Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2007-01-16:
La meg først starte med å si at jeg er helt enig med interpellanten i at det er et viktig tema som settes på dagsordenen, og jeg er glad for en interpellasjon som gir oss anledning til å drøfte et viktig tema i Stortinget. Regjeringen la i høst fram en stortingsmelding om arbeid, velferd og inkludering. Meldingen omhandler politikken for å styrke sysselsettingen og inkludere personer som har falt ut av eller står i fare for å falle ut av arbeidsmarkedet. Personer med nedsatt funksjonsevne er en viktig målgruppe for stortingsmeldingen, og Regjeringen fremmer i meldingen flere tiltak som vil kunne bidra til å øke yrkesdeltakelsen blant funksjonshemmede. Som et ledd i å øke yrkesdeltakelsen blant funksjonshemmede og sikre at funksjonshemmede kan delta i samfunnet på linje med den øvrige befolkningen, er jeg enig med representanten Kristiansen i at økt tilgjengelighet til transportmidler og bygg er viktig. Regjeringen arbeider da også med flere tiltak som skal bidra til økt tilgjengelighet i samfunnet for funksjonshemmede. Jeg ser det som svært viktig at prinsippet om universell utforming legges til grunn når nye produkter utformes eller kjøpes inn, bygninger oppføres osv. Universell utforming er basert på målet om likestilling gjennom like muligheter for alle. Hver dag fattes det beslutninger som har stor betydning for hverdagen til personer med nedsatt funksjonsevne. Universell utforming skal sikre løsninger som tilfredsstiller viktige kvalitetskrav, og som er utformet med tanke på alle, inkludert personer med nedsatt funksjonsevne. Utformingen skal være inkluderende og ta høyde for ulike brukerforutsetninger. Begrepet «tilgjengelighet», som også brukes i denne sammenheng, har en noe snevrere definisjon enn «universell utforming». Målet er å sikre at personer med nedsatt funksjonsevne skal kunne ta del i ulike aktiviteter, ofte basert på særløsninger for spesifikke grupper. Syse-utvalget har i NOU 2005:8, Likeverd og tilgjengelighet, fremmet forslag til ny diskriminerings- og tilgjengelighetslov knyttet til nedsatt funksjonsevne. Jeg følger for tiden opp lovforslaget og vil fremme en odelstingsproposisjon om dette. Det å få et lovverk på plass er viktig for å forhindre diskriminering av personer med nedsatt funksjonsevne. Blant Syse-utvalgets forslag er at det innføres krav om universell utforming av alle nye bygninger, anlegg og uteområder rettet mot allmennheten. Syse-utvalget foreslo også at bestående bygg, anlegg og uteområder rettet mot allmennheten må oppgraderes til universell utforming innen 2019. Forslaget omfatter ikke bare offentlige byggetiltak rettet mot allmennheten, men alle typer tiltak som etter sin funksjon er publikumsrettet. Denne delen av lovforslaget vurderes nå av Kommunal- og regionaldepartementet med sikte på å skjerpe plan- og bygningslovens bygnings- og gjennomføringsregler. Kostnadene ved å innføre krav om tidsfrister for universell utforming av eksisterende bygninger mv. er under utredning. Kommunal- og regionaldepartementet og Miljøverndepartementet arbeider også med andre forslag for å ivareta universell utforming og tilgjengelighet i plan- og bygningslovgivningen, og vurderer bl.a. forslag fra Syse-utvalget og Bygningslovutvalget om å ta inn universell utforming i plan- og bygningslovens formålsbestemmelse. Etter planen skal proposisjonen om dette fremmes for Stortinget i løpet av året. I gjeldende plan- og bygningslov er det stilt krav om tilgjengelighet i publikumsbygg. Reglene er uttrykt i teknisk forskrift. Etter hovedregelen i denne forskriften skal utformingen av bygg gi gode bruksmuligheter for orienterings- og bevegelseshemmede. I forskriften stilles det videre krav om at