Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Samferdselspolitikk er av stor interesse for de fleste, enten vi bor i bygd eller by, men behovene for samferdselstilbud er jo noe forskjellig ut fra hvor vi bor. For oss som bor i distriktene, er ikke alternativene så mange, derfor er bilen så helt avgjørende viktig. Med store avstander og få eller ingen kollektivtilbud sier det seg selv at uten bilen stopper Bygde-Norge. Også i distriktene er vi avhengige av å ha framkommelige veier. Ofte er bygdene bundet sammen med fylkesveier eller kommunale veier, som igjen knyttes sammen med en riksvei. Standarden på disse veiene er mange steder elendig, og de er lite framkommelige. Når rasfaren er stor, og veien har grusdekke, er det ikke særlig behagelig å bo på bygda, tross stor verdiskaping, fin natur og trivsel på så mange andre måter. Derfor er jeg umåtelig glad for at det nå er stor vilje til satsing på samferdsel. Dette er avgjørende viktig for trivsel, bosetting og verdiskaping over hele landet. Jeg hører ganske ofte utsagn om at det er feil å bruke penger på veier i distriktene, for det bor jo ikke folk der. Jeg ber alle som har denne oppfatningen, om å sette seg litt bedre inn i hva de snakker om. Skal distriktene kunne videreføre sin store verdiskaping, må vi ha veier som sikrer bosettingen og dermed den verdiskapingen som landet vårt er så avhengig av. Jeg er tilhenger av å løse de mange store veiutbyggingene med bompenger, men noen steder vil ikke bompenger kunne benyttes. Dette skyldes for lite trafikkgrunnlag på tross av stor verdiskaping. Også disse områdene trenger nye veier, og det er fastlandsforbindelser som må gjennomføres. Jeg er svært glad for at Regjeringen har tatt skikkelige grep for å redde Hurtigruten. Hurtigruten er veldig viktig for hele kysten. Særlig for de livskraftige kystsamfunn som har få alternative transporttilbud for personer og gods, men selvfølgelig også for reiselivsnæringa. Jeg finner grunn til igjen å minne om at Hurtigruten ikke er subsidiert, slik mange sier, men staten betaler for at Hurtigruten skal betjene områder av landet med marginalt trafikkgrunnlag og få andre transporttilbud. Dette skjer etter anbud. Avtaler om slik drift har vi med selskaper som driver transport både på land og i luften. At slike avtaler justeres og kompenseres i avtaleperioden for uforutsette kostnadsøkninger, er heller ikke noe nytt i denne sammenheng, men det er nytt for Hurtigruten. Ordningen med nettolønn ble innført for halvannet år siden for å gjøre Hurtigruten mer konkurransedyktig i forhold til den flåten de konkurrerer med om turistene. Ingen ser på nettolønnsordningen som noen ønskelig ordning, men når andre lands flåte har slike vilkår, må også vi ha det for å kunne konkurrere. Jeg sier dette i håp om å få bort myten om at Hurtigruten får store subsidier. Til slutt vil jeg nevne en annen viktig sak for den nordlige landsdel. Jernbane i nord er en sak som har vært debattert i dette hus med jevne mellomrom de siste 80 årene – jeg sier de siste 80 årene. Nordlendingene har alltid vært et tålmodig folk, men nå må vi komme videre. Utbygging av infrastruktur er den aller beste nordområdesatsing som kan gjennomføres. Jeg er veldig glad for at så mange talere i dag har nevnt nordområdene. Verdiskapingen i den nordlige landsdelen er meget stor. Produkter skal raskt til markedet, og dette skal skje på en miljømessig forsvarlig måte. Vi kan alle registrere at trailertrafikken i nord har økt voldsomt de siste årene. Derfor er en jernbane i nord også en viktig miljøsak. Nå må vi snart komme i gang med nødvendige utredninger av denne viktige saken.