trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-17:
Idet sommerkveldens lys slipper inn igjen i stortingssalen, får vi glede oss over at EU-domstolen i denne saken bringer lys til debatten om personvern, som en grunnleggende rettighet for mennesker. Når EU-domstolen har erklært at datalagringsdirektivet er «et meget omfattende og særlig alvorlig inngrep i den grunnleggende rett til respekt for privatlivet og til beskyttelse av personopplysninger, uten at dette begrepet er begrenset til det mest nødvendige», er det grunn til å lytte. At datalagringsdirektivet nå stoppes i Norge, er en stor seier for personvernet og folks frihet. Dette bør også ha konsekvenser for det norske regelverket for datalagring. Når regjeringen nå sier at vi skal lage et nytt regelverk for datalagring, må de ta med seg lærdommene i de premissene og vurderingene som EU-domstolen har gjort. Jeg er bekymret over at norske borgere blir utsatt for stadig mer overvåkning. Dette påvirker hvordan vi lever livene våre. Det å vite at noen ser det en gjør, påvirker hvordan en handler. Overvåkning utfordrer grunnsteinen i demokratiet vårt: ytringsfriheten og tilliten mellom folk. Med massiv lagring av data om oss alle snus et viktig rettsprinsipp. Utgangspunktet er ikke lenger at vi er uskyldige til det motsatte er bevist, vi er i stedet alle under mistanke. Det er også stor sjanse for at denne typen data kan misbrukes og havne i gale hender. Derfor er det så viktig for meg og for SV at vi hele tiden passer på, så vi ikke stadig åpner for mer og mer overvåkning uten at det er strengt nødvendig. I kampen mot terror risikerer vi å svekke de verdiene vi sier vi kjemper for å bevare. Viljen til å bytte frihet mot sikkerhet har blitt skremmende stor, både i europeiske land og i USA. Terrorlover som svekker viktige rettsstatsprinsipper, uakseptabel behandling av krigsfanger og utbredt overvåkning er ulike deler av det samme bildet. Om det faktisk gjør oss tryggere, er et åpent spørsmål når vi ser utviklingen i Midtøsten eksempelvis. Datalagringsdirektivet er et eksempel på et direktiv som åpner for å gå altfor langt i å ofre enkeltmenneskers frihet for en følelse av trygghet. Etter hvert kom det også fram at datalagringsdirektivet var et dårlig virkemiddel for å hindre kriminalitet. Det har vært ganske skremmende å se hvor mye av folks frihet noen politikere har vært villige til å ofre for å kunne innføre et lite effektivt tiltak mot kriminalitet fra EU. Vi kan ikke ha et regelverk som ikke tar folks rett til frihet og privatliv på alvor. Jeg oppfordrer derfor regjeringen til å se nøye på dommen fra EU-domstolen og lytte til de sterke argumentene mot direktivet når de nå skal se på det norske regelverket for datalagring på nytt – for vi må ta folks frihet på alvor. Vi kan ikke la frykten ødelegge noe av det fineste vi har, nemlig tilliten til folk og mellom folk, troen på ytringsfriheten og prinsippet om at alle er uskyldige til det motsatte er bevist.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-17:
Jeg har en kommentar til siste taler. Jeg tror at det første bilister som kjører i tunneler som i dag er usikre, er villige til å betale for, er at tunnelene de kjører i, er sikre. Så jeg er ikke bekymret for betalingsvilligheten eller forståelsen blant bilister for å være med på den typen spleiselag. Jeg vil likevel bare understreke at det ikke er en generell bompengefinansiering av alt vedlikehold av veier eller all opprettholdelse av beredskap som forslagsstillerne fra Arbeiderpartiet tar til orde for i denne saken. Man går inn for at man skal ha åpning for at den bredden av tiltak som samfunnet mener det er nødvendig å investere i, skal det kunne være mulig å finansiere gjennom bompengebetaling. Jeg synes at Arbeiderpartiet har de beste argumentene for dette, og siden SV ikke er representert i komiteen, vil jeg bare si at vi fra SVs side støtter forslaget fra Arbeiderpartiet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-17:
Det vil også SV gjøre.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Det er nettopp det som skal gjennomføres, samtidig innkjøring på Hokksund og å sikre planovergangen vil gjøre at en får akkurat de minuttene ekstra som sannsynliggjør at en bør ha en prøveordning. Jeg tror en prøveordning nå vil være positiv. Derfor er nettopp de grepene som vi gjør her, det som trengs for å sikre at Steinberg stasjon kan gjenåpnes. Men det som er forskjellen på dagens regjering og flertallet i Stortinget og det de rød-grønne foreslår, er at uavhengig av om tiltakene er gjennomført i 2014, uavhengig av hva simuleringene viser, skal en åpne Steinberg stasjon i 2014. Det betyr altså at en ikke får en dobling av kapasiteten på Sørlandsbanen, og det betyr at en kan risikere betydelige forsinkelser på øvrige strekninger inn mot Oslo S. Det vil jeg fraråde. En ser på de simuleringene Jernbaneverket har gjort, at sannsynligvis vil i hvert fall ett tog per dag få en forsinkelse på mer enn 5 minutter utover det som er forsinkelsene i dag. Punktligheten er god på store deler av Østlandet, men akkurat på denne banen er den ikke fullt så god.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Jo, det er helt riktig at Fremskrittspartiet og flere andre var kritiske til måten regjeringen håndterte saken på. Den kritikken står jeg ved, for hadde en satt i gang grep tidligere, kunne vi gjerne ha satt i gang prøveordningen tidligere. Det er ikke nok bare å utrede løsninger hvis en ikke setter i gang tiltak. Det er nettopp de tiltakene vi nå setter i gang. Som jeg nevnte i mitt forrige svar, som representanten Lundteigen ikke fikk med seg: Med de vurderingene som er gjort, vil en få en punktlighet på under 80 pst. Det betyr at sammenlignet med i dag vil sannsynligvis minst ett tog per dag være mer enn 5 minutter forsinket utover det som er tilfellet i dag. Det gir ikke det tilbudet som jeg ønsker. Derfor er det viktig at vi gjør investeringer som gjør at folk kan stole på at togene til og fra Steinberg går når de skal, at folk langs øvrige deler av linjen er fornøyd, og at en ikke også får en forsinkelse som forplanter seg til resten av østlandsområdet. Jeg har allerede signalisert i det som er skrevet til Stortinget, og det jeg har sagt nå, at vi jobber for å få en gjenåpning av stasjonen. Vi vil allerede nå sette inn innsatstog. Det er raskere enn det de rød-grønne ville. Men for å få en fullverdig gjenåpning som er robust, vil jeg først vite om det virker. Simuleringene tyder på at det ikke ville det, og derfor må tiltakene på plass først.