Siri A. Meling (Høyre), 2012-11-30:
Vannkraften er en stor del av det som utgjør energinasjonen Norge. Den er viktig for oss i dag og vil være viktig fremover – ikke minst i forhold til klimahensyn, da dette er en ren energiproduksjon. Høyre er opptatt av å videreutvikle vannkraften også fremover, både gjennom nyutbygginger og gjennom oppgradering av eksisterende anlegg. I dag finnes det mye teknologi som gjør at en kan oppgradere eksisterende anlegg, både for å ta ut mer kapasitet og når det gjelder å ta hensyn til miljøverdier. Vi har mye fokus på dette med utvinningsgrad innenfor bl.a. oljen, men kanskje burde vi være mer opptatt av utvinningsgrad når det gjelder de vannkraftverkene vi allerede har bygget, og de naturinngrepene som vi allerede har foretatt. Det å drive vannkraftteknologi fremover kan også gi grunnlag for industri- og arbeidsplasser i Norge dersom vi fokuserer på dette. Vassdragene våre representerer også viktige naturverdier, og flere vassdrag inngår av den grunn i verneplaner. Dermed er vi dessverre avskåret fra en del småkraftutbygginger i disse vassdragene dersom installert effekt ikke overstiger 1 MW – med noen unntak. I Bjerkreimvassdraget og Vefsna er denne konsesjonsgrensen inntil 3 MW, og Høyre ønsker at dette blir regelen for alle vassdrag innenfor verneplanen. Dette kunne være en naturlig ting å ta opp i forbindelse med en stortingsmelding om vannkraftpolitikken. Det er to viktige elementer som bør ligge til grunn for hvordan vi tilnærmer oss vernespørsmål. Det ene er selvfølgelig klart å kunne definere hva som er formålet med vernet, hvilke verdier vi ønsker å ta vare på. Dernest bør utfordringen være å stille spørsmål ved hvordan vi finner gode og balanserte løsninger mellom bruk og vern i det enkelte området. Høyre stiller seg bak ønsket om å ta vare på viktige naturverdier langs våre vassdrag. Samtidig ser vi at utforming av løsninger på dagens småkraftutbygginger kan formes på en måte som gjør at det ikke kommer i konflikt med verneverdiene. Her mener Høyre at vi må kunne ha en mer pragmatisk tilnærming til disse spørsmålene, hvor vi sikrer en bedre balansegang mellom bruk og vern. For å følge et slikt spor tror jeg også at enkelte lokalsamfunn i større grad kan se positivt på et vern som båndlegger muligheter for næringsutvikling og andre typer inngrep. Når det gjelder Bjerkreimvassdraget, så har det meg bekjent – på tross av åpningen som har vært gitt på inntil 3 MW installert effekt – ikke blitt gitt noen konsesjoner i dette vassdraget. Jeg tror det er viktig at regjeringen nå synliggjør at de faktisk følger Stortingets ønske om å åpne for småkraft inntil 3 MW i dette vassdraget, men det gjenstår som sagt å se. Det er positivt at også Vefsna fikk samme type unntaksbestemmelser, men fra Høyres ståsted trenger vi ingen utsettelse i beslutningen om å åpne for utbygginger på inntil 3 MW i vernede vassdrag generelt. Hver søknad vil uansett bli sett på på selvstendig grunnlag i forhold til om det skulle være i konflikt med de verneverdier som verneplanen har omtalt for det enkelte vassdrag. Høyre er også åpen for å vurdere – med bakgrunn i konkrete prosjekter som har bred lokal forankring i lokalsamfunn – å åpne for justeringer i eksisterende verneplaner. Teknologiutviklingen har gått videre; vi har mer kunnskap om hvordan vi kan balansere det å gjøre utbygginger med det å ivareta de formålene som vernet er ment å ta hensyn til. Men som sagt: Det krever i tilfelle en bred lokal tilslutning og at en finner prosjekter som ikke går ut over de verneverdiene som verneplanen er ment å ta hensyn til.