Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 1999-11-30:
Ot. prp. nr. 55, Om lov om endringar i lov 4. desember 1992 nr. 127 om kringkasting og i lov 15. mai 1987 nr. 21 om film og videogram, er en viktig sak som avklarer rammene rundt den fremtidige forretningsmessige virksomheten til Norsk rikskringkasting AS. Den avgjør hjemmelen for NRK, om de har mulighet til å engasjere seg i forskjellige forretningsmessige selskaper. For det andre er målet med saken å avklare om NRK skal kunne engasjere seg i andre typer forretningsvirksomhet enn det selskapet kan med dagens regler. Etter dagens regler kan ikke NRK engasjere seg i annen forretningsvirksomhet enn den som har å gjøre med allmennkringkasting. Departementet ønsker med framlegget å styrke NRKs rolle som den sentrale allmennkringkasteren i Norge. NRK har vært organisert som et 100 pst. statlig eid aksjeselskap siden 30. april 1996. Når man gjorde dette, var det en overordnet mediepolitisk oppgave å sikre NRK gode rammevilkår. Bakgrunnen for dette var nettopp et ønske om å styrke rammevilkårene for allmennkringkasting i Norge. Departementet understreket også samtidig behovet for «å sikre at beslutninger av vesentlig mediepolitisk betydning også i fremtiden underlegges politisk behandling og kontroll. » Den forretningsmessige virksomheten i NRK blir i dag stort sett drevet av det heleide datterselskapet NRK Aktivum AS. Etter gjeldende rett er NRKs høve til å drive forretningsvirksomhet avgrenset til formål som har med allmennkringkasting å gjøre. Det er en generell tendens i Europa at allmennkringkasterne får anledning til å engasjere seg i forretningsmessige forhold. I våre naboland ser vi også denne utviklingen. Utviklingen på kringkastingsområdet gjør det nødvendig å klarlegge NRKs rolle som kringkaster i det nye medielandskapet. De forretningsmessige rammene som vil bli lagt til grunn for NRK, vil være avgjørende for hvordan NRK kan ivareta sin oppgave som allmennkringkaster i fremtiden. Den teknologiske utviklingen peker generelt mot en omlegging til digital produksjon og distribusjon av radio og fjernsyn. Digital kringkasting vil kunne utnytte kapasiteten mye bedre, samtidig som det blir anledning til flere kanaler og nye tjenester. Det blir også anledning til å transportere flere ulike tjenester i det samme nettet. For tiden er det en sterk konkurranse både nasjonalt og ikke minst internasjonalt om senderrettigheter. Mediebransjen er i dag preget av raske strukturendringer med internasjonale forgreininger. Dette innebærer allianser og oppkjøp samtidig med en rask utvikling av ny teknologi. Etter departementets syn risikerer NRK å havne på sidelinjen hvis ikke NRK raskt kan posisjonere seg rett i forhold til den kommersielle medieverden. Departementet mener at NRK gjennom datterselskap bør få anledning til å engasjere seg i forretningsmessig virksomhet på lik linje med konkurrentene, samtidig som NRKs allmenne programtilbud til lyttere og seere må være reklamefrie, videre at det ikke er aktuelt for NRK å drive, eie eller være deleier i radio- eller fjernsynskanaler som er finansiert med reklame, og som har Norge som primært målområde. Det må heller ikke være mulighet til å kryssubsidiere den forretningsmessige virksomheten med lisensmidler. Overskuddet i den forretningsmessige virksomheten skal brukes til å øke programproduksjon og programinnkjøp. Departementets syn i høringsnotatet angående reklameinnslag på tekstfjernsyn er at man er positiv til dette, også i teksttjenesten som er knyttet til NRKs allmennkringkastere, dette fordi man mener at tekstfjernsyn må regnes som en tilleggstjeneste, da seerne aktivt må oppsøke tjenesten. TV 2 AS er negative til dette, og Barne- og familiedepartementet vil be Kulturdepartementet vurdere om det er hensiktsmessig å tillate reklame på tekstfjernsyn generelt, alternativt vurdere regulering når reklamen har barn som målgruppe. Komiteens syn på denne saken er noe delt, og det kan synes som om det ikke er enstemmighet på noe punkt. Det viser at saken er ganske komplisert og vanskelig. Det alle derimot er enige om, er at det er viktig å avklare rammen rundt den forretningsmessige virksomheten til Norsk rikskringkasting AS, også lovmessig, men komiteen er ikke enig om hvilke retningslinjer og muligheter NRK skal få og på hvilket grunnlag. Fremskrittspartiet har et annet syn enn flertallet. Fremskrittspartiet mener at NRK Aktivum AS er en virksomhet som drives i konkurranse med andre aktører på kringkastingsmarkedet. Forskjellen er at mye av den virksomheten som ligger i dette, er bygd opp av lisenspenger gjennom årene, og man har dermed fått et helt annet grunnlag å drive virksomhet på enn de andre aktørene på markedet. Fremskrittspartiet mener også at NRK ikke skal ha eierdeler i reklamefinansierte kringkastingsselskap så lenge lisensfinansieringen består. Fremskrittspartiet vil også, på lik linje med Høyre og SV, advare mot en utvikling der NRK, med departementets godkjennelse, stadig flytter grensene for hva som skal unntas fra allmennkringkastingsbegrepet. En uthul ing av dette begrepet innebærer en svekkelse av kringkastingslisensens legitimitet. Ellers vil jeg nevne at komiteen også fremmer forslag i forbindelse med lokalradio: «Stortinget ber Regjeringen iverksette at ingen lokalradio skal fratas sendetid i konsesjonsperioden, med unntak av særskilte tilfeller. » I forbindelse med Ot. prp. nr. 55 vil jeg fremme fellesforslaget fra Fremskrittspartiet, Høyre og SV, som lyder: «Virksomheten i Norsk Rikskringkasting AS finansieres ved kringkastingsavgift, salgsinntekter m.v. Virksomheten kan ikke finansieres ved reklame i NRKs allmennkanaler. Kringkastingsavgift fastsettes av Stortinget. » I tillegg fremmer Fremskrittspartiet følgende to forslag: «Stortinget ber Regjeringen om å fremme sak for Stortinget med en plan for en snarest mulig privatisering av NRK. » Og: «Stortinget ber Regjeringen fremme sak for Stortinget med en plan hvor kringkastingsavgiften avskaffes i løpet av en tre-års periode. » Så til Ot. prp. nr. 63, om sponsing. Fremskrittspartiet er av den oppfatning at det nå er viktig å gjennomføre en avklaring i reglene om sponsing i kringkasting. Fremskrittspartiet vil vise til at det i de senere år har blitt en utglidning i bruken av sponsing, spesielt i NRK. I denne sammenheng må det vises til at slik sponsingen fremtrer i dag, er forskjellen mellom sponsing og reklame blitt svært liten. Dette innebærer at det i dag er få fjernsynsseere som er i stand til å forstå forskjellen mellom sponsing og reklame. Fremskrittspartiet kan heller ikke se at det er den helt store forskjellen mellom disse to ting, og mener at det er viktig at det fremover skapes et klart skille, slik at reglene om sponsing ikke blir misbrukt. Fremskrittspartiet er av den oppfatning at det skal være mulighet for sponsing i NRK, men at det må gjelde svært strenge regler for dette. Sponsing skal kun tillates ved visning av programmer som er av særlig nasjonal interesse, som f.eks. store sportsbegivenheter og kulturelle begivenheter. Fremskrittspartiet er også av den oppfatning at det må åpnes for sponsing fra politiske partier i de kommersielle kanalene på lik linje med næringslivet og andre.