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Et replikkordskifte hadde vært bedre om en faktisk hadde fulgt med på de svarene som har blitt gitt, for jeg har allerede sitert hva den rød-grønne regjeringen selv skrev i budsjettproposisjonen for inneværende år. Der står det: «Jernbaneverket vil gjennomføre en trafikksimulering av den detaljerte ruteplanen for å sikre at løsningene er robuste.» Den konklusjonen de kom til etter at de hadde gjennomført simuleringen, var at denne løsningen ikke er robust, altså bare å gjenåpne stasjonen uten at tiltakene er ferdigstilt. Det er forskjellen her. Over bordet i Stortinget foreslår de rød-grønne at stasjonen skal gjenåpnes i år, selv om tiltakene ikke er ferdigstilt. De hadde altså ikke igangsatt fysisk disse tiltakene da de selv satt i regjering. Det vi sier, er at tiltakene må på plass. Vi skal allerede nå sette inn innsatstog, fordi det gir et visst tilbud innenfor det som er robust. Men når det gjelder å få en permanent stopp, vil det skje fra sommeren 2015, for da er også tiltakene ferdig. Jeg registrerer at de rød-grønne heller prioriterer å si nei til dobling av kapasiteten på Sørlandsbanen inntil videre. Det synes jeg er feil.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Denne saken startet fordi NSB, Jernbaneverket og daværende regjering var bekymret for punktligheten på lokaltrafikken i Oslo-området. Det er fortsatt hovedgrunnen til at dette skjer. Men så har vi også sagt at problemet med å åpne stasjonen allerede nå uten at tiltakene er ferdige, gjør at en heller ikke kan doble kapasiteten på Sørlandsbanen, slik som denne regjeringen vil, men som åpenbart ikke var så viktig for den rød-grønne regjeringen. Dette er altså ikke et problem med hensyn til penger i seg selv, men det handler om at selv om en har aldri så mye penger, tar det en viss fysisk tid å gjennomføre en del prosjekter. Det er derfor vi har sagt at de prosjektene som kan gjennomføres nå, de setter vi i gang med nå og finansierer nå. Men noen prosjekter tar rett og slett tid, og det er naturlig at de ferdigstilles i 2015, og da vil det komme en bevilgning som gjør at de kan ferdigstilles. Men vi har vist all god vilje. Vi har vist den handlekraften som trengs for at vi allerede nå kan sette inn innsatstog, at vi kan sette i gang en gjenåpning av Steinberg stasjon i 2015. Men det tar dessverre tid, for vi begynner i stor grad på scratch.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Det jeg har sagt gjentatte ganger, er at denne regjeringen og Kristelig Folkeparti og Venstre ønsker å doble kapasiteten på Sørlandsbanen ved å bevilge mer penger fra 2015-budsjettet. Vi har også gått ut i media og sagt at vi har bestilt en utredning og en vurdering fra både Jernbaneverket og NSB av om det er teknisk mulig og om man har materiell. Alt tyder på det så langt. Jeg veldig glad for at Kristelig Folkeparti og Venstre har signalisert støtte til dette. Det er da jeg sier, når en vet kapasiteten på det sporet som Sørlandsbanen går på gjennom Buskerud, at en vil ha problemer hvis Steinberg stasjon gjenåpnes i den stand den er i i dag. Da vil en ikke kunne doble kapasiteten. Jeg sa ikke at de rød-grønne foreslår å redusere sammenlignet med i dag, men de er imot den doblingen hvis det kommer i konflikt med Steinberg. Da prioriterer de rød-grønne Steinberg. Vi vil prioritere dobling av kapasiteten på Sørlandsbanen. Fra sommeren 2015 håper jeg at begge deler er på plass, men i valget mellom Steinberg stasjon og Sørlandsbanen velger jeg Sørlandsbanen for det halve året.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Når Stortinget spør, skal Stortinget få svar. Grunnen til at en ikke gjenåpner i 2014, er at forutsetningen som de rød-grønne la inn – jeg understreker at de rød-grønne la det inn, men de har altså ignorert det fullstendig i denne debatten – var at simuleringen til Jernbaneverket skulle vise en robust løsning. Det gjorde ikke simuleringen, og derfor kan en ikke gjøre dette fra 2014, med mindre en tar risikoen på store forsinkelser. Den risikoen vil ikke jeg ha, fordi jernbanenettet på hele Østlandet handler om mer enn én stasjon. Når det gjelder dobling av Sørlandsbanens avganger, minner jeg bare om at det er ikke snakk om at to timers frekvens med avgang fra Kristiansand er to timer også om natten. Det er jo snakk om å prøve å ha en to timers frekvens når folk normalt er oppe og skal reise til jobb. Derfor vil altså ikke vi sette inn tog som går kl. 00.30, kl. 02.30 og kl. 04.30 – vi vil sette inn tog som går når folk pendler. Derfor er det der problemet er. De fleste togene har veldig mye ledig kapasitet på Sørlandsbanen om natten, så da hadde ikke Steinberg stasjon vært et problem. Men hvis en skal ha de togene til å gå når andre folk også tar lokaltogene, når det er ekstra rushtidstog, da kommer problemstillingen – bare så det er oppklart. Her burde ikke representanten Myrli se noen problemstillinger. Når det gjelder det jeg har sagt, står jeg ved det. Men jo lenger vi har jobbet med dette, jo mer robust ser vi at den løsningen regjeringen har, fungerer. Men vi har altså måttet begynne ganske på scratch med å finne de løsningene. Derfor har vi ikke vært så