trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2018-03-15:
Noen av de mest spennende, lærerike og interessante oppdragene eller mulighetene jeg får som stortingsrepresentant, er å reise rundt i landet og besøke folket og ikke minst næringslivet. Det er viktig for oss politikere å lytte til næringslivet, og det er viktig å sørge for at små og store bedrifter rundt om i hele landet får gode rammevilkår, slik at vi kan bidra til både å skape arbeidsplasser og å trygge arbeidsplassene til folk flest. I den sammenheng er det viktig å huske på at alle veier inn i arbeidslivet er et gode. Følgelig har jeg lyst til å påpeke viktigheten av midlertidige ansettelser. Av alle bedrifter jeg har besøkt, og det begynner å bli ganske mange, har jeg ikke møtt på én eneste bedrift som har vært negativ til den muligheten Høyre–Fremskrittsparti–Venstre-regjeringen, med støtte fra Kristelig Folkeparti, har gitt dem til økt bruk av midlertidige ansettelser. Og alle bedriftene jeg har snakket med, har faktisk meget god erfaring med at de som begynner i en deltidsstilling eller en midlertidig stilling, etter hvert får seg en fast jobb. Alternativet hvis de ikke får en midlertidig mulighet og et bein innenfor, er nemlig ikke fast jobb, det er som regel ingen jobb i det hele tatt. Alle seriøse arbeidsgivere skal løftes opp og fram gjennom gode rammebetingelser og muligheter til å sikre eksisterende arbeidsplasser samt å kunne skape flere nye. Det krever forutsigbarhet, og det krever fleksibilitet til å håndtere variasjoner i driften. Det vil sikre lønnsomheten, og det vil igjen sikre og trygge arbeidsplassene. Det gir gode muligheter for arbeidsgiverne til å bidra til å inkludere mange av dem som i dag står utenfor. Dette er momenter som Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet og spesielt Rødt synes å ha utelatt helt i sin vurdering i sine forslag. Debatten i mediebildet den senere tid og forslagene vi i dag behandler, gir inntrykk av at nærmest enhver arbeidsgiver er kynisk og kriminell, og da særlig i bemanningsbransjen, og at alle arbeidssøkere både kan og vil få en fast jobb fra dag én. I tillegg gis det inntrykk av at hovedregelen om fast ansettelse står på spill, ved at lovverket åpner for en beskjeden adgang til innleie og midlertidige ansettelser. Men dette stemmer ikke. Ingen av påstandene er korrekte. Selvsagt skal vi bekjempe arbeidslivskriminalitet, det er vi alle enige om. Useriøse aktører og arbeidslivskriminalitet undergraver det norske arbeidslivet og norske arbeidsplasser. Arbeidslivet skal og må være trygt, fleksibelt og familievennlig for alle arbeidstakere. Nettopp derfor er kampen mot arbeidslivskriminalitet trappet opp de siste årene. Det er opprettet sju nye sentre mot arbeidslivskriminalitet, noe som allerede har gitt gode resultater. I 2016 ble 3 200 virksomheter kontrollert, dobbelt så mange som året før, og 254 kriminelle nettverk er avslørt. Og flere kontroller kommer. Det kommer til å bli en ytterligere skjerping. Det opprettes også servicesentre for utenlandske arbeidstakere som skal sikre at de får god informasjon om sine rettigheter og plikter.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2018-03-15:
Dette er en interessant debatt med en god temperatur – jeg skulle kanskje heller si høy temperatur. En skulle nesten tro at det er vanvittig mange som er midlertidige, og at dette er et enormt stort problem. Faktum er heldigvis at godt over 80 pst., ifølge arbeidskraftundersøkelsen, har fast ansettelse. Det er bra, og det er riktig. Vi vet også at antall årsverk som utføres av innleide via bemanningsbyråer, bare ligger på 1,5–2 pst. på landsbasis. Andelen midlertidig ansatte ligger på ca. 9 pst., og dette er lave tall som absolutt ikke utgjør noe stort problem, slik opposisjonen prøver å framstille det. Andre land og ikke minst offentlig sektor har vesentlig høyere tall, og enda mer interessant er det at da Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV styrte, var andelen midlertidig ansatte enda høyere enn i dag. Regjeringen har likevel igangsatt en rekke prosjekter for å se nærmere på om vi ved den beskjedne liberaliseringen vi har gjennomført når det gjelder midlertidighet, oppnår noe av det vi ønsker, nemlig å inkludere flere av dem som står utenfor. Det er alle partier i denne sal klar over at regjeringen jobber med. Likeledes har regjeringen bedt om en særskilt kartlegging av bygg- og anleggsbransjen, som har utpekt seg som en bransje som i større grad enn andre bransjer har benyttet innleie via byrå, og har på grunn av det fått mer kritikk. Disse rapportene er varslet i løpet av året, og disse bør vi avvente for å fatte kunnskapsbaserte beslutninger og vedtak som treffer riktig. Noe annet som er viktig å ha med seg i denne debatten, som så langt har vært utelatt eller i stor grad vært underkommunisert, er mulige konsekvenser av forbudet mot midlertidige ansettelser og innleie via byrå, og hva slags konsekvenser det kan få å kreve landsomfattende tariffavtaler. Mange arbeidsgivere vil miste viktig fleksibilitet, og de vil bli pålagt større risiko. Dette er svært uheldig. Det vil kunne gi negative konsekvenser ved at arbeidsgivere vil være mer forsiktige med å ansette kandidater med hull i cv-en, en broket fortid, eller som har helseutfordringer som gjør at de ikke kan stå i fulltidsarbeid. Det vil også kunne gjøre at bedrifter må takke nei til oppdrag som de ikke har grunnbemanning nok eller økonomi til å bære. I ytterste konsekvens kan det føre til at færre får fast jobb og enda verre – at bedrifter ikke får den fleksibiliteten de trenger, og pådrar seg store, nye faste kostnader som de ikke har rygg til å bære. Så går de konkurs, og det er vel ikke intensjonen til opposisjonen.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-03-15:
Det er en særdeles viktig sak som blir debattert i dag. Det handler om hvordan vi skal organisere arbeidslivet, at vi skal ha et arbeidsliv som legger til rette for at folk har og føler trygghet for arbeidet sitt, at vi skal sikre norske lønns- og arbeidsvilkår, ha fast ansettelse som hovedregel, og at vi skal ha et arbeidsliv som legger grunnlaget for et trygt familieliv. Det burde være verdier vi kunne stå samlet om. Dessverre er det ikke engang et flertall i komiteen som er villig til å stille seg bak slike formuleringer. Det er mindretallet i komiteen som har vektlagt nettopp dette, og det markerer et tydelig skille i norsk politikk. Jeg skulle ønske det var motsatt. Fra regjeringspartienes side blir det snakket om behovet for fleksibilitet i arbeidslivet. Selvsagt skal det være fleksibilitet, det legger også vi fra Senterpartiets side vekt på. Vi har også i våre forslag forslag som nettopp legger til rette for at arbeidsgivere skal ha fleksibilitet. Det er fortsatt full mulighet til å ta høyde for sesongvariasjoner – ta høyde for at en kan ansette vikarer når det er behov for det. Selvsagt skal man ha den fleksibiliteten, og vikarer har vi lang tradisjon for i Norge. Vi har utformet våre forslag i dialog med fagforeninger, men også med representanter for næringslivet som er opptatt av ryddige, ordentlige og seriøse forhold i næringene, og som er med på våre forslag. I mitt eget hjemfylke, Akershus, f.eks., ser en hvordan bemanningsbransjen har vokst til å bli en stor og dominerende bransje i seg selv. Når de største bemanningsselskapene er større enn de største entreprenørene, er det behov for å gjøre noe. Når vi har rapporter som viser at det er 40 pst. innleide innenfor byggenæringen, at ni av ti av de innleide er fra bemanningsbyråer og 85 pst. av innleien er ulovlig, er det behov for å ta grep. Våre konkrete forslag går ut på å definere faste ansettelser tydelig, fjerne den generelle adgangen til midlertidige ansettelser, redusere bruken av bemanningsselskap, skjerpe inn § 14-12 andre ledd i arbeidsmiljøloven, slik at det kun er fagforeninger med innstillingsrett som kan være med på å inngå avtaler om det, gjeninnføre kollektiv søksmålsrett og utvide Arbeidstilsynets mulighet til å innføre pålegg. Dette er helt konkrete forslag som trengs å gjennomføres nå. Det har vært nok snakk i lang tid, nå er det behov for handling. Våre forslag legger til rette for det.
Nancy P. Anti (Senterpartiet), 2018-03-15:
Debatten om bruk av bemanningsbyråer er en alvorlig og viktig sak. I dag har vi hørt veldig mye om utfordringene i byggebransjen. Jeg vil synliggjøre en annen side av noe som er helt sentralt i alle deler av samfunnet og i alle faser av livet, og stikkordet her er kommunikasjon. Med en økt andel fremmedspråklige har samfunnet vårt et stort behov for tolketjenester. Her er det noen oppsiktsvekkende tall som jeg vil at vi skal få med oss. Riksrevisjonens utredning har vist til at over 60 pst. av tolkene som ble benyttet av politi og domstoler, ikke var registrert i tolkeregister med bestått relevant utdanning. I helse- og sosialsektoren og i barnevernet er det gjennomgående trekket at tolking utøves av uerfarne tolker. Det er tolker som verken har gode språkkunnskaper eller formell, relevant utdanning. I 2012 ble 91 pst. av tolkingen på Oslo universitetssykehus, Ahus og Sunnaas utført av personer uten noen form for tolkeutdanning. En av de sentrale grunnene til at det er blitt slik, er de reglene vi har for anbudsutsettelse, og en utstrakt og økende bruk av tolkebyråer. Det er bemanningsbyråer, slik vi har snakket lenge om her i dag. På samme måte som det er et skrikende behov for lærlingplasser i byggebransjen, har vi som samfunn også bruk for en tolketjeneste der tolkene får utdannelse, faglig utvikling og styrking i fagterminologi og yrkesprofesjon. Bemanningsbyråene gjør slikt i veldig liten grad, fordi deres ansatte oftest bare er der på kort sikt. Selv når det gjelder samisk, som er et offisielt godkjent språk i Norge, er det en utstrakt bruk av pårørendetolking, det vil si bruk av andre personer enn tolker til å gjøre jobben. Jeg vil ta opp dette for å vise på hvor mange sentrale felter bemanningsbyråer er en utfordring som må tas på alvor. I det tilfellet jeg tok opp, står det om liv og helse, det står om barnas beste, rettssikkerhet og beredskap. Det er muligens en liten yrkesgruppe, men en hvor manglende kvalitetssikring kan få veldig alvorlige utfall. Når det gjelder å finne riktig katt å henge bjella på, diskuterer vi her om vi skal forby innleie fra bemanningsbyrå – i et samfunn hvor vi faktisk er på vei til å basere all tolking i offentlig sektor på slike byråer.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2018-03-15:
Unnfalne, kaller Grande oss. Jeg har lyst til å gjenta at det er beviselig at kampen mot arbeidslivskriminalitet er styrket de siste fire årene. I 2016 ble 3 200 virksomheter kontrollert, og 254 kriminelle nettverk ble avslørt. Arbeidstilsynet har blitt styrket med flere ressurser, men de har også blitt gitt muligheten til å bøtelegge bedrifter som ikke sørger for at arbeidstakerne har HMS-kort. Det er også opprettet flere servicesentre for å sikre at utenlandske arbeidstakere får god informasjon om sine rettigheter og plikter. Utviklingen på arbeidslivsmarkedet følges nå svært tett. Dette er et område som er krevende, hvor vi ser at kriminelle nettverk tilpasser seg og fornyer seg etter hvert som nye tiltak settes inn. Derfor er dette et kontinuerlig arbeid, hvor regjeringen sammen med partene i arbeidslivet rydder opp i uklart lovverk og utvikler nye reguleringer. Når ID-kort nå innføres for å hindre misbruk av ID-dokumenter, og når Folkeregisteret fornyes, er arbeidet med riktig registrering av foretak og personer