trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Det er litt vanskelig å forstå om opposisjonen, og særlig representanten Ib Thomsen, misforstår med vilje, eller om man faktisk misforstår. Dette er komplisert, så jeg kan i og for seg forstå det hvis det er en de facto misforståelse. Men poenget er i alle fall at det som nemnda har vurdert, og som representanten Thomsen etterlyser handlekraft i forhold til, gjorde vi noe med allerede 1. januar 2009. Så har praksis til dels vært noe uklar fra Navs side, og det har vi rettet opp i. Vi har skrevet brev til Nav, og det er nå en helt tydelig praksis som Nav skal rette seg etter, som dreier seg om tilfeller der man reduserer stillingen utover 20 pst. Så la oss nå legge den ballen død og heller diskutere om vi skal ha et regelverk som ikke legger opp til fleksibilitet overhodet, og nå vil jeg be representanten Ib Thomsen lytte nøye: Dersom man ønsker et helt rigid regelverk overfor bidragsmottaker, ja, så mener jeg at da må Fremskrittspartiet og Høyre klart slå fast at det også skal gjelde for bidragspliktig. Representanten Horne var inne på det så vidt, men svarte ikke på mitt spørsmål knyttet til om det også skal gjelde ved bidragsevnevurdering, der man i dag tar hensyn til eventuelle nye barn i et nytt forhold, nettopp fordi man ser at det kan være viktig å sikre at bidragspliktig har god nok anledning til å forsørge alle barna sine. Derfor er dette et regelverk som i utgangspunktet skal ta hensyn til barna, ikke til likestilling mellom foreldrene. Det er ungenes beste som er utgangspunktet her, og det mener jeg at vi må få en skikkelig vurdering av, slik at vi ikke gjør endringer som faktisk rammer barn. Som det også er blitt sagt, er det mange grunner til at man kan velge å redusere med 20 pst., det trenger ikke å være nye barn. Men det som er helt klart, er at i regelverket i dag har man rett til å ta ut 80 pst. foreldrepenger, slik at man kan være hjemme et år. For mange vil det da være slik at hvis den regelen faller bort for dem, i de tilfeller der man har skilt seg, vil det være problematisk for mange fordi de ikke vil ha fått barnehageplass i mellomtiden. For noen kan det være slik at de må være hjemme med barnet uten inntekt, med den følge at bidraget til den bidragspliktige forhøyes – altså helt uten at det var intensjonen fra forslagstillerne i denne salen. Dette er komplisert, og derfor er det viktig å sette seg nøye inn i det. Jeg vil særlig anbefale Fremskrittspartiet – og særlig representanten Thomsen – om å gjøre det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
I forbindelse med innlemmingen av de øremerkede tilskuddene i kommunenes rammefinansiering har vi hatt en omfattende prosess med de private barnehagene for å sikre forutsigbare rammebetingelser for dem. Det er nå god kontakt mellom KS og PBL, og vi har selv fra Kunnskapsdepartementets side støttet opp om det arbeid som PBL har gjort for å skaffe seg en oversikt over hvordan de private barnehagene er behandlet av ulike kommuner. Mitt klare inntrykk er at det er et forholdsvis omfattende arbeid for kommunene å sikre gode rammebetingelser for de private, men at det stadig går bedre. Da har vi tatt utgangspunkt i hva som er kostnadene for den kommunale driften. Hvis det har skjedd noen feil, eller hvis det er store overraskelser i forhold til hvordan finansieringen har vært, er det ikke urimelig at man har en dialog med de private barnehagene om det. Men jeg har ikke lyst til å gå inn og kommentere enkelteksempler i denne sammenhengen. Mitt håp er at vi skal få til et godt samarbeid mellom PBL og KS, sånn at vi sikrer en god finansiering av de private barnehagene framover.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Vi er helt avhengige av de private barnehagene for å kunne sikre et tilbud om barnehageplass til alle de barna i Norge som har rett til det. De aller fleste private barnehagene driver skikkelig og seriøst og tar ikke omfattende utbytte. Tvert imot, de er opptatt av å drive gode kvalitetsbarnehager. Derfor er det også interessant at mange av de private aktørene innenfor barnehagesektoren støtter dette forslaget. Det tror jeg de gjør fordi de ser at dersom man lager gode rammebetingelser for de seriøse aktørene, blir det også lettere å forsvare nesten 15 mrd. kr i overføring til private barnehager. De ser også at de selv er dem som først og fremst er utsatt dersom det skulle komme eksempler på at noen useriøse aktører tar store utbytter, for da ville veldig mange sette spørsmålstegn ved alle de kronene som går til de private barnehagene. Så dette er et forslag som vil slå ring rundt de private seriøse aktørene i barnehagesektoren. Det er jeg veldig fornøyd med, fordi vi trenger dem, og de leverer gode barnehagetjenester.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Jeg forundrer meg ganske mye over opposisjonen i denne saken. Høyre har det standpunktet at det skal være forbud mot utbytte fra private skoler. Men når vi nå legger et lempeligere regelverk rundt de private barnehagene, leter man bare etter en masse unnskyldninger for å la være å gå inn i den diskusjonen. Dette er altså et regelverk som KS mener er hensiktsmessig, som ikke kommunene pålegges å bruke, men som de kan bruke dersom de ser at de f.eks. har noen private aktører i sin kommune som tar ut ublue utbytter. Det mener altså Høyre at de skal nektes. For det som ville vært situasjonen hvis vi ikke gjorde dette, var at kommunepolitikere rundt omkring i en del kommuner kanskje satt med noen eksempler på voldsomme private utbytter uten at de kunne gripe inn i det hele tatt, og det er penger som de ville fått fra kommunen. Det er ikke klokt, for vi trenger å slå ring rundt seriøse private barnehager som leverer gode tjenester til våre barn.