skråsikre på hvor vi trodde dette skulle ende til å begynne med. Men når vi ser hva som er mulig, er vi ganske trygge på at dette skal vi gjøre. Men jeg gjentar likevel det som er forutsetningen, at prøveordningen vil vise om dette er så robust som det vi tror det er. Vi vil heller se virkelighetens resultat enn bare å se på modellene. Skulle vi bare stolt på modellene her, sånn som de rød-grønne forutsatte, hadde vi ikke gjenåpnet Steinberg stasjon. Det ville også vært forutsetningen fra de rød-grønne. Vi gjør tiltak, vi skal se erfaringene, og så håper jeg at fra sommeren 2015 er Steinberg stasjon i regulær drift. Men vår vilje til å få til dette er jo fundamentert allerede fra 18. august, når togene begynner å stoppe igjen. Hvis vi ikke hadde til hensikt å ha stasjonen åpen, hadde vi heller ikke satt inn innsatstog på den stasjonen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Først: Hele proposisjonen som vi nå legger fram, viser at vi jobber framover. Vi får økt framdrift for mange veiprosjekter. Vi holder tempoet oppe på Follo-banen, Vestfoldbanen og mange andre. Så det er ingen tvil om at vi tar ansvar, og bruker det ansvaret på en god måte. Men det fratar oss ikke muligheten til å minne velgerne og andre i denne salen om hva man har gjort de siste åtte årene, og at vi ikke har vært fornøyd med resultatene, og at det er en del inkonsekvens i den kritikken som den forrige regjeringen fremmer mot dagens regjering og det de selv gjør. Når det gjelder OPS, har dagens regjering sagt at vi skal bruke mer OPS. Det kommer fram av det stortingsflertallet nå sier. Det Fremskrittspartiet har vært kritisk til, har vært finansieringsmetoden, der man lar private finansiere det med høyere rente enn man hadde trengt hvis staten foretok den lånefinansieringen. Men det ordner vi lett ved å si at staten f.eks. stiller statlig garanti for det lånet, eller at man nedbetaler hovedgjelden raskere, som jeg nevnte i mitt innlegg. Vi har fått til et veldig godt kompromiss, der prinsippene med OPS brukes, og finansieringskostnadene går ned.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Det har blitt bygd tre OPS-veiprosjekter i Norge. Erfaringene derfra tyder på at en får gjennomført prosjektene raskere enn det en ofte har fått gjort med offentlige prosjekter. Det tyder ikke på at det blir dyrere. Så de påstandene som Arbeiderpartiet her fremmer, reflekteres ikke i erfaringene fra Norge. Det som er positivt med OPS, er at en får en dynamikk i markedet. En får ulike aktører som gjerne har ulike idéer om hvordan en skal løse noe, og som gjennom anbudsprosesser viser fram ulike løsninger som staten kan velge mellom, istedenfor bare å ha én aktør. Jeg synes det er litt rart at Arbeiderpartiet er kritisk til at private skal få lov til å være med å planlegge og prosjektere et prosjekt, men synes det er helt greit at det er private selskaper som bygger det. Da er det jo de samme fæle markedskreftene som tjener penger på å bygge en vei, og da forstår ikke jeg hvorfor det er fælt å bruke kompetanse på planlegging, mens det er helt greit å bruke entreprenørene. Så her er det en ulogisk tilnærming fra Arbeiderpartiet. Vi bruker de gode kreftene for å få mer igjen for pengene, og det er i skattebetalernes interesse.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Rentekompensasjonsordningen er fra regjeringens side tenkt som et bidrag fra staten til å dekke finansieringskostnadene, og gi staten en interesse eller et incentiv til å bidra til å få ned selve rentenivået på lånene. Det incentivet har ikke staten i dag. Forrige regjering ville ikke være med å stille statlig garanti på denne typen lån. Det er noe dagens regjering jobber med etter vedtaket fra stortingsflertallet, som også representanten Grøvan representerer. Når det gjelder hvordan dette bidraget til de ulike bompengeprosjektene fordeles, har vi sagt at i den første runden – sånn som det framkommer i Harstadpakken – vil vi sette ned taksten, men når ordningen er endelig på plass, vil det være opp til de ulike prosjektene å velge om en skal bruke det gjennom høyere rabatter for å øke brikkebruken, kortere nedbetalingstid eller redusert takst. Det kan en velge avhengig av hvilke formål bompengeprosjektene har lokalt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Det er måten å organisere det på, der entreprenørene som skal bygge, kommer tidlig inn i prosjekterings- og planleggingsfasen, og der en får et helhetlig ansvar for veistrekningen også etter at den er ferdig. Erfaringene fra f.eks. Kristiansand–Lillesand-strekningen på E18 var at Vegvesenet trengte langt færre tilsynsmenn under byggingen, fordi entreprenøren som bygde, visste at hvis de selv prøvde å jukse eller gjøre feil, var det de som fikk kostnaden med å rette det opp igjen, fordi de hadde vedlikeholdsansvar i 15 år. Det i seg selv viser at det er incentivstrukturer i OPS som gjør at en får kvalitetsprodukter. Når det gjelder finansiering, har vi sagt at staten ikke har behov for å låne penger. Derfor kan en se på hvordan en kan bidra til å få ned rentekostnadene. Så det er ikke primært finansieringsmetoden. Jeg minner igjen om at forrige regjering økte bompengegjelden til 35 mrd. kr. Det er litt rart at de rød-grønne blir sure når en påfører staten gjeldsforpliktelser gjennom OPS, men synes det er helt greit å påføre bilistene enda større gjeldsforpliktelser gjennom vanlige bompengeprosjekter. Det harmonerer ikke.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
