Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-14:
Hver dag gjør tusenvis av mennesker en helt avgjørende jobb for vår alles sikkerhet gjennom sitt virke i Forsvaret. Forsvaret skal til enhver tid stå i forhold til de reelle sikkerhetsutfordringene vi står overfor. Utgangspunktet for Forsvaret skal være våre nasjonale sikkerhetsoppgaver, og SV mener vi i stor grad bør utnytte mulighetene for et tett samarbeid her i nord. En satsing som i større grad fokuserer på våre nærområder, er i tråd med denne tankegangen. Kapasiteten til å forsvare Norge og forvalte de norske havområdene må ligge til grunn for Forsvarets prioriteringer. Regjeringen har fått bred støtte for økt satsing på nordområdene, og det er en satsing som lenge har vært en viktig del av SVs forsvars- og sikkerhetspolitikk. Klimaendringer og forandringer i internasjonale maktforhold skaper nye utfordringer og øker nordområdenes strategiske og økonomiske betydning. Det krever nytenkning rundt Norges internasjonale samarbeids- og sikkerhetspolitikk, det krever en styrking av båndene til land vi har sterke interessefellesskap med. Nordisk samarbeid vil f.eks. gi store gevinster både sikkerhetspolitisk, kapasitetsmessig og økonomisk. Det er avgjørende for norske interesser at småstater sikres av et velfungerende internasjonalt lovverk for konflikthåndtering. Derfor er det en viktig del av norsk sikkerhetspolitikk å støtte opp om FNs kapasitet og autoritet i konfliktsituasjoner. Som et lite land har Norge interesse av å støtte opp om folkerettens forbud mot krig og bevare restriktive regler for når maktbruk er legitimt. Norge må derfor alltid kreve et utvetydig og konkret mandat fra FN dersom vi skal delta i internasjonale operasjoner. I dag er det regjeringens politikk. Det har det ikke alltid vært. Derfor er SV spesielt glad for at vi i dag slår det fast så tydelig. Forsvar av nærområdene våre samt å prioritere deltakelse i FN-ledede operasjoner er viktige ambisjoner i den nye langtidsplanen. Det er veldig gledelig at det nå er bred enighet om denne tilnærmingen til norsk forsvarspolitikk. Den viktigste oppgaven til Forsvaret er å utgjøre en krigsforebyggende terskel som innebærer høy risiko og kostnad for den som måtte utfordre vår sikkerhet og selvstendighet. En sånn terskel innebærer at Norge råder over relevante maktmidler som kan motvirke press, aggresjon eller angrep. Forsvaret vil fortsatt legge til rette for å støtte det sivile samfunnet ved ulykker og naturkatastrofer, alvorlig kriminalitet og andre kriser. Det er en prioritering vi styrker med denne planen. Investeringen i kampfly er Norges dyreste fastlandsinvestering noensinne. SV mener at Norge trenger kampfly som en del av det norske forsvaret, og det er avgjørende at det settes tydelige kostnadsrammer for hele kjøpet, og at kjøpet gjennomføres på en måte som sikrer Stortingets kontroll over utviklingen i F-35-programmet og prisen for flyene. Det handler ikke om noen mistillit til regjeringen, det handler om at ved en så stor investering som dette innebærer, bør vi ha kontroll hele veien. Derfor er vi fornøyd med at flykjøpet skal behandles årlig i Stortinget, sånn at vi folkevalgte til enhver tid har en hånd på rattet i prosessen. Det opplever jeg heller ikke at regjeringen har noe som helst problem med, i og med at regjeringen selv har foreslått denne tilnærmingen til flykjøpet. SVs landsstyre har tidligere vedtatt at når dagens norske kampfly anses utdatert, vil det være nødvendig å fornye kapasiteten. Pris var en veldig viktig faktor for at SV gikk med på å forhandle med Lockheed Martin om kjøp av F-35. Beregninger viser så langt at de reelle kostnadene ikke avviker fra det som ble lagt fram for Stortinget i 2009. Det er avgjørende for SV, slik at kampfly ikke går på bekostning av investeringer i velferd, helse, omsorg og skole. Kampfly vil bli en sentral og viktig del av det norske forsvaret, og kostnadene til kampfly må ses i sammenheng med Forsvarets øvrige budsjett. F-35 har en rekke kapasiteter som dagens F-16 så klart ikke har. Det vil bli en ny, høyteknologisk plattform for hele Forsvaret. I tillegg til å være et nestegenerasjons kampfly vil flyets evne til sanntids innhenting og formidling av informasjon for etterretning og overvåkning tilføre Forsvaret nye kapasiteter. Dette vil gi både pilotene og Forsvarets andre nettverksintegrerte kapasiteter et mye bedre grunnlag for å ta de riktige avgjørelsene i stadig mer