trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-10-15:
Jeg har noen punkter på tampen. Når det gjelder det med salær til advokater: Vi har mange erstatningsordninger i Norge der man bruker offentlige salærsatser, og jeg mener jo at det ikke er en svekkelse av rettssikkerheten til veteranene hvis man skal inn på en likeordning. Til objektiv behandling: Det leter vi jo etter også når vi flytter ankebehandlingen fra Forsvarsdepartementet over til det sivilrettslige. Dette handler jo om en likebehandling og en behandling som følger den andre jussen og praksisen vi har på området. Derfor mener jeg at det er et godt tegn. Når det gjelder veteranorganisasjonene: Nei, NVIO og SIOPS, de jobber mye med medlemmer som har vært ute, og som ikke er tjenestegjørende lenger. Det er en som heter Veteran møter Veteran, og som i stor grad organiserer stadig tjenestegjørende personell. De har det innspillet om foreldrepermisjon. Så synes jeg at i en så alvorlig sak bør vi kanskje holde oss unna en mistenkeliggjøring av at jeg står og finner på innspill. Jeg tenker kanskje at denne salen bør klare seg uten sånt. Så vil jeg avslutningsvis si: Kikk litt rundt på alt det som har skjedd disse årene. Vi har en god veteranpolitikk på dette området nå, som vi også tar videre. Det skjer ting regionalt: Fylkesmannen er engasjert i veteransakene ute, og flere og flere kommuner lager nå veteranplaner og veteranstrategier. Det har skjedd masse på de årene vi har jobbet med dette politiske området, og det tror jeg også vi skal være litt takknemlig for. Så skal vi ta opp de humpene og de problemene som kommer underveis. Til det med erstatning: Ja, jeg mener at den arbeidsgruppen som var satt ned, og som tok en gjennomgang av dette, har gjort et viktig arbeid, og vi følger opp anbefalingene fra dem, til beste for veteraner også i framtida.
Erlend Larsen (Høyre), 2020-10-15:
Det er ingen tvil om at oppfølgingen av veteraner har hatt et solid løft de siste 25 årene. Spesielt den 20 år lange operasjonen i Libanon ga et tidskifte gjennom en holdningsendring til oppfølging av veteraner. På den samme tiden kom veteraner hjem fra krigsherjinger i Somalia og fra den opprivende og brutale borgerkrigen på Balkan. Midt oppe i dette bidro norske soldater på en svært god måte. Soldatene opptrådte på en lun, balansert og diplomatisk måte som ga respekt i operasjonsområdet og stolthet her hjemme. Det var våre beste kvinner og menn som reiste ut på vegne av Norge. De fleste kom hjem med en god ballast og nye erfaringer. Å delta i skarpe oppdrag i krigsområder gir gode erfaringer og opplevelser, noe som kan være vanskelig å forstå for den som ikke har opplevd det. Samspill, kameratskap og det å komme tett på og lære mye om nye kulturer er berikende. Men noen kom aldri helt hjem. De landet aldri. De sliter med opplevelsene fra usikkerhet, trusler, synsinntrykk, lukter og lyder nordmenn flest slipper å oppleve. Det er noen som er i sentrum for de to sakene vi har i dag. Vi er forpliktet til å gjøre hva vi kan for å ta vare på noen. Spesielt de siste 10–15 årene er det gjort mye positivt for å ta vare på helsen til veteraner. Det begynte med stortingsmeldingen Fra vernepliktig til veteran. I 2011 kom det en handlingsplan, og i 2014 kom oppfølgingsplanen. I dag skal vi behandle stortingsmeldingen Også vi når det blir krevet – Veteraner i vår tid, som er enda et godt og viktig skritt i riktig retning. En rekke av våre veteraner fylte høyt betrodde stillinger som krevde sikkerhetsklarering og stor grad av tillit. De utførte oppgaver på vegne av landet vårt som avkrevde riktige vurderinger. Tok de feil, kunne det satt Norge i et svært dårlig lys, for å si det mildt. Noen kom hjem og trengte støtte fra oss som sendte dem ut, noen ble møtt med mistillit og opplevelsen av ikke å bli trodd da de søkte om kompensasjon. Det er ikke greit at saksbehandlere overprøver spesialisterklæringer uten videre. Det er stor sannsynlighet for at minst én av de 478 som fikk avslag på søknaden om økonomisk kompensasjon i perioden 2010–2019, er utsatt for saksbehandlingsfeil. Det er en stor belastning å gå rettens vei, en belastning en veteran fra en betrodd tjeneste burde slippe. Jeg mener det er så mye som tyder på at saksbehandlere har avslått søknader på usaklige vilkår, at de det gjelder, bør ha rett til å få sett på saken en gang til, med nye, uavhengige øyne. Jeg kommer derfor til å støtte punkt 4 fra opposisjonen i representantforslaget.
