trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-19:
Jeg kan skjønne det besnærende i det, men la oss ta et konkret eksempel: dagpengene. Det er i dag i stor grad en manuell behandling. Den er samlet i bestemte miljøer, enheter, som gjør dette istedenfor at det skal være ved hvert eneste Nav-kontor. For det første burde vårt fremste mål være å sørge for at det blir digitalisert. Og det andre er at det er fornuftig å ha den typen mer – hva skal man si – masserutinesaksbehandling, eller i hvert fall behandling av mange typer saker, i egne enheter, at man spesialiserer seg på det nettopp fordi de lokale Nav-kontorene har veldig mange andre ting som er viktigere. De skal være tett på brukerne. De skal følge opp. De skal ha individuelle samtaler. De skal fange opp ungdom før det har gått åtte uker. De skal passe på at man får tiltak som er riktige. De skal bidra til vurdering av hva slags type arbeid man kan passe til. Alle disse tingene bygger partnerskap med lokalt næringsliv. Det er mye viktigere enn de oppgavene som Lundteigen ønsker å dytte tilbake igjen til førstelinjen.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-19:
Som ved alle slike spørsmål, er det et spørsmål for partene i arbeidslivet. Så kan man spørre: Men er ikke Nav Stat meg som part i arbeidslivet? Nei, det er bl.a. den type spørsmål som vi med trygghet overlater til dem som har arbeidsgiveransvar i staten.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-19:
Takk til saksordføreren for vel utført arbeid, som alltid, enten vi er enige eller uenige i sak. I denne saken står alle andre partier, inklusive Arbeiderpartiet, sammen om å avvise forslaget fra Fremskrittspartiet. Jeg skal likevel gi honnør til Fremskrittspartiet for at de aldri gir seg, men fortsetter og fortsetter med sine mange krumspring når det gjelder å underslå det faktum at de i regjering faktisk sluttet seg til pensjonsreformen. Det har Siv Jensen bekreftet på direkte spørsmål fra meg i Stortinget. Så gjelder det selve saken, om å sikre rettigheter til dagpenger og sykepenger i tråd med forventet pensjonsalder i pensjonsreformen. Den bygger for det første på en feil forutsetning om at alle født mellom 1954 og 1962 må stå i arbeid til fylte 72 år for å oppnå samme pensjon som dagens 67-åringer på gammel pensjonsordning. Hadde det vært tilfellet, kunne det stilt saken i et litt annet lys. Jeg vet ikke hvordan Fremskrittspartiet definerer forventet pensjonsalder, men det må vel være rimelig å skjele til den alderen hvert årskull har fått fastsatt for å kompensere for levealdersjustering av alderspensjonen. Det er først de som ble født i 1985, som forventes å måtte stå i arbeid til de er 72 år for å kompensere fullt ut, men mye kan skje innen den tid. Foreløpig er denne aldersgruppa bare halvveis til fylte 72 år. Fremskrittspartiet har riktignok korrigert dette i sine merknader til saken. Statsråden har dessuten i sitt brev til komiteen sagt at han er enig med forslagsstillerne i at gjeldende aldersgrenser for dagpenger og sykepenger kan oppfattes som urimelig lave dersom yngre årskull står vesentlig lenger i arbeid enn dagens seniorer. Foreløpig er det et mindretall som står i arbeid utover 67 år. Om litt over ti måneder kommer dessuten pensjonsutvalget med sin vurdering av akkurat det spørsmålet Fremskrittspartiet tar opp i representantforslaget, nemlig en vurdering av aldersgrensene i pensjonssystemet og i de øvrige inntektssikringsordningene. Fremskrittspartiet slår i realiteten inn åpne dører i denne saken. Fremskrittspartiet ber i sitt forslag regjeringa fremme nødvendige lovforslag for å sikre rett til dagpenger og sykepenger fram til fylte 72 år, til tross for at statsråden viser til at en utredning av dette allerede er i gang. Hvordan doble utredninger skal tjene saken, er ikke helt enkelt å få øye på. Det kan vel like gjerne føre til at den blir forsinket. Arbeiderpartiet står derfor sammen med de andre partiene om at forslaget ikke vedtas.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-19:
Pensjonsutvalget ble oppnevnt 12. juni i fjor, noe flere har vært inne på, og statsråden har i sitt brev informert Stortinget om at en utredning av forslaget fra Fremskrittspartiet allerede er i gang. Da lurer jeg på om statsråden kan bekrefte eller antyde – altså: Hvis en nå, på bakgrunn av Fremskrittspartiets forslag, skulle startet en parallell utredning av et forslag som allerede er under utredning og har vært det noen tid – hvor sannsynlig er det at en slik parallell utredning ville ført til en raskere lovendring enn det løpet som statsråden allerede har lagt opp til?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-19:
Jeg har et vanskelig spørsmål til. Hvis jeg tolker statsråden rett, er det i hvert fall en liten sannsynlighet for at en parallell utredning faktisk kan føre til at forslaget som kommer tilbake igjen til Stortinget i lovs form, blir forsinket og ikke framskyndet, med Fremskrittspartiets forslag.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-19:
Siden vi ikke har replikker på hverandre, får jeg heller stille spørsmålet mitt til Erlend Wiborg i form av et innlegg. Erlend Wiborg gjorde et stort poeng av at nå er det ti år siden pensjonsreformen ble innført, og hvorfor skal man skyve og skyve og skyve på det. Jeg har lyst til å rette det spørsmålet tilbake til Erlend Wiborg, for da Fremskrittspartiet overtok Arbeids- og sosialdepartementet som medlem av Erna Solbergs regjering, og altså hadde statsråden på dette feltet, hadde pensjonsreformen vært gjeldende i to og et halvt år. Så hvorfor drev Fremskrittspartiet i regjering på med å skyve og skyve og skyve og skyve på den typen opprettinger som Wiborg nå etterlyser? Det skulle jeg gjerne hatt en god forklaring på. Det nytter ikke å framstille seg selv som ett parti i Stortinget og ett parti i regjering. Fremskrittspartiet er Fremskrittspartiet. Jeg oppfatter det som representanten Wiborg nå driver med, litt som å prøve å forlede folk til å tro at når Fremskrittspartiet kommer til makt, står de for noe helt annet enn det de faktisk gjør.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-19:
Jeg vil bare få lov til å minne representanten Wiborg om at statsråden fra Wiborgs eget parti, Fremskrittspartiet, i en runde med de parlamentariske lederne i Stortinget lovte å se på den situasjonen som oppsto den første gangen pensjonistene gikk i minus mens andre gikk i pluss, og lovte til og med at han skulle komme tilbake til Stortinget med et forslag til nye reguleringsprinsipper, som skulle ta med seg de negative oppgjørene som innen da hadde vært. Det kom aldri. Det kom aldri noe forslag, men det var Fremskrittspartiet selv, Siv Jensen i Finansdepartementet, som sluttet å legge trygdeoppgjørene fram for Stortinget, sånn at Stortinget kunne gripe inn i den situasjonen. Det var det Fremskrittspartiet gjorde i regjering – eller ikke gjorde, rettere sagt.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-19:
Jeg tenkte jeg skulle starte med et sitat: «Vi har flere ganger i denne sal stilt spørsmål ved hvordan Nav styres. Nav er etter vår mening overadministrert og byråkratisert og styres etter det som man litt spissformulert kan kalle det verste fra to verdener, nemlig nyliberalisme og sosialdemokrati. Da får man en kombinasjon av målstyring og detaljstyring som har tjent mange offentlige etater heller dårlig.» Jeg synes jeg ser at statsråden vedkjenner seg sitatet. Det er fra stortingsrepresentant Røe Isaksen forrige gang Fremskrittspartiet fremmet et forslag om statliggjøring av sosialhjelpen. Arbeiderpartiets landsmøte har nå vedtatt en tillitsreform der vi vil at lokale Nav-kontor skal få større beslutningsmyndighet enn i dag også på statlige ytelser. Synes statsråden en slik tillitsreform er en bedre idé enn målstyring og detaljstyring?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2021-04-19:
Vi får flere anledninger til å diskutere tillitsreform i denne salen ganske snart. Statsråden sa i den første saken vi hadde her i dag, om unge uføre, at Nav og helse og Nav og utdanning må jobbe sammen rundt brukeren, og at mer må overlates til fagligheten i Nav. Da lurer jeg på: Hvor ligger den fagligheten i Nav, etter statsrådens oppfatning? Ligger den i førstelinja, rundt brukeren, eller ligger den først og fremst i forvaltningsenheten?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2021-04-19:
Takk til statsråden, for i utgangspunktet tror jeg at de fleste ser utfordringsbildet, iallfall de som jobber innenfor feltet. Når det gjelder utbygging av nett, er det forskjell med tanke på å bruke 10 år, sånn som gjennomsnittet er i dag – jeg forstår at også Sverige bruker 10 år, så det er en utfordring i Norden – selv om vi skal ta alle hensyn, med lokal forankring, miljøhensyn og undersøkelser. Så det å klare å korte ned den tiden samtidig som man ivaretar de hensynene, tror vi blir viktig framover. Så vet vi at petroleumsnæringen klarte å lage et system med «fast track» på planlegging, der vi så at det var en klar sammenheng med ønsket om etablering. For veldig mye av nettutbyggingen er det med forsyningssikkerhet lagt til grunn, og med elektrifisering blir det kanskje enda mer viktig å legge næringsaspektet også til grunn, og ikke bare forsyningssikkerheten på den andre siden. Spørsmålet er også om Statnett kan ha en utvidet rolle for å unngå de flaskehalsene som vi nå ser flere steder, og at kanskje de største nettselskapene også kan få en større rolle knyttet opp mot det å planlegge og bygge ut. Selv om det nå stilles krav om at det skal gjennomføres lokale planleggingsprosesser, er det kanskje ikke slik ny industri tenker, at de først skal ha en langdryg planprosess med kommunen for å avklare areal, og så skal de begynne med en lang prosess med hensyn til å få nok overføringskapasitet. Det siste spørsmålet som jeg også er interessert i å få et svar på, er om selve prosessen for prioritering, hvilken type virksomhet som skal prioriteres. Da vi behandlet vindkraftmeldingen, var det snakk om at man skulle ha økt grad av regional planlegging, der NVE og Fylkesmannen skulle gå inn og se på hvor det var smart å etablere ny aktivitet, knyttet opp mot hvor det var god nettoverføring, osv. Jeg vet ikke hvordan dette er fulgt opp videre. Jeg har iallfall ikke sett noe konkret knyttet opp mot det. Slik det er i dag, når det er førstemann til møllen, er det ikke gitt at det er den aktøren som kanskje vil bidra mest til å utvikle regionen, sørge for økt sysselsetting og verdiskapning som vi trenger nå, når oljen etter hvert blir faset ut. Så med tanke på det å ha åpne prosesser når det er så mange aktører som står i kø for å få tilgang på en begrenset ressurs, og at de som kommer først, kanskje slipper å betale anleggsbidrag, mens de andre får en mye dyrere investering hvis de må dele anleggsbidraget – der ble det også en konkurransevridning, som kanskje ikke er det mest effektive med hensyn til etablering av ny virksomhet.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2021-04-19:
Takk for vestlandsengasjementet for utfordringene som er knyttet opp mot energisystemet vårt. Det er helt rett som representanten Liv Kari Eskeland var inne på – jeg tror ikke dette var en del av debatten bare for to år siden, eller kanskje tre år siden. Det har kommet utrolig hurtig på oss, og samtidig er det så avgjørende for om vi skal lykkes både med produksjon av ny energi og med tilrettelegging for overgangen til elektrifisering i hele samfunnet og legge grunnlaget for ny grønn industri. Jeg er helt enig med begge som har hatt ordet, altså statsråd og representant, om at vi må holde kostnadene nede. Det er helt avgjørende for å sikre både at vi har folket med oss på den omstillingen vi skal gjennom, og konkurransekraften til industrien. Det å bygge ut riktig nett blir veldig avgjørende. Da er det kanskje også viktig at vi prioriterer det arbeidet med å se på hvilke aktører og hva som ligger der. I stedet for å vente på at de skal sende søknad, kan vi kanskje sondere terrenget litt mer i forkant, for det avgjørende her blir også at vi er i forkant av utviklingen, og ikke i etterkant når det gjelder tilrettelegging for overføringskapasitet. Kompleksiteten i systemene våre har vi alle vært inne på, så det skal jeg ikke gjenta her. Men det er et moment til, og det er tilgang på arbeidskraft. Når vi har vært rundt om i landet, har vi sett at når det gjelder både utbygging av nett og planlegging av nett, er det mye importert arbeidskraft der også. Det virker som om vi ikke har hatt nok fokus og vært nok ettertraktet å utdanne seg i de retningene vi trenger for å utvikle selve systemene rundt nettene, men også for bygging av nett og vedlikehold av nett framover. Vi ser virkelig fram til energimeldingen. Det ble mange ulike tema, men det er helt nødvendig skal vi lykkes i den omstillingen vi alle sammen har sagt at vi ønsker å få i gang i samfunnet vårt, og tilrettelegge for de nye arbeidsplassene og økt verdiskaping. Med det vil jeg takke for debatten, og så er det siste ordet til statsråden.
