trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-21:
På generelt grunnlag vil jeg si at vi også har ordninger som hjelper gründere. Vi har et virkemiddelapparat som har ordinære ordninger. Flere av de ordningene ble styrket i fjor nettopp for å stimulere til den aktiviteten som vi ønsker å holde oppe, og som vi vet at vi trenger når vi skal ut av denne krisen. Så det er også i utgangspunktet et tilbud som ligger i Innovasjon Norge. Så er det rett, som representanten sier, at det er kommuneordningen, de pengene som sluses gjennom kommunene, som vil være det viktigste tiltaket for å treffe sånne bedrifter, fordi kommunene selv ser disse bedriftene på en annen måte enn den generelle kompensasjonsordningen kan gjøre, men også fordi en ventilordning administrert av staten ville være veldig omfattende, og det ville ta veldig lang tid før man eventuelt kunne få utbetalt penger. Den løsningen vi har funnet med en ventilordning gjennom kommunene, tror jeg er det mest hensiktsmessige.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-21:
Heldigvis begynner mange i næringslivet, reiselivet og i serveringsbransjen å se lyset i enden av tunnelen. Vaksineringen går sin gang. Vi begynner å snakke om å åpne opp igjen, og det er vår, som gjør noe med humøret på generelt grunnlag. Jeg mener at de ordningene vi har lagt på bordet nå, til sammen gir en ganske god dekning også for de bedriftene som er hardt rammet. Kompensasjonsordningen er generell og bred og er ment å treffe alle. Derfor har vi egne ordninger som i større grad kan målrettes, f.eks. den ordningen gjennom kommunene, men også den siste ordningen som vi nå legger inn i den samme portalen som kompensasjonsordningen, som gjelder tapt varelager. Alt dette er for å målrette mot dem som vi vet er hardest rammet. Det samme gjelder lønnsstøtteordningen, som også er innrettet på en måte som gjør at de som har vært rammet lengst, kan få nytte av den.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-21:
Forhandlingene med Storbritannia om en bred og omfattende frihandelsavtale har pågått siden i fjor og er, som det riktignok blir sagt her fra representanten, inne i en avsluttende fase. Det betyr at vi ikke er ferdige med forhandlingene ennå. Det har vært krevende forhandlinger. Det er det fortsatt. Det er en avtale som det har vært stor interesse rundt i offentligheten generelt, men særlig knyttet til vareforhandlingene, altså det som handler om landbruk og fiskeri. Jeg forstår godt at dette er en avtale som skaper stort engasjement, for Storbritannia er vår viktigste handelspartner, hvis vi ser vekk fra EU. Det er et land som vi har lange, historiske kontakter med, det er et land som ligger nært oss, og det er et marked som ikke bare er viktig i dag, men som vi vet også kommer til å være viktig framover. Det er et land med mange folk, med et stort næringsliv og sånn sett med betydelig betalingsmulighet. Jeg kan helt åpenbart ikke kommentere et mulig resultat nå, i og med at vi fortsatt forhandler og ikke er ferdige ennå. Det jeg kan si, er at landbrukets interesser og behov er noe vi har vært bevisst på gjennom hele forhandlingen, og vi er det fortsatt. Vi er opptatt av at landbrukets behov for beskyttelse skal ivaretas i denne avtalen – som i alle andre frihandelsavtaler som vi forhandler fram. Avtalen er viktig for landbruket, for fiskerinæringen, men den er viktig for næringslivet som helhet. Det er en avtale som kommer til å stå i mange år framover. Vi er nå i sluttfasen opptatt av å oppnå et best mulig samlet resultat for norsk næringsliv.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-21:
Jeg kan ikke gå inn på det som ligger på bordet nå. Det er ikke en ferdigforhandlet avtale. Den vil komme til Stortinget hvis og når den blir ferdigforhandlet. Skal den til Stortinget nå i denne sesjonen, har vi ganske dårlig tid. Men den er altså ikke ferdig nå. Det jeg kan si, er at vi selvfølgelig har med oss de formuleringene som ligger i Granavolden-plattformen. Vi har hatt flere møter med ulike aktører innenfor både landbruk, fisk og annet som har lagt fram det de mener er det vanskeligste for dem i forbindelse med slike forhandlinger. Jeg kan altså ikke gå inn på hva som ligger der, men representanten skal vite at vi er godt kjent med de utfordringene og den betydningen tollvernet har for landbruket, når vi sitter i disse forhandlingene.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-04-21:
Det som ligger til grunn i disse forhandlingene – og i alle andre frihandelsavtaler vi har inngått eller jobber med – er norske interesser. Det er ikke en intern kamp i regjeringen. Vi står sammen om å kjempe for norske interesser når vi forhandler med andre land. Det skulle også bare mangle. Og landbruksinteressene er en av de interessene vi er opptatt av både å beskytte og å kjempe for. Det er også andre viktige deler av denne avtalen som det forhandles om – både på varesiden og på andre deler av avtalen. Det har vært en krevende forhandling. Det er fortsatt en krevende forhandling. Og noe av det som har vært krevende, er selvfølgelig det som går på varedelen. Det er også det som det har vært mest oppmerksomhet knyttet til, men jeg kommer ikke nå til å si noe om hva som ligger på bordet, eller hva Norge har lagt fram som sitt tilbud.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-04-21:
«I Stortinget 12. april viste utenriksministeren til at forhandlingene med Storbritannia om en frihandelsavtale nå var inne i en krevende fase, og at det var viktig å se en større helhet enn ivaretakelse av interessene til norsk landbruk. Samtidig unnlot utenriksministeren å svare på konkrete spørsmål knyttet til forhandlingene og viste til næringsministeren. Kan statsråden slå fast at det er uaktuelt å øke de tollfrie kvotene for import av landbruksvarer til Norge ut over det EU, inkludert Storbritannia, hadde før brexit?»