Ingjerd Schou (Høyre), 2020-10-15:
Jeg har blitt så godt voksen at jeg husker at de barske guttene fra min lille kommune reiste til Gaza. Jeg hører flere her nevne at det er Libanon som gjelder, men det var altså valget disse unge guttene hadde – enten å begynne på Askim Gummivarefabrikk, å reise til sjøs på hvalfangst eller å bli med i Forsvaret, og da i tjeneste i utlandet. Erfaringene var likevel at da onkel kom tilbake fra Gaza og senere også noen fra Libanon – i min nære familie – var de barske fortsatt, og de var omsvermet av jentene, men skadene var der, og de kom først senere. Siden 1947 har altså over 100 000 kvinner og menn tjenestegjort i internasjonale operasjoner for Norge – i fire verdensdeler attpåtil, 40 land, over 40 operasjoner. Det er mange, for det er allerede nå i dag 39 000 nordmenn som er i gruppen av våre veteraner, og til enhver tid tjenestegjør flere hundre norske soldater i den internasjonale innsatsen. Å være veteran er en hedersbetegnelse, men også en betegnelse som har gitt erfaring og glede, men også mange plager og skader. Vi har et særskilt ansvar for å ivareta dem som velger å iføre seg uniform for vårt land og reise ut på oppdrag for Norge, i det som vises i regjeringens veteranarbeid. Det er å arbeide for freden og ta freden på ramme alvor. Jeg er svært glad for at vi får en veteranmelding, og at vi har fått viktige gjennomslag også i arbeidet med å bedre nettopp veteranenes rettigheter. Tiltakene vil gjøre det enklere på hjemmebane for veteranene, bl.a. vil de gi familiene bedre rettigheter når en av foreldrene er ute i internasjonal tjeneste. Det er en rekke gode og konkrete tiltak som nå er samlet i det som er veteranenes rettigheter, og det er gitt et løft: ulønnet foreldrepermisjon, kompensasjon for det til hjemmeværende foreldre der den som er ute i internasjonale operasjoner, ikke får tatt ut sin mødre- eller fedrekvote på grunn av tjenesten lønnskompensasjon for hjemmedager med syke barn for den som er ute i internasjonale operasjoner og heller ikke får tatt det ut tilbud om parsamtaler i regi av barne-, ungdoms- og familieetaten Bufetat i forkant av utreise Jeg kunne nevnt mange. Jeg tror likevel det blir en diskusjon framover, som vi hørte på høringen, bl.a. fra familievernkontoret i Moss, om at det kan være behov for regionale kompetansesentre. Kommer man som 50-, 60- eller 70-åring og møter en nyutdannet lege eller psykolog, er det helt sikkert ikke alle som har den kompetansen som gjør at man kan bli møtt med det utgangspunktet. Det er her politikken er oppe til eksamen – i møte med den enkelte.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2020-10-15:
Litt heseblesende, men dette er en veldig viktig sak for meg, så jeg var nødt til å ta ordet. I år er det 75 år siden freden kom til Norge. Det var etter fem lange år med krig og okkupasjon, noe som gjerne kan føles fjernt i dag, men som understreker nettopp viktigheten av å ta vare på dem som er ute og forsvarer vår frihet. Fremskrittspartiet har lenge interessert seg for veteranene og ikke minst deres pårørende. Da jeg var byråd i Bergen, hadde jeg ansvaret for kommunens veteransatsing, og det er et engasjement jeg har tatt med meg hit til Stortinget. Gjennom mine møter med veteraner og de ulike organisasjonene vet jeg hva det betyr at man får den anerkjennelsen man har krav på. Og så vet man at det er mange veteraner som ikke har kommet helt hjem. Det kan være fysiske eller psykiske skader, og de kan dukke opp etter mange år. Dette er menn og kvinner som vi sender ut med det norske flagget på brystet. De gjør en innsats for Norge, de gjør en innsats for verden. Vi vet at når de kommer hjem, er det mange som får tøffe hverdager, og da har vi et særskilt ansvar for å følge dem opp når de kommer hjem, og ikke minst å gi dem riktig informasjon. Et av mine sterkeste møter med veteranene var kanskje på veterandagen i Trondheim for fem år siden. Her møtte jeg mennesker som var utrolig stolte over sitt bidrag, sin innsats, men som dessverre også hadde kjent på følelsen av å føle seg glemt og sviktet av systemet. Det er ikke holdbart. Vi vet at mange veteraner faktisk har måttet kjempe lenge, ofte alene, for å få den anerkjennelsen og støtten som de hadde krav på. Heldigvis er vi kommet litt lenger i dag. Det har skjedd en del de siste årene, men jeg er veldig glad for at vi har disse to sakene til behandling i dag, og som familiepolitiker synes jeg også det er verdt å trekke fram at man nå har et enda større fokus på dem rundt, nemlig familien, og ikke minst barna. På denne dagen vil jeg også understreke viktigheten av at våre lokale folkevalgte er sitt ansvar bevisst. Våre veteraner bor ute i kommunene. Deres veteranplaner må belyse hvordan man best mulig kan hedre, ivareta og nyttiggjøre seg av soldater som har tjenestegjort i internasjonale operasjoner. Og sist, men ikke minst, vil jeg takke alle som har sendt innspill i saken.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
Som presidenten refererte, har vi til behandling et Dokument 8-forslag om å opprette en parlamentarisk granskingskommisjon. Bakgrunnen for det er både de opplysningene som har kommet fram om store tap for Equinor i USA, og påstander om sløsing med midler og en litt ekstravagant måte å bruke pengene på, noe som det er god grunn til – og helt nødvendig – å stille spørsmål om. Men så er det altså foreslått å ha en parlamentarisk granskingskommisjon. Bare for oversiktens skyld: Siden 1985, altså de siste 35 år, har Stortinget opprettet sju parlamentariske granskingskommisjoner. Den siste, om fornorskingspolitikk og urett overfor samer, kvener og norskfinner, er fremdeles i arbeid, altså seks avsluttede. I vår periode som kontroll- og konstitusjonskomité har vi behandlet én granskingsrapport, fra Scandinavian Star-kommisjonen – den ble behandlet her i Stortinget i 2018. Felles for alle de parlamentariske granskingskommisjonene er at de er store, de er omfattende, og de tar lang tid. Det mest vanlige er at det tar ca. to år fra kommisjonen er nedsatt, til kommisjonen er ferdig med sitt arbeid, og ytterligere tid før den diskuteres her i Stortinget. Det betyr at flertallet i komiteen synes at granskingskommisjon er et lite egnet virkemiddel i denne saken, som jeg akkurat sa er viktig blir belyst. I tillegg til det kommer at 10. juni i år holdt olje- og energiministeren en redegjørelse her i Stortinget. Stortinget valgte å sende den til aktuell fagkomité, altså energi- og miljøkomiteen. De driver nå og behandler den saken, og så vidt jeg forstår, skal de gjennomføre høring 3. november. Det betyr altså at de gode spørsmål som stilles i Dokument 8-forslaget som forslag til tema for en eventuell granskingskommisjon, vil bli belyst, og statsråden vil bli konfrontert med det i den høringen som skal gjennomføres i Stortinget. Det er altså alminnelig enighet om at dette er et spørsmål som Stortinget må gå inn i, men at vi gjør det på vanlig kontrollerende måte, og at en parlamentarisk oppnevnt granskingskommisjon ikke er et egnet virkemiddel til å oppnå den kontrollen Stortinget skal drive i denne saken. Det foreslås derfor at forslaget avvises.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
Jeg vil spørre statsråden litt om styringen framover, for samtidig som vi behandler denne saken i dag – og den behandles også i energi- og miljøkomiteen – har vi i kontrollkomiteen en spørsmålsrunde med statsråden. Det som er felles for de svarene vi får, er at det er en veldig lang, formell harang om hvordan styringen skal foregå i deleide selskaper – selvfølgeligheter. Men det er sånn at en ryddig form for styring både kan innebære at statsråden i forbindelse med valg av styre, sammensetning av styre, kan påvirke selskapet – det er en ryddig måte å gjøre det på – og statsråden kan ta det opp på generalforsamling og selvfølgelig i eiersamtaler. I de svar vi får, ser det ut som om statsråden heller bruker ryddig styring til å framstille det som at det ikke skal være noen styring. Da blir jeg bekymret, når vi ser de hendelsene vi har sett i Equinor. Derfor er spørsmålet mitt: Mener statsråden at det å bruke styresammensetning, generalforsamling og eiersamtaler er relevant og ikke i strid med god eierskapsstyring?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
Siden hun drar inn Arbeiderpartiet, kan jeg fortelle statsråden at jeg var statsråd da den første eierskapsmeldinga ble lagt fram – jeg kjenner eierskapsprinsippene. Den ble lagt fram på børsen nettopp på grunn av at vi skulle være ryddige, men tydelige i eierskap, og at de tydelige forventningene i eierskapet aktivt skal følges opp. Det er da jeg blir bekymret, når det i den saken kontrollkomiteen nå har til behandling, går fram at politisk ledelse ikke har fulgt opp temaet med Angola gjennom hele 2019, og heller ikke i 2020, før vi begynte å stille våre spørsmål. Det er bakgrunnen for at jeg spør: Er statsråden enig i både at en kan bruke påvirkning i sammensetning av styret, på demokratisk vis og i full åpenhet, at en kan bruke generalforsamlingen selv til å konfrontere ledelsen i selskapet, og at en også gjennom eiersamtaler aktivt kan følge opp den politikken som et enstemmig storting har sagt skal gjelde for et delvis statseid selskap?
