trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-12:
Livslang læring er, som jeg sa i hovedinnlegget mitt, et grunnleggende prinsipp i Kvalitetsreformen for høyere utdanning, og det er også det som ligger til grunn for mange av forslagene i Kvalitetsutvalgets innstilling, som vi skal behandle til våren. Vi har vedtatt en kompetansereform som vi ikke helt får til å funke, som vi ikke helt får liv i, sannsynligvis på grunn av mangel på økonomiske ressurser. Jeg vet ikke helt sikkert, men jeg antar at en av årsakene er mangel på økonomiske ressurser. Så foreslår statsråden å kutte ganske omfattende i bevilgningene til voksenopplæringsorganisasjonene og til fjernundervisningen. Er det noe som statsråden gjør med stor glede i forhold til det som går på livslang læring, der vi ikke helt får det til? Vi har fått på plass en god del strukturer osv., men vi får ikke til reformen. Mitt spørsmål til statsråden er: Er dette noe som hun er tilfreds med, eller er dette noe som egentlig plager henne?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-12:
Kommunikasjon er ikke enkelt – når jeg hører Søren Fredrik Voies innlegg nå til slutt her. Jeg brukte halvparten av mitt innlegg til å prøve å trekke opp noen visjoner for å prøve å se hva som er utfordringene, og så får jeg høre dette. Jeg er vel kanskje den eneste i denne debatten som i hvert fall prøvde å trekke opp en viss framtidsvisjon, noen utfordringer, at vi må være villige til å tenke nytt i forhold til de utfordringene vi har. Jeg var rimelig klar på dette. Jeg sa vel at det var ikke én ting ved sannheten som vi ikke var villig til å sette spørsmålstegn ved. Og så får jeg beskjed om at vi er fortiden, vi representerer fortiden. Da blir kommunikasjon fryktelig vanskelig, men man må bare ta til etterretning at slik er det. Det som imponerte mest i denne debatten, var faktisk Elsa Skarbøvik og hennes hyllest til folkehøgskolen, etter at hennes regjering har foreslått å kutte bevilgningene til folkehøgskolen med 20 mill. kr. Da er det ganske imponerende å komme med en slik sterk hyllest. Så har da Arbeiderpartiet tydeligvis presset dem til å redusere kuttet. Det må vi takke Arbeiderpartiet for – og det skal tydeligvis de ha takk for. Så til høyere utdanning. Som jeg sa, skal Regjeringen ha ros for det de har gjort i forhold til høyere utdanning, men ikke for måten dette er finansiert på, at det er tatt fra studiefinansieringen. Så kan man argumentere slik som Ine Marie Eriksen, men uansett er det et kutt på 133 mill. kr på studiefinansieringen, som studentene skal betale tilbake i form av lån. Og det alvorlige med å endre studiefinansieringen er først og fremst at det kan påvirke rekrutteringen, at det kan skape frykt og utrygghet, som gjør at mange ikke velger å satse på høyere utdanning. Så er jeg glad for at SV får flertall for å styrke medisinutdanningen i Norge. Det at vi nå har sagt at vi skal greie å ta oss av utdanning av medisinere, øke utdanningskapasiteten i Trondheim og Tromsø og kjøpe tilbake de plassene vi nå kjøper i utlandet, det synes jeg er bra, og det gleder meg storlig. Jeg håper nå at dette blir fulgt opp av Regjeringen, og det tviler jeg ikke et øyeblikk på at det kommer til å bli. Så til internasjonalisering. Jeg synes også det er bra at man prøver å ta fatt i dette med gebyrstipend, selv om den måten det er gjort på, ikke er den måten jeg vil anbefale. Men likevel har vi valgt å støtte dette opplegget slik som det er. Det er viktig nå at vi klarer å styrke utvekslingen gjennom norske institusjoner, og at en følger opp den merknaden som flertallet har lagt inn der, for å prøve å styrke utvekslingen gjennom norske institusjoner, at flere norske studenter får muligheten til å reise ut, og at vi får flere inn – gjennom institusjonene, vel å merke. Så har jeg også lyst til å si at jeg er glad for at flertallet nå har sagt at den utvekslingsordningen som foregår på videregående skole, der en veksler ut klasser, skal fortsette inntil videre. Jeg håper at Regjeringen tenker seg om en gang til før de kommer tilbake og foreslår kutt på det ved et senere høve.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-12:
Årsaken til at jeg bad om ordet, var Vidar Bjørnstads innlegg som gjaldt SV og private skoler. Det er vanskelig å få Arbeiderpartiet til å forstå. Jeg vet ikke om det er mangel på evnen til å forstå eller om det er vond vilje – jeg velger å tro at det er mangel på evnen til å forstå! Poenget er at vi støtter dette forslaget til finansieringsopplegg fordi det var et mindre skadelig og mindre ødeleggende forslag enn det som lå der om å bruke landsgjennomsnittet. Det var et kompromiss. Men vårt syn på private skoler og finansieringen av dem framkommer i den innstillingen hvor vi utgjorde flertall sammen med Arbeiderpartiet for tre–fire år siden. Der ligger skissen og opplegget til hvordan vi ønsker å finansiere private skoler. Der stod vi sammen med Arbeiderpartiet. Nå håper jeg det er siste gang vi hører dette. Så vil jeg ta opp en liten ting helt til slutt. Det gjelder finansieringen av høyskolebygg. Vi har pekt på en del bygg. Vi har pekt spesielt på høgskolen på Ås. Der er det en del verneverdige bygg som vi nå må ta fatt på og gjøre noe med. Jeg regner med at statsråden kommer tilbake til oss med det i revidert nasjonalbudsjett. Og så skal jeg si en liten ting …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-12:
Jeg tenkte jeg skulle gjøre det enklere for presidenten! Vi vil gjøre om forslag nr. 26 til et oversendelsesforslag.
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
SV sier i innstillingen at de vil prioritere den offentlige skolen, og det har jeg vel heller aldri betvilt. De sier samtidig at det offentlige heller ikke skal ha ansvaret for å legge til rette for private tilbud der en har fullgode offentlige skoletilbud. Det er bra. Men jeg har et ønske om å få klargjort SVs stilling og linje i forhold til private skoler. SV var med på å sikre en finansieringslov før sommeren som bl.a. betød en tilskuddssats, at de skulle få dekket 100 pst. av sine pensjonsutgifter med et kommunespesifikt grunnlag, og forutsetter at Regjeringen har lagt dette til grunn i sitt budsjett. Jeg registrerer så at SV i komiteen salderer sin prioritering med 300 mill. kr fra private skoler. Betyr det at SV har endret holdning i forhold til innholdet i finansieringsloven? Og betyr det eventuelt at SV, som Arbeiderpartiet, selv om vi har en liten «timeout» nå, kan tenke seg å endre tilskuddssatsen når det blir anledning til det?
