Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-02-06:
Jordvern og beredskapslagring av korn handler om hvordan vi forbereder oss på framtidige kriser og uroligheter. Den nasjonale matsikkerheten kan sies å være god på kort sikt og så lenge ikke geopolitiske eller klimamessige hendelser påvirker global matproduksjon og handel. Dette er likevel en tilstand som ikke kan forventes å vedvare i et lengre tidsperspektiv. Flere globale trender viser at også Norge med stor sannsynlighet vil møte økende utfordringer når det gjelder å opprettholde matsikkerheten på dagens nivå i framtiden. Verdens befolkning, som i dag utgjør om lag 7,6 milliarder mennesker, vil sannsynligvis passere 10 milliarder midt på 2050-tallet, ifølge prognoser fra FN. Denne befolkningsveksten – sammen med en generell velstandsøkning og vekst i middelklassen i folkerike land som Kina og India – gjør at FNs matvareorganisasjon, FAO, anslår at verdens matvareproduksjon faktisk må dobles innen 2050. En global oppvarming som følge av økte utslipp av klimagasser vil i samme periode føre til en gjennomsnittlig reduksjon i verdens avlinger på 2 pst. hvert tiår, ifølge FNs klimapanel. Mot slutten av det 21. århundre vil reduksjonen i verdens avlinger kunne bli på hele 5 pst. hvert tiår. Sett i lys av disse prognosene mener Kristelig Folkeparti at jordvern og matsikkerhet er blant de viktigste politikkområdene både nasjonalt og globalt. Det gjør at Kristelig Folkeparti mener det er nødvendig med nye virkemidler for å redusere omdisponering av matjord, og at vi får på plass beredskapslagring av korn. For Kristelig Folkeparti handler jordvern om generasjonsansvaret vårt. Vi må forvalte våre ressurser slik at senere generasjoner også kan nyttiggjøre seg dem. Bygger vi ned matjord i dag, fratar vi framtidige generasjoner muligheten til å dyrke mat på det samme arealet. Og med et økende antall mennesker i verden vil denne ressursen bare bli viktigere og viktigere for hvert år som går. Derfor er det nødvendig at vi når målet om å redusere omdisponering av matjord til 4 000 dekar årlig. Kristelig Folkeparti mener derfor at det er viktig at nye virkemidler blir vurdert, og vi støtter at regjeringen får i oppdrag å vurdere forslagene i de to representantforslagene som foreligger, samt komme med andre forslag. Samtidig er det viktig at ikke alt ansvaret for jordvern blir sentralisert til nasjonale myndigheter, slik noen av forslagene legger til rette for. Vi trenger sterke nasjonale regler og føringer, men vi må ikke komme i en situasjon der vi tar ansvaret bort fra lokalsamfunnene og lokale myndigheter. En ensidig sentralisering av ansvar, der jordvern blir noe en skal drive med i Oslo, er ikke riktig vei å gå. Kristelig Folkeparti mener derimot at det er nødvendig med bedre samspill mellom lokale, regionale og nasjonale myndigheter for å redusere omdisponering av matjord. Alle forvaltningsnivå har ansvar for å bevare dyrket jord. Lokalpolitikere som lokal planmyndighet må fortsatt bidra til at omdisponering av dyrket jord blir redusert, samtidig som fylkesmenn må være sitt ansvar bevisst gjennom innsigelser til planer der jordvernhensyn ikke er tilstrekkelig ivaretatt. Det er fortsatt et stort potensial for å drive utvikling uten å bygge ned dyrket jord. Lokale planmyndigheter havner ofte i krevende avveininger når omdisponering av dyrket eller dyrkbar jord framstår som en forutsetning for å gjennomføre næringsetableringen og boligutbyggingen. Her er det fortsatt behov for mer bevisstgjøring hos lokalpolitikerne om jordvern, og at det blir iverksatt tiltak for å øke kompetansen. Klimaendringer og befolkningsøkningen i verden gjør at handlingsrommet i framtiden blir mindre. Vi kan ikke forvente å kunne lene oss på import av mat i en verden der matproduksjonen må fordobles, og der dyrkbar jord vil kunne bli et knapphetsgode. Det er derfor nødvendig at vi bruker handlingsrommet de neste årene til å få orden i eget hus på vegne av framtidige generasjoner. Vi må sørge for at vi har matjord til å dyrke mat til egen befolkning, og vi trenger beredskapslagre av korn som kan hjelpe oss gjennom kriser. Sett i lys av langsiktige trender når det gjelder klimaendringer og global befolkningsvekst, mener vi derfor at arbeidet med å etablere beredskapslagre må starte i denne stortingsperioden. Vi slutter oss derfor til innstillingen, der regjeringen blir bedt om å fremme en egen sak for Stortinget i løpet av 2019 om etablering av nasjonale beredskapslagre av korn.