Nikolai Astrup (Høyre), 2012-06-11:
Da den forrige klimameldingen ble lagt frem, bidro opposisjonen til at den ble mer ambisiøs og forpliktende enn det regjeringen hadde lagt til grunn. Denne gangen gjør opposisjonen det samme. Jeg har i dag hørt flere talere fra regjeringspartiene uttrykke stor glede over de fremskrittene man har oppnådd. Men man kan jo da spørre seg hvorfor det er slik at regjeringspartiene ikke legger frem disse gode forslagene selv, når regjeringspartiene har flertall og utmerket godt kunne ha foreslått disse tiltakene som de i dag fremstiller som en seier, uten opposisjonens hjelp. Vi er selvfølgelig mer enn behjelpelige når det gjelder å gjøre regjeringens klimapolitikk mer ambisiøs, men likevel, spørsmålet står seg: Hvorfor gjør ikke regjeringen dette selv?
Nikolai Astrup (Høyre), 2012-06-11:
Det har vært en lang og interessant debatt. Jeg gjorde nå et forsøk på å tegne meg sist – det lyktes jeg ikke med. Det har uansett vært en lang og interessant debatt, men det kommer en tid for alt, og nå er det snart tid for middag. Det er noe i hvert fall jeg ser frem til. Mange har vært inne på dette skillet mellom Fremskrittspartiet og de øvrige borgerlige partiene, men la meg i den sammenheng understreke at vi forrige fredag forhandlet som en blokk da det ble brudd i forhandlingene. Det forhandlingsutgangspunktet som dette forliket bygger på, var et forhandlingsutgangspunkt som Fremskrittspartiet stilte seg bak. At det så er stor forskjell på Fremskrittspartiets primærstandpunkt og hvor langt de er villige til å strekke seg i en forhandlingssituasjon, må jo være opp til Fremskrittspartiet å vurdere. Men i grunnen tegnet jeg meg for å takke for hyggelige ord både fra Kristelig Folkeparti, fra Venstre, fra Arbeiderpartiet og fra Senterpartiet. Jeg gjengjelder den takken og er glad for at vi kom i mål med det som er en mer ambisiøs og mer forpliktende klimapolitikk, og at det er bred enighet om denne. Så får vi bare ta til etterretning at vi ikke klarte å få til at det ble syv partier denne gangen. Det skyldes ikke manglende vilje fra vår side. Vi skulle gjerne sett at alle syv var med.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Eg har aldri høyrt tidlegare statsråd Erik Solheim seie noko i nærleiken av det å samanlikne med «endetidslignende tilstander». Det skulle eg gjerne sett dokumentasjonen på. Derimot hadde han den same kunnskapsbaserte tilnærminga som eg. Vi har lagt til grunn for vår politikk kanskje det mest omfattande internasjonale forskingsarbeidet nokosinne – FNs klimapanel. Då er det slik at viss vi skal følgje det, nemleg eit mål om 50 til 85 pst. kutt i dei globale utsleppa mot 2050, må både rike industriland og mange oppkomande økonomiar kutte dramatisk i sine utslepp. Vi kjem ikkje unna dei kutta i Noreg, og då er vi betre tente med å gjennomføre den omstillinga tidleg – sakte, men sikkert – i staden for å verte blant dei som vert taparane i internasjonal konkurranse fordi vi ligg etter i miljøkrava her i Noreg.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Berre først ei kort betraktning: Sjeldnare har eg høyrt nokon vere så misfornøgd med ikkje å få vere med på noko som dei synest er så dumt, som det representanten Amundsen no karakteriserer den breie einigheita som. Grunnen til at vi nok ein gong – alle partia, med unntak av eitt – er einige om måla, er at vi må bidra med både kostnadseffektive og raske kutt internasjonalt. Eit eksempel på det er regnskogsatsinga når det gjeld Brasils avskoging, kanskje det største klimatiltaket internasjonalt – fantastisk viktig. Arbeidet vi no har sett i gang med kortliva klimadrivarar, er eit anna eksempel. Men ingen land, ingen økonomiar, kjem til å sleppe unna. Då er det slik at det heldigvis har vorte ganske brei einigheit etter kvart i Noreg – sjølv om det framleis er ein del ueinigheit om tiltak og enkeltheiter – om at vi er best tente med raskt å gjere viktige omstillingar innan transport, industri og på andre område, ikkje minst fordi det òg inneber framskritt for samfunnet vårt. Dei framskritta vil ikkje Framstegspartiet vere med på, og det får vi berre respektere.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Regjeringa la fram ei klimamelding som vi meiner er svært god, som er ein brei gjennomgang av politikken, og der vi la hovudlinene for det vi no gjennomfører. Omtrent alle tiltaka her no, låg inne, hovudlinene i målsetjingane låg inne. Men så er eg, må eg seie, veldig glad for at behandlinga i Stortinget har ført til ytterlegare tiltak, konkretiseringar og pengar som har kome tidlegare – ei rekkje ulike ting. Eg gleder meg stort over at vi har den evna i Noreg, sjølv om det er ei fleirtalsregjering, til å skape ei brei einigheit om slike konkretiseringar og breidda i politikken, og at ein her i Stortinget – iallfall seks av sju parti – valde politikk framfor spel i denne debatten. Så gleder eg meg òg over at representanten Astrup kan glede seg over at han har fått lov til å bidra spesielt til det.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Som representanten sikkert vil hugse frå saka tidlegare i dag, så legg ein jo der opp til at det i framtida skal vere mogleg å tilføre kraft frå land, og legg spesielt til rette for det. Så eg vil snarare snu på det: Der legg ein opp til at det er mogleg å gjere det, dersom den totale gjennomgangen viser at det er klokt. Med klimameldinga har vi sett oss eit klarare mål om at vi skal tilføre kraft frå land når det kostnadsmessig og ut frå nett og andre omsyn er mogleg å gjere det. Eg trur det vil vere viktig, for vi veit at kraft frå land kan vere eit viktig bidrag til å redusere utsleppa i petroleumssektoren, og vi veit òg at i åra framover mot 2020 og vidare vil vi truleg ha eit kraftoverskot i Noreg og eit auka potensial for faktisk å gjennomføre det.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Min parlamentariske leiar er òg min partileiar, så eg kan vel vanskeleg gjere noko anna enn å bekrefte at eg synest at han, som vanleg, sa svært kloke ting i denne samanhengen!