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-04-21:
Det er avgjørende viktig for Norge å sikre grunnlaget for et levende landbruk i hele Norge. Næringsmiddelindustrien er den største fastlandsindustrien Norge har, og med et svekket tollvern kan vi risikere å miste tusenvis av arbeidsplasser både i landbruket og i næringsmiddelindustrien. Jeg har registrert at i Granavolden-plattformen skriver regjeringen at den er opptatt av «et velfungerende og forutsigbart importvern for landbruksprodukter», og at det er «en forutsetning for å kunne opprettholde et landbruk over hele landet og øke matproduksjonen». Kan statsråden bekrefte at disse formuleringene i Granavolden-plattformen ligger til grunn for forhandlingene med Storbritannia om en handelsavtale, og vil det være forenlig med disse formuleringene å svekke det norske tollvernet?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-04-21:
Jeg registrerer nå at landbruks- og matministeren sitter i salen her og lytter på det næringsministeren sier, og landbruks- og matministeren ble utfordret tidligere i dag på nettopp disse forhandlingene. Da sa landbruks- og matministeren at hun ville kjempe så godt som hun klarte for interessene til norsk landbruk. Det var riktignok litt uavklart om den kampen gikk opp mot Storbritannia, eller om det var en kamp som nå primært sto internt i regjeringen. Det næringsministeren i hvert fall må kunne avklare, er hva slags posisjon man fra norsk side har inn i de forhandlingene. Er det de formuleringene i Granavolden-plattformen som går på at vi skal opprettholde et «velfungerende og forutsigbart importvern», som ligger til grunn fra norsk side i forhandlingene? Er det aktuelt å svekke norsk tollvern gjennom forhandlingene, eller kan statsråden garantere at det ikke vil bli gjort gjennom den nye frihandelsavtalen?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-21:
Dette er et ansvarsområde som egentlig en annen statsråd skulle hatt, men det får jeg la ligge. «Skuddpremier på ville arter mener mange biologer er en forhistorisk ordning som verken er økologisk begrunnet eller etisk forsvarlig. Etter at fylkeskommunen nå kan overlate avgjørelsen om å opprette slike premier til kommunene, er dette systemet i vinden igjen. Blant annet har Grane kommune skuddpremier på ravn, kråke, mår og gaupe. Synes statsråden at skuddpremier er forenlig med moderne, økologisk tankegang, og hvis nei – hva vil hun gjøre med det?»
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-21:
Jeg takker for et positivt svar på mange måter. Det er en prosess på gang. Til Dagens Næringsliv, som har reist hele denne debatten nå i nyere tid, i et tolvsiders D2-bilag forrige helg, sier en av våre nestorer som også var sentral i vurderingen av siste revisjon av viltloven, tidligere ansatt i direktoratet, viltforvalter i fylket og sjøl jeger, nemlig Vidar Holthe, følgende: «Men jeg må ha et motiv for å felle et dyr. Det må være en ressurs. Å skyte vilt bare for å få mer av en annen, er vanskelig å forsvare, spør du meg.» Men denne eldgamle ordningen har fortsatt, helt fra revideringen av viltloven i 1981, som statsråden nevnte, og fram til i dag. Mener statsråden prinsipielt at det er fruktbart å videreføre en ordning som bygger opp under så gammeldagse og lite økologisk funderte uttrykk som «skadedyr» og «nyttedyr»?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-21:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg vil bare opplyse for statsråden at det ikke er noen jaktbare kvoter for mange av disse artene. Dette er en stående jakt som har jakttider. En annen person, Knut Morten Vangen, leder av viltseksjonen i Miljødirektoratet, sier til Dagens Næringsliv: «Vi antar likevel at de fleste slike ordninger i begrenset grad bidrar til bestandsreduksjon av de aktuelle artene, og at måloppnåelsen med ordningen derfor kan være begrenset.» Det samme sier et temmelig unisont korps av biologer. «Vi er i utgangspunktet negative til slike ordninger, da vi hovedsakelig ønsker at uttak gjøres gjennom ordinær jakt». Det sier viltforvalter i Innlandet, Mari Jacobsen Garmo, og legger til at «det er uklare forhold omkring praksisen med skuddpremier». Det har de etterlyst retningslinjer for. Når det da ikke er noen nevneverdig virkning av disse skuddpremiene, regner jeg med at statsråden vil ta dette alvorlig opp til vurdering når hun nå skal revidere loven.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-04-21:
«Studiebarometeret viser at de mest fornøyde lærerstudentene, sykepleiestudentene og ingeniørstudentene er de som studerer i små studentgrupper på mindre studiesteder. Selv om regjeringen lovet at strukturreformen i høyere utdanning ikke skulle føre til færre studiesteder, har det blitt en sentralisering av studietilbudene. Nesna og Sandnessjøen er to eksempler. Er det en grense for hva regjeringen vil akseptere av nedlegging av studiesteder og -tilbud, eller kan vi risikere en ytterligere sentralisering og nedbygging?»
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-04-21:
Takk for svaret. Fysisk tilstedeværelse betyr mye, og Senterpartiet har uttrykt tydelig hva vi vil videre for Nesna og Nord-Norge, med bl.a. midler til desentraliserte campus- og utdanningstilbud. Senterpartiet mener vi må snu sentraliseringen, og vi frykter for flere studiesteder. Nylig så vi Mars-roveren Perseverance med den norskproduserte georadaren Rimfax lande trykt på planeten Mars. Et fornøyd Rimfax-team satt i kontrollrommet på Kjeller, tilknyttet UiO. Kjeller er en del av landets område med størst vekst innen bosetting og næringsliv. Flere studenter er tilknyttet Kjeller i dag, og 3 000 er ordinære studenter ved Oslomet Kjeller Campus. Senterpartiet frykter nedbygging av aktiviteten der. Mener regjeringen det er viktig å opprettholde og øke antallet studieplasser på Kjeller Campus?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-04-21:
Veien videre for Kjeller blir sannsynligvis besluttet i styremøtet i mai, og Senterpartiet er opptatt av at vi får en videreutvikling av høyere utdanning på Romerike. Om Kjeller går tapt til fordel for satsing i Oslo, blir det en sentralisering vekk fra et område med forventet vekst og kompetansebehov. Regjeringen har flere ganger uttrykt at statlige universiteter og høyskoler skal ha campusutviklingsplaner som legger til rette for rasjonell bruk av arealer, og som støtter opp under institusjonenes faglige og strategiske prioriteringer. Er statsråden fornøyd med utredningene for Oslomets videre aktivitet på Kjeller? Kan regjeringen godta en utvikling der man på Romerike ender opp med en filial for nettbasert utdanning under Oslomet? Eller ønsker Høyre å ta ansvar og ta tilbake styringen av studiesteder til Stortinget?
