trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
Dagens debatt og utvidelse av strømstøtten er velkommen. Det har, som flere representanter har sagt, blitt et lite lappeteppe, og vi hadde gjerne ønsket en annen innretning. Men det viktigste for oss er at både folk, husholdninger, idrettslag, sameier og alle får strømstøtte – ideelt sett en bedre, men det er en annen sak. I tillegg til de to gode spørsmålene Høyre tok opp, vil jeg gjerne få avklart om statsråden og regjeringen ser annerledes på situasjonen i dag enn i tidligere debatter. Ser de behovet for forlengelse av strømstøtteordningen? I tillegg er det masse rom i EØS- og ESA-regelverket. Har man begynt å se på andre virkemidler? Hvis ikke regjeringen og ministeren i dag kan garantere en forlengelse av strømstøtteordningen utover mars, kan man i det minste forklare når avklaringen kommer?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
Representanten Mani Hussaini har en litt enkel framstilling av hva Fremskrittspartiet har foreslått av tiltak. Vi har riktignok foreslått kontantstøtte på 4 000 kr til alle, sånn at alle strømkundene skulle få penger før jul og ha råd til både god mat og gaver på julaften, men det er en veldig liten bit av det. Vi foreslo også fjerning av elavgiften, vi foreslo fjerning av moms på strøm, vi foreslo å redusere nettleien, og vi har foreslått en makspris på 50 øre for både husholdninger og næringsliv – mange gode forslag som hadde hjulpet veldig i dagens situasjon. Så sier også representanten Hussaini at prisene med dagens ordning ikke er så skrekkelig mye høyere enn vanlig. Det er en rar definisjon, for fremdeles er prisene dobbelt så høye for mange, og det er altfor dyrt. Definisjonen av «skrekkelig mye høyere» er en morsom sak, for som jeg sa, er det utrolig mange bedrifter som sliter. Vi blir kontaktet av alt fra bensinstasjoner til kraftkrevende industri og alt av næringsliv ellers – de har jo ikke har støtte i det hele tatt – men også av befolkningen. På spørsmål fra meg har olje- og energiministeren bekreftet at selv med dagens strømstøtteordning var prognosene for første kvartal i år 50 pst. høyere i totalkostnad enn det vanligvis er i et gjennomsnittsår. Med den strømstøtteordningen man hadde i desember, var det 80 pst. høyere. Jeg forstår at vi har en forskjellig definisjon av «skrekkelig mye høyere», men i mine øyne er det skrekkelig mye høyere.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
Det er jo veldig interessant å høre. Fremskrittspartiet har helt siden i fjor høst tatt til orde for en del tiltak for å få ned prisene. Vi begynte på sensommeren å ta til orde for redusert elavgift, redusert og fjernet moms, og i september tok vi også til orde for å begrense og regulere krafteksporten – akkurat det samme som representanten Myhrvold proklamerte i Nationen og andre aviser: Kom Senterpartiet i regjering, skulle man ta til orde for å regulere krafteksporten. Vi i Fremskrittspartiet er helt enig, for det vil kunne gjøre noe med prisene nå. Så jeg håper, når vi driver med historiefortelling om det man har gjort før, og det man mener, at de da vil kunne ta tak i dette nå. Ellers sier representanten Hussaini at regjeringen skal se på mange løsninger og komme tilbake. Det er vel og bra. Vi har kommet med massevis av gode løsninger som vil kunne hjelpe på prisene, så man har en god liste der som man kan plukke fra.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Vi får en interpellasjonsdebatt om vinterens høye strømpriser etterpå. Derfor skal jeg holde et relativt kort innlegg i denne saken, men jeg vil også understreke viktigheten av at regjeringen kommer til Stortinget med forslag om en forlengelse av strømstøtteordningen i lys av de prisene vi ser framover. Vi er glad for at vi har fått på plass en strømstøtteordning, og vi er også glad for at borettslag og sameier med fellesmålere blir inkludert. Jeg håper statsråden i sitt innlegg vil belyse det et flertall i komiteen har lagt vekt på, nemlig utfordringen for dem som bor i sameier og borettslag og har fellesmåler i fellesgarasjer, at også de må komme inn under strømstøtteordningen, sånn at det ikke bare er folk med egen garasje knyttet til rekkehus eller villa som får strømstøtte. Jeg kan også opplyse om at SV kommer til å stemme for Rødts forslag i saken.