trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Under budsjettbehandlingen i Stortinget i år har vi sett en del tilfeller hvor Arbeiderpartiet snakker mot en sak, men stemmer for. Vi har registrert i denne saken når det gjelder Statskonsult, at man fra Arbeiderpartiets side er svært negativ i retorikken, man er negativ i merknads form, man er sterkt kritisk i innleggs form. Jeg bare lurer på om vi kan få et klart ja eller nei i denne sammenhengen. Er det slik at Arbeiderpartiet kommer til å stemme for forslaget eller imot forslaget? Etter hva jeg har forstått, er det slik at man har tenkt å stemme for forslaget, og da burde man kanskje være litt mindre spiss og litt mindre offensiv i denne saken.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Dette er et kjent gjennomgangstema fra Arbeiderpartiet. Det er faktisk slik at likestilling bl.a., for å ta et konkret eksempel, handler om kvinner i ledelse. Hvis man går tilbake til 1980-tallet, var det kanskje 20–30 pst. av dem som gikk på høyskoler og tok ledelsesutdanning, som var kvinner. Pr. i dag er det over 50 pst. Så hvis vi gir dette ti år, vil altså f.eks. problemet i forhold til kvinner i ledende stillinger løse seg selv.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Så vidt jeg husker, var ikke representanten Rafiq til stede da vi behandlet familiemeldingen, men jeg kan bekrefte at jeg fra talerstolen sa at jeg mente at det er naivt – ja. Representanten kan sikkert skaffe seg en utskrift av den debatten. Det som kan være fristende, er å begrunne det litt mer. Jeg tror at om man virkelig skal få gjort noe med de samlivsproblemer folk har, må man inn med mer enn et kort endags kurs midt i ammetåka, hvor man har veldig mye annet å tenke på enn akkurat å gå på kurs, for å si det slik. Så jeg tror at forslaget fra Regjeringen om et endags kurs er for glissent. Det vil enkelt og greit ikke føre med seg noe som helst.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Når vi snakker om poler, snakker vi selvfølgelig om det å sette kvinner og menn kunstig opp mot hverandre, hvilket man gjør bl.a. gjennom en kvoteringspolitikk. Vi i Fremskrittspartiet mener at kvinner er minst like intelligente som menn, og vi mener at de utmerket godt uten kvotering kan komme seg inn i styreverv, inn i ledende stillinger i bedrifter, og at det er den riktige formen for likestilling, nemlig å behandle folk likt. Det ligger litt i ordet likestilling, Å behandle folk likt vil være den rette veien å gå.
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Statsråden har flere ganger forsøkt å presentere Regjeringen som en pådriver for modernisering og effektivisering. Realiteten er at det man i hovedsak driver med, er nedlegging og flytting av arbeidsplasser. Jeg skal ikke begynne å gå inn i en talldiskusjon og slå budsjettall i hodet på statsråden, og så skal han gjengjelde det. Det jeg isteden vil fokusere på, er ett enkelt område hvor jeg etterlyser initiativ, og det er når det gjelder IKT-politikken for offentlig og privat sektor. I våre merknader og forslag har vi påpekt at landet trenger en nasjonal infrastruktur for elektroniske signaturer og sertifikattjenester, et system for mikrobetaling og et rammeverk for elektronisk rettighetsforvaltning. Mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden støtte Fremskrittspartiets initiativ og forslag på dette området, og hva vil han gjøre for å sikre at disse behovene får en løsning på nasjonalt plan?
Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
I forbindelse med behandlingen av Innst. O. nr. 26 for 2002-2003, om fastsetting og endring av farskap, sa en samlet komite at man oppfordret Regjeringen til å vurdere konsekvensene av å innføre en indeksregulering eller renteberegning på tilbakebetalt sum for de fedrene som feilaktig hadde blitt idømt farskap. Jeg har tatt opp dette med statsråden i form av et skriftlig spørsmål og fått beskjed om at noe slikt vil foreligge i løpet av våren 2004. Det synes jeg er en veldig lang saksbehandlingstid på en sak som må være forholdsvis enkel, skulle jeg tro. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvorfor tar dette så lang tid? Er ikke dette en sak hvor man enten er for eller imot, og så legger man frem en innstilling overfor Stortinget eller Odelstinget i en slik sammenheng?
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2003-12-11:
Dei tre paraplyorganisasjonane som forvaltar Frifond-midlane, har engasjert seg veldig sterkt for at vi skal få dei inn på eitt departement, slik at det ikkje blir som i dag, at det er både Barne- og familiedepartementet og Kulturdepartementet som skal forvalte midlane. Dei hevdar at det er veldig tungvint. Dei brukar ressursar og tid på dette. Dei hevdar også at det har utvikla seg skeive forhold når det gjeld den interne fordelinga mellom desse tre organisasjonane. Dei tre er alle samde om det. Mine spørsmål til statsråden er: Ser statsråden fordelar ved at Frifond-midlane går over eitt departement? Vil statsråden ta initiativ til å gå gjennom og eventuelt vurdere å rette opp denne skeivfordelinga, i samråd med paraplyorganisasjonane?
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2003-12-11:
Eg vil gi uttrykk for at det var veldig bra at NRKs lisens vart prisjustert. Det hadde vore oppsiktsvekkjande dersom så ikkje skjedde. Eg vil minne om dei utfordringane NRK står overfor når det gjeld digitalisering av arkivmaterialet. Så litt tilbake til teksting av direktesende program. Vi veit at det er ei utfordring både økonomisk og innanfor teknologiutviklinga. I tidsskriftet «Din hørsel» av 7. oktober i år vart det hevda at samarbeidet mellom TV-kanalane og IBM står stille av økonomiske årsaker. Eg vil nesten seie: Kjære statsråd, eg vil så innstendig eg kan, be deg om å følgje denne saka tett og om nødvendig ta initiativ til eit møte med NRK, slik at prosessen rundt teknologiutvikling kjem på rett spor. Det er min vørdsame påstand at dette er eit nasjonalt ansvar som Stortinget, ikkje NRK, bør ta kostnadene med. Både Bjørnsonfestivalen og Molde Internasjonale Jazzfestival har som eit resultat av budsjettforliket mellom regjeringspartia og Arbeidarpartiet fått auka løyvingar. Dette støttar Senterpartiet. Eg er også glad for å registrere dei klare signala kultuministeren ifølgje media i Møre og Romsdal har kome med når det gjeld jazzfestivalen i Molde. Ifølgje Romsdals Budstikke av 26. november i år lovar statsråden at jazzfestivalen i Molde står for tur neste år til å få eit skikkeleg økonomisk lyft frå staten si side. Det har blitt svært positivt motteke, og eg forventar at dette vert følgt opp i neste års budsjett. Eg kan love statsråden at vi skal følgje godt med. Til slutt vil eg nemne Festspillene i Elverum og Førde Internasjonale Musikkfestival som særs aktuelle kandidatar til å få status som knutepunktinstitusjonar. Dette vil vi kome attende til under behandlinga av kulturmeldinga, men Senterpartiet vil allereie no signalisere at begge desse to musikkfestivalane fortener å få endra status. Heilt til slutt vil eg, til liks med førre talar, gi uttrykk for bekymring når det gjeld avismangfaldet i samband med den varsla portoauken. Statsråden har i spontanspørjetimen tidlegare i år gitt uttrykk for at dette har kulturpolitisk betyding, og mi utfordring til statsråden er: Korleis vil ho løyse dette?
