Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2003-11-26:
Det har vært stor uenighet om Regjeringens håndtering av den graderte arbeidsgiveravgiften. Desto mer positivt er det at det er oppnådd bred enighet om den videre håndteringen. Norge er ikke pålagt å øke avgiften til høyeste nivå for alle deler av næringslivet. Virksomheter som ikke drives i konkurranse med andre EØS-land, kan beholde dagens avgift. Jeg er derfor glad for at Stortinget i dag enstemmig – og med Regjeringens tilslutning – vedtar at Regjeringen skal utforme et regelverk som, så langt det er mulig, skal videreføre gradert avgift både i offentlig og i privat sektor. Med dette vil flere bedrifter kunne beholde dagens lave avgift. Og det blir lettere å målrette kompensasjonstiltakene til dem som rammes. Forliket om neste års statsbudsjett kommer ikke med grunnlag i Regjeringens arbeidsprogram. Tvert imot, forliket kommer på grunnlag av at Regjeringen har gått bort fra vesentlige deler av sitt arbeidsprogram. Den har gått bort fra de trange rammene i kommuneøkonomien. Den har også gått bort fra den passive sysselsettings- og arbeidsmarkedspolitikken, og gått bort fra forslagene om å svekke arbeidstakernes stillingsvern gjennom bruk av midlertidige stillinger. Arbeiderpartiet har lagt fram et forslag til statsbudsjett hvor vi vil styrke innsatsen for å sikre arbeid til alle. Vi har lagt fram et forslag til budsjett hvor vi styrker skoletilbudet og omsorgstilbudet i kommunene. Dessverre må vi konstatere at Arbeiderpartiet ikke får flertall for sitt forslag til budsjett. Arbeiderpartiet mener ikke at det er nok å plusse på Regjeringens budsjettforslag med 2,2 milliarder kr til kommunene. Med en slik økning vil mange kommuner fortsatt slite tungt. Derfor foreslo vi 3,5 milliarder, og en plan for å rette opp ubalansen i kommunenes økonomi. Arbeiderpartiet mener ikke at det er nok med 6 000 tiltaksplasser utover Regjeringens forslag. Med en slik økning vil fortsatt mange stå uten et tilbud. Derfor foreslo vi 12 000 plasser. Arbeiderpartiet mener ikke at det er nok å styrke sykehusenes økonomi med en halv milliard kr. Derfor foreslo vi en styrking på 1 milliard kr. Men den styrkingen av kommuneøkonomien, sykehusøkonomien og innsatsen mot arbeidsledighet som vi nå har fått regjeringspartiene med på, gjør like fullt at budsjettet blir vesentlig bedre enn det Regjeringen foreslo. Det mener åpenbart også mange langt inn i regjeringspartiene. Da statsbudsjettet kom 8. oktober, uttalte Kristelig Folkeparti-ordføreren i Gjesdal: «Etter det Bondevik og Valgerd sa i valgkampen, hadde eg hatt forhåpningar om eit kraftig løft. Dette er ikkje akkurat noko å klappe for.» Kristelig Folkepartis fylkesordfører i Hordaland sa: «Budsjettet er en katastrofe for fylkeskommunen.» Etter forliket med Arbeiderpartiet er stemningen bedre: Høyres ordfører i Svelvik sier: «Dette er mer enn forventet… For oss betyr den økte overføringen at SFO og barnehagene reddes. Det er veldig gledelig.»Kristelig Folkepartis ordfører i Skjervøy sier:«Aps forslag følger jo opp det som grasrota i KrF har bedt om.» Kanskje ikke så rart at også Jon Lilletun sier at budsjettet er blitt bedre. Arbeiderpartiet har åpenbart gitt Kristelig Folkeparti mulighet for å finne mer av seg selv igjen i budsjettet. Men det finnes jo skeptikere. Kommunalminister Erna Solberg gjør det klart at et nytt budsjett fra henne neppe blir like raust. «Jeg er redd for at programmene for langsiktig omstilling vil ramle litt ut av fokus neste år,» sier hun. Det naturlige spørsmål blir jo derfor: Hva gjør Regjeringen så? Høyre forventer 12 milliarder i ekstra skattelette i neste års budsjett. Da blir det lite eller ingenting igjen til bedre skole og eldreomsorg i kommunene. Jon Lilletun og Kristelig Folkeparti sier budsjettet er blitt bedre gjennom Arbeiderpartiets påvirkning. Det er mulig å velge bedre skole, bedre eldreomsorg og lavere arbeidsledighet framfor nye skattelettelser til dem som har mest. Høyres skatteløfter vil ikke bli gjennomført med Arbeiderpartiets hjelp. Når Arbeiderpartiet, etter at vårt eget budsjettforslag har falt, kan stemme subsidiært for det endrede forslaget fra regjeringspartiene, skyldes det jo nettopp at regjeringspartiene har måttet gå bort fra sitt program. De har tatt Høyre-profilen bort fra budsjettet. Da vet Regjeringen òg at nye forslag med Høyres profil ikke vil få støtte fra Arbeiderpartiet, men er avhengige av støtte fra Fremskrittspartiet. Det er Regjeringens valg.