Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Berg-utvalget slo i 2000 fast at arbeidsmarkedet hadde et stort behov for yrkesrettet utdanning, som ikke defineres som videregående opplæring eller høyere utdanning. «Mellom barken og veden» beskrev behovet for kortere og yrkesrettet fagskoleutdanning. Fagskolene dekker et vesentlig segment: De tilbyr utdanninger som ikke tilbys ved høyere utdanningsinstitusjoner, eller som det er stor knapphet på ved offentlige høyskoler. Studentene går raskt ut i jobb, konverteringen til arbeidsmarkedet er høy, og man bidrar til innovasjon og entreprenørskap ved at mange av studentene starter nye og levedyktige bedrifter. De private fagskolene mottar ikke støtte fra staten. Det at studentene selv fullfinansierer sin utdannelse, stiller store krav til skolene, og forventningene til kvalitet er høye. Det er mange aktører som har ventet på en avklaring i forhold til finansiering av fagskoleutdanningen. Stortinget har bedt om det i 2004 og forventet det i 2005, og det har blitt gjentatt i 2006 og i vårsesjonen i år, men stadig har avklaringen blitt skjøvet ut i tid. Det er mange som håpet og trodde at fagskoleutdanningen ville bli løftet ut av videregående skole, men så kom regionalmeldingen, som sa at finansieringen skulle vurderes på nytt. Resultatet er at det vil bli de framtidige regionene som skal ha ansvaret for fagskoleutdanningen. Dette er etter Fremskrittspartiets oppfatning et skritt i feil retning. Regjeringspartiene har selv pekt på at fagskoleutdanning skal være et reelt alternativ til høyskole og universitet – men vil det bli det når ansvaret ligger på ulike forvaltningsnivåer? Fremskrittspartiet har også tidligere understreket at fagskoleutdanning kan være et likeverdig tilbud till universitets- og høyskoleutdanning, og vi har vist til Finland, hvor de har bygget et parallelt utdanningssystem på høyere nivå hvor man kan ta både praktisk og yrkesrettet bachelor og master, og i tillegg ha overgangsmuligheter til det øvrige høyere utdanningssystemet. Dette mener vi er et godt eksempel på at fagskoleutdanningen kan beholde sitt særpreg ved å være praktisk og yrkesrettet og samtidig likeverdig med annen høyere utdanning. Det er en internasjonal trend å ta et helhetlig grep overfor det utdanningsbehovet som eksisterer etter videregående opplæring. Løsningene kan være ulike, men det er viktig at fokuseringen på kompetansebehovet i et helhetlig næringspolitisk og samfunnsnyttig perspektiv er tydelig. Vi er dessverre langt unna en slik virkelighet i Norge. En kan stille seg spørsmålet om fagskoleutdanning er et reelt alternativ til annen høyere utdanning. I dag er det over 10 000 som går på fagskole hvert år. De rundt 3 000 studentene ved våre tekniske fagskoler får utdanningen 100 pst. finansiert. Videre har vi 2 500 studenter ved fagskoler som ikke har sin parallell i videregående skole, som får dekket 25 pst. av det offentlige, mens de resterende må dekke alt selv. Når det gjelder de andre tertiærutdanningene som høyskoler og universiteter, legger vi her i landet gratisprinsippet til grunn. Hvorfor skal fagskoleutdanningen behandles så stemoderlig? Kan det være fordi det i hovedsak er private tilbydere? Vi har i dag et relativt stort frafall innen høyskoleutdanningen. Noen steder har vi sett at det er på nærmere 30 pst. Det kan være flere grunner til dette, men en vesentlig årsak er nok feilvalg. Etter Fremskrittspartiets oppfatning kan økt satsing på fagskoleutdanning bidra til å lette presset på høyskolene og redusere frafallet. Vi er overbevist om at høyskoleutdanning kan bli for akademisk for noen, og at disse studentene ofte vil ha bedre utbytte av fagskoleopplæring. Et annet moment er at fagskoleutdanningen er for lite kjent, og i den grad den er kjent, spiller nok finansieringen en vesentlig rolle. Høyskoleutdanning er gratis, og når alternativet er å betale utdanningen selv, er det helt sikkert mange som lar lommeboken styre valget. Fremskrittspartiet mener dette er tragisk, fordi det helt klart er mange unge over 19 år, og voksne, som har behov for en praktisk og yrkesrettet etter- og videreutdanning. Regjeringens motstridende signaler om fagskolen og finansiering gir utstrakt grunn til bekymring. På den ene siden sier budsjettdokumentet vi i dag behandler, at Regjeringen vil komme tilbake med et forslag til finansieringsregime for fagskolene våren 2008 som følge av et krav fra en enstemmig komite. Så får vi den såkalte velferdsavtalen mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre. Senest mandag uttalte helseministeren og flere representanter at Regjeringen på bakgrunn av den avtalen vil legge fram forslag til finansiering av fagskoleutdanning for helsefag innen 2009. Jeg er oppriktig bekymret for at regjeringspartiene med støtte fra Kristelig Folkeparti og Venstre er i ferd med atter en gang å skyve fagskolefinansieringen ut i tid. Selv om det er et skrikende behov for offentlig finansiering av helse- og sosialfag, vil jeg på det sterkeste advare mot at øvrige samfunnsnyttige og viktige fagskoleutdanninger nå blir oversett. Jeg er også oppriktig bekymret for at finansiering av fagskoler står i fare for å bli bakt inn i rammeoverføringer til nye regioner. Det vil bety at fagskoleutdanning fullstendig mister sin status. Jeg skulle ønske at statsråden kunne gi entydige signaler om det motsatte. Fremskrittspartiet har i budsjettet foreslått å bevilge 100 mill. kr for å kunne løfte fagskoleutdanningen fram i lyset.