Iselin Nybø (Venstre), 2015-06-10:
Jeg vil begynne med å takke Høyre og Fremskrittspartiet for det samarbeidet vi har hatt rundt denne reformen i godt over et år. Jeg vil spesielt takke statsråden, som ledet oss gjennom forhandlingene til det jeg synes ble et godt resultat. Men jeg synes at resultatet er blitt enda bedre etter at vi inngikk en avtale med Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet, og jeg vil også takke dem. Spesielt vil jeg peke på Arbeiderpartiet, for hvis jeg ikke tar helt feil, er det nettopp denne reformen som har fått Arbeiderpartiet i denne perioden til å inngå et bredt forlik i en sak som opprinnelig kom fra regjeringen. Det synes jeg viser noe om hvor viktig denne saken er, og hvor viktig det er at vi får et bredt forlik om en så stor reform. Jeg er glad for at det er så mange partier som har tatt ansvar for det, slik at politiet nå kan gjennomføre en reform som det ligger bred enighet bak, med den forutsigbarheten en slik bred enighet gir. Som flere har vært inne på, er det et ganske alvorlig bakteppe for denne reformen. Det er selvfølgelig 22. juli, da det som ikke skulle skje, skjedde, og som vi ikke klarte å håndtere på en måte som vi skulle, eller som vi kunne ha ønsket og forventet. Det er Gjørv-kommisjonen som peker på de svakhetene som var da, og så har vi politianalysen, som gir oss noen anbefalinger på veien videre i arbeidet med politiet. Så dette er det ikke tvil om at er en nødvendig reform for å forbedre framtidens politi. Det er jo, som også representanten Ropstad var inne på, ofte de negative tingene vi hører om, og ofte de negative tingene vi tar opp og snakker om. Jeg synes også det er viktig å understreke at vi har et veldig godt politi i Norge i dag, og at det er mange politifolk der ute som gjør en god jobb hver eneste dag, noe som betyr mye for befolkningen, og som har mye å si for den store tilliten politiet har i befolkningen. Jeg kan selv fortelle solskinnshistorier fra mine møter med ulike politifolk. Så det synes jeg også skal være sagt, at når vi nå diskuterer en reform med et alvorlig bakteppe, så er det veldig mye bra arbeid som skjer der ute. Beredskap er vel kanskje noe av det som har vært mest sentralt i denne reformen, og det er jo nettopp på grunn av det bakteppet som har spesielt med 22. juli å gjøre. Det har sånn sett vært et viktig tema gjennom hele arbeidet. For det er viktig at vi forbedrer oss. Når vi ser hvordan det sviktet 22. juli, da vi virkelig burde ha stilt opp som samfunn, er det behov for å ta noen kraftige grep. Men vi kan ikke bare fokusere på de ekstreme hendelsene 22. juli, vi må også fokusere på den beredskapen som skal gjelde alvorlige, men tross alt litt mer alminnelige, hendelser som f.eks. naturkatastrofer og andre, mer ordinære, ting. For beredskap må handle om et bredt spekter av hendelser, ikke bare de mest ekstreme tilfellene. Jeg mener at reformen, slik den nå ligger, har et bredere perspektiv enn bare terrorperspektivet, og det mener jeg er en styrke for reformen slik den er nå. Ikke minst synes jeg det er bra at vi har lagt vekt på å trekke inn andre ressurser også, ikke minst frivillige lag og organisasjoner, som er en veldig viktig del av vårt beredskapsarbeid. Sokkelansvaret er en viktig del av den beredskapen som vi har langs kysten. Jeg er glad for at vi nå slår fast at sokkelansvaret fortsatt skal deles på fire distrikter, og at dagens lokalisering skal opprettholdes. Vi har gode kompetansemiljøer allerede i dag, og jeg er glad for at f.eks. Kristiansund skal få fortsette med det viktige arbeidet som de allerede har god kompetanse på. Forebygging er kanskje noe av det aller viktigste politiet gjør. Samtidig er det noe av det som er vanskeligst å måle, og derfor forsvinner det av og til litt i debatten. Men jeg synes vi gjennom den avtalen vi har fått på plass nå, har løftet dette feltet opp dit det hører til, med det fokuset som det bør og må ha. Det gir seg utslag på flere måter, men lokal kunnskap og kjennskap er avgjørende for å få til en god forebygging. Derfor er jeg også veldig fornøyd med at vi peker på betydningen av lokal kjennskap. Det