Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2002-12-05:
Å lese budsjettforslaget fra Regjeringen er bestandig interessant, for det sier noe om i hvilken retning Regjeringen ønsker å gå . Vi i Fremskrittspartiet syntes det var defensivt da vi leste det. Vi synes, som vi har vært inne på tidligere, at det mangler visjoner. For oss framstår det som veldig tydelig at justispolitikken ikke er en primæroppgave for den sittende regjeringen. Det beklager vi. For oss ser det ut som om Regjeringen er mest opptatt av å danne et bilde utad av at man er opptatt av det, mens man i realiteten faktisk ikke er det. Vi mener videre at man her er klart i utakt i forhold til den oppfatningen folk ute på gaten har når det gjelder den kriminaliteten de opplever. Der synes vi det er stor avstand mellom det som man gir uttrykk for, og det som er realitetene. For hvis man leser i forslaget, ser man at det er en økning i narkokriminaliteten. Vinningskriminaliteten utgjør ca. 50 pst. av den kriminaliteten vi har. Også her er det en økning. I Brennpunkt i NRK på tirsdag var det et innslag fra Oslo der man viste at over 40 000 innbrudds- og vinningssaker i Oslo blir henlagt – over 90 pst. blir henlagt! Det er den prioriteringen som denne regjeringen er i stand til å få til. Vi synes det er en total mangel på respekt for dem som er berørt av dette. Det er også dessverre en økning i antall voldslovbrudd og i antall voldteksanmeldelser, og vi har en oppklaringsprosent på 33! Litt stygt sagt: Vi skal kanskje være glad for at vi ikke har en større oppklaringsprosent, for vi har jo ingen plass å gjøre av disse folkene. Det er jo slik at soningskøene kun har økt de siste årene, og det ser dessverre ut som de fortsetter å øke. Det er slett ikke rart at folk blir frustrerte over dette – ikke bare vanlige folk, som blir direkte berørt, men også politiet, som på en måte må stå ansvarlig for en del av det. Det er oppslag i avisene i dag om at man på grunn av mangel på plass må slippe ut folk. Det fremmer ikke respekt hos vanlige folk – og vanlige folk er igjen velgerne våre. Det er dem vi skal stå ansvarlig overfor. Det er også mer og grovere vold, og ikke minst opplever man at folk ringer til politiet og ber om hjelp og ikke får det. Det er noe av det verste, etter mitt skjønn. Det være seg innbrudd, det være seg annen kriminalitet som kanskje oppfattes som bagatellmessig, men for dem som er berørt, er det kjempealvorlig. Og det skal tas hensyn til. Noe annet er uakseptabelt. I budsjettet står det bl.a. at man ønsker en justispolitikk som ivaretar borgernes trygghet. Jeg stiller meg tvilende til om man faktisk har det i dag. For meg framstår det i hvert fall ikke slik. Hva er så Fremskrittspartiets holdning til dette? Jeg vil i utgangspunktet selvfølgelig forholde meg til vårt primære budsjettforslag. Vi har selvfølgelig subsidiært støttet Regjeringen. Det skal jeg komme tilbake til. Men fra vår side ligger det inne en klar styrking av politiet. Vi mener at politiet fremdeles har behov for større tilførsel av midler. Når det gjelder den frustrasjonen som politiet uttrykker, er det helt klart at de ønsker å gjøre en bedre jobb enn det de er i stand til å gjøre i dag. Det er vi som politikere som gir dem rammebetingelsene gjennom budsjettet. Her har vi etter mitt skjønn alle en utfordring i forhold til også å gjøre mer på den siden. Et annet punkt som vi også ser behov for å gjøre noe med, er selvfølgelig Kriminalomsorgen. Jeg har ingen problemer med å ta innover meg at vi burde ha gjort mer der. Vi har som sagt denne gangen i vårt alternative budsjett styrket Kriminalomsorgen med 142 mill. kr, og synes således at vi har dratt godt av gårde. Men det har vi ikke fått noe flertall for, og vi har da inngått et kompromiss, som jeg også skal komme tilbake til. Vi har selvfølgelig styrket domstolene. Vi har styrket redningstjenesten og konfliktrådene. Vi har, etter å ha fremforhandlet et forlik med regjeringspartiene, fått til, innenfor rammen, en økning til domstolene. Vi har fått en styrking av kriminalomsorgen, og vi har fått en styrking av politiet. For oss var det kjempeviktig å få til dette, også det som vi selv har gjort av endringsforslag innenfor rammen, som sagt. I tillegg til dette har vi sett på organisatoriske trekk. Vi mener at tiden er moden – og vi er de eneste som mener det – for at private kan drive fengsler i dette landet. Vi tror at private godt kan ha ansvar for å drive et fengsel for folk som er dømt for mindre alvorlig kriminalitet. Det tror vi ikke er noe problem. Det skal selvfølgelig være med basis i gitte retningslinjer som det offentlige pålegger den som skal drive et slikt tiltak. Det er ikke slik at vi skal ha noe Ville vesten her. Men vi mener at et privat tilbud kan være et supplement for å avhjelpe noen av de problemene vi i dag sliter med. Vi har også i merknads form sagt noe om kjøp av soningsplasser i utlandet. Jeg er svært overrasket over at Høyre ikke er med på