trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Jeg har med interesse hørt på debatten i dag. Noen har antydet at dette kanskje er en litt unødvendig og overraskende debatt, og at den kanskje tar litt lang tid, sammenliknet med foregående sak. Det ble også spurt om alle hadde lest innstillingen. Jeg har lest innstillingen, men jeg har også lest innstillingen til Stortinget for 100 år siden, i 1918, for da var det nemlig en veldig lang debatt om de nye fylkenes navn i Norge. Odelstinget diskuterte saken i to dager, den 26. juli og den 30. juli. Lagtinget behandlet saken den 5. august, og Odelstinget måtte på nytt behandle saken den 8. august. Så fire dager gikk med i Stortinget før en ble enige om navnene på de nye fylkene. Det var veldig mange endringsforslag, gjennom både komitébehandlingen, odelstingsbehandlingen og lagtingsbehandlingen. Det var særlig fire fylker det var strid om. Det var i de sakene hvor fylkesnavnene til slutt ble Østfold, Hedmark, Oppland og Troms. Jeg kan meddele at regjeringen hadde foreslått at de fire fylkene skulle hete «Austfold», «Heidmark», «Upland» og «Møre». Det ville ikke stortingskomiteen være med på, så de foreslo i stedet «Austfold» – her var det riktignok det samme navnet som ble foreslått – mens det som senere ble Hedmark, ble foreslått å hete «Aust-Upland». Det som senere ble Oppland, ble foreslått å hete «Vest-Upland», og det som til slutt ble Troms fylke, ble foreslått å hete «Trums». Det ble lange debatter, og jeg skal ikke gå igjennom alle debattene – jeg har gjort det, men jeg skal ikke belemre Stortinget med det. Poenget mitt er at navn engasjerer, og det er Stortingets ansvar å sørge for at vi har gode navn på den regionale inndelingen i fylker. Da bør vi også ta oss tid til å diskutere dette skikkelig. Det var poenget mitt.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Vi er i en veldig spesiell situasjon nå. Vi skal diskutere et viktig tema, og så er ikke samferdselsministeren på plass i salen. Jeg vil foreslå at vi enten avbryter debatten til samferdselsministeren innfinner seg, eller så vil jeg komme tilbake på talerlisten senere, for det er meningsløst å stå her og prate uten at samferdselsministeren er til stede. Men primært foreslår jeg at vi utsetter debatten til samferdselsministeren er på plass.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Som jeg sa i hovedinnlegget mitt, sendte Arbeiderpartiet i fjor høst en forespørsel til Stortingets utredningsseksjon om saken. Svaret derifra forelå 12. desember. Den 22. mars fremmet Senterpartiet sitt forslag. Den 4. mai sendte samferdselsministeren og helseministeren ut pressemelding, hvor det står at en skal utrede alternative løsninger. Det springende punktet er den tungvinte ordningen med helseattest: at en må møte fysisk opp hos fastlegen, få en fysisk helseattest, og så møte opp på trafikkstasjonen hos Vegvesenet. Det springende punkt er altså helseattesten, og den har ikke samferdselsministeren i noen korrespondanse med Stortinget eller i pressemeldingen som ble sendt ut, sagt at han vil fjerne. Han sier han vil utrede alternative løsninger. Spørsmålet mitt er rett og slett: Er én av løsningene fortsatt å ha en helseattest – eller hvorfor kan ikke samferdselsministeren si at den skal bort?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Nå vil jeg si til samferdselsministeren: Glem opposisjonen. Det ville det vel glede ham å gjøre av og til. Glem Stortinget. Glem hvem som har gjort hva, og sagt hva. Spørsmålet mitt er rett og slett: Når det sies at det skal utredes alternative løsninger, tolker vi det sånn – presiser gjerne hvis vi tolker det feil – at ordningen med helseattest er en ordning som fortsatt skal være med i vurderingen. Poenget her er å fjerne helseattesten. Jeg tror helt sikkert at samferdselsministeren og de fleste som har hatt ordet, synes dagens ordning er tungvint, og vil finne enklere løsninger – det tror jeg på. Men det konkrete spørsmålet er helseattesten, for det står ingen steder i kommunikasjonen fra samferdselsministeren: Vil helseattesten bli fjernet? Vi har selvsagt tillit til at samferdselsministeren går gjennom dette og finner løsninger. Det er det forslaget vårt går ut på, at samferdselsministeren og regjeringen skal legge fram nødvendige forslag for Stortinget. Men vil helseattesten bli fjernet?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Jeg synes dette er oppklarende. Jeg synes det er fint at samferdselsministeren nå sier at obligatorisk helseattest skal vekk. Det synes jeg er veldig bra. Men jeg må si at jeg ble litt usikker på om enigheten er til stede i regjeringspartiene og i salen – som samferdselsministeren sa at den er – da jeg hørte Grimstad fra Venstre sitt innlegg. Han tok i kraftige ordelag avstand fra å endre dagens ordning, i alle fall så vidt jeg kunne skjønne. Han sa faktisk at det er uansvarlig at førerkort er gyldig i 10 eller 15 år, slik reglene er i Sverige og Danmark. Spørsmålet mitt er: Er samferdselsministeren enig med Venstre-representanten i at reglene for førerkort for eldre i Sverige og Danmark er uansvarlige?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Det kan ikke bli stående uimotsagt at samferdselsministeren i svar på et skriftlig spørsmål – det var vel fra Odnes i Senterpartiet – orienterte Stortinget 8. mars om at han var i gang med arbeidet. Men vi har lest det svaret, og i svaret til Odnes står det: «Det er aktuelt å vurdere å vidareutvikle dagens reglar om helseattest for førarkort». At det er aktuelt å vurdere å videreutvikle dagens regler om helseattest, er jo noe ganske annet enn det samferdselsministeren ga som svar til meg i replikkordskiftet, hvor han sa: «Obligatorisk helseattest vil vi ha vekk.» De som sier at dette er å slå inn åpne dører, tar fullstendig feil. Døra var jo ikke åpen i det hele tatt i utgangspunktet. Jeg skal strekke meg til å si at døra kanskje var litt på gløtt, men åpen var ikke døra, for samferdselsministeren ønsket altså å videreutvikle dagens regler om helseattest. Det er noe annet enn det vi debatterer nå. Det er bra at det er bevegelse i saken. Det er bra at samferdselsministeren nå sier noe annet enn han har sagt tidligere, men desto rarere er det at regjeringspartiene ikke kan stemme for forslaget fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Før var det slik at mange mente at damer ikke kunne kjøre bil. Nå er det mange som mener at eldre ikke kan kjøre bil. Det stemmer ikke. Eldre i Norge er som gruppe veldig flinke til å kjøre bil, og