(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Eg og SV trur ikkje at verda kjem til å gå under. Men det mange derimot har sagt i debatten i dag, er at vi står framfor vår tids største utfordring, som vil prege heile dette hundreåret. Det å ikkje handtere klimaendringane kan få dramatiske, globale konsekvensar. Vi har ein omfattande kunnskap, ja kanskje ein større og meir omforeint kunnskap enn på noko anna felt, gjennom eitt av dei største forskingsarbeida som er gjort internasjonalt, og i den grad vi har hòl i kunnskapen, og det har vi – ting ein må jobbe meir med – bør vi leggje til grunn føre-var-prinsippet. Det er kjernen i debatten her. Så har det vore ein underliggjande debatt her som er veldig sentral, som representanten Amundsen formulerte tidleg i debatten. Han sa at vi må skilje skarpt mellom to ting: Det eine er verkelegheitsforståinga, og det andre er tiltaka. Når det gjeld verkelegheitsforståinga, er Framstegspartiet meir eller mindre på ein annan planet, i det kosmiske rom eller kvar dei er – eller i tvil om dei skal vere der. Men når det gjeld tiltaka – rett nok argumenterer dei imot mange av dei – vil dei gjerne vere med på å drøfte dei. Men for dei fleste av oss er det eit mål i politikken at det skal vere eit visst samsvar mellom dei utfordringane vi skal løyse, og tiltaka som skal løyse dei. Ofte er problemet i politikken det manglande samsvaret mellom problemstillingar og tiltak. Eg trur at dei kalde fakta om dette er: Det var ikkje mogleg i første runde å verte einige. No sit vi med ei brei einigheit, som gir eit godt grunnlag vidare. Eg vil avslutte med å seie at eg er utruleg glad for at vi har hatt ein så god og konstruktiv debatt i dag – med brei einigheit. Denne debatten har òg vist ein sterk vilje til å utfordre kvarandre på å kome vidare og gjennomføre dei mange tiltaka som ligg i klimaforliket. Det kjem til å verte krevjande å gjennomføre mange av dei, det kjem heilt sikkert til å verte behov for å justere kursen og sjå på kva som fungerer, og kva vi er nøydde til å ta endå tøffare tak i. Det er ei enorm oppgåve for meg som statsråd, og det er ei stor oppgåve for heile Stortinget å forfølgje dette klimaforliket vidare mot 2020 – og endå vidare. Den oppgåva trur eg vi er vaksne nok til å ta, etter at vi i to rundar i Stortinget har hatt breie forlik om klimapolitikken.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-06-11:
La meg først si at jeg er veldig enig med representanten Meling i at biogassatsing er et viktig tiltak, og jeg er veldig glad for at det er med i arbeidet videre. Vi startet med biogassarbeidet allerede i St.meld. nr. 39 for 2008–2009 som ble behandlet i Stortinget i 2009, altså landbrukets egen klimamelding. Da var biogassatsingen et av de viktigste satsingsområdene som var analysert der. I ettertid har vi sett at biogass er et ganske kostbart tiltak. Samtidig er det viktig at vi jobber videre for å utvikle systemer, slik at vi kan ta i bruk både matavfall og husdyravfall til biogassatsingen. Jeg er veldig opptatt av å gjøre det videre, og jeg har allerede startet det arbeidet gjennom at vi i forbindelse med tilbudet når det gjaldt jordbruksavtalen, satte av penger til en pilotordning for bruk av biogass i landbruket.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-06-11:
For det første vil jeg understreke, som jeg sa i mitt svar til forrige replikant, at det arbeidet var reflektert og jobbet grundig med i forbindelse med St.meld. nr. 39, behandlet i Stortinget i 2009. Og så må vi innse at det er et av de mer kostbare tiltakene, slik vi kjenner teknologien og mulighetene i dag. Jeg er veldig opptatt av at vi skal jobbe sammen med de ulike aktørene, som representanten her understreker, for på den måten å finne ut hvordan vi kan virkeliggjøre mulighetene til å ta i bruk både avfall fra husdyrsektoren og matavfall, og på den måten sørge for å få kostnadseffektive løsninger på biogass. Arbeidet skal starte ved at man bl.a. ser på en felles strategi som er nedfelt her i arbeidet med klimaforliket.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-06-11:
Vi deler det synspunktet at vi skal utnytte skogen aktivt til klimatiltak. Det er nok litt ulike meninger i de ulike partiene når det gjelder hvilken måte en skal bruke skogen på i en slik sammenheng. Det tror jeg vi skal ta med oss, i og med at Venstre forrige gang de var med i regjering, var med og avviklet litt av den aktive skogpolitikken som vi har gjeninnført i ettertid. Når det gjelder bruken av gran, vil jeg si det slik at gran er en naturlig del av norsk natur. Den har vi hatt siden før istiden, og den vil vi selvsagt bruke framover. Det vi diskuterer, er i hvilken grad vi skal bruke utenlandske gransorter, i hvilken grad vi skal plante det i framtiden. Jeg tror vi i fellesskap skal finne gode løsninger på det, slik som det er nedfelt i det nye forskriftsverket som er laget av Miljøverndepartementet, og som selvsagt støttes av oss. Vi vet at vi skal bruke gran i framtiden og samtidig ivareta naturmangfoldet.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-06-11:
Det representanten Myraune antakelig mener, er energiflisordningen – ikke en ordning for produksjon av ved. Energiflisordningen er viktig. Den ble innført for flere år siden, og vi har videreført den hvert eneste år. Det er riktig, som representanten Myraune understreker, at suksessen med denne ordningen er stor. Den gikk tom for penger i fjor, og prognosene nå er at det blir lite penger etter august og utover. Vi har tilført de midler vi så langt har hatt budsjetter til på den ordningen, og vi vil selvsagt i forbindelse med kommende budsjett vurdere hvordan vi skal styrke det også i framtiden. Jeg mener det arbeidet som er gjort, har vært en viktig bit når det gjelder klimasatsingen innenfor skogbruket.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-06-11:
Som jeg har nevnt i tidligere innlegg her, er Landbruks- og matdepartementet det eneste departementet som har laget sin egen klimamelding. Det ble gjort i 2008–2009, og den ble behandlet i 2009. Der står det fast at regjeringen ønsker en satsing på biogass, og det var det viktigste tiltaket fra landbrukssiden i denne meldingen. Det er klart at når vi nå skal lage en strategi, må det involvere mange departementer, slik som klimaforliket legger opp til. Det er jeg helt enig i. Det er helt åpenbart at i og med at vi allerede for lenge siden har startet denne jobben og satt av noe penger gjennom tilbudet i jordbruksforhandlingene, vil jeg gjerne ta på meg om ikke en kapteinsrolle, så i alle fall en utfordrerrolle, for å sørge for at vi får resultater av det arbeidet. Det arbeidet er viktig, men det er også viktig at vi får kostnadseffektive og gode teknologiske løsninger.