Henrik Asheim (Høyre), 2021-04-21:
La meg begynne med å takke representanten for spørsmålet. Jeg vil starte med å understreke at jeg mener at alle skal ha mulighet til å ta utdanning uavhengig av hvor i landet de bor, og hvilken livssituasjon de befinner seg i, også der det ikke er fysiske bygg. Derfor har vi styrket ordningene i Lånekassen, og vi har brukt en god del penger på fleksible og desentraliserte studietilbud. Før sommeren vil vi også legge frem en egen strategi for dette. Norge har en svært desentralisert struktur for høyere utdanning. Det er 21 statlige universiteter og høyskoler og en rekke private utdanningsinstitusjoner. Mange av institusjonene har ikke bare én campus, men flere studiesteder og tilbud som er geografisk spredt. Totalt er det nesten 60 fysiske campuser. Det er også god geografisk spredning av fagskoletilbudet. Universitets- og høyskoleloven slår fast at styret for en institusjon har ansvar for å legge strategien, fastsette hensiktsmessig organisering og disponere ressursene. Samtidig har jeg en forventning om at institusjonene er oppmerksomme på sin regionale rolle og vurderer regionale behov og muligheter før de tar sine beslutninger. Det er summen av mange individuelle valg som påvirker den samlede etterspørselen etter høyere utdanning i Norge. Demografiutvalget peker på at mange ikke nødvendigvis flytter til den institusjonen som er nærmest, men til større byer. Det henger sammen med arbeidsmarkedet. Mange som har studert andre steder, flytter også til større byer for å jobbe. Det betyr at desentraliserte studiesteder alene ikke er løsningen på alt. Infrastruktur og flere arbeidsplasser er også viktig som en del av løsningen for å gjøre det mer attraktivt å bosette seg utenfor byene. For meg er utdanning mer enn et fysisk bygg. Her må vi tenke nytt, noe vi også har måttet gjøre under pandemien. Vi må øke omfanget av desentraliserte og fleksible tilbud i hele landet, bli gode på å koble tilbud og etterspørsel, jobbe for høy kvalitet og relevans, men også sikre fleksible rammebetingelser for studenter, for arbeidsliv og for institusjonene. Digitaliseringsstrategien som legges frem før sommeren, vil også være et viktig virkemiddel for å sikre at utdanning når enda flere fremover. Avslutningsvis vil jeg presisere at det ikke er forbeholdt mindre studiesteder å organisere undervisningen i små studentgrupper. Studiebarometeret viser også at det finnes fornøyde studenter på både større og mindre studiesteder. Og den nye stortingsmeldingen for arbeidslivsrelevans i høyere utdanning som ligger til behandling i Stortinget akkurat nå, understreker viktigheten av at undervisningen både er variert og organiseres på en måte som ligner arbeidsformene i arbeidslivet.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-04-21:
Det er slik jeg sa i mitt første svar, at det er institusjonene selv som bestemmer strukturene på sine studiesteder. Oslomets styre har jo besluttet at de skal beholde sitt studiested på Romerike. Om det blir akkurat på Kjeller, er en diskusjon de har nå, men de skal altså beholde et desentralisert lærested på Romerike. Jeg vet at de nå er i en prosess med flere kommuner som har tilbudt flere lokaler, for å finne ut akkurat hvor det skal ligge. Så om det blir Kjeller, eller om det blir et annet sted på Romerike, det har ikke styret til Oslomet endelig avklart, men de har besluttet at de skal fortsette å være der, og det er jeg glad for.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-04-21:
På spørsmålet om Høyre mener at vi skal ta tilbake styringen til Stortinget – det er jeg kritisk til. Det er rett og slett fordi jeg tror på å desentralisere disse beslutningene ut fra stortingssalen i Oslo og ut til den enkelte institusjonen og de behovene de ser. Jeg skal komme tilbake til diskusjonen om Kjeller konkret, men ulike deler av landet har ulike behov og ser hvor de kan styrke fagmiljøene, og hvordan de kan gjøre dette best mulig. Jeg mener de tar det ansvaret veldig godt, for vi har f.eks. nesten 60 ulike læresteder bare innenfor universitetene og høyskolene våre. Til diskusjonen Oslomet har: Styret har tatt en beslutning, og det er at de skal være på Romerike, og de diskuterer nå hvordan de skal gjennomføre det videre. Jeg kommer til å følge styremøtet nøye. Men hvis jeg skal stå ved prinsippet mitt, nemlig at dette er beslutninger som bør desentraliseres ut av Stortinget i Oslo og ut til institusjonene over hele landet, da mener jeg også at jeg må respektere de beslutningene. Så vidt meg bekjent, er representantens parti også veldig opptatt av å flytte beslutninger ut av Oslo og ut i landet, så det håper jeg at vi kan være enige om.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2021-04-21:
«Beitenæringa i Vestland, Rogaland og Agder har sendt brev til Miljødirektoratet med krav om eit krafttak for å få jervebestanden ned på måltalet Stortinget har fastsett. Dei har ikkje fått svar, difor tek eg opp denne viktige saka i Stortinget. Vil klima- og miljøministeren gje Miljødirektoratet i oppdrag å utføre ektraordinære uttak av jerv i vår for å kome ned på bestandsmålet som Stortinget har sett for jerv?»