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Jeg vil gjerne forfølge det første spørsmålet som representanten Astrup tok opp, nemlig om regjeringen kommer til å ta initiativ til å sørge for at felles garasjeanlegg, som ikke er bak borettslagets felles strømmåler, også vil bli omfattet av strømstøtten.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Da velger jeg å tolke det svaret som at regjeringen vil se på den utfordringen og komme tilbake til Stortinget med et forslag som sikrer likebehandling av alle typer garasjeanlegg. Er det rett oppfattet?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Som flere har vært inne på, er det ikke bare husholdningene som sliter med de høye strømprisene. Kraftkrevende industri har heldigvis stort sett vært forskånet fra de høye kraftprisene på grunn av at de har langsiktige kontrakter. Men for noen uker siden var jeg på besøk hos REC Solar i Kristiansand. Det er en bedrift som produserer silisium til solcelleindustrien, og som produserer dette med et veldig lavt CO 2 -avtrykk. Det er en type bedrift som er svært viktig i den framtiden vi nå skal inn i, for å få kuttet utslipp av klimagasser. REC i Kristiansand har dessverre ikke en langsiktig kraftkontrakt. På grunn av eierskifte nylig fikk de ikke inngått en sånn kontrakt. Det har gjort at de for desember i fjor opplevde en prisøkning på den strømmen de bruker – og de bruker en del strøm – på godt over 600 pst. sammenlignet med hva de hadde budsjettert med. Det er ganske alvorlig, og det gjør at både klubben på bedriften og direktøren er bekymret for situasjonen. Derfor har jeg et spørsmål til statsråden og regjeringen, og det er om regjeringen vil be Statkraft om å inngå forhandlinger med REC i Kristiansand om å få inngå en langsiktig kraftavtale. Det kan også være andre kraftkrevende bedrifter som er i den samme situasjonen – heldigvis sannsynligvis ikke mange, men REC er det i alle fall. Så jeg håper regjeringen vil be Statkraft om å inngå forhandlinger.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg regner med at det kommer kraftfulle tiltak i den tilleggsmeldingen som regjeringen har bebudet til energimeldingen, sånn at Stortinget i løpet av denne våren kan få på plass et system som sikrer folk mot de vanvittige strømprisene vi ser nå i vinter. Jeg ser fram til den debatten vi nå skal ha om dette. Jeg håper statsråden og regjeringen vil se grundig på vårt forslag om et eget statlig organ, som vi tror kunne ha løst mye av de utfordringene vi nå står foran, som ville ha kunnet la seg innføre på relativt kort tid, og som ikke bare vil hjelpe husholdningene, men som også vil kunne hjelpe de delene av næringslivet og frivilligheten som i dag ikke har mulighet til å inngå langsiktige kontrakter. Dette er et grep som gjør at vi sikrer større kontroll over de kraftressursene vi har i Norge, og det gjelder både bruken av dem og at folk og næringsliv får tilgang til strøm for en rimelig penge.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Jeg vil takke dem som har deltatt i debatten. Jeg er glad for at statsråden og regjeringen sier at de ikke vil utelukke noen forslag i arbeidet sitt med tilleggsmeldingen til energimeldingen. Er det én ting denne vinteren har vist oss, er det viktigheten av å ha et offentlig eierskap til kraftproduksjonen. Det gjør at vi har muligheten til større grad av styring enn om det var privat eid, og det gjør også at vi får muligheten til å fordele de økte inntektene som kommer fra de skyhøye strømprisene, ut til befolkningen. Derfor håper jeg at regjeringen i sin tilleggsmelding også vil se på muligheten for å utvide det offentlige eierskapet til kraftproduksjonen til også å gjelde vindkraftproduksjonen vi har i Norge i dag. Vindkraften er dessverre ikke underlagt de samme reglene om offentlig eierskap som det stor vannkraft er, og det er