Lars Myraune (Høyre), 2012-06-11:
For en tid siden innførte regjeringen en tilskuddsordning for varmeproduksjon av ved på gårdsbruk rundt omkring i Norge. Det synes å være et godt tiltak, særlig i lys av den klimameldingen som det er blitt enighet om. Sist år gikk den kassen tom tidlig på året, slik at de siste som søkte, ble overført til i år. Nå sies det at kassen for 2012 allerede er tom. Hvordan synes statsråden at det rimer med den klimameldingen som det nå er enighet om, og hva har han tenkt til å gjøre med det?
Lars Myraune (Høyre), 2012-06-11:
Det er gledelig at denne salen har kommet til enighet om et klimaforlik som det har vært jobbet med over noe tid – litt for lenge egentlig. Men når det først kom, ble det rimelig bra. Vi hadde gjerne sett at alle partiene hadde stått bak det forliket. Jeg synes deler av debatten i dag har vært unødvendig, som har prøvd å holde Fremskrittspartiet utenfor. Jeg vil egentlig berømme Fremskrittspartiet for at de var interessert i å være med på det samme forliket, de også. Dette klimaforliket omfatter hele samfunnet vårt. I ganske stor grad blir alle deler av samfunnet berørt. Det er ikke noen tvil om at det vil bli krevende, svært krevende, i årene som kommer. Men det er også gledelig at vi skal kunne få anledning til å gjennomføre de tiltakene som nå må settes i verk. Det er faktisk på tide, for tiden går. Vi vet at neste NTP – om en skal tenke på den siden, siden jeg sitter i transport- og kommunikasjonskomiteen – vil bli berørt ganske mye av dette. Spørsmålet til statsråd Kleppa var tidligere i dag i hvilken grad dette vil få innvirkning på NTP. Helt klart må det det, etter min mening. Transportsektoren er jo den som vil utgjøre veldig mye av innspart klimautslipp, hvis det gjøres riktig. Det er snakket en del om intercitytriangelet her i dag. Jeg har ikke hørt noen som har vært uenig i at det må gjennomføres raskest mulig. Spørsmålet er hva raskest mulig kan være for noe, for det koster uhorvelig mye penger. Det er ikke bare IC som er viktig. Tog som sådan er veldig viktig i denne sammenhengen, og særdeles tog som går på elektrisk kraft, altså grønn energi. Jeg hadde sist torsdag gleden av å være med på feiringen av 50-årsjubileet for åpningen av Nordlandsbanen. Det var en fin begivenhet, og det var fint å være med på. Men på grunn av usikkerheten på flyplassene tok jeg tog herfra. Jeg fikk anledning til å reise med et tog som gikk på grønn energi herfra til Trondheim. Men da var det jevnt slutt. Nordlandsekspressen går med et diesellokomotiv som mange påstår spyr ut mye mer CO2 enn det busstransporten gjør. Det er mye som skal gjøres på den banen. Jeg ser at statsråd Kleppa ikke er til stede lenger, men jeg formoder at det jeg forsøker å si her, kan bli overbrakt. I Midt-Norge har fylkeskommunene tatt skjeen i egen hånd for å få dette til å gå litt raskt. De har bevilget penger til å foreta en utredning av elektrifisering av jernbanen fra Trondheim til Steinkjer. Det er et meget viktig tiltak i klimasammenheng. Jernbaneverket er villig til å utrede det, og fylkeskommunen er villig til å betale. I dag venter vi på et svar fra statsråd Meltveit Kleppa. Det har vi nå gjort i flere uker. Jeg håper at dette kan bringes over til Meltveit Kleppa, slik at det går an å starte den utredningen rimelig fort.
Lars Myraune (Høyre), 2012-06-11:
Jeg er glad for at statsråden gir honnør til Posten for den måten de utfører tjenestene på og planlegger for framtiden. Likevel gir ikke statsråden Posten mye frihet. Nå er det sånn at vi har erfaring for at det er en postmelding for hver stortingsperiode, altså fire år imellom hver. Hva er det som gjør at statsråden er så helt sikker på at vi i de fire årene må ha 1 420 postkontor, og ikke gir Posten mulighet til å føre en dialog med statsråden om det antallet som til enhver tid passer? Og hva er det som gjør at statsråden ikke er villig til å føre en dialog med Posten om lørdagsombæringen når den går nedover og nedover og nedover, og dermed er en kostbar tjeneste?
Lars Myraune (Høyre), 2012-06-11:
Jeg ba egentlig om ordet for en kort merknad til saksordføreren og til Hallgeir Langeland, som nærmest angrep meg og Høyre for at vi har brukt argumentet at da Posten ble opprettet, ble den lagt på private hender. Det var overhodet ikke meningen, og det står ikke i teksten heller. Vi har bare vist til det som et eksempel på at det ikke alltid har vært statlig. Da den 100 år etter ble statlig, var det nok en grunn for det. Men det kan jo hende at det ville være nyttig å være litt «open-minded» og tenke nytt i framtiden, og kanskje tiden er nå inne for å tenke litt nytt om det. Når det samtidig også refereres til Frédéric Bastiat som sa at når ikke varer passerer grensene, kommer soldater til å gjøre det, var det aldeles ikke meningen å tro at europeiske soldater kommer til Norge fordi posten ikke går over grensene – aldeles ikke. Men det var referert til fellesskapstanken, som ble etablert i Europa, og som vi burde vært en del av. Derfor mener vi også som grunnlag for det at vi kan være med på et europeisk postdirektiv. Vi tror ikke katastrofen kommer over Norge av den grunn.
