Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2012-06-13:
Rød-grønn politikk for kommunene kan diskuteres på flere plan. Veldig ofte handler det om kommuneøkonomi. Det er en debatt vi mer enn gjerne tar. Nesten 60 reelle milliarder i pluss siden 2005 er et resultat vi kan være bekjent av. Det er likevel ikke tallene som betyr mest, men hva pengene faktisk går til. I det perspektivet er kanskje den aller første setningen i kommuneproposisjonen den viktigste. Der står det: «Kommunene har som tjenesteyter, myndighetsutøver, lokaldemokratisk arena og samfunnsutvikler stor betydning for folks hverdag.» Kommuneøkonomi er et annet ord for velferd. Jo bedre kommuneøkonomi, jo bedre hverdag for folk flest. Jo bedre kommuneøkonomi, jo bedre blir også kommunene i stand til å bedre hverdagen for dem som ikke har det så bra. Barn og unge som utsettes for omsorgssvikt, er blant de aller mest sårbare. Derfor er styrking av barnevernet en av de aller viktigste oppgavene for vår regjering. Det kommer en melding om barnevern i 2013, men det har skjedd og vil skje mye før det. Barn som trenger hjelp, har ikke tid til å vente, og vi ser, dessverre, at stadig flere barn trenger hjelp. I 2010 fikk 50 000 barn tiltak fra barnevernet i en eller annen form. Romsligere økonomi gjør kommunene i stand til å yte bedre barnevernstjenester. I tillegg kommer barnevernsløftet, som er tre ting: ressursløft i form av øremerkede midler, bedre organisering og riktigere prioriteringer. Og gjennom barnevernsløftet får kommunalt barnevern nå sitt største løft på 20 år. For å ta ressursløftet først: I 2011 ble 240 mill. kr øremerket barnevernet. Det ga 400 nye stillinger i kommunene, en økning på 12 pst., og 52 mill. kr til kompetanseheving. Det er gjennomført nasjonale rekrutteringskampanjer for å skaffe flere fosterhjem, beholde dem vi har, og rekruttere nye. Ressursløftet er videreført i år. Nye 50 øremerkede millioner kroner har gitt 70 nye stillinger og videreutdanning av erfarne ansatte som veiledere for de nye kollegaene. Kommunene melder allerede om resultater: færre fristbrudd, bedre tilsyn med fosterhjem og flere barn med egen tiltaksplan. Det er mange tekniske ord og uttrykk, men i sum betyr det at mange barn som har det vondt, har fått det bedre. Mye handler om penger – til tiltak og til ansatte. Men bedre barnevern handler også om å ha et kritisk søkelys på hvordan penger brukes. I 2004 overtok staten fylkeskommunenes oppgaver i barnevernet. Det er nå på tide å se om hensikten ble oppnådd – ble det et bedre barnevern? Det er bestilt flere rapporter om det fra eksterne miljøer, og det kommer en lovproposisjon om framtidens oppgave- og finansieringsansvar mellom stat og kommune i 2013. NOU 2012:5 om bedre beskyttelse av barns utvikling er på høring fram til høsten. Det er en utredning som er viktig for barn. Der gjennomgås viktige prinsipper som legges til grunn når barnevernet skal vurdere omsorgsovertakelse eller ikke. Dette er vanskelige avveininger, som kan få stor betydning for barnets muligheter for resten av livet. Vår oppgave som politikere er å sørge for at de beslutningene blir så gode som mulig. Derfor vil regjeringen ha en gjennomgang av disse prinsippene som en viktig del av barnevernsløftet. Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti sier lite om barnevernet i sine merknader. Da kan det kanskje tolkes som en støtte til regjeringens barnevernsløft. Det eneste de sier, er at det er behov for økte ressurser til rekruttering av fosterhjem, men de er lite konkrete. Hva betyr egentlig det? Tilgangen på gode fosterhjem handler om flere ting. Rekrutteringskampanjer er allerede i gang, som jeg nevnte. Fosterhjemsordningen må bli bedre kjent, også i minoritetsmiljøer. God nyrekruttering avhenger også av at nåværende fosterforeldre har gode erfaringer og anbefaler dette til andre i sitt nettverk. Barnevernsløftet handler også om ressurser og ansatte til å følge opp dagens fosterhjem på en god måte. Det aller beste for det enkelte barn er imidlertid god forebygging for å hindre at omsorgssvikt oppstår. God kommuneøkonomi gjør den oppgaven enklere. Denne regjeringen satser på begge deler. Og det er faktisk dette Høyres Trond Helleland i sitt innlegg omtalte slik: Det trekkes stadig mer penger «inn i statskassa, for så å deles ut etter de rød-grønnes forgodtbefinnende». Ja, barnevernsløftet befinner oss godt.