det behov for å få gjort noe med. Flere av representantene har vært inne på den forferdelige krigen i Ukraina. Vi hadde også en runde i Stortinget i går hvor jeg mener at noen av partiene dessverre prøver å servere svært lettvinte løsninger på Europas avhengighet av russisk gass. Forslag om enten utbygging av Oscar Wisting-feltet eller mer letevirksomhet vil ikke løse de utfordringene som Europa står overfor i dag. Det vil først hjelpe om mange år, og det vil også bidra til en økt klimakrise. Det vi er nødt til å gjøre, er å bidra til den energiomleggingen som Europa er i gang med, og sørge for at de får bygd ut mer fornybar energi, og vi kan også bidra med satsing på solceller og energieffektivisering. Så siterte statsråden verdens fremste poet og musiker, Bob Dylan. Han gikk selv elektrisk i sin tid, og det skjedde ikke uten betydelige protester. Når regjeringen nå skal fremme sin tilleggsmelding, får jeg håpe at vi ikke trenger å trekke fram et annet sitat fra den samme Bob Dylan, som lyder: «Even the president(…) sometimes must have to stand naked.» (…)
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-03:
Rødt støtter selvfølgelig endringen som innlemmer boliger med fellesmåler i strømstønadsordningen. Folk som bor i sameier, boliglag eller borettslag, er ikke unntatt strømpriskrisen vi har opplevd denne vinteren. Vi vet at mange som bor i mindre boenheter, ofte har en stram økonomi, og det er synd at det har tatt så lang tid å få denne ordningen på plass, på tross av at et stort flertall på Stortinget har støttet en sånn innlemmelse. Det kan noen ganger virke som det er viktigere å holde seg innenfor EØS-avtalen enn å sørge for at folk får betalt regningene sine. I tillegg vet vi at strømpriskrisen er langt fra over. Både NVE og kraftanalyseselskaper spår høye priser i lang tid framover. Det merkes kanskje dårligere siden forbruket normalt sett går ned om sommeren, når det er varmere ute, men på sikt vil disse prisene påvirke både folks personlige økonomi og næringslivet i stort. Det siste kan få katastrofale konsekvenser for arbeidsplasser. Høye strømpriser forsterker økonomiske forskjeller og skaper fattigdom. Det er alvorlig, ikke minst for en sosialdemokratisk regjering. Høyresiden er tross alt ærlige tilhengere av markedsløsninger selv om disse har usosiale konsekvenser. Men jeg forventer mer av Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Derfor fremmer Rødt et tilleggsforslag der vi ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med en ny strømsak, sånn at vi kan vurdere nye tiltak og gode måter å stanse de skyhøye prisene på. Grunnlaget for foregående pakker er ikke borte. Det har kanskje til og med blitt forsterket. Samtidig vet vi at strømstønaden tar slutt etter mars, og at kuttene i elavgiften reduseres. Dette kommer til å svi i lang tid framover. Dersom Rødts forslag blir nedstemt, ber jeg regjeringen innstendig om på eget initiativ å vurdere å fremme en sak selv. For partier som smykker seg med ansvarlighet og styringsdyktighet, vil jeg understreke følgende: Det er direkte uansvarlig å tillate et permanent prishopp i den størrelsesordenen vi har hatt denne vinteren. Hverken lønn eller trygdeytelser vil ta igjen det gapet. De som til syvende og sist vil oppleve det aller mest, er de som har aller minst. Med dette er vårt tilleggsforslag fremmet.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-03:
Representanten Elvestuen refererte til noen av tiltakene i IEA sin tiltaksplan for å gjøre Europa mindre avhengig av russisk gass, som ble lagt fram i dag. Typisk nok refererer man de forslagene man er mest enig i selv. Derfor vil jeg referere til et annet forslag i den tiltakspakken, fordi det også kan få konsekvenser for hva slags tiltak vi kan innføre i framtidige strømpakker. Jeg lurer på hva statsråden tenker om det tiltaket, nemlig å vedta kortsiktige skattetiltak på uventede overskudd for å beskytte sårbare strømforbrukere fra høye priser. Har statsråden sett på denne tiltaksplanen fra IEA, og kan noen av disse tiltakene være relevante i en framtidig strømpakke?