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2020-10-15:
Høyre er med på flertallsinnstillingen i denne saken. Høyre deler forslagsstillers syn på alvoret i saken og mener Stortinget må få klarhet i hvordan dette kunne skje, og hvordan denne ukulturen kunne få utvikle seg. Vi synes ikke, som tidligere taler sa, at en stortingsoppnevnt granskingskommisjon er veien å gå. Det vil av erfaring komme til å ta veldig lang tid, slik vi har erfart fra tidligere stortingsoppnevnte granskingskommisjoner, som også forrige taler nevnte. I disse dager har energi- og miljøkomiteen statsrådens redegjørelse som ble gitt til Stortinget 10. juni, til behandling. Det vil gi en rask behandling, og viktige avklaringer og problemstillinger og kritiske spørsmål vil bli tatt opp der. De skal også ha en høring. I tillegg planlegger Riksrevisjonen å legge frem en rapport om saken som en del av Dokument 3:2 i løpet av høsten 2020, og den rapporten vil vi få til behandling i kontroll- og konstitusjonskomiteen.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2020-10-15:
Dette er vel i grunnen en kort stemmeforklaring også fra Fremskrittspartiet, for å understreke at vi ser alvorlig på saken. Det som har kommet fram her, er ting som det er viktig at blir tatt tak i. I likhet med de foregående talerne mener vi at det viktigste nå er å følge den høringen som energi- og miljøkomiteen har. Så kommer også Riksrevisjonens gransking, og jeg er helt sikker på at kontroll- og konstitusjonskomiteen senere kan få tak i denne saken. Jeg har også lyst til å takke statsråden for den redegjørelsen hun holdt i juni, som nå blir behandlet. De signalene som energiministeren har kommet med om å ta tak i saken, er også viktige. Derfor kommer Fremskrittspartiet til å støtte det flertallet som foreligger.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2020-10-15:
Det har uten tvil framkommet svært uheldige sider ved Equinors utenlandsinvesteringer, både i USA og i Angola. Dårlig økonomistyring og manglende oppfølging av røde internrevisjonsrapporter har ført til store tap. I Angola har Equinors utbetalinger til sosiale formål, herunder et forsknings- og teknologisenter som ennå ikke er realisert, ført til at kontrollkomiteen fortsatt bør stille kritiske spørsmål. Det er alvorlig i en sak der staten er hovedaksjonær. Equinor har tapt betydelige beløp etter sin satsing i USA. Investeringer i størrelsesordenen 250 mrd. kr har ført til et framførbart skattemessig underskudd på 200 mrd. kr. Dette reiser spørsmål rundt eierstyringen av selskapet fra delprivatiseringen i 2001 og fram til i dag. Stortinget må få klarhet i hvordan dette kunne skje. Samtidig er det et faktum at et flertall i denne sal delprivatiserte Statoil i 2001, med de konsekvenser det også har for eierstyring og dialog. Staten har ikke andre rettigheter enn andre aksjonærer, heller ikke på informasjonssiden. Det er selskapets styre og ledelse som er ansvarlig for forvaltningen av selskapet, og at det skjer i selskapets og eiernes interesser. Senterpartiet deler forslagsstillers oppfatning av alvoret i saken. Det er behov for å få klarhet i hva som har skjedd, og for å rydde opp, sånn at vi kan trekke lærdom av det som har skjedd. Statsråden holdt en grundig redegjørelse i Stortinget 10. juni om saken. Den er nå oversendt energi- og miljøkomiteen for behandling, og komiteen har den saken på sitt bord i disse dager. Vi ser fram til de konklusjoner og svar som kommer der. Senere i høst vil også kontroll- og konstitusjonskomiteen få en rapport fra Riksrevisjonen om selskapets utenlandsinvesteringer. Den vil kontroll- og konstitusjonskomiteen ta tak i når den foreligger, og det vil også være en god anledning for den helt nødvendige debatten om saken. Til sammen gir dette en raskere behandling av viktige problemstillinger knyttet til Equinors utenlandsinvesteringer og engasjement. Det gir en bedre mulighet til å få svar på de ubesvarte spørsmål vi måtte ha enn det en stortingsoppnevnt granskningskommisjon kan gi. Senterpartiet kan derfor ikke støtte forslaget som i dag er framsatt av Miljøpartiet De Grønne.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-15:
Den siste tidens avsløringer om Equinors virksomhet i utlandet viser at her er det behov for et kritisk blikk. I USA har Equinors massive investeringer ført til et skattemessig underskudd på over 200 mrd. kr. Vi har lest om hvordan det har gått ut tusenvis av sjekker i måneden, om manglende økonomistyring og ikke minst om en forretningskultur som vi mildt sagt ikke kjenner oss igjen i her i Norge. Equinor er ikke et hvilket som helst selskap, og derfor blir dette så alvorlig. Kritiske, såkalt illrøde, rapporter har kommet fra USA og til styret i konsernet over lengre tid. Hvorfor har ikke dette blitt ryddet opp i før? Hva har statens signaler i eierstyringen av Equinor vært? Hva har departementet visst om bl.a. den mildt sagt kritikkverdige økonomistyringen? Det er mange og store spørsmål som vi må stille oss, og SV forfølger denne saken gjennom behandlingen som nå skjer i energi- og miljøkomiteen. Men så har MDG fremmet et forslag som vi behandler i dag, om at Stortinget skal sette ned en uavhengig og ekstern gransking. Jeg mener det er noen gode grunner til å støtte det. Bare USA-saken er svært omfattende og i sin natur utfordrende for oss å gå i dybden på her i Stortinget. Vi har kunnet lese om f.eks. trailerlass med