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2003-12-11:
Trass i det statsråden sa om barn i krisesentra i dei to fylka – noko som isolert sett er veldig positivt – vil eg understreke kor viktig det er at vi kjem i gang og får endra regelverket. Så litt om barnehagar: Statsråden gav uttrykk for at vi skulle nå det målet vi har sett oss, og det ville vere strålande om vi kunne få 12 000 nye barnehageplassar og gjerne fleire. Men kva legg statsråden til grunn når ho med så stor sikkerheit uttalar seg om at dette målet skal vi nå? Det er det eine spørsmålet. Det andre er: Når det gjeld ei så stor reform, krev vi personell med kompetanse. Har statsråden noka meining om utdanningsnivået, og om det vil gi oss nok førskulelærarar når denne reforma er ein realitet?
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-12-11:
På fem minutter er det bare mulig å gå inn i enkelte deler av innstillingen. Men siden Kystpartiet bare er representert i én komite, tillater jeg meg å etterlyse Regjeringens helhetlige politikk på tvers av komiteen. Høyre virker ganske stolte når de sier at de forandrer Norge. Spørsmålet er om Norge ønsker forandringer som i sterkere grad skaper utrygghet og framtidsangst i befolkningen. Kystpartiet deler Arbeiderpartiets bekymring for den raske og ikke konsekvensutredede innstillingen om effektivisering som Regjeringen kjører igjennom, og undergraver arbeidstakerrettigheter som er etablert etter hvert som vårt velferdssamfunn har utviklet seg. Offentlig ansatte i skole, omsorg og helsetjenester er en ressurs og må behandles som en ressurs, ikke som et problem. Når lærere, helse- og omsorgspersonell sies opp på grunn av dårlig økonomi i kommunene, rimer det dårlig med Regjeringens tidligere uttalte mål om at man skal bruke lønn som virkemiddel for å rekruttere til disse tjenestene. Når eldre arbeidstakere …
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-12-11:
Jeg trodde at vi behandlet disse sakene sammen.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2003-12-11:
Det ser ut som vi har kommet til veis ende i denne debatten, og jeg vil gjerne takke komiteen for en god og ryddig debatt uten de store kontroverser. Det har vært mange godord også, og det viser at det er stor enighet om kulturpolitikken. Det er vel bare Fremskrittspartiet som står litt på sidelinjen. Opposisjonen ønsker mer av alt, men det er slik at regjeringspartiene må holde et ansvarlig budsjett, selv om vi også skulle ønske oss mye mer. Kulturmeldingen ligger nå til behandling i komiteen, og jeg ser fram til denne behandlingen. Jeg tror det vil gi oss en mulighet til å få en grundig gjennomgang av hele kulturområdet, og at vi kan legge noen viktige føringer framover. Jeg er også glad for de signalene som vi har fått fra kulturministeren om at det vil bli en større satsing på kultur i framtiden. Å flytte på 8 mill. kr i kulturbudsjettet er en liten sum i det totale budsjettet, og mange reagerer på at vi i forhandlinger i komiteen flytter på så små summer. Men i motsetning til flere andre budsjetter som blir behandlet her i huset, som inneholder millioner og milliarder av kroner, betyr faktisk 200–300 000 kr eller 1 mill. kr enormt mye for det lokale kulturlivet. Det genererer så mye engasjement og så mye aktivitet, og det er svært viktig å skape et mangfoldig og levende kulturliv. I forhold til representanten May Hansens innlegg har jeg lyst til å si: For spesielt interesserte vil jeg faktisk henvise oppmerksomheten til SVs alternative budsjett gjennom de siste tre årene. Der er det mye spesielt. Spesielt synes jeg en skulle holde et øye på Østfold/Moss – Fredrikstad spesielt – og Buskerud. Der ligger det mange solide julekort, men i motsetning til SV har vi i andre partier fått gjennomslag for å satse på en del viktige områder. Det har altså ikke SV. Og det representanten May Hansen selv gjorde avslutningsvis, var jo nettopp å sende et julekort til Fredrikstad. Det skulle jeg gjerne skrevet under på, men man skal kanskje være litt forsiktig med kritikk i forhold til andre. Jeg tror alle har behov for – vi er jo valgt fra et sted – å synliggjøre og tydeliggjøre de områdene og de kulturaktivitetene som foregår i vårt eget område også, når vi slåss om midler i forhold til de store satsingene i de store byene. Igjen vil jeg takke komiteen for en god debatt, og jeg ser som sagt fram til videre debatt om kultur til våren.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2003-12-11:
Det er riktig som representanten Giske sier, at det nå blir viktig å ha et godt tilsyn i forbindelse med barnevernet – og det blir tilsyn på flere nivåer. Disse regionkontorene som skal fungere som kompetansesenter, blir veldig viktige. Kommunene skal ha tilsyn, og fylkesmennene skal ha tilsyn. Det er riktig at fylkesmennene har måttet bidra med et mindre kutt i sine bevilgninger, men vi mener at kuttet ikke er større enn at det er fullt ut forsvarlig. Når det viser seg at fylkesmennene selv har innrapportert at de ikke har fått nok midler, må jeg nok spørre om det finnes mange eksempler på virksomheter som mener at de selv har fått nok eller for mye penger på budsjettet. Fylkesmennene har fått nye oppgaver, mens andre oppgaver overføres til andre, som jeg var inne på. Det er veldig viktig nå – for at barnevernet skal fungere bedre, og vi skal unngå det vi har opplevd i barnevernet gjennom mange år – at tilsynet styrkes, og det gjøres på flere nivåer, som jeg var inne på.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2003-12-11:
Hvis det er noen regjering som har fått kritikk for at den ønsker å modernisere og effektivisere offentlig sektor, er det denne regjeringen. Jeg trodde at Fremskrittspartiet var enig i denne moderniseringen og fornyelsen av offentlig sektor for å skape bedre tjenester for befolkningen, at det faktisk hadde Fremskrittspartiets støtte. Derfor er jeg litt overrasket over spørsmålet. Både departementene, statsforvaltningen og offentlige etater skal effektiviseres, slik at vi får mer igjen for pengene, mer igjen for skattepengene. Det trodde jeg hadde hatt Fremskrittspartiets støtte. Noen ganger må det til noen investeringer nettopp for å få til en slik modernisering, som jeg var inne på, og det er mulig det er det representanten Knudsen sikter til.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2003-12-11:
Det var mange spørsmål på en gang. Det var faktisk til et helt lite innlegg, men jeg skal prøve å ta noe av det. Jeg tror jeg var ganske klar i mitt innlegg på hvorfor det er viktig å få omdannet Statskonsult til et aksjeselskap. Det var jo nettopp for å få utnyttet all den fagkompetansen som ligger der. Statskonsult er, fordi det er et forvaltningsorgan, avskåret fra å ta på seg oppdrag fra kommuner, fylker og også fra private – men en omlegging vil jo virkelig kunne bidra til at hele den offentlige sektor får nytte av den kompetansen. Når det gjelder de ansattes rettigheter, er de ivaretatt ved at de får rett til ventelønn. Dette ligger riktignok til en annen komite. De får førsterett til stillinger i staten, og de forhold som det ellers er nødvendig å ivareta, ligger innenfor tjenestemannsloven.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2003-12-11:
Arbeiderpartiet har stått bak flere omdannelser av statlige forvaltningsorgan til aksjeselskap. Da regjeringen Stoltenberg omdannet BaneTele til aksjeselskap, var det viktig for Regjeringen å gi BaneTele rammebetingelser som var «mer på linje med private konkurrerende aktører i telemarkedet». De foreslo derfor å omdanne til eget aksjeselskap nøyaktig på samme måte som Statskonsult nå omdannes til AS, og nøyaktig slik regjeringen Harlem Brundtland omdannet Televerket til AS. Jeg har et spørsmål til representanten Giske: BaneTele-ansatte måtte under regjeringene Harlem Brundtland og Stoltenberg skrive under på at de ikke hadde ventelønnsrettigheter hvis de brukte reservasjonsretten. Når det gjelder forskjellsbehandlingen, som Giske nå er opptatt av, hvorfor hadde de ansatte større sikkerhet ved omdanningen av BaneTele enn de har ved Statskonsult, som er organisert på samme måte?
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2003-12-11:
Når jeg hører representanten May Hansen, høres det ut som om det er en museumsbestyrer som snakker: De er imot modernisering, de er imot effektivisering, de er imot konkurranse, og de er imot virkemidler som skal til for å gi befolkningen flere og bedre tjenester og få mer igjen for de pengene vi faktisk har ansvar for å forvalte. Regjeringen har gjennom sitt forslag om å omdanne Statskonsult til heleid aksjeselskap vist at man har tro på den kompetansen som de ansatte besitter. Høyre deler denne troen på kompetansen i Statskonsult. Hele offentlig sektor, inklusive fylker, kommuner og fristilte statlige virksomheter, bør få nyte godt av den kompetansen som Statskonsult har. Hvorfor mener SV at det kun er det som i dag er den sentrale statsforvaltningen, som skal få bruke kompetansen i Statskonsult, og hvorfor har ikke representanten Hansen tro på kompetansen i Statskonsult?
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Eg har sagt meg einig i det som Stortinget stiller seg bak, med omsyn til forslag om at denne saka skal tilbake til Stortinget. Representanten Faldet sa at den politiske leiinga hadde sagt at Stortinget ikkje skulle blanda seg bort i dette. Det er ein språkbruk som vi ikkje nyttar. Det vi har sagt klart ifrå om, er at generalforsamlinga har sitt ansvar og Stortinget har sitt. I ei tid då vi diskuterte formuleringar, verka det som om Stortinget skulle blanda seg inn i det som var generalforsamlinga sitt ansvar. Det har ikkje Stortinget noko med på den måten. Det er viktig, når vi har organisert NRK slik vi har gjort, at vi følgjer den praksisen med omsyn til korleis vedtektene skal fattast osb. Men når det gjeld ein meir generell debatt, som komiteen har bede om i merknader, kjem eg tilbake til Stortinget når det gjeld dette. Eg kan dessverre ikkje i dag seia når eg klarar å få det til, men eg jobbar det fram så raskt som mogleg.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Eg er veldig glad for at både denne komiteen og næringskomiteen har teke opp og diskutert dette med eit samarbeid mellom næringsliv og kulturliv. Det er bra. Veldig ofte har ein tankar om at berre vi får nokre fond, vil det løysa heile den økonomiske situasjonen for dei ulike satsingane. Eg skal lova representanten å sjå på forslaget. Eg kan ikkje i dag seia at eg vil støtta det. Men det å satsa på ulike fond er ikkje noka økonomisk løysing som vil gjera det lettare med omsyn til budsjetta våre. Når ein skal ta ut avkasting frå fondet, må det likevel inn i dei vanlege budsjetta. Dette er ikkje noko hokus pokus. Men denne fokuseringa på samarbeid mellom næringsliv og kulturliv synest eg er spennande, og den er eg glad for. Eg er heilt sikker på at vi i samarbeid kan jobba vidare med dette.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Tanken og ynsket frå departementet si side er at når vi sel desse aksjane, skal vi selja dei til eigarinteresser som ynskjer å driva Filmstudioet vidare. Problemet med Filmstudioet er at når det gjeld enkelte av tenestene ein tilbyr, er det fullbooka med avtaler og av folk som ynskjer å bruka dei, men når det gjeld andre tenester dei tilbyr, er det ledig kapasitet ganske mange dagar i året. Dei får ikkje utnytta fullt ut kapasiteten til heile filmstudioet. Dermed driv dei med underskot. Så har vi eit EØS- og EU-regelverk som gjer at vi ikkje berre kan gå inn og gi Filmstudioet statsstøtte, for det gir ikkje EU-regelverket opning for. Eitt av problema er at då filmstudioet vart organisert slik som det vart i si tid, la ein for lite kapital i botnen. Dermed har ein no eit slit med at det er ei gjeld som må betalast. Då meiner eg at det beste for filmindustrien er at vi sel aksjane våre og prøver å sørgja for at det er nokon som ynskjer å driva det som filmstudio vidare, som skal få kjøpa det. Det vil i alle fall vera utgangspunktet for departementet og for meg.