Sigurd Hille (Høyre), 2013-12-05:
Jeg ser at jeg har en halv time.(Munterhet i salen) Jeg kan berolige forsamlingen med at den tiden har jeg ikke tenkt å bruke. (Munterhet i salen) Jeg tenkte her forleden dag på at jeg godt kunne tenkt meg å bli oppringt av den avisen som har spalten om hva du har liggende på nattbordet.(Munterhet i salen) Hvis jeg hadde fått det spørsmålet, kunne jeg sagt, som sant var, at der har jeg liggende tjenestepensjonsloven.(Munterhet i salen) Det ville sikkert bli fulgt opp av et tilleggsspørsmål av mer litterær karakter, som hva man synes om innholdet i dette skriftstykket. Da kunne jeg selvfølgelig ha strødd om meg med velkjente begreper som «dødelighetsgrunnlaget», «dødelighetsarv», «knekkpunkt» og «nullgaranti» – for å nevne noen. Nå fikk jeg aldri det spørsmålet, og det er antakeligvis like greit. Mange vil kanskje mene at man kan miste nattesøvnen av mindre. (Munterhet i salen) (Munterhet i salen) Pensjonsforhold i privat sektor kan være til dels kompliserte. Tradisjonelt var de ordningene som eksisterte, stort sett ytelsesbaserte. Disse garanterte gjerne en viss prosent av lønnen ved pensjoneringstidspunktet. Ordningen hadde en innebygget garanti for nivået på selve pensjonen. Som kjent var det imidlertid ikke alle yrkestakere i privat sektor som hadde pensjonsordning utover den offentlige folketrygden. Det ble derfor i 2006 innført en allmenn pensjonsordning, OTP-ordningen, som altså er en ren innskuddsordning. Vi har derfor hatt to private pensjonsordninger, som i form og innhold er relativt ulike. For eksempel er det slik at ytelsesordningen – under visse vilkår – vil være forutsigbar, mens OTP-ordningen ikke gir noen form for garantier eller forutsigbarhet. Den fremlagte lovproposisjonen, Prop. 199 L tjenestepensjonsloven, omhandler og gir retning for alternative pensjonsløsninger. Proposisjonen bygger på NOU 2012:13 fra Banklovkommisjonen. Loven åpner for valgmuligheter og fleksibilitet for arbeidsgiverforetaket og slik sett også for arbeidstakerne. Tjenestepensjonen vil være en kollektiv, forsikringsbasert ordning i tillegg til folketrygden. Lovforslaget medfører at vi får en ny modell for opptjening. Enkelt sagt skal arbeidsgiveren innbetale en viss prosentsats av lønnen – og eventuelt andre godtgjørelser som skal være i denne – maksimum 7 pst. mellom 0 og 12 G pluss eventuelt 18,1 pst. mellom 7,1 og 12 G. Videre vil ordningen bli tilført «dødelighetsarv» pluss en årlig regulering. Når det åpnes for en betydelig prosentøkning, altså 18,1 pst. mellom 7,1 og 12 G, er det fordi folketrygden ikke gir opptjening for lønn mellom dette intervallet. Tjenestepensjon etter loven her er gjerne kalt en hybrid. Det er fordi ordningen på en måte kombinerer i noen grad ytelsesordningen, men likevel er en innskuddsordning, slik OTP-ordningen er. Hele prosessen – fra NOU-innstillingen til departementets arbeid med lovforslaget – har vært gjenstand for betydelig oppmerksomhet. Omfattende høringer har funnet sted under saksbehandlingen, og endog etter at saken ble opptatt i finanskomiteen, har det vært mange henvendelser. Det har særlig vært ett spørsmål som det har vært sterk fokusering på. Det gjelder erleggelsen av administrasjons- og forvaltningskostnadene i ordningen. Etter lovforslaget skulle disse kostnadene dekkes innenfor de maksimale innskuddssatsene. Innvendingen her har vært at en slik ordning ville være uoversiktlig for den enkelte, og også medføre en del praktiske vanskeligheter. Dersom kostnadene kommer i tillegg til de rene pensjonsinnskudd, vil det være enklere for de ansatte og også for arbeidsgiverne å beregne fremtidig pensjon. Det kan nok argumenteres i andre retninger også, fordi mange bedrifter ikke vil benytte maksimalsatsene, og således er det god dekning av kostnadene innenfor maksimalsatsene. Komiteen har likevel etter en samlet vurdering anbefalt at kostnadene kommer i tillegg til satsene, og at loven § 4-7 annet ledd endres deretter. Avslutningsvis skal det også pekes på at det vil være noen utfordringer fremover. Et fallende rentenivå gjør jo at avkastningen på innskudd ikke er spesielt høy. Det er ventet at de rene ytelsesbaserte foretakspensjonsordninger vil bli lukket i noen grad – slik det for så vidt også har vært hittil – og komiteen peker på at det må arbeides videre med regler for overgang mellom pensjonsordninger, og at dette arbeidet gis særlig oppmerksomhet. Jeg vil gjøre oppmerksom på at i Innst. 35 L side 23 er det ved en inkurie oppgitt feil romertall. Der det står IV, skal det stå III, og på side 24 skal det så stå IV. For øvrig slutter komiteen seg enstemmig til regjeringens forslag til lov om tjenestepensjon.