Lill Harriet Sandaune (Fremskrittspartiet), 2016-11-22:
Representantforslaget fra Rasmus Hansson om å gjøre ny campus for NTNU til en spydspiss for bærekraftsløsninger har blitt behandlet i komiteen, og som saksordfører vil jeg gjerne takke for godt samarbeid. Forslaget om å gjøre den nye campusen for NTNU til en spydspiss for bærekraftsløsninger har gode intensjoner. En samlet komité viser til regjeringens beslutning i august 2015 om en felles campus for NTNU på Gløshaugen i Trondheim, som skal være en såkalt bycampus. Dette er et stort statlig byggeprosjekt som gir store muligheter til å utvikle løsninger for bygg, transport og annen infrastruktur som kan utgjøre viktige nye bidrag til en grønn omstilling. Etter fusjonen med høyskolene i Ålesund, Gjøvik og Sør-Trøndelag er NTNU nå Norges største universitet, og universitetet har allerede mange fremragende forskningsmiljøer som kan bidra til å utvikle nye og mer bærekraftige løsninger for framtidens bygninger og arealer. Nettopp det at Trøndelag har et unikt forskningsmiljø på miljø- og teknologiområdet, er viktig i denne sammenhengen. NTNU, SINTEF og andre er i verdensklasse på flere teknologiforskningsområder og har vilje og evne til å være både innovative og internasjonale. Her vil vi i Fremskrittspartiet også trekke fram det ambisiøse prosjektet Hell Arena som nå er på gang, der det bl.a. skal forskes på å lagre sol- og vindenergi i bakken, testing av intelligente kjøresystemer med autonome biler uten sjåfør, samt forskning på trafikksikkerhet og ny transportteknologi. Med en slik klynge av teknologi- og miljøekspertise som Trøndelag nå har og vil videreutvikle, er det derfor naturlig at man også har miljøambisjoner for Campus NTNU. Som representant fra Trøndelag vil jeg påpeke at NTNU allerede har en tydelig miljøambisjon for sin virksomhet, og universitetet har en egen fagekspertise på miljøområdet som skal benyttes for å finne de beste og mest bærekraftige løsningene for prosjektet Campus NTNU. Det overordnede miljømålet for NTNU lyder slik: «NTNU skal være et foregangsuniversitet som benytter kunnskap fra forskningen i egen praksis for å sikre en gjennomgående miljøforsvarlig virksomhet. Dette medfører at vi skal ha full oversikt over hvor stor miljøpåvirkning virksomheten har, og synliggjøre dette overfor ansatte, studenter og omverdenen. NTNU skal til enhver tid ha klare mål for hvordan miljøpåvirkningen skal reduseres.» Dette er en god ambisjon som det er naturlig at NTNU har, og som jeg stoler på at de mener alvor med. Fremskrittspartiet vil i den sammenheng påpeke at Norge trenger store og tunge forskningsmiljøer som er fri for bindinger til ulike interessegrupper og næringer. Det sikrer vi gjennom å ha universiteter som er reelt frie institusjoner med stor frihet til selv å fordele midlene, uten for mange politiske føringer. Nettopp i den situasjonen Norge er nå, med et økende behov for omstilling, innovasjon og framtidig verdiskaping, har vi tro på at det mest virkningsfulle er å gi forskere og akademikere størst mulig frihet til å forske og arbeide selvstendig. Vi har også tillitt til at NTNU selv er de beste til å bestemme hvordan de skal følge opp sitt eget overordnede miljømål. Fremskrittspartiet mener den ansvarlige ekspertisen på NTNU og i andre fagmiljøer har langt større kompetanse og fagkunnskap enn det som er i denne salen, og mener at de selv vil være best i stand til å bestemme hvordan man skal utvikle og bygge effektive, rasjonelle og miljøvennlige bygg og campus. Trøndelag går en spennende tid i møte, der utbyggingen av NTNUs nye campus skal bli et strategisk verktøy som skal sikre NTNUs faglige ambisjoner, og videreutvikle fremragende undervisning, forskning, innovasjon og formidling for framtidens Norge.