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Som jeg sa i mitt innlegg, ønsker vi en nærmere integrering av samarbeidet mellom utdanningsdelen i skolen og den frivillige skolefritidsordningen. Vi tror det er viktig for å skape et helhetlig tilbud – kall det gjerne en skoledag, selv om skoledagen strengt tatt bør nevnes i forbindelse med det som har med undervisning å gjøre. Jeg nevnte også at det er mange gode eksempler på forsøksordninger rundt omkring i kommuner som har gjort dette, med godt resultat. For eksempel har jeg registrert at man i Asker har lagt inn en skolefritidsordningstime midt på dagen. Der har man altså delt opp undervisningen, fått til et samarbeid med foreldrene og lærerne, hatt noen undervisningstimer, så et avbrekk med lek og fysisk aktivitet en time og så noen undervisningstimer igjen deretter. En slik modell mener jeg er den beste for å utnytte de mulighetene man har, både innenfor den skoledagen som består av undervisningstid, og det som ligger i intensjonen med skolefritidsordningen. Når det gjelder det siste, er det også i dag kommunenes ansvar å ha tilbud om skolefritidsordning for de fleste.
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Det stemmer at det i forliket foreligger kutt når det gjelder studentboliger og fagskoler. Som jeg sa: I et forlik vil det være både noe som gleder, og noe som det er mer kostbart å gå inn på. Når det gjelder studentboliger, hadde vi det inne i vårt alternative budsjett. Vi mener at bygging av studentboliger er viktig i forhold til velferdstilbudet til studentene, nettopp for å understøtte det andre benet til Kvalitetsreformen. Når det gjelder kuttet til fagskoler, betyr det en justering av antall plasser som det er tilbud om i dag. Men vi mener at det innenfor den totalrammen som fagskolene har, skal være mulig å kunne innpasse et slikt kutt. Da legger jeg til grunn at det viktigste for oss i forliket har vært å få til en utvidelse av skoledagen, som vi har fått gjennomslag for. Vi har også fått 1 milliard kr mer til utlånsordningen for skolebygg.
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Arbeiderpartiets holdning til privatskolene og finansieringsformen skulle være velkjent. Som jeg sa i mitt hovedinnlegg: Den debatten er ikke fredet. Men vi har i hvert fall ikke gått så langt som SV for å sikre finansieringen av privatskoleloven med den loven som ble vedtatt før sommeren, som SV nå tydeligvis likevel ikke føler seg vel med, i og med at de bruker midler fra privatskolene til å saldere sine egne forslag. Når det gjelder kompetansesentrene, er vi opptatt av å sikre et godt spesialpedagogisk tilbud. Vi legger til grunn at kuttet skal skje ved effektivisering og omlegging. Forlikspartnerne understreker også at tjenester overfor brukerne i størst mulig grad skal skjermes, spesielt gjelder det de faglige tjenestetilbud som utføres av sentrale kompetansesentra for ulike grupper, som bl.a. døve og blinde. Men vi kan ikke utelukke at det vil få konsekvenser for tjenestetilbudet. Arbeiderpartiet vil derfor følge situasjonen nøye, og vi forbeholder oss retten til å komme tilbake i revidert med nødvendige tiltak.
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Vi diskuterer budsjett, men det er ikke alle saker som nødvendigvis krever penger – de krever oppmerksomhet. For Arbeiderpartiet er likestillingsarbeid, utdanning og forskning viktig. Departementet følger opp tiltak for likestilling, selv om vi skulle ønske at innsatsen var noe sterkere. Universitets- og høgskolesektoren skal integrere likestilling i all sin virksomhet. Forskningsrådet har dette som en oppgave. Men Fremskrittspartiet er konsekvent ute av alle merknader hvor ordet «likestilling» forekommer. Kan Sortevik gi oss en kort begrunnelse for hvorfor likestilling er et fremmedord i vokabularet til Fremskrittspartiet? Og hvis – et teoretisk spørsmål kanskje – Fremskrittspartiet fikk tilstrekkelig innflytelse, ville de fjerne likestilling som oppgave for departement, universitet, høgskoler og Forskningsrådet?
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Mer enn 50 pst. av elevene i 1.–4. klasse har plass i skolefritidsordningen, og Arbeiderpartiet mener at det her bør være et offentlig ansvar å sikre at det er et godt tilbud. Vi var uenige da Regjeringen kuttet i tilskuddet til SFO, og vi var uenige i at en – før en egentlig hadde den oppe og stå – overførte skolefritidsordningen til rammene, og vi ser at det har ført til betydelige prisøkninger, som for mange har gjort det så vanskelig at de faktisk har kuttet i tiden eller sagt fra seg plassen. I innstillingen understreker et flertall bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet at kommunene kan bruke andre tilbydere for å gi SFO-tjenester, f.eks. foreldre og besteforeldre. Når barn prises ut av ordningen, kan en naturlig konsekvens av standpunktet selvsagt være at man får ta seg av barna selv. Er dette også statsrådens linje i forhold til utviklingen av SFO? Er hun imot at man ser tilbudet til skolebarn i løpet av dagen under ett?
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Et forlik er både å gi og ta. Noen forslag kan være vanskeligere enn andre. Jeg vil benytte anledningen mens jeg har statsråden her, til å si at jeg ønsker at en følger veldig nøye med i forhold til kompetansesentrene og det kutt som er gjort der, for å hindre at dette går ut over tjenestetilbudet. Vi er som budsjettpartner veldig åpne for at statsråden kan komme tilbake i revidert hvis hun mener det er nødvendig å gjøre noe ekstra. Jeg vil også understreke det Rolf Reikvam var opptatt av, nemlig voksenopplæring. Det har skjedd kutt over to år, noe som betyr at det er litt systematikk i det. Det er ikke noen tilfeldighet. Jeg er enig i at de postene ikke nødvendigvis er helt avgjørende for voksenopplæringen, men dette er i hvert fall ikke noe bidrag for å bedre den. Mitt spørsmål: Har statsråden ambisjoner på det området som gjelder voksenopplæring, etter- og videreutdanning? Kan vi forvente større innsats, og i hvilken sammenheng?