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-03:
Kan det være aktuelt med skattetiltak som er innrettet på en annen måte enn den strømstønadsordningen, som er en tilbakebetaling, i framtidige strømpakker som Stortinget får til behandling?
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-03:
Jeg vil minne om at et lappeteppe varmer litt, tross alt, når det er kaldt ute, men det varmer enda mer med et oppvarmet hus, og det er jo det som er kjernen. Vi må se på årsaken til den strømpriskrisen vi har hatt denne vinteren – ikke bare for å drive med historiefortellinger, men også fordi vi må se framover og finne de løsningene som fungerer for å få prisene ned på en rettferdig måte. Da er det jo også interessant å se hva som har gått galt. Og da vil jeg påpeke at styringspartier, på både høyresiden og venstresiden, har ansvar for den energipolitikken som føres i dag, tross alt. Det har vært stor konsensus i energipolitikken mellom f.eks. Høyre og Arbeiderpartiet. Konsekvensene av den politikken er likevel mer alvorlige enn jeg tror de partiene kunne ha forutsett. Så raus skal jeg være. Og det dreier seg for det første om reallønnsnedgang. Det har vi, med de prisene som har vært i vinter, allerede fått. Den reallønnsnedgangen kommer til å fortsette, og det går først og fremst ut over arbeidsfolk og arbeidsledige, og det er veldig alvorlig. Den andre langsiktige konsekvensen, som er en konsekvens som er uavhengig av om det blir varmere i været eller ikke, er faren for at arbeidsplasser i Norge kan gå tapt. Jeg nevner disse to tingene – reallønnsnedgang og arbeidsplasser – fordi det er en utfordring til regjeringen som ikke bare kommer fra Rødt; den kommer fra hele LO. Hvis ikke regjeringen leverer en strømpakke – på både kort og lang sikt – som gjør noe med årsakene til strømpriskrisen, og som gjør noe med konsekvensene av strømprisene, vil denne regjeringen ha store problemer overfor ikke bare velgerne, men også overfor sin viktigste alliansepartner.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-03-03:
Som flere har påpekt er vi enig i denne saken. Det er bra at det nå kommer på plass en ordning også for borettslag og andre boligselskap, så de også får støtte til sine ekstraordinære utgifter for strømforbruk som ikke går direkte på den enkelte leilighet. Og så er det denne mangelen når det gjelder garasjeanlegg, som jeg håper man jobber videre med. Jeg vil også gjerne ta opp at det er mange som fortsatt sliter, også bedrifter som har høye strømutgifter. Vi har tidligere foreslått fra Venstres side at en bør gi via den kommunale ordningen som vi har, og særlig da til kommuner som ikke selv har store inntekter som følge av økte strømpriser. Det skal ikke gå til kraftkommunene, men til de andre. Det å gi støtte via kommunene kan også være en enkel måte å gi til disse bedriftene. Nå forstår jeg at regjeringen via den kommunale ordningen fordelte 250 mill. kr nå på mandag. Men da gjenstår det, så vidt jeg kan erindre, 250 mill. kr, som ikke er fordelt via den kommunale ordningen, så den mener jeg man må jobbe videre med. Men vi er nå plutselig i en helt annen situasjon med det russiske angrepet på Ukraina, som gjør at vi, både i Norge og i resten av Europa, må påregne høye strømpriser over lang tid. Jeg kan bare si at i dag har IEA oversendt sine ti helt konkrete råd, som jeg går ut fra at nå også behandles i EU-systemet. Der ber de konkret om at man ikke skal ha nye gasskontrakter med Russland, og at man hele tiden skal se etter alternative kilder til gass – enn fra Russland – bygge opp minimum gasslagre, men de ber også om nye vind- og solkraftanlegg og tiltak, og at det skal komme på plass raskt. Man må maksimere bioenergi, men også gi støtteordninger når det blir veldig høye priser, og