For det første vil jeg takke for en konstruktiv tilnærming til OPS-bruk, i motsetning til de tidligere regjeringskollegenes. Så vil vi se når vi fremmer dette, hva vi er enige om og ikke enige om. Det er iallfall en god tilnærming. Når det gjelder Follobanen, er vi veldig glad for at vi nå setter i gang. Vi begynner med fysisk bygging. Når det gjelder bruken av godstog på denne banen, er det noe som en jobber med. Det er flere alternativer som foreligger etter forrige regjering, og vi ønsker å få til et godt system. Det er naturlig å ta i en litt grundigere debatt om Follobanen generelt. Når det gjelder tilknytningspunktene for østre linje, er jeg veldig glad for det forslaget som nå foreligger fra Stortinget, og som blir vedtatt. Det betyr at vi vil opprettholde framdriften. Merknaden, slik den kunne tolkes, ville medført flere års forsinkelse. Det oppklarende forslaget nå er veldig bra. Når det gjelder lyntog, er ikke det prioritert av denne regjeringen. Vi prioriterer pendlerarbeid, men vi skal legge til rette for lyntog på sikt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Stortinget besluttet i april 2011 å gjennomføre EUs datalagringsdirektiv i norsk rett. Det var en omstridt sak. Det var splitt i forrige regjering da den ble framlagt og vedtatt, og det var splitt i daværende opposisjon. Reglene trådte aldri i kraft. EU-domstolen kom 8. april i år til at datalagringsdirektivet var ugyldig fra tidspunktet det trådte i kraft. Dommen legger også føringer på våre framtidige regler om datalagring. Sånn sett er det på en måte allerede blitt konkludert når det gjelder akkurat det forslaget som vi har til behandling i dag. Kampen mot alvorlig kriminalitet er viktig, men kan ikke føres på den måten som datalagringsdirektivet la opp til. Datalagringsdirektivet sånn som det var foreslått og vedtatt, gikk for langt på bekostning av personvernet og beskyttelsen av personopplysninger. Det er ikke behov for noe vedtak om å stanse implementeringen, siden direktivet ikke lenger eksisterer. Men hovedformålet med datalagringsdirektivet var å harmonisere medlemsstatenes bestemmelser om datalagring, og jeg synes det er viktig at Norge har en interesse i å ha et godt samarbeid med våre naboland om lagring av denne typen data – ikke minst for å beskytte våre innbyggere og deres rettigheter. Dette er utfordrende og sammensatte problemstillinger, for det er ingen tvil om at formålet er godt, nemlig å bekjempe kriminalitet, eller oppklare kriminalitet når det har skjedd. Samtidig er det viktig at dette balanseres på en god måte mot nettopp personvernhensynet. Vi følger nøye med på hvordan EU og Europa håndterer dette videre. En må også sørge for at når en kommer med andre virkemidler for politiet, må personvernhensyn være godt ivaretatt, samtidig som en tar hensyn til den teknologiske utviklingen som skjer. Mye av den datatrafikken som en la til grunn, var ledende da datalagringsdirektivet ble påbegynt utarbeidet, er i dag relativt utdatert. Mye av kommunikasjonen i dag skjer på Facebook og den typen medier, som datalagringsdirektivet ikke rammet i særlig grad. Vi må se på hvordan vi kan gi politiet gode verktøy, samtidig som personvernet ivaretas på en bedre måte enn datalagringsdirektivet gjorde. Jeg synes ikke vi skal forhaste oss. Vi jobber med dette i regjeringen og vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte. Men vi følger selvsagt også den debatten som pågår mellom stortingspartiene, og ser de synspunktene som framkommer der.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Jeg brukte nettopp noen minutter på å fortelle det. Jeg må bare minne om historikken. Når vi har diskutert denne konkrete saken i Stortinget i flere år, har Kjerkols eget parti sagt nei, en ønsker ikke å gjøre noe. Denne regjeringen sier at den ønsker å gjøre noe, vi har satt i gang et arbeid. Da klarer ikke jeg å forstå problemstillingen som ble reist fra Kjerkol, for det som vi etterlyste i forrige periode i opposisjon, gjennomfører vi nå i posisjon. Mens den forrige regjeringen ikke ønsket å gjøre noe, er en nå veldig utålmodig etter at denne regjeringen skal vise resultater. Det vil komme, men det tar litt tid. Men vi er i hvert fall i gang, i motsetning til det den forrige regjeringen la opp til. Så ja, vi har flere rapporter som vi nå jobber med å bearbeide, vi er i gang med en bompengereform, vi har sagt vi er positive til dette. Og da jobber vi så hardt vi kan – så enkelt.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Dette forstår jeg ikke helt. For å ta historikken først: Da dette temaet var oppe i forrige stortingsperiode, da Arbeiderpartiet styrte, var Arbeiderpartiets konklusjon at nei, de ville ikke gjøre noe. De argumenterte mot å gjøre noe. Dagens regjering har sagt at jo, vi vil gjøre noe, men jeg sier ikke at du plutselig da bare kan knipse i fingrene og så er alt på plass. Det krever at du faktisk får gjort endringer i regelverk, og at du får gått igjennom rapporter og gjøre vurderingene. Men vi har sagt at den jobben vil vi gjøre. At det tar litt tid, burde ikke forundre Arbeiderpartiet. Men Arbeiderpartiet ville altså ikke gjøre den jobben selv. Det er en vesentlig forskjell. Så har jeg i brevet jeg sendte til komiteen når det gjaldt denne saken, påpekt at når du bygger en tunnel, kan du bruke framtidige bompenger til å finansiere brannbilen. Når tunnelen er bygd, kan du ikke gjøre det. Denne tunnelen er altså bygd. Ergo kan du ikke med dagens lov bruke bompenger til å finansiere en ny brannbil. Dermed er ikke påstanden til Kjerkol ikke riktig, og brevet står seg.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Dette blir en litt surrealistisk debatt, for vi lytter jo nettopp til de rådene. Det er derfor vi også sier at vi vil ha en gjennomgang av lovverket, fordi vi ønsker å endre på det. Når vi tok opp samme problemstilling i forrige stortingsperiode, for bare ett år siden faktisk, sa Arbeiderpartiet nei, de ville ikke se på dette. Da lyttet Arbeiderpartiet fullt og helt til DSB og konkluderte med at her var det ikke behov. Derfor var det heller ikke behov for å gjøre noe med lovverket. Vi har sagt at vi ser på lovverket og vil styrke dette. Vi har styrket tunnelsikkerheten gjennom bevilgninger. Vi snakker om å få på plass dette også for fylkesveier. Det er en kraftig satsing. Det er en helt annen tilnærming til tunnelsikkerhet enn det vi så fra forrige regjering. Da blir det litt rart å bli beskyldt for ikke å ta problemet på alvor, for ikke å lytte til alle aktørene. Og den som spør, valgte ikke å lytte til de aktørene som en nå mener en bør lytte til. Vi tar dette på alvor. Vi skal få ting i orden. Men det tar litt mer tid enn bare å knipse med fingrene, dessverre. Derfor burde en begynt dette arbeidet for lenge siden.