Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2010-04-20:
Stortinget behandler i dag viktige endringer i barnevernloven og adopsjonsloven. Jeg er glad for at Regjeringens forslag får tilslutning fra flertallet her i dag. Regjeringen har altså lagt fram forslag om å åpne for en rett til kontakt mellom barnet og de biologiske foreldrene etter adopsjon uten foreldrenes samtykke etter barnevernloven § 4-20. Vi har etter en nøye vurdering – for disse spørsmålene er alltid vanskelige – kommet til at det bør åpnes for en rett til å ha en begrenset kontakt der det vil være til barnets beste. Meningen med forslaget om å åpne for en begrenset rett til besøkskontakt er ikke å uthule eller på noen måte å gjøre endringer i den tilknytningen til adoptivforeldrene som adopsjonsinstituttet gir til barnet. Meningen er heller ikke å frata adoptivforeldrene det fulle ansvaret for adoptivbarna. Formålet er å gi barna, i de tilfellene der det blir vurdert som å være til barnets beste, en mulighet til å ha kontakt med sine biologiske foreldre etter en adopsjon, uten å rokke ved den stabiliteten og sikkerheten i omsorgssituasjonen som adopsjonen skal gi og gir. Lovforslaget forutsetter at fosterforeldrene samtykker til kontakt mellom barna og biologiske foreldre. Adopsjon med besøkskontakt kan bare komme på tale der man har høy grad av sikkerhet for at det ikke kommer til å oppstå samarbeidsproblemer mellom adoptivforeldrene og de biologiske foreldrene. Det avgjørende her er at vi ikke utsetter barna for nye konfliktsituasjoner, men at dette gjennomføres i situasjoner der vi er overbevist om at det vil være til det beste for barna. Jeg antar at det vi går inn for her i dag, vil være aktuelt bare i et mindre antall saker, og det er ikke meningen at kontakt etter adopsjon skal bli normalordningen ved en adopsjon etter § 4-20. Barneverntjenesten skal ha en sentral rolle ved gjennomføringen av kontakten. Barnevernet skal legge praktisk til rette for besøkskontakten og om nødvendig motivere partene for samarbeid. Så har jeg lyst til å si at det som representanten Håbrekke har lagt fram på vegne av Kristelig Folkeparti om en gjennomgang, synes jeg er et helt naturlig signal å gi, og det signalet tar jeg. Det er klart at når vi nå gjør endringer som dette, så er det viktig løpende å evaluere om vi lykkes med det og de erfaringene vi får. Omfanget av denne typen adopsjoner vil sannsynligvis bli såpass lite at det tar noe tid før vi har et erfaringsgrunnlag som gjør det meningsfullt å gjøre en sånn gjennomgang, men jeg er helt enig i intensjonen bak forslaget som representanten har lagt fram. Regjeringen har også foreslått en innstramming i reglene om anerkjennelse av adopsjoner som bør nevnes kort. Adopsjoner gjennomført i adoptantens statsborgerland skal ikke lenger være automatisk gyldige i Norge dersom adoptanten var bosatt her i landet da adopsjonen ble gjennomført, slik som det har vært til nå. Utenlandske statsborgere bosatt i Norge vil da, som alle norske statsborgere bosatt i Norge, måtte søke om forhåndssamtykke fra norske adopsjonsmyndigheter og underlegges en vurdering av om de er egnet til å adoptere. Jeg oppfatter at det er en vurdering som får støtte her i salen, og som gjør at vi er enda tryggere på at alle adoptivbarn får god omsorg i familiene der de blir adoptert. Til slutt har jeg lyst til bare å utkvittere det som representanten Skei Grande nevnte til slutt. La meg også få benytte anledningen til å gratulere med ny jobb og ønske lykke til med den. Vi jobber nå med oppfølging av NOU-en. Det er en viktig NOU, en veldig spennende debatt. Jeg gleder meg til å komme tilbake til Stortinget med de tanker og forslag som Regjeringen vil komme med som følge av det. Det er noe vi jobber med i departementet nå. Jeg vil ikke anslå nøyaktig når det kommer, men vi jobber med det siktemål å følge opp de viktige debattene som utvalget har tatt initiativ til.