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Jeg vil bare gjenta at i forliket mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene var det også et overordnet grunnlag knyttet til mer penger og ressurser til offentlige velferdsgoder på bekostning av skattelettelser, og at f.eks. slike ting som muligheter for større grad av midlertidige ansettelser ble lagt vekk. Det er ikke typisk høyrepolitikk å ha den vinklingen, så derfor mener jeg at vi har redusert den høyredreiningen som vi har sett de siste to årene, da regjeringspartiene har valgt samarbeid med Fremskrittspartiet. Dette synes jeg har vært en rolig og ryddig debatt på utdanningsområdet. De fleste har snakket om egen politikk, og det har ikke vært så mange angrep, utover den mer forventede kritikken av noen av de kuttene som er gjort, og som jeg ikke skal argumentere noe godt for. Men likevel har jeg noen kommentarer. Det ble sagt av representanten Olsen at han var fornøyd med forliket, fordi vi gav vår støtte til privatskolenes finansiering. Jeg kan forsikre representanten Olsen om at det er høyst midlertidig. Vi har i hvert fall ikke fredet debatten om den frie etableringsmuligheten og den påfølgende finansieringen. Så til argumentasjonen rundt privatskolene. Det blir til stadighet gjentatt at dette er på grunn av internasjonale konvensjoner og for å ivareta foreldrenes rettigheter. I den privatskoledebatten vi hadde, var det høyst ulike begrunnelser. Jeg mener det er helt på sin plass, som vi påpeker i innstillingen, at etableringsretten går langt utover det som konvensjoner skulle kreve av oss. I hvert fall var det ingen som kunne dokumentere at vi har fått noe kritikk fra internasjonalt hold for den privatskoleloven vi hadde inntil i sommer. Så er jeg glad for at SV har klargjort sitt forhold når det gjelder finansieringen. De har nå saldert med 300 mill. kr, fordi de mener at grunnlaget fra Regjeringen ikke er godt nok. De mener at det ligger innsparinger her, men står fullt og fast på innholdet i finansieringsloven, som betyr 85 pst. tilskuddssats og 100 pst. finansiering av pensjonskostnader. Våre viktigste saker i dette budsjettet var utvidelse av timetallet, en styrking av utlånsordningen for skolebygg og sikring av kommuneøkonomien som det viktigste grunnlaget for skolen. Det har vi fått gjennomslag for. Og vi har faktisk da først i år fulgt opp løfter fra valgkampen om en satsing på skole. Det er vi veldig godt fornøyd med.
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Jeg skal ikke fortsette debatten om Høyre-dreining eller ikke, men bare si at vi i Arbeiderpartiet i hvert fall har fått gjennomslag for mange for oss viktige saker. Vi har ønsket å redusere Høyre-dreiningen. Når det gjelder klassetimetall, har vi også det i vårt program. Det er ikke noe som plutselig har dukket opp her og nå i forbindelse med forliket. Det andre var Rolf Reikvam, som mente at det var noe med min evne til å forstå SVs standpunkt når det gjelder privatskoler. Jeg tror vi er uenige. SV sikret flertall for at det nå står at det skal være 85 pst. av et kommunespesifikt grunnlag, og det skal være 100 pst. dekning av pensjonskostnader. Det står SV, ifølge beskrivelsen til Reikvam her nå, fortsatt inne for, selv om de har redusert, men de har redusert fordi de mener at grunnlaget som statsråden har lagt fram, er for høyt, og at de således kan spare penger.
Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2003-12-12:
Når det gjelder synspunktene i denne saken, viser jeg til Reikvams beskrivelse og argumentasjon. I denne saken er vi jo enige når det gjelder privatskoler. Jeg vil ta opp forslaget fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet i innstillingen.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-12-12:
Sosialistisk Venstrepartis talsmann prøver å lage litt ideologi rundt skoledebatten. Det er bra. Men når man leser litt av det de skriver i sine merknader, kan man bli forledet til å tro at SV er for både lokaldemokrati og valgfrihet, men samtidig kutter man, slik som Vidar Bjørnstad påpekte, til friskoler med over 184 mill. kr. Er dette den valgfriheten og selvbestemmelsen for elever og foreldre som så fint er omtalt i SVs program? Gjelder det bare med hensyn til å velge SVs enhetsskole? Eller ser ikke SV at valgfriheten også må strekke seg utover det de selv påpeker som en internasjonal trend, at i samråd mellom foreldre og elever har man mulighet til å velge friskoler og alternative skoleslag?
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-12-12:
Når det gjelder OECD-målet for forskning, står det fortsatt fast inntil Stortinget vedtar et annet mål. I dette budsjettet legges det opp til sterke incitament for å øke forskerutdanningen, bl.a. gjennom stipend, økt stipendandel til forskerutdanning og til postdoktorstillinger. Når det gjelder dette med stykkprisfinansiering av grunnskole og videregående skole, som er en av Fremskrittspartiets fanesaker, har vi fra Høyres side ikke gått inn for det, fordi vi ønsker at kommunene og fylkeskommunene skal ha lokal handlefrihet og få utøve lokaldemokrati. Vi mener også at ved å ta større hensyn til den demografiske utvikling – hvordan befolkningen er sammensatt, hvor folk flytter, og hvor man bl.a. har flest ungdommer og barn som søker skolen – får man også tatt hensyn til dette elementet gjennom det rammefinansieringssystemet som vi i dag har for å finansiere kommunene og fylkeskommunene.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-12-12:
Det er mange ting norske skolebarn skal lære. Noe av det grunnleggende og viktigste som barna skal lære, er å lese og skrive og regne. Jeg synes ikke Lena Jensen og Sosialistisk Venstrepartis innsats for å forbedre de grunnleggende kvalitetene i skolen hittil har vært særlig framtredende. Man griper bare fatt i ett element, som svømmeundervisning, noe som kan organiseres på svært mange måter, og på svært alternative måter også, uavhengig av om man har svømmehall eller ikke, noe som også gjøres i skolesamfunnene. Så hvis SV ønsker å praktisere den handlefriheten og det lokaldemokratiet som man så varmt snakker om i sine programmer, greier man også å få til svømmeundervisning i det enkelte skolesamfunn. Ellers er det ingen som greier å påvise en klar sammenheng mellom kvalitet i skolen og de rammebetingelsene som går på antall bygg, hvor fine byggene er, eller hvor mange svømmehaller man måtte ha.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-12-12:
Norge har en veldig god studiefinansiering. Når det gjelder finansieringsordningen for utenlandsstudenter, er den faktisk på verdenstoppen, en av verdens beste. Når det gjelder dette med studentenes mulighet til å delta i sosiale aktiviteter og delta i studentaktiviteter for øvrig, finnes det selvfølgelig i ethvert system unntaksbestemmelser som gjør at dette er fullt mulig, uten at det skal gå ut over de grunnleggende finansieringsprinsipper som er lagt inn i stipendordningen. Etter at det sitatet som nå ble referert fra Skjælaaen, ble formulert, er Kvalitetsreformen i høyere utdanning ikke bare gjennomført, men den er også fullfinansiert, noe som er en betydelig større satsing på studentene og studentenes mulighet til å gjennomføre sine studier, enn bare det å bevilge stipend og lån. Men det kommer i tillegg.
