Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2019-05-16:
Den kristne kulturarven har gitt oss noen grunnleggende verdier jeg mener skal prege politikken – verdier som menneskeverdets ukrenkelighet, forvalteransvaret og ansvaret for våre medmennesker. Samtidig er kristendemokratiet noe mer. Det er en idé om at det mest avgjørende i samfunnet ikke er staten eller politikken, men det fellesskapet som opprettholdes av familier, trossamfunn, frivillighet og institusjoner. Derfor er det heller ikke alt staten skal ta ansvar for alene. Verdier som ærlighet, anstendighet og ikke minst personlig ansvar er med på å skape et godt samfunn for alle, der de små fellesskapene står i sentrum – de små fellesskapene som ikke handler om stat, fylke eller kommune, men om frivillig sektor og det sivile samfunn. Det sivile samfunn la grunnlaget for Norges velstand og velferd. Den norske velferdsdebatten er ofte ensidig og fokuserer på enten marked eller stat. Men det finnes altså en tredje vei, nemlig det sivile samfunn, bygd opp av frivillighet og ideell sektor. Det frivillige kulturlivet, aktører innen helse- og omsorgssektoren og de frivillige organisasjonene må sikres gode rammevilkår. Dette handler ikke om å pakke inn frivillighetspolitikken i fine ord, og det handler ikke om å holde fine festtaler – nei, dette er alvor, for det handler nemlig om samfunnssyn. Norge har et mangfold av frivillige organisasjoner, alt fra speideren og 4H, idrettslag og ulike interesseorganisasjoner, til studieforbund og politiske organisasjoner. Mangfoldet av organisasjoner vitner om et stort og sterkt engasjement, og det viser verdien av sosiale fellesskap. Dette kan ikke og skal heller aldri erstattes av staten. Som kulturkomité vet vi også å verdsette det frivillige kulturlivet som en del av dette, som f.eks. kor, korps, amatørteater, lag, orkester og dansegrupper. Organisasjonene og det frivillige kulturlivet må sikres reell frihet fra statlig overstyring. De må ha gode driftsvilkår. Frivillige organisasjoner er viktige for menneskers personlige utvikling og for opplevelsen av sammenheng og deltakelse i samfunnet, og den frivillige innsatsen er helt nødvendig for rekruttering til profesjonelt kulturliv. Et sterkt sivilsamfunn og en omfattende frivillig sektor handler grunnleggende sett om å ta vare på vår frihet – friheten fra statlig tvang og overstyring, friheten fra ensretting og A4. Mangfoldet som ligger i et sterkt sivilsamfunn, er selve nøkkelen til et samfunn der personlig ansvar og livsutfoldelse kan dyrkes uten at staten skal ta over. Frivillighet er limet i samfunnet. Derfor er det ikke statens oppgave å detaljstyre frivillige organisasjoner. Frivilligheten skal være fri, for det er nettopp det som motiverer til ekstra innsats, det er det som styrker fellesskapene. Når venstresiden snakker om fellesskapet, hører jeg altfor ofte staten. I venstresidens virkelighetsbilde passer ikke frivilligheten helt inn. Til tross for mange fine ord, også fra denne talerstolen, har vi et helt ulikt syn. Igjen: Det handler om samfunnssyn. Kristelig Folkeparti har alltid talt frivillighetens sak fordi det dreier seg om aktiviteter som noe helt annet enn stat eller marked; det gjelder folks hverdagsliv. Og små og store fellesskap som er drevet av frivillighet og dugnad, er noe av det fineste og viktigste vi har i samfunnet vårt. Frivillige lag og foreninger har en egenverdi. Staten skal styrke frivilligheten, ikke styre den. Det er mange som snakker om frivilligheten som en tredje sektor, men for Kristelig Folkeparti er frivilligheten første sektor.