nå tror jeg også jeg får legge til: Damer er også veldig flinke til å kjøre bil. Selvsagt er det noen eldre som ikke er flinke til å kjøre bil. Det finnes sikkert noen damer og noen menn som ikke er flinke til å kjøre bil. Det finnes unge, ganske mange unge, som er overrepresentert i ulykkesstatistikken, men det er jo ikke sånn at vi innfører tungvinte testordninger for unge som gruppe for å se om de er egnet i biltrafikken. Hvis en leser ulykkesstatistikken, som jeg tror mange her har gjort, ser en også at en del innvandrere, født i spesielt noen land, er overrepresentert på ulykkesstatistikken. Men vi ville jo ikke finne på å lage et eget testregime for innvandrere som gruppe fra et eller annet land, og finne en tungvint ordning for å teste om de er egnet til å kjøre bil. Det dreier seg også om gruppetenkning at eldre over 75 år – som gruppe – skal gjennom et tungvint testregime, som antakeligvis har svært liten virkning på ulykkesstatistikken, og som sier veldig lite om hvor egnet man er til å kjøre bil. Men det er bra at det er bevegelse i saken, og jeg tror vi alle er glade for at samferdselsministeren nå sier at obligatorisk helseattest skal vekk.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-06-07:
Jeg vil benytte anledningen til å takke komiteen for en rask og god behandling. Jeg vet at mange her i salen har et sterkt engasjement for disse barna, og jeg er glad for å kunne legge saken frem. Med det vedtaket som gjøres i dag – og forhåpentligvis i revidert nasjonalbudsjett den 15. juni – kan arbeidet med å bosette barnefamilier med begrenset oppholdstillatelse etter første gangs fornyelse av tillatelsen, starte opp. Disse familiene har lovlig opphold i Norge, men blir per i dag ikke bosatt og har ikke rett til opplæring. Mens barna går på skole, blir mange foreldre hjemmeværende og passive, med et begrenset sosialt nettverk. Manglende norskopplæring fører til svake norskkunnskaper, som igjen gjør det vanskelig å skaffe arbeid. Vi mener det er viktig at så mange som mulig kommer i arbeid, slik at de kan forsørge seg selv og sine. Det er også viktig at foreldrene kan følge opp barna og delta i store og små fellesskap i det norske samfunnet. Kunnskap og kompetanse er veien å gå. Vi foreslår derfor at de som nå bosettes, skal få rett og plikt til introduksjonsprogram og opplæring i norsk og samfunnskunnskap. Det samme gjelder dem som bosettes som enslige mindreårige med samme type tillatelse. Forslaget gir disse gruppene de samme rettighetene som andre bosatte flyktninger. Flere av barnefamiliene har bodd på mottak i flere år. Vi foreslår nå både at de skal bosettes, og at de skal komme i gang med kvalifisering og integrering i det norske samfunnet. Jeg er glad for at komiteen enstemmig støtter dette forslaget.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-06-07:
Kommunalkomiteen skal avgi en innstilling til Stortinget, og så er det Stortinget som foretar vedtakene. Når vi nå gjennomfører et integreringsløft – strategien kommer til høsten – krever det at vi får innspill fra dem som har kunnskap, og det er bakgrunnen for at jeg reiser land og strand rundt for å se, for å lære og for å løfte frem de gode eksemplene. Det kan anbefales også for andre, for det gjøres mye godt integreringsarbeid. Så mener jeg dette er et tema og et felt hvor det er viktig at alle partier bidrar. At det også fra Arbeiderpartiet kommer et og annet forslag som kan tas med videre, synes jeg bare er positivt.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-06-07:
Jeg skjønner ikke helt hvor representanten vil hen. Jeg er opptatt av at de som kommer til Norge, som har rett til å bo i Norge, og som skal leve i Norge og få barn i Norge, skal integreres i det norske samfunn. Jeg er opptatt av løsningene og ikke så opptatt av polemikken med Arbeiderpartiet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-06-07:
Nå er det allerede fremmet viktige forslag som skal bidra til bedre integrering, også i revidert nasjonalbudsjett. Det ene forslaget er det vi behandler i dag, og de økonomiske konsekvensene av det. Vi har foreslått å øke antall minoritetsrådgivere med 13 stykker, fra 25 til 38. Minoritetsrådgiverne gjør et svært viktig arbeid ute på skoler hvor det er mange med minoritetsbakgrunn. Og vi målretter og øker også bevilgningene til frivillige organisasjoner, som gjør et svært viktig arbeid i kampen mot negativ sosial kontroll. Når statsbudsjettet kommer i oktober, vil representanten se at det også vil komme forslag der. Jeg har allerede varslet at vi skal reformere introduksjonsordningen. Det vil også innebære lovendringer. Når det arbeidet er klart, vil det komme ut på høring, og da vil det bli kjent også for Stortinget.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-06-07:
Jeg kan ikke helt forstå hvordan representanten kan lese meg på den måten. Jeg har pekt på at vi allerede denne våren har fremmet flere forslag og flere viktige forslag. Vi må også ha i bakhodet at vi har vært igjennom en periode med flyktningkrise, hvor det kom svært mange til Norge på svært kort tid. Vårt hovedfokus i den krisen var å sørge for at vi fikk kontroll med grensene, og sørge for at vi i samarbeid med kommunene fikk til god bosetting, og det ble rekordbosetting – svært gode resultater. Det er ikke fremmet et eneste alternativt forslag i salen i dag. Jeg gleder meg over at et samlet storting støtter regjeringens forslag, og så arbeider vi videre med et integreringsløft. Utenfor denne salen blir det svært godt mottatt.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2018-06-07:
Det kan jeg love representanten at det kommer jeg ikke til å gjøre. Regjeringen håndterte den krisen på en svært god måte. Vi sørget for at man håndterte det på statlig plan. Vi etablerte et godt samarbeid med Kommune-Norge, og Kommune-Norge med representanter fra alle partier gjorde en fantastisk innsats i bosettingsarbeidet. Vi jobber nå målrettet og konkret for å få til et integreringsløft. Og det er ikke overraskende at partier i opposisjon fremmer alternative forslag. Det gjorde da Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre også da vi var i opposisjon, forslag som ble nedstemt av daværende regjeringspartier. Så den type polemikk synes jeg har lite for seg. Jeg ønsker å være lyttende og imøtekommende og finne løsninger. Hvis det er gode forslag fra Sosialistisk Venstreparti, har ikke jeg noen problemer med at vi også jobber videre med dem.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-06-07:
Det blir gøy!
