Vera Lysklætt (Venstre), 2008-12-15:
Norge skiller seg ut fra mange land ellers i Europa med en høy andel som eier sin egen bolig. Det betyr at leiesektoren står sterkere i mange andre land enn i Norge. En lav andel leieboere er trolig en av grunnene til at vi i Norge ikke har utviklet egne regler for beboerrepresentasjon på linje med andre land i Europa. En lav andel leieboere bør ikke være et argument for å fortsette å diskriminere leieboeres rett til medvirkning og påvirkning når det gjelder egen bosituasjon. Venstre foreslår at vi starter med å gi leieboere i utleieeiendommer over en viss størrelse økte rettigheter til medvirkning. Dette er en åpenbar rettighet til medvirkning og deltakelse som er svært regulert i borettslag og boligsameier. Dette må vi overføre også til leiesektoren. For oss er det naturlig at beboere i leiegårder skal få rett til å ytre sin stemme i et leiegårdsstyre om de er for eller mot kameraovervåking i bakgårder og oppganger. Vi tror at beboerne i større grad vil ta del i og ansvar for drift, vedlikehold og bomiljø med økte rettigheter. Venstre ber derfor Regjeringen komme tilbake til Stortinget med et forslag som gir leieboere i boligleieforhold over en viss størrelse, og som forholder seg til profesjonelle utleiere, en lovbestemt rett til medinnflytelse. Dette vil også være i tråd med Venstre ambisjon om å profesjonalisere utleiesektoren, både på utleie- og leietakersiden. Medinnflytelse, dialog og langsiktighet er en viktig del av dette. Venstre mener det norske leiemarkedet er preget av dårlig organisering på utleiesiden og mange uerfarne leietakere på den andre siden. Myndighetene må derfor bidra til å profesjonalisere utleiesektoren og bidra til mer langsiktighet. I Norge har vi en særlig tradisjon for å stimulere eid bolig. Vi ser for oss at leiesektoren kommer til å vokse de nærmeste årene, på grunn av både økonomisk uro og økte ungdomskull. Studentsamskipnaden i Tromsø har organisert både utleiere og leietakere ved hjelp av Internett – et enkelt og billig virkemiddel som kan bidra til at flere byer i landet gjør det samme. Sammen med lovendringer er dette eksempler på enkle tiltak for å organisere sektoren bedre og bidra til mer profesjonalitet. Vi ser også for oss flere ideelle boligstiftelser inn i leiesektoren, og utfordrer Regjeringen på en politikk for å bidra til å etablere disse. Det er også behov for å styrke informasjonstiltak overfor særlig unge leieboere. Vi ser gjerne for oss at Regjeringen ser på hvilke aktører som kan være aktuelle i en slik sammenheng. Både kommuner, Unginfo, Ungbo, boligsamvirker og studentsamskipnader er det naturlig å vurdere. Når det gjelder grunnlagt for gjengs leie, er Venstre positiv til å utrede om det er mulig å skaffe til veie et bedre grunnlag for prisdannelse. Internettsatsingen som Studentsamskipnaden i Tromsø har gjort, med å samle utleie- og leietakerinformasjon på én side, sammen med kartinformasjon og bydelsvise sammenlikninger, har ført til at leieprisene har stagnert og korrigert seg. Dette viser at det er en del å hente i leiesektoren på organisering. For øvrig forutsetter vi at det ikke er ment å gjeninnføre husleieregulering. Det framstod som noe underlig at sentrale representanter fra Arbeiderpartiet og SV i Stortinget gikk ut med forslag om husleieregulering samme dag som komiteen avgav sin innstilling i denne lovsaken. Husleieregulering har ikke vært tema i komiteens behandling av denne saken. Til slutt vil jeg si at Venstre har endret syn på husleietvistutvalgene etter forsøkene som er gjort i Oslo og Akershus. Vi støtter nå en videreføring av disse på permanent basis og mulighetene for å opprette slike utvalg flere steder etter lokale initiativ.