Tina Bru (Høyre), 2021-04-19:
Dette er en debatt med mange ulike temaer som er viktige å diskutere. Jeg gleder meg til vi skal få anledning til å diskutere dette enda mer etter at regjeringen har lagt frem stortingsmeldingen jeg nevnte i innlegget mitt, for i den vil nettopp nettutvikling være et av de store temaene. Disse tingene henger veldig tett sammen. Vi skal gjøre mange ting på en gang. Én ting er at vi skal elektrifisere samfunnet for å få ned utslippene. Samtidig skal vi legge til rette for ny industri, masse nytt forbruk som skaper arbeidsplasser, gir verdiskaping og bygger landet. Det er superspennende, egentlig. Det er enorme muligheter for et land som Norge, som har det fantastiske naturgitte konkurransefortrinnet i form av våre fornybare kraftressurser som gir industri – og alle andre i dette landet, for øvrig – tilgang til rimelig og forutsigbar kraft. Det er et konkurransefortrinn vi alltid skal bevare etter beste evne. Jeg mener det er kjempeviktig. Representanten tar opp flere ulike spørsmål jeg dessverre ikke kan gå altfor mye inn på nå, men flere av disse tingene vil bli diskutert i stortingsmeldingen. Akkurat debatten om prioritering av hvem som skal få forrang, er også noe NVE har sett på. Det er en diskusjon som går. Hvordan kan man prioritere gjennom prosjekter? Blant annet, som jeg viste til i mitt innlegg, ved at man har en ordning der de som kommer først, prioriteres. Førstemann til mølla er prinsippet som råder. I tillegg har man tilknytningsplikten, som gjør at man har plikt til å tilby nettilknytning for dem som ønsker det. Noen av prosjektene er dog langt fra modne, mens andre kan være det. Det jeg i hvert fall kan forsikre representanten om, er at dette er noe av det jeg også ser på i forbindelse med arbeidet vi gjør nå. Kontinuerlig kommer også både RME – altså reguleringsmyndigheten – og NVE med forslag til justeringer for å gjøre dette mest mulig effektivt. Jeg syns det er viktig å holde fast på et prinsipp om at det ikke er et mål å bygge mest mulig nett. Tvert om bør målet være å bygge akkurat nok nett, og da tror jeg det er viktig at vi har insentiver som ikke bare går i retning av å bygge mest mulig, men også finne måter å utnytte det vi har, best mulig. Dette er et veldig viktig hensyn i forbindelse med den transformasjonen vi står midt oppi. Det kan bli veldig dyrt, ikke minst også med tanke på konsekvenser for natur og lokalsamfunn, hvis vi skal bygge mer nett enn det vi trenger, så det bør ikke være et mål. Men å finne ut hvordan vi kan utnytte det vi har, på best mulig måte, gjøre det mer smidig, se på hvordan vi kan gjøre det enklere, det forslaget jeg også nevnte i innlegget mitt i stad, om å kunne koble seg til på vilkår, tror jeg er et skritt i riktig retning for nettopp det. Det gjør at man kan unngå f.eks. å måtte bygge nytt nett, men samtidig koble på forbruk hvis man er villig til å koble ut hvis behovet blir for stort. Det er mange forskjellige små ting som passer inn i det store bildet, men jeg kan i hvert fall forsikre representanten om at dette er en veldig viktig debatt. Jeg følger den tett, og jeg gleder meg til vi skal få anledning til å diskutere stortingsmeldingen som kommer.
Tina Bru (Høyre), 2021-04-19:
Igjen takk til representanten for å løfte denne debatten. Som representanten også vet godt, har jeg selv vært i energi- og miljøkomiteen i ganske mange år før jeg fikk denne jobben. Jeg tror sist gang vi egentlig hadde en bred debatt om disse spørsmålene, var i forbindelse med behandlingen av energimeldingen tilbake i 2016. Men likevel – og selv da – var ikke denne debatten så fremtredende. Jeg husker det ganske godt, og det var egentlig ikke det som var det store overordnede temaet. For meg var det i alle fall veldig tydelig da jeg fikk den ære å bli statsråd i fjor, at jeg ønsket å se på hele dette feltet med et litt bredere blikk enn det som har vært gjort tidligere. Vi har aldri tidligere hatt en stortingsmelding som den jeg har varslet at vi vil legge frem, som ser på alle de ulike energinæringene våre i sammenheng og med et klart fokus på verdiskaping og den røde tråden som går fra hvordan vi skal klare å kutte klimagassutslippene våre samtidig som vi skal legge til rette for vekst og verdiskaping. Da mener jeg det ikke er noe bedre utgangspunkt enn nettopp å se på energinæringene. Så den stortingsmeldingen blir, for å si det med litt folkelige ord, en slags kombinasjon av en petroleumsmelding og en energimelding. Det er ikke en ren energimelding, som noen har begynt å kalle den. Det er derfor vi hele veien sier at det handler om verdiskaping fra de norske energiressursene. Det får man ikke til uten at også nettstrukturen er god, så jeg har vært tydelig på hele veien at dette er et tema som må få god omtale i denne meldingen, hvor vi også ser på bl.a. hvordan vi kan – som vi har vært inne på i denne debatten i dag – kutte ledetiden på utbygging av nytt nett. Det er viktig å se om vi kan ta grep for å få tempoet opp og at det går raskere uten at vi mister av synet effektivitetsprinsippet, altså at vi ikke skal bygge mer enn det vi trenger, men at vi skal bygge nok til at det ikke er en hemsko eller en flaskehals. Jeg ønsker den debatten velkommen. Jeg synes det er et utrolig spennende tema. Jeg opplever stort engasjement rundt det. Vi har fått masse høringsinnspill til meldingen, og mange aktører er veldig på oss. Det er ingen tvil om at ok, så hadde vi ikke den debatten for bare noen få år siden, men nå er den her med full styrke. Og jeg gleder meg til å kunne følge opp videre og med påfølgende debatter i Stortinget når stortingsmeldingen er lagt frem.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-12-08:
På vegne av representantene Bjørnar Moxnes, Marie Sneve Martinussen og meg selv vil jeg gjerne fremme et representantforslag om å forlenge kriseordningene for arbeidsfolk.