Johan Aas (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Det er min og Fremskrittspartiets oppfatning at vi som politikere bør jobbe for å hjelpe folk med å få en enklere og bedre hverdag. Dette er en sak med nettopp et slikt tema. Det er mange eldre som i dag opplever regelverket rundt førerkort og helseattest som for byråkratisk og vanskelig. Jeg er derfor glad for at statsråden og regjeringen allerede har tatt tak i denne delen av førerkortregelverket nettopp med tanke på forenklinger for enkeltmennesker, men også enklere regelforvaltning. Jeg vil også takke komiteen for en god prosess ved behandlingen av dette forslaget. Aldersgrensen for helsetesting av eldre i forbindelse med førerkort er allerede hevet fra 70 år til 75 år. Eldres helse blir stadig bedre, og derfor er det også god grunn til å gjennomføre ytterligere forenklinger i dette regelverket. Flere land har avskaffet særlige helsetestkrav for eldre bilførere. Jeg mener at ordet «helsetest» også burde vært erstattet med «helsesjekk», med kontroll av syn, hørsel og blodtrykk. I et land som Norge, med spredt bosetting, handler retten til å kunne kjøre bil om grunnleggende bevegelsesfrihet. Det kan føles som en ren umyndiggjøring å ta fra eldre førerkortet, og derfor skal det være en solid faglig forankring for å ta dette grepet. For husk: Du kan være en god, trygg og solid sjåfør selv om den kognitive testen kan være utfordrende å gjennomføre for mange eldre. Det er helseaspekter som har betydning for trafikksikkerheten, regelverket bør fokusere på. Derfor legger flertallet i komiteen til grunn at det bør arbeides med forenklinger og forbedringer i førerkortregelverket som ikke går ut over trafikksikkerheten. Flertallet peker her på muligheten til å erstatte dagens kognitive test med en mer ordinær helseattest. Statsråden har allerede igangsatt arbeidet med å se på forenklinger for eldre bilførere, sammen med Helse- og omsorgsdepartementet, som også har et faglig ansvar her. Den faglige vurderingen som er igangsatt, er nødvendig, og det er avgjørende at denne prosessen blir gjennomarbeidet og god. Det er viktig at man nå får jobbe fritt med dette temaet, men med forenkling for den enkelte førerkortinnehaver som målsetting. Norge skal ikke ha et vanskeligere regelverk når det gjelder førerkort for eldre enn våre naboland. Statsråden har varslet at han vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte når gjennomgangen av regelverket er gjort, og komiteens flertall legger dette til grunn for at dette representantforslaget ikke vedtas.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2018-06-07:
Høyre er helt enig i at det er fornuftig å se på dagens ordning med obligatorisk helseattest for bilførere over 75 år. Nyere forskning tyder på at obligatorisk helseattest for eldre bilførere ikke nødvendigvis er et spesielt effektivt eller godt system for trafikksikkerheten. Derfor er vi glade for initiativet som samferdselsministeren allerede har tatt for å få en felles vurdering fra vei- og helsemyndighetene av reglene om helseattest for eldre bilførere. Som statsråden opplyste i sitt svarbrev til komiteen, er han opptatt av å finne ut hvordan regelverket kan gjøres enklere, både for dem som har førerkort, og for myndighetene, samtidig som trafikksikkerheten blir ivaretatt. Sammen med helseministeren har han bedt Vegdirektoratet og Helsedirektoratet om sammen å utrede ordninger som kan erstatte dagens aldersbaserte ordning. Høyre mener det er viktig å lytte til faglige innspill og anbefalinger i denne sammenheng, og vi ser fram til at samferdselsministeren kommer tilbake til Stortinget på egnet måte når de faglige vurderingene foreligger. Høyre stiller seg altså ikke bak forslagene til Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, siden regjeringen allerede er godt i gang med å utrede disse problemstillingene. Det betyr ikke at vi er imot å gjøre endringer, tvert imot, men etter vår oppfatning er det klokt å avvente faglige vurderinger før vi konkluderer i denne saken.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2018-06-07:
Representanten Knag Fylkesnes kalte mitt innlegg merkelig. Det ville vært merkelig dersom jeg ga uttrykk for at befolkningen i Alta, Berlevåg, Nordreisa eller Karasjok var preget av føleri. Det mener jeg altså ikke, og jeg betoner det: Det er en høyst reell følelse som har tatt disse samfunnene. Det jeg etterlyser, er mer edruelighet fra representantene i denne salen, som har mulighet for innsyn i denne saken på et helt annet nivå. Jeg reagerer f.eks. på at representanten fra akuttmedisinsk klinikk ved UNN satt på høringen vår og sa at han alltid har vært for nedleggelse av anbudsprosessen og for virksomhetsoverdragelse, og at han alltid har gitt uttrykk for det. Trodde representanten fra akuttmedisinsk klinikk at jeg ikke ville sjekke opp det? Det har jeg gjort. Ingenting, verken fra UNN eller fra akuttmedisinsk klinikk har vært preget av noen form for varsel om at dette er en krise som ville komme. Dette er ikke en varslet krise. Det er ikke mulig å ta høyde for at over 100 flyvere setter seg på bakken og ikke vil fly av en eller annen grunn. Så er det med forundring jeg registrerer at SV mener at det har vært flaks at ingen har blitt mer skadet eller til og med mistet livet som følge av de angivelige forsømmelsene fra helseministerens side. Her er partiet i dobbelt forstand i ferd med å miste bakkekontakten. Er det flaks når helseministeren og hans kompetente embetsverk har sørget for at beredskapen har vært like god eller bedre siden 14. mai – til tross for kontraktsbruddet fra Lufttransports side? Er salen i stand til å ta det inn over seg? Er det flaks når en pasient fraktes fra Alta til Hammerfest med Forsvarets helikopter med akutt blindtarmbetennelse? Eller er det uttrykk for politisk håndverk, som har sikret en tilfredsstillende beredskap i Finnmark?