det må vi selvfølgelig også se på her, sammen med energieffektivisering. Ja, de går til og med så langt at de anbefaler at man reduserer termostatvarmen i hvert hus med én grad. Så det er veldig konkret, og dette må vi selvfølgelig også følge opp fra norsk side. Så mener jeg virkelig at diskusjonene om hybridkabler og de forbindelsene vi har med Europa, nå må være over. Disse er det bra at vi har. Vi må være en del av den omstillingen som Europa må igjennom, både for så raskt som mulig å bli mindre avhengige av russisk gass og – i tillegg – i lys av klimarapporten fra FN som kom nå i vår. Jeg håper virkelig at regjeringen nå legger vekt på at vi trenger hybridkabler, vi trenger utenlandsforbindelsen.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-03:
Jeg synes det har vært gode innlegg i debatten. Det er egentlig slående at vi diskuterer mye annet enn akkurat den konkrete saken. Det er fordi det er en felles innstilling og viktig sak som kommer på plass, men den belyser det opposisjonen har sagt mange ganger: Det er fortsatt en veldig krevende situasjon, og ordningene er ikke gode nok. La meg først si at det er veldig bra at dette kommer på plass. Dette er en av brikkene som har vært etterlyst helt siden den første pressekonferansen om løsningen. Men som flere har sagt, er vi inne i en helt ny situasjon. Vi håpet at strømprisene skulle gå nedover bare våren kom, at situasjonen skulle se bedre ut, men dessverre – og av helt andre grunner enda mer tragisk – vil situasjonen i Ukraina også medføre at det vil være behov for strømstøtteordninger i lang tid. Denne saken har egentlig vært interessant å følge, for det begynte med at regjeringa ønsket støtte til husholdninger på 50 pst. over 70 øre/kWh. Så ble enigheten med SV på 55 pst. Så innså de at det ikke var godt nok, og kom tilbake igjen med 80 pst. over 70 øre. Så kom borettslag på plass. Så kom det en egen støtteordning for landbruket. Så kom det en forbedring til landbruket. Så kom det en støtteordning for frivilligheten – iallfall deler av frivilligheten. På mange måter er det bare fullt av hull en prøver å tette, men som situasjonen er nå, ber jeg innstendig regjeringa og SV om å tenke seg om. Hvis vi nå går inn i en fortsatt lang periode med høye strømpriser, er det veldig mange som faller utenfor denne strømkompensasjonsordningen, som egentlig bare er en tilbakebetaling til folk som betaler skyhøye priser. Da må jeg gå tilbake igjen til det grunnleggende synet på hva strøm faktisk er i Norge. Jo, det er et felles gode. Vi har bygd opp hele systemet i Norge ut fra at det har vært billig kraft. Det har vært viktig for industrien, det har vært viktig for bedriftene, men også for måten vi har innrettet husene våre på, og dermed er avhengig av oppvarming. Jeg blir kontaktet – det er jeg helt sikker på at resten av komiteen også blir – av mange idrettslag som f.eks. fyrer opp på gass, og dessverre ikke ble inkludert i den forrige ordningen. Man kan sikkert ta en klimapolitisk debatt om det, men det betyr at f.eks. mange fotballbaner her i byen sliter, og de snakker om økte kontingenter. Folkehøgskoler tar kontakt. De er ikke inkludert i støtten. Hva skal de gjøre, skal de si opp lærere, kutte linjer eller øke prisene? Barnehager, friskoler, Den norske kirke, små og mellomstore bedrifter – sånn kunne jeg fortsatt, det er så mange eksempler. Derfor mener jeg at dette ikke er godt nok. Jeg sier ikke det av populistiske, tabloide årsaker, men systemet fungerer ikke godt nok. Det må komme noe bedre. Jeg varsler at vi støtter Rødts forslag i denne saken, men jeg ber også innstendig om at man revurderer synet på f.eks. det forslaget vi og andre har hatt, med 50 øre som en makspris, altså 100 pst. kompensasjon over det. Man må omfatte flere, for det er så mange som faller utenfor, og staten håver inn med inntekter mens det går utover frivilligheten, bedrifter og husholdninger.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-03:
Som jeg sa i mitt innlegg, opplever jeg det ganske krevende for en del institusjoner, særlig ideelle, som ikke har mulighet til å få inn særlig med inntekter på andre måter. Statsråden kan gjerne si litt om hvordan hun ser på det, og bakgrunnen for at en ikke ønsker å inkludere den type institusjoner. Jeg vet at det ikke er hennes konstitusjonelle ansvarsområde, så hun får velge. Jeg har lagt merke til i replikkvekslingen nå at statsråden gjentatte ganger sier at det er aktuelt å forlenge eller å gjøre noe med strømstøtteordningen neste vinter. Er det et veldig bevisst ordvalg, at det er neste vinter det eventuelt er aktuelt, eller er det aktuelt å forlenge det for april og mai også? Selv om en bruker mindre til oppvarming, er det jo mange som bruker mye kraft også i den perioden.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-03:
Jeg kunne egentlig ha trukket meg fra talerlisten nå når Nikolai Astrup har holdt et glimrende innlegg om historien, men jeg har likevel opprettholdt det, for mitt poeng er å se framover. Så langt jeg husker, var jeg i mitt innlegg ikke opptatt av sendrektighet eller om det var tregt, selv om det kanskje er et paradoks at denne saken vi diskuterer i dag, vel blir formelt vedtatt i slutten av neste uke og skal gjelde for desember, januar, februar og mars. Men la nå det ligge. Mitt poeng er bare at nå er vi i en situasjon der det ser ut til at det kommer til å være vedvarende høye strømpriser, og da ville forslagene fra Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet og Rødt og andre truffet bedre. Også forslagene som har vært om ulike støtteordninger til kommunene, som kunne fordelt til det næringslivet som er spesielt utsatt, ville vært bedre. Men legg nå all den historien til side. Mitt poeng er bare at den situasjonen vi er i nå, er drastisk for en folkehøyskole. Den er dramatisk, de får ingen støtte. Om regjeringa var sen eller ikke, spiller ingen rolle for den folkehøyskolen eller for andre organisasjoner eller for bedrifter. Poenget er bare at hvis vi legger politikken og all denne retorikken til side, er dette en vanskelig situasjon som kan vedvare. Representanten Mykjåland har helt sikkert fått e-mail fra folkehøyskoler og andre bedrifter i sitt eget fylke som er bekymret for hvordan de skal løse situasjonen. Mitt poeng er bare at hvis vi ser framover, er det sånn at nå er det tre–fire uker igjen, og så er vi ute av mars og strømstøtteordningen. Den neste ordningen som må komme på plass, må inkludere bedre. Det er vel noen som bruker et slagord om at alle skal med. Det kunne det være fristende å gjenta, for det er veldig mange som faller utenfor. Derfor mener jeg at ordet «lappeteppe» også – ja, det har vært bra med de ulike initiativene som er tatt, det har vært bra for veksthusnæringen, for landbruket, for frivilligheten, men det ser ut som om en bare tar det som popper opp. Nå minner jeg om andre utfordringer. En makspris ville løst det, altså i form av 100 pst. kompensasjon over f.eks. 70 øre, om det hadde vært det, eller 50 øre – alt ville hjulpet for disse. Det er synd at det bare dreier seg om historien, for det er egentlig litt irrelevant. Nå må vi løse de utfordringene som ligger foran oss.