Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-10-06:
Jeg har lyst til å starte med å gratulere May-Britt og Edvard Moser med nobelprisen i dag. Jeg er helt sikker på at det er på vegne av alle – jeg er ikke sikker på om noen har gjort det før fra Stortingets talerstol. Det er en fantastisk honnør til dem, til laget de har hatt med seg, til NTNU som institusjon, som i mange år – under vekslende regjeringer – har jobbet målrettet og systematisk med å bygge opp et verdensledende miljø. Det er selvfølgelig også utrolig gøy for Norge. Hvis vi skal ruste oss for morgendagen, er vi nødt til å reformere og endre i dag. En rød tråd for regjeringen har vært kvalitet – fra barnehage til forskning. Det gjennomsyret også trontalen som ble holdt forleden. Målet vårt er at vi skal ha enda høyere ambisjoner for norsk skole enn i dag. Vi har en skole som på mange områder er veldig bra. Vi har en skole hvor elevene trives. Vi har utrolig mange dyktige lærere som i klasserom rundt om i Norge hver eneste dag lærer barn å knekke lesekoden, lærer dem å skåre enda høyere i matematikk – gir elevene gode fagutdannelser slik at de kan bli gode og solide fagarbeidere. Når jeg sier vi skal ha enda høyere ambisjoner, betyr det at vi skal strekke oss enda et hakk lenger. Vi skal strekke oss enda et hakk lenger for at vi skal få enda flere som kan utnytte sitt fulle potensial. Vi vet av tallene vi har, at Norge har et lavt antall på de øverste nivåene i f.eks. matematikk. Det betyr at vi må ha høyere ambisjoner når bare 12 pst. av dem som får karakteren 2 i matematikk i grunnskolen, klarer å gjennomføre videregående opplæring. Det betyr at vi må ha høyere ambisjoner for hver eneste elev for at alle skal lære seg grunnleggende ferdigheter og ha en trygg skole å gå til. Regjeringen jobber langs flere fronter med dette. For ca. halvannen uke siden lanserte vi Lærerløftet – På lag for kunnskapsskolen. Begge delene av tittelen er viktige – Lærerløftet fordi vi vet at det som betyr aller mest for at elevene skal lære mer, er at gode lærere får bli enda bedre, og På lag for kunnskapsskolen fordi vi vet at det ikke nytter bare å ruste individer hvis vi ikke også klarer å bygge lag. Det er flere grep i Lærerløftet fra regjeringen. Jeg har lyst til å fremheve fire. Det første er at alle elever skal møte en lærer med fordypning i matematikk, engelsk og norsk. De nye kompetansekravene til lærerne vil bli innført så raskt som mulig. Det innebærer at lærere på barneskolen skal ha minst 30 studiepoeng i faget for å kunne undervise i matematikk, engelsk og norsk. På ungdomsskolen må de ha minst 60 studiepoeng. For å oppnå dette stiller vi krav til kommunene om at den dispensasjonsadgangen som er i dag, skal lukkes i løpet av ti år. Det innebærer også at vi må fortsette den historiske utbyggingen av videreutdanningen, noe som regjeringen er i gang med. Punkt 2: Vi endrer lærerutdanningen. Vi har sagt at vi tar sikte på å innføre en praksisnær mastergrad fra 2017. Punkt 3: Vi ønsker å skjerpe opptakskravene – fra 3 til 4 i matematikk – for å komme inn på lærerutdanningene, med dagens regler som utgangspunkt, men altså med skjerpede krav. Vi vil videre vurdere ytterligere skjerping. Vi sier også at vi skal få flere karriereveier i skolen. Vi skal i 2015 sette i gang konkrete piloter for å teste det ut – selvfølgelig i samråd med partene. Så skal vi fortsette lagbyggingen i skolen. Det innebærer at de statlige ressursene i enda større grad må rettes inn mot de kommunene som trenger ekstra hjelp. Men det betyr også at vi må fortsette satsingen på programmer som gjør at en lærer som har tatt videreutdanning, f.eks. tatt studiepoeng i hvordan man skal formidle matematikk til elever på mellomtrinnet, opplever en skole hvor man kan komme tilbake, hvor kunnskapen blir delt – tatt i bruk – og hvor andre kan gi faglige tilbakemeldinger. Mange skoler er veldig flinke til dette i dag, men det er dessverre for store forskjeller mellom skolene. Lagbygging betyr at både politikere – nasjonale og lokale – skoleledelse og lærere er nødt til å dra i samme retning.