Tina Bru (Høyre), 2021-12-08:
Mange familier rundt om i Norge går nå inn i julen med en utrygghet de aldri har kjent på tidligere. Strømprisene er fortsatt rekordhøye, og for mange folk i helt vanlige hus og hjem kan dette bety en ekstraregning på flere tusen kroner i måneden denne vinteren. For andre, de som er ekstra sårbare og avhengig av bostøtte eller sosialhjelp, sier det seg selv at denne situasjonen er uutholdelig. Derfor fremmet Høyre allerede i oktober et forslag om å øke bostøtten og sosialhjelp for å hjelpe denne gruppen. Stortinget stilte seg bak dette, og regjeringen har fulgt opp. Det er bra. Men siden da har situasjonen forverret seg. Vinteren ser ut til å bli enda tøffere for enda flere. Regjeringen har sagt at de jobber med nye tiltak, likevel presenterer de i dag ingenting nytt. Unntatt for de 100 000 som kvalifiserer for bostøtte, og et lån til studenter på 3 000 kr, mangler det fortsatt løsninger for alle andre som nå sliter med strømregningene, f.eks. de aller fleste barnefamilier, pensjonister og enslige med vanlige inntekter, som ikke tåler denne sjokkregningen. Derfor foreslo Høyre en løsning forrige uke som vil treffe de fleste, men likevel være målrettet mot dem som trenger det mest. Regjeringen har nå brukt en og en halv måned på å jobbe med løsninger. Løsningen er fortsatt mer bostøtte, men for alle andre er det fortsatt i det blå, så mitt spørsmål er: Hva slags trygghet kan statsministeren her i dag gi disse familiene nå før jul?
Tina Bru (Høyre), 2021-12-08:
Det er fint å høre at regjeringen igjen sender signaler om at ordninger er rett rundt hjørnet, men det har vi hørt ganske lenge, så vi får vel bare fortsette å vente i spenning. Jeg håper også at dette er en ordning som vil treffe flere enn bare bostøttemottakere, f.eks., for det er flere som trenger hjelp nå, og det hadde vært fint om statsministeren kunne si noe om størrelsen på en sånn type ordning. For eksempel koster den løsningen man legger frem i dag, 600 mill. kr, men når staten og kommuner rundt omkring i landet tjener et tosifret antall milliarder på de høye strømregningene, penger fra helt vanlige husholdninger, synes da statsministeren at det er riktig og rettferdig at staten bare skal bruke en brøkdel av det på å kompensere de samme husholdningene? Eller kommer det nå en kraftig pakke, med store beløp, som hjelper dem som trenger det?
Tina Bru (Høyre), 2021-12-08:
Da antar jeg at det kommer en ny pakke, og jeg har veldig stor forståelse for at det kan være vanskelig å finne nye ordninger. Vi, da vi satt i regjering, hadde også god erfaring med det. Vi måtte lage ordninger i løpet av bare noen dager for å løse utfordringer rundt pandemien. Derfor synes jeg det er litt rart, for regjeringen har hatt så lang tid på seg. Dette er jo ikke en situasjon som oppsto denne uken, man har jo visst om dette ganske lenge. Jeg synes det er litt merkelig at ikke dette har vært tema i f.eks. budsjettforhandlingene med SV i Stortinget, for vi vet det trengs penger. Når statsministeren nå sier at det kommer til å være en pakke på milliarder, er spørsmålet hvordan dette skal finansieres, for jeg antar at man må ha penger fra et sted for å få det til. Så jeg lurer på: Er statsministeren åpen for rett og slett å omprioritere på eget budsjett? Vil man f.eks. omprioritere det flate kuttet i elavgiften som ikke treffer godt nok nå, til en kraftfull pakke? Vil man prioritere å bruke utbyttet fra Statkraft for å treffe dem som har betalt for det høye utbyttet Statkraft nå har, eller skal man bruke mer oljepenger for å få dette til?