Lars Myraune (Høyre), 2012-06-11:
Saksordføreren har redegjort ganske greit for bakgrunnen for at denne saken ble reist. Det var flere saker, men en av dem er spesielt godt kjent fra mitt ståsted i alle fall – familien Myrholdt, som ble nevnt her, bor i mitt nabolag, og jeg ble kontaktet relativt tidlig da de begynte å få dialogen med skatteetaten. Det var helt urimelig å forstå at de ikke skulle gjøre det på den måten de har gjort. Som landbruker og bonde er man registrert i merverdiavgiftssystemet, og han antok da at det var unødvendig å gjøre noe mer med det – ergo manglet det et kryss i et skjema. Så gikk det to år, og så kommer skatteetaten med et brev og sier at han har snytt staten for 2,8 mill. kr og må betale det inn relativt umiddelbart. Da var han nødt til å gå til anskaffelse av advokat og førte en dialog med skattevesenet, hvor – når man ser på de brevene som ble sendt, jeg fikk anledning til å lese dem – beskyldningene som skatteetaten kom med, var ganske graverende. Det var ganske trist å se at staten gjennom skatteetaten kan behandle enkeltmennesker i Norge på den måten. Det er ikke rart, som Myrholdt selv sa til meg, at han gikk i en døs gjennom hele sommeren og nesten ikke fikk gjort noen ting. Hvis han skulle betale inn nesten 3 mill. kr, var han konkurs øyeblikkelig. Saken fikk etter hvert stort oppslag i Dagens Næringsliv – over flere innslag der – og mer kontakt direkte til finansministeren. Selv tok jeg kontakt med landbruksministeren, som prøvde så godt han kunne, men ikke fikk gjennomslag. Til slutt kom finansministeren inn på banen og sa at dette ikke var bra. Han har meddelt familien Myrholdt at de ikke skal trenge å betale inn beløpet. Men likevel: Det som er så skremmende, er at staten bruker slik makt mot enkeltmennesker når de ikke har gjort noe forsettlig galt, og heller ikke har gjort noe som har påført staten noen som helst skade. Det er rett og slett et paragrafrytteri, og det synes jeg er meget trist. Vi er glad for at de har tatt tak i saken, og at det vil komme en utredning, men vi stiller oss bak forslaget.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Det kjennest godt å vera samferdselsminister frå Senterpartiet og kunna melda at vi er i rute. Ambisiøse mål vart sette i klimameldinga i 2007. Trass i kraftig vekst i transportsektoren skulle utsleppa ikkje auka. Dette målet vart sett på som lite realistisk frå nokre hald og stempla som altfor krevjande. Eg er svært fornøgd med dei måla som no er sette for 2020, og for å kunna melda: Vi er godt i rute, målet blir nådd. For det fyrste: Regjeringa har redusert utsleppa frå nye bilar – over fem år – med 30 pst. gjennom omlegging av avgiftene. Frå å vera ein versting i Europa er vi no mellom dei beste i klassen. For det andre: Vi etablerte Transnova. Det er ein svært viktig reiskap. Vi har investert i infrastruktur i heile landet, noko som gjer at vi er verdas mest klimavennlege. Vi har verdas mest klimavennlege politikk for nullutsleppsbilar. For det tredje: Vi har mangedobla belønningsordninga. Gjennom fireårige avtalar kan vi få på plass eit styrkt kollektivtilbod i byane, kombinert med restriktive tiltak overfor biltrafikken. Det betyr både betre helse, betre miljø og betre framkomelegheit i byområda våre. Trondheim står der i ei særstilling. Dei har gjennom sine tiltak og med sin avtale klart å gå ned 10 pst. når det gjeld biltrafikk, og opp 30 pst. når det gjeld kollektivtrafikk. Aldri før har vi bygd så mange gang- og sykkelvegar. Reisevaneundersøkinga i 2009 fortalde at talet på folk som brukar bil, går ned, og kollektivtransporten går opp. Langt fleire tek no toget. Så er det slik at no er det ei ny melding – no er det eit nytt breitt forlik på plass. Det er eit veldig godt grunnlag for ein offensiv klimapolitikk i åra som kjem. Regjeringa seier i meldinga at veksten i folketalet kjem i storbyområda, og at transportutfordringane må takast via kollektivtransport, sykling og gåing. Då kan eg melda at regjeringa har rusta opp jernbanen. Vi er klare for et nytt lyft. Det var ikkje situasjonen i 2005. Investeringane er tredobla, vedlikehaldet er styrkt med 70 pst., det er eit kompetanselyft i jernbaneverket, og vi har no på plass ei utgreiing for intercity på Austlandet som skal gje oss moglegheit til å koma tilbake med ei tidfesting i Nasjonal transportplan. Så bad vi etatane gjennom NTP-arbeidet om å koma med råd og forslag til korleis staten kan styrkja si medfinansiering inn i byområda. Råd har vi fått. Vi har òg føreslått å dobla innsatsen for sykkel framover. Det er jo samfunnsøkonomisk svært lønnsamt. Lat meg seia: Det at Transnova blir permanent, gjev òg nye moglegheiter for å satsa på nullutsleppsbilar. Eg er glad for det som no kjem fram i forliket, altså at dei ulike ordningane her ligg fast til 2017. Så skal vi redusera utsleppet for nye bilar med 35 pst. Det betyr ytterlegare endring i miljøvenleg retning for avgiftene. Lat meg seia til slutt: Eg er svært glad for at transport i så stor grad blir lyfta fram. Eit breitt fleirtal i Stortinget står bak. Eg er klar til å følgja opp.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Hoksrud sine utsegner må koma av ei gedigen misforståing. Det er faktisk ikkje slik at det frå no av ikkje skal byggjast vegar rundt omkring i landet. Tvert imot er det slik at vår geografi tilseier at vi må styrkja vegbygginga i distrikta, men samtidig er det heilt avgjerande at med den auken som ein no ser i folketalet i byområda våre, må trafikken takast via kollektivtransport, sykling og gåing. Så vil eg leggja til at vi har òg ei unik moglegheit til å gje fleire høve til å bu utanfor dei største byområda våre. Det ville jo vera ein stor fordel, både for dei som i dag buset seg i dei største pressområda, og for resten av landet. Men ein styrkt samferdselspolitikk blir det over heile landet i år.