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Jeg ville bare minne om at Arbeiderpartiet vil stemme for å redusere bevilgningene til tunnelsikkerhet, som de nå kritiserer oss for å gjøre. Når vi foreslår den omprioriteringen i revidert budsjett nå, er det fordi vi ser at det er en del prosjekter som har veldig langsiktig gjennomføringshorisont, som vi nå kan framskynde framdriften på, mens det er en del tunnelprosjekt som vi ikke ville kunne iverksatt, men som allikevel kunne iverksettes veldig raskt og få raske resultater av. Derfor er det forsvarlig å gjøre den omprioriteringen. Men selv etter den omprioriteringen i revidert budsjett vil det være mer penger til tunnelsikkerhet i løpet av dette året enn det den forrige regjeringen la opp til. Dermed er vi sterkere på økonomi. Vi har satt i gang arbeid med resten av rapportene, som nå ligger klare, vi har satt i gang arbeid med å se på regelverket. Alt det som den forrige regjeringen ikke ville gjøre, er vi i gang med. Så ber jeg om tilgivelse for at det dessverre tar litt tid å gjennomføre ting. Men det er forskjell på en regjering som sier at dette vil vi starte på, og en regjering som sier at dette vil vi ikke gjøre noe med.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
La meg først understreke at situasjonen som er i Mehamn havn, er beklagelig. Det er dumt når Hurtigruten har hatt det som fast anløpshavn, og at man nå i en periode ikke har kunnet anløpe der. Det er en situasjon som har vart siden 2012. Det er lenge. Samtidig er det sånn at en jobber med å utbedre den havnen, og en tar sikte på at et normalt anløp vil gjenopptas, etter det jeg får opplyst, fra ca. august–september. Det betyr at denne saken kan nærme seg en lykkelig slutt – endelig. Da vil en se om de bekymringene som en har gitt uttrykk for, er reelle, eller om dette faktisk er en konsekvens av at havnen ikke var i den stand den burde vært. Hvis Hurtigruten begynner å ta opp anløpene, er det ingen grunn til å tvile på at kapteinens beslutning om at dette ikke var trygt nok, er den reelle, riktige. Jeg konstaterer at en enstemmig komité fastholder prinsippet om at det er rederiet som har det overordnede ansvaret for sikker drift av sine fartøy, og at det er den enkelte kaptein som har ansvaret for sikker og daglig drift av sitt fartøy. Jeg vil advare mot de tendensene vi har sett i flere sånne saker nå, at en ber regjeringen gripe inn – i denne saken helt konkret, men òg da vi for noen saker siden skulle begynne å kikke på enkeltjernbanestasjoner gjennom debatt i Stortinget. Jeg er glad for at komiteen i denne saken er enig i at det ikke er grunnlag for å be Kystverket om å foreta en faglig vurdering av havneforholdene, noe som ville være en overprøving av den sikkerhetsvurderingen som Hurtigruten og kapteinene har gjort. Det faller i tillegg utenfor Kystverkets ansvar. Jeg er selvsagt enig med komiteen i at den inngåtte kontrakten med Hurtigruten forplikter selskapet til å levere de tjenester som er avtalt. Hurtigruten står følgelig ikke fritt til å velge å sløyfe anløp som er avtalt, etter eget forgodtbefinnende. Jeg vil presisere at det er nettopp den sikkerhetsvurderingen som er knyttet til havneforholdene med skadet kai, som er grunnlaget for at departementet, inntil kaien er utbedret, har samtykket i at anløpene i Mehamn sløyfes. I mellomtiden betjenes Mehamn via anløpene i Kjøllefjord. Straks utbedringen av kaien i Mehamn er fullført, forutsetter jeg at anløpene gjenopptas i henhold til inngått avtale. Det er havneforetaket i Mehamn som er ansvarlig for pågående utbedring av kaien i Mehamn og framdriften i dette arbeidet. Jeg forutsetter at havneforetaket har kontakt med Hurtigruten om dette, av hensyn til planlegging for gjenopptaking av anløpene, som altså bør være relativt nær forestående.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
La meg først si at jeg tviler sterkt på at Hurtigruten har gjort dette med vilje. Selv om de var årsaken til at havna ble ødelagt, tror jeg det går på kontoen for uhell. Jeg har snakket med folk som er los, som sier at ofte er det slik at selv om forholdene ikke er ideelle, vil gjerne kapteinen eller losen, hvis en slik er om bord, prøve å få ting til å fungere etter de forholdene som er. Derfor kan det hende at det i en periode er anløp til kaianlegg som ikke er så gode som de skulle vært. Til slutt sier man at situasjonen har utviklet seg til det verre, eller at det har vært så mange risikoforløp som kunne gått galt, at man velger å ikke lenger anløpe. Det er det jeg tror har skjedd i denne saken. Når det gjelder de økonomiske rammene for Hurtigruten og avtalen med staten, følger vi opp det fortløpende. Det er flere konfliktområder som nå diskuteres mellom regjeringen og Hurtigruten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Jeg synes ikke det ville være rett av meg, i stortingssalen, å gjøre de vurderingene. Dette handler sannsynligvis mye mer om finjuss, som jeg tror andre folk skal få lov til å ta seg av. Jeg skal sørge for at vi ivaretar både Mehamns interesser og skattebetalernes interesser på en best mulig måte i den sammenhengen.