Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-12-16:
Det er vel ingen som trenger å sette spørsmålstegn ved representanten Karin Andersens engasjement i dette temaet. Det er et tema som flere regjeringer har prøvd å gjøre noe med, men samtidig har vi fått denne rapporten på bordet. Jeg deler også representantens frustrasjon over at kommunene ofte ikke følger opp det som er lovpålagt at de skal følge opp. Det gjelder innenfor barnevern og andre saker også. Der tror jeg vi sammen er nødt til å utfordre våre egne partikolleger ute i kommunene til å stille spørsmål om hvordan situasjonen er i kommunen sin. For en tid tilbake traff jeg et barn som er i barnevernet. Han spurte meg: Hvorfor kaller man det for barnefattigdom? Det er jo ikke jeg som er fattig, og det er ikke jeg som er skyld i at foreldrene mine er fattig. Det er et godt spørsmål, som vi kan skrive oss litt bak øret noen hver. Jeg er glad for at Riksrevisjonens rapport gir en så tydelig oversikt over levekår og utfordringer for barn som vokser opp i fattige familier. Den gir viktige innspill til det videre arbeidet som regjeringen skal gjøre. Flere barn vokser opp i familier med lav inntekt, og flere barn rammes av fattigdom. Det medfører bl.a. at barna deltar mindre i sosiale aktiviteter. Vi vet at deltakelse er grunnleggende for at barn skal få utviklet sine evner og ferdigheter, så det er viktig å få på plass. Regjeringen har allerede startet arbeidet med å styrke innsatsen mot barnefattigdom. Vi har varslet Stortinget om at vi ønsker å legge fram en strategi mot barnefattigdom, basert på samarbeidsavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre og et felles representantforslag som ble fremmet i 2013 av samarbeidspartiene. Jeg har lyst til å informere om at vi allerede er godt i gang med 10 av de 14 konkrete tiltakene som lå i det representantforslaget. Riksrevisjonen påpeker at en av de viktigste årsakene til lavinntekt er manglende yrkesdeltakelse. Det er regjeringen enig i. De aller viktigste tiltakene for å forebygge og redusere fattigdom er en god skole og et åpent arbeidsliv med plass til alle. Regjeringen jobber for et trygt og fleksibelt arbeidsmarked med lav arbeidsledighet og høy sysselsetting. Regjeringen har nylig lagt fram en melding til Stortinget om strategier og tiltak for at flere skal kunne ta del i det ordinære arbeidslivet. Nav skal fremme overgang til arbeid og aktivitet, og de skal bidra til sosial og økonomisk trygghet. I mars kommer rapporten fra ekspertgruppen som har gjennomgått Nav. Deres mandat er å foreslå tiltak som gjør Nav bedre i stand til å nå de hovedmålene som er i Nav-reformen. Første delrapport er levert til arbeids- og sosialministeren. I sluttrapporten vil ekspertgruppen særlig se på hvordan Nav kan bli bedre til å bistå brukerne med å komme i arbeid og aktivitet. Rapporten kommer som sagt i mars neste år. Regjeringen har hatt på høring forslag om en lovendring om å skjerme barns og unges egne inntekter når familiens behov for økonomisk sosialhjelp vurderes og beregnes. Regjeringen tar sikte på å fremme et lovforslag tidlig i 2015. Riksrevisjonen peker i sin rapport på at mange kommuner gjør for lite for at fattige barn skal kunne delta sosialt. I regjeringens budsjettforslag ble bevilgningen til tilskuddsordningen Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn økt med 5 mill. kr neste år, til totalt 28 mill. kr. Den nasjonale tilskuddsordningen var i år på 115 mill. kr. Ordningen har bidratt til at det er rekordmange barn og unge som har fått delta på fritidsaktiviteter, og både de, foreldrene og familiene deres har fått ferieopplevelser. Jeg er også glad for at budsjettforliket har bidratt til at vi kan øke innsatsen på landsbasis i 2015, og at den nasjonale tilskuddsordningen er økt med 20 mill. kr, til totalt 135 mill. kr for neste år. Etter budsjettforliket økes også støtten til ferietiltak til vanskeligstilte barn med 2 mill. kr neste år. I tillegg er ordningen med stipend, som nå blir mer regulert, lavere barnehagepriser og ikke minst, som representanten Abid Raja var inne på, gratis kjernetid, som også får en styrking ved budsjettforliket, viktige fattigdomstiltak. Riksrevisjonen påpeker imidlertid at det er behov for mer kunnskap og kompetanse om