Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Årlig blir om lag 250 mennesker drept på norske veger. I tillegg blir mange tusen skadet. Selv om vi ser at tallene på drepte og skadde i trafikken går ned, må vi likevel intensivere innsatsen. Vi må intensivere arbeidet med å redusere konsekvensene av ulykkene som skjer, og intensivere innsatsen for å hindre at ulykkene oppstår. Trafikkulykkene er store tragedier for den enkelte familie, og de påfører samfunnet store kostnader. Nullvisjonen, ønsket om en framtid uten drepte og hardt skadde i trafikken, må være vår ledestjerne i trafikksikkerhetsarbeidet, og det er en viktig premiss i samferdselspolitikken. Det er god trafikksikkerhetspolitikk å satse på jernbane, slik vi gjør, fordi det flytter mennesker over fra bil til tog. Det er god trafikksikkerhetspolitikk å satse på bedre kollektivtransport, slik vi gjør, fordi det reduserer antall biler på vegene. Tilleggseffekten er at det også er bra for klimaet, noe som ikke er uvesentlig i disse klimamøtetider. Trafikksikkerhetsarbeidet tar utgangspunkt i en helhetlig tenking, der mange tiltak og mange etater virker sammen. Det finnes ingen lettvinte løsninger, ingen «quick fix», og vi synes det er viktig å understreke at vi aldri kan bygge oss ut av trafikkulykkene, slik enkelte partier gir inntrykk av. Opposisjonspartiene, spesielt Fremskrittspartiet og Høyre, har en retorikk om trafikksikkerhet som sier at bare de får gjennomslag for å bygge flere motorveger, har vi løst utfordringene. Motorveger og veger med midtdelere er et effektivt tiltak – ja. Men vi vil aldri bygge motorveger over hele landet, heller ikke veger med midtdelere over hele landet. Og vi vet at trafikkulykker faktisk skjer over hele landet. Derfor er det viktig med en balansert politikk som tar hensyn til dette. Statens vegvesen la nylig fram en dybdeanalyse av trafikkulykkene. Den viser at høy fart er medvirkende årsak til halvparten av dødsulykkene på norske veger. Kjøring i ruspåvirket tilstand er medvirkende årsak til 27 pst. av dødsulykkene. I tillegg viser analysen at manglende bruk av sikkerhetsutstyr i stor grad gjør at ulykkene får dødelig utgang. 41 pst. av omkomne personer i bil i 2008 brukte ikke bilbelte. I tillegg har høy fart ført til at ulykkene fikk dødelig utgang. Derfor mener vi i Arbeiderpartiet at vi ikke trenger høyere fartsgrenser. Vi trenger en større innsats for å få folk til å holde de fartsgrensene vi faktisk har. Vi trenger også en større innsats for å få flere til å bruke bilbelte og kjøre rusfritt. Politikontroller er det mest effektive tiltaket på kort sikt. Derfor vil vi ha mer synlig politi på vegene. Det å bryte vegtrafikkloven er lovbrudd på linje med andre lovbrudd, men konsekvensene kan bli så mye større. Mennesker dør i trafikken. Derfor vil Regjeringen styrke Utrykningspolitiet, i motsetning til andre partier, som mener at det burde vært lagt ned. Automatisk trafikkontroll er et annet effektivt tiltak. Det samme er gjennomsnittsmåling av farten mellom fotoboksene. Fremskrittspartiet og Høyre foreslår å avvikle gjennomsnittsmåling, bl.a. med begrunnelsen at det er farlig dersom trafikantene følger med på speedometret. Når ble det trafikkfarlig å følge fartsgrensene? Ungdom mellom 15 og 24 år er overrepresentert i alvorlige trafikkulykker. I Norge er 25 pst. av alle drepte i trafikkulykker i denne aldersgruppen, mens de utgjør 10 pst. av befolkningen og står for ca. 7 pst. av trafikken. Vi er derfor opptatt av at det skal settes inn gode og effektive tiltak for å redusere antall ungdomsulykker, og vi er glad for den framlagte Plan for tiltak mot ungdomsulykker, utarbeidet av Statens vegvesen, politiet og Trygg Trafikk. Trygg Trafikk gjør en veldig bra innsats innenfor det holdningsskapende arbeidet, spesielt rettet mot barn og unge, og vi er derfor veldig fornøyd med at hele komiteen sluttet seg til forslaget om å øke bevilgningene til Trygg Trafikk med 5 millioner kr, og at økningen i bevilgningen skal brukes til bekjempelse av ungdomsulykkene. Dybdeanalysen viser at forhold knyttet til vegen og vegmiljøet kan påvirke utfallet av en ulykke. Arbeiderpartiet mener derfor at det også er viktig å gjennomføre tiltak på vegene. Dette innebærer både å bygge nye veger, gjennomføre trafikksikkerhetstiltak på eksisterende veger og å styrke vedlikeholdet. I Nasjonal transportplan er det lagt inn 100 milliarder kr mer de neste ti årene. Dette er en historisk høy satsing og et veldig godt utgangspunkt for å bedre trafikksikkerheten. I 2009 er innsatsen til trafikksikkerhetstiltak fordoblet fra i fjor, og det skal brukes i gjennomsnitt 860 mill. kr hvert år på trafikksikkerhetstiltak på stamvegene de neste ti årene, en økning på 160 pst. For ytterligere å styrke trafikksikkerhetsinnsatsen på vegene har de rød-grønne partiene foreslått å plusse på 15 mill. kr neste år, slik at vi får bygd enda flere midtdelere enn det som lå i forslaget fra Regjeringen. Budsjettforslaget fra Regjeringen var et godt budsjettforslag for bedre trafikksikkerhet, og vi har ytterligere styrket trafikksikkerhetsprofilen. Alt i alt står vi igjen med et budsjettforslag med en tydelig trafikksikkerhetsprofil, som vil gjøre at trafikkulykkene fortsatt skal gå ned, og som vil bidra til å bygge landet.