Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Kristelig Folkeparti legger til grunn at politiske beslutninger skal tas på lavest mulig hensiktsmessig nivå. Dette forutsetter at maktfordeling og finansiering er slik at både kommuner og fylkeskommuner har virkemidler til å ivareta sine oppgaver. Kommunen er den viktigste leverandøren av velferdstjenester. Dette krever en forutsigbar og god kommuneøkonomi, og det er i det lyset vi i dag diskuterer statsbudsjettet for 2013. Vil budsjettet bidra til å gi handlingsfrihet og bedre beslutningsmulighetene til kommunene? Det er spørsmålet. Det er bred enighet om at det må være samsvar mellom kommunens pålagte oppgaver og kommunens økonomi. Derfor er det avgjørende at statlige reformer og pålegg følges opp med tilstrekkelige frie midler. Kommunene er førstelinjetjenesten med tanke på tilrettelegging for næringsliv og samfunnsutvikling. Også dette krever at inntektene må stå i forhold til det ansvaret og de plikter dette medfører. For mange har økonomiutviklingen de siste årene i beste fall vært status quo, og dessverre er det slik for noen kommuner at de står foran store utfordringer og må kutte i sine budsjetter. Disse utfordringene ser vi bl.a. i en spørreundersøkelse blant landets ordførere og rådmenn som viser at gapet mellom forventninger og hva kommuneøkonomien gir rom for, har økt de siste årene. Vi må være ytterst forsiktige med å skyve regningen disse forventningene skaper, over på kommunen alene. Regjeringen legger altså opp til en vekst i de samlede inntektene til kommunesektoren på omtrent 7 mrd. kr. Videre foreslår regjeringen en vekst i frie inntekter til kommunene på 5 mrd. kr. Dette har bl.a. Unio og KS uttalt at kun vil være tilstrekkelig til å opprettholde drift og til å dekke utgiftene i forbindelse med befolkningsutviklingen og de løpende lønns- og personkostnader i kommunene. De hevder videre at det blir lite rom for fortsatt utbygging og heving av kvaliteten i de kommunale tjenestetilbudene. Jeg har også behov for å vise til at både KS og Unio mener at regjeringens forslag til økning i frie inntekter ikke er nok, de gir ikke rom for nye satsinger. Kristelig Folkeparti mener at kommunene må få økonomisk handlefrihet for nye satsinger bl.a. i eldreomsorgen, og at det er behov for å øke de frie inntektene til kommunene med nesten 1 mrd. kr, slik at kommunene kan øke kvaliteten i eldreomsorgen, bl.a. med flere ansatte i hjemmetjenesten og på sykehjemmene. Her vil jeg bare vise til Kristelig Folkepartis alternative budsjett, der vi foreslo å øke kommunenes frie inntekter med nesten 1 mrd. kr. De siste årene har gjelden økt dramatisk i kommunesektoren. Nettogjelden har steget fra 20 pst. av inntektene ved utgangen av 2007 til over 40 pst. ved utgangen av 2011. Under Bondevik I-regjeringen var nettogjelden så lav som rundt 10 pst. av inntektene. Dette gjør at kommunene er svært sårbare for eventuelle renteøkninger. Alt dette gjør at kommunene går en usikker framtid i møte rent økonomisk, og dette vil selvsagt begrense kommunenes handlingsfrihet, beslutningsmuligheter og selvstyre. Som Kristelig Folkeparti-politiker ser jeg på dette som svært bekymringsverdig, da vi ønsker å legge til rette for et samfunn der beslutninger tas på lavest mulig hensiktsmessig nivå. I tillegg til at kommunene går økonomisk usikre tider i møte, somler regjeringen med å rettighetsfeste elementære tjenestetilbud til befolkningen. Regjeringen somler bl.a. med å legge fram forslag til individuell rett til brukerstyrt personlig assistanse, BPA. Denne ordningen er svært viktig for å fremme selvstendighet og uavhengighet for mennesker med nedsatt funksjonsevne. Vi i Kristelig Folkeparti mener at alle med nedsatt funksjonsevne som har behov for det, må få individuell rett til denne tjenesten, helt fra fødselen. For mange er det helt avgjørende for å føle selvstendighet og verdighet, og i vårt alternative budsjett bevilget vi 150 mill. kr til dette formålet utover det som regjeringen foreslo i sitt budsjett. Vi i Kristelig Folkeparti ønsker et levekraftig lokaldemokrati som både har handlefrihet og selvstyre. Vi ser at regjeringen har skjøvet oppgaver over på kommunene, og i tillegg har de gitt kommunene regningen for mange av de oppgavene. Derfor mener jeg at det igjen er behov for å presisere at dersom kommunene pålegges nye oppgaver, må kommunene få tilsvarende økte tilskudd. Kun det vil sikre kommunene reelt selvstyre, og det kan ikke understrekes nok.