Tina Bru (Høyre), 2021-12-08:
Jeg tror nok – gitt den utryggheten folk føler nå – at det er en litt fattig trøst å høre at ordningen er rett rundt hjørnet. I det minste tror jeg at folk skulle like å høre litt om hvordan det faktisk vil innrettes, for det er ulike måter å gjøre dette på. Det kan f.eks. dreie seg om å gi rabatt på en strømregning. Det kan også være slik at regjeringen jobber med en løsning man ikke kommer til å dra nytte av før man får skatteavregningen i juni. I så fall vil det ikke være nok nå, for man trenger kanskje pengene nå. Man trenger i det minste trygghet for at pengene kommer snart, og hvor stort beløpet er. Igjen må jeg nesten spørre: Kan statsministeren dele litt fra det arbeidet man nå gjør i regjering, hva slags konkrete løsninger de faktisk ser på, om den løsningen vil bety at folk kan forvente penger raskt, eller i det minste få trygghet for når pengene kommer og på hva slags måte de kommer?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg deler representantens engasjement i denne situasjonen. Det er sterkt å høre historier fra familier, barnefamilier, pensjonister og studenter som opplever de høye strømprisene som rett og slett inngripende i livet sitt – de bekymrer seg, de kan sitte på kalde rom. Det gjør sterkt inntrykk. Derfor har regjeringen også vært opptatt av dette fra den overtok. Vi gikk inn med vårt tilleggsnummer og økte kuttet i elavgiften, i tillegg til det regjeringen til representanten Bru la fram. Det betyr at det blir en henimot 50 pst. reduksjon i elavgiften i januar, februar og mars. Vi økte bostøtten – en bredt anlagt enighet her i Stortinget og skjermet opp mot sosialstøtten – og vi har i vårt tilleggsnummer også økt Enovas utbetalinger til å støtte husholdningene. Så har vi jobbet med å finne gode løsninger som nå kan virkelig treffe i en ekstraordinær situasjon. Derfor har vi i dag lagt fram to ordninger som vi kjenner, som det går greit å sette i gang raskt – før jul, om Stortinget vil. Det er igjen en økning i bostøtten, som skal treffe dem som er mest rammet. Det er også en lån- og stipendordning som gir avlastning for studentene, som i tillegg opplever at de mister jobber på grunn av koronasituasjonen. Vi skal også ha en dialog med strømselskapene for å se på mulighetene for utsettelse av betaling. Men: En bred løsning er ikke i det blå, den kommer om veldig kort tid. Den er ment å treffe husholdningene, oppfølgingen av Stortingets vedtak, dem som sliter. Vi skal ha en bred løsning som sørger for at staten, som tar ekstraordinære inntekter i denne strømkrisen, gir tilbake penger til husholdningene, som har ekstraordinære utfordringer, men den ordningen må være solid. Vi har altså ikke på 25 år hatt denne situasjonen, derfor må vi utarbeide en ordning som kan virke og virke raskt, og komme i gang i desember/januar. I løpet av timer eller en dag eller to er denne ordningen på plass. Den kommer til å treffe bredt, den kommer til å treffe husholdningene, og den kommer til å hjelpe husholdningene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Nei, det er ikke rimelig at staten ikke skal kompensere det. Det er en ekstraordinær situasjon. Vi har ikke hatt en slik situasjon på de 25 årene vi har hatt det nordiske kraftmarkedet, og staten får høye inntekter. Derfor vil det være en kraftfull satsing, og det vil handle om milliarder. Men den skal treffe, og på samme måte som under koronakrisen, hvor vi trengte å lage ordninger – det tror jeg regjeringen til representanten Bru erfarte – er dette kompensasjonsordninger som man ikke har i utgangspunktet, så hvilken kanal skal man bruke. Vi er nesten i mål på det. Det vil handle om å komme inn i strømregningene til folk, til husholdningene, og legge inn en god kompensasjon som gjør at over et visst nivå, når vi har høye strømpriser, blir du kompensert. Men jeg vil at det skal treffe, og det skal være solid og etterrettelig. Da bruker vi de timene som trengs på å snakke med de delene av apparatet som skal levere dette, som skal få ansvaret for å gjøre det, og det er nær forestående. Da er det de kjente ordningene vi kjenner: bostøtte, studenter får hjelp – og en kraftfull pakke, som er rett rundt hjørnet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg kommer tilbake til dette. Poenget er at staten og kommunene får store inntekter av disse høye prisene. Det er da et slags bytteforhold vi må se på i forhold til husholdninger som betaler for veldig høye strømpriser. Det er som sagt ekstraordinært. Vi kunne sett for oss at vi hadde hatt denne situasjonen for fem år siden, sju år siden, tolv år siden, og så tar vi i bruk den ordningen vi har. Nei, vi har denne ekstraordinære situasjonen nå. Da må vi lage et ekstraordinært tiltak for en ekstraordinær situasjon. Men denne regjeringen ser vanlige folk. Den ser at vanlige folk som er utenfor bostøtteordninger, som er utenfor studentordninger, nå treffes så hardt at det blir en stor bekymring i hverdagen deres. Dem skal vi nå, og vi skal nå dem på en måte som er troverdig, og som avhjelper. Det hadde vært fint om vi kunne lagt fram dette på tirsdag, eller på onsdag. Vi skal legge det fram om veldig kort tid, kvalitetssikret, slik at vi er trygge på at det treffer godt.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg kan bekrefte at dette kommer raskt. Det vil være penger som kommer i forbindelse med strømregningen man betaler – ikke via skatten. Slike ordninger har ofte det ved seg at de skal være målrettede. Nå skal de være bredt anlagt, for alle husholdninger treffes av dette. Det kan ofte være med slike ordninger at noen som kanskje ikke var ment å være innenfor, kommer innenfor, og at det var noen man ville ha innenfor, som kommer utenfor. Derfor må vi jobbe med å gjøre dette etter min mening bredt, for det treffer alle husholdninger. Det som er instrumentet for vanlige folk i dag, er at de betaler strømregninger til nettselskapet og strømselskapet sitt, og det er en god kanal å gå inn og gjøre dette via. Så jeg bekrefter: Dette er ikke noe man skal vente på til juni. Bostøtten og disse utbetalingene, hvis Stortinget og regjeringen får til et godt samarbeid, kan være ute før jul – og disse pengene bør kunne være ute rett over nyttår. Det er målet, og jeg tror en slik ordning kan komme på plass. Vi er altså i sluttfasen med å kunne utarbeide den, og da vil det være en kraftfull pakke som treffer husholdningene og gjør hverdagen litt mindre vanskelig for vanlige folk.