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2018-06-07:
Jeg må si at jeg har hørt mye i denne salen, men maken til forvrengning av mine synspunkter har jeg aldri hørt. Situasjonen i Nord-Norge er krevende og svært alvorlig – den kommer til å bli krevende, og den kommer til å bli, kanskje, svært alvorlig. Men jeg opplever at statsråden har tatt tak i denne saken og løst den på en formidabelt god måte. Så er det slik at representanten Moxnes mener at statsråden er arrogant i denne saken. I så fall er arrogansen i denne salen temmelig likt fordelt. Det er ganske ufattelig at representanten Moxnes ikke ser ironien i at han den ene dagen fra denne talerstolen harselerer over såkalte millionlønninger til ledere i offentlig sektor, og den neste dagen krever opprettholdelse av vel så høye lønninger blant ansatte i en bransje som mer enn de fleste har gjennomgått en kraftig internasjonal omstrukturering i de siste tiårene. Og nå legger jeg merke til at også SV henger seg på på samme leksa.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2018-06-07:
President! Ikke min heller.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Nå mener jeg representanten Myrli drar i gang den debatten som jeg nettopp trodde vi prøvde å få avsluttet. Vi er faktisk enige om at vi ikke skal ha en obligatorisk helseattest. En prøver å legge ordene i munnen på meg, og så peker en på utvalgte datoer fra sin egen hukommelse, uten å ta hensyn til når vi varslet bl.a. Stortinget om at vi hadde dette arbeidet. Det var 1. mars. Den 1. mars sendte jeg et skriftlig svar – lenge før dette forslaget ble fremmet. Det er ikke sånn at vi snur oss rundt på tre dager fordi opposisjonen sender et skriftlig spørsmål om temaet. I så fall ville vi vært den regjeringen som var raskest på foten noen gang. Det tar mer enn tre dager å forankre denne typen prosess. Det tror jeg også representantene fra opposisjonspartiene er klar over, etter selv å ha sittet i regjering. Dette er fordi vi over lang tid har sett på utfordringene og har villet gjøre noe med det. Dette er noe av det vi tok opp da vi selv satt i opposisjon, uten å få gehør. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet nå er med på å ville forenkle regler, men en må ikke skape mer konflikt enn det er grunnlag for.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Jeg sa det til VG, hvor det sto på trykk i går, jeg tror en kan lese det på min Facebook-side – hele pakken. Jeg vet ikke hvor mange ganger vi skal kommunisere det samme: Obligatorisk helseattest vil vi ha vekk. Men på en eller annen måte må legene kommunisere det til dem som er ansvarlige for førerkort, hvis en person, uavhengig av alder, ikke er skikket til å kjøre bil lenger på grunn av helsen. Vi kan godt finne et annet ord enn helseattest hvis det er et problem, men et eller annet dokument vil måtte brukes til å kommunisere med. Jeg har hele tiden oppfattet det som at denne diskusjonen handler om at det er obligatorisk helseattest – der alle, uavhengig av om de er i god eller dårlig form, må inn og få dette papiret – som oppleves som byråkrati, men at vi alle er enige om at hvis noen ikke lenger har helsen på plass, skal vi sørge for at det er en kommunikasjon mellom lege og Statens vegvesen, sånn at en ikke får føre bil. Jeg hører gjerne på hvilket annet ord enn helseattest en vil bruke på dette, men jeg tror at en eller annen form for dokumentasjon på et vedtak er greit å ha, uavhengig av hvordan systemet blir.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Jeg forstår hvorfor vi fortsatt diskuterer jernbanereformens innhold hvis det er så vanskelig å ta inn over seg det som blir sagt i denne sal. Nå har jeg i flere av mine innlegg sagt at obligatorisk helseattest skal vi bli kvitt, men vi må finne ut hvordan man sørger for at beskjeden om dem som ikke lenger har helsen på plass, blir gitt til Vegvesenet, uten at alle over en viss alder skal inn til testing. Jeg oppfatter heller ikke at representanten fra Venstre var uenig i dette. Men det som nettopp representantene fra Venstre, SV og Kristelig Folkeparti er opptatt av, er at vi ivaretar trafikksikkerhetsperspektivet i dette. Der går Arbeiderpartiet og Senterpartiet hals over hode og ser ikke på hvordan en skal sørge for at det allikevel går et varsel fra helsevesenet til Statens vegvesen om dem som alle er enige om ikke skal være i trafikken. Dette blir så utrolig forenklet fra Arbeiderpartiet og Senterpartiets side, nærmest for å skape konflikt. Jeg trodde at vi var enige om at vi skulle gjøre ting på faglig grunnlag, at vi var enige om at vi skal forenkle for alle eldre, men samtidig ivareta for dem som er syke.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Om helseattest – for ørtende gang: Vi er helt enige om at det er en urimelig, byråkratisk ordning, som også legger beslag på store ressurser i helsevesenet. Det har jeg ment lenge. Derfor er jeg glad for at vi faktisk gjør noe med det. Så får vi en litt sånn skyggedebatt her, der en gir inntrykk av at det er uenighet. Nei, det er det ikke. Men jeg er glad for at vi gjør ting, og at Senterpartiet og Arbeiderpartiet nå også er med på forenklinger. Når det gjelder arbeidet med trafikksikkerhet generelt: Det å miste noen i trafikken er noe av det verste en kan oppleve. Min verste representasjon som statsråd er å være til stede på minnemarkering, for da ser en dem i øynene som har mistet noen de er glad i, som de ikke fikk sjansen til å si farvel til. Derfor er jeg også veldig glad for at utviklingen går i svært positiv retning når det gjelder antall trafikkdrepte. Vi har en bred tiltakspakke, basert på de målene som var i Nasjonal transportplan – over 100 punkter – der myndigheter, frivillige organisasjoner og andre har ulike oppgaver som en skal rapportere om, som en skal samarbeide om. Vi gjør mye også innenfor den eldre trafikantgruppen, og det skal vi fortsette med.