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Som Hoksrud vil vera vel kjend med, har regjeringa år for år auka løyvingane både til veg og bane. Det kjem vi til å fortsetja med. Den store debatten om det vil skje i samband med neste Nasjonal transportplan – regjeringa skal leggja fram stortingsmeldinga våren 2013. No føregår det ein omfattande høyringsrunde, som på den eine sida understøttar nettopp behovet for å binda landet betre saman med vegar, særleg i dei områda der det ikkje går bane, men for det andre er ei solid understreking av det krafttaket som framleis må takast i dei største byområda. Heldigvis ser vi resultat allereie, men vi skal forsterka innsatsen i åra framover for kollektivtransport og sykkel- og gangveg i byområda våre.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Eg trudde at representanten Halleraker utvilsamt skulle bli svært glad når eg no brukte mine to fyrste minutt til å referera kva vi har fått til denne perioden gjennom eit breitt klimaforlik, og så korleis vi no skal få til vegen vidare. For det var ikkje utan vidare avklart at vi kunne nå så langt i 2012 som vi har kome akkurat på transportsektoren. Så til vegen vidare – eller banen vidare, må eg seia. Ja, det er viktig med rask utbygging. Det gjeld både veg og bane, i dette tilfellet er det bane. Då må vi organisera fornuftig, vi må tilføra meir pengar, vi må planleggja raskare, og vi må òg byggja ut smartare. Vi ser på ulike typar organisering for veg og bane. Eg skal koma tilbake til det igjen.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Min ambisjon er å få på plass eit intercityopplegg så raskt som mogleg, og dei store prosjekta som blir bygde akkurat no, går inn i denne strategien. Sidan den utsegna fall, har vi fått ei utgreiing som seier meir i detalj kva som skal til både av pengar og av tid for å få intercitytog til Halden og Skien og Lillehammer på plass i 2025. Det er difor eg seier i dag at det som var det viktige for meg, var tidfesting. Det er framleis det aller viktigaste. Så skal ulike prosjekt setjast opp mot kvarandre både i regjeringa og i Stortinget våren 2013. Tidfesting skal det bli. Kor raskt heile strekninga er ferdig, må eg koma tilbake til.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
På eitt minutt trur eg ikkje at eg kan svara på det fullt ut, men lat meg berre seia: For det fyrste skal alle formuleringar som gjeld kollektivinnsats, statleg medverknad, arealomsyn og òg miljø- og klimaomsyn, forsterkast. Det er det eine. Så har eg allereie gjort avtale med miljøvernministeren om at vi etter denne debatten og etter dette forliket, som han har vore endå meir på innsida av – naturleg nok – enn eg har, skal drøfta endå meir konkret på kva måte vi skal følgja opp utover det som er sagt i meldinga og forliket.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Eg har god dialog med Posten om dei disposisjonane som dei føretek seg. Det er slik at dei selskapa som dei anten er inne i eller har vore inne i, er veldig forskjellige. Dei er ikkje eigna til samanlikning heilt utan vidare. Det er heller ikkje alle disposisjonar Posten har vore like heldig med. Eg er fornøgd – eg er svært fornøgd – med måten Posten Noreg AS blir driven på, og det engasjementet dei har heile tida for å prøva nye område, og òg avkastninga i dei verksemdene dei styrer.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Lat meg seia aller fyrst at dei disposisjonane og det engasjementet som Posten har i anna verksemd, skal heile tida støtta opp under det som er kjerneverksemda. Det er jo slik at dersom Posten isolert berre hadde drive med post i dag, hadde dei hatt eit stort og veksande underskot å halda seg til. Så til kabotasje og det som har vore reist der frå representanten Hoksrud og andre. Der har Posten nulltoleranse. Det som vart påvist i vinter, har gjort at Posten har gått gjennom alle transportoppdrag i konsernet for å sikra at det ikkje finst brot på kabotasjereglane. Dei har òg skjerpa inn rutinane, slik at dei transporterande som blir nytta på enkeltoppdrag, skriftleg må dokumentera at dei ikkje driv med ulovleg kabotasjeoppdrag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Posten er jo nærmast i ei særstilling med sjølv å tenkja nytt både i dei verksemdene som dei er inne i for å sikra kjerneverksemda si, og måten dei utfører tenestene sine på. Eigarskapen til Posten Noreg er ein viktig del av sektorpolitikken på postområdet. Saman med eineretten er det grunnleggjande for å sikra eit godt og likeverdig tilbod av leveringspliktige posttenester i heile landet. Eg ser det som uaktuelt å flytta eigarskapen til Posten frå Samferdselsdepartementet til Nærings- og handelsdepartementet. Eg ser inga grunngjeving for at denne regjeringa skulle gå inn for privatisering av Posten. Det er uaktuelt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Det er viktig for meg å føra ein dialog med Posten om mange spørsmål. Difor er det slik at vi har hatt ei drøfting av kor mange postkontor og kor mange andre tenestestader som trengst. Eg synest at vi har vore konstruktive, lytta til Posten i deira ynske om å gjera om 149 postkontor til Post i Butikk. Det synest vi er framtidsretta. Når det gjeld laurdagsombering, er eg hjartans einig i det som vart sagt, eg trur ikkje det er nokon som grin om dei ikkje får rekningane sine. Men eg må seia at på dette tidspunkt er det ikkje godtgjort kva det f.eks. betyr for tilsette i Posten dersom Posten berre får ansvaret for å omdela aviser.