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg vil si at dette må legges til det som ble gitt på bostøtte tidligere i høst. Dette er også, som kommunalministeren sa i dag, en støtte som nå er varslet i måneder framover, så vi mener det vil være treffsikkert. De som mottar bostøtte, er også ofte strømkunder, så den ordningen jeg nå skisserer, som vi kommer med når det gjelder strømregningen, vil også gjelde dem. Når det gjelder studenter, kan studenter som har strømregningen inkludert i husleieavtalen, være beskyttet hvis det er en fastavtale, men ellers er det mange studenter på hybler og i leiligheter som betaler høye strømregninger. De vil nå få støtte gjennom lån og stipend, økning på stipenddelen, og de vil få nyte godt av den ordningen vi nå skisserer. Så får vi se på helheten i det sammen. Vi må følge denne situasjonen løpende, men jeg er opptatt av at den ordningen vi kommer med nå, skal være kraftfull, tydelig, hjelpe vanlige folk, bety noe for de regningene de skal betale, og lette den situasjonen som nå har oppstått.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det er slik at statens inntekter fra strøm går opp og ned over årene. I 2020, da det var lave strømpriser, hadde staten lave inntekter. Nå er de veldig høye. Nå er de ekstraordinært høye, og derfor vil regjeringen gjøre det den gjør. Ja – det må jeg må få lov til å si – den kommer til å treffe en haug med folk. Vi mener at den bør treffe alle som er strømkunder i dag, fordi alle er berørt. Da vil det være et mål i tillegg til de ordningene jeg nå har skissert, og det er igjen å si at kostnadene for bostøtten og studentene, som er på flere hundre millioner kroner, er én del av dette, men den satsingen vi nå snakker om, er en milliardsatsing, altså flere milliarder kroner. Det er ikke øre for øre i forhold til inntektene til staten, de kommer til å gå opp og ned, men det skal være en kraftfull pakke som treffer inn i hverdagen til strømkundene, slik at vi hjelper dem som er hardest rammet – det har Stortinget vedtatt – men vi ønsker også å hjelpe bredere enn det.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Folk får trygghet før jul. Håpet er at de som mottar bostøtte, kan få penger før jul. Hvordan det er med studentene og utbetalinger – nå sitter høyere forsknings- og utdanningsministeren her: Det kommer også raskt. Tryggheten før jul med tanke på den ordningen jeg skisserer, kommer. Da har man trygghet for hva som ligger foran. Men jeg har lyst til å si én ting: Vi har også laget et statsbudsjett for vanlige folk, som gjør at folk får mer igjen på skatten hvis man har vanlige og lavere inntekter – i motsetning til slik det var med den regjeringen som representanten Rotevatn satt i. Folk kommer til å erfare at en del viktige velferdstjenester, bl.a. knyttet til barnehage og SFO, blir rimeligere. Så det er også en del av totaløkonomien til folk: et budsjett som er innrettet for å avhjelpe det – i tillegg til de ordningene vi har laget gjennom høsten. Lavere elavgift i januar, februar og mars og to ganger grep knyttet til bostøtten – alle disse tingene må ses i sammenheng. Og så kommer det altså en bred ordning som nå utarbeides for første gang, som skal treffe strømkundene på en måte som avlaster denne ekstraordinært vanskelige situasjonen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg merker meg at alle Fremskrittspartiets forslag er stemt ned. Det skjer jo her i denne sal, så det vil jeg ikke kommentere ytterligere, jeg vil bare gjenta at det er feil, det bildet representanten gir av at vi har vært passive opp mot en strømkrise. Vi gikk altså inn med økt bostøtte, en av de første tingene var ekstraordinær utbetaling til bostøttemottakere. Vi kutter i elavgiften i januar, februar og mars, samlet – det er en reduksjon på 50 pst. Så foreslår vi økt bostøtte i desember og gjennom vinteren for å hjelpe dem som trenger det mest. Vi gir 100 mill. kr mer til kommunene for å legge til rette for økt sosialhjelp. Vi gir 3 000 kr ekstra i lån og stipend til studenter med strømutgifter. Vi kaller inn kraftselskapene for å se på mulig utsettelse av betaling, altså å fordele regninger utover året, og det kommer en ny kraftfull pakke til husholdningene. Så la meg bare sette det veldig tydelig på plass. Norges energiutveksling med landene rundt oss har tjent oss vel. Det har gitt oss sikkerhet – at vi i tider hvor vi har hatt tørre år og lav dekning i magasinene, har kunnet ha utveksling. Det er et avansert system som kan gi oss muligheter til å importere kraft om natten og eksportere om dagen. Dette er et system Norge er koblet til, og som har tjent oss veldig godt. Nå er det en ekstraordinær situasjon som jo ikke handler om at vi har mangel på strøm, men at det er en prissituasjon som rammer hele Europa knyttet til et stort energiskifte som skjer i Europa. Det er ikke noe Norge kan hoppe av, og det bør ikke Norge hoppe av. Denne oppkoblingen gir oss trygghet – det at vi har koblinger til Sverige, Russland, Danmark og europeiske land. Det er en trygghet for Norge. Men når den ekstraordinære situasjonen oppstår, setter vi også inn ekstraordinære tiltak som skal avhjelpe strømkundene på en måte som gjør at de kommer gjennom en tung vinter, og ikke får så høye utgifter at det virkelig går på helsa og økonomien løs.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg vil si til dem – og jeg får de samme mailene, kanskje noen av de samme som representanten Listhaug og mange andre – at situasjonen gjør dypt inntrykk på meg og på regjeringen. Den opptar oss, og vi jobber altså med å finne den ordningen som kan treffe strømkunder bredt. Derfor kan jeg bare gjenta: Det kommer en ordning som skal komme strømkundene til unnsetning; den ekstraordinære situasjonen som nå har oppstått med disse prisene, som gir staten inntekter, gjør det mulig å gi et håndslag tilbake igjen til strømkundene. Det vil avlaste situasjonen; det vil ikke løse den 100 pst. for alle, men det vil gi et vesentlig håndslag til familier. Jeg vil ikke snakke ned bostøtten, som er viktig for spesielt utsatte grupper, heller ikke snakke ned støtten til studentene, men de er strømkunder, og de kommer i tillegg til å få dette håndslaget, som skal være virkningsfullt og gi dem trygghet inn mot jul og utbetalinger rett over nyttår.