Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2013-05-16:
Presidentskapet legger i dag fram innstilling om revisjon av Stortingets forretningsorden, med forslag om flere viktige reformer av komiteenes og Stortingets saksbehandling. Forslagene bygger på rapporten fra en arbeidsgruppe nedsatt av presidentskapet 24. mai 2012, som fikk i mandat å gjennomgå og fremme forslag om endringer av forretningsordenen. Arbeidsgruppen var sammensatt av én representant fra hvert av de sju partiene på Stortinget og ble ledet av daværende femte visepresident, Dagfinn Høybråten. Arbeidsgruppens rapport ble avgitt til presidentskapet 28. februar i år og er trykket som Dokument 14 for 2012–2013. I rapporten blir det foreslått en rekke endringer av forretningsordenen. På noen punkter var arbeidsgruppen delt i et flertall og et mindretall. Flertallets forslag innebærer innholdsmessige endringer i 21 paragrafer, i tillegg til to helt nye paragrafer. Presidentskapet har i all hovedsak fulgt arbeidsgruppens anbefalinger, med tilføyelser og justeringer på noen punkter. Presidentskapet så det som viktig å finne løsninger som alle i presidentskapet kunne stille seg bak, og presidentskapets tilråding er derfor enstemmig, med tillegg av to mindretallsforslag fra første visepresident, Øyvind Korsberg. I Dokument 14 for 2012–2013 drøfter arbeidsgruppen noen mulige reformer av forretningsordenen som det ikke ble fremmet konkrete forslag om, bl.a. om det burde tas inn regler om skriftlige spørsmål fra komiteene, regler om stortingsrepresentantenes habilitet eller regler om alternative sanksjoner ved brudd på stortingsrepresentantenes plikter. Presidentskapet har tatt til etterretning arbeidsgruppens redegjørelser om de spørsmålene og at det ikke ble foreslått konkrete endringer, og vi har i likhet med arbeidsgruppen ikke funnet grunn til å foreslå reformer på de områdene. Jeg vil si litt om noen av de viktigste endringsforslagene i presidentskapets innstilling. Presidentskapet foreslår at en tredjedel av medlemmene i en komité skal gis rett til å kreve at komiteen avholder høring i en sak. I dag avgjøres spørsmålet om å holde høring ved vanlig flertallsbeslutning. Forslaget innebærer altså en styrking av mindretallsrettighetene i komiteene. Samtidig påpeker presidentskapet at en fortsatt utvikling i retning av enda flere mindretallsrettigheter kan gå på bekostning av grunnleggende prinsipper om demokratisk representasjon og flertallsstyre. Presidentskapet foreslår også at et krav fra et mindretall om å holde høring i en sak skal av et annet mindretall i komiteen kunne bringes inn for presidentskapet for avgjørelse. Den regelen er ment som en sikkerhetsventil for å unngå at mindretallsrettighetene til å kreve høring brukes slik at komiteen må avholde høringer i uforholdsmessig mange saker. Arbeidsgruppen vurderte flere tiltak for å styrke Stortinget som aktuell debattarena. Presidentskapet ser det som svært viktig og har derfor foreslått å gi komiteene adgang til å ta opp temaer innenfor deres ansvarsområder til debatt i Stortinget, utenom saker som komiteene har til behandling. En komité skal kunne ta initiativ til slike debatter inntil to ganger per stortingssesjon. Det foreslås også egne regler for opplegget for slike debatter, der én representant fra hvert parti gis adgang til et ubegrenset antall innlegg. Dette er en nyvinning som presidentskapet håper at komiteene vil bruke til å løfte fram viktige temaer til debatt, sånn at Stortinget får en styrket posisjon som landets viktigste arena for dagsaktuelle politiske meningsbrytninger. Presidentskapet foreslår omfattende endringer i reglene om komiteenes behandling av representantforslag. For det første foreslås at en tredjedel av komiteens medlemmer skal kunne kreve at komiteen sender brev til en statsråd med anmodning om statsrådens uttalelse om et representantforslag, også i tilfeller der det ikke er påkrevd etter dagens regler. For det andre foreslås det endringer når det gjelder hvilke vedtak komiteen kan gi tilråding om når det gjelder representantforslag. Blant annet skal det så å si alltid gis en tilråding om at representantforslaget vedlegges protokollen. Dermed vil representantforslaget som ligger til grunn for saken, alltid utkvitteres, på samme måte som når en stortingsmelding er ferdig behandlet av Stortinget. I tillegg kan det fremmes innstillinger om de vedtak som komiteen måtte ønske – som kan være forslag i representantforslaget, eller andre forslag i tilknytning til det. Det eneste tilfellet der det ikke vil være nødvendig å fremme innstilling om at representantforslaget vedlegges protokollen, er dersom det gis tilråding om at hele representantforslaget avvises av formelle grunner, eller at det oversendes regjeringen til utredning og uttalelse. Partigrupper med mindre enn elleve representanter har ikke medlemmer i alle komiteer. Det kan være vanskelig for dem å få informasjon om saker som