trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-11-12:
Jeg synes det er veldig gledelig at det faktisk av og til skjer i denne sal at alle kan være enige. Er det noe som kanskje er ekstra kjekt å klare å få til, er det nettopp kampen for en tryggere hverdag for barn. Jeg sitter riktignok ikke i komiteen som har behandlet forslaget som jeg er medforslagsstiller til, men jeg sitter i familie- og kulturkomiteen. Der får vi også mange henvendelser som gjelder barns trygghet. Det har vi sett på både godt og vondt gjennom de siste årene. Heldigvis er det i dag et helt annet fokus på bl.a. vold og overgrep mot barn. Det må bekjempes fra flere sider. Vi kan liksom ikke ha denne silotenkningen om at noe er opplæring, noe justis og noe familiepolitikk, for alt henger sammen med alt. Jeg synes dette er et veldig viktig skritt i riktig retning. Det handler rett og slett om å tette et hull i systemet og ikke minst om å gi et fullstendig bilde av den som søker om å jobbe med barn. Vi har hørt om eksempler der folk som er dømt for vold mot barn, faktisk jobber med våre små som vi er så glad i. Det har framkommet en del kritikk, og jeg vet selv at jeg har fått en rekke henvendelser om at regelverket rett og slett ikke har vært godt nok. Professor Morten Holmboe ved Politihøgskolen påpekte bl.a. at man kan ha ti dommer om kroppsskade på rullebladet uten at det nødvendigvis framkommer på politiattesten. Jeg er veldig stolt over at Stortinget i dag sender en krystallklar bestilling fra et samlet storting til regjeringen. Som barnas stortingsrepresentant er det også viktig for meg å understreke at dette nettopp er en seier for barna våre. Våre barn har krav på god beskyttelse, og når flertallet sender fra seg denne krystallklare bestillingen i dag, forventer vi derfor at den følges opp raskt.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-11-12:
Jeg er veldig glad for å høre at statsråden har et tydelig engasjement i saken. Det er helt riktig som statsråden påpeker, at dette er selvfølgelig en kamp mot overgrep mot barn og for barns trygghet som må kjempes på ulike felt. Imidlertid er det flere ting man kan gjøre også fra hennes departement, og jeg må si jeg var litt skuffet da man ikke videreførte ordningen med barnas verneombud, som Fremskrittspartiet fikk gjennomslag for i revidert nasjonalbudsjett sist. Det er en av mange satsinger som Fremskrittspartiet nå har lagt inn i sitt alternative statsbudsjett i en opptrapping for å bekjempe overgrep mot barn. Jeg lurte på om statsråden kunne utdype hvilke andre konkrete forslag, utenom det som vi har diskutert i dag, hun vil ta fatt i for å trygge barn.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-11-12:
Takk for det, og jeg er glad for at ministeren sier at hun støtter arbeidet som er igangsatt angående barnas verneombud. Imidlertid var jo situasjonen sånn at vi hadde korona. Jeg vet at de er godt i gang med prosjektet, men for at man skal få dette ut i absolutt alle eller i hvert fall i flere barnehager – og det må jo være det som er målet – trengs det også mer penger. Dette er jo et prosjekt som nettopp tar opp i seg det som statsråden sier om å formidle kunnskap opp, og også kunne håndtere og jobbe med det som er utrolig vanskelig når det gjelder barn. Men er det da riktig forstått at ministeren vil legge inn et godt ord i forhandlingene med Fremskrittspartiet for at vi skal få gjennomslag for 10 mill. kr til barnas verneombud?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-11-12:
I dag ber en samlet komité regjeringen om å fremme forslag om nødvendige regelendringer, sånn at politiattesten gir et fullstendig bilde av søkeren og viser alle relevante lovbrudd i de tilfeller som gjelder ansettelsesforhold i skole, barnehage eller andre steder der kontakt med barn utgjør en viktig del av stillingen. Jeg vil gjerne takke forslagsstillerne og saksordføreren for et godt arbeid, og synes det er bra at vi kan stå samlet om dette forslaget her i Stortinget i dag. Vold og overgrep mot våre barn og unge er noe av det vi må reagere aller sterkest mot. Vi som politikere har et stort ansvar i å gjøre det vi kan for å beskytte våre barn og unge. Det er allerede gjort mange viktig innstramminger og tiltak på dette området, som bl.a. da Kristelig Folkeparti våren 2015 fikk gjennomslag for en opptrappingsplan som skal redusere forekomsten av vold i nære relasjoner samt styrke ivaretakelsen av barn utsatt for vold og overgrep, etter modell av opptrappingsplanen for psykisk helse. Nå gjør vi ytterligere en innsats for å øke sikkerheten for og vernet om våre barn og unge. En god barndom varer livet ut, men dessverre kan en vond barndom gå i arv. Det er derfor helt avgjørende med tidlig innsats. Å bli utsatt for vold eller seksuelle overgrep i barndommen øker sannsynligheten for å bli utsatt for vold eller overgrep som voksen. FNs barnekonvensjon pålegger norske myndigheter å beskytte barn mot vold og overgrep. Det innebærer både en plikt til å sette av tilstrekkelige med økonomiske midler for å iverksette nødvendige tiltak samt sikre et helhetlig tilbud med hensyn til forebygging, avdekking og ikke minst oppfølging. Derfor er jeg glad for at en enstemmig komité i dag løfter viktigheten av et godt vern for barn og unge. Barn skal ha trygge møter med voksne de møter i institusjoner som de bruker mye tid på gjennom oppveksten. Politiattest må ikke bli en sovepute. Selv om formålet med barneomsorgsattest er å beskytte mot overgrep eller alvorlig skadelig innflytelse på mindreårige, er ikke en barneomsorgsattest en garanti for at man som arbeidsgiver kan senke garden. Alle arbeidsgivere i sektorer som arbeider med barn og unge, må i tillegg til politiattest ha gode rutiner for oppfølging for å hindre overgrep mot barn. Kristelig Folkeparti har alltid jobbet for å beskytte sårbare barn, og det vil vi fortsette med å gjøre i tiden framover. Vi må derfor jobbe sammen og gjøre det vi kan for å hjelpe alle barn. Kristelig Folkeparti vil kjempe for et varmere samfunn, et samfunn der barn og unge kan leve et fritt liv uten frykt for å bli utsatt for vold og overgrep.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-11-12:
De private barnehagene spiller en viktig rolle som en stor del av det samlede barnehagetilbudet i Norge. De bidrar både til å fylle et kvantitativt behov og til økt kvalitet i sektoren. De private barnehagene bidrar til økt mangfold, et mangfold vi må verne om fordi det også gir familiene økt valgfrihet. Noe av det viktigste et samfunn kan gjøre, er å bidra til at alle barn får en god start i livet. Barn skal få muligheten til å utforske, og de skal kunne bli veiledet i lek og læring. De skal ha stabile voksne rundt seg som har kompetanse om barn og forståelse for barns behov. Derfor er det nødvendig at de private barnehagene har gode og forutsigbare rammevilkår, slik at en kan utvikle høy kvalitet i tilbudet. Ett av disse rammevilkårene er forutsigbar finansiering. Her må vi på den ene siden sikre at disse barnehagene kan bygge god kompetanse og ha tjenlige bygg og gode, tjenlige uteområder. På den andre siden må vi sikre transparens og gjennomsiktighet i hvordan pengene brukes. Jeg har forståelse for at forslagsstillerne er opptatt av at de offentlige midlene blir brukt til det de er tenkt til. Jeg mener selv at vi i dag har god oversikt over hvordan de offentlige midlene blir benyttet, og med det nyopprettede nasjonale tilsynet vil vi på en enda bedre måte sikre at offentlige tilskudd og foreldrebetaling kommer barn i barnehagene til gode. Ved siden av å skape gode rammevilkår og gjennomsiktighet i finansieringssystemet og å sikre at offentlige tilskudd og foreldrebetaling kommer barna til gode, er det viktig at det skapes plass for ulike typer eiere i sektoren for å opprettholde mangfoldet. Jeg vil spesielt løfte fram viktigheten av ideelt eierskap i barnehagesektoren. Regjeringspartiene er i Granavolden-erklæringen enige om å gi bedre betingelser for de ideelle organisasjonene og for sosiale entreprenører, slik at de kan bidra til å løse viktige oppgaver i samfunnet. Vi har også en mulighet for å sikre ideelle aktørers frihet fra statlig overstyring og gode rammebetingelser som ivaretar sektorens egenart. Det er også en sentral oppgave. Blant de ideelle innenfor barnehagesektoren har vi sett et økt press på oppkjøp, og vi må derfor erkjenne at en del av barnehagesektoren står under press. Derfor er det etter Kristelig Folkepartis oppfatning viktig at regjeringen nå intensiverer det videre arbeidet med å sikre bedre betingelser for de små og ideelle barnehagene, for nettopp å sikre gode og forutsigbare rammebetingelser. Jeg og Kristelig Folkeparti har klare forventninger til regjeringens pågående arbeid med å følge opp forslag til endringer i barnehageloven som ble sendt på høring i 2019. Det samme har vi til regjeringens arbeid for å ivareta de små og ideelle barnehagene for nettopp å sikre en mangfoldig barnehagesektor.
Guri Melby (Venstre), 2020-11-12:
Jeg er opptatt av at alle barn og elever skal ha en trygg og god hverdag på skolen og i barnehagen. Kravet om politiattest for ansatte i barnehager og skoler er viktig for å sikre det. Men i likhet med siste taler har jeg lyst til å vektlegge at politiattest bare kan være et av flere tiltak for å forhindre overgrep og skadelig innflytelse. En ren politiattest på ansettelsestidspunktet er jo ikke en garanti for at personen er egnet til å jobbe i barnehagen eller skolen, eller ikke begår lovbrudd senere. Den enkelte virksomheten har et selvstendig ansvar for å forebygge overgrep mot mindreårige. Barnehagen og skolen må bl.a. gjennomføre grundige intervjuer, kontrollere referanser, ha løpende oppfølging av de ansatte og gode rutiner ved mistanke om krenkende atferd. Politiattesten som skal legges fram, er en såkalt barneomsorgsattest. Hvilke straffbare forhold som vises på den, er regulert i politiregisterloven. Da reglene om barneomsorgsattest ble innført i politiregisterloven i 2014, innebar de en klar utvidelse av hvilke forhold som skulle vises på politiattesten for ansatte i barnehager og skoler. Tidligere viste politiattesten kun om personen var siktet, tiltalt eller dømt for seksuelle overgrep mot barn. Barneomsorgsattesten skal i dag vise straffebud som rammer handlinger som i relasjon til mindreårige må anses som særlig alvorlige og dermed særlig relevante. Dette omfatter i dag seksuallovbrudd, grove voldslovbrudd, drap, ran, mishandling i nære relasjoner, menneskehandel og grove narkotikalovbrudd. Reglene om politiattest i barnehager og skoler ble harmonisert med reglene om barneomsorgsattest i politiregisterloven for noen år siden. Stortinget sluttet seg den gang til regjeringens vurderinger om ikke å fastsette ytterligere utvidelser av straffbare forhold som skal vises for ansatte i barnehager og skoler. Vi må ha et regelverk som bidrar til å forhindre at ansatte begår overgrep mot barnehagebarn og elever i skolen, eller har skadelig innflytelse på dem. Det er grunnen til at regjeringen de siste årene har gjort flere innstramminger i reglene om politiattest på utdanningsområdet. Jeg er enig med forslagsstillerne i at det kan være grunn til å se på om flere straffbare forhold bør vises på politiattesten for personer som skal jobbe i barnehage eller skole. Jeg viser til at Opplæringslovutvalget har foreslått at dagens regler om politiattest og ansettelsesforbud i hovedsak skal videreføres i ny opplæringslov, men de foreslår også å utvide hvilke straffebud som skal vises på politiattesten. En utvidelse i tråd med utvalgets forslag vil innebære at flere voldslovbrudd enn i dag vil stå på politiattesten, slik forslagsstillerne etterlyser. I tillegg vil frihetsberøvelse, tvang, kjønnslemlestelse, brudd på taushetsplikt og brudd på avvergingsplikten omfattes. Etter planen skal jeg sende forslag til ny opplæringslov på høring våren 2021. Dersom departementet foreslår endringer i reglene for politiattest i opplæringsloven, vil vi vurdere om det bør gjøres tilsvarende endringer i friskoleloven og barnehageloven.