adkomst, tekniske hjelpemidler, kommunikasjonsveier osv. skal utformes slik at de kan benyttes av bevegelses- og orienteringshemmede. For eldre og umoderne bygg som staten eier, har Statsbygg utarbeidet en plan for universell utforming med rask framdrift. Denne planen følges systematisk. Et mindretall i Syse-utvalget foreslo også innføring av tidsfrister for universell utforming av ny og eksisterende transport og IKT. I sammenheng med oppfølgingen av Syse-utvalgets lovforslag utreder Regjeringen også muligheten for å innføre tidsfrister for universell utforming/tilgjengelighet også på disse områdene i eller i forbindelse med den nye diskriminerings- og tilgjengelighetsloven. Når det gjelder persontransporttjenester, kjøper Samferdselsdepartementet i dag persontransporttjenester med tog og fly samt sjøtransporttjenester med Hurtigruten og riksveifergene. Anbud benyttes ved kjøp av fly- og sjøtransporttjenester, mens kjøpet av persontransporttjenester med tog er basert på rammeavtaler med NSB supplert med årlige kjøpsavtaler. I forbindelse med kjøp av disse tjenestene stilles det krav til tilgjengelighet så langt det er mulig. Jeg kan i den sammenheng nevne EUs bussdirektiv, som stiller krav om at alle nyregistrerte busser i klasse 1, såkalte bybusser, skal være tilgjengelige for bevegelseshemmede, medregnet rullestolbrukere. Direktivet ble innarbeidet i de norske kjøretøyforskriftene i 2004. Det gleder meg at vi bl.a. her i byen begynner å se resultatene av dette kravet. Flere og flere av bussene er nå tilgjengelige for alle. Arbeidsmiljøloven har bestemmelser om tilrettelegging for arbeidstakere med funksjonshemning som pålegger arbeidsgiver, så langt det er mulig, å iverksette nødvendige tiltak for at arbeidstakere med funksjonshemning skal kunne få eller beholde arbeid, utføre og ha framgang i arbeidet mv. Dette øker mulighetene for personer med nedsatt funksjonsevne i arbeidslivet. Lov og forskrift om offentlige innkjøp ble endret i 2006 og trådte i kraft 1. januar i år. Både i loven og i forskriften er statlige, kommunale og fylkeskommunale myndigheter og offentligrettslige organer pålagt et krav om at universell utforming skal tas hensyn til ved planleggingen av innkjøp. Det er den enkelte virksomhet som selv tar stilling til hvilke behov som skal dekkes gjennom en anskaffelse, og hvilket produkt som best dekker behovet, men hensynet til universell utforming skal nå være en del av denne vurderingen. Regjeringen vil derfor sikre at regelverket skal bidra til å bygge ned de fysiske barrierer som personer med nedsatt funksjonsevne møter i samfunnet. Samtidig skal vi ha flere arbeidsrettede tiltak og tjenester for å senke terskelen inn i arbeidslivet gjennom den generelle virkemiddelbruken og tilpassede tiltak for gruppen. De endringer vi nå er i ferd med å gjennomføre, vil derfor gi synlige resultater. Regjeringen har store ambisjoner i forhold til å sikre økt tilgjengelighet for personer med nedsatt funksjonsevne. Dette gjelder i samfunnet generelt og arbeidslivet spesielt. Likeverdighet og ikke-diskriminering er viktige verdier for denne regjeringen. Det er også et paradoks at vi ikke har klart å inkludere flere med nedsatt funksjonsevne i arbeidslivet. Det er et problem for den enkelte, men også et problem for samfunnet. Det kan og skal vi ikke sitte rolig og se på. Regjeringen vil som sagt derfor møte dette nå først og fremst med at vi tar sikte på i løpet av året å fremme en egen antidiskrimineringslov for funksjonshemmede som vil ha som tema krav til universell utforming både av bygg og anlegg, transport og IKT, samtidig som vi gjennom NAV-reformen og stortingsmeldingen om arbeid, velferd og inkludering har kraftige ambisjoner om å øke funksjonshemmedes yrkesdeltakelse.