i offentlige registre styrket. Fra 1. januar 2017 ble regelverket for offentlige anskaffelser strammet inn. Det stilles nå strengere krav til bestillere og leverandører. I tillegg har det blitt innført krav om at alle bedrifter som er relevante for det, skal ha lærlinger, altså én lærling per oppdrag de gjør for staten. For å unngå at utenlandske kriminelle slipper unna, blir det nå et tettere samarbeid over grensene. Arbeidstilsynet har bl.a. inngått samarbeid med tilsvarende tilsyn i en rekke land, deriblant Latvia, Bulgaria og Polen. Regjeringens strategi mot arbeidslivskriminalitet ble framlagt høsten 2015, og den revideres hvert halvår sammen med partene. Statsministeren har tatt initiativ overfor EU, der hun inviterer til felles kamp mot kriminalitet i arbeidslivet. EU selv har lansert 20 prinsipper for ny arbeidslivspolitikk i sin sosiale pilar. Vi er klar over at det fort kan høres ut som selvskryt når vi ramser opp alt som har blitt gjort. Poenget er at den som påstår at regjeringen ikke tar arbeidslivskriminalitet på alvor, tar veldig feil. Jeg vil våge å påstå at mer har skjedd de fire årene vi har sittet med makten, enn i perioden før det. Men det betyr ikke at jobben er gjort. Vi skal rydde opp, vi skal rykke teppet bort under det fotfestet som organisert kriminalitet har fått i arbeidsmarkedet i Norge – men opposisjonens forslag er ikke riktig medisin.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-03-15:
President! Jeg skulle stemt for.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2018-06-06:
Eg har gleda av å fremje eit forslag på vegner av Olaug V. Bollestad, Kjell Ingolf Ropstad og meg sjølv om dei ideelle aktørane sine historiske pensjonsutgifter.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-06:
Dette er andre gang vi behandler pakkereiser denne sesjonen. Derfor vil jeg vise til behandlingen av Innst. 126 S for 2017–2018 til Prop. 29 S for 2017–2018, om samtykke til godkjenning av pakkereisedirektivet. Saken vi behandler i dag, skal følge opp Stortingets enstemmige vedtak om å innføre pakkereisedirektivet. Komiteen anerkjenner behovet for en oppdatering av regelverket som regulerer pakkereiser, da måten slike reiser organiseres og formidles på, har endret seg mye siden gjeldende regelverk ble laget. Lovproposisjonen følger opp pakkereisedirektivet som skal fjerne uklarheter sammenliknet med tidligere pakkereisedirektiv. Det er et mål at forbrukerbeskyttelsen skal økes, samtidig som arrangørenes og formidlernes konkurranseevne skal ivaretas. Direktivet og lovproposisjonen viderefører i stor grad gjeldende rett, men bl.a. Forbrukerrådet mener at direktivet på enkelte punkter vil virke innskrenkende på den reisendes rettigheter sammenliknet med gjeldende lov. Direktivet er totalharmonisert, som det heter. Derfor har Norge i denne lovproposisjonen begrensede muligheter til å innføre eller opprettholde regler som avviker fra direktivet. Men komiteen var likevel i Innst. 126 S opptatt av at regjeringen ved utarbeidelsen av den foreliggende lovproposisjonen skulle bruke mulighetene som finnes for å sikre at ikke forbrukerrettigheter går tapt ved gjennomføringen av det nye direktivet. Komiteen var enstemmig i sin merknad om at «regjeringen i utarbeidelsen av en lovproposisjon med forslag til ny lov om pakkereiser og reisegaranti bruker mulighetene som finnes for å sikre at forbrukerrettigheter ikke går tapt ved gjennomføring av det nye direktivet. Komiteen vil vise til Forbrukerrådets nevnte høringssvar der de påpeker at direktivet på enkelte områder vil virke innskrenkende på den reisendes rettigheter sammenlignet med gjeldende pakkereiselov. Etter Forbrukerrådets syn vil det være uheldig dersom forbrukervernet vil måtte vike for et direktiv som ikke stiller samme krav til forbrukerbeskyttelse. Komiteen er enig i dette.» Forbrukerrådet peker i sitt skriftlige innspill til komiteen i forbindelse med behandlingen av lovproposisjonen på tre punkter i det nye lovforslaget hvor de mener at norske pakkereisende får et dels dårligere vern enn det som er tilfellet i dag. Det gjelder regler for erstatning ved forsinkede flyreiser, forholdet til transportrettslig lovgivning, reisegaranti for transportdelen av en pakkereise, såkalt seat-only, og valgfritt gjennomføringsansvar for formidleren. På spørsmål fra komiteen har statsråden svart hvordan regjeringen har fulgt opp den enstemmige merknaden fra komiteen om å bruke handlingsrommet til beste for forbrukernes rettigheter. For å nevne kort til slutt hva SV som parti mener i saken: Vi er ikke tilfreds med enkelte av disse punktene og har derfor blitt med på to forslag som vil styrke forbrukernes rettigheter. Jeg tar opp disse forslagene.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-06:
Dagen i dag er en veldig viktig dag for kampen for unges frihet til både å være seg selv og å like seg selv for den de er – en viktig dag i kampen mot kroppspress og mot snevre idealer for hva som er vakkert og ikke vakkert, idealer som skader unges psykiske helse. Tidligere i vår lanserte Press, Redd Barnas ungdomsorganisasjon, en ny undersøkelse der over 2 000 ungdommer var spurt. Det kom fram at 68 pst. av jentene og 52 pst. av guttene ønsket å endre på eget utseende. 