bilag. Saken er svært alvorlig, går langt tilbake i tid, involverer mange aktører, bl.a. staten som eier i selskapet, men i tillegg ser vi også andre saker om Equinors utenlandsinvesteringer. Kontrollkomiteen er nå i dialog med olje- og energiministeren om Equinors virksomhet i Angola, for å nevne ett eksempel. Derfor mener vi at det kan være grunn til å få en ekstern og uavhengig gransking av Equinors utenlandsinvesteringer og departementets eierstyring i sin helhet, bl.a. inkludert saken i USA. Det forslaget vi nå behandler, tar til orde for akkurat det. Det vil ikke komme i konflikt med den mer umiddelbare behandlingen som energi- og miljøkomiteen nå er i gang med rundt saken i USA – tvert imot. Vi har før behandlet viktige saker i flere runder – først gjennom behandling i komité i Stortinget, og så har vi behandlet resultatet av en mer nøye, grundig og lengre gransking. Vi skal i gang med akkurat det samme nå i trygdeskandalen f.eks., bare at det var regjeringen som satte ned utvalget i den saken. På samme måte kan vi få raske svar og avklaringer nå, og så gå i dybden senere, når vi eventuelt skulle fått en rapport fra en slik granskingskommisjon. Det mener jeg at denne saken, som jo omhandler massive verdier og eierstyringen av et ekstremt viktig selskap, hadde hatt godt av. SV har valgt å støtte MDGs representantforslag i innstillingen, og jeg tar nå opp SVs forslag.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2020-10-15:
Vi setter pris på å høre at statsråden har en tydelig tone overfor selskapene. Men de fleste investeringene Equinor gjorde i USA, krevde jo en historisk høy oljepris for å bli lønnsomme. Equinor har ikke bare tapt enorme verdier som er eid av det norske folk, de har også gjort Equinor og dermed Norge til en slags pioner i utviklingen av noen av verdens aller mest forurensende energiressurser. Etter at Tyskland aktivt tok ledelsen som foregangsnasjon innen solenergi, valgte Equinor, på vegne av det norske folk, å bli et foregangsselskap innen spesielt klima- og miljøskadelig energi, som tjæresand og skifergass. Det er dobbelt risikabelt for norske statseide selskaper å ta både en enorm miljø- og klimarisiko og samtidig en enorm finansiell risiko, slik Equinor har gjort i denne saken. Mitt spørsmål er: Hva vil regjeringen foreta seg for å unngå at Equinor og norske statseide selskaper generelt fortsetter å gamble med våre barns framtid og fellesskapets midler?
Tina Bru (Høyre), 2020-10-15:
Den 10. juni ga jeg en redegjørelse for Stortinget om Equinors virksomhet i USA og statens eieroppfølging. Redegjørelsen behandles nå i energi- og miljøkomiteen. Jeg er også kjent med at komiteen planlegger en videokonferansehøring i saken, og jeg vil stille der. Videre gjennomfører Riksrevisjonen en undersøkelse av departementets oppfølging av Equinors utenlandsinvesteringer. Departementet har fått opplyst at Riksrevisjonen planlegger å legge frem denne rapporten i desember i år. Som det fremgår av mitt brev til kontroll- og konstitusjonskomiteen av 15. juni 2020, er det min vurdering at det ikke er formålstjenlig med en stortingsoppnevnt kommisjon, slik representanten Bastholm og MDG foreslår. Komiteens flertall anbefaler også i innstillingen at det ikke nedsettes en slik kommisjon. De undersøkelsene som jeg har nevnt ovenfor, gir etter min vurdering Stortinget et godt grunnlag for å behandle denne saken. Jeg vil videre vise til at Equinors styre i juni nedsatte et utvalg ledet av en statsautorisert revisor fra selskapet PwC for en gjennomgang av selskapets virksomhet i USA. Formålet med gjennomgangen er å sikre læring for selskapets fremtidige forretningsmessige beslutninger og virksomhet. Rapporten ble offentlig tilgjengelig sist fredag. Rapporten tar opp og belyser flere forhold som representanten Bastholm har pekt på i sitt forslag. Rapporten gir en grundig gjennomgang av Equinors landbaserte virksomhet i USA. Innholdet i rapporten er alvorlig, og det peker på flere kritikkverdige forhold. Selskapets investeringer i USA har ført til store tap, og det har vært store utfordringer med den interne kontrollen. Rapporten tegner et bilde av at Equinor undervurderte oppgaven de tok på seg. De overvurderte sin egne evner, tok for høy risiko og reagerte for sent med å ta tak i problemene. Det er alvorlig hvordan vekst gikk på bekostning av verdiskaping og kontroll, og hvordan kompleksiteten i å drive virksomhet i USA ble undervurdert. Som største eier i Equinor er jeg opptatt av hvordan selskapet forvalter de store verdiene på beste måte i all virksomhet selskapet driver med, enten det dreier seg om olje og gass, fornybar energi eller annen virksomhet, både i Norge og internasjonalt. I eierdialogen har jeg vært opptatt av Equinors internasjonale virksomhet generelt og landvirksomheten i USA spesielt. Jeg har rettet kritikk mot selskapet for ikke å ha vist større åpenhet, orientert om de store problemene som kom frem i interne revisjonsrapporter, og som ble bekreftet i utvalgets rapport. Rapporten slår også fast at det er iverksatt omfattende tiltak, og at internkontrollen er betraktelig forbedret. Jeg registrerer også at det gjenstår forbedringsarbeid. Avslutningsvis vil jeg understreke at jeg har vært svært tydelig overfor selskapets styre og ledelse på at jeg forventer at de gjør det de kan for å unngå en liknende situasjon i fremtiden, som det som har vært tilfellet for landinvesteringene i USA.