Guri Melby (Venstre), 2020-11-12:
Jeg synes det er veldig fint at representanten tar opp akkurat dette. Det er også prisverdig at man har løftet fram dette i et representantforslag, og at man ser at det må være en bredde i tiltakene, at det ikke bare kan handle om politiattest. Jeg tror jeg også skal gå så langt som til å erkjenne at jeg var glad for at man fikk gjennomslag i budsjettforhandlingene i vår for å gi støtte til prosjektet om barnas verneombud, som er et veldig godt prosjekt – og så er det ikke alt vi greier å videreføre. Jeg håper likevel at det kommer mye positivt ut av det prosjektet, som jeg mener er et veldig godt initiativ for å løfte denne tematikken i barnehager. Nå vet jeg at det er mange både barnehager og skoler som allerede i dag jobber systematisk med denne tematikken, og som er kjempegode på å løfte det fram. Mitt inntrykk er nok at det dessverre ikke alltid er alle ansatte som føler seg like trygge på å gå inn i denne tematikken, for det oppleves som veldig krevende, og man opplever også at man ofte vil utløse en del hjelpebehov som man kanskje ikke har de nødvendige tiltakene for å støtte. Så jeg tror nok at det aller, aller viktigste vi kan gjøre, er å gjøre de voksne i barnehage og skole trygge på at dersom de tar opp dette temaet, vil vi ha støtteapparatet til å følge opp de konsekvensene det faktisk får.
Guri Melby (Venstre), 2020-11-12:
Nå ligger vel de forhandlingene i finanskomiteen, så mitt håp er jo at Fremskrittspartiet har løftet det høyt opp på sin prioriteringsliste og sørger for å kjempe med nebb og klør for å få det gjennom, så vil jeg i hvert fall ikke stille meg negativ til det. Det som jeg synes er så bra med det prosjektet, er at det bidrar til en veldig tydelig plassering av ansvar. Jeg tror det er det det handler om, at man vet at det finnes minst én – gjerne da flere, men minst én – i hver barnehage som har dette som sin oppgave, som kan sette seg inn i det, som kan bruke tid på det, og som kan heve kompetansen og bli enda tryggere på det. Det tror jeg er en veldig god modell, som jeg synes er en interessant tanke som vi egentlig kan flytte ut av det prosjektet og prøve å se om vi kan utvide også til andre områder, både til de offentlige barnehagene og til skolen.
Guri Melby (Venstre), 2020-11-12:
Jeg kan berolige representanten med at tilsynet nå er under oppbygging. I Molde er det samlokalisert med Utdanningsdirektoratet, som der driver tilsyn med friskolene og måten de bruker midler på. Målet er at vi i hvert fall i løpet av 2021 forhåpentligvis skal ha et fullt bemannet tilsyn, og at vi parallelt med at vi bygger opp dette tilsynet, får på plass det regelverket som er nødvendig for at tilsynet skal kunne gjøre jobben sin. Jeg mener at dette er det viktigste tiltaket vi kan sette inn for å sikre at pengene til private barnehager blir brukt til det vi alle er enige om at de skal brukes til, nemlig kvalitet til ungene. Sånn det er i dag, der vi etter hvert har fått en struktur med private barnehager i mange av disse store kjedene, er det helt umulig for en kommune å føre tilsyn med dem. De kan føre tilsyn med enkeltbarnehager i sin kommune, men de kan ikke føre tilsyn med hvordan en stor kjede styrer sin økonomi, og derfor mener jeg at et nasjonalt tilsyn er et nødvendig grep, og jeg føler meg trygg på at det kommer til å bli et tilsyn som har høy kompetanse og kommer til å bidra til at vi sikrer at alle pengene kommer til ungenes beste.
Guri Melby (Venstre), 2020-11-12:
I departementet mener vi at vi har gjort en helhetlig gjennomgang av finansieringssystemet. Nå er jeg litt usikker på tidspunktene for disse vedtakene. Det er mulig det ikke er gjort en ny gjennomgang etter at det er blitt fattet et vedtak, men at vi mener den gjennomgangen som var blitt gjort før, var tilstrekkelig for å gi oss den oversikten. Det må jeg i så fall undersøke nærmere for å kunne gi et helt presist svar på. Men det er klart at opp gjennom de siste årene har vi egentlig hatt flere gjennomganger som har sett på ulike deler av finansieringssystemet. Vi har også gjort justeringer, både i utformingen av kapitaltilskuddet og nå, i forslag til nytt statsbudsjett, i utformingen av pensjonstilskuddet. Og med den siste justeringen vi nå foreslår i pensjonstilskuddet, mener vi at vi har sett på alle delene, og mener for så vidt at finansieringssystemet er riktig. Så tror jeg ikke vi blir ferdig med det, for dette er jo en sektor som er i endring, og vi må passe på. Vi er opptatt av å gi gode rammevilkår til private barnehager. Vi er opptatt av at de skal være fullfinansiert og ha en like god finansiering som offentlige barnehager, og da tror jeg vi hele tiden må være åpne for å se på om finansieringssystemet er godt nok.
Guri Melby (Venstre), 2020-11-12:
Jeg registrerer at flere påstår at det ikke har blitt gjort en helhetlig gjennomgang. Vi har flere ganger vist til både tidspunkt for når den gjennomgangen ble gjort, og hva som har blitt resultatene av det. Jeg antar at noe av dette kanskje handler om at man er uenig i noen av konklusjonene som har kommet som følge av de gjennomgangene. Jeg synes det er veldig fint at representanten trekker opp at det er en mangfoldig sektor, og at det er viktig at vi ser at ulike eiere har veldig ulike behov, og at vi må greie å lage et regelverk som tar hensyn til det, og ikke er så bombastiske når det gjelder f.eks. hvilke intensjoner de ulike aktørene har. Noe jeg ikke rakk å si i mitt innlegg, og som jeg vil gjerne si, er at det vi ser på, er bl.a. hvordan vi kan få et finansieringssystem som i enda større grad utjevner smådriftsulempene som mindre aktører har, som gjør at vi greier å bevare det mangfoldet vi har, og at ikke alle nødvendigvis blir slukt av en større kjede.