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det har over tid vært en fordel for norsk næringsliv og industri at vi gjennomgående har hatt lavere energipriser enn landene rundt oss. Vi har en sikker tilgang på fornybar kraft, vi har en kraftsituasjon som gjør det mulig for næringslivet vårt både å ekspandere og å gjøre det med lave utslipp. Vi vil tilbake dit. En viktig del av den krisen vi er i nå, må jo også være å se på hvordan vi kan øke produksjonen av fornybar kraft i Norge. Det har vi muligheten til. Det går ikke an å følge oppskriften til representanten Listhaug, som ikke vil ha vind fra land, ikke vil ha vind fra hav. Da går ikke dette opp. Vi må ha en politikk som skaffer oss mer kraft i ordnede former fra land, og en storstilt satsing på havvind. Vi må også se på hvordan vi kan utnytte mer av vannkraften vår. Da kan vi over tid trygge vårt næringsliv, slik at de er sikre på å ha tilgang på fornybar kraft. Dette er en krise som treffer Europa nå. Vi har tiltak vi må ta nå, vi ønsker en energikommisjon som ser gjennom dette fullt og helt, slik at vi kan skaffe mer fornybar kraft i årene som kommer.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg har en helt annen lesning av situasjonen for vanlige folk. To av tre får altså lik eller lavere skatt og lavere avgifter sammenlignet med den tiden representanten Listhaug satt i regjering. Det kommer økte bevilgninger til sykehusene, det kommer økte bevilgninger til kommunene, som trygger velferden til folk nær der de bor. Vi stopper privatiseringen i helsevesenet som gjør at du må ha god økonomi for å sikre deg trygg helsehjelp. Nå får de med lavere og midlere inntekter skattekuttene. Vi som ligger over, må betale noe mer. Det er rettferdig. Det gjør Norge mer produktivt, mer deltakende, gir muligheter til flere til å kunne leve et liv hvor de også kontroller egen økonomi. Når vi er så opptatt av å ha et ordentlig tiltak på strøm, er det for å følge opp vedtaket her i Stortinget i forrige uke. Vi skal treffe dem som rammes hardest, men det er mange; det er husholdninger rundt omkring i Norge som nå har høye strømutgifter. Dem skal vi nå med en god ordning. Det er en annen oppskrift enn Fremskrittspartiets – det kan jeg underskrive på – men den skal være treffsikker, og den kommer, og den kommer til å gi folk trygghet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Ja, jeg ba dem dra. Jeg ville gjort det igjen. De er ute og representerer Norge, fremmer våre handelsinteresser, våre langsiktige politiske interesser og handelsinteresser når det gjelder å sikre landet både inntekter, arbeidsplasser og velferd. Ja, jeg ba dem komme tilbake da vi så konsekvensene av omikronvarianten og behovet for innstramninger som rammet deler av næringslivet. Olje- og energiministeren kom også tilbake grunnet smittesituasjonen, som gjorde at det var nødvendig å ha politisk ledelse tilbake i Olje- og energidepartementet. Men det er ikke sånn at når en statsråd er på reise, så gjøres ikke statsrådens arbeid. Telefonen virker, departementene virker, regjeringen virker, og vi har arbeidet på høyt gir med ordningen som nå kommer når det gjelder strøm, med olje- og energiministeren i spissen. Det er det hun som har frontet og utarbeidet, med støtte fra regjeringens medlemmer. Hvis vi skal si at vi skal ha alle mann hjemme når det er vanskelige situasjoner, tror jeg ikke vi ivaretar norske interesser, med et så utadvendt land som vi er. Vi kan fullt og helt klare å håndtere det på denne måten.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg har en helt annen opplevelse av det som har vært utspillet vårt nå. Vi har truffet inngripende tiltak for å få ned smitten. Vi har ikke stengt ned. Det er behørig lagt vekt på at det ikke er nedstenging, men det er kontaktreduserende tiltak. Så det er fortsatt mulig å ha aktiviteter gjennom hele økonomien. Vi var opptatt av at når man kommer med slike tiltak, må det være kompenserende tiltak for folk og for næringsliv. Jeg har respekt for at den tidligere finansministeren trengte tid for å utarbeide en kompensasjonsordning for næringslivet. Kritikken vår i fjor høst var at man hadde ulike kompensasjonsordninger, og da behovet meldte seg igjen, hadde man ikke en opp og stå. Vi bruker den som ble avviklet i høst, og setter den i kraft med en gang, i november og desember. Nå vet vi at det er en ordning der, man kjenner den – noen justeringer i satsene, og så er den der. Vi har reaktivert ordningen for kulturlivet. Vi har reaktivert og styrket støtten som går gjennom kommunene. Og næringsministeren kommer til å ha samtaler med partene om innretningen av det. Hvorvidt lønnstilskudd kan bli et element som kan gå inn i ordningene, får vi ha dialog med partene om. Men det er ordninger på plass som skal beskytte både bedrifter og folk.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Vi har ikke planer om å utsette den ordningen. Vi mener at det er en ordning som kan oppmuntre til å bruke strøm i løpet av døgnet på en måte som også kan virke for energiøkonomisering. Det er viktig at de tiltakene vi nå treffer, hvor vi avlaster folk for kostnaden, og det kommer som sagt en kraftfull pakke, fortsatt opprettholder folks vilje og evne til å bruke strøm i løpet av døgnet på en måte som tar fordel av de tidspunktene hvor prisene er lave. Vi har ikke vurdert å utsette det. Vi mener at det er en ordning som kan tre i kraft fra januar.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Da skal ikke jeg gjenta det. Ordningen skal gjøre det mindre belastende og mer håndterlig å ha de høye strømregningene vi har nå. Den kommer til å gjøre det bedre for husholdningene å håndtere den situasjonen at vi i Norge stort sett fyrer husene våre med strøm, og at vanlige husholdninger skal få lettelser i den situasjonen som nå er med de høye strømutgiftene. Det er vanskelig i dag å si hva konsekvensene er på prisene av den ene og den andre utenlandsforbindelsen. Det skal ikke bygges nye kabler i denne perioden; det har denne regjeringen bestemt. Vi skal ha offentlig kontroll over de kablene vi har til utlandet. Vi er bundet opp med landene rundt oss; det er klokt for Norge over tid. Så skal vi sørge for at strømkundene kommer ut av denne ekstraordinære situasjonen med et håndslag fra fellesskapet som gjør at det blir en bedre økonomi i hverdagen for dem.