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Ja, eg ser klare fordelar med at Frifond skal liggja under eitt departement. Vi jobbar i Regjeringa med ulike problemstillingar i forhold til Frifond, der ein av tankane vi er innom, er at vi skal overføra alt til eitt departement, og då eventuelt til Kultur- og kyrkjedepartementet. Men vi er ikkje komne i mål enno, så vi er ikkje ferdige med jobben. Når det gjeld skeivfordelinga, skal eg sjå på henne. Det blir ofte slik når ein skal fordela midlar. Ein skeivfordeler ikkje, men alle føler at dei får mindre enn gjennomsnittet. Det er jo ikkje praktisk mogleg. Men eg kan godt sjå på fordelinga i forhold til om det har skjedd ting i løpet av dei siste åra som gjer at nokre kan føla seg forfordelte. Om det kan rettast opp på kort sikt, kan eg ikkje seia. Det må i alle fall takast over tid, i forhold til ei fordeling som òg desse tre organisasjonene sjølve meiner er rimelegare enn den fordelinga som er i dag. Eg skal sjå på det, utan å kunna gi noko klart svar på kva som er mest tenleg.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Når det gjeld statsstøtta til filmparken, har eg svart på det i den førre replikkvekslinga. Vi har eit EU-regelverk som gjer at vi ikkje kan koma med ytterlegare statsstøtte til selskapet, slik selskapet eigenleg ynskjer. Når det gjeld at statsråden ikkje aktar å gjennomføra eit romertalsvedtak, må eg seia at eg er veldig forbausa over at fleirtalet kan gå inn for eit slikt romertalsvedtak utan å spørja departementet om det er mogleg å gjennomføra det. Dette vart skrive inn utan at departementet vart konsultert. Som tidlegare statsråd burde representanten Giske ha visst at når ein skal ha ei melding over til Stortinget, skal ho fyrst ut på høyring. Dersom eg skal kunna ha ei melding klar i Stortinget til 1. mars, burde meldinga ha vore send ut på høyring no. Dette forarbeidet har vi ikkje gjort. For meg er det viktig å gjera Stortinget merksam på – det har ikkje noko med vond vilje å gjera – at det reint praktisk er heilt umogleg å koma med ei stortingsmelding eller ei tilleggsmelding så snart, dersom vi skal ha skikkelege prosessar med filmmiljøet, med høyringsrundar osv. Det er difor eg oppmodar Stortinget til å gi meg noko meir tid. Så skal saka koma.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Eg har òg lyst til å seia at det har vore ein ryddig og grei debatt. Eg må innrømma at når eg sit og høyrer på alle gode forslag til påplussingar, vil eg seia ja takk til alle påplussingane, men eg kan ikkje seia ja takk til alle kutta som må til for å få påplussingane på plass! Det er jo dilemmaet og litt av forskjellen på å vera i posisjon og i opposisjon. Eg har ei utfordring, og det gjeld det som ser ut til å bli eit fleirtalsvedtak i høve til tidspunktet for når ei sak skal leggjast fram for Stortinget. Reint praktisk klarar eg ikkje å få det til. Det er ingen vond vilje frå mi side, og ingen motstand mot å gjera jobben. Men eg oppfordrar dei partia som ikkje har late det gå prestisje i tidspunktet, om å vurdera dette når vedtaket skal fattast. Eg har ikkje ein sjanse til å gjennomføra ein slik gjennomgang og få lagt fram ei sak 1. mars 2004. Og om ein ynskjer å ha ein god dialog vidare om filmpolitikken, ber eg om at dei som ikkje har late det gå prestisje i datoen, vurdere dette i høve til stemmegivinga som skal gå føre seg seinare i dag.
Valgerd Svarstad Haugland (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Når det gjeld Filmstudioet, er det klart at eg skal følgja opp dei merknadene som ligg i innstillinga. Og at det blir eit oversendingsforslag, er greitt for meg. Det stod i manuset mitt at det skulle følgjast opp, men eg kom ikkje så langt at eg fekk brukt den delen av manuset. – Eg har ingen problem med dette. Når det gjeld tidspunktet, trur eg – utan å vera urimeleg – at departementet faktisk er den rette instansen til å vurdera kva som er mogleg å få til. Det blir ikkje eit godt nok arbeid som blir levert 1. mars. Eg trur eg berre seier det på denne måten, og så får eventuelt fleirtalet på Stortinget vurdera det. Det kjem ei sak til Stortinget, og om det skal vera ei god sak, må ho koma seinare.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Vi er nå gjennom vår tredje budsjettprosess i denne komiteen. Det ble etterlyst av to talere her i stad: Hvordan vil SV prioritere framover? Hvordan vil SV prioritere hvis vi kommer i regjering og posisjon? Det vi egentlig har opplevd disse tre årene, er tre budsjettforlik med Regjeringa, hvor man i forliket strør rundt seg med små summer som er klart adressert til den enkelte representants hjemfylke. Det er store ulikheter i de fylkesvise fordelingene fra staten i kulturbudsjettet, og SV mener det viser at tilfeldighetene til en viss grad rår i denne komiteen som i mange andre komiteer på Stortinget. Vi har i vår komite et ansvar for at statlige kulturmidler kommer hele landet til gode. Vi fremmer derfor et forslag i dag som det er veldig trist at komiteen ikke støtter. Da hadde vi kanskje fått til en mer helhetlig kulturpolitikk, og kanskje vi hadde fått til en helhetlig diskusjon for å se hvordan dette landet fungerer kulturpolitisk. Forslaget lyder: «Stortinget ber Regjeringen se nærmere på den fylkesvise fordelingen av kulturmidler i forhold til befolkningstallene, og komme tilbake med forslag til tiltak for å utjevne forskjellene mellom fylker.» SV mener jo ikke at vi skal legge ned store institusjoner, men at vi når vi tenker på nyetableringer, bør se på den fylkesvise fordelinga. Det er flere fylker som kommer dårlig ut. Vi i SV har bedt Utredningsseksjonen gjøre en slik undersøkelse, og den viser at det er store forskjeller. Begge representantene fra SV i komiteen kommer fra fylker som får veldig lite kulturmidler. Østfold fylke er ett av dem. Der har vi to tiltak som er noe helt nytt i Norge. Det er samtidskunstfestivalen Momentum som jeg er kjempeglad for at statsråden og departementet nå har satt inn på kulturbudsjettet. Så er det Animerte Dager i Fredrikstad, som er en filmfestival – også et viktig tilskudd til Kultur-Norge. Det er mange som har stått her i dag og hilst hjem, og jeg vil i hvert fall si at jeg er glad for at Østfold som får så lite kulturmidler, har en kreativitet som nå har satt Norge på dagsordenen kulturelt, også internasjonalt. Så håper jeg vi får flertall for vårt forslag.