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Passasjerer er en brysom ting – særlig de som vil av og på. For da må toget stoppe. Helst burde de ta bussen, men privatbil er også et godt alternativ. Slik oppleves virkeligheten nå for dem som bor i nærheten av Steinberg stasjon i Buskerud. Da Steinberg stasjon ble stengt i forbindelse med ny grunnrute for 2012, engasjerte lokalbefolkninga seg. Togpendlerne fra Steinberg dannet en aksjonsgruppe som kjempet for å beholde stasjonen sin. De har aksjonert lenge, men ikke bare ved å protestere. De har nedlagt et betydelig arbeid i å dokumentere og skissere alternativer til nedlegging av stasjonen. De har ikke tegnet et luftslott. Profesjonelle tog- og ruteplanleggere har vært engasjert. Forslagene deres lar seg gjennomføre. De har vært på mange møter i departement og storting. I forrige periode fikk vi på Buskerud-benken hyppige besøk av aksjonsgruppa. De viste plansjer og forklarte. Alle partier lyttet og nikket. Hele Buskerud-benken lovte å stille opp med det vi kunne. Det påhvilte oss rød-grønne et spesielt ansvar. Vi hadde flertall og regjering, og i budsjettproposisjonen for 2013 ble de hørt. «Helomvending» av den forrige regjeringa, skriver statsråd Solvik-Olsen i sitt svarbrev til komiteen, i et forsøk på å snakke saken ned. Å lytte til folk, pleier jeg å kalle det, men la gå, for det var en helomvending av det gode slaget. Penger kom i budsjettet for 2014. Stasjonen overlevde til og med regjeringsskiftet – trodde vi, for pengene ble stående. Folk på Steinberg var fornøyde, alle partiene på Buskerud-benken, daværende statsråd Arnstad, alle var glade – alle unntatt Jernbaneverket. Problemfokus framfor løsningsorientering er en fin ting for den som ikke vil. Sett gjerne folk opp mot hverandre – Sørlandsbanen og Hokksund opp mot Steinberg f.eks. Jeg har opplevd noe lignende før, da flytoget skulle til Drammen. Stortinget hadde bevilget 50 mill. kr, statsråden hadde proklamert 1. mai 2009 som startdato. Flytoget trengte P-hus. Jernbaneverket mente det skulle gode grunner til for at de skulle engasjere seg i P-hus i Drammen. Så 31. oktober 2008 spurte jeg statsråden om vedtak i storting og regjering var grunn god nok. P-hus kom, men det var takket være kommunen. Steinberg ligger midt i Buskerudbyen, kollektivsatsinga til stat, fylke og fem kommuner, og er pekt på som et gunstig sted for utvikling på grunn av godt kollektivtilbud, som kan styrkes ytterligere. Men Fremskrittspartiet og Høyre har snudd, eller nei, helomvending heter det visst – eller var det gjennomføringskraft? Uansett, vi skulle ikke behøve å foreslå at stortingsvedtak gjennomføres. Men vi har altså ennå mulighet til å vise hvem det er som styrer, ved voteringa seinere i kveld.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Det hørtes ut som presidenten håpet at det forble den sist inntegnede også – men det var egentlig et spørsmål til statsråden jeg hadde, så vi får se hva som skjer. Jeg synes at statsråden har en litt underlig holdning til stortingsrepresentantene, som Sverre Myrli var inne på. Det er på en måte noe med retorikken her som føles litt ubehagelig. Jeg skal prøve å holde meg for god til det, men bare minne om at statsråden for kort tid tilbake besøkte Steinberg stasjon sånn litt utpå kveldsleite en lørdag, hvor det ikke var noen der, og la ut en «selfie» på Facebook med seg selv smilende foran skiltet på Steinberg stasjon. Jeg la all godvilje til, så jeg svarte på det bildet da det begynte å dukke opp i andre medier, i nettaviser og sånn, og så la jeg ut at hurra, det ser ut som vi har en positiv sak i vente. Når vi attpåtil hørte at det skulle være pressekonferanse, var vi jo helt sikre. Så da la jeg ut en melding til om at ja da, jeg hadde rett, her er det store ting på gang. Så ble ikke bare jeg skuffet, men andre også. Det skyldes jo bl.a. det som står i den saken vi skal behandle senere her i dag. Der, etter at det står om innsatstog som kan stoppe på stasjonen, står det at etter at disse tiltakene og de andre ruteendringene er gjennomført, kan det være aktuelt med en prøveordning med ordinære stopp på Steinberg stasjon. Om prøveordninga blir satt i verk, må den kunne stoppes dersom det oppstår negative konsekvenser på kapasiteten og driftsstabiliteten som fører til forsinkelser – osv. Og så står det at Jernbaneverket i samarbeid med Statens vegvesen vil vurdere om det senere kan etableres et stopp for ekspressbuss osv. Jeg synes at statsråden i salen her i dag har uttrykt seg mye tydeligere enn det som står i den saken Stortinget senere skal behandle, så det hadde vært veldig OK å få bekreftet, om de forbeholdene som egentlig ligger i den saken vi skal behandle etterpå, er vekk, fordi saken har utviklet seg underveis, og om statsråden virkelig har ment å være så tydelig som han har vært – at hans ambisjon er at Steinberg stasjon skal gjenåpnes. Hvis den ambisjonen er så klar og tydelig at det kommer til å skje, men at det bare blir en liten forsinkelse, så kanskje vi kan tilgi det.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Jeg bet meg merke i at statsråden sa i sitt innlegg at den offentlige faginstansen har vurdert at det ikke er behov for en brannbil som det vi snakker om her, i Oslofjordtunnelen. Da regner jeg med at han mener direktoratet. Men det fins jo flere faginstanser. Blant annet har Søndre Follo Brannvesen gjennomført en ROS-analyse, som viser at det er behov, og de har fått støtte fra Havarikommisjonen, som sier at slukkekapasiteten er for dårlig. Når det sies at brannvesenet kan låne en brannbil fra Rygge, sier det lokale brannvesenet at det tar altfor lang tid, da er det for seint. Så jeg lurer på: Stoler ikke statsråden på de vurderingene som Søndre Follo Brannvesen som faginstans har gjort av sikkerheten i tunnelen?