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Når det gjelder garasjer og energianlegg som er organisert i borettslag, sameier og boligaksjeselskaper, har de rett til støtte etter forskriften. Forskriften gjelder ikke sånne anlegg når de er organisert på andre måter. Energisentraler, garasjeanlegg o.l. kan være organisert i ulike i former, eksempelvis tingsrettslige sameier, aksjeselskap, samvirkeforetak og foreninger. Eierskapet kan være delt mellom flere boligselskaper og andre næringsdrivende, og en forutsetning for støtte etter forskriften er at forbruket befinner seg bak et målepunkt som tilhører borettslaget, sameiet eller boligaksjeselskapet. Når det gjelder utvidelse av strømstøtteordningen, vil vi raskt komme tilbake til hvordan vi vil innrette dette.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Som jeg har vært inne på noen ganger, også i tidligere debatter knyttet til strømstønadsordningen, er ordningen laget på en rimelig enkel måte. Nettopp for at en skulle komme raskt i gang, brukte vi nettselskapene, og vi brukte det systemet vi har med målere. Stortinget ba om at vi i første omgang skulle knytte det til husholdningene, og det var rimelig enkelt. Så så vi at det ble feil, bl.a. overfor borettslag og sameier, som ikke var inkludert, og man plukket ut dem manuelt. Man har fått dem inn i ordningen. Når det gjelder garasjeanlegg, er det, som jeg sa, slik at de garasjeanleggene og energianleggene som er organisert i borettslag, sameier og boligaksjeselskaper, har rett til støtte etter forskriften, og det gjelder ikke de anleggene som er organisert på andre måter. Vi kan selvsagt se på dette, men en forutsetning for støtte etter forskriften er nettopp at de befinner seg bak et målepunkt som tilhører borettslaget, sameiet eller boligaksjeselskapet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Jeg har lyst til å presisere at det er viktig at det er borettslagene som står bak den måleren, og at det eies av borettslagene.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Det foregår i disse dager samtaler i IEA, som også jeg deltar i, og vi skal ha et ministermøte i Paris om ikke så lenge. Hvilke tiltak som blir vedtatt, er på konsensusnivå, og vi kommer tilbake til det når vi har diskutert det i kollegiet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Som jeg har sagt tidligere, har jeg ikke ønsket å utelukke noe, men jeg har sagt at vi skal gjennomgå denne strømstønadsordningen for å se om det er muligheter for å forbedre den eller gjøre det på andre måter. Da kan selvfølgelig skattespørsmål være en del av det, men innretningen er noe vi da eventuelt må komme tilbake til.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Jeg har sagt både «neste vinter» og at vi skal stille opp for folk i fortsettelsen, og det knytter seg til to ulike forhold. Det første er: Når jeg har sagt «neste vinter», går det på at når vi skal gjennomgå hvordan denne strømstøtteordningen har fungert denne vinteren og høsten, og også analysere kraftmarkedet opp mot energisituasjonen i Europa, så gjelder det neste vinter. Men regjeringen – både statsministeren, finansministeren og jeg selv – har vært veldig tydelig på at vi skal stille opp for folk så lenge det er høye priser. Til det andre spørsmålet: Det er riktig at det konstitusjonelle ansvaret for ideelle organisasjoner ligger hos andre statsråder, men jeg har likevel lyst til å understreke at det veldig raskt ble laget en ordning knyttet til det frivillige, idrett og frivillige lag og organisasjoner, som kulturministeren la fram. Så har representanten pekt på noen grupper som har falt utenfor det.