43 pst. kjenner på kroppspress i sin egen hverdag. Det vokser opp en hel generasjon som hater sin egen kropp. Spiseforstyrrelser er den tredje vanligste dødsårsaken blant unge jenter. Norsk ungdom melder at de blir fryst ut av vennegjengen dersom de ikke har «fillers» i leppa. Reklamebransjen og skjønnhetsindustrien tjener milliarder på ungdoms dårlige selvbilde. Overalt hvor ungdom går, blir de bombardert med reklame for et uoppnåelig skjønnhetsideal. Masse reklame i offentlige rom, på tv og ikke minst målrettet reklame på sosiale medier viser modeller som er photoshoppet til det ugjenkjennelige, og reklame for plastisk kirurgi. Ja, sjansene er store for at akkurat nå er det en usikker ung jente som sveiper seg igjennom Tinder, og mellom de potensielle matchene dukker det opp en reklame for å operere inn silikon i brystene. Så langt har det gått. Allerede i 2014 viste en SIFO-rapport kalt «Retusjert reklame og kroppspress» at det er en sammenheng mellom reklame, kroppspress og psykisk helse. Siden den gang har reklametrykket bare blitt større. Derfor er det så gledelig at vi i dag endelig gjør noe med det, og det er opposisjonen som gjør det. Ungdomsorganisasjoner på tvers av det politiske spektret har sneket seg ut om natten og klistret opp merking av retusjert reklame i åtte år. Jeg var selv på stiftelsesmøtet for Ungdom mot retusjert reklame i 2010, og det vekket mitt engasjement. I dag kan vi endelig innkassere seieren. Etter at flere byer har gått foran, skal nå Stortinget vedta at i hele landet skal retusjert reklame merkes – slik at ungdom minnes på at skjønnhetsidealene vi utsettes for, ikke er realistiske. I tillegg får vi gjennomslag for at regjeringen skal utrede innstramming i reguleringen av kommersiell markedsføring av kosmetisk kirurgi. Det er et viktig skritt i riktig retning for å få bukt med noe av den verste reklamen som ungdom utsettes for. Vi får også gjennomslag for at loven skal styrkes, at tilsynet skal styrkes, og at tiltak mot kroppspress skal inkluderes i opptrappingsplanen for unges psykiske helse. Jeg vil rette en stor takk til alle aktivistene som har stått på og kjempet for dette i så mange år, til organisasjonene som har satt det på dagsordenen – til alle som har kjempet for ungdoms frihet til å være seg selv og til å like seg selv. Dette er en viktig milepæl, men kampen fortsetter. Med det tar jeg opp SVs forslag i saken.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-06:
I dette representantforslaget tar SV til orde for å forby kommersiell markedsføring av kosmetiske inngrep, fordi det bidrar til kroppspress og dårlig psykisk helse blant unge. Fra høyrepartiene har vi blitt møtt med motargumenter om at dette ikke vil la seg gjennomføre på grunn av EØS-regelverket. Men EØS-regelverket har jo åpnet for at Norge skal kunne forby reklame for både alkohol og tobakk. Begrunnelsen for det er skaden denne reklamen påfører. Hvorfor kan ikke da det samme argumentet brukes når det gjelder kroppspress, når den tredje vanligste dødsårsaken blant unge jenter i Europa er spiseforstyrrelser? Mener statsråden at kroppspress ikke er alvorlig nok til at vi bør regulere kommersiell markedsføring av kosmetiske inngrep på samme måte som vi regulerer tobakks- og alkoholreklame?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-06:
Hvis vi skal følge det prinsipielle argumentet fra høyresiden i dette spørsmålet, kan man like gjerne fjerne forbudet mot reklame for tobakk og alkohol – men la det ligge. En annen ting vi har fått flertall for, og som hele komiteen står sammen om, er at regjeringen skal inkludere tiltak mot kroppspress i den kommende opptrappingsplanen for unges psykiske helse. Derfor lurer jeg på hva slags tiltak statsråden ser for seg kan være blant de viktigste når den kommer til høsten.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-06:
Først vil jeg bare meddele at vi trekker vårt forslag, forslag nr. 8, fordi det er ivaretatt i bl.a. forslag nr. 1. Dette forslaget dreier seg altså om de ulike formene for handlingsplan. Så kunne jeg nå ha holdt et innlegg om en ansvarsfordeling hvor opposisjonen fremmer tiltak på Stortinget, mens regjeringen holder rundebordskonferanser. Men i stedet vil jeg heller gi skryt til statsråden for at hun har flagget denne saken høyt, både i likestillingspolitisk redegjørelse og andre steder. Det setter vi i SV veldig stor pris på. Jeg nevnte i stad at jeg i 2010 var med på å stifte nettverket Ungdom mot retusjert reklame. Men dette er en kamp som går enda lenger tilbake enn det. Jeg vet at Sosialistisk Ungdom på 1990-tallet hadde en kampanje under tittelen Det blir ikke revolusjon så lenge jenter bare teller kalorier, som bl.a. Inga Marte Thorkildsen var med på. Så dette er en sak vi har løftet og vært opptatt av lenge, og derfor er vi veldig glad for at dette også er blitt en stor sak på dagsordenen nå. Der mener jeg vi skal takke alle som bidrar til det. Så til spørsmålet om regulering: Nå er det sånn at ungdom selv peker på reklamebransjen, skjønnhetsindustrien, som en av de aller viktigste årsakene til kroppspress, bl.a. i undersøkelsen som Press leverte tidligere i vår. Vi i SV tar ungdom på alvor, vi vil utkvittere deres bekymring, og ikke minst tar vi tak i årsakene til kroppspress. Jeg er helt enig i at forebygging er viktig, men den aller tidligste fasen i forebygging er jo å ta tak i årsakene. Og når reklamebransjen pekes ut som en av de aller viktigste årsakene, er det god forebyggende politikk å gjennomføre reguleringer av hva slags markedsføring vi tillater i dette landet. Videre til det prinsipielle: Som jeg også nevnte i replikkordskiftet, er det sånn i dette landet at vi godtar regulering når reklame skader mennesker. Det er derfor vi har lovgivning i dette landet. Jeg tror de aller fleste i denne salen er helt enige om at det er en god idé med forbud mot reklame for tobakk og alkohol. Da skjønner jeg ikke hvorfor man ikke kan følge det samme prinsippet og også stå for en strengere regulering når det gjelder reklame som ødelegger unges psykiske helse, for både kroppslig og psykisk helse er viktig. Da må man tenke på begge deler. I all hovedsak er jeg veldig glad for det vi får flertall for i dag. Vi har også fremmet forslag om en handlingsplan som nettopp ivaretar alle de andre tiltakene som ikke handler om forbud.
