trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-06:
NATO holdt nylig sitt toppmøte i Praha og staket ut kursen for den framtidige utviklingen av alliansen. Alliansen ble utvidet med sju nye medlemmer og har bestemt seg for å anskaffe en utrykningsstyrke på 21 000 soldater som kan rykke ut på kort varsel til hvor som helst. Med så mange medlemmer og forholdsvis uklare oppgaver mener enkelte at NATO kommer til å utvikle seg til en prateklubb som ikke får utrettet stort. I SV er vi ikke så optimistiske. Vi frykter mer rollen til NATO som en militær verktøykasse for USA, at USA og NATO påtar seg rollen som verdenspoliti. Vi frykter at NATO skal bli brukt som verktøy for å sette USAs doktrine om forebyggende angrep ut i livet, heller enn at NATO er de som skal holde USA i ørene. Utrykningsstyrken på 21 000 mann var en amerikansk idé. Under toppmøtet tok NATO også opp en annen amerikansk idé, nemlig utbyggingen av et rakettskjold. NATO fattet riktignok bare vedtak om å være med på en utredning av dette, men det gir et politisk signal om at dette er noe en tror det kan være verdt å satse på. Dette vil jeg gjerne høre representanten Nybakks mening om. De amerikanske rakettskjoldplanene har vært sterkt omdiskutert og kritisert i Europa. Grunnene til å være kritisk er mange. Dette kan bli starten på et nytt rustningskappløp. Det vil bli vanvittig dyrt og stjele ressurser fra andre viktige oppgaver. Rakettskjoldet er ment som et vern mot angrep fra såkalte «rough states». SV mener at det er langt mer realistisk å satse på diplomati framfor teknologi overfor dette problemet. Hva mener Arbeiderpartiet om rakettskjoldplanene og at NATO nå skal sette i gang en utredning av dette?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-06:
I St.prp. nr. 55 for 2001-2002, som ble lagt fram i vår, foreslo Regjeringen innføring av kammerlås på alle HV-våpen. Da saken kom til Stortinget i juni, gikk alle partier, med unntak av SV, imot dette forslaget. Også de som tilhører regjeringspartiene, gikk imot sin egen regjering. I St.prp. nr. 13, som vi behandler i dag, fremmer Regjeringen forslaget på ny. Nå går alle partier, med unntak av Fremskrittspartiet, inn for umiddelbar fjerning av tennstempel samt etablering av kammerlås. Kan representanten Hernæs fortelle meg hvilke momenter som har kommet til den siste tiden, som gjør at Høyre, også her på Stortinget, har kommet fram til at kammerlås nå er en god løsning for å unngå flere tragiske drap med heimevernsvåpen?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-06:
Dette var en interessant runde. Særlig oppklarende var den ikke, bortsett fra at det kanskje er andre enn SVs representant som stiller spørsmål ved Lord Robertsons utspill. Fremskrittspartiet er Regjeringens garantist, men ikke i forsvarssaker. Da er det Arbeiderpartiet som det passer bedre å godblunke til. Fremskrittspartiet har, som kjent, som vi nettopp hørte, store ambisjoner i å bruke penger på Forsvaret. Blant annet har Fremskrittspartiet i sitt alternative budsjett tatt til orde både for et utenlandsfond for investeringer og en budsjettramme på 123,6 mill. kr for langtidsperioden, som er en del mer enn Regjeringen har forhandlet seg fram til med Arbeiderpartiet. Spørsmålet blir: Har Fremskrittspartiet nå slått seg til ro med at den rammen på 118 milliarder kr som Arbeiderpartiet gjorde forlik med Regjeringen om i juni, vil stå ut langtidsperioden? Det neste spørsmålet går på Norges deltakelse i en eventuell krig mot Irak. I New York Times i går refereres det fra et møte USAs viseforsvarsminister Paul Wolfowitz hadde i NATO-hovedkvarteret på onsdag, der han har bedt en del NATO-land om bidrag til en krig mot Irak. Tidligere har Utenriksdepartementet fått en henvendelse direkte fra USA om det samme. Spørsmålet blir: Mener representanten Width at det er en riktig prioritering av Norge å delta i en krig mot Irak, og hvis ja, er det best om Norge deltar direkte i en USA-ledet operasjon, eller i en NATO-operasjon?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-06:
Jeg registrerer Halvorsens invitt. Det SV forsøker å gjøre i denne situasjonen, er å analysere den. Den analysen etterlyser jeg at flere i Stortinget kunne foreta. For det valget vi nå tar, der vi støtter oss på NATO som den pilaren som skal være vår sikkerhet og vår garantist i en konfliktsituasjon, er rett og slett etter vår mening en feil strategi. Vi ønsker, som jeg sa klart fra om i mitt innlegg, å styrke FN og OSSEs rolle som det verktøyet som skal dempe konfliktnivået på denne kloden. Det er vårt viktigste budskap, og det budskapet holder vi fast på. Når det gjelder utvidelsen av NATO, refererte jeg SVs syn på det i mitt innlegg. Vi vurderte det slik at det var naturlig for oss å ikke kreve at Norge som medlem av NATO skulle nedlegge veto mot den utvidelsen. I stedet vil vi velge å styrke samarbeidet med partier og organisasjoner som arbeider mot NATO og NATOs nåværende strategi. Alle her kjenner til SVs standpunkt om norsk utmelding av NATO, men inntil utmelding kan realiseres, vil SV arbeide for at Norge skal bidra til å endre NATOs konsept, slik at en presiserer respekten for folkeretten og FNs suverene rolle i fredsopprettende sammenheng, og at NATO avskaffer den type virkemidler som vi nå ser at NATO bygger opp. Det er vårt syn.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-06:
Da Afghanistan-operasjonene ble igangsatt i fjor, var ikke utgangspunktet å etablere bedre muligheter for å bedrive humanitær bistand i Afghanistan. Utgangspunktet var å få tak i bin Laden og Al Qaida-nettverket. Etter hvert ble utgangspunktet at man prøvde å fjerne Taliban. Og så har etter hvert argumentasjonen blitt at vi er med i Afghanistan for å trygge freden og bidra til at humanitær bistand blir gjennomført. Det er ingen av oss som nå vet hva resultatet av krigen i Afghanistan blir. Det vil ta mange år før vi kan si om det ene alternativet gav en raskere løsning enn det andre, dersom det blir en løsning med fred i det landet. Det må vi alle håpe på, men vi mener at de virkemidlene som skulle vært utprøvd for å hindre krigen i Afghanistan, ikke ble utprøvd. Vi vet at Taliban sa seg villig til å utlevere bin Laden til et muslimsk tredjeland, men USA vegret seg mot det. Vi mener det fantes andre virkemidler enn det som ble valgt, og vi mener fremdeles at de virkemidlene som ble valgt, ikke er de beste for å bygge Afghanistan som et fredelig samfunn.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-06:
Det er ingen hemmelighet hva slags oppfatning SV har hatt knyttet til Regionfelt Østlandet i hele den tiden som er gått siden det prosjektet ble lansert. Vår største motstand mot Regionfelt Østlandet er knyttet til hvilke behov som skulle betinge at man bygde ut et så stort skyteøvingsfelt når vi har mer enn nok av skyteøvingsfelt allerede. Det er sterk uenighet om miljøkonsekvensene knyttet til Regionfelt Østlandet, ikke minst når det gjelder langtidseffektene av å bruke et felt med så store deler myr som drenerer til vassdrag, med de konsekvensene det vil medføre på lang sikt. Vi vet at den utbyggingen ble igangsatt uten at konsesjon er gitt etter forurensningsloven, og vi mener at det er uriktig. Vi har nå lansert et forslag der vi ber om en uavhengig miljøanalyse av miljøproblemer i dette feltet, for å kunne bilegge den striden som er mellom Forsvaret og miljøorganisasjonene. Det synes vi er et godt forslag, som vil kunne dempe konfliktnivået. Når det er sagt, er det selvsagt bra at en del av forutsetningen for feltet blir utredet bedre, slik at vi får vite mer om f.eks. støy, som Bredvold var inne på i sin replikk.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-06:
Norge er det landet i NATO, med unntak av USA, som bruker desidert mest til forsvarsformål pr. innbygger, om lag dobbelt så mye som de fleste europeiske land. SV er av den oppfatning at det sløses mye i Forsvaret, og mener det er rom for betydelig rasjonalisering og effektivisering. Dette kom klart fram i SVs rapport fra i sommer om sløsing, der vi bl.a. pekte på det såkalte GOLF-programmet. Jeg vil sitere fra merknadene i budsjettinnstillingen om dette: «Komiteen viser til Innst. S. nr. 232(2001-2002) hvor en enstemmig komite viste til tidligere negative erfaringer med komplekse informasjonssystemer og derfor ba om at alle sider under program GOLF løpende vurderes og at Stortinget blir informert i de årlige statsbudsjett etter hvert som prosjektet utvikles, herunder også de kostnadsmessige sider.Komiteen vil understreke viktigheten av at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med informasjon etter at leveranseprosjekt 1 er sluttført.» (2001-2002) I Computerworld den 8. februar 2002 står det å lese: «Riksrevisjonen er i gang med sin gransking av det arbeidet som er gjort med GOLF-prosjektet, og det er ventet en rapport i løpet av året.» Videre står det: «Høsten 2001: Riksrevisjonen starter sin gjennomgang og gransking av Økonomiprosjektet, etter hvert omdøpt til GOLF-prosjektet, nå GOLF-programmet. Mulig rapport blir klar en gang i 2002.» Jeg vil gjerne spørre forsvarsministeren om Riksrevisjonens rapport nå har blitt ferdigstilt, og om hva som nå er kostnadsestimatet på GOLF-programmet gjennom hele programperioden.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-06:
Jeg spurte forsvarsministeren tidligere i dag om Riksrevisjonens rapport om programmet GOLF var ferdigstilt. Statsråden svarte på dette gjennom å bekrefte at hun ikke er kjent med om denne rapporten er ferdig. Så spurte jeg om hva som nå er kostnadsestimatet for programmet GOLF i hele programperioden. Dette svarte ikke statsråden på. Jeg vil gjerne gjenta spørsmålet: Hva er nå kostnadsestimatet på programmet GOLF gjennom hele programperioden?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2002-12-06:
Høyre har opptrådt konstruktivt, og jeg vil takke representanten Hernæs for arbeidet for langsiktige flertallsløsninger i komiteen. Det er derfor Arbeiderpartiet og Høyre er enige om det meste i innstillingen. Men på ett område trenger jeg hjelp til en forklaring, og det er at Forsvarsbygg som følge av årets budsjettforlik mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet er blitt pålagt å selge eiendommer for 200 mill. kr i 2003. I inneværende år budsjetterer storting og regjering med en inntekt på 80 mill. kr for salg av eiendommer. I St.prp. nr. 13, som vi for øvrig også behandler her i dag, er årets budsjett blitt nedjustert med 60 mill. kr. Man selger med andre ord for 20 mill. kr mindre enn budsjettet i år og hele 140 mill. kr mindre enn budsjettet for 2003. Kan representanten Hernæs redegjøre for hvordan Forsvarsbygg skal klare å øke sine salgsinntekter med over 230 pst. til neste år, når en må redusere med 25 pst. i år, og det vel er antatt at det neste år vil bli et fallende marked for salg av eiendommer? Kan representanten her gi meg en god forklaring, vil jeg sette stor pris på det.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2002-12-06:
SV står for det mest avvikende alternativet med kutt på 4 milliarder kr, og det meste går ut over investeringer og nye anlegg, altså modernisering av Forsvaret. SV vil med andre ord ha det gamle, gode ryggsekkforsvaret. Det er ingen hemmelighet at SV og Arbeiderpartiet ble splittet som et resultat av uenighet i utenriks- og sikkerhetspolitikken. Våre veier skilles eksempelvis når det gjelder NATO, EU og deltakelse i internasjonale operasjoner, for å nevne noe. Et av argumentene mot EU fra SVs side – eller som i det minste var det i 1994 – er at EU er en eksklusiv rikmannsklubb som stenger sine dører for de nye, skjøre demokratier i Øst- og Sentral-Europa, ble det sagt. Nå argumenterer SV imot et stort, åpent og inkluderende NATO, et NATO som er utvidet med hele ti medlemsland siden Berlinmuren falt i 1989. Mener ærlig og oppriktig representanten Bjørklund at det hadde vært bedre om NATO, altså et NATO som nå har inngått en omfattende samarbeidsavtale med Russland, ikke hadde utvidet, eller hadde kritikken da vært at NATO er en lukket og eksklusiv rikmannsklubb? Ser ikke SV den forandring NATO har gjennomgått med Petersberg-operasjoner og den freds- og stabiliseringsfaktor som NATO har blitt i Europa og ellers i verden?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2002-12-06:
Regjeringen og Arbeiderpartiet er jo enige om det meste i denne innstillingen. Men som i forhold til med Høyre har jeg bruk for en oppklaring fra Kristelig Folkepartis side på ett spørsmål. Ifølge media vil Forsvarsdepartementet avskaffe Forsvarets innsats i Afrika i 2003. I strategipapirer i Utenriksdepartementet er det omtalt en omfattende Afrika-politikk som bygger på FN, der de rike landene blir bedt om å ta en større byrde ved FNs fredsbevarende styrker. Jeg oppfatter at Forsvaret og fagmilitære går inn for en kraftsamling og deltakelse med større enheter, slik vi ser i NATO-ledede operasjoner i Kosovo eller USA-ledede operasjoner i Afghanistan. Da er mitt spørsmål: Kan representanten Wisløff Nilssen på vegne av de statsbærende partier svare på hva som er Regjeringens virkelige politikk når det gjelder fredsbevarende styrker i FN-regi?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2002-12-06:
I det siste har mediestøyen vært stor når det gjelder drap og ulykker utført med HV-våpen, og uforholdsmessig mer beskjedent når sivile våpen har vært brukt. I denne mediestøyen har så vel journalister som pensjonerte generaler, stortingsrepresentanter og andre meningshavere deltatt. Noen mener sågar at Heimevernet har utspilt sin rolle og bør avvæpnes helt eller delvis. I en 15-årsperiode, 1987–2001, ble det begått 629 drap i Norge. I samme periode ble kun fire av disse begått med HV-våpen, den aller største delen med kniv og slagvåpen. La meg understreke at ett mord selvfølgelig er ett for mye. Som et forsvarsvennlig parti, som Høyre ønsker å kalle seg, er det etter Fremskrittspartiets mening merkelig at Høyre går med på en så omfattende omgjøring av HV som å godkjenne inndragning av tennstempelnål og så en innføring av kammerlås i løpet av en treårsperiode. Ser ikke Høyre at dette vil endre HVs rolle på en negativ måte, ved at bl.a. reaksjonstiden og muligheten til å være klar til oppdrag på en svært kort tid drastisk vil forandre seg? Med økt terroraktivitet vil ikke dette være en ønskesituasjon, verken for Høyre eller for andre. Representanten Hernæs nevnte selv 11. september og terror i sitt innlegg tidligere i dag.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2002-12-06:
Representanten Bjørklund var inne på Regionfelt Østlandet, noe som for så vidt ikke var uventet – og litt miljø i det bildet. Nå viser det seg at miljømessig sett er nemlig forutsetningene for Regionfelt Østlandet bedre enn noen gang tidligere. Støykonsekvensene tas på alvor i planleggingen, og gode tilpasninger blir gjort for å begrense støyulempene i størst mulig grad. Når det gjelder boliger med høyest støybelastning, LCDN, høyere enn 55 desibel, reduseres antall boliger fra 218 til 4 – og slik kan vi lese oss til hvor mye mindre støy dette er. I 1996 ble det i konsekvensutredningen bare tatt med støy fra tunge våpen, mens det i den for 2002 er tatt med all støy – altså støy fra alle våpen, kjøretøyer etc. Den reduserte støyutbredelsen skyldes at det etter utgivelsen av Multiconsults hovedrapport, som det står, er utført justeringer av antall skudd, standplasser, helikoptertraseer og kjøring med stridsvogner. Disse justeringene har vært foretatt med det formål å redusere støyutbredelsen til omgivelsene. Da er spørsmålet: Er representanten Bjørklund fornøyd med dette, og kan han akseptere støy som er mindre enn f.eks. i en gate i Lillehammer, i representantens hjemfylke?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2002-12-06:
I forbindelse med omstruktureringen i Forsvaret utgjør omleggingen av den øverste forsvarsledelsen en betydelig del. Fremskrittspartiet ønsker som kjent ingen integrering av Forsvarets overkommando i Forsvarsdepartementet. I forbindelse med at Forsvarets overkommando skal legges ned og forsvarssjefen og hans strategiske funksjoner integreres i Forsvarsdepartementet vil det bli gjennomført en rekke omorganiseringer også ellers i forsvarsledelsen. De organisatoriske endringer vil ifølge Regjeringen bli gjennomført sommeren 2003, eller så snart det praktisk er gjennomførbart. Dette vil medføre at ny lokalisering av den nye strukturen må skje i midlertidige lokaler. I denne forbindelse er Fremskrittspartiet svært skeptisk til de økonomiske sidene ved dette. Det er kostbart å gjennomføre en fysisk flytting av kontorer fra et sted til et annet, og man vet at dette er en midlertidig løsning. Fremskrittspartiet er undrende til om Regjeringen har foretatt en beregning på hvor store de totale kostnadene vil bli for den midlertidige flyttingen isolert sett, og hvor store kostnadene vil bli for hele den nye samlokalisering totalt med oppføring av nye bygg og leie av midlertidige lokaler. Fremskrittspartiet frykter at disse kostnadene kan bli enorme i forhold til den eventuelle gevinst som oppnås gjennom integrering og samlokalisering. Har virkelig Kristelig Folkeparti og representanten Wisløff Nilssen sett på dette og funnet den beste løsning sett i forhold til nettopp kostnader?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2002-12-06:
Min replikk til representanten fra Senterpartiet går også på regionfeltet, som ikke bare er et skytefelt, men også et øvingsfelt for våre fremtidige soldater, både kvinner og menn, for å ivareta freden. Jeg synes det er beklagelig at representanten fra Senterpartiet og Senterpartiet generelt bare prater om miljø. Det er også andre forhold vi skal tenke på i forbindelse med et regionfelt, og det er grunneiernes interesser. Senterpartiet var i hvert fall før ganske opptatt av å ivareta bønders og skogeieres interesser, og det synes jeg jeg ser at man går helt bort fra. Og da spør jeg representanten: Hva gjør man egentlig med dette, altså hva gjør man med de verdier som i dag blir berørt av regionfeltet, og framtidig tap av disse? Det har jeg ikke hørt noen ting fra representanten om.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2002-12-06:
Også dette kort: Det står en del om innføring av kammerlås og at man skal ta vekk tennstempelet. Det er jo en informasjonssak, og derfor gjør ikke Fremskrittspartiet noe særlig med det. Men vi viser til Budsjett-innst. S. nr. 7, hvor vi går mot dette – bare så det er helt klart.