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Til representanten Sjøli: Det er helt klart at alle her i dag har hilst hjem. Det gjør man i alle komiteer. Det sa jeg på Stortingets talerstol at det har også May Hansen gjort! Det jeg sier, er at vi faktisk har fremmet et forslag her i dag hvor vi ber om å få en vurdering og en helhetlig gjennomgang av hvordan vi bruker statlige midler, for å få en diskusjon rundt det og få en helhetlig tenkning framover. Det mener jeg er et ganske konstruktivt forslag, som jeg hadde håpet at komiteen kunne vært med på.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Det gjelder omgjøringen av Statskonsult fra forvaltningsorgan til aksjeselskap. Det er vanskelig å se hvilke argumenter Regjeringen har for å omdanne Statskonsult til aksjeselskap. Jeg ønsker at representanten Sjøli skal si noe om det. Jeg vil også peke på at en rekke forhold, som kostnadsvurderinger i forhold til ansattes rettigheter, forretningsanalyser m.m., ikke er godt nok avklart. Saken er heller ikke godt nok utredet, verken når det gjelder det oppgavemessige eller de arbeidsrettslige sidene. I budsjettsammenheng er det store usikkerheter. Kan representanten klargjøre noe av dette?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Barnetrygden er den viktigste og største overføringsordninga for barnefamiliene. Det er en sikker inntektskilde for barnefamilier med lav inntekt. Arbeiderpartiet har i budsjettavtalen sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti redusert barnetrygden med 27 mill. kr mer enn det som følger av Regjeringas forslag. Dette rammer dem med lavest inntekt. Hvordan kan Arbeiderpartiet forsvare at de kommer med dette forslaget i denne budsjettavtalen? Og hvordan kan Arbeiderpartiet forsvare at de subsidiært kommer til å stemme for å omgjøre Statskonsult til et AS, når det ikke er dekning for de ansattes rettigheter i dette budsjettet?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Nå har jeg forferdelig lyst til å si noe om ammetåka, men jeg skal ikke gjøre det.(Munterhet i salen) Jeg kunne sagt mye om den. Men nå gjelder det noen påstander som Fremskrittspartiet kommer med når det gjelder likestillingspolitikk. Disse påstandene har Knudsen kommet med flere ganger. Nå ønsker jeg at han skal utdype hva han mener med dem. (Munterhet i salen) Den ene påstanden er at de syns det er beklagelig at dagens likestillingspolitikk ser ut til å være fundert på at man har en kamp mellom to poler. Kan Fremskrittspartiet utdype hva de konkret bygger dette på? Den andre påstanden er at likestillingsarbeid er overflødig all den tid utgangspunktet er at kvinner og menn er likestilte, og at resten avhenger av kompetanse, ikke kjønn. Mener Fremskrittspartiet at kvinner innehar mindre kompetanse enn menn, selv om de nå ofte har høyere utdanning enn menn, og er det derfor de er utelatt fra styrerom, f.eks.?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Det er lett å bruke penger til gode formål når man har fjernet kontantstøtten. Det gir omtrent 2,5 milliarder kr til å strø ut over gode tiltak. Når det gjelder plasseringen av regionkontoret i Oslo, mener jeg at det er ganske problematisk når vi ser at Oslo ikke skal organiseres som resten av landet. Oslo skal jo videreføres som i dag. Oslo skal videreføres som kommune og fylkeskommune, og da blir det ganske vanskelig å skjønne hvorfor man plasserer et regionkontor der. Victor Norman har flyttet mange tilsyn ut. Han sier at det skal flyttes flere arbeidsplasser ut av Oslo. Da blir det vanskelig å skjønne at man legger et regionkontor der. Når det gjelder jentevold, er det en utvikling som er ganske alvorlig. Jeg har snakket med forskere like før vi behandlet dette budsjettet, og de er bekymret for den utviklingen vi nå ser. Det ser vi fra Statistisk sentralbyrå, og det ser vi fra ulike forskningsrapporter. Dette er vi nødt til å gjøre noe med. Dette må det forskes mer på.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
SV er på ingen måte imot omstilling i offentlig sektor. Vi ønsker en vital offentlig sektor som gir gode tjenester til brukerne. Innledningsvis i mitt innlegg sa jeg at Victor D. Norman hadde to gode poenger i sin redegjørelse som jeg var veldig optimistisk til den gangen han sa det. Han sier virkelig at man skal gjøre et totalt regnskap for å se at dette lønner seg, og man må også vurdere om dette gir gode tjenester. Selvfølgelig tror vi at det er kompetanse i Statskonsult. Det er en kjempehøy kompetanse, som, fordi de nå har en uavhengig rolle og ikke er bundet opp, kan brukes i de ulike departementene og i offentlig sektor rundt omkring. Vi mener at det er helt unødvendig i et marked hvor det er konsulentfirmaer nok, og hvor det er vanskelig å få oppdrag, at staten skal drive et konsulentfirma som skal fungere i markedet.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
SV stemmer ikke imot modernisering av offentlig sektor. Vi sier at vi ikke har tiltro til den omorganiseringsstrategien som nå ligger i Arbeids- og administrasjonsdepartementet. Hvis man ser på budsjettforslaget til SV, sprenger man rammen med 42 mill. kr. Det henger stort sett sammen med at fylkesmannen ikke har muligheter til å føre det tilsynet han skal etter lovverket. Vi mener at det er meget vanskelig å forsvare at vi har barnevernsinstitusjoner rundt omkring i dette landet som ikke får tilsyn fra fylkesmannen. Man reduserer jo da fylkesmannens budsjett med 60 mill. kr, når vi vet at offentlig tilsyn ikke blir ivaretatt. Når det gjelder byråkratisk organisering, er det nettopp den moderniseringen og effektiviseringen som statsråden legger til grunn, som er byråkratisk. Det er jo det OECD sier i sin rapport. Det kan jeg også vise til fra min egen kommune, som nå drifter 120 mill. kr dyrere etter privatisering og konkurranseutsetting.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Kvinnevoldsutvalget har kommet med sin anbefaling når det gjelder krisesentrene. Utvalget har anbefalt at krisesentertilbudet lovfestes i en egen krisesenterlov. Det må videre stilles krav til medarbeidernes kvalifikasjoner, og hjelpetilbudet til barn og ungdom på krisesentrene må utvikles. Krisesentrene bør få økonomiske rammer og utdanningstilbud i samsvar med utvidet krav. Forvaltningsansvaret for krisesentrene anbefales overført til Statens barnevern og familievern. Ut fra SVs ståsted er det gode anbefalinger som nå kommer fra Kvinnevoldsutvalget, i tråd med mye av det vi har ment hele tiden. Jeg lurer nå på hvordan Kristelig Folkeparti ser på disse anbefalingene.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