Tage Pettersen (Høyre), 2018-06-06:
Høyre og regjeringspartiene viser til at gjennomføringen av pakkereisedirektivet av 2015 bidrar til et høyere forbrukervern enn i dag. Formålet er å heve nivået på forbrukerbeskyttelsen innen EØS-området og fjerne forskjeller i landenes regler som hindrer handel over landegrensene. Vi har merket oss at Forbruker Europa stilte seg positiv til departementets lovforslag i en artikkel i E24 i mars i år. Den nye loven stiller større krav til den næringsdrivendes opplysningsplikt, og kostnader det ikke er opplyst om på forhånd, er ikke forbrukerne forpliktet til å betale. Videre tydeliggjøres arrangørenes ansvar for korrekt gjennomføring av pakkereisen, og det stilles krav til skriftlig bekreftelse av tilbud og aksept ved telefonsalg av pakkereiser. Vi har selvsagt også fått med oss at Forbrukertilsynet frykter dårligere forbrukervern på to områder. Vi deler ikke denne bekymringen og mener en ny lov om pakkereiser gir forbrukerne høyere forbrukervern samlet sett, sammenlignet med i dag. Fra Høyres side støtter vi lovforslagets punkt om at reisegaranti for transportdelen av en pakkereise ikke videreføres i ny pakkereiselov. Vi mener forslaget, i tillegg til å være godt begrunnet, viser evne til å ta inn utviklingen i et reisemarked i stor endring. I et reisemarked der flere og flere velger å sette sammen sine reiser på egen hånd, bl.a. ved bruk av rutefly, vil reglene stille de tradisjonelle pakkereiseoperatørene dårligere i direkte konkurranse med de tradisjonelle flyselskapene. Transportdelen av en pakkereise kan både som produkt og rent prismessig sammenlignes med en vanlig flybillett. Da blir det lite logisk at en slik reise skal være underlagt et krav om reisegaranti, når andre passasjerer på det samme flyet som kun har flybillett, ikke har en tilsvarende beskyttelse. Spørsmålet om hvorvidt den reisende skal være beskyttet av bestemmelsene i pakkereiseloven, bør avgjøres av hvilket reiseprodukt passasjeren faktisk kjøper, ikke av hva slags tjenester reiseselskapene tradisjonelt har solgt til sine reisende. I denne sammenheng er det også grunn til å merke seg at man i Sverige har hatt en tilsvarende regel som her hjemme, som man nå opphever for å sikre enklere og mer like regler uten kompliserende nasjonale særregler. Det andre området handler om at regjeringen foreslår at man ikke benytter seg av direktivets adgang til å innføre angrerett på pakkereiser kjøpt utenfor faste forretningslokaler. Vi støtter også dette forslaget og mener det er velbegrunnet. Det er også verdt å merke seg at en tilsvarende regel heller ikke er foreslått i våre naboland ved implementeringen av direktivet.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-06-06:
Som saksordføreren sa, var det en enstemmig komité som tidligere, i Innst. 126 S for 2017–2018, mente at det var viktig å benytte det handlingsrommet som faktisk finnes i det direktivet vi behandler i dag, for å sikre at norske forbrukerrettigheter ikke blir svekket i utarbeidelsen av ny pakkereiselov. Høringsinstansene har i behandlingen av proposisjonen hatt ulike tilnærminger til dette på noen områder. Vi i Senterpartiet har merket oss innvendingene som er kommet både fra bransjen og fra forbrukersiden, og mener at det er viktig å få til en så balansert lov som mulig, som tar hensyn til både reisenæringen og forbrukerne. Der direktivet åpner for unntak, bør særregler som er i forbrukerens favør, videreføres. Det er viktig at loven har et vern mot situasjoner som kan oppstå i forkant av reisen, på reisen eller ved reisens slutt, og som ikke er selvforskyldt. Senterpartiet er glad for at et stortingsflertall støtter Senterpartiets forslag om å innføre en angrerett i den nye pakkereiseloven. Hvorfor er det viktig? Jo, for selv om regelen om avbestilling gir den reisende muligheter for å si seg løst fra avtalen, vil det medføre et gebyr for den reisende. Hensikten med angreretten er at den som har inngått en avtale utenom fast utsalgssted, ikke nødvendigvis har fått tid til å tenke seg godt om før avtalen er inngått, og derfor bør kunne si opp avtalen innenfor en angrefrist. Salget av pakkereiser utenfor faste forretningslokaler retter seg ofte mot sårbare grupper av forbrukere, f.eks. eldre som inviteres til å delta på ulike arrangementer, og temakvelder hvor salg av pakkereiser er et underliggende tema. Ulemper ved reisen kan i slike settinger bli underkommunisert, og folk kan gjøre impulskjøp som man senere angrer på. Etter Senterpartiets syn bør derfor angreretten inn i den nye pakkereiseloven. Senterpartiet er videre fornøyd med at vi får med et flertall på å videreføre reisegarantien for transportdelen av pakkereisen, også kalt seat-only. Dagens ordning med reisegaranti for transportdelen av en pakkereise fungerer godt og er i forbrukerens favør. Selv departementet foreslo i høringsnotatet å videreføre reisegarantien for transportdelen for ikke å svekke forbrukerbeskyttelsen, men dessverre frafalt departementet forslaget etter høringsrunden. Vi i Senterpartiet mener altså at ordningen bør videreføres, og vi velger å lytte til dem som representerer forbrukerne her. Det er viktig at forbrukerrettighetene ikke går tapt som følge av nye endringer i pakkereiseloven. Vi deler Forbrukerombudets vurderinger og er enig i at det må være et vern i loven også for reisende som kun kjøper sete på charterreiser – at de også omfattes av reisegarantien dersom f.eks. konkurs skulle inntreffe.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-06-06:
Senterpartiet er jo enig med regjeringen når det gjelder kontantstøtten, og vi er enig med ministeren i at dette er en seier for familiene og barna. Men det er også en seier for likestillingen. Jeg synes det er bra at regjeringen og ministeren har endret mening i disse spørsmålene nylig. Men når det kommer til denne lite likestillingsvennlige ordningen om at fedre ikke kan få foreldrekvote på egne premisser, altså at de er avhengige av mors situasjon, har ikke regjeringen endret seg i det siste – det vil si ministeren har endret mening, for tidligere mente hun det samme som Senterpartiet i den saken. Jeg synes det er fint at vi i dag innrømmer at vi ser verdien av å endre mening. Men jeg lurer på om ministeren kunne fortelle meg hvorfor hun nå står på det standpunktet at det ikke er diskriminerende nok – med tanke på ESAs kritikk av oss – at vi ikke har selvstendig uttaksrett for far. Jeg forstår ikke at ikke en likestillingsminister kjemper for det.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-06-06:
Senterpartiet er beredt til å ta den kostnaden, men vi forstår at det er en kjempehøy sum. Samtlige partier har snakket om hvor viktig dette er, hvordan vi skal gjøre det, og om vi skal ha en opptrapping. Det må vi jo se på. Men det jeg er interessert i å få vite, er om ministeren er helt konsekvent når det gjelder dette, eller om hun har lyst til å begynne å jobbe med denne problemstillingen og skaffe til veie penger?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-06-06:
Jeg skal ikke dra det ut, men jeg har et behov for å presisere når jeg på sett og vis blir forsøkt latterliggjort når det gjelder våre 10 mill. kr i revidert, at de er basert på svaret fra departementet om hva det ville koste å innføre selvstendig uttaksrett for far fra 1. juli 2018. Det ville gi liten effekt i budsjettet. Vi tok en sum og la den inn. Det er der det kommer inn. Det handler ikke om å sette 10 mill. kr opp mot 800 mill. kr, som det anslagsvis vil koste et helt år. Dette baserer seg på tall som ministeren selv har skrevet under på.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-06-06:
Med rette har mye av diskusjonen handlet om bloggerne og influencernes påvirkning på kroppspresset. Jeg vil rette oppmerksomheten mot en annen gruppe aktører som jeg synes det er litt interessant å ta tak i. Hadde det ikke vært for media, hadde det ikke vært for realityserier, hadde en del av disse bloggerne ikke fått en slik eksponering. Mange av de mest populære å følge i sosiale medier er mennesker som blir eksponert via media. Nå er det blitt slik at i realityserier – i hvert fall i noen av de mest populære for ungdom – hører det til unntakene at jenter f.eks. ikke er kosmetisk operert. Jeg tenker at vi også må se på dette, og jeg lurer på om ministeren deler min holdning til det – om hun kanskje kunne tenke seg å diskutere dette videre med kulturministeren.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2018-06-06:
Senterpartiets holdning er også at det ikke bare er regler og forbud som gjør et samfunn bedre. Når det gjelder media, har de redaksjonell frihet, og det er ikke så lett verken å bruke Forbrukertilsynet eller å sjekke ut regler der. Det handler litt om bevisstgjøring av media selv og holdningsendringer også der. Jeg vet at man på sett og vis tjener mer penger desto mer freakshow det er med både kosmetiske operasjoner og annet når det gjelder «castene» i diverse realityserier. Jeg vet ikke hvorvidt det blir tatt godt imot å snakke mye med media om dette, men det håper jeg. Og jeg håper ministeren vil være progressiv også når det gjelder å diskutere medias holdninger, særlig i den kommersielle bransjen.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Jeg er glad for at en samlet komité støtter regjeringens forslag til en ny pakkereiselov. Dette er gledelig nytt for alle reisende. Jeg ønsker å knytte noen kommentarer til forslagene som er fremmet fra mindretallet. Pakkereisedirektivet åpner for angrerett når pakkereisen kjøpes utenom faste forretningslokaler. Det skyldes at et par land i EU har hatt problemer med sårbare forbrukere som på salgsmøte har inngått pakkereiseavtaler de ikke har overskuet omfanget av. Så vidt jeg kjenner til, har vi ikke sett noen dokumentasjon, rapporter eller klagestatistikk i noen form som tilsier at det har vært eller er et problem i Norge. Også uten angrerett kan den reisende allerede i dag si opp pakkereiseavtalen ved å benytte reglene om avbestilling mot gebyr. Dersom den næringsdrivende bruker metoder som strider mot markedsføringsloven, for å selge sine pakkereiser, kan Forbrukertilsynet uansett gripe inn og ilegge næringsdrivende sanksjoner. Det er grunnen til at jeg ikke har åpnet for angrerett ved kjøp av pakkereiser utenom faste forretningslokaler når forslaget er lagt frem for Stortinget. Komiteens mindretall foreslår også at gjeldende ordning med reisegaranti for transportdelen av pakkereisen videreføres. Reisegaranti for transportdelen av en pakkereise var i sin tid begrunnet med at det var urimelig om den som kunne kjøpe transporten med et charterfly og ikke hele pakkereisen, ikke kunne nyte godt av den samme garantien som de andre passasjerene som reiste med samme fly. Men markedet har endret seg, og derfor mener vi at kravet om reisegaranti for transportdelen av pakkereisen innebærer konkurranseulempe for pakkereisearrangøren, idet verken flyselskaper eller utenlandske pakkereisearrangører må stille reisegaranti når passasjeren bare kjøper en flybillett. I Norge har vi et generelt høyt forbrukervern også når det gjelder pakkereiser. Regjeringen mener at systemet med reisegaranti fungerer godt, og ved gjennomføring av pakkereisedirektivet av 2015 får norske forbrukere samlet sett et større forbrukervern enn i dag. Formålet med dette direktivet er å heve nivået på forbrukerbeskyttelsen innen EØS-området og fjerne forskjeller i landenes regler som hindrer handel over landegrensene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Regjeringen har foreslått en tredeling av foreldrepermisjonen. Jeg er stolt over dette forslaget og av at det kommer fra en Høyre–Fremskrittsparti–Venstre-regjering. Jeg er veldig glad for at Stortinget i dag vedtar den mest offensive og likestilte foreldrepengeordningen Norge noen gang har hatt. Så har jeg lyst til å si at det som gjør meg mest glad, er – i motsetning til noen her, som sier at det først og fremst er en seier for likestillingen – at dette er en seier for familiene og for barna, som får være hjemme sitt første leveår med både mor og far og skape sterke tilknytningsbånd til begge sine foreldre. Foreldrepermisjonsordningen handler om omsorgen for våre aller minste. Vi ser også at det betyr mye for et mer likestilt familieliv og arbeidsliv. Jeg trodde jo for åtte år siden at Norge var et så likestilt land at generasjonen av fedre og dagens foreldre var så opptatt av delt foreldreskap at kvoten var overflødig. Så så vi med en reduksjon av kvoten fra 14 til 10 uker at kvoten hang helt eksakt sammen med antall uker far tar ut. Jeg vet ikke om det at far da tok mindre foreldrepermisjon, færre antall uker, skyldtes at det var vanskelig å gå og be om flere uker pappaperm hos arbeidsgiveren, og at det var der det stoppet, eller om det var hjemme hos ens egen partner at det stoppet. Jeg vet ikke hva det skyldtes, men det er åpenbart