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Når det gjelder utredningen av selve helseattesten – hvis vi er der nå – er det et oppdrag som vi sendte brev om 4. mai. Jeg ser for meg at de kommer til å jobbe med dette utover høsten. Så vil vi gjerne neste vår kunne ha systematisert tilbakemelding om dette. Det er i hvert fall det jeg legger opp til. Når det gjelder trafikksikkerhetsarbeidet, vil det være et kontinuerlig arbeid. Jeg var nettopp i Leipzig, på et stort OECD-møte med over 50 land representert. Statistikken viser at Norge er det tryggeste landet å ferdes i trafikken i. Vi er det eneste landet som nå har kommet under 20 drepte per måleenhet, mens gjennomsnittet er 50. Mye av Vest-Europa ligger på nærmere 100. Det viser at vi får resultater av langsiktig arbeid. Den kraftige økningen vi har fått i vedlikehold, som har gitt mange flere rumlefelt, er et veldig godt virkemiddel. Men arbeidet må primært rettes inn mot rus, fart og belte. I går startet vi en ny kampanje sammen med Vegvesenet om uoppmerksomhet i trafikken.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Jeg tror ikke jeg har vært vitne til den form for flisespikkeri siden jeg selv hadde sløyd på ungdomsskolen. Nå har vi ørten ganger i denne debatten fra regjeringspartienes side varslet at vi vil ha vekk obligatorisk helseattest. Så har vi sagt at vi må finne en ordning der vi ivaretar dem som har fått så svekket helse, uavhengig av alder, sånn at de – via en beskjed fra helsevesenet over til Statens vegvesen – får restriksjoner på sin kjøring. Det oppfatter jeg at alle er enig i. Vi kan alltid ha en historietilnærming om hvem som tenkte på dette forslaget først, sånn at en kan heve flagget litt høyere enn alle andre. Jeg tror representanten Hoksrud vinner den konkurransen, for han tok opp dette mange ganger mens de som nå er sure, faktisk styrte og ikke gjorde noe med det. Ja, det er riktig at aldersgrensen ble hevet fra 70 til 75 år, men hvis en ser på svaret på et spørsmål fra representanten Torbjørn Røe Isaksen i 2013, viser en da til at det var på grunn av EU-regler at Senterpartiet gjorde forenklinger. Det var altså EU som tvang Senterpartiet til å gjøre forenklinger, det var ikke på eget initiativ, og det skjedde på slutten av en åtteårsperiode, altså ikke noe en kan si at de jobbet veldig iherdig med de første syv årene. Nå skjer dette fordi representanten Hoksrud og mange andre har ment at systemet har vært urimelig. Da burde vi felles gå ut og si at nå er det et samlet storting som vil gjøre dette enklere for eldre, vi vil gjøre det enklere for helsevesenet, istedenfor å sitte her og kjekle med hverandre om komma og punktum og fliser og alt mulig. Jeg forstår rett og slett ikke poenget. Men som jeg har sagt mange ganger: Vi varslet allerede før forslaget ble fremmet om at dette arbeidet pågikk i departementet. Da hadde vi en relativt bred tilnærming. Og hvis en leser pressemeldingen vi sendte ut 4. mai, peker vi der på at Danmark har fjernet kravet om obligatorisk helseattest, og at vi vil se på hvordan vi kan gjøre det også her. Så enkelt er det. Jeg forstår ikke at vi krangler om det, dette burde vi juble over.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Hovedårsaken til å ha helseattest er hensynet til trafikksikkerheten, og de fleste europeiske land har en ordning lignende den norske. Men det er viktig å gjennomgå reglene for å forenkle, fornye og forbedre slike regler – til det beste for bilførere og trafikksikkerhet og for å gjenspeile dagens situasjon. I dag lever befolkningen lenger, og helsa er bedre. Mobiliteten er større for eldre i dag enn tidligere. Det er bra. Det har medført at aldersgrensen for helsetesting av bilførere i Norge i 2013 ble hevet fra 70 til 75 år, med særlig begrunnelse i at helsa hos eldre blir bedre. For Fremskrittspartiet vil det kontinuerlig være viktig å forenkle førerkortregelverket, også for eldre over 75 år. En fornuftig forenkling kan være å fjerne dagens kognitive test og f.eks. erstatte den med en ordinær helsetest. Det vil medføre en forenkling og forbedring som vil komme både dem som har førerkort, og myndighetene til gode, og det vil ikke ha konsekvenser for trafikksikkerheten. I et land som Norge, med store avstander, handler retten til å kunne kjøre bil om grunnleggende bevegelsesfrihet. Regjeringspartiene og statsråden har allerede tatt initiativ overfor helsemyndighetene for å få en felles vurdering av mulige forenklinger i dagens system, og vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte når den saken er vurdert. Da kan Stortinget ta debatten, basert på de faglige vurderingene som legges til grunn, drøfte dem på en grundig måte og fatte kloke beslutninger på et betydelig bedre grunnlag. Det er derfor litt spesielt at vi i dag behandler ytterligere et representantforslag om å be regjeringen igangsette et arbeid som allerede er igangsatt. Det virker som de fleste representantforslag fra Senterpartiet, med god hjelp fra Arbeiderpartiet og SV, baserer seg på at de er litt på etterskudd, og ønsker derfor å forsøke å ta eierskap til politiske saker. Representanten Myrli var inne på dette å slå inn åpne dører. Dette er etter min mening å slå inn åpne dører og ikke minst forsøke å legge føringer for hvordan en utredning skal foregå. Personlig må jeg innrømme at det virker som en veldig dårlig strategi og dårlig bruk av ressurser å forsøke å få stortingsflertallet til å gripe inn i prosesser som regjeringen allerede har satt i gang. Det kan føre til at man får en helt annen og dårligere vurdering enn man ellers ville fått. Derfor er det viktig for Fremskrittspartiet at statsråden får muligheten til å gjøre disse vurderingene, vurdere flere sider ved det og som planlagt legge det fram for Stortinget, slik at man får en god og grundig debatt om saken da.