OECDs undersøkelse viser at statsrådens oppskrift for omstilling i offentlig sektor er byråkratisk og ineffektiv. Jeg sa det i stad, og jeg sier det igjen: Jeg kommer fra en kommune der denne organiseringa er blitt forsøkt gjennomført nå i åtte år. Resultatet er et underskudd på godt over 100 mill. kr. Hvorfor forskriver statsråden gammel og godt brukt medisin som er ubrukelig? Det var det ene spørsmålet. Det andre spørsmålet gjelder at det i fylkesmannsembetene skal opprettes egne stillinger som skal ivareta Regjeringens satsing på omstilling og effektivisering i kommunene. Dette forslaget henger dårlig sammen med kommunal frihet, og her tillegger man fylkesmannen en klar politisk rolle. Samtidig som man pålegger fylkesmannen mange flere oppgaver, reduserer man budsjettet her med 3,8 pst., på tross av at fylkesmannen ikke greier å ivareta sine tilsynsoppgaver.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Selv om representanten Dagrun Eriksen beroliget meg veldig og sa at statsråden sikkert ville ivareta krisesentrene – og det vet jeg – vil jeg gjerne spørre hva statsråden tenker om de anbefalingene som nå har kommet fra Kvinnevoldsutvalget, og hvor raskt vi kan få dette på plass. Så et spørsmål til: Komiteen har en enstemmig merknad der det heter: «Komiteen ber om at det iverksettes nødvendige tiltak rettet mot barn som utøver vold og overgrep mot andre barn. Det har skjedd en utvikling hvor jenter i større grad enn før utøver vold... Gjengvold er blitt en ny form for mobbing, og det har store konsekvenser for de som utsettes for dette.» Det er lite forskning på gjengvold i Norge. Vi vet veldig lite, og denne negative utviklingen hvor jenter i større grad er pådrivere, er en ny utvikling. Jeg lurer på hvordan statsråden har tenkt å følge opp denne komitemerknaden.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Eg har lyst til å starte med å bringe ein takk til komiteen for det engasjementet komiteen har vist overfor Grenland Friteater, og for dei 300 000 kr som regjeringspartia og Arbeidarpartiet klarte å forhandle fram i budsjettforliket. Det må likevel nemnast at Arbeidarpartiet sitt alternative budsjett ville ha gjeve 500 000 kr meir til Grenland Friteater. Den rolla som dette teatret har for vårt område, må ikkje undervurderast. Teatret har skapt arbeidsplassar og optimisme i eit industrisamfunn med veldig store omstillingar dei siste åra. Teatret har vore drivkrafta i Porsgrunn Internasjonale Teaterfestival, som etter planen skal feire tiårsjubileum i 2004 dersom det er økonomisk liv laga for teatret i framtida. Det heng sjølvsagt saman med teatrets skjebne i budsjettprosessane vidare. Friteatret har eksistert i meir enn 25 år, og har vore ein mektig stimulans for amatørliv og annan kulturaktivitet i Grenlandsområdet. Me har motteke signal om at teatret er stroke frå Kulturrådets liste for løyvingar til frie grupper. Dersom det er riktig, meiner eg at teatrets framtid står på spel. Teatret har i mange år slite med knappe midlar og brukt mykje tid på å skaffe pengar til drift. Det er ikkje til å leggje skjul på at både statsrådar og departementet har skapt forventingar om ei sikrare finansiering, for dermed å sikre teatrets framtid. Dersom dette teatret forsvinn, vil det vere eit kjempetap for heile det norske kulturlivet. Heilt til slutt: Eg finn òg grunn til å vere tilfreds med og glad for den løyvinga som prosjektet Bok- og blueshuset i Notodden har fått. Her skal både komiteen og statsråden ha ros for ei positiv haldning. Prosjektet er godt på skjener, og alle som arbeider med dette prosjektet, ser fram til at dette prosjektet kan bli ein realitet frå 2007, slik det er lagt opp til i langtidsprogrammet.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-12-11:
Arbeiderpartiet mener at kultur er viktig. Vi mener at for små midler kan vi oppnå mye innenfor kulturområdet. Jeg vil framheve en liten sak i dette budsjettet, men som likevel er veldig viktig, og vil bety mye for mange, både barn, ungdom og voksne. Det er Det Norske Blåseensemble i Halden. Arbeiderpartiet foreslo i sitt budsjett å bevilge 1 mill. kr til korpset. Det fikk vi ikke gjennomslag for. Mange husker nok «slaget» om Divisjonsmusikken i Halden. Divisjonsmusikken i Halden og i Kristiansand var foreslått lagt ned da Stortinget behandlet omorganiseringen av Forsvaret for ikke lenge siden. Men i ellevte time tok Stortinget tak i saken. Mange mente at bare å sette en strek over hele Divisjonsmusikken i Halden og i Kristiansand var en dårlig og lite framtidsrettet løsning, og en sløsing med den kompetansen og det miljøet som fantes i disse korpsene. Etter forslag fra Arbeiderpartiet gikk et flertall i Stortinget inn for at korpsene skulle få leve videre, men i et spleiselag mellom kommunen og fylkeskommunen og staten. Resultatet ser vi i dag. Dette er blitt veldig vellykket. Stat, kommune og fylke trådte til med midler, selv om både Halden kommune og Østfold fylkeskommune ikke akkurat hadde mye å ta av. Men her var det vilje. Fortsatt gjenstår noe lokalt, men det vil komme på plass. Musikerne har tatt fatt på nye oppgaver med stor entusiasme. Barn og unge på skolene rundt omkring i fylket og musikkorps har nå fått et løft. Folk trekkes med. Det avholdes konserter med høyt musikalsk nivå. Det er moro å se hvordan disse musikerne kan inspirere. Derfor er det bra at Arbeiderpartiet sammen med regjeringspartiene klarte å finne 300 000 kr i budsjettet for neste år – ikke mange penger, men et sterkt signal om at Stortinget vil bidra. Det er også et signal om at denne bevilgningen i år er et første skritt på veien mot at staten vil være med og ta sin del i dette spleiselaget.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2003-12-11:
Som tidligere medlem i kulturkomiteen har jeg fulgt store deler av debatten i dag. Jeg synes at debattene dabber litt av, men det kan jo kanskje skyldes at det er et bredt forlik i Stortinget, slik at en ikke får temperaturen noe særlig opp i slike debatter. Så til årsaken til at jeg tok ordet. Det står noen praktfulle, gode merknader på side 107 i innstillingen som vedrører rockcity, og i den forbindelse vil jeg bare lese noen sitater fra en avis i Nord-Trøndelag den 18. august i år: «Nå rocker det virkelig for museumsentusiastene i Namsos. Nestleder Hill-Marta Solberg i Arbeiderpartiet lover full støtte til planene om rockmuseum.» Og så står det i brødtekst: «Hill-Marta Solberg hadde fylt gitarkofferten med politisk sprengstoff da hun i helga gjestet førstekandidatsamlingen til Nord-Trøndelag Arbeiderparti. For det er sjelden kost at en så sentral politiker lover støtte i en lokaliseringskamp før et forprosjekt er på plass.» Videre sier Hill-Marta Solberg: «Jeg og resten av sentralledelsen i Ap, er naturlig nok klar over den stolte tradisjonen Namsos har innen rocken. Byen har fostret mengder med kvalitetsartister, og har betydd mye for norsk populærmusikk. Namsos er det mest naturlige stedet å legge et nasjonalt rockmuesum.» Derfor er det med litt undring at jeg registrerer at Arbeiderpartiet ikke har et eneste ord i innstillingen om et rockemuseum. Det er to partier som framstår ærlig og oppriktig med sine meninger. Det er på den ene siden Fremskrittspartiet, som holder fast på det som vi har sagt i tidligere prosesser når det gjelder rockcity, og så er det på den andre siden SV. Selv om SV kanskje vil ha en lengre prosess i eget parti, skinner det gjennom også i deres merknader at dette skal legges til sentrale strøk, altså til Oslo. Det som det er litt betimelig å minne om når det gjelder Arbeiderpartiet her, er at de gikk kraftfullt ut i valgkampen og i forrige periode stod sammen med Fremskrittspartiet i tankegangen rundt rockcity. Selv om de den gangen ikke gikk direkte inn for Namsos, hadde de i hvert fall en omtale av saken. Jeg registrerer nå at Arbeiderpartiet er totalt fraværende i den debatten. Hva det skyldes, tør jeg ikke å gå inn på. Men jeg håper i hvert fall at Arbeiderpartiet også i sin prosess forholder seg til det som nestlederen i partiet har lovet sine velgere i Nord-Trøndelag, og at Arbeiderpartiet kommer kraftigere tilbake når kulturmeldingen skal behandles. Det er også en av årsakene til at Woldseth har trukket forslaget om rockcity i Namsos, i håp om at Arbeiderpartiet faller på plass til slutt.
Afshan Rafiq (Høyre), 2003-12-11:
Siden representanten Knudsen ikke gikk dypere inn på barne- og familieområdet, synes jeg det er fristende å stille ham et spørsmål angående det. I sitt alternative budsjett skriver Fremskrittspartiet at de mener det er «utrolig naivt» å bruke midler til de samlivskursene Regjeringen har fått gjennomslag for ved behandlingen av familiemeldingen, og som vi ser begynnelsen på i dette budsjettet. Vil representanten Knudsen gjenta fra Stortingets talerstol at det er utrolig naivt å mene at det går an å prøve å forebygge samlivsbrudd slik at barn kan slippe å oppleve at familien deres bryter sammen?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Til det første først: Det er i merknaden som regjeringspartiene har skrevet inn, klargjort hva som er det gjeldende. Når det gjelder nedbemanningen, har jeg lyst til å vise til innstillingen, der det bl.a. står at regjeringspartiene «vil understreke viktigheten av at en eventuell nedbemanning som følge av omdannelsen må gjennomgås på en måte som gjør at en unngår å utsette enkeltmennesker og familier for unødige belastninger». Vi har nettopp tatt hensyn til at det vil være vanskelig, men det er feil å si at vi forutsetter nedbemanninger. Det som er riktig å si, er at vi tar høyde for at det kan bli nedbemanninger. Derfor legger vi bl.a. inn omstruktureringsmidler. Statskonsult får nå muligheten til å tilby tjenester til hele den offentlige sektor, ikke bare sentralforvaltningen, og også til privat sektor. Det kan derfor godt tenkes at Statskonsult etter hvert vil få flere ansatte enn de har i dag. For øvrig minner jeg om at man i forbindelse med omdannelsen av Statskonsult til et AS følger nøyaktig den samme praksis som andre regjeringer av ulike politiske farger har fulgt over lang tid.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
For Kristelig Folkeparti er det ikke skjevdeling å legge til rette for at barn og fedre får mer tid sammen. Det er en framtidig satsing på oppvekst for barn som er veldig viktig. Betydningen av å ha far hjemme har i mange sammenhenger vært viktig for Fremskrittspartiet, når det gjelder samværsrett og en del ting. Så jeg synes det er underlig at man ikke ser at det å øke pappapermisjonen også er viktig i forhold til barns oppvekst. Vi kommer til å jobbe med tiltak på alle områder. Vi kommer ikke til å se om dette passer inn i forhold til hva vi har gjort på andre områder hvis vi mener at dette er viktig. Pappapermen er i seg selv viktig, og Kristelig Folkeparti kommer til å ha et sterkt engasjement i denne saken også i framtiden.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2003-12-11:
Framlegging av Kvinnevoldsutvalgets rapport har vi ventet lenge på. Vi har henvist mange ganger til Kvinnevoldsutvalget i denne salen, og til at deres innstilling skal komme. Vi synes det er for tidlig allerede etter sju dager, eller kanskje det er litt mer, å konkludere på alle punktene. Vi synes det er kjempeinteressant at vi nå har fått en helhetlig gjennomgang. Det er mange elementer i Kvinnevoldsutvalgets rapport som vi kommer til å gå veldig nøye inn i. Den skal også sendes ut på høring. Vi skal komme tilbake til den og ha en bred debatt. Men når det gjelder krisesentrene, kan jeg forsikre representanten om at vår statsråd, Laila Dåvøy, har et sterkt engasjement for å finne en måte som gjør at vi kan sikre dem og gi et stabilt tilbud. Krisesentrenes rolle, understreker Kvinnevoldsutvalget, er veldig viktig i forhold til vårt arbeid for å ta vare på og gi en hjelp til de kvinner som lever under veldig vanskelige forhold.
