Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2014-12-11:
Norsk sjømatnæring bidrar med sunn mat og teknologi for å produsere nok mat til en voksende verdensbefolkning. Regjeringen har store ambisjoner for norsk sjømatnæring og har fått flertall for et budsjett for de marine næringer som satser på forskning og kunnskap for å sikre fremtidig verdiskaping i sjømatnæringen. Vi ruster nå næringen for fremtiden. For Norge som sjømatnasjon er det viktig å være kunnskapsledende på områder som har strategisk betydning for videre utvikling og vekst i norsk sjømatnæring. Sundvolden-plattformen er tydelig på at vi vil satse på fiskeri- og havbruksnæringen. Regjeringen følger dette opp i budsjettet og i langtidsplanen for forskning som ble lagt fram i høst, hvor havet er et av de prioriterte områdene. Vi følger også opp med ulike innretninger for å satse på at hele verdikjeden faktisk skal kunne ta ut økt verdiskaping. Over statsbudsjettet bevilges det i dag i overkant av 2 mrd. kr til marin forskning. I 2014 ble den marine forskningsinnsatsen styrket med 55 mill. kr. I 2015 vil den marine forskningsinnsatsen øke med ytterligere 55 mill. kr, som altså til sammen utgjør 110 mill. kr mer til marin forskning siden regjeringsskiftet i fjor høst. Satsingen skal gi mer kunnskap som grunnlag for bærekraftig vekst i sjømatnæringen. Jeg vil derfor ta avstand fra at dette er et næringsnøytralt budsjett og en næringsnøytral politikk, men jeg skjønner jo at virkemidlene er kommet på andre poster og kontoer enn det opposisjonen skulle ønske. Blant de prioriterte områdene er forskning om fiskehelse og fôr. Vi må ha kunnskap om tryggheten til sjømaten vi spiser. Vi styrker dessuten bestandsforskningen og investerer i infrastruktur for marine data med til sammen 20 mill. kr, som vil bedre kvaliteten og mengden data innen bestandsforskningen. Dialogen mellom fiskere og forskere må også bli bedre. I tillegg økes bevilgningene til næringsrelevant forskning som teknologiutvikling, utvikling av marin bioøkonomi, levendelagring, internasjonalisering og kunnskaps- og kompetanseoppbygging ved marine forskningsinstitutter. I regjeringens nordområdestrategi pekes det på næringsmulighetene som finnes i nord. Innen marin næring finnes det et stort verdiskapingspotensial innenfor tradisjonelle fiskerier, videreutvikling av havbruksnæringen og ikke minst innenfor nye marine- og biomarine næringer. Her er det et stort og uutnyttet potensial som vil kreve mye kompetanse, og som vil komme den nordlige landsdelen til gode. På innovasjonsområdet styrkes bl.a. miljøteknologiordningen med til sammen 150 mill. kr. Dette er en generell ordning, men det er verdt å understreke at marin næring nyter svært godt av å kunne søke her, og har mange gode prosjekter. Jeg er også tilfreds med at den marine forskningsprofilen ble ytterligere styrket i forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre. Det viser at regjeringspartienes ambisjoner på dette området deles av våre samarbeidspartnere. 2015 kommer til å bli et svært viktig og spennende fiskeripolitisk år. Regjeringen vil legge til rette for forutsigbar og forsvarlig fortsatt vekst i havbruksnæringen. Vi har nå ute på høring forløperen til det som skal bli stortingsmeldingen som skal legges fram for Stortinget før påske. Den 16. desember, altså til uka, mottar jeg Sjømatindustriutvalgets rapport om lønnsomheten i sjømatindustrien. Etter en bred høring og en forhåpentligvis god og grundig debatt vil regjeringen rundt neste årsskifte legge fram en stortingsmelding og lovforslag som følger opp utvalget. I tillegg vil det på nyåret komme en melding til Stortinget om kongekrabbeforvaltningen. Jeg er også glad for å kunne informere Stortinget om at de fleste fiskeriavtalene for 2015 nå er på plass, slik som komiteen har understreket viktigheten av. Trepartsavtale mellom EU, Færøyene og Norge om makrell er på plass. Norsk-russisk avtale om torsk i Barentshavet er på plass. I tillegg har vi også fått en avtale om uer. Bilaterale avtaler mellom Norge og EU og Norge og Grønland er ferdigforhandlet, og nå gjenstår sild og kolmule, som jeg håper vi skal komme i mål med neste uke når forhandlerne møtes på nytt. Alt i alt er alle disse avtalene viktige for å sikre bærekraftig forvaltning, for å sikre at Norge får sin rettferdige andel av kvotefordelingen, og for at vi skal sikre oss en tilfredsstillende ressurskontroll. Fiskerinæringen har historisk sett vært en svært viktig næring for Norge. Vi vil styrke konkurransekraften til denne næringen, slik at den kan bli en minst like viktig fremtidsnæring. Sunn mat fra våre kalde, rene hav er et konkurransefortrinn Norge har, og som regjeringen vil gjøre alt for å bygge videre på og utvikle, slik at det kan skapes mange nye fremtidige arbeidsplasser her i landet.