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Luftambulanse er en livsviktig tjeneste for mange innbyggere i Norge, spesielt i Nord-Norge, med lange avstander når akutte situasjoner oppstår. Vi har hatt en situasjon som har vært kritisk. Folks trygghet har vært svekket – en særdeles alvorlig situasjon. Heldigvis har vi dyktig helsepersonell som viser seg fra sin beste side, helsepersonell som gjorde og gjør en fantastisk jobb i en utfordrende periode. Vi har hatt en periode som har skapt utrygghet, at ambulansefly ikke har vært tilgjengelige, eller at beredskapen har vært redusert. Som altaværing og finnmarking, som også har følt på kroppen hvor viktig luftambulansen er, har jeg delt den samme utryggheten. Men jeg har hele tiden fokusert på at pasientene, innbyggerne og helsepersonell, som brukere av luftambulansen, skal være trygge på at luftambulansen er til stede når behovet oppstår, og at man finner løsninger og tiltak som ivaretar innbyggernes trygghet både på kort og lang sikt. Vi har i dag ennå ikke en normalisert situasjon i luftambulansetjenesten. Vi vil nok heller ikke få det før ny aktør er på plass i juli neste år. Derfor er det viktig at vi i dag har de nødvendige tiltak å sette inn, slik at tjenesten til luftambulansen er tilsvarende normal, eller bedre, fram til ny aktør overtar. Det er noe vi i Fremskrittspartiet har tatt opp flere ganger, både med helseministeren og andre. Jeg er derfor veldig glad for at helseministeren sist mandag i sin pressemelding var veldig tydelig på at hans fremste prioritet er å sikre befolkningen i hele Norge, og spesielt i Nord-Norge, en trygg og normal ambulanseberedskap, at innbyggere og helsepersonell kan være trygge på at situasjonen overvåkes kontinuerlig, og at nødvendige tiltak er klare for å sikre en så normalisert situasjon som mulig. Den tiltaksplanen som ble lagt fram på mandag, har vurdert ulike scenarioer som kan oppstå, og ikke minst «worst case»-scenarioer dersom alle fly fra dagens operatør blir stående på bakken. Tiltaksplanen svarer godt på de bekymringer vi har hatt, og skisserer også løsninger på kort og lang sikt, slik at folk og helsepersonell i større grad kan være trygge på at luftambulansen er til stede når behovet er der. Når de nødvendige tiltakene er på plass for å sikre optimal luftambulanse, kan vi bruke tiden i etterkant til å ta en «root cause»-analyse, som er et begrep som benyttes innen luftfarten. Det innebærer å se seg tilbake og finne årsaken til at man har havnet i en situasjon. Da vil man se på svakhetene med den gjennomførte prosessen og dra lærdom, slik at man kan unngå å havne i en slik situasjon ved neste korsvei. Det er i framtiden vi må gjøre den operasjonen.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2018-06-07:
I representantforslaget som ligger til grunn for dagens sak, ble det bedt om en vurdering av behovet for den obligatoriske helseattesten og av utformingen av testene som eldre bilførere må gjennom. Selv om flertallet ikke støtter det konkrete forslaget i innstillingen, er det tydelig at det er en sams oppfatning at man ønsker en forenkling av regelverket. Man vil unngå overregulering i samfunnet generelt, og man mener det er uheldig at Norge skal ha et vanskeligere regelverk enn våre naboland. Alt dette kunne vært gjort på en effektiv måte dersom Arbeiderpartiet og Senterpartiets forslag om faktisk å gjennomføre endringer i regelverket, hadde fått gjennomslag. I stedet vises det nå til at statsråden skal komme tilbake på egnet måte når saken er vurdert, som det for så vidt er gjort godt rede for her. Vi håper at den vurderingen ikke ligger altfor langt fram i tid, for dagens praksis trenger å endres av mange grunner. I innstillingen vises det til en rapport fra 2010, Høyrisikogrupper i vegtrafikken. Den utgjør det mest relevante forskningsmaterialet vi har i Norge på området, og den er utarbeidet i et samarbeid mellom Statens vegvesen, SINTEF og Trygg Trafikk. Både SINTEF, TØI, VTI i Sverige og IRIS ved Universitetet i Stavanger har bidratt med delrapporter. Jeg mener at vi må lytte til forskning og ikke lage alternative sannheter. Rapporten konkluderer med, som vi tidligere har hørt, at resultatene ikke gir noe forskningsmessig grunnlag for å sette en generell aldersgrense for å ha førerkort. Samtidig må vi ikke minst lytte til de personene dette gjelder. Hjemme i Vevelstad har vi en pensjonistforening med det kledelige navnet «Eldrebølgen», og medlemmer der gir uttrykk for at dagens rigide system er unødvendig tungvint. Det er fortsatt mange nordmenn som ikke bor sentralt. Det er tidkrevende å reise med hurtigbåter og ferger i Distrikts-Norge både til fastlege og til en trafikkstasjon som ligger langt, langt unna. Jeg tror det er en felles vilje til å finne løsninger. Senterpartiet vil selvfølgelig sette trafikksikkerheten høyest, men det går an å løse dette på en langt enklere måte, som reduserer den enorme tids- og ressursbruken dagens ordning innebærer for leger, for trafikkstasjonene og for de eldre selv, og på en måte som ivaretar selvrespekten og verdigheten hos dagens ofte unge og spreke 75-åringer.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2018-06-07:
I denne svært viktige saken ønsker jeg å referere fra et intervju i min lokalavis. Jeg mener det er viktig ikke å glemme menneskene som står i denne situasjonen – først og fremst menneskene som i en akuttsituasjon er avhengig av det livsviktige tilbudet som luftambulansen gir, men også menneskene som utfører oppdragene. I intervjuet snakket journalisten med flykapteinene Lars Robert Hansen og Synnøve Egeness Lilleli, som begge jobbet ved luftambulansen i Brønnøysund. De to har henholdsvis 19 og 11 års erfaring som piloter for Lufttransport, og Lilleli er tillitsvalgt ved basen. Om situasjonen sier hun bl.a.: «Dette har vært noen knalltøffe dager og uker, jeg har vært helt nede i kjelleren.» Mange piloter sa opp allerede i fjor, og flere har sagt opp i år. I mars og april var det forhandlinger mellom Flygerforbundet og Babcock. Sistnevnte trakk seg ut, og forhandlingene brøt sammen. Det medførte at piloter over hele landet ble meldt «not fit for flight» av ledelsen. Jeg registrerer at Venstre er sterkt kritisk til akkurat det, men jeg tenker at alle foretrekker fokuserte piloter i balanse. Nå opplever pilotene at den nye aktøren ikke vil ha dem med videre. Lilleli forklarer at på tross av «at vi var villig til å gå med på et beintøft tilbud fra Babcock der vi gikk ned 25 prosent i lønn, fikk rasert pensjonen vår(…) og at vi sa at vi ikke skulle saksøke dem(…) sier de altså nei takk og trekker