Victor Norman (Høyre), 2003-12-11:
Nå har de ansatte hatt god tid til å gjøre seg kjent med Regjeringens forslag og dermed god tid til å tenke gjennom hva man har lyst til. Jeg vil også presisere at det valget de ansatte skal treffe nå, ikke er et valg mellom å gå inn i et selskap hvor det er opptil 50 pst. sjanse for at man mister jobben og blir stående på gaten, eller å bli i en sikker statsstilling. Det ene valget er å gå inn i en organisasjon hvor jobbmulighetene er avhengig av hvor god jobb man gjør i forhold til markedet, og hvor det samtidig er slik at man er sikret ventelønnsrettigheter og fortrinnsrett i staten i hele den perioden det kanskje kan være utrygghet om jobben. Det andre valget er å reservere seg, få fortrinnsrett til jobb i staten og ha en etter vår mening usedvanlig liten sjanse til eventuelt å få ventelønn. Jeg tror det valget burde være enkelt. Jeg håper at flest mulig blir med over i Statskonsult AS, og vår vurdering er at man er langt bedre sikret hvis man gjør det, enn hvis man reserverer seg.
Victor Norman (Høyre), 2003-12-11:
Jeg kan bekrefte at Regjeringen har samme begeistring for betydningen av IKT, inklusiv elektronisk signatur, som Fremskrittspartiet har. Vi har derfor utarbeidet en strategi for IKT i offentlig forvaltning, hvor arbeidet med å få gode løsninger for elektronisk signatur er ett av de tre satsingsområdene vi har. Men jeg vil samtidig si at man skal være varsom med å tro at enkle sentraliserte løsninger nødvendigvis er veien å gå her. Den erfaringen jeg tror man har fra effektivisering på alle områder, er at de såkalt enkle sentrale løsningene sjelden fører til målet, mens de løsningene som innebærer at man systematisk forsøker å finne gode lokale løsninger, og løsninger som gjør at man kan få gode tilpasninger mellom privat og offentlig sektor, er de som i praksis fungerer best. Og det er den tilnærmingen vi har valgt også til spørsmålet om elektronisk signatur.
Victor Norman (Høyre), 2003-12-11:
Selv om fylkesmannen i likhet med de fleste andre offentlige etater sikkert kunne nyttiggjøre seg mer penger, er det vår vurdering at fylkesmannens budsjett er tilstrekkelig til å ivareta de oppgavene fylkesmannen skal ha. Nei, vi tillegger ikke fylkesmannen noen politisk oppgave, og det er ikke noen motstrid mellom forslaget om at fylkesmannen skal ha en rådgivnings- og veiledningsfunksjon overfor kommunene også når det gjelder modernisering, og det at vi har kommunalt selvstyre i Norge. Det at man har selvstyre, er ikke det samme som at man ikke kan se seg tjent med og ha behov for gode råd og god veiledning. Så til spørsmålet om OECD. Nei, det er ikke riktig at OECD har sagt at konkurranseutsetting og fristilling bare fører til byråkratisering og ineffektivitet. Men OECD har, i likhet med Regjeringen i moderniseringsredegjørelsen som ble fremlagt for Stortinget i fjor, og som May Hansen har referert fra tidligere, et nyansert syn på når konkurranseutsetting og fristilling kan være nyttig. Det har altså også Regjeringen, og vi er helt på OECDs linje i dette spørsmålet.
Victor Norman (Høyre), 2003-12-11:
Det er ikke tale om noe råkjør. Som jeg sa tidligere, har de ansatte hatt god tid til å sette seg inn i vårt forslag. Det er klart at det hadde nok vært litt enklere for de ansatte om kommunalkomiteen i Stortinget ikke hadde brukt så lang tid på å komme i gang med saken at man ikke klarte å få den behandlet i Stortinget på den dato man opprinnelig hadde planlagt. Men selv med den forsinkelsen er det vår klare vurdering at de ansatte har hatt god tid til å tenke gjennom hva man egentlig har lyst til.
Victor Norman (Høyre), 2003-12-11:
Vi får sikkert anledning til å komme tilbake til dette spørsmålet ved behandlingen av kommunalkomiteens innstilling, som jeg ikke har sett, men som representanten Giske kanskje kjenner bedre enn meg. Men la meg presisere: Jeg har ikke villedet Stortinget. Og om jeg skulle ha gjort det, er det akkurat samme villeding som statsråder fra denne regjeringen ved andre omstillinger, fra Stoltenberg-regjeringen ved omstillingen av BaneTele, fra Bondevik I-regjeringen ved omstillingen bl.a. av Kommunalbanken og fra Brundtland-regjeringer har gjort seg skyldig i. Det har vært helt vanlig ved disse omstillingene at man har pekt på at de som reserverer seg, i og med at de er tilbudt annen stilling i det nye selskapet, ikke har rett til ventelønn. Men det har vært helt klart at det innebærer ikke at man fratar enkeltpersoner de rettigheter man har etter tjenestemannsloven, herunder til individuell vurdering ved søknad til Aetat. Der vi derimot i denne saken skiller oss fra tidligere behandling, er at vi ikke forlanger at de som reserverer seg, skal skrive under på at de ikke har rett til ventelønn. Det har vært vanlig bl.a. under regjeringen Stoltenberg.