Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-09:
Jeg vil først få lov til å vise til budsjettforliket mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre og mener det er et veldig godt samlet budsjett også på dette området. Det er et viktig politisk mål for regjeringen å sikre at vi har en effektiv og kvalitetssterk utlendingsforvaltning, som sikrer en effektiv, helhetlig og rettssikker asylkjede. Budsjettforslaget og forliket i Stortinget bygger godt opp under denne ambisjonen. På utlendingsfeltet er det lagt til grunn tre hovedmål: færre asylsøkere uten beskyttelsesbehov, raskere retur av tidligere asylsøkere og raskere id-avklaring. Det er dessverre for mange som oppholder seg i Norge ulovlig. Det er viktig å ha en nær sammenheng i asylpolitikken, slik at personer som ikke har beskyttelsesbehov, returneres raskt etter avslag, og personer som får opphold, raskest mulig integreres. 31. oktober 2013, rett etter regjeringsskiftet, var det 5 634 personer uten lovlig opphold som oppholdt seg i asylmottak. 31. oktober 2014, etter ett år med ny regjering, var det 3 727 personer uten lovlig opphold i asylmottak. Det er altså en nedgang på 1 907 personer eller 34 pst. I 2015 er det lagt opp til en vesentlig styrking av bevilgningen til politiet med 82,5 mill. kr for å øke antall uttransporteringer. Samlet er det lagt opp til at mer enn 10 000 personer uten lovlig opphold returneres i 2015. Jeg har imidlertid lyst til å understreke at det ikke bare er penger som bidrar til effektivisering av utlendingsforvaltningen. UDI, PU og UNE satte i vår i gang et stort samarbeid for å effektivisere saksbehandlingen av såkalte enkle Dublin-saker. Allerede nå ser vi et utrolig godt resultat av det samarbeidet. Saksbehandlingstiden har gått ned fra om lag 175 dager til ca. 55 dager. Det er en redusert saksbehandlingstid på nesten 70 pst. Det frigjør bortimot 500 plasser i asylmottak og gir 4 måneder kortere botid i Norge. 50 pst. færre søkere forsvinner under søknadsbehandlingen. Jeg er veldig fornøyd med innsatsen og samarbeidet til UDI, UNE og PU i denne saken. Det viser i praksis at det er mulig å løse opp i gamle arvede strukturer og finne løsninger i fellesskap. Regjeringen har foreslått 90 nye lukkede mottaksplasser på Trandum i tillegg til etablering av et nytt utreisesenter på Gardermoen. Jeg er fornøyd med at disse tiltakene nå får bred støtte i Stortinget. En av de største utfordringene vi har på utlendingsfeltet, er utfordringene med å få fastsatt rett identitet. Det skyldes dels at noen bevisst og aktivt ønsker å la være å avklare egen identitet og villede utlendingsmyndighetene, og dels at en del asylsøkere kommer fra land hvor det ikke utstedes tilfredsstillende id, eller at de har flyktet og ikke fått med seg id-papirer. Særlig i de førstnevnte tilfellene medfører det et vesentlig arbeid for politiet å avklare rett identitet, noe som er en forutsetning for riktig behandling av søknaden og for retur dersom opphold ikke innvilges. Derfor har regjeringen foreslått en styrking av id-arbeidet og kapasiteten i politiets id-etterforskning og utenriksstasjonenes arbeid og kompetanse på id-området. Samtidig som det er viktig for regjeringen å sikre at personer som ikke har lovlig opphold i Norge, skal returneres, er det også viktig å sikre at personer som trenger beskyttelse, skal få det. Regjeringen foreslår å videreføre dagens ordning for kvoteflyktninger hvor 1 000 plasser var øremerket syriske flyktninger av en totalkvote på ca. 1 700. Flyktningekatastrofen i Syria er av enorme dimensjoner, og svært mange mennesker befinner seg i en fryktelig vanskelig situasjon. Under budsjettforhandlingene i Stortinget har antall kvoteflyktninger økt med ytterligere 500 plasser. Sammenliknet med andre land i Europa tar Norge med dette et ganske stort ansvar for flyktninger i regionen. Samtidig vil jeg minne om hvor viktig det er å bidra med humanitær hjelp i nærområdene. Også her bidrar Norge på en god måte. Så har jeg lyst til å legge til at det har vært en diskusjon, særlig i en del av replikkordskiftene, hvor man forsøker å fremstille det som om avtalen mellom Kristelig Folkeparti, Venstre og regjeringspartiene enten må være innstramninger eller oppmykninger. Jeg er ikke enig i det, for avtalen rommer begge deler. På enkelte områder er det lagt opp til innstramninger, på andre områder er det lagt opp til oppmykninger. Det er poenget med denne typen avtaler, slik at alle partiene i en slik avtale skal få gjennomslag for den viktigste delen av sin politikk.