Nils Aage Jegstad (Høyre), 2020-12-18:
Regjeringen Solberg har satset massivt på samferdsel siden den tiltrådte i 2013. Taktskiftet kom umiddelbart i et tett samarbeid mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. I de neste budsjettene økte satsingen drastisk, slik at vi i dag kan konstatere at budsjettet er nær fordoblet i løpet av disse årene. Det har ikke bare vært satsing på vei, men også på jernbane og byvekstavtaler. Jeg kan tillate meg å glede meg over at vi i 2020 startet opp både E18 Vestkorridoren og Fornebubanen, prosjekter som på hver sin måte både bidrar til økt framkommelighet for kollektivreisende og reduserer støy- og støvplagene som følger av biltrafikken. Jeg er tilfreds med at vi har samarbeidspartnere som ser betydningen av å satse også i storbyene. Dessverre kan vi konstatere at Oslo kommune ikke så seg tjent med å ta imot det ekstra tilskuddet på 600 mill. kr som lå i potten etter bompengeforliket i 2019. Det får så være, det kom andre til gode, men jeg forstår godt byrådslederens fortvilelse over at Senterpartiet vender hovedstaden ryggen, særlig med tanke på at dette er et parti som tar mål av seg til å danne regjering med Arbeiderpartiet etter neste valg. Jeg kan trøste byrådslederen med at Oslo og Akershus ikke fikk belønningsmidler sist Senterpartiet styrte Samferdselsdepartementet, heller. Men felles skjebne er en mager trøst i denne sammenhengen når det viser seg at Senterpartiet ikke kommer med tomme trusler. En aktiv klimapolitikk forutsetter en aktiv bypolitikk. At folk flytter til byene, er en trend som er verdensomspennende. Det må legges til rette for gode bymiljøer med en velfungerende kollektivtrafikk, sykkel og gange. Samtidig må næringslivet få gode rammebetingelser, og framkommeligheten for nyttetransport må ivaretas. Ikke alle kan benytte seg av kollektivtransport. Flertallet legger til grunn at den utvidede TT-ordningen skal overføres til fylkene, og at dette skjer når ordningen er fullfinansiert. Ordningen gjelder den gruppen som den fra starten av har omfattet: blinde, svaksynte og rullestolbrukere. I den forbindelse bes regjeringen om at det utarbeides nærmere retningslinjer for ordningen, og man ber regjeringen vurdere om dette skal nedfelles som en rettighet for berørte personer. Det vil i så fall også være naturlig å vurdere om ordningen bør underlegges Nav, som forvalter andre ordninger som omfatter mennesker med særskilte behov. Jernbanesatsingen er historisk. Budsjettforslaget innebærer mer enn en dobling av budsjettet fra 2013. Regjeringen foreslår 32,2 mrd. kr til jernbaneformål i statsbudsjettet for 2021, en økning på 20 pst. fra saldert budsjett i 2020. Til planlegging og investering på jernbanenettet er det foreslått 17,3 mrd. kr, en økning på over 30 pst. fra saldert budsjett i 2020. Selv innenfor denne rammen er det ikke mulig å finne rom for alle gode tiltak. Nye prosjekter må ses i sammenheng med det samlede omfanget av jernbanens investeringsportefølje. Å starte opp prosjekter legger bindinger som ofte er på flere hundre millioner kroner og strekker seg mange år fram i tid. Det har dessverre vært flere kostnadsoverskridelser på jernbanesektoren. Det er i en slik situasjon viktig å holde litt igjen og ikke starte opp for mange nye prosjekter på en gang. Det er likevel rom for rasjonell framdrift i igangsatte byggeprosjekter, bl.a. nytt signalsystem, økt kapasitet på Bergensbanen og intercity på Østfoldbanen, Dovrebanen og Vestfoldbanen. I tillegg får Trønderbanen og Meråkerbanen elektrisk framdrift på viktige strekninger og 14 nye hybridtog som kan kjøre på diesel og strøm. Solberg-regjeringens suksess på samferdselssektoren har ikke bare vært et spørsmål om bevilgninger. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre er et lag som tør å ta tak i behovet for reformer. Myten om at alt var bedre før, eller at forandringer er farlig, har ikke vært sterkt framtredende i dette laget. Veireformen med Nye Veier AS er en suksess som har gitt oss inspirasjon til å gå videre. Vi har begynt å se gode effekter av regjeringens jernbanereform. Staten betaler mindre til togoperatørene enn før for å drifte persontogtilbudet, samtidig som de reisende er sikret et minst like godt eller bedre tilbud. Den spesielle situasjonen vi har og har hatt i 2020, har selvfølgelig innvirkning på resultatene. Det økte tilbudet som operatørene la til grunn, er påvirket av et kunstig lavt reisebehov. Det er imidlertid behov for flere grep for å styrke Bane NORs operasjonelle handlingsrom og ansvarliggjøre foretaket. Avtaleregimet mellom staten og Bane NOR bør gjennomgås for å sikre et reelt større handlingsrom for foretaket. Økt handlingsrom og mer overordnet styring vil stille større krav til Bane NOR. Det er viktig at Bane NOR har systemer, rutiner og kompetanse til å ivareta et slikt ansvar.