behandles i komiteene som partigruppen ikke er representert i. Det foreslås derfor at presidentskapet skal kunne samtykke til at en representant fra slike små partigrupper får tilgang til alle dokumenter i komiteer som partigruppen ikke er medlem i. I dag er det ikke gitt generelle regler om avstemninger i komiteene, og det er derfor heller ikke regulert hva som skal skje når avstemninger ender med stemmelikhet. Presidentskapet foreslår å ta inn regler om det i en ny paragraf, der hovedregelen er at komitévedtak fattes med alminnelig flertall. Det er også foreslått at komitélederne skal ha dobbeltstemme ved stemmelikhet i alle voteringer, bortsett fra ved valg, og at den som fungerer som komitéleder, får den dobbeltstemmen ved stemmelikhet når komitélederen er fraværende. Ved valg skal de mer kompliserte reglene som gjelder for slike avstemninger i Stortinget, gjelde tilsvarende i komiteene. Presidentskapet foreslår også en del endringer av regler om Stortingets saksbehandling. Regelen om at presidentskapet kan beslutte at det skal være en pause i forhandlingene mellom kl. 16 og 18, foreslås opphevet. Etter at reglene om møteavviklingen i Stortinget ble endret i 2011, har det vært besluttet en sånn møtepause ved bare et fåtall stortingsmøter. I stedet foreslås en mer fleksibel regel om at presidentskapet kan beslutte å holde pause i stortingsmøtet når, og så lenge, det måtte passe. I dag er det ingen særlige regler i forretningsordenen om behandling av forslag om utsettelse av en sak. Presidentskapet foreslår å ta inn regler om det i en ny paragraf. Forslag om utsettelse må framsettes før debatten om saken er avsluttet, og forslaget kan gå ut på at saken sendes tilbake til komiteen, eller at Stortingets videre behandling av saken utsettes til et senere møte i samme stortingssesjon. Forslag om utsettelse av saken til et senere stortingsmøte må tas til behandling og voteres over straks. Etter gjeldende regler kan en sak som er endelig avgjort, ikke tas opp på nytt i samme stortingssesjon. Bestemmelsen gjelder bare for hele saker. I dag framsettes mange representantforslag som inneholder en rekke enkeltforslag, og ofte har noen av dem, men ikke alle, blitt avgjort tidligere i sesjonen. Presidentskapet foreslår derfor å endre avvisningsregelen slik at den også gjelder for enkeltforslag, og ikke bare for hele saker. Det gir bedre mulighet til å avvise forslag som Stortinget allerede har tatt stilling til i samme sesjon. På den annen side foreslås det å myke opp reglene om avvisning av interpellasjoner, slik at en interpellasjon ikke må avvises selv om den gjelder spørsmål som er tatt opp tidligere i sesjonen som del av en mer omfattende sak. Etter presidentskapets mening bør f.eks. ikke et representantforslag med en rekke enkeltforslag stenge for at enkelttemaer i representantforslaget senere tas opp til bredere debatt i form av en interpellasjon. Etter gjeldende regler kan det stilles til sammen to spørsmål til skriftlig besvarelse og spørsmål i spørretimen per kalenderuke. Den regelen kan ha ført til at det blir innlevert færre spørsmål til den ordinære spørretimen. Presidentskapet foreslår derfor at representantene skal kunne stille to spørsmål til skriftlig besvarelse per uke, selv om de også innleverer spørsmål til den ordinære spørretimen. Det vil neppe føre til særlig mange flere spørsmål til skriftlig besvarelse, men vil kunne bidra til å revitalisere den ordinære spørretimen. Presidentskapets innstilling inneholder flere andre forslag og mindre endringer av forretningsordenen som jeg ikke skal gå inn på her. Det foreslås en del regeltekniske endringer, bl.a. å omnummerere alle paragrafer etter de to nye paragrafene. Det kan kreve en viss omstilling for dem som er vel kjent med systematikken i den gjeldende forretningsordenen. Presidentskapet foreslår derfor at endringene først trer i kraft 1. oktober 2013, ved starten av neste valgperiode. De endringene som behandles her i dag, må ses i sammenheng med den språklige og tekniske revisjonen av forretningsordenen, som ble vedtatt 7. juni 2012. Sammen med den innholdsmessige revisjonen, som vedtas i dag, har Stortingets forretningsorden i inneværende periode gjennomgått den mest omfattende revisjonen siden 1966, i hvert fall – kanskje den mest omfattende noen gang. Når det nye Stortinget trer sammen 1. oktober 2013, vil det også kunne bygge på en fullstendig revidert, mer oversiktlig og lettere tilgjengelig forretningsorden. Jeg er trygg på at den nye forretningsordenen vil stå seg i mange år framover, og gi et godt grunnlag for god praksis og forsvarlig saksbehandling, både i komiteene og i Stortinget. La meg avslutningsvis understreke at vi i løpet av denne prosessen, både i den gruppen som har arbeidet med saken, og som presidentskap, også har hatt nær kontakt med partigruppene. Det er presidentskapets forhåpning at det som nå legges fram, er en grundig diskutert og omforent løsning.