seg ut. Vi var villige til å strekke oss langt, for å holde driften gående og fortsette å berge liv.» (…) (…) Til slutt skriver avisen at Lilleli var Høyre-politiker i kommunestyret i Brønnøy inntil hun i forrige uke meldte seg ut av partiet i protest mot helseministerens håndtering av luftambulanse-saken. I likhet med sin kollega mener hun at statliggjøring av virksomheten kan være en vei å gå for å unngå lignende prosesser i framtiden. Det er en mulig løsning det er verdt å se på. «Hvis forretningsmodeller og kroner og øre skal gå foran folks liv og helse da må jeg si stopp», sier flykapteinen. Akkurat det siste er kanskje det viktigste i det hele. Det er på tide å stoppe opp og se hvordan vi ønsker å ha det i Helse-Norge. Jeg håper virkelig et flertall i stortingssalen kan enes om forslaget der det presiseres at man skal sikre videreføring av dagens personell og ikke bare videreføring av tjenesten, da det uthuler det vesentlige målet om å ta vare på nettopp erfaringen og kompetansen som finnes i dag.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2018-06-07:
Jeg vil bare komme med en kort merknad – i hovedsak som respons til representanten Hauklands siste innlegg. Mellom 1. mars og 27. april foregikk det forhandlinger mellom Norsk Flygerforbund og Babcock, med det mål for øye å få til en «virksomhetsoverdragelse light», som de selv beskriver det som, altså at pilotene i Lufttransport skulle få tilbud fra Babcock om å jobbe videre for dem fra sommeren 2019. Som jeg nevnte i sted, brøt forhandlingene sammen da Babcock trakk seg ut. Flygerforbundet sier at Babcocks sorti kom umiddelbart etter at flygerne faktisk hadde gått med på betingelser som medførte at de gikk ned 25 pst. i lønn, og at forbundet ville avstå fra et arbeidsrettssøksmål om full virksomhetsoverdragelse. Det er derfor pilotene i dagens Lufttransport nå opplever at de nye aktørene ikke vil ha dem med videre.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Dette er en morsom debatt å høre på. Jeg synes det er bra at vi nå faktisk har en samferdselsminister og en helseminister som sier at dette er noe man vil gjøre noe med. Jeg har sittet mange år i opposisjon og stilt spørsmål rundt dette temaet, og det har ikke akkurat vært sånn at Senterpartiet har vært forkjempere for å gjøre om og endre denne helseattesten og se på ordningen. Men det er bra at man når man havner i opposisjon, plutselig blir enig i noe av det man ikke var så enig i da man satt i posisjon, og så synes jeg heller at man burde være glad for at vi nå sørger for å gjennomføre dette, og at man kommer tilbake med forslag som nettopp forenkler. Det mest oppsiktsvekkende i denne saken er jo at Senterpartiet har blitt for et forenklingsforslag. Det synes jeg er bra, for Senterpartiet var ikke akkurat veldig for det da de satt i posisjon – man brukte til og med mange år bare på å utvide adgangen til å beholde drosjeløyvet til man er 75 år. Så det er bra, men nå har vi faktisk to ministre som sier at dette ønsker man å gjøre noe med, og så ønsker man å endre det regelverket som er i dag. Som statsråden sa, på et møte han var i i OECD nå, sies det altså at vi nå er nr. 1 og best i verden på dette med trafikksikkerhet. Det skal vi være stolte av, og det betyr at vi i hvert fall har gått en plass opp og er på topplassen i forhold til hvordan det var under de rød-grønne. Og det er på tross av, for det var noen partier som ikke ønsket å øke fartsgrenser, som ikke ønsket å bygge så mye firefelts motorvei. Vi ser jo at på tross av at man har økt fartsgrensene, bygd mer firefelts motorvei og gjort flere andre grep, går antall ulykker ned, og de har gått kraftig ned. Da jeg satt i opposisjon under de rød-grønne, diskuterte vi mange ganger ulike tiltak for hvordan vi skulle redusere antall ulykker på norske veier. Det er gledelig at det går nedover, og det viser at det går an å ha flere tanker i hodet på en gang. Det har Fremskrittspartiet, det har denne regjeringen, det har vi vist i mange saker, og man kommer til å gjøre det her når det gjelder obligatorisk helseattest. Det har man tatt tak i, og man tok altså tak i det før representantforslaget kom, så det er jo egentlig å slå inn helt åpne dører. Jeg gleder meg til at det kommer endringer.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2018-06-07:
Det har vært en lang og interessant debatt, med forskjellige standpunkter og utgangspunkter. Jeg tror vi alle er enige om at det har vært en veldig krevende situasjon, kanskje spesielt i Finnmark. Derfor er jeg veldig glad for at vi i Fremskrittspartiet har hatt en veldig god dialog med våre folk i Finnmark, som har følt på pulsen hvordan folk i Finnmark har opplevd dette. Det er jeg veldig glad for. Men ærlig talt! Etter å ha hørt på representanten Moxnes må jeg si at jeg synes på mange måter det er greit at man ikke ønsker at noe skal være privat, for det er egentlig utgangspunktet for Rødt. Men jeg syntes det var litt spesielt at Mads Gilbert, som er Rødt-medlem, gikk ut og var veldig kritisk til denne situasjonen, men også var kritisk til den avtalen som var inngått med Norsk Luftambulanse. Jeg tror det er veldig mange i dette landet – forhåpentligvis også i denne salen – som ser på det som et svært seriøst selskap, som driver kjempegod akuttberedskap, og som har vært viktig i 40 år når det gjelder å utvikle akuttmedisinsk faglighet. Man mener altså at de ikke leverer gode tjenester – som Mads Gilbert tydeligvis mener – selv om de fikk overta fra 1. juni. Jeg mener at det er et veldig godt selskap, som klarer å levere gode tjenester, og som er på full fart til å overta for det selskapet som Babcock skal overta for om ca. ett år. Jeg er helt uenig med representanten Moxnes i det han sa om ambulansetjenesten. I mitt fylke er heldigvis ca. halvparten av ambulansetjenesten privat, og de leverer fantastisk gode tjenester til de innbyggerne i Telemark som får tjenester levert fra private. Jeg håper virkelig at de får muligheten til å fortsette. Her er Rødt og Fremskrittspartiet dypt uenige. Rødt ønsker at alt skal bli statlig, og man vil tilbake til andre regimers måte å drive på. Det vil ikke Fremskrittspartiet. Vi tror det er sunt med konkurranse for å få levert gode tjenester, til det beste for innbyggerne, på helsefeltet. Jeg tror at det nye selskapet kommer til å klare å levere gode tjenester. Og så må vi sikre at beredskapen for innbyggerne i Nord-Norge, spesielt i Finnmark, forblir god fram til det nye selskapet overtar.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2018-06-07:
Det er enormt leit at regjeringspartiene i dag sier at de støtter initiativet om å se på reglene for helseattest for bilførere over 75 år, men samtidig stemmer ned forslaget Arbeiderpartiet og Senterpartiet har fremmet. Her kunne vi fått et bredt flertall. Venstre fremmer en bekymring om at dette går på tvers av nullvisjonen. Da må jeg poengtere: Senterpartiet mener ressursbruken og fokuset på å nå nullvisjonen kan bli brukt bedre enn dette. Vi støtter alle nullvisjonen i trafikken i Stortinget. Faglige vurderinger er gjort, og innspill har kommet. At regjeringspartiene ønsker nye vurderinger og nye innspill som eventuelt er mer i tråd med deres inngang, er kjent vare her i Stortinget. Hva er målet med helseattest for enkelte bilførere? Jo, det er å sikre trygg trafikk og sikkerhet for alle trafikanter. Realiteten for dem det gjelder, er brutal. De mest erfarne menneskene i samfunnet, og potensielt i trafikken, blir utsatt for omfattende tester av sin kompetanse – uavhengig av deres helsesituasjon – så sant de er eldre enn 75 år. Vi har sett triste tilfeller der oppegående eldre både mister billappen og alle andre sertifikat. Våpensertifisering blir dessuten inndratt. Livet slik de kjenner det, er over. Det er flere utfordringer ved dagens ordning. At utformingen av og innholdet i testene er omfattende, er én, språklige og praktiske utfordringer i møtet med ulike leger er en annen. Grenseverdiene for medisinbruk vurderer ikke vekt og andre forhold, som er et tredje punkt å problematisere. For ikke å glemme: Hva skal legen bruke tiden sin på? Slik denne helseattesten framstår i dag, er det både velegnete bilførere som har opplevd å bli fratatt sertifikatet, og uegnete bilførere som ikke har blitt fratatt sertifikatet. Senterpartiet er opptatt av de faglige vurderingene som blir gjort for hvert enkelt individ, og enkeltmenneskenes rett til individuell vurdering. I denne sammenheng må krav til tester bli redusert. Regjeringspartiene stiller seg bak dette, men støtter likevel ikke representantforslaget her i dag. Det er synd. Danmark avviklet dette i fjor, og det mener jeg Norge definitivt bør vurdere også. Legen er suveren og må fortsatt kunne frata førerkort dersom det er helsemessig mest forsvarlig. Det handler om den faglige og individuelle vurderingen som alle har krav på. Det er synd Senterpartiets forslag ikke får flertall, men det er bra siste ord i denne saken ikke er sagt.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-07:
Da representanter for regjeringspartiene var på talerstolen, sa de at det ikke var en helseoppgave å drifte et flyselskap. Luftambulanse er etter mine begreper noe langt mer enn et transportfirma og et flyselskap. Jeg mener det er sykehusets forlengede arm. Det er sykehus på høyt nivå. Det er avansert sykehusdrift for å redde mennesker. Mener statsråden at luftambulansetjenesten er et ordinært flytransportselskap, eller er det faktisk en del av helsetjenesten?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-07:
Først vil jeg gjøre oppmerksom på at Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet trekker forslagene nr. 2 og 3 i innstillingen. De blir endret til et løst forslag – forslag nr. 10. Så er det sagt fra denne talerstolen. Jeg har lyst til å si noe mer: Den 1. juni overtok Norsk Luftambulanse to helikopterbaser i nord. De sikret at de hadde personell i en overgangsperiode. De hadde tatt en risiko- og sårbarhetsanalyse, og vi har ikke hørt noe om at situasjonen har vært uholdbar akkurat der. Risiko- og sårbarhetsanalyser har vist seg nødvendig nettopp når overganger skaper usikkerhet. Jeg kan forstå at personell som lurer på om de mister jobben neste år, vil sikre inntekten til seg og familien ved å søke seg andre plasser. Det kan jeg skjønne. Derfor er en risiko- og sårbarhetsanalyse utrolig viktig. Det er en stor svakhet og en feil at det ikke er gjort i dette anbudet. Luftambulansetjenesten ble startet av fotfolk i akuttmedisinen som så at de fikk inn pasientene altfor sent – de hadde blødd for mye, hjerteinfarktet hadde blitt for stort, hjerneblødningen var for omfattende og pasienten ikke til å redde. Da gikk man sammen med ideelle aktører og startet en ambulansetjeneste i luften for å få pasientene fortere inn. Det har skapt engasjement ute, det har skapt en bedre helsetjeneste, og vi må sikre det. Representanten Stensland sa fra denne talerstolen at det ikke var flertall i salen for å annullere anbud. Jo, det er flertall i salen for ny kontrakt dersom statsråden finner det nødvendig for å sikre beredskapen for folk, for det er hans ansvar å sikre den beredskapen. Jeg kjenner på at det er fint at regjeringspartiene sier at beredskapen er god nå. Likevel har Helse Nord sendt ut beskjed til gravide om at de må være nær sykehus når terminen nærmer seg. Jeg lurer på hva budskapet til akkurat dem er fra statsråden – om beredskapen er god nok.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-07:
Det har vært en lang debatt, og jeg forventer at regjeringen tar inn over seg de sterke signalene og forventningene Stortinget formidler gjennom innstillingen og ikke minst gjennom vedtak i dag. Regjeringen bes om å sikre at erfaring og kompetanse fra dagens luftambulansetjeneste videreføres. Det å ha erfaring og kompetanse i den typen arbeid, er – som jeg også sa i mitt forrige innlegg – ikke noe vi kan kjøpe oss til; det må læres. Beredskapen må sikres. Det er statsråden som avgjør hvordan dette skjer, men Stortinget gir i dag så tydelige og klare signaler som overhodet mulig, og vi forutsetter at Stortinget blir lyttet til. Så en stemmeforklaring: Kristelig Folkeparti kommer til å støtte forslagene nr. 12 og 13.