dette. Jeg har registrert at representanten Hofstad har flagget høyt mulighetene for å se på soningsplasser i utlandet. Men når det kommer til realiteten, ser jeg ikke at Høyre følger opp sine egne forslag. Igjen: Kun papir og Se og Hør-journalistikk – og politikk, ikke minst! Det synes jeg fremmer det moment at man ikke får respekt for det man gjør. Og sånt synes jeg man bør søke å unngå i størst mulig grad. Vi har også tatt initiativ til å få vurdert fengselsbetjentutdanning i Nord-Norge. Justiskomiteen har besøkt Politihøgskolen, som er en suksess i den landsdelen. Vi mener at man burde ha vurdert det samme innen kriminalomsorgen, men står således alene om dette. Jeg tar med dette opp Fremskrittspartiets forslag. Videre har vi som sagt framforhandlet et forlik med regjeringspartiene. Når man forhandler fram et forlik, tar man og gir man. Det har også vi gjort. Men vi har fått styrking på områder som for oss var viktige, som politiet, domstolene og kriminalomsorgen. Og det skal vi fortsette med. For oss vil det være viktig å se på nytt på organisatoriske forhold, en gjennomgang av politirollen, noe komiteen har sluttet seg til. Vi tror det er nødvendig og fornuftig å se på hvordan vi bruker politiressursene i dag, om vi bør ha et større skille mellom hva politiet direkte skal drive med og hva andre kan holde på med. Poenget vårt med å frigjøre ressursene er ikke å saldere justissektoren, men overføre frigjorte midler til andre nødvendige sektorer som politiet og kriminalomsorgen. Som komitelederen var inne på, går også vi selvfølgelig inn for å redusere soningskøen gjennom å øke antall soningsplasser. Jeg synes det er positivt at man nå skal vurdere et nytt fengsel i Nord-Norge, og kanskje man samtidig da kan fase ut noen av de gamle, som ikke holder noe spesielt god standard. Å gjennomgå forsvarsanleggene ligger inne som en del av forliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, og her er det bl.a. aktuelt å se på Rødbergodden i Troms, som har en del fasiliteter som man muligens her kan nyttiggjøre seg. Vold er en ting som komiteen er opptatt av, og der er det viktig at man har en felles front. Det vil være ulik politisk tilnærming, men jeg oppfatter at komiteen står samlet. Når det gjelder grov vold som kvinner utsettes for, gjør komiteen en omfattende jobb i forhold til fiktiv identitet og besøksforbud, og i budsjettet også dette som går på voldsbehandling og sinnemestring. Representanten fra SV har tidligere vært inne på ATV, og komiteen har sagt at dette er viktig. Det er viktig fordi vold langt på vei rammer dem i samfunnet som er forsvarsløse, og den rammer barna. Det er kanskje den aller viktigste grunnen til at vi bør fokusere sterkt på dette. Og ikke minst bør vi fokusere sterkt på det som går på bruk av våpen. Politireformen er også en ting som vi har sagt noe om. Den tror jeg bekymrer, i hvert fall en del av oss. Hensikten med politireformen, slik som jeg oppfattet den, var at det skulle bli mer synlig politi ute i gatene. Så langt er jeg i tvil om det er tilfellet. Jeg får iallfall en masse henvendelser fra folk som påberoper seg å ha et dårligere tilbud i dag. Det er mulig at det er rett i en overgangsfase, men nå må vi snart få noen synlig effekt av dette, hvis ikke må vi vurdere reformen. Alternativt må vi sette inn mer ressurser i en overgangsfase, sånn at vi ikke rammer vanlige folk ute. Dette er etter mitt skjønn en utfordring for Stortinget, men også for justisministeren, Regjeringen og departementet. Så har komiteen også gått inn for et forskningsprosjekt i forbindelse med kriminalitet. Det er et godt forslag som representanten fra SV første gang tok opp i komiteen, og som vi har sluttet oss til. Det synes jeg er en kjempegod idé. Det er nok sånn at kriminalpolitikken slåss mot andre fagfelt når Regjeringen legger sine rammer. Jeg tror at et sånt forskningsprosjekt kan være med og tydeliggjøre de utfordringene vi har i forhold til kriminalitet i Norge, og hvis man der kan få fakta på bordet, hva prisen er, vil det sannsynligvis være lettere å få gjennomslag for økt satsing på kriminalitetsbekjempelse her i landet. Det er iallfall vår tilnærming til dette. Derfor synes jeg at det er fornuftig. En annen ting som var viktig for oss, var dette med styrking i forhold til asyl- og flyktningmottak i lys av at enkelte lokalsamfunn blir veldig hardt berørt, og der åpner man nå for muligheten til å gjøre noe med det. Så kort til slutt til Arbeiderpartiet og SV. Når jeg leser merknadene derfra, har jeg selvfølgelig forståelse for at vi har en ulik politisk tilnærming. Men jeg synes man forenkler noe av problemstillingen, for det er da vel ikke sånn at dårlig kommuneøkonomi automatisk tilsier økt kriminalitet. Det er heller ikke sånn at om man er fattig, blir man kriminell. Det nekter jeg å tro. Jeg synes det er en forenkling. Det er selvfølgelig min fortolkning av de merknadene som foreligger her, men deler av det tar jeg altså sterkt avstand fra.