konsekvensene av fattigdom blant barn og unge i kommunene og mer kunnskap om tiltak og metoder som kan bidra til bedre muligheter for sosial deltakelse for flere. Jeg har nå i år gitt direktoratet i oppdrag å bistå kommunene med å utvikle indikatorer på barnefattigdom. Dette er et viktig arbeid. Kommunene må kjenne til hvilke fattige barn og ungdommer og familier som har behov for tiltak, og målrette innsatsen deretter. Riksrevisjonen skriver at bare en av ti kommuner har evaluert tiltakene sine, og det er mangel på kunnskap om metoder og gode løsninger i arbeidet. Direktoratet skal nå vurdere hvordan gode arenaer for erfaringsutveksling mellom kommunene og frivillige organisasjoner i arbeidet med barnefattigdom kan etableres. Direktoratet vil også vurdere hvordan behovet for evaluering av tiltak og planer innenfor Nasjonal tilskuddsordning mot barnefattigdom kan gjennomføres. Tilskudd til tiltak mot fattigdom blant barn, unge og barnefamilier, som Arbeidsdirektoratet forvalter, ble evaluert i 2009. Evalueringen viste at tiltakene har bidratt til inkludering av barn og unge i ulike aktiviteter og på sosiale arenaer. Tilskuddsmidlene har også ført til økt bevissthet i kommunene om fattigdom og sosial eksklusjon blant barn og unge. De samme funnene ble gjort i evalueringen av innsatsen mot fattigdom innenfor tilskuddsordningen Barne- og ungdomstiltak i større bysamfunn i 2010, som BLD forvaltet. Riksrevisjonen tilrår at den statlige innsatsen for å redusere konsekvensene av fattigdom blant barn og unge koordineres bedre. De anbefaler et bedre samarbeid mellom direktorat som har oppgaver overfor fattigdomsutsatte barn og unge. Jeg er glad for at både mitt direktorat og Arbeidsdirektoratet allerede har startet et samarbeid om tilskuddsforvaltning og arbeid mot barnefattigdom. Arbeids- og sosialministeren og jeg vil gi direktoratene i oppdrag å videreutvikle dette samarbeidet. Vi vil også gi direktoratene beskjed om å se på hvordan en kan samordne og forenkle statlige tilskuddsordninger mot barnefattigdom. En stor andel av barn som vokser opp i familier med dårlig råd, har innvandrerbakgrunn, som flere har vært inne på i debatten. Direktoratet skal nå vurdere hvordan IMDi kan involveres og bidra i samarbeidet mellom de to øvrige direktoratene, noe også Riksrevisjonen har påpekt. Det blir et viktig arbeid neste år, slik at en kan samarbeide mye bedre. Riksrevisjonen påpeker at det er behov for avklaring av i hvilke tilfeller økonomisk støtte til fritidsaktiviteter skal gis etter barnevernsloven eller lov om sosiale tjenester i Nav. Vi har igangsatt et arbeid med felles retningslinjer for samarbeid og ansvarsdeling mellom barnevernstjenesten og Arbeidsdirektoratet. Bufdir og Arbeidsdirektoratet vil bli gitt felles oppdrag om å følge dette opp i 2015. Riksrevisjonen påpeker at behovene til barna ikke blir godt nok kartlagt når foreldrene søker om sosialhjelp. Det er svært viktig at barns behov blir sett og ivaretatt når barnefamilier mottar økonomisk støtte fra Nav. Et landsomfattende tilsyn i 2012 avdekket at en rekke Nav-kontor ikke tok tilstrekkelig hensyn til barn i saksbehandlingen. Etter tilsynet følger nå fylkesmennene systematisk opp de avvikene som er ute i kommunene. Kravet til individuelle vurderinger og forvaltningens plikt til å etterspørre og kartlegge barns behov er vektlagt i rundskrivet til lov om sosiale tjenester i Nav. Regjeringen mener likevel at det er et viktig arbeid, og den rapporten som foreligger fra Riksrevisjonen, vil gi gode arbeidsredskaper for hva det er som er utfordringene, og hvor vi skal sette inn arbeidet. Vi mener også at vi er nødt til å styrke familienes stilling i det norske samfunnet. Derfor blir det viktig med tidlig innsats, og at alle ute i kommunene jobber på tvers – alt fra helsestasjonene til barnehager, til skoler, til barnevern og til familievern. Vi må jobbe sammen for å få velfungerende familier, som er til det beste for barna. Forskning viser at lavinntektsfamilier og barn er utsatt. Regjeringen har også varslet en familiemelding våren 2016, der vi vil vektlegge familiens betydning for barns oppvekstvilkår. I denne meldingen vil vi også se på tiltak for å støtte opp om familien og få på plass et sikkerhetsnett rundt når familien svikter.