fortsatt et behov for en fedrekvote som gjør at fedre overfor arbeidsgiveren har denne rettigheten, og at rettigheten til disse ukene hjemme sammen med barnet ikke skal være karrierehemmende på noen slags måte. Det er viktig. Det er også viktig overfor ens egen partner, samboer, mamma til barnet, å vise at man ønsker å være hjemme, ikke ved bare å bruke hele kvoten, men også den valgfrie kvoten. Den siste delen som foreldrene kan disponere seg imellom, er ikke mammas kvote, det er like mye fars kvote. Jeg er glad for at vi, fordi vi så at uttaket av kvoten til far, antall uker, gikk ned, gjeninnfører en foreldrepermisjonsordning som sikrer barnet tilknytning til og samvær med begge foreldrene i løpet av dets første leveår. Jeg tror dette vil føre til at mange flere fedre tar ut hele kvoten sin, at mange fedre også viser hvor mye det betyr for familien og for forholdet til barnet at de tilbringer mye av det første leveåret til barnet hjemme, og at flere fedre derfor også etter hvert vil ta i bruk mye av den valgfrie delen. Jeg er glad for at Stortinget i dag også vedtar at tvillingforeldre skal få fire måneder ekstra stønadsdager, og at foreldre som får tre eller flere barn, får doblet stønadsperiode. Det er viktig og riktig at vi gir flerlingforeldre en raus utvidelse i en utfordrende livsperiode. Dette er vedtak som vil være med og styrke familienes mulighet til å ta godt vare på barna sine det første leveåret.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Forklaringen på det er at i motsetning til Arbeiderpartiet, som ideologisk og prinsipielt mener at det er en politisk oppgave å gå inn og detaljstyre i størst mulig grad hvordan familiene lever livet sitt, er Høyre for valgfrihet. Vi har tro på at det er mor og far som best er i stand til å ta valgene for sin familie, og for hva som passer deres barn best. Vi er opptatt av å få flere kvinner ut i arbeid. På integreringsfeltet er en av våre viktigste oppgaver – ikke minst for meg som likestillingsminister – å få flere innvandrermammaer ut i arbeid. Derfor reformerer vi nå introduksjonsprogrammet. Vi er opptatt av at flere skal lære seg norsk språk. Vi er opptatt av at Nav spesielt følger opp innvandrerforeldrene, og ikke minst innvandrermammaene, for det har også mye å si for å redusere barnefattigdommen, noe regjeringen er veldig opptatt av.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Jeg er opptatt av hva som er best for barna og for familiene. Selv legger jeg ikke så mye prestisje i hva jeg som leder av Høyres Kvinneforum foreslo for åtte år siden. Når jeg får meg forelagt tall om at en redusert pappakvote fører til at færre fedre er hjemme med barna sine, er det selvsagt min oppgave som stortingspolitiker da, og som statsråd nå, å endre standpunkt ut fra det å få flere fedre hjem for å være sammen med barna sine. Det er hensynet til gode familieliv, at barna skal ha gode oppvekstvilkår, som er det viktigste for meg. Derfor er jeg veldig glad for at Jeløya-plattformen er så tydelig på at vi er opptatt av at flere fedre skal ha muligheten til å være hjemme med barna sine. Derfor foreslår vi denne tredelingen, og derfor er jeg stolt av det vedtaket som Stortinget nå gjør.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Det er veldig fascinerende å høre representanter for Senterpartiet stå på Stortingets talerstol og foreslå at vi skal endre uttaksretten for far og hevde at nå må vi gå fra tomme ord til handling. Vi politikere viser handling gjennom de prioriteringene vi gjør i statsbudsjettet. Hva har Senterpartiet gjort? Senterpartiet har foreslått 10 mill. kr til ordningen med endret uttaksrett for far. Ordningen koster 800 mill. kr, så det Senterpartiet foreslår i dag, er en uttaksrett for fedre som vil vare knapt en uke. Det viser realitetene i Senterpartiets politikk. Det man foreslår, må man også vise gjennom dekning i budsjettene. Jeg tror heller vi skal se på denne kritikken fra ESA – den gjelder likestillingsperspektivet,(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen)(presidenten avbryter) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen) (presidenten avbryter)
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Jeg er beredt til å jobbe med dette. Og når også SV fra talerstolen uttaler at de ønsker å se på ordningen, synes jeg det er en fin utfordring. Ønsket partiene har om at dette skal ordne seg, gjør at vi bør snakke sammen. Men jeg må si jeg blir overrasket over at Senterpartiet nå på talerstolen forskutterer høstens statsbudsjett og står her og lover at disse 6 000 fedrene skal få 800 mill. kr til full uttaksrett. Når Senterpartiet sier at de er beredt til å ta denne kostnaden, betyr det at vi kan forvente oss at det kommer 800 mill. kr til dette fra Senterpartiet i høstens budsjett. Det var en god nyhet, sikkert, for mange av de fedrene som er opptatt av dette. Jeg er mer opptatt av hvordan vi skal få til reelle endringer. Jeg ser at det er urettferdig for noen, men at det også er en stor kostnad. Det handler om prioritering innenfor vårt felt. Derfor er jeg beredt til å …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
I likhet med Kristelig Folkeparti er denne regjeringen opptatt av å sikre valgfriheten til familiene. Vi vet at barn er forskjellige. Det er ulike behov i familiene, og derfor er det også viktig at familiene får fleksibilitet. Jeg er veldig fornøyd med at vi nå har gått så langt at vi i Jeløya-plattformen foreslår en tredeling. Det er regjeringens politikk. Jeg er redd for at en todeling vil redusere fleksibiliteten familien bør ha muligheten til å benytte. Jeg vil selvsagt også følge nøye med på hvordan ordningen slår ut for f.eks. selvstendig næringsdrivende og andre, slik at vi får en ordning som er til beste for barna, men som også fungerer bra for begge foreldrene, slik at man fortsatt kan ha en god balanse mellom et godt familieliv og et godt arbeidsliv.