Søren Fredrik Voie (Høyre), 2003-12-12:
Det er to ting ved denne utdanningspolitiske debatten som jeg synes kommer rimelig sterkt fram. Det ene er at det er en tverrpolitisk bred tilslutning til Regjeringens skolepolitikk. Selv om Fremskrittspartiets representant uttrykte det slik at det ikke var noen unison jubel, har jeg faktisk ikke greid å registrere at Fremskrittspartiet har tatt noen vesentlig avstand fra hovedlinjene i politikken. Tvert imot, på mange måter har de uttrykt stor tilfredshet med den måten det jobbes på, og den måten det jobbes på med å stille krav til kvalitet, krav til kompetanse, krav til at elevene skal lære noe i skolen, slik at man skal komme ut med et resultat som blir bedre enn det vi har hatt som resultat i norsk skole noen tiår. Det andre som jeg synes vi kan konstatere også etter denne debatten, er at SV + Senterpartiet = sant. På nesten ethvert område i innstillingen har enten Senterpartiet sluttet seg til Sosialistisk Venstrepartis merknader og forslag eller omvendt. Hvis jeg skulle prøve å tolke det, er det slik at Senterpartiet på ethvert område har sluttet seg til Sosialistisk Venstrepartis skolepolitikk. En tolkning av det igjen er at Senterpartiet har ingen skolepolitikk –de har ingen politikk på dette området heller. Sosialistisk Venstrepartis talsmann var i sitt første innlegg inne på at svarene ikke ligger i fortiden, vi må se framover. En av innfallsvinklene og den grunnleggende føringen ved Regjeringens politikk er at vi hele tiden prøver å se forover for å skape en bedre skole – en skole som er tilpasset morgendagens krav og ikke fortidens dogmatiske syn på utdanning og utdanningspolitikk. Jeg synes vi her har fått fram et ideologisk skille i debatten. SV er opphengt i fortidens enhetsskole, som på mange måter har vist sin udugelighet og mangelfulle resultater – som er presentert i en rekke undersøkelser nasjonalt og internasjonalt, og som i høy grad har vist at vi må gjøre noe annet. Men når vi prøver å følge en liten internasjonal trend, ved å åpne for friskoler i Norge – som vi nesten ikke har, bare 1–2 pst. – sier SV at dette er for å slippe markedskreftene løs og gjøre skolen om til en markedsplass. Samtidig er man med på å skjære brutalt ned på tilskuddet til disse skolene, som igjen gjør det til en skole for de få, til en ekstrem utvalgsskole, i stedet for å gi mulighet til at de mange som ønsker å velge en alternativ skole, kan få lov til å gjøre det.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Hvordan kan representanten Reikvam være sikker på at det underforbruket som er i inneværende år, ikke følges av en tilsvarende økende søknadsmasse og tilsvarende økt forbruk i 2004? Vi går altså mot en ny, utvidet lov, som også skal gjelde videregående skole, og det er all mulig grunn til å tro at det også vil føre til flere søknader, og dermed også til at man bruker mer penger til dette kapitlet. Er det slik at SV ikke bryr seg om loven av 1999, hvor Norge gjennom eget lovverk har bekreftet at de slutter seg til og ratifiserer ulike rettigheter og internasjonale konvensjoner, også den om menneskerettigheter, som omtaler retten for enhver til utdanning, som omtaler det frie valg, og som også sier at det kostnadsfritt skal være tilgjengelig grunnundervisning for alle? Er det slik at man ikke kjenner til det, eller er det slik at man ikke bryr seg? Til slutt: SV sier at de er opptatt av studiefinansiering og rammevilkår for studentene. Hvorfor vil ikke SV støtte Fremskrittspartiets forslag om å utvide tilsagnsrammen for nye bygg?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Arbeiderpartiet er enhetsskolens arkitekt. De har lite troverdighet når det gjelder skoleinnhold. De bør kunne si rett ut at når de ønsker integrasjon med SFO, er det for å få gratis SFO. Vi har selvfølgelig respekt for at det er inngått en avtale, og at den har bindinger i seg. Likevel har vi foreslått å øke tilsagnsfullmaktene for bygging av nye studentboliger, og det går på prosjekter som kommer til igangsettelse i 2005. Hvorfor kan ikke Arbeiderpartiet støtte oss for å få fart på bygging av nye studentboliger? Så er det slik at det også er gjort kutt i rammen for denne komiteen. Er det spesielle informasjoner som gjør at Arbeiderpartiet er med på å kutte i fagskoleutdanningen, når vi altså på tampen av budsjettarbeidet har fått klare meldinger om at den rammen som ligger i budsjettet fra før, er for knapp og ikke tar inn den gode søkningen som har vært til dette skoletilbudet? Arbeiderpartiet er jo med på å kutte nesten 9 mill. kr.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Dette må være i tråd med prinsippet om at angrep er det beste forsvar. Vi får ta forsøket for det det er, og si kort som så at vi har full tiltro til institusjonene selv, at de i sitt arbeid med både å fordele midler og vurdere opprykk og fremrykk legger vekt på kvalitet hos personen, ikke på kjønn.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Her var det spørsmål om kontraktbrudd. Jeg føler meg ganske sikker på at Fremskrittspartiets velgere har fått med seg de store skillelinjene mellom Fremskrittspartiet og andre partier, bl.a. det klare skillet som går på hvordan vi finansierer norsk skole, at det etter vårt syn skal være midler som kommer direkte fra staten, og som er penger som følger den enkelte elev. Det tror jeg faktisk de aller fleste som stemmer på Fremskrittspartiet, har fått med seg. Når vi snakker om kontraktbrudd, har vi et ferskere kontraktbrudd å forholde oss til, nemlig i forbindelse med den avtalen som var inngått om budsjettet for det året som nå avsluttes. Det var faktisk et punkt i avtalen med regjeringspartiene at vi skulle gjeninnføre ordningen med at alle de statlige tilskuddene til denne spesielle skoleformen skulle øremerkes. Det holdt nøyaktig et halvt år. Det holdt til kommuneproposisjonen. Da fant regjeringspartiene andre samarbeidspartnere, og da ble det en annen avtale og et brudd på vår.