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Beredskap handler om to ting – minst: forebygging og rett utstyr når ulykken likevel er ute. Redningsmannskapene må kunne komme folk til unnsetning uten selv å utsettes for unødig fare. Tunneler er en utfordring. Jeg har selv vært leder av et lokalt beredskapsråd og hørt brannsjefen vår si at det kan skje at det er uforsvarlig å sende mannskaper inn. Da gjaldt det togtunnelen i Lier. Jeg satt selv med ansvaret for kommunens bidrag da bomben smalt i Nybyen i Drammen. Jeg har selv opplevd at flotte medlemmer av brannvesenet vårt omkom under redningsarbeid i en tunnelbrann. Det har lært meg hvor viktig det er å lytte til de behovene brannvesenet sier at de har, etter en grundig gjennomgang av risiko og sårbarhet. Søndre Follo Brannvesen oppdaterte sin ROS-analyse av Oslofjordtunnelen etter brannene i 2011 og ba om nødvendig utstyr. Senere har Havarikommisjonen mer enn bekreftet det brannvesenet kom fram til: Dagens slukkekapasitet er for dårlig. Brannen i Gudvangatunnelen minnet oss om at dette kommer til å skje igjen. Brannvesenets pålegg er avvist på høyere nivå. Det er vanskelig å forstå. Utstyr kan rekvireres fra andre, sies det, men brannvesenet sier at det vil ta altfor lang tid. Hvem bør vi da lytte til? Buskerud Fremskrittsparti og Akershus Fremskrittsparti hadde som sin store valgkampsak i 2013 å anskaffe brannbil til Oslofjordtunnelen umiddelbart. Buskerud Arbeiderparti syntes da, og synes nå, at forslaget er godt. Vi har støttet det, ikke bare i ord, men også ved å reise saken her i Stortinget. Stor var vår forbauselse da Fremskrittspartiet etter å ha kommet i regjering, ikke lenger vedkjente seg forslaget. Det er noe som ikke harmonerer i Fremskrittspartiets politikk, for å bruke statsrådens egne ord. For å prøve å lirke saken på plass foreslo vi derfor å forlenge innkrevingsperioden for bompenger i Oslofjordtunnelen med 1–2 uker. Det er det som trengs – det ville vært nok. Hvis noen hadde stilt seg opp utenfor tunnelen og spurt folk om de mente bommen kunne stå noen dager ekstra for å sikre at noen kunne redde dem den dagen det virkelig gjaldt, er jeg temmelig sikker på hva svaret ville bli. Men det var i strid med loven, kunne statsråden melde – særlig gjennom media, og på en litt sarkastisk måte. Men loven er jo menneskeskapt og kan skapes om. Derfor fremmer Arbeiderpartiets transportpolitikere nå et forslag som gjør det mulig – det er ikke noe pålegg – å bruke bompenger til nødvendig beredskap. Men igjen går Fremskrittspartiet imot, som igjen er vanskelig å forstå, men jeg ser i hvert fall at regjeringspartiene denne gangen strekker seg bitte litt når de sier at de eventuelt vil vurdere saken i forbindelse med reformarbeidet med bompengesektoren. Vi får fortsette å reise saken på ulike måter, så kanskje vi får lirket den på plass til slutt – før det brenner neste gang.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Det er en del påstander som er gjentatt i denne saken, som jeg synes fortjener en kommentar. Vi har sagt det tidligere: Den rød-grønne regjeringa støttet ikke det forslaget som Fremskrittspartiet fremmet i forrige periode. Arbeiderpartiet støttet det heller ikke i salen. Jeg har sagt uten å nøle at det forslaget – jeg tror det var forslag nr. 15 i en sak om forlengelse av bompenger på rv. 23 – gikk under vår radar. Hadde vi som representerer Buskerud Arbeiderparti, fått med oss at det forslaget ble behandlet i samferdselskomiteen – hvor vi heller ikke hadde noen representanter – hadde vi tatt den saken opp internt hos oss, for vi var heller ikke fornøyd med måten den ble håndtert på i forrige periode. Da Fremskrittspartiet så tok opp forslaget igjen i forbindelse med valgkampen, gikk vi umiddelbart ut og gjorde ikke noe forsøk på å skjule at det var en sak som hadde gått under vår radar. Vi sa at vi ga Fremskrittspartiet full støtte, og vi prøvde til og med å få løst saken under valgkampen før valget i 2013. Det rakk vi ikke, men vi fikk partiet på gli, og vi fikk medhold internt i Arbeiderpartiet i at dette var et fornuftig forslag å støtte. Da hadde vi trodd at Fremskrittspartiet skulle ta bølgen, skynde seg å fremme forslaget på nytt igjen og få vår støtte. Det er da vi blir litt forbauset, når vi ikke greier å få Fremskrittspartiet med på å støtte sitt eget forslag. Ordbruken i valgkampen var som sagt at det var nærmest skandaløst at dette ikke var kommet på plass, og kom Fremskrittspartiet i regjering, skulle saken løses umiddelbart. Det var det som ble sagt.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Hvis vi først tar utgangspunkt i selve forslagsteksten i representantforslaget om stans i norsk implementering av datalagringsdirektivet, blir denne debatten egentlig helt overflødig, siden det per definisjon ikke finnes et datalagringsdirektiv lenger. EU-domstolens avgjørelse ble avsagt den 9. april 2014, og datalagringsdirektivet ble kjent ugyldig – ergo finnes det ikke og kan derfor heller ikke implementeres, videreutvikles, jobbes med osv. Hva som vil komme fra EUs side, er derimot noe helt annet. Selve debatten bør i så fall dreie seg om i hvilken grad regjeringen bør reversere eller endre vedtatte lovendringer i påvente av at det tidligere datalagringsdirektivet skulle ha blitt implementert. Jeg legger ikke skjul på at Fremskrittspartiet stemte imot datalagringsdirektivet da det ble behandlet i 2011, og jeg registrerer også at våre innvendinger og argumenter mot innføring av direktivet fikk medhold av EU-domstolen. Når den tid kommer at vi på Stortinget får en ny sak om datalagring, skal vi ta debatten, med nye argumenter og nye betraktninger – ikke nå, som jeg oppfatter at flere partier gjør. Igjen vil jeg sitere statsråden fra brevet til komiteen: «Direktivet eksisterer ikke lenger.» Inntil videre ser vi at regjeringen vil vurdere de ulike sidene når det gjelder vedtatte endringer og vil komme tilbake til oss på en egnet måte.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-17:
Representantforslaget tar opp en viktig side ved norsk veibygging. Vi er et land med store utfordringer med tanke på topografi og vanskelige traseer. Selv om representantforslaget linkes tett opp til utfordringene i Oslofjordtunnelen, er utfordringer med sikring av tunneler i hele landet et viktig område for denne regjeringen. Ikke bare er det bevilget flere hundre millioner kroner til tunnelsikkerhet i 2014-budsjettet, men regjeringen har også stort fokus på IKT brukt innen veisektoren, som igjen vil gi gevinst med hensyn til tidlig varsling før innkjøring i tunneler, styring av viftesystemet ved brann, dekningsgrad av kommunikasjonsutstyr inne i tunnelen osv. At veiloven § 27 åpner for at bompenger kan brukes til å finansiere beredskapsutstyr også til brannvesenet, på lik linje som finansiering av hele prosjektet, har sin gyldighet kun når prosjektet er et bompengefinansiert prosjekt. Det vil si at tunneler som er bygget og i drift, som Oslofjordtunnelen, ikke vil kunne bli dekket av denne ordningen. Så hva er da mulighetenes land? Det blir for enkelt at man til enhver tid vil ta av bompengene for å løse andre utfordringer. Det er for oss viktig å synliggjøre hvor ansvaret ligger, som i dette tilfellet er slik at DSB kan pålegge eiere av tunnelene å opprette en egen brann- og ulykkesberedskap eller bekoste og vedlikeholde en nødvendig oppgradering av det kommunale brannvesenet. Hvem som betaler hva, og i hvilken grad, vil det være DSB som avgjør, hvis kommunene og Vegvesenet ikke blir enige. Så får vi fra vår side kanskje heller se på kostnadsaspektet for de kommunene som har større utfordringer med hensyn til mange tunneler eller tuneller med stor trafikkmengde i sin midte. At tunnelsikkerhetsforskriften ivaretar oppsyn med tanke på behov, samt at det igangsettes en grundig inspeksjon senest hvert sjette år, er med på å styrke tryggheten for at våre tunneler er sikre. Nå når mer IKT kommer på plass og Vegdirektoratet får økt press på jevnlige kontroller, er vi på god vei til en bedre tunnelsikkerhet. Gardere oss helt kan vi aldri. Det er for mange faktorer som spiller en rolle når ulykker inntreffer, men vi kan, og vi skal, minimere og luke vekk risikomomentene så godt som mulig. Der har regjeringen tverrpolitisk bakking.
Abid Raja (Venstre), 2014-06-17:
Samferdselsministerens brev til komiteen var veldig godt å lese. «Direktivet eksisterer ikke lenger», står det. Det er bra, og det er derfor vi ikke fremmer forslag om å stanse implementeringen av direktivet. Det er ikke vits i å stanse et direktiv som ikke fins. Lovhjemlene som Stortinget vedtok med 89 mot 80 stemmer, fins dessverre fortsatt. Dette har statsministeren lovet å komme tilbake til Stortinget med på egnet måte. Venstre forventer at regjeringen går gjennom vedtakene kritisk og begrenser de inngrepene i personvernet som stortingsflertallet tidligere har gjort. Både fordi Island ikke har godtatt direktivet som en del av EØS-avtalen og fordi finansieringsløsningene ikke har vært på plass, har vedtakene ikke trådt i kraft ennå – heldigvis. EU-domstolen har erklært at direktivet er «et meget omfattende og særlig alvorlig inngrep i den grunnleggende rett til respekt for privatlivet og til beskyttelse av personopplysninger, uten at dette inngrepet er begrenset til det mest nødvendige». Denne uttalelsen kan ikke sies å bare gjelde direktivet som helhet, men også de lovendringene Høyre og Arbeiderpartiet gikk sammen om å innføre 4. april 20l1. Derfor holder det ikke for Venstre at direktivet ikke lenger fins. De politiske endringene som er gjort med den hensikt å innføre direktivet, må også endres, slik det blir gjort i andre land. Samferdselsministeren og hans parti gikk sammen med Venstre imot da datalagringsdirektivet ble innført. Det var og er jeg veldig glad for. Jeg håper vi kan fortsette å stå sammen. Motstanden mot datalagringsdirektivet var en bred allianse, fra SV til Fremskrittspartiet. Den alliansen viser hvor viktig dette spørsmålet var, og hvilke partier som ikke har rot i å forsvare tidenes embetsmannsstat. Jeg ønsker en konstruktiv dialog med samferdselsministeren for å være med på å styrke personvernet i Norge og endre regelverket, slik at ikke hver enkelt borger skal overvåkes av staten bare fordi de er borgere i staten.
Fredrik Bjørnebekk-Waagen (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Det er positivt at vi nå følger opp arbeidet til den rød-grønne regjeringen og får på plass en utbygging av dobbeltspor på jernbanen mellom Oslo og Ski. Det er et viktig første skritt for etablering av dobbeltspor hele veien fra Oslo til Halden, med sikte på å få fullført dobbeltspor til Gøteborg. Det er viktig av mange grunner. På den ene siden har vi behov for økt kapasitet for persontransport på strekningen. På den annen side vil denne kapasiteten også kunne legge til rette for mer transport av gods. Det er som kjent slik at en av våre viktigste havner i dag ligger i Gøteborg, Sverige. Vi må også legge til rette for godstransporten mot Gøteborg både av miljøhensyn og for å sikre arbeidsplassene. Samtidig er det slik at jernbanesporet i Ski deler seg i en vestre og i en østre linje. Det har lokalt vært et stort engasjement både fra ordførere og pendlere for å få på plass en påkobling i Ski. Dette resulterte også i at komiteens flertall skrev inn en merknad. Det nye forslaget i saken, det løse forslaget, tar opp i seg dette på en god måte. Det vil være positivt for utviklingen i denne regionen rundt østre linje at det oppnås trygghet for at en påkobling kommer i orden. Vi som samfunn er nødt til å investere tilstrekkelig i et godt jernbanenett inn mot de store byene, slik at vi er klare for framtidig vekst av passasjerer og godstransport. Dette løser vi ikke med OPS, som blir en dyrere løsning, og som gir oss mindre jernbane for pengene. Det er bra at vi i denne saken ser at det kommer på plass en utbygging som vil sikre utvikling og vekst for regionen gjennom at man starter bygging av dobbeltspor og legger til rette for påkobling til østre linje.