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Det er slik at ein i eit selskap og i den politiske leiinga og regjeringa kan vurdera dei same spørsmåla på ulikt vis. Eg registrerer med omsyn til postdirektivet at for oss er det viktig å vareta dei vedtaka som vi ynskjer å gjera når det gjeld Posten, innafor dei moglegheitene som er i dag. Vi tek ikkje lett på eineretten på brev under 50 gram, vi vil at portoen skal vera den same i heile landet, og vi tek heller ikkje lett på andre forslag som måtte dukka opp, anten det gjeld laurdagsombering eller andre forslag. Så strategi for næringsdrivande i distrikta. Der trur eg at Post i Butikk Enkel vil supplera andre Post i Butikk, og der òg laurdagsomberinga …(presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Det blir litt sjølvmotseiing i Framstegspartiet si framstilling her. Det er ikkje fyrste gongen og sikkert ikkje den siste heller. Det kan vel henda for kvar og ein at vi har problem med å halda tunga beint i munnen. Men eg opplever det slik at Framstegspartiet på den eine sida går inn i ei nitid kontrollverksemd når det gjeld enkeltselskap og kor mykje overskot dei har her og der, samtidig som det er viktig for dei å organisera Posten Noreg AS endå friare. Då synest eg at sidan dei her har innseiingar, dels på detaljnivå, skulle dei vore fornøgde med at Posten Noreg er eit statleg selskap, som blir følgt tett gjennom den måten som selskapet er organisert på. Dei skulle òg i sine svar vore fornøgde med at dei har høyrt at hovudsatsingsområdet for Posten Noreg er Norden, og særleg Noreg, noko som sjølvsagt ligg i vedtektene frå før. Eg har ikkje høyrt namnet på desse bilane før. Eg set pris på representanten Bård Hoksrud sitt engasjement når det gjeld ulike sider av transportsektoren. Til tider synest eg at både departementet og regjeringa blir tildelte noko misvisande opplysningar frå Hoksrud på hans ferder rundt omkring i landet, f.eks. når han seier at det ikkje skjer noko på samferdselssektoren. Det skal eg ikkje dra inn her, men eg håpar han har merka seg med tilfredsheit det miljøengasjementet som Posten har, at dei faktisk er gjennomførte òg på det området. Så må eg berre seia til slutt at eg er veldig glad for det breie fleirtalet som står bak den måten Posten er organisert på i dag. Eg skal lova både Sortevik og andre at vi skal følgja Posten Noreg tett òg framover. Vi er glade for at vi har eit felles engasjement i selskapet og i departementet for gode posttenester i heile landet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Eg ber eigentleg om ordet berre til ein såkalla kort merknad. Det er fordi representanten Arne Sortevik er veldig flittig til å skriva innlegg som han sender til ulike aviser, og viss eg no ikkje kvitterer ut kontrollkomiteen sin merknad, kunne eg ha freista han til å skriva eit innlegg om at dette hadde statsråden ikkje kommentert. Eg vil difor for ordens skuld berre takka for påminninga frå kontroll- og konstitusjonskomiteen og hermed kvittera ut at eg skal følgja opp den merknaden som der er skriven. Eg må jo seia at eg ikkje trur det blir noko særleg tungt oppdrag å følgja opp, fordi det høyrest for meg ut som om den merknaden, slik han er skriven, er i tråd med den måten vi allereie følgjer opp Posten på. Men når eg fyrst har ordet: Representanten Sandberg svingar seg til dei store høgder, der han faktisk presterer å seia at måten regjeringa organiserer posttenestene i desse dagar på, er utan tanke for dei som tek imot tenestene. Då må eg for det fyrste seia at Posten si satsing på Digipost ser eg på som ei stor moglegheit til å tenkja på fleire av dei som tek imot dei tradisjonelle posttenestene, for dei som vil nytta seg av det, får ein grøn postkasse rett inn i stova. Det er mitt ynskje at langt fleire sluttar seg til bruken av Digipost. Når det gjeld Framstegspartiet sin omtanke for dei som på ein eller annan måte måtte ha trøbbel med å få del i Posten sine tenester, kan eg ikkje seia at den omtanken er så overdriven i Framstegspartiet sine merknader. Det er slik at dei som har lang veg til bank – la fare hen, la gå. Det å leggja banktenester til landpostbodrutene er uaktuelt for Framstegspartiet. Det går dei imot, og det er òg slik at dei innspela vi har fått frå mindre bedrifter som gjerne vil behalda laurdagsombering òg av den posten dei får, nei, det affiserer ikkje Framstegspartiet i det heile. Laurdagsombering vil dei ha slutt på så fort som mogleg.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Då må eg få lov å be om ei utvetydig orsaking. Eg har gått meg litt vill på vegen her, ned gjennom Framstegspartiet si historiske oversikt i innstillinga over banktenester, så eg må då berre takka både Framstegspartiet og Stortinget for at den delen av forslaget har samrøystes tilslutning.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Eg synest faktisk det er svært viktig å få realisert ein breiare og betre veg enn dagens på denne strekninga. Han var planlagd og klar. Den neste er under planlegging, slik at vi kan få samanhengande utbygging på nokre av dei verste strekningane på E16. Når årsdøgntrafikken på strekninga i dag er 2 200 køyretøy i døgnet, og det er sterk vekst i trafikken i helger og på andre utfartsdagar, meiner eg at ein breiare veg enn 8,5 meter vil, slik som vegnormalen seier, innebera ein årsdøgntrafikk på over 8 000 køyretøy. I staden for nye planleggingar, nye utrekningar og nye kostnader synest eg det er viktigare å få realisert vegen.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Lat meg fyrst seia at kostnaden med dette prosjektet, 420 mill. kr, er reell. Men kor mykje kostnaden blir totalt, det vil seia kor mykje bompengar som må betalast inn – altså dei totale kostnadane plar bompengeselskapa vera flinke til å få ned. Så må eg seia at vi jobbar med ulike forbetringsgrunnlag for dei veg- og jernbaneprosjekta vi legg fram, inklusiv finansiering, kost–nytte og mykje anna. Så svaret på det er: Ja, vi ser på ulike sider og ser fram til å få ein debatt i samband med NTP om det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Europavegane våre er veldig forskjellige og har svært ulik årsdøgntrafikk. Eg kan ikkje med min beste vilje sjå at det er rett veg – bokstaveleg talt – å gå, slik Framstegspartiet vil – å samanlikna vegar og seia at fordi det står ein E framfor, skal breidda vera lik. I dette tilfellet måtte vi, viss det var snakk om ei utviding, både laga ny reguleringsplan, ny byggjeplan, nye grunnundersøkingar, og nytt areal måtte ervervast, altså eit og eit halvt år ekstra på ei strekning som det hastar mykje med å få utbetra. Eg er veldig glad for at vi er der vi er i dag, og at vi kan setja i gang med arbeidet til hausten.