at f.eks. alle kommunene skal ha en fast politikontakt som følger dem opp spesielt, tror jeg er et veldig godt grep for forebyggingen. Allerede i dag er det mye godt samarbeid. SLT er et eksempel på noe som fungerer veldig godt, og som bygger på mye god lokal kunnskap. Nå løftes forebygging enda høyere opp, og det kommer til å vektlegges mer i arbeidet framover. Selv om det ikke er det viktigste i reformen, er det ofte struktur som ender opp med å bli det som diskuteres mest. Jeg mener at den strukturmodellen som lå etter at regjeringen og Venstre ble enige, var en god modell og et godt utgangspunkt for den avtalen som vi nå har inngått med Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti. Det er noen endringer. Blant annet er Finnmark nå samlet som ett politidistrikt. Finnmark er i en veldig spesiell situasjon fordi det er det politidistriktet som har yttergrense mot Schengen, og den grenseproblematikken er viktig også framover. Finnmark har også en spesiell situasjon med tanke på den samiske problematikken, og der tror jeg også politiet har en oppgave framover. Blant annet har ikke politiet dataverktøy som kan håndtere samiske tegn, noe som f.eks. gjør at de må føre inn fiktive navn i våpenregisteret. Jeg har tro på at vi nå, når vi får samlet Finnmark, også kan fokusere på den problematikken. At Asker og Bærum nå har gått over til Oslo, er en løsning som jeg oppfatter er ønsket både i Oslo og i Asker og Bærum, så det tror jeg er noe alle kan leve med videre. Når det gjelder Haugalandet, som kanskje har vært mest diskutert og omstridt lokalt, tror jeg vi har fått en god løsning, basert på politifaglige råd, og der beredskap er det som står sentralt. Når en bygger ut infrastruktur for milliarder av kroner, må det selvfølgelig få en følge for hvordan vi organiserer samfunnet vårt. Så det skulle bare mangle at det blir en endring når Rogfast er på plass. Da har vi helt andre kommunikasjonsmuligheter mellom Rogaland og Hordaland, ikke minst for Haugalandet. Lensmannskontorene er også noe av det som er blitt veldig mye diskutert. For oss har det hele veien vært viktig at det til syvende og sist skal være et politisk ansvar å legge ned et lensmannskontor. Men jeg tror det er viktig at vi gir politiet den muligheten det er å legge ned lensmannskontorer, for en av de tilbakemeldingene vi fikk på den forrige politireformen, var nettopp at når vi legger ned eller slår sammen distrikter, men ikke får gjort noe med tjenestestedsstrukturen, så hindrer vi politiet i å gjøre de endringene som trengs for at de skal kunne yte det tilbudet til innbyggerne som vi forventer at de skal yte. Etter at vi ble enige med Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti, har vi fått på plass en ganske grundig beskrivelse av hvilken prosess som skal skje forut for en sammenslåing gjennom nedleggelse av lensmannskontorer. Det tror jeg er nyttig for politiet også å ha, for det gir klare forventninger fra oss om hvordan kommunene og lokalmiljøene skal involveres i den prosessen. Det er også med på å gi legitimitet til prosessen og til de eventuelle nedleggelsene som skal og må komme. Helt til slutt har jeg lyst til å nevne to ting som ikke så ofte blir tatt opp i denne sammenhengen, for de framstår ikke som veldig store når vi diskuterer en hel reform. Det handler om glattceller, og det handler om «psykebil». Jeg er veldig glad for at vi skal få en prøveordning i minst ett politidistrikt der overstadig berusede mennesker ikke skal settes på glattcelle, men overføres til helsevesenet. For meg handler det om verdier. Det handler om hvordan vi behandler folk. Hvis statsråden lurer på om han vil få noen politidistrikter til å være med i en slik prøveordning, så er ikke det noe jeg lurer på, for jeg har allerede registrert at politimesteren i dagens Rogaland politidistrikt har vært ute i media og sagt at dette er noe han ønsker velkommen, og som i alle fall Rogaland politidistrikt har lyst til å være en del av. Det synes jeg er veldig positivt. «Psykebil» handler om det samme – hvordan vi ser på folk som er psykisk syke – det handler om helsevesenet og ikke om politiet.