlig at en kan utvide aktiviteten på øya dramatisk, for nærværet av en ganske aggressiv pelsselart gjør det noen ganger krevende å holde nødvendig ro og orden på øya. Den er også som oftest innhyllet i tåke eller skyer, og den har en bratt og steil kyst. Bortsett fra feltstasjonen Norvegia, som kun benyttes i korte perioder i sommersesongen, finnes det ikke infrastruktur der. Alle som skal dit, må derfor være selvforsynt og ha en egen beredskap. Regjeringen vil også ta sikte på å få på plass et eget regelverk om dette etter mønster fra forskrift om miljøvern og sikkerhet i Antarktis. I relasjon til diskusjonen som noen av innleggene handlet om knyttet til forskning, har jeg lyst til å minne om at vi nå bygger et nytt forskningsfartøy som er isgående, og som skal leveres i 2017. Jeg er veldig glad for at utenriks- og forsvarskomiteen i sin innstilling slutter seg enstemmig til de mål regjeringen har for forvaltningen av Bouvetøya og havområdene rundt, og at det er bred støtte for den politikken regjeringen med denne meldingen legger opp til. Med dette er det nå lagt frem et godt grunnlag for videre forvaltning av den lille, men likevel viktige delen av norsk territorium.