Leif Lund (Arbeiderpartiet), 2002-12-06:
Representanten Width sa tidligere i en replikk til representanten Nybakk at Høyre ikke hadde noe troverdighet lenger. Det kan jo stilles det samme spørsmål til representanten Width når det gjelder Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet inngikk et forlik med regjeringspartiene om å stemme subsidiært for budsjettet. Representanten Width sier i sitt innlegg at vi burde øke forsvarsbudsjettet med 2,5 milliarder kr. Og da er mitt spørsmål hvorfor ikke Fremskrittspartiet fikk lagt inn noen penger til Forsvaret istedenfor disse småpengene i forbindelse med salg av noen boliger som Forsvaret eier. Det var det eneste ved forliket som viste at Fremskrittspartiet er et forsvarsparti. Så mitt spørsmål er om vi kan stole på Fremskrittspartiet og Width når han sier at de vil legge inn ekstra midler til Forsvaret, eller er det slik at forliket mellom Arbeiderpartiet og Regjeringen egentlig er det eneste troverdige når det gjelder fremdriften i Forsvaret i årene som kommer.
Leif Lund (Arbeiderpartiet), 2002-12-06:
Nå var det mye snakk om verktøy i sted, så nå får jeg snakke litt om arbeidsplasser. I de siste månedene har flere tusen arbeidsplasser gått tapt i industrien. Med andre ord: Norsk industri befinner seg i en svært alvorlig situasjon. For Arbeiderpartiet er det særdeles viktig at Norge har reelle alternativer og medvirker aktivt når vi skal foreta norgeshistoriens største forsvarspolitiske investeringer – anskaffelse av nye jagerfly. Alternativer vil gi Norge muligheter til å påvirke pris, flyets evne og norsk industris deltakelse, for å nevne noe. Norge har allerede inngått en utviklingsavtale med amerikanske myndigheter om deltakelse i JSF. I statsbudsjettet står det at i løpet av høsten 2002 vil det bli inngått en avtale med Eurofighter i tillegg. Det burde skape økt konkurranse og bedre muligheter for deltakelse i norsk næringsliv og industri. Kan statsråden redegjøre for hvor man står i forhold til denne avtalen pr. i dag?
Åge Konradsen (Høyre), 2002-12-06:
Representanten Width og Fremskrittspartiet har ved mange anledninger tidligere vært sterkt kritiske til det forsvarsforliket som Regjeringen har inngått med Arbeiderpartiet. Både i merknader og også i sitt alternative budsjettforslag skriver de at de «viser til den misnøye med Norges forsvarsanstrengelser som tidligere har kommet frem i NATO». Og da er mitt spørsmål til representanten Width: Hva er bakgrunnen for et slikt utsagn? Hva er hensikten med en slik feilaktig kritikk? For det er ikke kommet sånne tilbakemeldinger fra NATO – tvert imot, den norske forsvarsministeren har mottatt et eget brev fra George Robertson, som er NATOs generalsekretær, der han roser den moderniseringen som det norske forsvaret nå gjennomgår. Og da spør jeg Width: Hva er den egentlige hensikten med dette utsagnet, og er ikke Width enig i at det brevet som er kommet fra NATO, er en bekreftelse på at det forsvarsforliket Regjeringen har med Arbeiderpartiet, er bra for Forsvaret og bra for Norge?
Åge Konradsen (Høyre), 2002-12-06:
SV har gjentatte ganger siden i fjor høst uttrykt sin misnøye med at Norge deltar i de militære operasjonene i Afghanistan. Da stiller jeg et spørsmål til representanten Bjørklund: Mener virkelig SV at situasjonen i Afghanistan ville ha vært bedre for sivilbefolkningen og også for internasjonal sikkerhet om man ikke hadde tydd til militære virkemidler? Det gjorde vi som en siste utvei for å fjerne Taliban-regimet, som støtter opp under Al Qaida-nettverket. Ser ikke SV at det er helt nødvendig med fortsatt militære operasjoner, og at disse operasjonene trygger den sikkerheten som er en nødvendig forutsetning for å normalisere det sivile samfunnet i Afghanistan, men at også de militære styrkene er nødvendig for å sikre og trygge de humanitære operasjonene og bistandsarbeidet som nå gjennomføres i Afghanistan? Hvordan stiller SV og representanten Bjørklund seg til disse problemstillingene?
Åge Konradsen (Høyre), 2002-12-06:
Selv om den kalde krigen er over, kan det etter mitt skjønn ikke herske tvil om at nordområdene våre fortsatt har en sentral strategisk betydning. Våre sikkerhetspolitiske utfordringer er nært knyttet til vår lange kyst og våre maritime ressurser, som fisk, olje og gass. Derfor stilles det store krav til oss og vår evne til å ivareta våre rettigheter og plikter i nordområdene. Det må vi gjøre på en effektiv og troverdig måte. Skal vi makte å ivareta disse oppgavene, er det viktig å satse på Sjøforsvaret og Kystvakten. Overvåking av våre store havområder kan best skje med tilstedeværelse. De nye fregattene av Fridtjof Nansen-klassen, med helikopter, vil bli flaggskipene i framtidens sjøforsvar. Helikopterkapasiteten vil være viktig for bl.a. å kunne støtte Redningstjenesten. Regjeringen satser på Sjøforsvaret. Kystvakten er Forsvarets sentrale aktør i forbindelse med suverenitetshevdelse og myndighetsutøvelse til sjøs. Totalt seiler ti fartøy i den ytre kystvakt. KV Svalbard er Sjøforsvarets aller nyeste stolthet og er nå i operativ drift. Med isforsterkning, helikopter og slepekapasitet gir KV Svalbard oss en nye og unik kapasitet for å løse oppgavene i nordområdene. Det hevdes at Kystvakten ved dette budsjettet får kutt. Det stemmer ikke. For 2003 videreføres nivået fra i år. Totalt bevilges 649 mill. kr. Men som følge av momsreformen er kostnadene for driften av innleide fartøyer økt noe. Derfor foreslår Regjeringen å fase ut to bruksvaktfartøy. Regjeringen ønsker med andre ord å prioritere de havgående kystvaktfartøyene. Det har vært økt fokus på transport av olje fra Russland langs norskekysten, og spørsmål om hvorvidt den statlige beredskapen er tilstrekkelig i forbindelse med eventuelle uhell i tilknytning til denne transporten. En reduksjon av to bruksvaktfartøy vil ikke få noen direkte konsekvenser for oljevernberedskapen. Det er først og fremst de havgående kystvaktfartøyene som har oljevernutstyr om bord. Også Forsvarets øvrige fartøy kan bidra i kystberedskapen gjennom sin tilstedeværelse i nordområdene. Sjøforsvaret opplever en hverdag preget av store kontraster. Havets voktere må både kunne håndtere trusler om potensiell krig, terrorisme og sabotasjeaksjoner på norsk sokkel, ha fiskerioppsyn i våre havområder og yte bistand i forbindelse med skipsforlis og oljesøl langs kysten. Sjøforsvaret fortjener stor ros for den innsatsen de gjør.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2002-12-06:
Det Kristelig Folkeparti har merket seg, er at posten for internasjonale oppdrag er redusert med 123 mill. kr sammenlignet med saldert budsjett for 2002, og at det er en del av forutsetningen for en forsvarsramme på 118 milliarder kr. I planperioden skulle dette kapitlet ha en øvre ramme på 900 mill. kr. Hvis man går utover 900 mill. kr til flernasjonale operasjoner, vil det blir foreslått dekket med tilsvarende reduserte rammer på budsjettkapitlet for 2004 og 2005, dvs. at man da må vurdere hva man skal bruke pengene til. Det er det som ligger til grunn for det som representanten nevnte om en reduksjon eller en utfasing av de FN-oppdragene som vi har i Afrika. Avtalene går ut i månedsskiftet oktober/november for Kongo, Etiopia og Eritrea og i juni for Kroatia. Det er det som ligger til grunn. Men Kristelig Folkeparti vil videre understreke betydningen av at Norge deltar i internasjonale operasjoner med FN-mandat eller i FN-regi uansett. Det som er i Afrika, er fredsbevarende operasjoner. De er fortsatt viktige, og det er operasjoner som man må vurdere i en helhet. Det vil vi, som det står i merknaden, forvente at departementet kommer tilbake til i budsjettproposisjonen for 2004.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2002-12-06:
Kristelig Folkeparti mener vi har funnet den beste løsningen, ved at Forsvarets overkommando legges ned og forsvarssjefen og hans strategiske funksjoner integreres i Forsvarsdepartementet. Vi oppfatter at det er den absolutt beste løsningen for å få en slagkraftig og god styring på Forsvaret, med korte linjer og mulighet for et veldig tett og nært samarbeid. Det viktigste utgangspunktet er å få en god organisering og en god ledelse, og da må kostnadene komme i neste omgang. Da må både salg og nyinvesteringer settes opp mot hverandre. Tallene har jeg ikke her, men min oppfatning er at den løsning som nå foreligger, er en god løsning.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2002-12-06:
Jeg er enig i at det er nødvendig med rutiner som sikrer at slike ting ikke skjer. Den type rutiner skal etableres innenfor alle deler av offentlig sektor og innenfor hele statsapparatet. Men det er ikke mulig å organisere hele statsforvaltningen som en del av departementene for å sikre at den type episoder ikke skal oppstå. Hvis det ikke er mulig fra storting via departement og til de ulike statlige etater å få gitt uttrykkelig beskjed om hva som er de politiske vedtak, og hvilke retningslinjer som skal følges, tror jeg ærlig talt ikke at det er mulig å oppnå det ved at man sitter i samme hus. Forsvarsministeren bekreftet for øvrig i de åpne høringer at verken forsvarsministeren eller Forsvarets ledelse visste noe om at det ville bli sluppet klasebomber på Hjerkinn, og man visste det heller ikke de nærmeste dagene etter at dette hadde skjedd. Det er derfor overhodet ingenting som tilsier at den situasjonen ville ha vært annerledes med en integrert ledelse, med mindre det er dramatisk svikt i rutinene i forhold til å effektuere Stortingets vedtak overfor de utøvende organer. Dette var en beslutning som ifølge forsvarsministeren var tatt på et lavere nivå, og det ville uansett ikke ha hjulpet om vi hadde hatt aldri så mye integrert ledelse. Når Senterpartiet har gått inn for en slik samlokalisering som vi gjør, er det fordi vi ønsker et klart og tydelig skille mellom Forsvarets ledelse og den politiske ledelse, først og fremst for å beholde forsvarssjefens legitimitet i forsvarsspørsmål og for å holde klart atskilte linjer mellom politisk og militærmessig ledelse.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2002-12-06:
Jeg tror vel for så vidt ikke representanten Hernæs noensinne har vært i tvil om at Senterpartiet er for skytefelt på norsk jord. Senterpartiet er imot Regionfelt Østlandet, har alltid vært mot Regionfelt Østlandet, og mener at vi har tilstrekkelig kapasitet og tilstrekkelige muligheter i eksisterende skytefelt til å ivareta de oppdrag som skal ivaretas fra Forsvarets side. Det er klart at miljøforurensning er et problem i alle skytefelt, men jo større områder vi tar i bruk når vi flytter fra ett skytefelt til et nytt skytefelt, jo mer vil omfanget av miljøforurensninger øke både geografisk og i volum, og vi vet også at det er vanskelig å rydde opp i skytefelt som avvikles. I tillegg er det ikke til å komme fra at skytefelt Østlandet består av store myrområder, hvor avrenning og miljøproblematikken vil være større enn i områder hvor man har fast grunn og fjellområder. Dette er altså definitivt for så vidt ingen omkamp fra Senterpartiets side, men vi er av den oppfatning at ethvert prosjekt som ikke er igangsatt, bør vurderes så lenge det er mulig å vurdere det, og vår holdning i forhold til Regionfelt Østlandet står fast. Så til hvem som skal foreta en uavhengig analyse. Det er ikke jeg i stand til å svare på. Natur og Ungdom har selvfølgelig kommet med viktige innspill, og representanten Bjørn Hernæs burde lytte til alle de innvendinger som kommer i denne sammenheng, men det er selvsagt ikke Natur og Ungdom verken Senterpartiet eller SV har tenkt på. Det er heller ikke vår oppgave å peke på hvem som skal gjøre denne uavhengige analysen, men jeg tror faktisk at også de som er tilhengere av skytefelt, og som sterkt ønsker dette skytefeltet, hadde vært tjent med at miljøkonsekvensene i forkant hadde vært utredet på en slik måte at man i ettertid slapp å skulle forsvare en uheldig utvikling i dette skytefeltet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2002-12-06:
For det første: Det er definitivt ikke kun miljømessige årsaker til Senterpartiets motstand mot regionfelt. Den motstanden er i aller høyeste grad begrunnet i både hensynet til omfanget av satsing på denne type øvingsfelt og hensynet til hvor disse øvingsfeltene bør plasseres. Jeg står her med Rammer for forsvarssjefens militærfaglige utredning for neste langtidsplanperiode. Når man leser dette dokumentet, er det all grunn til i det minste å føle en viss uro i forhold til framtidig struktur på Forsvaret. Jeg tror det er grunn til allerede i dag å være klar over at med det omfang man nå ser for seg på tilpassing til NATOs nye struktur, med det omfang man ser for seg på internasjonale operasjoner, og med den innretning som Forsvaret skal ha, kommer en av de sentrale diskusjonene i neste periode til å dreie seg om konsentrasjon av Forsvarets aktiviteter på færre geografiske områder. Det er ingen tvil om at for Senterpartiet og for meg har tilstedeværelse i nordområdene vært viktig. Det er viktig både i forhold til landforsvar og i forhold til sjøforsvar. Jeg tror en av de store diskusjonene vi kommer til å få i forhold til det dokumentet som statsråden har oversendt forsvarssjefen, vil være en diskusjon om konsentrasjon av Hærens aktivitet på færre områder, nettopp med tanke på hva Hærens styrker skal brukes til i framtiden i forhold til dette dokumentet. Jeg mener faktisk at vi ville ha vært tjent med å styrke tilstedeværelsen i nord framfor å bygge opp en tung enhet på Østlandet, slik vi nå gjør.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2002-12-06:
Historien om hammeren og spikeren som statsråden drog i sin innledning, er god. Jeg har også en viss erfaring med hammer og spiker, og det er definitivt sånn at en tung hammer trenger færre slag for å slå inn spikeren enn en lett hammer. Avgjørende er det selvfølgelig ikke om hammeren er stor eller liten, men det verste man kan komme ut for er hvis hammeren er på et eller annet oppdrag i nabolaget og man står der og plutselig trenger den. Det kan være kritisk nok. Nå hadde jeg tenkt å gå over til en litt mer hjemlig sak og bare be statsråden om en oppklaring i forhold til budsjettforslagets X, for å ha klart premissene for Senterpartiets stemmegivning på det romertallsvedtaket. Det står i merknadene at «Regjeringen kan overdra … bygg og anlegg som Forsvaret ikke lenger har behov for til kommuner eller til overtallig personell i Forsvaret i forbindelse med utnyttelse av etablissementer til næringsutvikling. Overdragelsen kan skje vederlagsfritt, eller med redusert vederlag der dette anses hensiktsmessig.» Jeg vil gjerne ha statsrådens bekreftelse på at dette i så fall blir å betrakte som en del av et sluttvederlag, en del av en sluttpakke, slik at man ikke kommer i en situasjon hvor man både får avgangsstimulerende tiltak og det blir stilt gratis forretningseiendommer til disposisjon. For å ta et nærliggende eksempel: Hvis en tidligere ansatt i Forsvaret starter salg av hvitevarer, ville det ikke være spesielt gunstig hvis man både kunne hente en stor del av sin framtidige lønn fra avgangsvederlag fra Forsvaret og dernest ha gratis forretningslokale. Jeg går ut fra at statsråden har til hensikt å se til at dette skjer på en fornuftig måte som ikke bidrar til å konkurrere ut allerede eksisterende lokalt næringsliv.
Trine Skei Grande (Venstre), 2002-12-06:
Jeg vet ikke om det er fordi jeg i mitt innlegg hadde valgt å fokusere på et av de hovedfeltene som er viktigst for Venstre, at komitelederen tar en litt belærende tone overfor gruppen som ikke er representert i komiteen. Men dette er vi fullt ut oppmerksom på. Dette skal Regjeringa drøfte. Dette er vi jo helt enige om. Mitt utgangspunkt i forhold til verneplikten var en representant fra Arbeiderpartiet som tenkte høyt i en frokostsending jeg hørte på radio. Og jeg syns det er viktig at man også i denne salen bringer inn noen prinsipper. I Venstres program står dette veldig klart. I ethvert samfunn, i de jobbene som forvalter autoritet, må det rekrutteres bredt. Det kan ikke være slik at det er en bestemt type gutter som du kan peke ut på skolen i 7. klasse, som ender i Forsvaret. Debatten om hvordan dette blir organisert – for å ha den bredden i rekrutteringen – syns jeg det er viktig at vi tar. Det er vi åpne for å snakke om. Men Forsvaret må ikke bestå av én mennesketype eller ett kjønn. Vi må finne ut hvordan vi skal klare å ha en bredde i Forsvaret, slik at vi får et forsvar som har autoritet i alle samfunnslag og i alle parti, og som alle borgere av dette samfunnet føler står bak dem.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2002-12-06:
Innledningsvis vil jeg få si at alle kutt som finansminister Per-Kristian Foss identifiserer, selvfølgelig er seriøse. Jeg har til og med skjønt at dette ekstrasalget av bygninger innenfor Forsvarsbyggs budsjettområde er så seriøst at Arbeiderpartiet har brukt det de også. Og jeg ville selvfølgelig ikke drømme om å antyde at verken Hill-Marta Solberg eller tidligere finansminister Stoltenberg ville benyttet denne anledningen hvis det ikke var fullt seriøst. Men det denne utfordringen understreker, er behovet for tempo i Forsvarsbygg når det gjelder å klargjøre prosjekter for salg. Og det understreker virkelig behovet for å ta i bruk markedskreftene her og selge til høystbydende. Det understreker kanskje også behovet for faktisk å måtte ta inn eiendomsmeglere og andre som finnes i det private markedet, til å hjelpe oss med oppgaven. Og ikke minst understreker det en ting som jeg vet at representanten Nybakk og jeg er veldig enige om, at jo fortere vi kan få solgt Huseby, og til en høyere pris, jo lettere blir det å nå målet.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2002-12-06:
Jeg vil innlede med å si at jeg er glad for at representanten Width registrerte de siste opplysningene om tilstedeværelse i nord som jeg fikk fra Kysteskadren for to dager siden, for jeg tror at mange av oss er opptatt av å understreke at de internasjonale operasjonene vi deltar i, ikke går på bekostning av aktiviteten her hjemme. Det dreier seg om to forskjellige budsjetter, og det dreier seg stort sett om forskjellige kapasiteter. Dernest vil jeg si at jeg er enig med representanten Width i at man ikke skal la seg blende av skryt. Men man skal ta til seg anerkjennelse fra NATOs øverste kompetanse, både politisk og fagmilitært. Jeg er også enig med representanten Width i at fagmilitære råd ikke alltid er riktige, og det er faktisk en av grunnene til at Regjeringen er så opptatt av å få integrert politisk ledelse og fagmilitær ledelse, fordi vi tror vi sammen faktisk kan ta bedre beslutninger. Og vi tror det i mange situasjoner er vanskelig å identifisere rent fagmilitære råd uten at de også har klare politiske implikasjoner. Når det gjelder kammerlås derimot, lytter jeg til fagmilitære råd. Her har både GIHV og forsvarssjefen gitt uttrykkelig beskjed om at de trenger kammerlås. De har også gitt beskjed om at dette skal de klare å gjennomføre i praksis. Jeg vet også at GIHVs distriktssjefer unisont støtter opp om kammerlås. Hvorfor det? Jo, det er på grunn av det som bl.a. representanten Enoksen var inne på tidligere – forsvarets renommé. Goodwill er det viktigste aktivum i et firma. Det vet alle som har drevet en bedrift. Og goodwill kan tapes. Derfor kan vi ikke risikere at Heimevernet taper goodwill når det finnes botemidler som lar seg gjennomføre.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2002-12-06:
Jeg er glad for å registrere at representanten Bjørklund har oppfattet en veldig viktig informasjon fra NATO, nemlig at Norge er det landet som nest etter USA bruker mest på forsvar. Det gjør vi fordi vi har et langstrakt land, fordi vi setter trygghet og sikkerhet høyt, og fordi vi har et viktig ansvar, ikke minst i våre nordområder. Det er også en av grunnene til at vi får den anerkjennelsen som har vært omtalt. Jeg er også enig med representanten Bjørklund i at Forsvaret skal være veldig på vakt mot sløsing. Nettopp når man forvalter ressurser i den størrelsesorden som vi gjør, 118 milliarder kr i en fireårsperiode, er det viktig at folk føler seg trygge på at vi opptrer så forsiktig og grundig som mulig. Det betyr også at påpekninger fra Riksrevisjonen må tas alvorlig, og vi må ta lærdom av dem. Når det gjelder det ene konkrete prosjektet det ble stilt spørsmål om, GOLF, som er et IT-prosjekt, er det også helt korrekt som Bjørklund sier, at de fleste IT-prosjekter innebærer betydelig risiko. Og nettopp fordi de innebærer betydelig risiko, er det viktig å følge dem nøye. Det jeg vet ble besluttet knyttet til GOLF-systemet for å motvirke uoversiktlige økonomiske sprekkscenarier, var å inndele prosjektet i faser. Det ble gjort nettopp for å ivareta Bjørklunds behov for i teorien i hvert fall å kunne stoppe etter en fase hvis man fikk mistanke om at dette prosjektet ble mye mer kostnadskrevende enn man hadde trodd. Opprinnelig var hele prosjektet tenkt under ett, og det ville innebære en mye høyere risiko. Så jeg ber i hvert fall om anerkjennelse for det. Kort, hvis jeg får lov: Jeg er ikke kjent med om Riksrevisjonens rapport er ferdig, men det kan jeg informere om på annen måte hvis det er ønskelig for Bjørklund å få vite det.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2002-12-06:
I tillegg er det slik at noen operasjoner krever hammer og andre operasjoner krever skrujern. Hvis det er skrujern du trenger, gjør det ingenting at du har lånt hammeren til naboen. Når det gjelder Norge versus internasjonale operasjoner med norsk tilstedeværelse, er det i hvert fall ikke slik at vi deltar i internasjonale operasjoner på en måte som svekker beredskapen. I budsjettet vårt er det 900 mill. kr som går til internasjonale operasjoner. Det ligger fast, og det vil si at det ikke tas penger av det øvrige driftsbudsjettet for – for å bruke det billeduttrykket – å låne bort hammeren til naboen. Så tilbake til spørsmålet i forbindelse med budsjettforslagets X, om fullmakt til å kunne fravike avhendingsinstruksen. Dette er en fullmakt som finnes allerede i dag. Hvis det er arealer som man planlegger å bruke til næringsaktivitet, har man en adgang til å fravike avhendingsinstruksen. Men jeg er enig i det som representanten Enoksen sier, at man bør være varsom med hvordan man praktiserer den. Selvfølgelig er det to forskjellige beslutninger, hvem som får avgangspakke, og i hvilke tilfeller man avviker fra å selge til markedspris. Min generelle holdning er at vi bør selge til markedspris så ofte som mulig, og helst hver gang, selv om jeg ser det kan være unntak. Men at vi i dag er mer forsiktig med tildeling av avgangspakker enn vi var da ordningen ble innført, er også like klart. For Riksrevisjonen hadde noen påpekninger i innledningen til avgangspakkesystemet der man gav avgangspakker til mennesker som senere ble leid inn igjen til Forsvaret, og da får man en meget uheldig dobbeltrolle, som man nå har stoppet. Det betyr selvfølgelig at jeg vil tilrå at man har den samme varsomheten selv om det er to forskjellige institusjoner som vedtar disse tingene, for å unngå nettopp den type uheldig kobling som representanten Enoksen er inne på.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2002-12-06:
Jeg deler selvsagt representanten Lunds bekymring for arbeidsplasser – ikke minst i industrien. Det er hovedgrunnen til at det var så viktig å få til en budsjettavtale som letter skattetrykket på det samme næringslivet, for i hvert fall ikke å forverre situasjonen, men helst forbedre den. Når det gjelder muligheter for norsk industri, er det også riktig at vi deltar i et utviklingsprosjekt – Joint Strike Fighter – sammen med en rekke andre NATO-land, som vil gi norsk industri gode muligheter hvis vi er konkurransedyktige, og det er vi. Den første kontrakten er allerede tegnet. Den var på 80 mill. kr, og det er nesten like mye som inngangsbilletten var til JSF-programmet år én. Og flere andre bedrifter er kvalifisert som absolutt aktuelle partnere. Når det gjelder Eurofighter-avtalen, er det ikke slik at alt er på plass ennå, men det har vært avholdt flere møter som har vært svært positive, som har identifisert norske industribedrifter som er villig til å være med og investere selv med en egenandel, slik at Forsvarsdepartementet kan være i stand til å identifisere midler til en slik industriutviklingsavtale med Eurofighter. Dette kan også gjøres ved at vi har liaison tilstedeværelse ved Eurofighter-prosjektet. Jeg vil likevel benytte anledningen til å si at JSF-prosjektet og Eurofighter-prosjektet ikke blir likestilt i den forstand at man går fullt inn i begge utviklingsprosjektene. Innenfor 118-rammen var det bare midler til å være fullverdig medlem av ett av de to prosjektene, ca. 400 mill. kr i perioden. Men vi prøver likevel – innenfor en diversepost som departementet har knyttet til industriutviklingssamarbeid – å identifisere noen midler som, sammen med industriens egne midler, kan gjøre at vi har tilstrekkelig god kontakt med Eurofighter til å sikre at det er reell konkurranse når vi en gang skal ta beslutningen.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2002-12-06:
Bare en meget kort bemerkning knyttet til størrelsen på omgrupperingsproposisjonen. Grunnen til at dette tallet er høyere enn for de fleste andre departementer, er helt logisk. Forsvaret har investeringsbeslutninger i størrelsesorden 10 milliarder kr i året, og da vil det alltid være en liten del av denne summen på 10 milliarder som det er behov for å flytte på ved slutten av året. Det tallet som flyttes for dette året, er et helt normalt tall, helt i tråd med det nivået som har vært under tidligere regjeringer. Det vil alltid være slik at man bestreber seg på å holde det tallet lavest mulig, men med investeringer i den størrelsesorden som Forsvaret har, tror jeg nok vi må regne med at det også i fremtiden vil være midler som det er behov for å flytte på ved slutten av året.
Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2002-12-06:
Luftforsvarets ansatte på Kjeller uttrykker i dagens utgave av Romerikes blad at de er bekymret for arbeidsplassene i framtiden. Dette er ikke noe nytt. Stortinget har vedtatt omstillinger og nedbemanninger. Framtiden for Luftforsvarets engasjement på både Gardermoen, Kjeller og Rygge har i lang tid vært drøftet i en rekke utredninger, fram og tilbake. I St.prp. nr. 55 for 2001-2002 påpekes det: «Fremtidig løsning for lufttransportsektoren i Forsvaret vil nødvendigvis ha store konsekvenser for hva som vil være formålstjenlig og rasjonell organisering av Forsvarets lufttransportkapasitet.» Stortinget konkluderte på sin side med at : «fremtidig virksomhet på Gardermoen, Rygge og Kjeller vil bli vurdert i sammenheng med utvikling av fremtidens transportflykapasitet, og at proposisjonen ikke angir forslag til fremtidig organisering av Luftforsvarets base- og verkstedstruktur på Østlandet». Komiteens flertall gav også uttrykk for at det ville være «ønskelig og nødvendig at det snarest tas en prinsippbeslutning på Luftforsvarets totale virksomheter på Gardermoen, Rygge og Kjeller». Det vil trolig være interessant for flere enn de tusen ansatte på Kjeller om statsråd Krohn Devold om mulig kunne antyde hvor langt fram i tid en avklaring kan finne sted. Når sjefen for FLO/Luft i dag overfor en journalist i Romerikes Blad uttrykker at det trolig ikke vil bli noen endringer ved Kjeller på 10–15 år, kan dette umiddelbart virke beroligende. Samtidig vet vi hva Stortinget har sagt om krav til innsparinger, noe som kan tyde på at Kjeller også må ta sin del av dette i nær framtid. Vedlikehold av F-16 betinger en flystripe. Det har Kjeller. Det vil trolig ikke være lønnsomt å flytte gjenværende vedlikehold av F-16, som foregår på Kjeller, i den perioden som gjenstår fram til nye kampfly fases inn.
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2002-12-06:
Jeg stemte feil. Jeg skulle stemt for.
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2002-02-01:
Eg vil først takke statsråden for ei positiv tilbakemelding på interpellasjonen. Statsråden har både nå og i innlegg i aviser gitt uttrykk for at ho deler mi bekymring på dette området. Det har eg registrert. Eg er tilfreds med det. Statsråden kan vere sikker på at Arbeidarpartiet vil vere med og støtte alle dei tiltaka som kjem for å auke trafikksikkerheita. Likevel føler eg at EU står litt i vegen for om vi kan gjere noko nasjonalt. Eller er det slik at vi kan setje inn tiltak mens vi ventar? Og er det slik at EU sine forordningar skal gjelde både buss- og lastebilnæringa? Bussjåførar eg har snakka med, gir uttrykk for frustrasjon over at dei ikkje blir tekne med på råd når det t.d. skal utformast kryss og der trafikkøyar skal plasserast. Granittstein er hard kost for dekka, fartsdumper er vondt for rygg og nakke. Det kunne fått ned talet på sjukemeldingar, og det kunne auka trafikksikkerheita, om dei kunne køyrt i eigne køyrebaner. Slik går det ikkje alltid, men det kunne det, om dei blei høyrde. Det er jo slik innanfor denne yrkesgruppa at dei som har skoen på, veit kor den trykkjer. Når det gjeld køyre-/kviletida, stiller eg spørsmål ved om ho blir praktisert unødig strengt. Og legg merke til: Under gitte vêrtilhøve kan kanskje 10 minutt lengre køyretid vere betre enn å køyre med livet som innsats. Der er det litt å ta tak i, føler eg. Så må vi også setje søkjelyset på opplæringa innanfor transportyrka som ligg under landslinjene. Ho står lagleg til for hogg når søknadsmassen blir mindre. Vi må komme fram til ordningar der eit fagbrev gir noko. Opplæringa for sjåførar på tunge bilar må bli betre, som også statsråden var inne på. Dette gjeld for opplæringa relatert til førarkort, men også for opplæring som finst innanfor vidaregåande skole, og som fører fram til yrkessjåførutdanning. Vi må setje inn tiltak som betrar dagens situasjon, for det vil ta tid før fagbrev blir eit minimumskrav for å køyre desse store doningane. Statsråden var inne på at bussjåførar bør få sikkerheitsopplæring på linje med mannskapa om bord på fly, tog og båt. Sentrale tema bør vere livreddande førstehjelp, varslingsrutinar, evakueringsprosedyrar, røming gjennom nødutgang, brannslokking og sikring på skadestaden. Vi har ingen å miste, korkje folk eller tid. Kan statsråden love at ho i samarbeid både med arbeidstakarpartane og arbeidsgivarsida vil setje i gang eit arbeid som ikkje har eit evigheitsperspektiv?