Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2007-11-27:
Med en oppgangskonjunktur som savner sidestykke, og en handlefrihet som knapt noen regjering før har hatt, klarer ikke denne regjeringen å prioritere å satse på framtiden. Med økte inntekter på 130 milliarder kr siden de rød-grønne kom i posisjon, skulle det være bare blå himmel og rosenrøde tilstander i Norge for tiden. Utfordringene tårner seg tvert imot opp på mange områder. Kunnskap, utdanning og forskning er kilden til framgang i en globalisert og konkurransepreget verden. Høyre vil bort fra det hvileskjæret Regjeringen innledet i fjor. Høyre satser over 1,2 milliarder kr mer på kunnskap og forskning enn Regjeringen i sitt alternative budsjett. Innen høyere utdanning og forskning begynner Regjeringens hvileskjær for alvor å gi seg sine utslag. Akademia aksjonerer igjen. Studenter og ledelse ved Universitetet i Oslo og landet for øvrig har sagt klart ifra om hvilken trussel mot studietilbudet denne regjeringen er. Hvileskjæret har ført til den spådde grunnstøting. Høyre viser hvordan skadene kan repareres, men flertallet synes fast bestemt på å bli hengende fast på skjæret. Kuttet i basisbevilgningene fra i fjor rettes ikke opp av flertallet, men det gjør Høyre med 278 mill. kr. Norge kan ikke leve med en situasjon der ansettelsesstopp og varslede kutt i driftsbudsjettene gjør dype innhogg i studietilbudets kvalitet ved flere institusjoner. De mange rop om at dette er alvorlig, burde også ha fått flertallet på bedre tanker. 20 mill. kr mer i basisbevilgninger, som det rød-grønne flertallet plusser på, er ca. en tredjedel av det kuttet som Universitetet i Oslo alene måtte bære i fjor, og som videreføres i år. Denne marginale påplussingen skal bl.a. gå til veiledning av de 350 stipendiatstillingene som Regjeringen har foreslått opprettet. Men god veiledning på dette nivået fordrer en veiledertetthet som er litt over lærertettheten i en full forelesningssal. Takrenner og vannoppsamling i bøtter innendørs og vitenskapelig utstyr fra 1950-tallet er ikke akkurat en «höjdare» når det gjelder konkurranse og tiltrekningskraft på framtidens talenter, men det er realiteten i norsk høyere utdanning i 2007. Bildene om forfall og manglende vedlikehold har vært mange i høst. Det synes ikke som om det gjør inntrykk på flertallet, men det gjør det på oss. 50 mill. kr ekstra til vedlikehold, slik Høyre foreslår, er en start, men er langt fra nok. Dette er en utfordring som vil kreve vilje til prioritering framover. Vitenskapelig utstyr er en viktig konkurransefaktor for å tiltrekke seg talentene. Uten å kunne tilby laboratorier og utstyr som oppfattes som moderne og oppdatert, stiller man med handikap med tanke på å rekruttere vitenskapelig personell. Høyre legger vekt på det og setter av 50 mill. kr ekstra også på dette området. Høyre foreslår en kraftig styrking av forskningsfondet med 20 milliarder kr utover Regjeringens forslag, dvs. om lag 1 milliard kr mer å forske for i 2009. Forskningsfondet skal gi forskningen forutsigbarhet og være et strategisk instrument for Forskningsrådet. Styrking av fondet er et viktig element for å nå den nasjonale målsettingen om 3 pst. av BNP til forskning. Regjeringen disponerer i stor grad avkastningen av fondet til å avlaste regulære bevilgninger til forskning. Denne regjeringen har innført en ny måte å disponere fondsavkastningen på, som er i strid med forutsetningene, og som svekker fondet som mekanisme for å sikre forskningen langsiktige penger. Dermed slipper Regjeringen å finne nye penger til forskning i de årlige budsjettene. Sammen med en reell reduksjon i bevilgningene til Forskningsrådet kan ikke dette ses på som annet enn en tilsidesettelse og vingeklipping av Forskningsrådet og et brudd med intensjonene for fondet. Høyre ser ingen grunn til en slik strategi. Forskningsrådets strategier framstår snarere som tydelige, strategisk fundamenterte og veloverveide og med suksess inn mot næringslivet. Høyre foreslår derfor 110 mill. kr i økte bevilgninger til Forskningsrådet. Økte bevilgninger som følge av EUs 7. rammeprogram er det eneste reelle vekstområdet innen Regjeringens forskningsbudsjetter. Integrering og samarbeid med Europa på forskningsområdet er viktig og positivt, men når det ikke følges opp av en tilsvarende offensiv satsing på norsk forskning, blir vi svært sårbare. Vi blir da avhengige av at EUs prioriteringer samsvarer med våre egne, for at norske forskningsmiljøer og norske bedrifter skal finne den nødvendige finansiering til sine prosjekter. Denne regjeringen evner ikke å sette framtidsmulighetene i fokus. Den skusler bort den enorme handlefrihet en fantastisk høykonjunktur burde gi oss. Det er i tider som disse vi må evne å investere i framtiden. Kunnskap, utdanning og forskning er veien inn i framtiden. Budsjettet fra Regjeringen viser at den ikke har forstått det.