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Representanten Reikvam tar grunnleggende feil. Vårt mål er verken å bygge ned eller å svekke den offentlige skolen. Vårt mål er at foreldre og elever fritt skal kunne foreta et valg selv, uavhengig av hva representanten Reikvam fra SV ønsker at de skal velge, og uavhengig av hva vekslende flertall i lokale kommunestyrer ønsker at foreldre og elever i den enkelte kommune skal få lov til å velge. Vi ser ikke for oss at det blir en revolusjon i skolestrukturen om vi likestiller på en bedre måte også de økonomiske forholdene som gjør at den reelle valgmuligheten blir bedre. Vi er grunnleggende opptatt av å skape bedre kvalitet, også i den offentlige skolen. Vi vil ha mange offentlige skoler i mange år, og mange elever i den offentlige skole. Vi er opptatt av innholdet i den offentlige skolen – langt mer opptatt av innholdet enn av det endimensjonale hylet om mer ressurser.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Tre ting: For det første: Når det gjelder denne konstateringen fra statsråden om en felles og unison jubel, reserverer vi i Fremskrittspartiet oss. Det er mye å trekke for. En del av det har jeg vært inne på i mitt eget innlegg. Det som er politisk bemerkelsesverdig, er at det burde være en større grad av likebehandling av private skoler og private høyskoler. Det er altså ingen unison jubel. For det andre vil jeg vise til at da Kvalitetsreformen ble vedtatt, var det en flertallsmerknad om å legge frem forslag om delvis dekning av studieavgiften til studenter ved Handelshøyskolen BI. Den ble gjentatt i budsjettet for 2002. Hvordan går det med det arbeidet? Så til det tredje. Statsråden har svart i brev av 24. november til Fremskrittspartiet angående bevilgning til fagskoleutdanning: «En økning i totalt antall studenter blir ikke fanget opp i budsjettet for 2004 fordi bevilgningen har en øvre ramme som setter grenser for hvor mange studenter det totalt kan gis tilskudd for.» Hvorfor setter vi en slik ramme når vi altså har et godt tilfang av elever og søkere til denne viktige utdanningen? Hva er det som gjør at man setter en grense som ikke står i forhold til etterspørselen?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Jeg skal bruke mine tre minutter til å snakke litt om kirkeøkonomi. Tar vi ut bevilgningene til det nye prosjektet dåpsopplæring, får Kirken via kirke-, utdannings- og forskningskomiteen vel 1 milliard kr. Her foreslår Fremskrittspartiet kutt på 11, 7 mill. kr, det vil si 1,1 pst. Kristelig Folkeparti sammen med de andre regjeringspartiene og Arbeiderpartiet har et kutt på 5 mill. kr, som utgjør ca. ½ pst. Om det er dramatiske forskjeller i kutt på 11,7 mill. kr og 5 mill. kr, overlater jeg trygt til andre å vurdere. Det nye opplegget for dåpsopplæring er Fremskrittspartiet imot – det kan ikke være en overraskelse for noen – ikke målet med prosjektet, men fordi omfang og innhold etter vårt syn er uavklart. Fremskrittspartiet er forbauset over at Kirken selv og regjeringspartiene vil satse på et så utgiftskrevende program uten bedre avklaring av etterspørsel, innhold og fremtidig finansiering. Derfor reduserer Fremskrittspartiet bevilgningen til dåpsopplæringsprosjektet, fra 28,5 mill. kr til 5 mill. kr, og de 5 mill. kr vil vi bruke til bedre forarbeid før vi setter i gang et slikt prosjekt. Fremskrittspartiet er spesielt forundret over denne iveren etter å sette i gang nye prosjekter innenfor Kirken, når økonomien fortsatt er såpass svak. Fremskrittspartiet etterlyser igjen en bredere gjennomgang av kirkeøkonomien. Det er etter vår mening åpenbart behov for det. Den korte omtalen som ble gitt i et bilag til kommuneøkonomiproposisjonen for 2004, viser at mange fellesråd har gjennomført innstramningstiltak vinteren 2003. I den tiden som vil gå før kommisjonen som utreder stat–kirke-forholdet fremlegger sin innstilling og sin konklusjon, skal Kirken leve med de nåværende økonomiske ordninger. Derfor er det nødvendig å se nærmere på dem. Derfor er det nødvendig å sørge for en avklaring med hensyn til økonomisk ansvar for bygg – museale kirkebygg og kirkebygg som har nasjonal funksjon. En avklaring her med tilhørende økonomisk avklaring vil åpenbart kunne gi Kirken betydelig bedre økonomiske vilkår. Derfor er Fremskrittspartiet opptatt av å få en slik avklaring med hensyn til vedlikehold og ansvar for kirkebygg. Derfor fremmer Fremskrittspartiet igjen forslag om dette under budsjettbehandlingen her i Stortinget. Og det er forslag som Kristelig Folkeparti igjen stemmer imot.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Det blir en kort merknad til et svar fra utdanningsstatsråden på spørsmålet om rammebevilgning til tekniske fagskoler. Der høres det ut som om hele økonomien står og faller på de 275 mill. kr som er ført opp. Det er grunn til å minne om at det ikke er så enkelt å komme vekk fra ansvaret. På kap. 221, som gjelder opplæring for språklige minoriteter, er det en rammebevilgning på 785 mill. kr. Vi opplever nå i saken som skal behandles etterpå, at den bevilgningen uten videre økes i desember med 119 mill. kr. Da er altså viljen til stede, og balansen spiller ingen rolle. På kap. 240, som gjelder private skoler, som er en overslagsbevilgning, ligger det altså nesten 1 900 mill. kr. Det foretas en reduksjon på dette kapitlet i saken som kommer til behandling etterpå. Mitt poeng er at når man konstaterer et åpenbart misforhold mellom rammen og den etterspørselen som er fra elever, så burde det faktisk være mulig med litt politisk vilje å foreta en endring, altså å foreta en økning av den rammen som stemmer bedre med elevenes behov.