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Dette er en litt merkelig debatt. Når vi nå er ved en så stor merkedag for norske barn, norske familier og norsk likestillingspolitikk, bruker Arbeiderpartiet tiden på å snakke om snøen som falt i fjor, snakke om hva kvinnepolitisk leder i Høyre foreslo for åtte år siden, og snakke om det som Høyre før har ment, i stedet for å være opptatt av fremtiden. Arbeiderpartiet fremstår som fortvilt over å ha mistet grepet om familiepolitikken og likestillingspolitikken og bruker da i sin fortvilelse tiden sin på denne talerstolen til å prøve å skrive inn en historie om at det uansett er Arbeiderpartiet som skal ta æren, det er Arbeiderpartiet som skal gå foran i alt som handler om likestilling og familiepolitikk i dette landet. Slik er det ikke. Nå er det faktisk en Høyre–Fremskrittspartiet–Venstre-regjering som legger frem den mest likestilte, en historisk, foreldrepermisjonsordning i Stortinget, og det er denne regjeringen som får flertall for det. Jeg er glad for at Venstre kom inn i regjering. Jeg er glad for den formuleringen som Venstre fikk igjennom, og for at vi har jobbet så effektivt at fra erklæringen ble lagt frem i januar, klarer vi å innføre en ny ordning som vil virke for alle barn født etter 1. juli. Dette er en regjering som viser gjennomføringskraft, som er opptatt av å ta samfunnet fremover, som mener at et likestilt og godt familieliv også er en veldig viktig verdi for oss som samfunn. Det at alle foreldre skal kunne kombinere et arbeidsliv med å ta vare på barna sine, er viktig. Så håper jeg at dette vil ha betydning for en holdningsendring og også en kulturendring hos arbeidsgivere, der fedre skal kunne gå hjem for å hente i barnehagen, der fedre skal kunne ta ut ikke bare fedrekvoten, men også hele den valgfrie kvoten, for den del, om det passer det enkelte barn og denne familien best. Nå har vi gjort mye med regulering. Vi har gjort mye med loven, men fortsatt handler det om holdninger. Det handler om å endre strukturer og å endre kulturer hvis vi skal komme dit at mor og far, kvinner og menn er fullt ut likestilt i Norge.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Barn har rett til vern av sin egentlige identitet og eventuelt sitt statsborgerskap. Myndighetene kan i dag ikke be om DNA-test ved erklæring av farskap, og dette kan være et problem i land der det ikke er mulig å få fødselsattest eller ID-dokumenter, eller i land der slike dokumenter heller ikke er helt til å stole på. Manglende mulighet til å be om DNA-test når det er ID-tvil, kan f.eks. gi risiko for menneskehandel. Jeg har ikke veldig mye å tilføre til det som saksordføreren nettopp orienterte om. Jeg er veldig glad for at komiteen enstemmig støtter forslaget, og for at vi har fått til en rask behandling av denne saken. Bakgrunnen for at regjeringen la frem dette forslaget, er bl.a. at våre utenriksstasjoner har meldt om bekymring for at det i enkelte tilfeller kan bli erklært farskap på feil grunnlag for å få norsk statsborgerskap. Dersom mannen er norsk statsborger, blir barnet også automatisk norsk statsborger og får pass og varig opphold. Flere departementer har ansvar. Derfor har vi samarbeidet om saken som vi har fremlagt for Stortinget. Denne saken har også fått bred oppslutning fra høringsinstansene, og jeg er glad for at Stortinget i dag fatter en beslutning i saken som nå gjør at det ikke lenger skal være tvil om erklæringen av farskap for barn født i utlandet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Jeg er fornøyd med at vi har en regjering som ønsker å skape endring, og som har tro på at de endringene skjer best gjennom samarbeid med aktørene, feltet og bransjene. Det enkleste på dette feltet har for Arbeiderpartiet hele veien vært å foreslå forbud, reguleringer og sensur, men det tar oss ikke videre. Derfor er det bra at man for første gang nå har satt seg ned sammen med bloggere, påvirkere, bransje og sosiale medieaktører for å diskutere hva det er som fungerer – sammen med offentlige myndigheter, sammen med tilsyn. Fremfor å love en eksakt dato for når vi skal legge frem våre forslag, kan jeg love at i motsetning til det Arbeiderpartiet noen gang har foretatt seg overfor denne bransjen, skal vi, sammen med aktørene, fremme forslag som gjør at vi kan bedre hverdagen til barn og unge, slik at de ikke må leve med det kroppspresset de utsettes for i dag(presidenten klubber)(presidenten klubber) etisk ansvar enn det de har gjort. (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Det er jeg allerede i gang med. Jeg har diskutert dette mye med kulturministeren, og det er derfor også et av hennes tilsyn, nemlig Medietilsynet, nå skal sette seg sammen med meg, folkehelseministeren og Forbrukertilsynet, som utfører tilsyn knyttet til brudd på markedsføringsloven. Vi er veldig godt i gang, og jeg gleder meg til å se på hvordan vi kan følge opp alle forslagene vi har fått fra bransjen og fra aktørene, og som de – som lever ute i denne sfæren – tror virker. Det er vi opptatt av. Vi har samme mål, og så har vi, som partier på Stortinget, litt ulik tilnærming. Vi tror ikke at forbud og sensur er det eneste svaret på alt som er vanskelig og utfordrende i dette samfunnet. Det som er viktig for oss nå, er at vi snakker om dette, at vi snakker med ungdommene våre, og at vi styrker seksualundervisningen i skolen, slik at en kropp som er normal, blir akseptert.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Denne regjeringen er opptatt av ytringsfriheten. Innholdet som publiseres på de ulike plattformene, beskyttes også av ytringsfriheten i stor grad. Samtidig har vi en markedsføringslov, som jeg nevnte, som er veldig lett å omgå fordi man deler personlige skildringer. Når det gjelder medieaktørenes ansvar for dette, er jeg helt sikker på at kulturministeren – som også er veldig engasjert i dette – er opptatt av å snakke om dette med de ulike aktørene. Jeg er mest opptatt av det jeg kan få gjort på mitt felt – både som forbrukerminister og som minister for barn og unge i dette landet – og det er hvordan vi kan rette bransjen inn mot det å ta et større etisk ansvar for de historiene de påvirker barn og unge med.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-06-06:
Jeg er av den oppfatning at kroppspress kan være alvorlig, for det fører i mange tilfeller til depressive reaksjoner hos barn og unge. Det er også forskning som forteller oss at det har en sammenheng med psykiske lidelser. Jeg blir bekymret når jeg ser på selvmordsstatistikken. Jeg blir bekymret over at gutter topper den statistikken. Det er behov for å løfte frem utfordringene og problemene som gutter sliter med, ikke minst ved å gjøre helsesøstre eller helsesykepleiere, som det kan komme til å hete, mer tilgjengelig for gutter ved at flere menn jobber som det. Igjen: Jeg er av den oppfatning at det ikke er kun forbud og reguleringer som vil avhjelpe dette problemet. Dette handler like mye om å jobbe med andre tiltak.