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2021-04-21:
Det vart sleppte over 2 millionar sau på utmarksbeite samstundes som bestanden av jerv ligg på eit historisk høgt nivå, faktisk 50 pst. over det som er Stortinget sitt bestandsmål. Det er rett at jervejakta resulterte i uttak av 74 jervar, men kvota var altså på 140 dyr. Difor er ein heilt avhengig av bistand frå Statens naturoppsyn, som på si side skuldar på liten kapasitet i hiuttak og uttak av streifdyr grunna koronarestriksjonar. Det er vel og bra at ein har fått nye metodar for å ta ut jerv, men sanninga er at det fungerer ikkje når jervebestanden berre aukar. Då må ein vere villig til å ta ekstraordinære grep. Eller kvir kanskje statsråden seg for å trå sine gode vener som ikkje ynskjer det uttaket av rovdyr, på tærne i eit valår? Kva er statsråden sin plan for å sikre at ein kjem ned på Stortinget sitt bestandsmål?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2021-04-21:
Dersom me ser på utsnitt frå Rovdyrdata sine yngleregistreringar for 2014, 2018 og 2020, viser dei at ynglingane har flytt seg mykje nærare Sogn og Nordfjord frå aust, for å snakke om eit område som ligg både statsråden og meg nært. Ein er veldig uroa for beitesesongen i 2021, f.eks. i Luster, der dei har hatt store tap dei siste åra. I fjor låg det inne to observasjonar i rovdyrbasen i januar, i år ligg det allereie eit tosifra tal observasjonar inne. Då forventar ein at styresmaktene har ein plan for ekstraordinære uttak av jerv, både i region 1 og 3, sidan det er grenseområde mot Sogn og Nordfjord. Skal me sikre dei beiteprioriterte områda, må det gjerast noko, for no har ynglingane flytt seg nærare og nærare, og det betyr eit mykje større press. Så vil statsråden syte for ekstraordinære uttak av jerv nettopp i grenseområda mot Sogn og Nordfjord?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-04-21:
Bestandsmålet for jerv er på 39 årlege ungekull, og bestanden av jerv har over mange år vore over bestandsmålet. I 2020 var bestandsstatusen på 63 ungekull. Målet er at rovdyrbestandane skal liggje så nær bestandsmålet som mogleg. Hovudverkemiddelet for å regulere bestanden av jerv i Noreg er lisensfelling. Kvoter for siste lisensperiode var sett til 143 jerv, inkludert heile 84 jervetisper. Dette utgjer om lag halvparten av alle kjente vaksne jerv i Noreg. Då fellinga vart avslutta 15. februar i år, var 74 jerv belasta denne kvota. Lisensfelling av jerv fungerer betre i enkelte område enn i andre. I fjor haust vart regelverket når det gjeld lisensfelling av jerv, endra. Endringa opna for bruk av to nye verkemiddel i fellingsarbeidet : bruk av kunstig lys på åte og elektronisk overvaking av fangstbåsar i heile landet. Dette kan bidra til å gjere lisensfelling av jerv endå meir effektiv. I tillegg til lisensfelling vert det sett i verk skadefelling når det er grunnlag for det. Ekstraordinære uttak er skadefelling bestemt av Miljødirektoratet, som vert gjennomført av Statens naturoppsyn. I tråd med rovviltforliket av 2011 er myndigheita til å felle jerv gjennom såkalla ekstraordinære uttak gjeve til Miljødirektoratet. Kvart år vurderer direktoratet situasjonen i dei ulike delane av landet. Direktoratet tek bl.a. omsyn til skadehistorikken og skadepotensialet ved dei vurderingane. Til no i år har direktoratet fatta 14 vedtak om ekstraordinære uttak av jerv, inkludert 7 hiuttak. Miljødirektoratet opplyser at dei har motteke den aktuelle førespurnaden som representanten Navarsete viste til, og at dei no har han til vurdering, fordi dei treng meir opplysningar ut frå overvaking av jerv. I den tida vi no er inne i, får direktoratet fortløpande opplysningar frå feltpersonellet sitt i Statens naturoppsyn som er ute og sporar og samlar informasjon om jervebestanden. Ut frå den informasjonen kan direktoratet då ta stilling til kva som er mogleg å gjere, også i fylka Vestland, Rogaland og Agder.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-04-21:
Eg skal vedgå at det stundom kan vere ueinigheiter mellom partiet mitt og partiet til representanten Navarsete rundt viktige spørsmål som bestandsmål – kva målet skal liggje på, lovheimlar og også synet på ulike kvoter. Men det er ikkje den typen ueinigheiter som ligg føre her. Eg har ikkje oppfatta at det har vore nokon ueinigheit om dei fellingskvotene som har vorte gjeve i år, eg oppfattar at Stortinget også er samla om bestandsmålet for jerv. Og vi har fatta dei nødvendige avgjerdene. Men det har vore ein del ting som i år har gjort det vanskeleg, så vidt eg har fått opplyst, å gjennomføre alle dei uttaka som er planlagde. Det handlar om vêrforhold når det gjeld flyging og sporing, det er det krevjande for meg å gjere noko med. Det andre er ein del koronarestriksjonar som også slår inn når det gjeld moglegheita til å krysse grenser, frakte personell, nærleik osv. Det er elles heller ikkje riktig at jervebestanden ligg på eit historisk høgt nivå – tvert om har jervebestanden vore ganske jamnt på det nivået han ligg på no, i dei siste 15 åra. Det viser at dette er eit krevjande arbeid.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-04-21:
Som representanten sjølvsagt veit veldig godt, skal det verken i Sogn eller i Nordfjord eller andre delar av Vestland, Rogaland og Agder vere ungekull av jerv. Ein driv forvalting i desse områda, og der det vert påvist ungekull, vert dei tekne ut. Så er det slik, som det også vert sagt, at ein får eit innsig av jerv frå kringliggjande regionar, bl.a. frå region 3 Oppland. Situasjonen der per no er at ein ligg akkurat på det regionale bestandsmålet. Men ein jobbar no med å registrere ynglingar utover våren, så vi har ikkje all informasjon enno. Når det gjeld å gjennomføre ekstraordinære uttak, har det, som eg sa i det første svaret mitt, vorte gjort gjennom vinteren, og Miljødirektoratet har no fått førespurnader og vil sjølvsagt vurdere dei, når ein får inn informasjon, bl.a. om sporing. Eg trur eigentleg ikkje det er noka ueinigheit om at slike uttak skal gjennomførast, men det er ikkje alt av vêr og vind ein statsråd kan styre – eller global pandemi.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-25:
Jeg har den glede å fremme et forslag på vegne av Mona Fagerås, Freddy André Øvstegård og meg selv om bedre vaksine mot HPV og kjønnsvorter. Det er et ord jeg ikke trodde jeg skulle si her.(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2021-03-25:
På vegne av representanten Sylvi Listhaug og meg selv vil jeg fremme forslag om strengere språkkrav for helsepersonell.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-03-25:
På vegne av representanten Heidi Greni og meg sjøl vil jeg framsette et forslag om å avslutte statens arbeid med vern av fjordarmen Børgin i Trondheimsfjorden.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2021-03-25:
På vegne av representantene Hans Andreas Limi, Sylvi Listhaug, Erlend Wiborg, Tor André Johnsen, Bengt Rune Strifeldt, Himanshu Gulati og meg selv vil jeg fremme forslag om økt verdiskaping og flere arbeidsplasser i Norge.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-03-25:
Jeg vil gjerne få fremme et forslag på vegne av Ingalill Olsen, Øystein Langholm Hansen, Kirsti Leirtrø og meg selv om at ingen skal miste fasttelefonen før de har mobildekning eller andre telefonløsninger med minst like god dekning som fasttelefon.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-03-25:
På vegne av representantene Bengt Rune Strifeldt, Terje Halleland, Roy Steffensen, Helge André Njåstad og meg selv har jeg gleden av å sette fram et forslag om å sikre en mer helhetlig havbruksforvaltning.
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-25:
Rødt fremmer forslag om ikke å gi utsatt frist for idriftsettelse av vindkraftanlegg på Øyfjellet.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-25:
Jeg vil på vegne av representantene Per Olaf Lundteigen, Willfred Nordlund, Geir Pollestad og meg selv framsette representantforslag om redusert arbeidsgiverperiode I i kombinasjon med lønnskompensasjon samt dekning av tapt varelager.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-03-25:
På vegne av representanten Sylvi Listhaug og meg selv har jeg den glede å fremsette et representantforslag om skjerpet straff ved flere grove integritetskrenkelser. I tillegg har jeg den glede å fremsette et representantforslag på vegne av Sylvi Listhaug, Jon Engen-Helgheim, Himanshu Gulati og meg selv om at bruk av brannbomber og lignende svært alvorlige handlinger rettet mot politi og domstoler, underlegges like strenge straffer som terrorvirksomhet.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-03-25:
På vegne av stortingsrepresentantene Morten Wold, Himanshu Gulati, Erlend Wiborg, Per-Willy Amundsen, Tor André Johnsen og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å flytte den norske ambassaden i Israel fra Tel Aviv til Jerusalem.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-03-25:
På vegne av representantene Jan Bøhler, Heidi Greni, Bengt Fasteraune, Åslaug Sem-Jacobsen og meg selv vil jeg sette fram et forslag om arbeidslivsfag og en mer praktisk innrettet ungdomsskole for økt rekruttering til yrkesfag.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-03-25:
Jeg skal bare si noen korte ord her, men jeg synes det var en interessant debatt å følge. Senterpartiet er også opptatt av privatistordningen og tilbud av studier og reell mulighet for livslang læring. Det er klart at statsrådens varslede strategi for bl.a. desentralisert høyere utdanning og fleksibel utdanning blir interessant, men vi håper jo også at den inneholder en del konkrete tiltak. Nettopp rammevilkårene for å kunne tilby disse utdanningene i praksis og for å kunne ta opp studenter er det som kan være bøygen, når – som statsråden sier så tydelig – lovverket ikke er til hinder i dag. Så har utdanningskomiteen bl.a. besøkt Universitetet i Tromsø, som peker på at det er tøft å drifte mindre studiesteder, slik at vi må også ta tak i rammevilkårene her. Statsråden peker på muligheten som institusjonene har til å tenke nytt, men jeg opplever at institusjonene egentlig ønsker å ta opp flere studenter – gitt at det rett og slett er mulig rent økonomisk å forsvare det, for de må kunne ha høyt kvalifiserte folk til å sørge for at undervisning og alt er som det skal være. Jeg tenker at både UiT og f.eks. Fleksibel utdanning Norge gjerne skulle ha ønsket seg enda bedre stimulering, f.eks. økonomisk, men også rent praktisk, i rammevilkårene fra regjeringen. Så ser vi fram til behandling av styringsmelding med mer, også fra Senterpartiets side.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-25:
På vegne av stortingsrepresentantene Audun Lysbakken, Torgeir Knag Fylkesnes, Kari Elisabeth Kaski, Mona Fagerås, Lars Haltbrekken, Eirik Faret Sakariassen og meg sjøl vil jeg sette fram forslag om krisetiltak og grønn gjenreisingsplan for Norge.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-25:
På vegne av stortingsrepresentantene Freddy André Øvstegård, Nicholas Wilkinson, Karin Andersen, Eirik Faret Sakariassen, Mona Fagerås, Kari Elisabeth Kaski og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å unngå en tapt generasjon for demokratiet, kulturen og idretten som følge av covid-19-pandemien.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-25:
Jeg stemte for forslagene, men det ble ikke registrert!