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Eg registrerer at Framstegspartiet vil ha eitt til eitt og eit halvt års utsetjing av denne vegen. Det kan eg ikkje gå god for. Eg er svært glad for at vi i dag er ved det punktet at vi kan seia at vi begynner med ei utbetring av denne vegen til hausten. Eg må nok seia at vi var nøydde til å gå nokre ekstra rundar lokalt, for bompengeprosjekt skal ha legitimitet lokalt. Dei hadde her sjølve føreslege at slik skulle det vera, men når dei reiste spørsmål om passeringstak, osv., var det viktig å gå ein runde til, som gjorde at vi fann ei løysing som ein godtek lokalt. Bård Hoksrud rører ved noko som er svært viktig, og det er å byggja framtidsretta. Det gjer vi. Det må vi gjera frå veg til veg – bokstaveleg talt. Så kan det vera ulike syn på kva som her er det mest framtidsretta, anten å byggja ut frå dei planane og dei avklaringane som no ligg føre, eller å gå nye rundar. I dette tilfellet vel vi altså det fyrste. Eg vil ein gong til minna om at årsdøgntrafikken i dag er 2 200 – og han aukar i helgane. Det er òg slik at vi gjer unntak nokre plassar for midtdelar. Vi har no på høyring spørsmål om midtdelar ved 6 000 årsdøgn. Det er stor forskjell på 2 200 og 6 000. Så kan Hoksrud skulda oss for at vi gjekk nye rundar for å finna eit bompengeopplegg som det òg var lokal tilslutning til. Slik er det for eit parti som ikkje ser nokon grenser når det gjeld statlege midlar og statleg finansiering. Vi er nøydde til å leggja våre forslag inn i eit samla økonomisk opplegg. Eg må minna om at det skjer utruleg mykje god utbetring av vegar og god utbygging av nye vegar i desse dagar – meir skal det koma.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-06-11:
Eg skal berre koma med nokre få, korte kommentarar. Eg synest saksordføraren på ein veldig grei og folkeleg måte har greidd ut kvifor det er nødvendig med endringar. Eg er glad for at ein samrøystes komité har slutta seg til forslaget frå regjeringa. Lat meg berre fastslå at norsk luftfart er trygg. Tryggleiken er det som står fremst i alle anledningar. Det er grunn til å presisera at når regjeringa legg fram eit så omfattande lovforslag, er handheving av luftfartslova hovudtema. Når vi likevel gjer det, er det fordi konsekvensane av manglande tryggleik er omfattande og kan vera fatale i luftfarten. Som folkevalde har vi difor ei plikt heile tida til å sørgja for at tryggleiksnivået stadig blir betre. Det er fordi konkurransen i luftfarten er så hard og fortenestemarginane så små at dei som vil overleva, må kutta kostnader. Det seier seg sjølv at akkurat det kan ha tryggleiksmessige konsekvensar. Då er det avgjerande at vi har ei robust lovgjeving og eit handhevingsapparat som bidreg til å halda oppe tryggleiken. Sjølv om tryggleik alltid er det viktigaste, er det viktig å unngå unødvendige negative samfunnsmessige konsekvensar av å handheva reglane. Ved å opna for tvangsmulkt og gebyr for lovbrot gjer vi det mogleg å reagera mot brot på lovgjevinga utan å måtta stengja lufthamner eller setja fly på bakken. Vi ser jo tydeleg kor krevjande det er i desse dagar. Lat meg òg nemna at ei fast og konsekvent handheving av lovgjevinga er nødvendig for å tryggja like konkurransevilkår, særleg mellom flyselskapa. Det er urettferdig for dei beste aktørane dersom andre kan lura seg unna kostnader. Så er dei forslaga som her er fremja, som Stortinget gjev si tilslutning til, ein kombinasjon av nokre EØS-relaterte endringar og forslag som vi fremjar på eigen kjøl – luftfarten er jo ei internasjonal næring, men her er altså forslag som òg blir fremja frå regjeringa for å sikra høgast mogleg tryggleik i Noreg – forslag som gjeld spesifikt for Noreg.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Statsråden sa hun var glad for å være samferdselsminister. Jeg har lyst til å si: Stakkars vanlige folk som er avhengige av bilen, for det er ikke tvil om at det er bilistene som skal ta mye av det samferdselsministeren er glad for, gjennom restriktive tiltak, rushtidsavgift, veiprising, bompenger og andre trafikkreduserende tiltak. I forbindelse med forhandlingene fremmet Fremskrittspartiet forslag om at dette i hvert fall ikke måtte gå på bekostning av veiene i resten av landet, når man skulle ha en massiv kollektivsatsing som alle er enige om. Er det ikke da litt flaut å være samferdselsminister og representere et parti som sier at de ønsker å ta hele landet i bruk, når konsekvensene er at det er resten av landet som vil få mindre og dårligere veier, ikke bedre veier, fordi Senterpartiet ikke ønsker å være en del av et bredt forlik hvor altså Fremskrittspartiet kunne vært med og sikret bilistene et skikkelig, godt veinett også i resten av landet?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-06-11:
Ja, jeg hører hva statsråden sier, men jeg har også registrert at representanter for regjeringspartiene har sagt at ja, den satsingen man ønsker å gjøre på kollektiv, vil gå ut over veibevilgningene. Det betyr jo ikke at det er sånn som statsråden sier, at man skal satse på å bygge veier i hele landet. Problemet er at vi har et veinett som råtner på rot stort sett over hele landet. Hvordan skal statsråden klare det? Er det klimaforliket som er det viktige, eller er det handlingsregelen som er det som betyr noe for denne regjeringen – og ikke minst for statsråden? Konsekvensene nå er at vi har fått et mye større vedlikeholdsforfall på veinettet enn det man hadde før den rød-grønne regjeringen overtok – kanskje fordi man har gjort noe med beregningsmodellene. Men det er ikke tvil om at det aldri har vært større forfall på veinettet enn det det er nå, med bakgrunn i de tallene som er lagt fram i forbindelse med Nasjonal transportplan, som kom i februar måned.