Jan Olav Olsen (Høyre), 2003-12-12:
La meg først få lov til å berømme Arbeiderpartiet for ryddighet i arbeidet i komiteen i forbindelse med budsjettavtalen som er inngått i finanskomiteen. Det er stor enighet mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene om utvidelse av skoledagen, men utgangspunktene er muligens noe forskjellige. Utvidelsen er selvsagt godt i tråd med Høyres program og politikk, men den integreringen som Arbeiderpartiet varsler, og som representanten Bjørnstad nevnte, mellom SFO og skolen, er for oss noe vanskelig å se. Ser ikke Arbeiderpartiet forskjell på det obligatoriske skoletilbudet og det frivillige SFO-tilbudet? Hvordan ser Arbeiderpartiet at undervisning og SFO skal kunne integreres i en skolehverdag der noen skal være med på det meste, og noen på alt? Eller er det slik at Arbeiderpartiet faktisk tenker seg SFO-ordningen som et obligatorisk tilbud til alle?
Jan Olav Olsen (Høyre), 2003-12-12:
Regjeringens satsing på Kvalitetsreformen i høyere utdanning, på forskning og på kvalitetsutvikling i grunnskolen og videregående skole har fått fullt gjennomslag i årets budsjett. Disse satsingene er videreført i komiteen og understreker at her er det utført et krafttak. Budsjettet for Utdannings- og forskningsdepartementet er langt på vei et budsjett for høyere utdanning og forskning. Midlene til grunnopplæringen kommer fra kommuner og fylker gjennom rammeoverføringene. Den store og brede debatten om mer prinsipielle spørsmål knyttet til grunnskole og videregående opplæring vil først komme ved behandlingen av Kvalitetsutvalgets innstilling. Det vil bli en spennende debatt. Årets budsjett viser en kraftig økning i bevilgninger til kvalitetsutvikling i grunnopplæringen, nærmere 50 mill. kr. Det er god grunn til å utrykke tilfredshet med denne sterke satsingen. Den satsingen som har vært, og som nå vil fortsette i forsterket grad, er med på å heve kvaliteten på mange områder innenfor grunnopplæringen. Det er nødvendig. Økt lærerkompetanse er en viktig bit av kvalitetsutviklingen, og i tillegg, og kanskje ikke minst, for tilrettelegging for læringsutbytte og utvikling av gode læringsmiljøer. Fra Høyres side er vi selvsagt svært tilfreds med at dette arbeidet nå videreføres med stor kraft. Budsjettavtalen med Arbeiderpartiet gir en økning i undervisningstimetallet i småskolen. Dette er godt i tråd med Høyres program og Høyres politikk. En økning av timetallet på de første trinnene styrker begynneropplæringen på viktige områder som lesing, skriving og regning. Regjeringspartiene og Arbeiderpartiet sier i sine budsjettmerknader at økningen i timetallet skal brukes til nettopp dette: til lesing, skriving og regning. Ved en inkurie er en setning fra komitebehandlingen falt bort i innstillingen. Komiteflertallet har ønsket å gi uttrykk for at det legges til grunn at alle kommuner innfører et timetall i tråd med dette, altså i tråd med økningen. Siden dette er falt bort i innstillingen, er det grunn til å vektlegge dette fra talerstolen. Jeg vil også understreke at økningen i timetallet fra Høyres side ikke må tolkes som at Høyre sier ja til Arbeiderpartiets tanker og planer om en heldagsskole der SFO på en eller annen finurlig måte er bakt inn i den obligatoriske grunnskolen. Fra Høyres side ønsker vi å styrke opplæringen i de sentrale basisfag, og vi ønsker å holde skolen og det frivillige SFO-tilbudet atskilt. Til slutt vil jeg si noen ord om friskolene. Fra Høyres side vil vi uttrykke tilfredshet med at budsjettavtalen ikke rokker ved videreføringen av Regjeringens friskolepolitikk. Det er samsvar mellom lover og regler og bevilgninger, og friskolene får en forutsigbar økonomi. Helt til slutt har jeg lyst til å kommentere forslag nr. 26, fra SV. Prosjektet ved Strand videregående skole er et interessant og spennende prosjekt. Vi er imidlertid ikke beredt til å gå inn for forslaget slik det nå ligger, men vi vil oppfordre representanten Reikvam til å gjøre det om til et oversendelsesforslag.