Guri Melby (Venstre), 2020-11-12:
Jeg har lyst til å starte med å si at de siste årene har det vært en del kommuner som har prioritert innsats knyttet til nettopp tilsyn, og som dermed har gjort en god jobb med å kontrollere økonomien i private barnehager. Men vi ser også at det for mange kommuner er vanskelig å sikre at de har den riktige kompetansen for å gjøre en slik jobb, kanskje særlig fordi den strukturen som private barnehager har fått i dag, gjør at det er en veldig mye mer komplisert oppgave enn det var for kanskje ti år siden. Derfor har vi ment at det å opprette et nasjonalt tilsyn er et riktig grep. Jeg vil også understreke at kommunene fortsatt skal ha en viktig del av tilsynsjobben, nemlig å sikre alt annet enn økonomien. Det er også en veldig viktig del av tilsynet av private barnehager, og som kommunene fortsatt skal gjøre. Da mener jeg det er riktig at det er kommunene, som er barnehagemyndighet, og som sitter på kompetansen på innholdet i barnehagene, som fortsatt skal gjøre den jobben.
Guri Melby (Venstre), 2020-11-12:
Det er ingen tvil om at jeg deler bekymringen. Vi har sett at det har vært store fortjenester knyttet til salg av barnehager. Utfordringen er at dette har blitt gjort mulig av et regelverk som har vært der svært lenge, også fra den tiden da SV styrte Kunnskapsdepartementet. Grunnen til at vi hadde det regelverket, var at vi var i en fase med stor mangel på barnehageplasser. Det var et stort behov for utbygging, og det var behov for at private aktører bidro og var med på den viktige jobben med å bygge ut barnehagekapasiteten. Så har vi endt opp i en situasjon der noen har tjent penger på det. Det kan godt hende at man burde ha sett det for 10–15 år siden og laget et annet regelverk da, men det er veldig vanskelig å lage et regelverk med tilbakevirkende kraft som hadde hindret det. Det har også hele veien vært fullt mulig for kommunene f.eks. å ha klausuler dersom man enten gir bort eller selger tomter veldig billig, for å sikre at dette ikke blir videresolgt med store fortjenester.
Guri Melby (Venstre), 2020-11-12:
Som jeg også omtalte i mitt innlegg, inneholder også dagens regelverk reguleringer som sier at dersom husleieavtaler er inngått mellom parter som har et interessefellesskap, må partene kunne dokumentere at husleien er fastsatt på markedsmessige vilkår. Med det menes den prisen som ville vært avtalt mellom to uavhengige parter. Tilsynsmyndigheten vil da, basert på eventuelle risikovurderinger av brudd på regelverket, kunne føre tilsyn med om husleien er satt for høyt med tanke på gjeldende regelverk. Jeg har stor tiltro til at det nye nasjonale økonomitilsynet vil kunne være mye mer spesialisert og dermed kunne bygge seg opp særlig kompetanse på å foreta vurderinger knyttet til hva som er markedsmessig pris. Jeg frykter at dette er en oppgave som kommunene ikke har vært godt nok i stand til å følge med på, men som jeg har god tro på at vi kan få bedre til med et nytt nasjonalt tilsyn.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-11-12:
Aller først vil jeg starte med å takke komiteen for godt samarbeid i saken. Det er ikke første gang vi behandler denne typen representantforslag, og vi har i tillegg i denne saken egentlig slått sammen to representantforslag og laget en felles innstilling. Jeg registrerer at det også er levert noen løse forslag som følge av det. Overordnet er det uansett viktig å få fram at det i komiteen er bred enighet om at private barnehager utgjør en viktig del av barnehagetilbudet i Norge. Så vil jeg understreke at brukerundersøkelser og kartlegging viser at private barnehager gir barn et tilbud av veldig høy kvalitet. Man gir også ansatte gode lønns- og arbeidsvilkår, og ikke minst forvalter man tilskuddene på en god måte til det beste for sine barnehagebarn. Private barnehager vil også være en viktig del av barnehagetilbudet i framtiden, da det i tillegg til kapasitet bidrar til mangfold gjennom ulike pedagogiske tilnærminger, som f.eks. temabarnehager, og man inkluderer også flere fagmiljøer. Med representantforslaget som ligger til behandling her i dag, er det også på sin plass å peke på de grepene som nylig er tatt fra regjeringen, og som ikke minst er vedtatt her i Stortinget med tanke på å endre barnehageloven, og det er at vi har opprettet et nasjonalt tilsyn som vil styrke kontrollen med private barnehager og økonomi. Det er under oppbygging. Jeg synes det er viktig også å understreke at barnehagenes mulighet for å ta utbytte er godt regulert gjennom den alminnelige selskapslovgivningen, men ikke minst barnehageloven. Barnehagesektoren må gis mulighet til en utvikling som gir rom for at ulike eiere og aktører, som både små og store ideelle og kommersielle og små og store kommunale barnehager, er en del av det tilbudet som finnes rundt omkring i landet. På denne måten legges det best til rette for et barnehagetilbud tilpasset ulike familiers ønsker og behov. Brukerundersøkelser over lengre tid har gitt oss et tydelig bilde av at foreldre jevnt over faktisk er mer tilfreds med tilbudet levert av de private barnehagene. Dette viser at de private bidrar til et positivt mangfold i sektoren, som skaper økt vilje og evne til innovasjon og kreativitet i hele sektoren. Ulike satsingsområder, profiler og løsninger har gitt oss en rekke tematiske barnehager, alt fra friluftsbarnehager til realfagsbarnehager – det har altså gitt oss flere aktører og en mer målrettet satsing på mange områder.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-11-12:
Å høre representanten Moxnes med sin kommunistiske ideologi stå her og ha en vendetta mot private, og der man ønsker en ensretting av barnehagesektoren, er kanskje ikke så fryktelig overraskende. Der er det ikke barnas beste som står i fokus, men der er det hvem som driver barnehagene som står i fokus. Det kan det jo være verdt å merke seg for flere foreldre, som stadig vekk gir private barnehager høyest score når man ser på hvilket tilbud man vil ha for barnet sitt. Når vi også vet hvordan utbyttene er i sektoren etter at man har innført både bemanningsnorm, pedagognorm og en rekke kvalitetskrav, og man i det hele tatt har rammet inn sektoren på en så god måte at lovens intensjon om at pengene skal komme til barnas beste, i høyeste grad følges, greier jeg nesten ikke å forstå hva som egentlig er beveggrunnen til Moxnes. Men det som er enda mer vanskelig å forstå, er at de andre rød-grønne partiene henger seg på i retorikk. Jeg synes det er verdt å løfte fram her, på tampen av debatten, at i dag fremmer faktisk Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV forslag om utbytteforbud. Man fremmer forslag om at man fra kommunens side skal kunne regulere antallet plasser de enkelte private barnehagene skal kunne tildele i kommunen. Hva betyr det? Når man først har fått muligheten til å drifte en barnehage, og så skal man ha en kommune og et kommunestyre, ideologisk farget, som plutselig skal kunne redusere antallet plasser og dermed svekke driftsgrunnlaget – hva vil det gjøre? Sammen med utbytteforbud er jo det egentlig med på å fargelegge det som er viljen til de rød-grønne partiene nå, nemlig sakte, men sikkert å ta kvelertak på hele den private barnehagesektoren. Det er ganske alvorlig med tanke på at man har hatt et dugnadsløft gjennom barnehageforliket, der man nå har fått til full barnehagedekning, og der de ser hvor godt fornøyde foreldrene er, og der de ser hvor godt gjennomregulert sektoren faktisk er. Det bør være en god inngang til det ganske kraftige politiske ordskiftet inn i valget i 2021. For dem som er opptatt av barnas beste, og for dem som er opptatt av at vi skal drifte offentlig sektor med et mangfold av valgfrihet, der fokus skal være kvalitet og innhold, og at vi hele tiden skal jobbe fram de beste løsningene for innbyggerne, er det ingen tvil om at dagens regjering og et borgerlig flertall bør få lov til å fortsette, fordi det rød-grønne alternativet har nå tatt et kraftig steg til venstre og er tett oppunder skjørtekanten til Moxnes. Det mener jeg er et ganske alvorlig faresignal.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-11-12:
Jeg tror det er på sin plass å gjøre representanten Fagerås oppmerksom på at i 2018, som er den siste godkjente oversikten vi har, og som for øvrig er fra før vi fikk på plass alt av krav knyttet til bemanningsnorm og forsterket pedagognorm, var utbyttet fra de ordinære private barnehagene på 88 mill. kr. Jeg minner om at dette er en sektor som er tett på 30 mrd. kr, med foreldrepengene som går inn i sektoren. Det er ingen tvil om at det er et forsvinnende lite utbytte og et forsvinnende lite regnskapsmessig overskudd som ligger i denne sektoren. Man påstår at det er veldig lukrativt, men det mener jeg at man ikke har greid å belegge, gjennom at man faktisk har levert en rekke gode rapporter som viser at det er god kvalitet, at foreldrene er mer fornøyd, og at ungene får det som er målet i loven, nemlig et godt barnehagetilbud. Jeg ser fram til at vi nå framover, gjennom behandling av den varslede revideringen av barnehageloven, får en god innramming av sektoren, som gjør at vi sikrer dette mangfoldet, at vi får transparens, at vi har kontroll, og at vi får en debatt som kan være på bakgrunn av disse opplysningene, disse faktagrunnlagene, og ikke at man driver en ideologisk kamp, som jeg nå opplever at venstresiden tar mot de private barnehagene. Når man i tillegg i et forslag her skal innføre forkjøpsrett for kommunene, og man vet at man allerede i andre forslag har vedtatt både utbytteforbud, og at kommunestyrene skal kunne kutte i antall plasser, er det ingen tvil om hva som er intensjonen til de rød-grønne partiene her; det er å bli kvitt private barnehager i Norge, og at man skal gjøre dette til ren offentlig drift. Det vil fjerne mangfoldet som vi har i sektoren i dag. Det vil ikke medføre bedre tjenester, så vidt vi kan se, og som vi har erfaring med. Det vil også medføre at foreldrene dermed får et svekket tilbud, og det håper jeg for all del at vi ikke vil oppleve.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-11-12:
Denne saken minner meg litt om teaterstykket «Mens vi venter på Godot» av Samuel Beckett – det absurde teaters gjennombrudd. Wikipedia kan fortelle at teaterstykket handler om to personer som venter på herr Godot, som aldri dukker opp. Stykket, da det ble satt opp første gang, brøt med all tradisjonell dramaturgi. Det fins ingen tids- eller stedsaspekt i teateret, og handlingene er ulogiske. I denne salen heter teaterstykket: Mens vi venter på Melby. Vi venter på en lov som aldri dukker opp, vi venter på en regjering som bryter all tradisjonell dramaturgi i lovsaker, der handlingene må sies å være ulogiske og per nå ikke har noen tidsaspekter. Statsråd Melby er den tredje statsråden som har lovet en ny helhetlig barnehagelov. Loven har for flere år siden vært på høring, og det er i dag verdt å minne om at statsråd Sanner, da han var kunnskapsminister, uttalte at det lovverket som en da hadde om barnehager, var både utdatert og gammeldags og ikke godt nok. Vi har måttet vente. Mens vi venter på Melby får smutthullene i det utdaterte regelverket fortsette å fungere. Det har f.eks. den siste tida blitt satt ny rekord i kjøp og salg av barnehageeiendom i milliardklassen. Smutthullene som åpner for profitt, at pengene ikke går til barna og bedre barnehager, får fortsette å fungere. Og mens vi venter på Melby: I denne saken fortsetter opposisjonen å fremme forslag for å tette disse smutthullene, men blir igjen nedstemt av regjeringspartiene. Jeg vil derfor ta opp de forslagene som Arbeiderpartiet står bak i denne saka, og avklare til de løse forslagene som er fremmet i dag, at Arbeiderpartiet ønsker å stemme for forslagene nr. 14, 15 og 16 fra representanten Moxnes, men ønsker ikke å støtte forslagene nr. 12 og 13, da forslag nr. 13 har noe uklare konsekvenser og forslag nr. 12 ses på som smør på flesk og egentlig bare bekrefter at det kommer en lov.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-11-12:
Jeg kan berolige statsråden med at en ikke er like handlingslammet som Vladimir og Estragon, men det er tidvis ganske frustrerende å sitte i opposisjon. Det er det. Både statsråden og representantene fra de andre regjeringspartiene har skrytt ganske uhemmet av det de tidligere kalte en liten justering av lovendringen. Vi håper selvfølgelig nå at den helhetlige gjennomgangen av barnehageloven er rett rundt hjørnet. Men en endring som ble gjort, er at det nasjonale økonomiske tilsynet, som det også ble skrytt av, er opprettet. Jeg håper statsråden kan si noe om hvor langt oppstarten av dette tilsynet har kommet, og jeg lurer på om ikke statsråden også synes det er problematisk at vi nå får et nytt økonomisk tilsyn som skal fungere og drive tilsyn basert på et gammeldags og utdatert regelverk, for å sitere en tidligere statsråd.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-11-12:
Jeg er jo enig i at et tilsyn er viktig, men jeg håper også statsråden ser at et oppdatert og godt lovverk og regelverk kanskje er enda viktigere for at et sånt tilsyn skal fungere, og håper statsråden kan bekrefte når en ny helhetlig lov kan foreligge. Jeg vil også gjerne stille et spørsmål om en oppklaring etter spørretimen i går. Der sa kunnskapsministeren at Kunnskapsdepartementet gjorde en helhetlig vurdering av tilskuddssystemet til private barnehager, i et svar til representanten Roy Steffensen. Til Stortinget har departementet tidligere sagt at en ikke har fulgt opp Stortingets vedtak om å gjennomgå finansieringssystemet. Her kan det jo være litt forskjell på hvilke ord en bruker, men er det da riktig forstått at statsråden mener en allerede har gjennomført en gjennomgang av finansieringssystemet for private barnehager, og at regjeringen anser seg som ferdig med sitt arbeid med finansieringssystemet, basert på de endringene en har lagt fram?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-11-12:
Samarbeidet mellom stat, kommune og private barnehager har vært vellykket. Det har bidratt til mangfold, valgfrihet og tilnærmet full barnehagedekning. Halvparten av landets 300 000 barnehagebarn går i private barnehager. De aller fleste private barnehagene har høy kvalitet. De representerer et stort mangfold. De har gjennomgående lavere sykefravær. De drives effektivt, og de skårer best på foreldreundersøkelser. Fremskrittspartiet er veldig stolt over at vi for 17 år siden fikk til et barnehageforlik, og vi er opptatt av å føre en politikk som sikrer den valgfriheten for foreldrene og det mangfoldet som private barnehager gir. Vi støtter derfor ikke noen av forslagene i disse representantforslagene. Når jeg først er inne på barnehageforliket, var det et forlik sammen med SV for 17 år siden, og jeg må si jeg er veldig skuffet over SV, som først er med og inviterer de private inn. De private bruker deretter av oppsparte midler. De investerer både tid og ressurser, fritid. De gjør vedlikehold og snekring på dugnad for å få en barnehage opp å gå i en sektor hvor veldig mange driver med underskudd. Vi ser at når de kanskje har drevet i 15 år, har lyst til å selge bedriften sin, blir de omtalt som velferdsprofitører og noe som vi må ta avstand fra. I tillegg har SV over tid vært tilhenger av flere reguleringer og en stadig krassere retorikk mot private. Da er det kanskje ikke så rart at små enkeltstående barnehager ønsker å selge til kjeder. De orker kanskje ikke å stå i flere reguleringer og i det stadig tøffere ordskiftet som er i den offentlige debatten. Når SV skriver i merknader at de er svært bekymret for at mangfoldet i barnehagesektoren er truet på grunn av at en håndfull store aktører får stadig mer kontroll over de private barnehagene ved at de kjøper dem opp, er de kanskje medskyldige i at utviklingen er sånn, fordi de ønsker flere reguleringer. De ønsker å gjøre hverdagen til private mer usikker. Når de fremmer forslag i dag om å be om en opptrapping av offentlig og ideelt eierskap og drift av barnehager for å sikre at barnehagene drives av offentlige eller ideelle aktører, og skyver ut de private, må vi vel kunne si at SV formelt har takket for seg i barnehageforliket og slamret døren igjen. På høringen spurte jeg Private Barnehagers Landsforbund hva det vil koste om det offentlige skulle kjøpe ut alle de private. Da var svaret at det ville koste nesten 40 mrd. kr. Private får altså lik betaling, men de skårer bedre på foreldreundersøkelser. Spørsmålet burde vært hvordan vi kan lære av dem, og ikke hvordan vi kan bruke 40 mrd. kr på å utradere dem.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-11-12:
Senterpartiet jobber for at vi skal ha et best mulig barnehagetilbud, og mener fokuset må være der framfor en tilspisset debatt. Faktum er at vi har barnehagedekning i hele landet, takket være halvparten private og halvparten kommunale barnehager. Barnehager er en viktig arena for inkludering og utvikling for barn. De bidrar til at barn kan lære av andre barn og blir fulgt opp av ansatte som kan barn. Senterpartiet er opptatt av at de skal bli fulgt opp til daglig, og at tilbudet skal være nært folk, nemlig i kommunene, og at kommunene skal få et best mulig utgangspunkt for å sikre gode barnehager. Med det vil jeg vise til de forslagene som Senterpartiet er en del av, og også ta opp forslaget fra Senterpartiet og SV, for det er det vi ønsker å oppnå, bl.a. gjennom åpenhet og innsyn i regnskap og det som går på kvalitet. Det er et viktig poeng at kommunesektoren reelt sett skal kunne kontrollere eventuelt misbruk av offentlige tilskudd. Utdanningsforbundet har spilt inn: «Eventuelle kutt i tilskuddet til pensjonstilskuddet i dagens tilskuddsmodell, må kun gjøres hvis det samtidig gjøres en helhetlig gjennomgang, hvor også øvrige tilskuddselementer sees på.» Statsråden peker jo i sitt svarbrev på at det er et pågående arbeid med å svare ut Stortingets anmodningsvedtak på nettopp det. Da synes jeg det også er verdt å nevne at konfliktnivået rundt barnehager og drift og tilskudd har vært skyhøyt. Sektoren opplever at deler av regelverket er komplisert, særlig bestemmelsene om hvordan tilskudd og foreldrebetaling lovlig kan benyttes, og det er dette vi må til kjernen av. Statsråden peker på at det i det pågående lovarbeidet er lagt fram flere rapporter for å få mer fakta på bordet, og at regelverket ikke er tilpasset utviklingen som har vært. Men samtidig blir det innført regler som skal gi økt innsyn. Senterpartiet lurer da på hvordan sammenhengen her kan være mellom det nasjonale tilsynet og den lokale barnehagemyndigheten som kommunene fortsatt skal ha. For det er et viktig poeng at både familier med barn i barnehagen, de som driver barnehagene, og lokalt folkevalgte har hånda på rattet når det er de som forvalter tilskuddet. Senterpartiet jobber for et best mulig tilbud til barnehagebarn. Tilskuddet skal komme barna til gode. Senterpartiet mener vi må holde fokus på et godt barnehagetilbud i hele landet.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-11-12:
Her er Arbeiderpartiet og Senterpartiet opptatt av noen av de samme problemstillingene, men med litt ulik inngang. For å ta det siste først: Jeg mener det er et poeng at vi ikke gjør like bombastiske tiltak i reguleringer og lovverk som det er påstander om barnehager. Vi har et like variert tilbud som vi har antall kommuner, nærmest. Vi på Stortinget må klare å ta hensyn til hvordan dette er rigget lokalt, når vi skal rigge våre ordninger. Jeg lurer på hva som gjør at statsråden mener at man har hatt en helhetlig gjennomgang av finansieringssystemet, når partene, bl.a. Utdanningsforbundet, som er sitert i innstillingen til denne saken, og de som representerer de private barnehagene, både Virke og PBL, Private Barnehagers Landsforbund, har uttrykt at de ikke kjenner seg igjen i den helhetlige gjennomgangen. Hva gjør at statsråden mener at de har hatt en helhetlig gjennomgang?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-11-12:
Jeg bet meg merke i at i svaret i sted trakk statsråden fram at de hadde gått gjennom alle deler, men fra Senterpartiets side vil jeg si at noe av poenget her må være at vi kan se finansieringen i en helhet, og hvordan det slår ut for helheten når vi nå driver og strammer til de ulike delene og gjør endringer i lovverket. Det er det vi savner, og det håper vi kommer på plass før det anmodningsvedtaket, som fortsatt ligger inne, blir kvittert ut. Jeg lurer også på noe om det nasjonale tilsynet. Statsråden sier at dette er et nødvendig grep, men i svarbrevet til komiteen pekes det på at kostnadene i barnehagenes regnskap kun skal være knyttet til barnehagedrift. Det må jo da gjelde den enkelte barnehage. Jeg lurer da på hvordan statsråden kan mene at et nasjonalt tilsyn skal ivareta lokaldemokratiet og den lokale variasjonen i barnehagetilbudet, som vi er opptatt av å ivareta?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-11-12:
Det har vært en stor jobb å få til barnehagedekning rundt omkring i hele landet. Det har vært en stor jobb å starte opp og bygge ut barnehager og sikre det som på mange måter har vært et velferdsløft. Da er det en bekymring for Senterpartiet når vi nærmest skal kaste oss rundt og komme med tiltak og lovendringer som gjør det vanskelig å holde driften oppe ved mindre barnehager, ved ideelle barnehager, ved foreldredrevne barnehager, ved natur- og gårdsbarnehager. Vi slår bena vekk under kjempegode initiativ som er helt avgjørende for at vi skal ha barnehagedekning, som jeg mener og opplever at hele Stortinget ønsker. Moxnes er veldig opptatt av Senterpartiets programarbeid, og det setter vi pris på, men det som sant er, er at dette er et utkast som er på høring i partiorganisasjonen til Senterpartiet. Vi kommer til å jobbe fram mot landsmøtet med å få fram ulike syn nettopp på hvordan vi kan sikre at vi også videre har barnehagedekning og en variasjon i tilbudet for barnehagebarn over hele landet. Dette arbeidet er ikke konkludert, så vi går ikke inn for noen av Rødts forslag her i dag, selv om det også er hentet formuleringer fra vårt partiprogramutkast. Dette får vi komme tilbake til når alle medlemmene i Senterpartiet har sagt sitt og landsmøtet eventuelt endelig har vedtatt disse formuleringene.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-11-12:
Unger skal ha frihet til å leke, lære og utvikle seg, og framtiden til ungene våre skal ikke defineres av foreldrenes bakgrunn. Barnehagen skal være en trygg arena for lek og læring, den skal være tilgjengelig for alle og en viktig arena for fellesskap og utvikling. Det aller viktigste vi kan gjøre for å sikre unger en trygg oppvekst, er tidlig innsats med forebyggende arbeid, og barnehagene er en sentral del i dette. Å gi alle unger lovfestet rett til barnehageplass og sikre full barnehagedekning er den største velferds- og utdanningsreformen i nyere tid. At både offentlige og private aktører bidrar til det, har vært helt avgjørende for at vi lykkes. Venstre vil sikre mangfold i barnehagetilbudet. Det viktige er at ungene våre får god kvalitet i barnehagetilbudet, ikke om barnehagen drives av private eller av offentlige. For det er ikke noen motsetning mellom god kvalitet i tjenesten og privat drift av barnehage. Debatten om framtidens barnehage kan ikke handle om privat eller offentlig eierskap. Den må handle om hvordan vi sikrer at alle har reell tilgang til barnehage, om at familiens økonomi ikke skal være et hinder for at barn skal kunne gå i barnehagen. Derfor foreslår regjeringen å styrke økonomien til barnefamiliene ved å øke barnetrygden og engangsstønaden. Derfor har regjeringen innført to nasjonale moderasjonsordninger for familier med lav inntekt: gratis kjernetid for 2–5-åringer fra familier med lav inntekt og ordninger som tilsier at ingen familier skal betale mer enn 6 pst. av inntekten sin for en barnehageplass. Venstre mener at vi må fortsette å se etter nye løsninger: både mer fleksible åpningstider, kortere ventetid og en garanti for barnehageplass. Det er viktig at de offentlige midlene som brukes på private barnehager, skal komme barna til gode. Jeg er derfor glad for at regjeringen har satt i gang et arbeid som skal sikre åpenhet rundt de private barnehagenes økonomi, bl.a. er det i 2020 etablert et eget økonomisk tilsyn for å følge opp dette i praksis. Skal vil lykkes med å sikre høy kvalitet i barnehagetilbudet, både i offentlige og private barnehager, må barnehagene ha gode og forutsigbare rammevilkår, slik at man kan utvikle høy kvalitet i tilbudet og sikre langsiktige investeringer både i kompetanse og i bygg og infrastruktur. Da denne sektoren har utviklet seg mye de siste årene, har det gitt oss noen utfordringer som dagens regelverk ikke tar høyde for. Jeg er derfor glad for at regjeringen jobber med en ytterligere revidering av barnehageloven, og ser fram til at det legges fram nye forslag for Stortinget. Vi mener at barnehagesektoren må gis muligheter for en utvikling som gir rom for ulike eiere og aktører, slik at både små og store ideelle og kommersielle og små og store kommunale barnehager er en del av tilbudet rundt omkring i hele landet. På den måten legges det best til rette for at barnehagetilbudet tilpasses ulike familiers ønsker og behov.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-12:
Alle pengene som bevilges til barnehagene våre, skal gå til barnas beste, ikke til å berike noen kommersielle eiere. Men det vi nå ser, er en kommersiell ensretting, der noen få store kommersielle selskaper kjøper seg opp og eier stadig flere barnehager, på bekostning av ideelle. Barnehager har blitt lønnsomme spekulasjonsobjekter, også for internasjonale oppkjøpsfond. Det er derfor bra at de rød-grønne partiene nå går inn for å forby utbytte fra barnehagene, men det er på langt nær nok, for kommersielle eiere henter ut milliarder av kroner fra barnehagene, ikke bare gjennom direkte utbytte, men også gjennom kompliserte selskapsstrukturer – og ikke minst gjennom eiendomssalg. Det har vært flere tilfeller der barnehageeiendommer, bygd på gratis eller billige tomter fra kommunen, har blitt solgt til internasjonale fond for milliarder. Velferdsprofitørene i Læringsverkstedet har solgt barnehageeiendommer til svenske SBB for 4,2 mrd. kr. Adolfsen-brødrene, Norlandia, solgte i fjor høst barnehageeiendommer til et australsk pensjonsfond til 6 mrd. kr. Siden tok de ut 600 mill. kr i utbytte, rett i egen lomme – man skal jo ha til salt i grøten. Dette er store verdier, som hentes ut av barnehagene gjennom eiendomssalg. Likevel velger altså komiteen ikke å behandle Rødts forslag om barnehager for barna, ikke eiendomsspekulasjon, på en seriøs måte i komitébehandlingen. Det tyder på at de andre partiene foreløpig ikke fullt ut forstår problemet med privat profitt fra barnehageeiendom. Mange barnehageeiere skiller ut eiendommene i eget selskap, sånn at de kan leie ut eiendommene til seg selv. Morten Thuve i BDO, som skrev rapporten om kapitalstrukturer i private barnehager på oppdrag fra regjeringen, uttaler: «Det vi ser i slike tilfeller, er at husleien som belastes barnehagens regnskap ofte dobles eller tredobles.» Fellesskapet finansierer barnehagene. Derfor må fellesskapet få flere verktøy for å hindre eiendomsspekulasjon. Det trengs en ny barnehagelov som sikrer at skattepenger og foreldrebetaling bevilget til barnehager uavkortet går til barnas beste. Rødt vil ha vekk de kommersielle selskapenes sugerør i felleskassa. Vi vil gi kommunene et demokratisk handlingsrom til å styre barnehagetilbudet, og vi vil fjerne den forkjørsretten som i dag finnes for kommersielle aktører. Jeg er glad for støtte fra Arbeiderpartiet til forslagene nr. 14, 15 og 16. Jeg håper at Senterpartiet og SV er enig med Arbeiderpartiet. Det blir spennende å se i debatten om vi får tilslutning fra en samlet opposisjon på disse punktene. Jeg tar opp Rødts forslag i saken.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-12:
Melby viser til at husleie er regulert i barnehageloven, men én av seks barnehager leier av nærstående eiendomsselskaper, som da ikke er underlagt barnehageloven. Som SV nevnte, har Dagbladet omtalt at eiendomsselskaper i Trygge Barnehager-kjeden tjener det mangedobbelte av barnehagene de leier ut til, som har det samme eierskapet. Det er her snakk om tosifrede millionbeløp som går rett ut – sluses ut – til eiendomsselskapet gjennom en høy husleie, og da har man omgått barnehagelovens bestemmelser om husleieregulering. Så mange barnehageeiere skiller ut barnehageeiendommer i et eget selskap. Tror statsråd Melby at dette gjøres for moro skyld, eller kan det være for å omgå barnehageloven og enklere kunne hente ut profitt? Hvilke tiltak vil Melby sette inn for å hindre superprofitt på barnehageeiendommer, som man har dokumentert skjer i Norge her og nå?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-11-12:
Det er nesten rørende å høre Høyres omsorg for de kommersielle selskapene, men det er bare nesten rørende. De vet like godt som oss i Rødt at når milliardærer investerer i barnehagesektoren, når australske oppkjøpsfond kjøper seg opp i barnehageeiendommene våre, er det ikke først og fremst fordi disse aktørene bryr seg veldig mye om treåringen i sandkassa, men først og fremst fordi de ser muligheten for å få installert kommersielle sugerør i felleskassen. Stor profitt, stabil profitt år etter år hvor de altså tømmer felleskassen for penger til privat berikelse – det er derfor de går inn i sektoren. Det er det som gjør at flertallet i befolkningen ikke ønsker mer av dette. Flertallet vil ha en profittfri barnehagesektor i likhet med skole, eldreomsorg og barnevern for å sikre at skattepengene, bevilget til velferden, går uavkortet til formålet og ikke til å fylle opp kontoene til milliardærer eller oppkjøpsfond i Australia eller hvor det skulle være. Så til Melbys svar i replikkrunden: Poenget vårt er at barnehageeierne oppretter eiendomsselskaper for å gjøre det enklere å hente ut overskudd enn det barnehageloven åpner for. Det er derfor Trygge Barnehager tjener tosifret millionbeløp på dette alene, som Dagbladet har dokumentert og omtalt. En rekke andre gjør det samme. Statsråden har for kort tid siden uttalt, til og med skrevet, at regjeringen vil «sikre at pengene private barnehager får i statsstøtte og foreldrebetaling kommer barna til gode.» Det er det omvendte som skjer rett foran øynene våre. Så savner jeg en avklaring fra Senterpartiet om hva de mener om Rødts forslag. Vi har jo hentet inspirasjon fra Senterpartiets eget programforslag, til forslagene nr. 13 og 16 og ikke minst fra den vedtatte resolusjonen fra 2017 fra Senterpartiets landsstyre. Der slår de det fast at «Senterpartiet vil arbeide for et lovverk som sikrer at midler bevilget til barnehagedrift skal gå til dette.» – Det er godt formulert og vedtatt av Senterpartiets eget landsstyre. Når disse midlene hentes ut gjennom overprising av husleie, går ikke midlene til barnas beste, men de går til privat berikelse. Våre forslag har til formål å sørge for at pengene, som Senterpartiet tilsynelatende selv mener, går til formålet og ikke gjennom eiendomsstrukturer og transaksjoner tas ut til privat berikelse. Jeg forventer egentlig at Senterpartiet kommer opp på talerstolen og gir sin støtte til vårt forslag, som Arbeiderpartiet og SV har gjort. Ellers er det et interessant linjeskifte hvis de ikke gjør det. Så det ser jeg fram til.