Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-06-20:
Tilleggsbevilgninger og omprioriteringer viser at Regjeringen tar kraftige grep på miljø- og energiområdet både nasjonalt og internasjonalt. Vår statsminister greide å markere Norge på en meget fordelaktig måte på FNs klimatoppmøte på Bali i desember 2007. Han gav to konkrete løfter som nå følges opp. Norge vil gjøre det som er mulig for at neste klimatoppmøte, som holdes i København i slutten av 2009, skal bli vellykket. Verdens miljøsituasjon krever dette. Derfor vil det som en forberedelse til dette toppmøtet i 2009 bli holdt fire forhandlingsmøter under FN-konvensjonen. Norge har påtatt seg utgifter på ca. 30 mill. kr for ett av disse møtene og har invitert Ghana til å være vertskap for et slikt ekstra forhandlingsmøte. Dette har blitt høyt verdsatt i det internasjonale samfunnet og gitt Norge ekstra «goodwill». Jens Stoltenberg presenterte også på Bali-toppmøtet en meget omfattende norsk klimainnsats ved å love store norske midler i internasjonale regnskogfond for å bekjempe tap av regnskog. Å hindre avskoging og skogforringelse er et av de viktigste klimatiltakene verden kan sette i verk. Norge forbereder seg på å gå inn i flere partnerskap, bl.a. sammen med Storbritannia i Kongo-bassenget og i Amazonas i Brasil, begge steder for å bekjempe ødeleggelse av verdens største regnskogområder. Norge har fått meget stor anerkjennelse for dette meget viktige kilmaarbeidet. Karbonfangst og lagring prioriteres høyt av Norge i de internasjonale fora og i internasjonale klimaforhandlinger. En del av klimaproblemene kan løses gjennom internasjonal forståelse for og satsing på karbonfangst og lagring fra store utslippskilder. Det er derfor meget bra at Regjeringen satser så sterkt og målrettet på utvikling av renseteknologi i Norge. Det er det redegjort bredt for dette i budsjettet. Om dette blir vellykket, kan vi stille vår kompetanse og utviklete renseutstyr til rådighet for en hel verden. Når jeg først er inne på Norges internasjonale miljøengasjement, vil jeg gjerne uttrykke stor tilfredshet med det arbeid som Norge deltar i for å rydde opp i de enorme atomavfallsproblemene på Kola i Russland gjennom våre bevilgninger til dette arbeidet. Dette er meget viktig for mennesker og miljø både i vårt land, i Russland og i våre naboland for øvrig. Eksempler kan være det store atomavfallslageret i Andrejevabukta og båten «Lepse» som ligger fullastet med atomavfall ved innløpet til Murmansk havn, og videre utrangerte atomundervannsbåter der atomreaktorene ikke er fjernet, osv. I budsjettet er det også lagt inn mer penger til innsatsen mot den uheldige virkningen av farlige kjemikalier på mennesker og natur. Vi knytter oss nå til EUs kjemikalieregelverk, REACH, og er aktivt med i det nyopprettede kjemikaliebyrået, ECHA, som håndterer oppfølgingen av dette regelverket. Meget bra! Det reises i budsjettet spørsmål om Norges tilsagn av penger til rensing av nikkelverket på Kola skal stå ved lag så mye lenger, ut fra at intet har skjedd med den alvorlige forurensningssituasjonen. Jeg mener vi må se dette an ennå en tid, for kanskje kan norske penger likevel inspirere Norilsk-Nikel-konsernet til å ta det ansvar de har for å rette opp i ufattelige miljøsynder og helseskader på befolkningen. Vi satser veldig sterkt på å få fram ny fornybar energiproduksjon. En trang flaskehals har vært tiden brukt på konsesjonsbehandling i Norges vassdrags- og energidirektorat. Det er derfor svært viktig at NVE nå tilføres økte ressurser som kan bidra til raskere saksbehandling og reduksjon av køen av saker som venter på avklaring. På samme måte er det viktig at Olje- og energidepartementet selv styrker sin saksbehandlingskapasitet i klagebehandlingen av saker som kommer dit. Det gjelder selvsagt i kraftutbyggingssaker og saker om bygging av nye kraftlinjer.