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg er enig i at kompensasjonsordningene slik de var, fikk utslag som ikke var heldige. Jeg tror SV og Arbeiderpartiet var enige om at f.eks. det å stille krav om ikke å ha utbytte, høye bonuser, høye lønnsøkninger osv. burde inn i avtalen med dem som fikk støtte. Det ble nedstemt her i Stortinget. Det vi har vært opptatt av nå, er å ha en ordning som raskt trer i kraft. I forrige uke hadde vi ikke sett for oss at vi skulle ha nasjonale inngripende tiltak. Det er omikronvarianten som har gitt oss et bilde som krever disse tiltakene nå – det er jo det som i henhold til Bjørn Guldvog er en gamechanger i denne situasjonen. Da var det riktig å ty til den ordningen som er der, som kommer raskt opp og står – den er kjent. Det gjøres endringer i det når det gjelder omsetningsfall osv., som skal treffe bedre i situasjonen vi er i i dag. Så er jeg opptatt av de ordningene vi har, og som vi nå tar i bruk, f.eks. for kulturlivet. Kulturlivet er blant dem som blir mest rammet. Der har vi gjenopplivet den garantiordningen de har, som de kan få gjennom neste halvår – den skal vare fram til sommeren. Kulturlivet er opptatt av at man i tillegg bør se på et element som man kaller stimuleringsordninger, dvs. at man kan ha arrangementer – ikke med fullt publikum, men som det allikevel er mulig å gjennomføre. Dette er de typene innspill vi nå må ta, og statsrådene på de ulike områdene vil ha kontakt med sine ulike sektorer for å lytte på det, også i kontakt med de store organisasjonene – Virke, LO og NHO. Så vil vi lytte til deres innspill til dette med lønnstilskudd. Det er heller ikke noe som vi bare kan innføre i en ordning over natten, så det må vi ha dialog om og se hvordan dette kan passe. Men jeg er helt enig med representanten Lysbakken i at nå som vi har tiltak – vi får jo håpe at dette er tiltak som ikke skal vare altfor lenge – er det viktig å unngå at folk blir permittert og mister jobben. Vi har for øvrig også besluttet å forlenge dagpengeregelverket ut januar, for å gi sikkerhet for arbeidsfolk i den situasjonen som nå har oppstått.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg mener absolutt at det er noe vi kan diskutere, og jeg vet at mens vi møtes her nå, møter næringsministeren partene. Men mitt poeng er at da vi besluttet oss for tiltak som i sum er slik at de får betydning for en del næringsvirksomhet, var det viktig å få opp ordninger raskt. Da kunne vi ikke gå veien om noe som måtte utredes og vurderes, og som ikke var ferdig pakket. Men, som sagt, på de ulike områdene – enten det handler om kollektivtrafikk, kultur, reiseliv, uteliv, restaurantbransjen eller næringslivet for øvrig – har vi aktiv kontakt med partene for å lytte ut dem. Så får vi se om det på en rask måte er mulig å gjøre endringer som ivaretar noen av deres interesser. Jeg opplever at det hos både LO og NHO er et ønske om å vri ordningene i retning av å bevare kompetanse. Dette er ikke en type krise hvor vi skal være redde for å låse inne kompetanse. Det er snarere en større fare for at man kan miste kompetanse ut av en næring som man håper å kunne få tilbake i full virksomhet på kort tid.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det er fordi det er en ordning som er innført med tanke på tiltak som skal vare i fire uker. Det er altså de siste par ukene av dette året og de to neste, på nyåret. Men det er helt åpenbart et tema vi kommer til å komme tilbake til når vi kommer over nyttår, hvis det er på tale å forlenge ordningene og gjøre justeringer i dem. Da vil vi ta det opp og belyse det for fullt. Holdningene våre er de samme som de var da.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Når jeg hører på representanten Moxnes, høres det ut som om hele vårt kraft- og elektrisitetssamarbeid med verden rundt oss er en rent markedsdrevet sak. Det er vel knapt noen sektor som har vært mer regulert og planlagt for utbygging og forsikring med statlig eierskap og kontroll. Poenget er at vi med våre koblinger mot nordiske naboer, mot Russland i nord og mot Europa har en sikkerhet. I tider hvor det er krevende hos oss, kan vi importere, og så kan vi eksportere. Det tjener fellesskapet gode penger på, tradisjonelt, og vi har også sikkerhet for at vi har gode forsyninger. Vi skal se på konsekvensene krafteksporten har på priser, og det er vanskelig nå i denne situasjonen med høye priser å sette to streker under det svaret. Men det har vært antydet fra Statnetts side at disse kablene til England over tid kan bety 2 til 4 øre i økt pris – jeg skal ikke slå fast hva det svaret med to streker under er. Men til konsekvensene av å si at når vi ønsker å få ned prisene, stopper vi eksport til utlandet: Hvis hvert land i Europa begynner sånn, blir Norge skadelidende. Vi har avtaler, forpliktelser og trygghet ved at vi er i et strømmarked med våre nordiske naboer. Det har vi hatt siden 1990-tallet, det har over tid sikret oss lave priser, og jeg tror at over tid er det fortsatt i Norges interesse at vi er koblet opp på en forutsigbar måte, og at våre partnere vet hva det er de kan stole på når det gjelder Norge. Men så mener jeg det er en stor oppgave for oss å sikre mer fornybar kraft – til hydrogenproduksjon, til havvind, til norsk industri som er kraftbearbeidende industri. Da må vi ta grep som representanten Moxnes er imot: Vi må bygge ut havvind, vi må bygge ut vind på land – under ordnede former – og vi må se på vannkraften. Vi trenger mer fornybar kraft, og det må vi ha politisk vilje til å gjennomføre.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Det vil tjene Norge, strømkundene og næringslivet vårt veldig dårlig om vi nå melder til Europa at vi går ut av det samarbeidet som binder Europa og Norden sammen i et strømmarked, og så skal vi treffe tiltak for oss, og så vil de andre si at da vil de treffe tiltak for seg. Over tid er det en dårlig løsning for Norge, det er ikke noe regjeringen går inn på, og det er ikke et sosialdemokratisk svar. Et sosialdemokratisk svar er å sørge for at vi fortsetter å fordele rettferdig i Norge, at vi en tid nå med ekstraordinært høye inntekter for staten på grunn av strøm fordeler slik vi nå kommer til å gjøre – ut til strømkundene, slik at de kan håndtere hverdagen. Et sosialdemokratisk svar er å planlegge for industriutvikling hvor vi har fornybar kraft – som vi skal utvikle, som krever beslutninger og investeringer, og som fellesskapet tar føringen på, slik at vi får mer fornybar kraft i vår kraftforedlende industri. Men det er ikke å bryte avtaler vi har med andre land, og det er ikke å si at nå får hvert land klare seg selv, for over tid vil Norge tape på det.