Torkil Åmland (Fremskrittspartiet), 2016-12-14:
Jeg tror vi alle er enige om at familien representerer grunnfundamentet i samfunnet, er en grunnstein i samfunnet. Som samfunnsinstitusjon har den dype røtter i vår historie og i vår tradisjon. Det er den viktigste institusjonen for sosialisering og for utvikling av grunnleggende identitet og selvfølelse. Der er også våre nærmeste og viktigste sosiale relasjoner, og det er der vi formes for å fungere i storsamfunnet. Familien er også en viktig økonomisk enhet, der vi får møtt våre grunnleggende materielle behov. Om familien som institusjon ikke fungerer eller brytes ned, er det selvfølgelig først og fremst en utfordring for dem det gjelder, dem det rammer – spesielt hvis det er barn – men også for storsamfunnet. Fremskrittspartiets utgangspunkt er at familien må få frihet til selv å utforme sin hverdag og sin situasjon. Det er familien selv som vet hva som fungerer best i den situasjonen de er i, og det er de som selv best kan organisere sitt liv og sin situasjon. Det betyr at vi må ha respekt for at familier velger forskjellig, og vi må legge til rette for at det er mulig å velge forskjellig. Vi som politikere skal ikke bestemme hva slags familiesituasjon den enkelte skal ha, men vi har et stort ansvar for å utforme en politikk som beskytter og styrker familien og ikke bidrar til å oppløse den. I en travel tid er det mange som ønsker å prioritere mer tid med familie og barn. Engangsstønaden ved fødsel er viktig for kvinner som får barn uten å ha opptjent rett til foreldrepenger. Det kan ofte være studenter eller kvinner som ikke har vært i arbeid lenge nok til å opptjene foreldrepenger. Sammen med samarbeidspartiene har regjeringen gradvis økt engangsstønaden, og for 2017 er forslaget etter budsjettforliket å øke den fra 46 920 kr til 61 120 kr. Det er et ganske solid og formidabelt løft og samtidig et godt tiltak for å redusere inntektsforskjeller og bekjempe fattigdom. Det er et godt tiltak for at de kvinnene som er i den situasjonen, skal kunne ha en bedre økonomisk situasjon. Kontantstøtten er også et viktig bidrag til dem som velger å bruke tid hjemme med barna når de er mellom ett og to år, i stedet for å være i arbeid og benytte seg av barnehage. Det er ikke slik som Arbeiderpartiet framstiller det, at dette er å få betalt for ikke å være i arbeid. Dette er et valg man gjør, det er et valg vi skal ha respekt for, og det er et valg man skal bygge opp om. Når det er snakk om likestilling og kvinners rett til å velge, må det selvfølgelig også være en frihet og en mulighet for dem som velger å ta det året hjemme. Vi må ha like mye respekt for dem som for dem som velger å benytte seg av barnehage. Derfor er vi glade for at kontantstøtten etter forliket øker til 7 500 kr måneden. Det er et godt tiltak, og det har gjort et bra budsjett enda bedre. Så ser vi selvfølgelig når det gjelder kontantstøtten, at det er utfordringer f.eks. når det gjelder integrering. Likevel mener vi at det ikke er riktig å ta bort valgfriheten for å fremme integrering. Derfor har regjeringen innført en del andre tiltak for å fremme integrering, f.eks. botidskrav på fem år for asylsøkere, flyktninger og andre innvandrere, gratis kjernetid i barnehage for barn i lavinntektsfamilier og en maksgrense på 6 pst. av familiens samlede inntekt for en barnehageplass. Noen barn lever under særdeles vanskelige forhold. I media har det vært flere saker med alvorlige overgrep og vold mot barn. Det er vanskelig å forestille seg situasjonen for et barn som utsettes for dette av voksenpersoner som skulle være deres trygghet, deres beskyttelse, og hvordan dette kan virke på et barn. Derfor har regjeringen lagt fram en opptrappingsplan mot vold og overgrep i nære relasjoner. Innsatsen mot vold og overgrep må settes inn på bred front. I budsjettet ble det i utgangspunktet foreslått å styrke denne planen med en satsing på 179 mill. kr på tvers av flere departementer. I forliket med Venstre og Kristelig