komplekse operasjoner. Derfor er det også naturlig at investering i kampfly er en del av Forsvarets ordinære budsjett. Tilleggsfinansieringen som er lagt fram i langtidsplanen, er vesentlig lavere enn det som ble skissert i fagmilitært råd. Men vi er trygge på at Forsvaret kan finne gode ordninger for å dekke inn investeringskostnadene, selv om vi ser at det vil bli krevende. Antall fly er viktig for de totale kostnadene, og langtidsplanen åpner for en reduksjon av antallet til 42 fly pluss treningsflyene. Mange moderne våpensystemer kan i teorien utstyres med atomvåpen. Det kan fly, artilleri, missiler osv. Jeg nevner dette fordi det har gått en debatt i forbindelse med Forsvarets langtidsplan om at F-35 vil kunne utstyres med atomvåpen. Men for å kunne levere slike våpen må jo våpnene være integrert i flyet. Denne programvaren vil ikke være interessant for oss og vil heller ikke være tilgjengelig for norske piloter. Det burde være helt unødvendig å påpeke at atomvåpen i norske fly er en helt, helt uaktuell problemstilling, og det råder det full enighet om i Stortinget. Norge har tydelige og klare mål om en atomvåpenfri verden og jobber aktivt for dette målet. Flyene skal ha en base, og regjeringen har landet på Ørland som valg av hovedkampflybase. Det mener jeg er et klokt og riktig valg, som ble bekreftet ved komiteens siste besøk på basen. Jeg kjenner Ørland godt: Der er det lite sivil lufttrafikk, det er liten befolkningstetthet rundt militærbasen, og mulighetene for videre utvikling i et langsiktig perspektiv i området er gode. Dessuten er det veldig fint der! Siden Ørland i tillegg er det rimeligste alternativet, var det riktig av regjeringen å gå inn for nettopp denne løsningen. Evenes er det rette stedet å lokalisere en framskutt operasjonsbase, ut fra både støyhensyn, handlefrihet, rekkevidde og pris. Det er verdt å merke seg at Høyre ikke slutter seg til denne helhetlige løsningen, men desto mer interessant er det å følge Fremskrittspartiet i denne saken, som varsler omkamp i neste periode om Stortingets sammensetning skulle endre seg. Jeg kunne tenkt meg tilbakemelding fra Høyre på hvordan de vil forholde seg til dette kravet fra Fremskrittspartiet, som skaper stor usikkerhet. Kravet om omkamp om kampflybase fikk vi jo nettopp veldig tydelig bekreftet av talspersonen, Jan Arild Ellingsen. For meg og SV er det viktig å løfte fram en tydelig anerkjennelse av Forsvarets veteraner. Implementeringen av handlingsplanen I tjeneste for Norge, som ble lagt fram i mai i fjor, er godt i rute. For oss er erstatningsvernet for personell som gjør tjeneste i utlandet, veldig viktig. De menneskene som er villig til å sette seg selv i fare for Norge, skal så klart ha svært gode ordninger, og jeg er veldig glad for at Forsvarsdepartementet følger opp dette godt. Alt i alt er Forsvarets langtidsplan en plan vi er godt fornøyd med. Norge trenger en helhetlig og sektorovergripende forsvars- og sikkerhetspolitikk, inkludert en politikk for økt satsing på å forebygge konflikter, på å øke robustheten i sentrale samfunnsfunksjoner og redusere sårbarheten i det norske samfunnet. I utviklingen av en helhetlig politikk for økt sikkerhet og trygghet må man ta utgangspunkt i hva som skal forsvares, og ikke kortsiktige trusselvurderinger. Den tid er forhåpentligvis forbi da begreper som «FN-ledet verdensorden» ble harselert med i norsk politikk, selv om det ikke er veldig lenge siden. Tvert imot er Norge som et lite land med store naturressurser og en viktig beliggenhet helt avhengig av et verdenssamfunn der reglene følges og respekteres. Med vår geografiske beliggenhet og våre store naturressurser mener vi derfor at følgende hovedoppgaver må ligge til grunn for norsk forsvars- og sikkerhetspolitikk: å forhindre krig i vår del av verden å bidra aktivt til å bygge en rettferdig internasjonal rettsorden å bidra til nedrustning og avskaffelse av masseødeleggelsesvåpen å sikre demokratiet og handlefriheten til folkevalgte politiske myndigheter å sikre fiskeriressursene i havområdene rundt Norge å sikre produksjonen av våre olje- og gassressurser på norsk sokkel å sikre økonomisk og økologisk stabilitet i våre nærområder å sikre norskekysten som trygg transportåre å sikre samfunnets infrastruktur Jeg mener at regjeringens framlegg til plan, som vi i dag behandler og vedtar, ivaretar disse prioriteringene. Til slutt vil jeg takke saksordføreren for god ledelse og et godt samarbeid.