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-03-25:
Jeg har gleden av å legge fram et forslag om trygg og barnevennlig transport og ren luft i byer og tettsteder.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-03-25:
Da Brandtzæg-utvalget la fram sin innstilling for litt tid siden, var det veldig interessant lesning. Noe av det de konkluderte med, var at det er offentlig sektor som er den store sentraliseringskraften i Norge, ikke privat sektor. Der er det mange initiativ og flinke folk som skaper aktivitet, men det er offentlig sektor som er den store sentraliseringskraften. Det som er interessant med svaret til Erna Solberg, er at når hun løfter fram mange av tiltakene, f.eks. skatter og avgifter, er det nasjonale tiltak. Men hvilke ekstra tiltak er det man skal sette inn for de nordligste fylkene? Hvilke nye skattegrep er det man skal ta for å få ekstra vekst der, som gjør at flere har lyst til å etablere sin virksomhet der? Samtidig må vi ha en strategi for hvordan vi skal lokalisere offentlige arbeidsplasser som gjør at man skaper levende lokalmiljø. Statsministeren løfter fram barnetrygd. Faktum er jo at statsministeren kuttet den ekstra barnetrygden for Finnmark og Nord-Troms, mens man har økt barnetrygden generelt. Man har ikke gjort noe med barnetrygden for de nordnorske fylkene for å gjøre det mer attraktivt f.eks. for en barnefamilie som har lyst til å prøve å flytte sørfra og nordover, bosette seg og satse. Det har man ikke gjort mer attraktivt, man har gjort det mindre attraktivt. Det er den typen personrettede tiltak vi i Senterpartiet mener man må komme med. Det er bra at vi har nasjonale løft, men vi må også ha ekstraordinære tiltak for den nordnorske landsdelen fordi den nordnorske landsdelen har en del andre utfordringer. Det er lengre avstander, det er kaldere klima. Derfor har det vært norsk politikk over lang, lang tid at vi har brukt ekstra ressurser for å få vekst og utvikling i de tidligere tre nordnorske fylkene – nå to, og snart igjen tre. Så har vi et av de aller største politiske grepene som statsminister Erna Solberg har tatt. Det er å tvangssammenslå Troms og Finnmark. Det er interessant å høre hennes perspektiv når hun brukte så mye kraft på å tvinge igjennom den sammenslåingen mot folkets vilje. Hvilke gevinster mener statsministeren at det kommer til å gi? Hva er gevinsten når hun har brukt så mye prestisje og politisk makt på å tvinge de fylkene sammen? Hva kommer til å bli gevinsten framover, og hva vil være kostnaden hvis vi i Senterpartiet eller andre reverserer det? Jeg vil avslutte med det jeg begynte med. Det er 7 746 flere som har flyttet ut av den nordnorske landsdelen, enn som har flyttet inn. Ser statsministeren det som et problem, eller synes hun det er helt greit? Hvis hun ser det som et problem, må statsministeren bli med på en ny Nord-Norge-satsing som gjør at vi litt fram i tid kan si at det er flere som flytter inn i landsdelen, enn som flytter ut, slik situasjonen er etter åtte år med statsminister Solberg.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-03-25:
Da jeg hørte representantene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, virket det som hovedbudskapet var det som Kent Gudmundsen sa: Vi skal fortsette kursen vi er på, stø kurs framover. Jeg hører at Per-Willy Amundsen – tidligere statsråd, som satte i gang sentraliseringen av politiet og sentraliseringen av tingrettene – sier at vi skal ha den samme kursen framover. Jeg hørte Kristelig Folkepartis representant, som snakket om at vi svartmaler så fælt i Senterpartiet. Poenget er ikke at vi svartmaler landsdelen. Jeg synes den nordnorske landsdelen er en landsdel med enorme ressurser, store muligheter og en rik historie. Men jeg har vært veldig bekymret når jeg ser flyttetallene derfra, og vi kan ikke ha en stortingsdebatt der vi ikke diskuterer hva som er de reelle fakta. Og de reelle fakta er at det er 7 746 flere som har flyttet ut av de nordnorske fylkene de siste to årene, enn som har flyttet inn, og det er folk som er bostedsregistrert i Norge. Det er 7 746 flere som har flyttet ut enn som har flyttet inn. Vi kunne lagd glansbilder av alt, men man må først se hva som er utfordringen, og så må vi sette i gang tiltak. Men når jeg hører Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, virker det som om det er noen nye tiltak bare for å forsvare alt som er gjort, og så ser man ikke hva vi kan gjøre framover. Jeg er grunnleggende uenig i den måten å tenke politikk på. Det har vært mange spennende innlegg, bl.a. det representanten Sivertsen hadde om utvikling i forhold til urbanisering. Det er også et av de virkelig bekymringsfulle trekkene nå, at den største byen i Nord-Norge – Tromsø – har nedgang i befolkningstallet, med 924 stykker. Erna Solberg sa da hun gikk til valg i 2013: Her er min plan for Tromsø og Nord-Troms. Ingen av de tiltakene som var planen, har blitt gjennomført, og det er litt illustrerende. Nå trenger vi i Norge en ny Nord-Norge-plan. Jeg mener det er en rett og en plikt vi har som storting og regjering å se hele landet, og at vi setter i gang tiltak. Da må vi sørge for at ikke flytrafikken blir overført til fylkene – det er et feilgrep, det kommer til å svekke kortbanenettet og tilbudet der. Vi har gått i motsatt retning. Vi må oppløse Troms og Finnmark, for det å tvangssammenslå fylker mot folkets vilje er ikke lurt. Vi må bruke skattepolitikken mer aktivt, noe som gjør at det blir lønnsomt å lokalisere flere arbeidsplasser i de nordnorske fylkene. Vi må opprette flere studieplasser. Vi må lokalisere statlige arbeidsplasser rundt omkring i de kommende tre fylkene. Vi må styrke nærpolitiet, og vi må ha en fiskeripolitikk som gjør at lokalsamfunnet får tilbake enda mer av ressursene. Vi må rett og slett ha en plan med en rekke tiltak for den nordnorske landsdelen. Vi i Senterpartiet har også en visjon om Nord-Norge-banen. Vi må ha noen visjoner, men vi må begynne med grep etter grep for å løfte landsdelen, og så får vi håpe at alle partier i fellesskap kan komme med grep som gjør at vi kan få vekst og utvikling i den fantastiske nordlige landsdelen, ikke fraflytting, sånn som vi har nå.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-25:
Før pandemien startet, var hovedutfordringen i Nord-Norge at vi hadde mange gode jobber, men få folk til jobbene. Vi manglet kvalifisert arbeidskraft. Derfor er noe av det vi har satset på det siste året, å løfte kompetanse og kunnskap, bidra til at folk får mer kompetanse i denne perioden da ting går saktere. Derfor er det sånn at en del av de helhetlige, store grepene vi tar for hele nasjonen, er særlig viktige i Nord-Norge. Det er også sånn at det f.eks. i Finnmark er en større andel utenfor arbeidsmarkedet enn i mange andre fylker. Det betyr at vi er nødt til å se på de ressursene vi allerede har å tilføre, og i tillegg må vi få flere inn. Jeg er enig i at vi bør jobbe etter interessante og gode, nye strategier. En av dem jeg har omtalt, dreier seg om at man kan være ansatt i staten, til og med i departementer, og bo andre steder. Det er noe vi nå prøver ut som et nytt tiltak. Vi har hatt en satsing for å sørge for at vi får flere kompetente lærere i Nord-Norge, sørge for at vi stimulerer flere til å ta lærerutdanningen og være der etterpå. Derfor innførte vi for få år siden en betydelig bedre studielånfinansiering for dem som går på lærerutdanning i nord, som et målrettet tiltak for å få flere til å bosette seg. Jeg tror at sånne tiltak er viktig for å møte disse grunnleggende utfordringene. Det helt grunnleggende fremover er ikke at vi kan stoppe endringer i offentlig sektor. Den store utfordringen vår fremover som nasjon er at vi må ha flere hender i privat sektor, flere som er kvalifisert, flere som jobber der. Vi må modernisere vår offentlige sektor, vi må gjøre de endringene der vi flytter fra administrasjon til tjenester. Det vi faktisk har gjort, er å få flere i tjenestesektoren i staten i Nord-Norge i denne perioden. Vi har også gjort noen endringer der vi bruker digitaliseringspotensialet for å kunne gjøre ting enklere for bedrifter, gjøre det enklere i offentlig sektor, for å ha flere hender til å løse utfordringene. Jeg skjønner at Senterpartiet generelt er imot det. Dette store nummeret som representanten gjorde av perspektivmeldingen, blir litt spesielt, for i alle fall i 2009-meldingen til den rød-grønne regjeringen var Nord-Norge nevnt null ganger, Troms null ganger, Finnmark null ganger og Nordland null ganger. Det er ikke et stort poeng for meg, men siden det var et stort poeng for representanten, er det interessant. Vi har levert en nordområdemelding, og vi har flyttet nordområdefokuset fra å være et utenrikspolitisk fokus til også å være et fokus rundt Nord-Norge. Derfor er veldig mye av den prosessen vi har hatt rundt nordområdemeldingen og tiltakene som ligger i nordområdemeldingen, også beregnet på nettopp å sørge for større befolkningsvekst, tilgang på mer arbeidskraft, at denne landsdelen får brukt det store potensialet den har til fortsatt å være en dynamo i den økonomiske veksten fremover for Norge, for det har Nord-Norge vært de siste årene.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-03-25:
For å motvirke fraflytting og sentralisering må vi sørge for å ha gode tjenester og utdanningstilbud der folk bor. Det er vi enige om. Vi må ha gode samferdselsløsninger. Nylig framlagt forslag til NTP viser videre vei og gjør det mulig og attraktivt for folk å bosette seg utenom de største byene. Vi må også investere i skole, sånn at ungdommen kan være lenger i bygda. De videregående skolene har en viktig rolle og betydning som kompetansesenter for lokalsamfunnene. Signalet fra næringslivet og fra skolene, f.eks. i Nordland, er at det er et behov for å opprettholde det tilbudet man har. Næringslivet i Nordland har garantert for læreplasser. Tilstandsrapporten for Nordland viser at mellom 80 og 90 pst. av elevene har fullført de siste årene. For at ungdommen skal lykkes i å komme igjennom videregående opplæring, og for at vi skal kunne rekruttere nok, er vi nødt til å sikre et bredest mulig tilbud på flest mulige skoler. Ungdommen må ha tilgang på motiverende skoleløp ved sin nærmeste skole. Det er viktig at hver skole har tilbud som kan appellere til begge kjønn, slik at elevene har reell valgmulighet i nærheten av sitt hjemsted. Slik inkluderer vi ungdommen og sikrer næringslivet kompetanse det er behov for. Til tross for dette bildet velger Senterpartiet å bidra til å legge ned mange distriktsklasser i videregående skole i Nordland, og man kutter i samferdselstilbudet. Dette er alvorlig. Det er tilbud som blir borte der folk bor. Fylkesrådet i Nordland, der Senterpartiet bl.a. har finansråden, ønsker åpenbart denne politikken. Så hører vi at Senterpartiet skylder på at det er for lite penger fra staten. Dette skjer samtidig som fylkesrådet i Nordland er opptatt av å ha penger på bok. Resultatet blir da en sentralisering – med Senterpartiet ved det lokale roret, der folk bor. Venstre ønsker at vi skal ha levende lokalsamfunn, i både bygd og by. Vi inviterer gjerne Senterpartiet til å være med på denne innsatsen, men da må de ville ha en aktiv distriktspolitikk og ikke bare snakke i store ord i Oslo. Statsministeren nevnte som en ettertanke at en utvidelse av EU-samarbeidet østover har bidratt til befolkningsvekst og verdiskaping i norske distrikter. Her vil jeg nevne hva som skjedde på Frøya og Hitra i Trøndelag – et eventyr innenfor sjømat, med lakseoppdrett, fiskefabrikker og mange nye arbeidsplasser og bedriftsetableringer, og med en befolkningsvekst i kommunen som for bare 20–30 år siden var preget av fraflytting. Befolkningsveksten er preget av arbeidskraft fra det østlige EU. Vi trøndere ville ikke flytte til øyrekka, men befolkningsveksten og verdiskapingen ble besørget av arbeidsinnvandrere. Frøya og Hitra har en flott utvikling.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-03-25:
Venstre har vært veldig entusiastisk til høyhastighetsbaner i mange år. Vi fikk oss en liten knekk, for å si det ærlig, da denne rapporten kom i 2010, som både statsråden og flere som har deltatt i debatten her nå nettopp, henviste til. Det ble ikke veldig stor entusiasme. Så dro vi det opp igjen i Granavolden-plattformen, det er helt riktig. Og vi er veldig glade for at vi nå i den nye NTP-en har et forslag om å utrede Trondheim–Oslo. Vi er særdeles glad for den mulighetsstudien som er åpnet for Oslo–Stockholm 2.55, for å se på hvordan man kan utvikle den strekningen. Vi må være helt ærlige og si at det var skremmende tall da denne utredningen kom for ti–tolv år siden. Det var høye investeringskostnader. Det er nok det som gjør at særlig finanspolitikere fortsatt sier at dette ikke går an å få til. Venstre tror at det må tenkes nytt her. Man må tenke investering av andre enn staten for en slik løsning. Det er gjort mange plasser. Det kan være en ren privat bedrift, det kan være et OPS, offentlig-privat samarbeid. Jeg tror det er en del investeringskilder som bør kunne åpne enda mer opp for infrastruktur. Vi har åpnet for at livselskap og andre investeringsselskap skal få lov til å være med innenfor dette området. Jeg tror f.eks. at Statens pensjonsfond innland, som i dag nesten er litt ødeleggende for Oslo Børs med sin portefølje innenfor aksjeselskaper, kanskje kunne ha brukt noe til infrastruktur. Jeg har også vært i kontakt med Norsk Bane ved flere anledninger og sett de utredningene som kommer fra samarbeidet med Deutsche Bahn. Det er oppløftende. Men heller ikke der har vi fått en klar pekepinn om finansieringsbiten oppi dette. Jeg har aldri sett en god plan for finansiering av disse utenom statsbudsjettet. Det jeg håper, er at vi gjennom denne mulighetsstudien av Oslo–Stockholm 2.55 vil se det – selskapet har jo vist at det går an å tenke i de baner. Også når vi skal utrede Trondheim–Oslo, håper jeg at vi får mer svar på det. Jeg tror at det er som Faret Sakariassen sa, at dette også er et distriktspolitisk virkemiddel. Det kan være noen stoppesteder. Selv om man har god tidsbruk mellom Oslo og Trondheim f.eks., går det an å stoppe på Lillestrøm, Hamar, Lillehammer og kanskje et par, tre plasser til før man kommer til Trondheim. Det er klart at man kan fortsatt klare å komme dit på rundt tre timer. Når jeg går hjemmefra og skal på Stortinget, bruker jeg akkurat tre timer med fly. Jeg vil kanskje si at jeg tåler fire timer på toget, jeg, for det er ikke like behagelig med disse stressende flyturene med kontroll og greier. Så jeg har virkelig håp om at folket kommer til å bruke disse. Og ikke minst, vi vet at vi får en stadig eldre befolkning i Norge, som kanskje både har råd til å reise mer, er ganske fysisk sterke og gjerne vil ha opplevelser i andre områder i landet – ikke akkurat dette året, men kanskje framover. Det tror jeg passer ypperlig med tog. Det er jo stappfulle fjerntog i dag. Oslo–Trondheim har fulle tog hele tiden. Det går på sju timer i dag. Når vi kommer ned til tre timer, tror jeg det er et klart behov for langt større kapasitet.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-03-25:
Stortinget skal vedta en ny språklov. Det har gått tolv år siden siste språkmelding. Flere regjeringer har kommet og gått uten at noe er lagt fram. Vi er nå stolte over og glad for at Venstre i regjering fremmer en historisk viktig språklov. Venstre er særlig fornøyd med at loven har som prinsipp å styrke norsk språk og alle språk vi har ansvaret for. Det er spesielt viktig at statlige og regionale organer får et særlig ansvar for å bruke, utvikle og styrke norsk språk. Språkloven slår fast at Norge er flerspråklig. For Venstre er det svært viktig at denne loven hegner om samisk språk og kultur. På samme måte vil loven fremme og utvikle nasjonale minoritetsspråk og norsk tegnspråk. Vi er stolte av å stå bak en lov som løfter fram tegnspråk, minoritetsspråkene og alternativ og supplerende kommunikasjon, ASK. Særlig tegnspråk har jeg et nært forhold til. Min kone er tegnspråktolk, og jeg har en stor bekjentskapskrets i døvemiljøet. Jeg gleder meg til i kveld, når jeg sikkert skal få et Teams-møte med flere av dem. Det er all mulig grunn til å feire at språkloven som blir lagt fram, ser ut til å slekte på jamstillingsvedtaket fra 12. mai 1885, som likestilte nynorsk med bokmål. For Venstre er det sentralt at språkloven skaper et mye stødigere fundament for å sikre nynorsken enn det som hittil har ligget i målloven. Det viktigste er at nynorsk blir en del av det grunnleggende vernet om norsk språk. I tillegg gir språkloven et særskilt vern for nynorsk. Formålsparagrafen i språkloven sier noe om at nynorsk skal vernes spesielt. At regionene og fylkene nå også blir omfattet av krav om bruk av nynorsk, er på tide og nødvendig. Dette er en styrking av situasjonen for nynorsken. Venstre er trygg på at Språkrådets klare mandat og hjemmel til å følge opp og drive tilsyn etter loven vil kunne gi språkbruken i norsk offentlighet et løft. Det er bra at loven er klar på dette. Venstre er også fornøyd med merknadene som har kommet inn gjennom komitéarbeidet, som presiserer en åpning for framtidige sanksjoner ved brudd på loven, og rapportering til Stortinget. Venstre støtter språkloven og meldingen og er trygg på at den gir et godt fundament for den videre språklige utviklingen i Norge.