Tina Bru (Høyre), 2020-10-15:
Slik eierstyringen fungerer, er det selskapet og styret som tar forretningsmessige beslutninger, f.eks. innenfor hva man skal investere i, og hva slags strategi man skal legge til grunn. Når det gjelder de store tapene i USA, er det selvfølgelig alvorlig. Equinor var heller ikke det eneste selskapet som la høye oljepriser til grunn, og derfor tapte penger da oljeprisen falt i 2014. Men til syvende og sist er det fortsatt slik at det er selskapet og styret som må stå for de vurderingene.
Tina Bru (Høyre), 2020-10-15:
Man kan gjerne kalle det selvfølgeligheter, men i så fall er det selvfølgeligheter fordi det er prinsipper som er slått fast i eierskapsmeldinger vedtatt i Stortinget over lang tid, og som Arbeiderpartiet også er helt enig i. Så vil jeg også si at jeg ikke er enig i at vi ikke har en god eierstyring av Equinor. Tvert om – vi har hatt god dialog med Equinor om nedskrivningene i USA helt siden de ble kjent, da dette skjedde. Jeg har stilt særlige spørsmål om dette i min oppfølging av selskapet. Jeg har rettet kritikk mot dem der det har hørt hjemme. Jeg har i tillegg sagt at jeg mener de burde vært mer åpne, også i møter med oss, om det som har skjedd i USA, ikke minst det som omhandler svikt i internkontroll. Men allikevel, at det er en selvfølgelighet å skulle påpeke f.eks. at vi ikke skulle ha hatt tilgang til interne, røde rapporter i Equinor – det er jo ikke en selvfølgelighet, det er noe som følger av de prinsippene som både jeg og det partiet som representanten representerer, er enig i.
Tina Bru (Høyre), 2020-10-15:
Ja, jeg er enig i det, for det er også det vi gjør. Vi har en aktiv eieroppfølging av dette selskapet. Vi diskuterer disse tingene. Vi har diskutert Angola ved flere tilfeller etter forrige gang det var kontakt mellom Olje- og energidepartementet og kontroll- og konstitusjonskomiteen om det spørsmålet. Grunnen til at det ikke var satt på dagsordenen i 2019, var at det ikke var noen ny utvikling i saken. Men det har vært oppe igjen nå, i påfølgende møter, i min tid som statsråd. Så vi har en aktiv eierstyring, men vi følger også de prinsippene som er vedtatt av et storting, et bredt flertall, i flere runder, over lengre tid.
Henrik Asheim (Høyre), 2020-10-15:
Spørsmålet fra representanten Skei Grande var hva vi gjør hvis det viser seg gjennom studentundersøkelsen, som vi helt riktig gjennomfører, at ytringsfriheten er truet. Derfor er det viktig for meg å si – og jeg sa litt i innlegget mitt om hva som har blitt gjort – at det har blitt gjort langt mer enn som så. Kunsthøgskolen har oversendt en styregodkjent redegjørelse til Kunnskapsdepartementet som bakgrunnsinformasjon og med status for hvordan denne situasjonen er på Kunsthøgskolen. Der redegjør de for hvordan de ivaretar den kunstneriske og akademiske friheten, hvordan man styrker kunstnerisk utviklingsarbeid og forskning, og at man har satt i gang et arbeid med mangfold og inkludering ved Kunsthøgskolen. Vi har vært i dialog med Kunsthøgskolen, og de har meldt tilbake at de er i gang med å følge opp dette og også har satt i verk konkrete tiltak. Derfor er det slik at når vi skal diskutere denne saken og eventuelt vurdere en evaluering, vil ikke jeg avvise det for all fremtid, men jeg mener nå å ha redegjort også for de tingene som skal gjøres i inneværende studieår, altså denne høsten og denne våren, i tillegg til de tilbakemeldinger vi har fått fra Kunsthøgskolen. Jeg er foreløpig, som ansvarlig statsråd, tilfreds med de svarene. Så vil vi naturligvis måtte følge særlig tilbakemeldinger fra studentene, som representanten Skei Grande løfter: Hvis de opplever at det ikke er nok takhøyde også i fremtiden for å ta disse viktige debattene, er vi nødt til å ha en ny vurdering av hva vi kan gjøre. Men akkurat nå er jeg mest opptatt av å følge opp de vedtak som er gjort, og de evalueringer som skal gjennomføres, og så får vi følge utviklingen fremover.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-15:
Til nå har regjeringen vist at de ikke tar stomisaken på alvor. Media har vist den brutale kuttpolitikken, og det har vært plagsomt for regjeringen. Regjeringen vil fjerne kuttet for granulat, men har ingen løsninger for de andre tingene barna og de voksne trenger. Tusenvis av mennesker, mange barn, er i en utrygg situasjon med store ekstrakostnader. Om du har penger eller ikke, skal ikke avgjøre om barnet ditt skal ha det vondt når man skifter stomiutstyr. Det har ikke regjeringen skjønt. Derfor er det så viktig å få en hastebehandling under § 39 c for denne saken. Jeg ber representantene i salen om å støtte hastebehandling. Hjelp disse barna, disse familiene og menneskene som trenger hjelp! Hvis det går til komité, vil SV ha det hurtig behandlet. Stortinget bør presse regjeringen.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
Jeg tar ordet til en stemmeforklaring. Det kom for et par dager siden en melding fra Helfo om at grensen for gelgranulater var opphevet, men vi er kjent med at det fremdeles er andre produkter som er rammet av kvotebegrensningen for stomiutstyr. Dette er vi i Arbeiderpartiet innstilt på å behandle hurtig i komité, men vi mener at saken bør få en litt bredere behandling enn ved å vedta forslaget i dag. Vi ønsker en hurtig behandling i komité.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-10-15:
Vi har også forståelse for innholdet i det forslaget som SV her har fremmet, men så lenge det pågår en dialog mellom pasientorganisasjoner og myndigheter om denne saken, vil det være fornuftig å få med seg utfallet og resultatet av den dialogen før en eventuelt tar stilling til forslaget. Da er en rask komitébehandling den mest fornuftige måten å behandle saken på. Derfor anbefaler jeg Senterpartiets gruppe å gå inn for det.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-05-26:
På vegne av stortingsrepresentantene Kari Kjønaas Kjos og meg selv har jeg gleden av å fremsette et forslag om tiltak mot ungdoms- og gjengkriminalitet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-05-26:
Saken vi behandler i dag, er viktig, og på mange punkt – de aller fleste – har jeg egentlig ikke noe problem med å stille meg bak mange av forslagene som er oppe til behandling. Jeg synes f.eks. det bør være klart at det at man ønsker informasjon så tidlig i svangerskapet – at en mor som kanskje kjenner på usikkerhet for helsetilstanden til fosteret, har mulighet til å få den informasjonen så tidlig og så godt som mulig – vil være, for meg i alle fall, veldig vanskelig å gå imot. Kunnskap er alltid en fordel når man står overfor viktige livsbeslutninger. Da tror jeg kanskje vi er inne på det det reelt handler om for mange av dem som er imot NIPT-test eller tidlig ultralyd. Det dreier seg kanskje først og fremst om en tilslørt abortdebatt. Det er ikke noe jeg har ønske om å delta i. Jeg tror det viktig at man legger til rette for at man får informasjon så tidlig som mulig. Når det gjelder assistert befruktning for enslige, er jeg derimot av en annen oppfatning. Det handler om hvordan man skal legge til rette for at far skal være til stede under barns oppvekst. For meg handler det om familiepolitikk, og dersom Stortinget med sitt vedtak i dag nesten sier at det er likegyldig om far er til stede i sitt barns oppvekst, tror jeg vi gjør en kardinalfeil. Vi har ganske god – ikke bare ganske god, men veldig god – dokumentasjon på hvor viktig far er i barns oppvekst, som rollemodell og som farsfigur. Det er etter mitt skjønn det beste for barnet at vi lar den muligheten være til stede. Man kan ikke underkjenne millioner av år med evolusjon og biologi og tro at det er likegyldig – og at vi som stat, som storting, sender ut et signal om at far ikke er viktig. Når det gjelder eggdonasjon, mener jeg at med den innrammingen Fremskrittspartiet har klart å få til – og den er viktig, at man må bidra med 50 pst. av genmaterialet selv – har jeg heller ikke problem med det. Det som er viktig for meg, og det tror jeg gjelder for veldig mange i Fremskrittspartiet, er at vi ikke er på vei mot å legge til rette for surrogati. Det er ikke en ønsket utvikling for Fremskrittspartiet. Jeg kommer til å stemme imot den delen som handler om assistert befruktning til enslige, men ellers synes jeg dette er en god lov.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-05-26:
På vegne av representantene Kjersti Toppe, Liv Signe Navarsete, Heidi Greni, Per Olaf Lundteigen, Sigbjørn Gjelsvik og meg selv vil jeg med alvor heller enn glede foreslå at det nedsettes et uavhengig granskingsutvalg for en helhetlig gjennomgang av barnevernet.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Jeg har gleden av å fremme et forslag fra Karin Andersen, Solfrid Lerbrekk, Camilla Sørensen Eidsvold, Arne Nævra, Kari Elisabeth Kaski, Katrine Boel Gregussen og meg selv om sterkere rettigheter og trygghet for familier med store omsorgsbehov og familier med barn med alvorlig sykdom og funksjonsnedsettelser.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
I dag er det sånn at kvinner i sentrale strøk kjøper tidlig ultralyd, men ikke de som bor ute i landet. Søsteren min har kjøpt det i Oslo, men det gjør ikke de som bor i Nordland, Finnmark og Troms. SV foreslår offentlig tidlig ultralyd – offentlig. Senterpartiets politikk skaper ulikhet mellom by og land. Hva vil Senterpartiet gjøre for at alle har samme rettighet til fosterdiagnostikk i by og land?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Denne dagen er historisk. Vi skal forbedre loven. Vi har flertall i folket. Vi har flertall i de faglige miljøene, og vi har flertall på Stortinget. SV foreslår tidlig ultralyd til alle gravide. Jeg er feminist. Jeg stoler på at kvinner skal få bestemme over egen kropp. SV vil ha god og balansert informasjon til alle gravide. Det er ikke teknologien som er tilgjengelig, som avgjør hvilket samfunn vi får. Det styres av hvilket samfunn vi bygger. Jeg har møtt Løvemammaene. De kjemper en stor kamp for de sykeste barna. Det er en skam at det i dette landet fortsatt er nødvendig å kjempe for grunnleggende hjelp og rettigheter når man har alvorlig syke barn. Derfor fremmer SV forslag i dag om å få et reelt likestilt samfunn for alle og sterkere rettigheter og trygghet for familier med store omsorgsbehov og familier med barn med alvorlig sykdom og funksjonsnedsettelser. Jeg inviterer alle til å støtte den kampen og stemme for SVs forslag. Vi trenger ikke å skjule og gjemme informasjon. Vi trenger å bygge et godt samfunn for alle. Denne debatten er litt rar. De konservative vil skjule informasjon for gravide. Men loven er ikke lik for alle, for de som har råd og mulighet, får tidlig ultralyd i dag. Gravide kjøper tidlig ultralyd, de reiser til Sverige eller Danmark for å få NIPT. De rike får hjelp og informasjon, men de som ikke har så mye penger, får det ikke. Min venninne Christin på Nesodden var gravid med tvillinger. De døde i magen, begge to. Med tidlig ultralyd kunne tvillingene blitt reddet. Valget står mellom å skjule informasjon og å gi god og balansert informasjon som kan redde liv. SV stemmer for å redde liv. Kristelig Folkeparti, Høyre og Senterpartiet klager på at Stortinget endrer loven på egen hånd. Vanligvis kan vi stole på at regjeringen følger opp et flertallsvedtak i Stortinget – men ikke nå. Vi hadde flertall på Stortinget i 2018 for at enslige skulle få assistert befruktning. Men regjeringen fulgte ikke opp vedtaket, de fremmet ikke forslag til Stortinget. Vi kan ikke stole på regjeringen i denne saken. Da må vi endre lovene i dag. Enslige kan adoptere, mange familier har én forelder, og SV foreslår at også enslige skal få mulighet til assistert befruktning. Jeg er glad for at flertallet foreslår altruistisk eggdonasjon med lav kompensasjon. Betalingen skal ikke være en motivasjon for å donere egg. Alle donorer skal få en psykologisk veiledning og vurdering og god informasjon før de treffer valget om å donere. I 2018 fikk SV ikke flertall for aktivt å jobbe for å bekjempe utnyttelse av kvinner i den internasjonale surrogatiindustrien. I dag vinner SV denne saken. Kvinnens kropp skal aldri bli kjøpt og brukt for andre.