Folkeparti er dette arbeidet ytterligere styrket til til sammen 340 mill. kr. Det er en formidabel og god økning, som også har bidratt til å gjøre et godt budsjett enda bedre. Noen eksempler på viktige tiltak som vil få økt støtte med denne økningen, er incest- og voldssentrene, som har fått økt tilskuddet med ytterligere 2 mill. kr, stiftelsen Alternativ til Vold, som har fått økt tilskuddet med ytterligere 10 mill. kr, og Stine Sofies Stiftelse, som har fått en økning på ytterligere 9 mill. kr – til til sammen 29 mill. kr. Det er en solid styrking av viktige prosjekter. Ikke alle barn opplever å vokse opp i familier med god økonomi og velstand. Derfor la regjeringen, som den første regjeringen som har gjort dette, i 2015 fram en handlingsplan rettet mot barnefattigdom. Dette er viktig for å bedre levekårene for de barna som er i en slik situasjon, og for at de skal unngå sosial eksklusjon. I dette arbeidet står organisasjonene veldig sentralt, og de gjør en uvurderlig innsats. I budsjettforliket mellom de fire borgerlige partiene ble den nasjonale tilskuddsordningen mot barnefattigdom styrket med nye 15 mill. kr. Vi gir 6 mill. kr ekstra til Røde Kors’ Ferie for alle, 4 mill. kr ekstra til Blå Kors’ Barnas Stasjon, 3 mill. kr ekstra til Kirkens Bymisjons FRI-tiltak og 2 mill. kr ekstra til MOT. Dette er vel anvendte penger og vil gi mange barn en mer innholdsrik feire med gode opplevelser enn de ellers ville hatt mulighet til. Man ble i tillegg i budsjettforliket enige om å styrke den nasjonale tilskuddsordningen for barne- og ungdomsorganisasjonene generelt med nye 10 mill. kr. Så noen ord om barnehagene. Barnehagene spiller en viktig rolle for barns oppvekst og er viktige for familiene som benytter seg av dem. Men da er det ikke bare omfanget av barnehager som er viktig, selv om det også er viktig, men også hvilken kvalitet man har i barnehagen. En godt fungerende barnehage med kompetent personale gir barna en god start på livet, utvikler deres sosiale ferdigheter og legger grunnlaget for en god skolegang etterpå. Det er spesielt viktig for barn med bakgrunn fra andre kulturer eller barn fra ressurssvake hjem. For at også de med lav inntekt skal kunne benytte barnehage, har regjeringen i denne perioden innført to moderasjonsordninger – for det første et nasjonalt minstekrav om at ingen skal betale mer enn 6 pst. av den samlede inntekten på en barnehageplass, med maksimalprisen som øvre grense. For det andre har femåringer i familier med lav inntekt nå rett til gratis kjernetid i barnehage. Dette er også viktige likestillingstiltak: Flere kvinner får nå mulighet til å komme ut i arbeidslivet. I tillegg tar regjeringen enda et steg videre og har bevilget 20 mill. kr til et forsøk med gratis barnehage og SFO for familier med lav inntekt. I 2017 legger regjeringen opp til å bruke 400 mill. kr på tiltak som fremmer kvalitet i barnehagen. Det er mer enn en dobling siden 2013. I budsjettforliket er det bevilget 172 mill. kr til økt andel barnehagelærere i barnehagene. Det vil i 2018 gi en helårseffekt på 413 mill. kr, så det er også en ganske formidabel satsing. Regjeringen legger også opp til en kraftig innsats mot mobbing i barnehage og skole. Det er satt av 75 mill. kr til det, noe som er en økning på 35 mill. kr fra forrige år. Det er et solid og godt budsjett som legges fram av de fire samarbeidspartiene her i dag. Vi har styrket viktige sider av valgfriheten for familiene gjennom å styrke engangsstønaden og kontantstøtten. Samtidig styrker vi innsatsen der det er krevende utfordringer i familien, mot vold og overgrep i nære relasjoner og mot mobbing, og vi styrker innsatsen for barn som vokser opp i fattige familier, slik at også de skal kunne delta på de sosiale arenaene i samfunnet. Dette budsjettet løser selvsagt ikke alle problemer – det vil ingen budsjetter eller politiske vedtak gjøre – men vi er overbevist om at det er viktige tiltak som bidrar til at utviklingen går et steg i riktig retning.