Jan Olav Olsen (Høyre), 2003-12-12:
Jeg beklager for så vidt at det føles nødvendig å ta enda et treminuttersinnlegg, men det er også fra Høyres side nødvendig å knytte noen kommentarer til kirkebudsjettet. Jeg vil gjerne få lov til å trekke fram to svært positive ting fra kirkebudsjettet. For det første bevilgningen til dåpsopplæringen. Det er uhyre positivt og gledelig at denne saken er fulgt opp med de forventede bevilgninger, eller i hvert fall de ønskede bevilgninger. Den nye satsingen på dåpsopplæring er i full gang, og det arbeidet som er satt i gang i Kirkerådets regi, har fått en positiv start og er, så langt jeg er informert, i god overensstemmelse med Stortingets intensjoner i Innst. S. nr. 200 for 2002-2003. At midlene nå er på plass første året i prøveperioden, gir Kirken mulighet til å starte satsingen ute i menighetene, samtidig som det gir Kirken forpliktelser til å utforme opplegget slik at det får den lokale forankring og den bredde som Stortinget har forutsatt. Det er grunn til å gratulere kirkeministeren med at denne viktige saken nå er fulgt opp, også bevilgningsmessig. Jeg vil gjerne få lov til å utfordre statsråden til å si noe om hvordan hun ser for seg at dette arbeidet nå kan utvikles, og hvilken progresjon det nå kan bli i denne satsingen på dåpsopplæring. Jeg vil også knytte noen få kommentarer til kap. 342 Nidaros domkirke. I fjor hadde komiteen en flertallsmerknad der vi pekte på de planer som foreligger for et nybygg i tilknytning til Nidarosdomen, på nordsiden av Vestfrontplassen. Komiteens flertall uttrykker tilfredshet i årets innstilling over den oppfølging som varsles i budsjettet ved at nybygget finansieres av Opplysningsvesenets fond mot en årlig leie. Det er svært gledelig at det her er funnet en løsning som forhåpentlig vil sikre at nybygget står ferdig til kroningsjubileet i 2006. Jeg vil også gjerne få peke på komiteens flertallsmerknader om Sjømannskirken. Sjømannskirken gjør et stort og verdifullt arbeid, ikke bare for sjøfolk, men for nordmenn i utlandet generelt. Dette så vi nylig i forbindelse med den tragiske dødsulykken i Krakow, der en ung student fra Arendal omkom. Representanter for Sjømannskirken var raskt til stede og kunne være til hjelp og støtte for dem som stod tilbake. Det er for øvrig verdt å merke seg at Fremskrittspartiet tydeligvis har brukt kirkekapitlene som salderingsposter for øvrige budsjettkapitler. Det er tydelig at for Fremskrittspartiet har disse kapitlene kun hatt interesse som salderingsposter –endringer med «politisk innhold», sa representanten Sortevik tidligere i dag. 33,7 mill. kr av totalt 385 mill. kr er kuttet, et betydelig og stort kutt i et allerede stramt budsjett. Dåpsopplæringen kutter Fremskrittspartiet så å si fullstendig. I tillegg kuttes utgiftene til bispedømmerådene, fellesrådene og prestestillinger. Det er å håpe at disse store kuttene og tanken om at dette er salderingsposter, blir lagt merke til.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-12:
Kampen for fellesskolen er det aller viktigste, sier Arbeiderpartiet. Arbeiderpartiet går for Regjeringens kutt på 30 mill. kr til kompetansesentra for spesialundervisning. Ikke nok med det, Arbeiderpartiet går i budsjettforliket i finanskomiteen inn for ytterligere kutt på 30 mill. kr. Men Arbeiderpartiet rører ikke bevilgningene til de frittstående skolene. Salderingen av budsjettet viste et underforbruk på 185,5 mill. kr. i 2003. Resultatet lar ikke vente på seg. Brev fra det lokaldekkende FAU for de statlige grunnskoler for hørselshemmede viser at viktige tilbud til utsatte grupper står i fare for å bli nedlagt, bl.a. dreier det seg om nedskjæringer i tilbudet om hel- og deltidsopphold for elever ved skoler for hørselshemmede samt nedskjæringer på utadrettede tjenester som gir veiledning i den offentlige skolen. Mitt spørsmål er: Er dette en ny politikk fra Arbeiderpartiet som går ut over de aller svakeste og skjermer de ressurssterke?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-12:
Kristin Clemet har ved flere anledninger sagt at hun håper at vi snart har hatt den siste svømmehall-debatten, at diskusjonen om skolen må dreie seg om andre ting enn tomme svømmebasseng og dårlig økonomi, og at vi må snakke mer om selve innholdet i skolen. Det har hver gang forundret meg at utdanningsministeren ikke har sett det nære forholdet mellom ressurser investert i skolemiljø og elevenes utbytte av læringsmiljøet. Tomme svømmebasseng går direkte ut over kvaliteten på innholdet i skolen. En undersøkelse viser at omkring 50 pst. av elevene ikke kan svømme 200 meter, og 11 pst. klarer ikke å svømme 25 meter engang. Men dette er kanskje ikke så rart, når det viser seg at 54 pst. av femteklassingene ikke får svømmeundervisning i det hele tatt, og blant de elevene som får det, får halvparten 1 time eller mindre i måneden. Hvordan skal norske skoleelever lære å svømme når de ikke får undervisning og myndighetene tømmer bassengene for vann? Mitt spørsmål er derfor: Vil Høyre delta i svømmehall-debatten? Er Høyre villig til å betale for vann i bassengene og svømmeundervisning til elevene, eller vil Høyre fortsette å stå på sidelinjen og se på at svømmedyktigheten til norske elever gradvis svekkes?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-12:
TV-programmet med tittelen «På barnetro skal landet bygges» har skapt debatt. Det har vært kritikk av både vinklingen og fokuset. Men dette TV-programmet reiser en del viktige spørsmål om viktige utfordringer og prinsipper vi står overfor. Programmet viser en oppblomstring av kristne sektskoler, en oppblomstring av skoler som har undervisning «fra vogge til grav»: barnehage, grunnskole, videregående opplæring, høyere utdanning osv. Dette splitter små bygder. Det er viktig å ha trosfrihet, og å bygge opp under muligheten til ulike livssyn er veldig viktig. Foreldrenes rett til å velge for sine barn er viktig og et prinsipp som det må holdes fast på. Men mitt spørsmål til Kristelig Folkeparti er: Når man ser denne oppblomstringen, og når man ser de utfordringene man står overfor, er det noen spesielle tiltak man er nødt til å iverksette for at disse barna skal få mulighet til påvirkes av samfunnet utenfor?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-12:
Kunst og kultur gjør livet verdt å leve, og det er ingen unntak for Nord-Norge, kanskje tvert imot – enda viktigere i Nord-Norge. Kunst og kultur er også en voksende næring. Bevilgningen til Hålogaland Teater, som kom fra statsråd Svarstad Haugland i revidert, var viktig og flott og et veldig stort løft for Nord-Norge. Nord-Norge er den eneste landsdelen uten høyere kunstutdanning. Jeg viser til at komiteen tidligere har bedt om at Regjeringen skal jobbe videre med høyere kunstutdanning i Troms, og komme tilbake med en egen sak til Stortinget. I budsjettet nå gjør komiteen det samme. Situasjonen i Nord-Norge er nå slik at etablerte kunstnere flytter. De trekker mot Oslo, mot institusjonene, der muligheten både for utdanning og etterutdanning er stor. Vi har nå en kjempemulighet til å få etablert denne utdanningen, fordi vi har mange unge i Nord-Norge som driver på med film. Vi har et aktivt filmmiljø, som trenger at Regjeringen og Stortinget går inn og tar et løft for å gi den kompetansen som trengs. Jeg håper statsråden kommer tilbake til dette, senest i revidert.
Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Til representanten Voies innlegg om forskning: Forskning er viktig, men målet om et gjennomsnittlig OECD-nivå må anses å være dødt. En utvikling av nye forskere gjennom opplæring synes å være vanskelig, fordi kuttene som gjøres i budsjettsammenheng, rammer skolene rimelig hardt. Høyre er enig med Fremskrittspartiet i at private skoler skal finansieres med en pris pr. elev. Vil det være helt umulig for Høyre å forsikre seg om at de offentlige skolene blir økonomisk ivaretatt ved en tilsvarende modell?
Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Jeg merket meg at hovedinnholdet i representanten Lyngstads innlegg handlet om skole og ikke om kirkepolitikk. Det kunne man kanskje ventet at det skulle ha gjort. Men det kan henge sammen med at representantene fra Kristelig Folkeparti har fått utløp for dette i pressen i dag. I Vårt Land, f.eks., finner man en ytring fra representanten Lyngstad som er en ren repetisjon av tidligere års praksis, en praksis som lett kan oppfattes som manglende respekt for andres arbeid og oppfatninger, om enkelte politiske motstandere som mindre likeverdige samarbeidspartnere enn andre – altså en ren orwellsk framstilling. Kutt i dåpsopplæringen, totalt 1,1 pst. kutt i de totale bevilgninger på området, er det som avstedkommer denne ytringen. Det er riktig: Fremskrittspartiet har kuttet dåpsopplæring. Men hvorfor kutter Kristelig Folkeparti ca. ½ pst. på dette kapitlet?
Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 2003-12-12:
Representanten Voie hevdet at Sosialistisk Venstreparti + Senterpartiet = sant i dette budsjettet. Det samme kan vel sies om regjeringspartiene og Arbeiderpartiet, uten at jeg ønsker å bruke resten av representanten Voies utlegninger knyttet til dette. Jeg vil kort komme inn på leirskoleopphold og de statlige overføringene til formålet, som har vært en gymnastisk øvelse over tid med mange volter og variasjoner. Tilbud om et leirskoleopphold skal være et tilbud til alle barn som et ledd i opplæringen. Elever i de offentlige skolene får tildelt ca. 1 000 kr pr. elev fra staten gjennom rammetilskuddet eller på annen måte. Fremskrittspartiet har vært opptatt av leirskoletilbudet og av at tilbudet skal være troverdig og forutsigbart for alle brukere. Vi finner det besynderlig at likeverdighet ikke gjelder for barn i privat opplæring, på grunn av at deres tildelinger har et to år langt etterslep knyttet til seg. Men det er bevilget ca. 60 mill. kr som ville ha medført ca. 1 000 kr til dekning av egenandel ved opphold på og reise til leirskole for elever i offentlig og privat opplæring. Hvor er disse midlene i dag? Har midlene nådd fram til alle brukere av grunnskolen? Har friskoleelevene fått nytte av midlene? Hvis svaret er nei: Hvor er friskoleelevenes andel av de 60 mill. kr i dag? Og kan vi få en oversikt over hva de har vært brukt til?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2003-12-12:
Representanten Voie snakker om en historisk satsing på høyere utdanning. Til Stoltenberg-regjeringens forslag om at hele stipendandelen av studiefinansieringen skal gjøres avhengig av avlagte vekttall, sier Høyre sammen med Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre følgende: «Det er etter disse medlemmers syn å skyve for mye risiko over på studentene og å ta fra studentene den grunntryggheten som ligger i dagens stipendordning. Det vil også være en uønsket økonomisk straff for de studentene som engasjerer seg i studentsosiale aktiviteter og studentdemokratiet.» Hvordan forklarer representanten Voie Høyres helomvending i denne saken? Og et annet spørsmål: Er det god utdanningspolitikk å svekke studentenes økonomiske trygghet når kravet til studentene faktisk stadig økes?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2003-12-12:
Når det gjelder det å forholde seg til rammen eller ikke, vil jeg bare oppfordre representanten Eriksen til å lese Senterpartiets alternative budsjett, der vi faktisk tar inn mer penger og kan gi mer penger ut. Det handler om en innretning der vi er uenige i Regjeringens opplegg. Når det gjelder Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, er vi nok felles om én ting, at vi ønsker å styrke den offentlige skolen. Men Ine Marie Eriksen må ha fulgt svært dårlig med i timen dersom hun ikke vet at det er store forskjeller mellom Senterpartiets og SVs politikk. Vi går bl.a. ikke inn for noen statlig styring i forhold til å lage minstestandarder for skole osv., slik SV gjør. Dessuten er det faktisk slik at SV har støttet seg til en del merknader som Senterpartiet kom med i forbindelse med dette budsjettarbeidet. Så både Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet finner hverandre på mange områder innenfor skoledebatten.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2003-12-12:
Først til Ine Marie Eriksen: Hvis vi hadde vært enig i SVs politikk, hadde vi støttet SVs rammeforslag. Det gjør vi altså ikke. En av grunnene er bl.a. de store kuttene i forhold til private skoler, som ikke vi kunne gå inn for. Det er det ene. Så til Rolf Reikvam. Når det gjelder høyere utdanning og de private institusjonene, mener jeg at det er viktig at de private utdanningsinstitusjonene kan ha forutsigbare rammer. Jeg er ikke fremmed for at de private utdanningsinstitusjonene kan gå inn på en annen måte og gjøre oppdrag for det offentlige. Men jeg har ikke sett noe forslag fra SV om dette ennå. Jeg tror det er mange som er interessert i å tenke nytt i forhold til hvordan en kan sikre også de private institusjonene, og hvilken rolle de skal ha i det totale utdanningssystemet i landet vårt.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2003-12-12:
Jeg synes det er flott at representanten Trine Skei Grande konstaterer at Senterpartiet ønsker å bruke mer på utdanning enn det Venstre og de øvrige regjeringspartiene gjør. Så til spørsmålet om skoler kan bli for små. Ja, det er mulig. Jeg er ikke fagmann på området. Jeg er ikke pedagog, og jeg er ikke den som skal inn og avgjøre om en skole er for liten til å ha eksistensberettigelse. Men det Senterpartiet er veldig opptatt av, er at skoler ikke skal bli en salderingspost i budsjettsammenheng rundt omkring i kommunene. Hvis skoler først må legges ned, må den avgjørelsen tas ut fra en faglig vurdering av om det er bra at denne skolen er der den er. Det må handle om faglige forhold dersom man velger å legge ned en skole.