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Etisk og faglig debatt har vi hatt i 16 år. Flertallet sendte brev til Helse- og omsorgsdepartementet den 20. februar, men vi fikk ikke svar. Så ja, saken kom litt sent, fordi Helse- og omsorgsdepartementet ikke har svart på et brev vi sendte før koronapandemien traff Norge.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Jeg tror folk bør vite at rapporten som Toppe snakker om, er fra åtte år tilbake. Teknologien har endret seg veldig mye. Jeg har også sagt det her: Min venninne, Christin på Nesodden, var gravid med to tvillinger. Hvis hun hadde tvilling-transfusjonssyndrom også nå, kunne vi med tidlig ultralyd redde disse tvillingene. SV foreslår tidlig ultralyd til alle gravide fordi vi kan redde barn i magen, og det er viktig. Vi vil ikke skjule informasjon. Vi vil gi god og balansert informasjon som kan redde liv.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Det er feil. Det er så mange merknader som er SVs merknader, for det er viktig at det er altruistisk eggdonasjon. Det skal være maksimum tre uttak. Det skal være kvinner fra 25 år til 35 år. Det skal være nøkternt. Det skal ikke være over de andre nordiske landene. Norge skal ha lavere kompensasjon enn de andre landene. Det står også i EU-forordningen at pengene ikke skal være en motivasjon for å gi egg – det skal være altruistisk. Kristelig Folkeparti sier at det er teknologien som er veldig vanskelig, men SV har i dag to forslag for å få bedre hjelp til familier og barn. Jeg håper at Kristelig Folkeparti vil stemme for våre forslag for å hjelpe barna – ikke bare kutte i informasjonen til familiene.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
I dag stemmer Venstre imot mange saker som de egentlig er for. Venstre har kjøpslått med kvinnens rettigheter for å få ministerposter. Representanten sa at de er lojale. Da vil jeg spørre: Er Venstre lojale mot kvinner som vil ha informasjon og rettigheter, eller er Venstre alltid lojale til Kristelig Folkeparti og Høyre?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Jeg har sagt det før, men min venninne Christin fra Nesodden var gravid med tvillinger, og de døde i magen begge to. Med tidlig ultralyd kunne tvillingene blitt reddet i dag. Valget står mellom å skjule informasjon og å gi god og balansert informasjon som kan redde liv. Hva vil Kristelig Folkeparti gjøre for å redde eller hjelpe gravide kvinner som kan ha tvillingtransfusjonssyndrom?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Det er sagt flere ganger: Forslaget fra flertallet er at det skal være offentlig tidlig ultralyd. Det er i saken. Men en annen sak er saksgangen. Det var flertall på Stortinget i 2018. Vi prøvde å sende et forslag til regjeringen for å få en sak etterpå om assistert befruktning til enslige. Men regjeringen har ikke fulgt opp flertallets vedtak. De har ikke sendt en proposisjon til Stortinget. Da er det veldig vanskelig for flertallet å få en høring og å snakke om å bruke de vanlige veiene til å endre loven. Kan statsråden forstå at Stortinget ikke kan sende anmodningsvedtak til regjeringen fordi regjeringen ikke har fulgt opp flertallsvedtaket fra Stortinget?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Det er en stor feil i debatten. De konservative sier at gravide ikke bør få god informasjon om fosteret de bærer. Det er en feil. Gravide får tidlig ultralyd, mange får NIPT i dag. Hvem får det? De rike, de som bor i byene, de som har ressurser. Forslaget vårt er at alle skal ha samme muligheter, også de som ikke har så mye penger. Et tilbud for tidlig ultralyd er viktig for å redde barn. Venninnen min, Christin på Nesodden, mistet tvillinger. Vi kan hjelpe flere. Hvorfor skal vi stoppe hjelpen de trenger? Det er ikke teknologien som er tilgjengelig, som avgjør hvilket samfunn vi får. Det styres av hvilke løsninger Stortinget vedtar. Hvis samfunnet hjelper flere familier, kan vi bygge opp et samfunn som har plass til alle. Jeg er bekymret over de konservative som vil skjule og gjemme informasjon, og at de glemmer debatten om bedre hjelp etterpå – at de glemmer familier og syke barn og barn med funksjonshemning som lever i dag. SV vil ha et godt samfunn for alle. Vi foreslår en lovfestet rett til familievikar for familier med særlige omsorgsutfordringer, og vi foreslår lovendringer som gir alle foreldre som har fått påvist et foster med Downs syndrom eller annen variasjon eller sykdom, rett til oppfølging og veiledning. Vi foreslår å sikre foreldre rett til, og gi kommunene plikt til å stille opp med, fast kontaktperson eller koordinator så tidlig som overhodet mulig. Jeg håper at de konservative ikke glemmer debatten etter dette i dag, for det kommer flere forslag. Da håper jeg at de som har sagt at det er viktig å ha et samfunn for alle, vil jobbe med SV for å få et bedre tilbud til alle familier og også til alle syke barn.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Vi har hatt en god debatt, og jeg vil avslutte med å rose alle partiene her. Debatt og konflikt tar tid, men vi må ikke glemme at alle partiene i helse- og omsorgskomiteen foreslår to viktige ting sammen. Vi foreslår en utredning av markedet for genetisk selvtesting, og vi foreslår en lov som sikrer at genetisk testing av barn utenfor helsevesenet blir forbudt. Det er viktig, og SV er stolt og glad for at vi kan endre politikken slik at vi kan få bedre personvern i Norge.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
SV har fremmet forslag om å rette opp urettferdige helsekutt. Regjeringen kuttet gratis fysioterapi for brannskadde, folk med utviklingshemning, folk som har amputert, og alle de andre som var på lista. Nå må de betale for denne viktige behandlingen. Vi kan velge – skattekutt for de rike eller hjelpe folk som trenger det mest. Regjeringen og Fremskrittspartiet stemmer imot å gjeninnføre gratis fysioterapi. SV stemmer for. Regjeringen kuttet tannhelsesjekk for eldre over 75 år. Vi kan velge – skattekutt for de rike, eller hjelpe eldre som trenger det mest. Regjeringen og Fremskrittspartiet stemmer imot tannhelsesjekk for eldre. SV stemmer for. Fremskrittspartiet har lovt at eldre skal få god omsorg. Kanskje Fremskrittspartiet har glemt at eldre også trenger god helsehjelp? Regjeringen har kuttet til sykehusene landet over med ostehøvelkutt. Vi kan velge å kutte til sykehusene og bruke pengene til skattekutt for de rike, eller vi kan kutte ABE-kuttene. Regjeringen og Fremskrittspartiet stemmer imot å skjerme sykehusene mot ostehøvelkutt. SV stemmer for. Regjeringen har svekket ordningen for barn og unge som trenger tannregulering. Regjeringen og Fremskrittspartiet stemmer imot å sende pengene tilbake til unge og barn. SV stemmer for at barn og ungdom skal få bedre hjelp. SV vil rette opp urettferdige helsekutt. Valget kommer, og SV er klare for at ressursene ikke skal gå til de rike. Vi vil bygge et samfunn for de mange, ikke bare for de få.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Jeg er stolt av å være ordfører for denne viktige saken, hvor vi behandler et representantforslag fra Senterpartiet om økt bemanning og lavere vikarbruk i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Flere av partiene er bekymret over lav bemanning på sykehjem, i hjemmetjenesten og i alle de kommunale helse- og omsorgstjenestene. SV har tidligere foreslått å sikre grunnleggende menneskerettigheter og kompetansebaserte bemanningsnormer i eldreomsorgen og andre kommunale omsorgstilbud, men regjeringen og Fremskrittspartiet stemte imot. Arbeiderpartiet har fremmet et representantforslag om en opptrappingsplan for bemanning i eldreomsorgen og tiltak for å forebygge demenssykdom. I innstillingen til den saken står Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV sammen om flere forslag. Også i innstillingen til denne saken om representantforslaget fra Senterpartiet, som jeg er saksordfører for, har vi tre partiene et forslag sammen. Folk i Norge vet at sykehjemmene og de kommunale helse- og omsorgstjenestene trenger flere folk på jobb. I de tre sakene jeg har omtalt, har SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet til sammen fremmet tolv forslag. De rød-grønne partiene fremmer forskjellige forslag, men regjeringspartiene og Fremskrittspartiet stemmer imot alle forslag som tar sikte på å bedre omsorgen til de eldre. Jeg er skuffet. Når kampen står mellom skattekutt for de rike og eldre som trenger mer omsorg, vinner alltid skattekutt når høyrepartiene styrer. Min venn Jan som bor på sykehjem, er redd hver dag. Han vet at helsepersonell er dyktige og gode folk, men at de ikke har ressurser til å hjelpe alle når de trenger det mest. SV vil alltid stå på for å få flere folk på jobb i helsevesenet i hele, faste stillinger. Jeg tar opp alle forslag som SV er med på i begge sakene, om Senterpartiets representantforslag og Arbeiderpartiets representantforslag.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
På vegne av representantene Nicholas Wilkinson, Camilla Sørensen Eidsvold, Lars Haltbrekken, Katrine Boel Gregussen, Kari Elisabeth Kaski, Mona Fagerås og meg sjøl vil jeg framsette et forslag om et reelt likestilt og universelt utformet samfunn.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-26:
Det foreslås ikke screening i dag. Det foreslås tilbud til alle, likt til alle, uavhengig av hvor du bor, hvem du er, og hvordan lommeboka di er. Så vær så snill og ikke spre slike feilaktige forestillinger om det som foreslås i dag. Jeg ønsker meg et samfunn der vi sier velkommen til verden til alle som blir født. Derfor har jeg fremmet forslag i dag, mange forslag, for å sikre at det skal bli mulig for foreldre å ta de frie valgene, der de vet at samfunnet stiller opp hvis en får et barn som er sykt, utviklingshemmet eller har funksjonshemninger. Vi vet alle sammen at slik er det ikke. Vi har hatt runder nå i denne stortingsperioden, der løvemammaene har måttet sittet ute i gangen her og slåss for å ha en inntekt som det går an å leve av, når man har barn som krever oppmerksomhet og omsorg døgnet rundt. Det er ingen som skal fortelle meg at det er valg som er lette å ta for dem, men vi kan gjøre mye, mye mer for å gjøre de valgene mulige å ta for alle, og det ønsker SV. Da handler det ikke om det vi snakker om nå. Jeg har vært med helt fra abortkampen pågikk på 1970-tallet, og jeg har hørt de samme argumentene i alle saker hele veien. Jeg har aldri hatt noen tro på at det går an å nekte at folk skal få informasjon om seg sjøl, når den finnes. Jeg har ingen tro på at det går an å stoppe teknologi som utvikler seg. Da er det et spørsmål om det skal være tilgjengelig for alle, eller bare for noen. Det jeg også har undret meg litt over i denne debatten, er at man liksom nå kommer til sorteringssamfunnet. Jeg vil bare minne om at vi i veldig mange år har hatt denne muligheten der risikoen er størst. Vi har altså systematisk lett der risikoen er størst, og det har vi gjort lenge. Jeg har nå levd et langt liv. Jeg håper kanskje at man blir klokere med årene, men jeg er ikke så sikker på det. Jeg tror de fleste klarer å ta disse valgene sjøl, om de er under disse aldersgrensene, eller om de er over. Hvis vi ikke tillater dette, er jo konsekvensen at flere er nødt til å ta senabort. Jeg skjønner ikke at noen ser at det skal være en fordel. I 1915 sa Katti Anker Møller, en av mine store forbilder, i talen sin Moderskapets frigjørelse, at vi elsker moderskapet og vil dets vel, men i full frivillighet. Jeg vil tillegge: med all informasjon til å kunne ta sjølstendige valg.