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Det er stor usikkerhet om kraftsituasjonen og kraftpriser det kommende året, og det er derfor det er viktig for regjeringen å ha en plan for oppfølging av situasjonen på både kort og lang sikt. Vi har møtt en ekstraordinær situasjon med kraftfulle tiltak, og vi er beredt til å gjøre det igjen. Sånn sett står vi langt bedre rustet til kraftsituasjonen vinteren 2022 og 2023 enn vi gjorde denne vinteren. Interpellanten etterlyser et system som sikrer folk i tiden framover. Det er jeg enig i, men jeg har også lyst til å sitere poeten Bob Dylan, når han sier «the times they are a-changing» – noe vi virkelig står i i situasjonen vi er i nå. Vi vet lite om hvilke endringer vi egentlig står overfor nå, med krigen i Ukraina og også når det gjelder hvilken etterspørsel og forbruksvekst som egentlig venter oss. Vi skal elektrifisere hele samfunnet vårt. Vi skal elektrifisere transporten. Vi skal elektrifisere industrien vår. Vi skal bygge ut ny grønn industri som er kraftforedlende, og som supplerer den kraftforedlende industrien vi har i dag, og vi skal også elektrifisere deler av den industrien som allerede er på sokkelen. Det krever mye mer kraft, og det samme skal hele Europa gjøre i denne situasjonen. Det er en krevende situasjon, og vi skulle vært mye mer forberedt enn vi er i dag. På mange måter skulle jeg ønsket at vi hadde hatt disse planene allerede, men vi har ikke det. Derfor er jeg veldig glad for at vi blir invitert til denne litt friere debatten, der vi kan legge alle forslagene på bordet. Jeg har lyst til å være veldig tydelig på at i den tiden som kommer nå, der vi skal diskutere både energimeldingen og de andre tingene, vil jeg ikke utelukke noen forslag, ei heller det forslaget som interpellanten her har fremmet om et statlig selskap. Men jeg har lyst til å peke på noe. Når strømstøtte eller sikringsordningen blir kalt en kompensasjonsordning, har jeg lyst til å peke på at det minner veldig mye om ordningen med et pristak på 70 øre. Så har man valgt å kompensere 80 pst. nettopp for å holde på noen av insentivene knyttet til strømsparing, fordi energien vår er så verdifull. Det ser vi ikke minst nå når vi skal elektrifisere så mange deler av samfunnet vårt.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Jeg skal begynne med å takke for en god debatt. Den viser at Stortinget har mange felles mål, nemlig å sørge for at vi har rikelig tilgang på fornybar kraft for å møte de behovene vi har, både for å nå klimamålene våre og for å sørge for en konkurransedyktig industri og god velferd for innbyggerne våre, som jo også strøm er. Det er noen ting i debatten som jeg har lyst til å kommentere. Jeg må nok innrømme at når representanten Marhaug, litt stråmannsaktig, argumenterer med at det ikke hjelper å legge alle vernede vassdrag i rør, synes jeg det nettopp er det vi har sagt veldig tydelig at vi ikke skal. Vi har sagt at vi skal snu alle steiner. Da vi satte ned energikommisjonen, ønsket vi bl.a. at den skulle se på hvordan Norge påvirkes av energimarkeder i rask endring, og på perspektiver for utviklingen av kraftforbruket, slik at vi kan møte det behovet som det innebærer. Vi ba dem om å se på potensialet for samfunnsøkonomisk lønnsom kraftproduksjon. Vi ba dem se på perspektiver for forsyningssikkerheten, og vi ba dem se på sentrale interessemotsetninger i energipolitikken. Vi sa at energieffektivisering skal være en viktig del av kommisjonens mandat, og at kommisjonen skal vurdere utviklingen i forsyningssikkerheten for kraft. Men de skal legge verneplanen for vassdrag til grunn for arbeidet. Kanskje er det slik at dette nevnes fordi annen type kraftutbygging, som jo er det vi kommer til å gå inn for, nemlig havvindsatsing, er det storstilte perspektiver for. I den sammenheng har jeg lyst til å si at vi har startet de utredningene, bl.a. om et nett til havs, noe den forrige regjeringen, som representanten Elvestuen var en del av, kun varslet i Energi til arbeid – langsiktig verdiskaping fra norske energiressurser, Meld. St. 36 for 2020–2021. Vi har også forsert starten av dette ved at vi har varslet at vi tar de første 1 500 MW fra Sørlige Nordsjø II direkte inn til land. Det vil forsere utbyggingen fordi det nettet til havs ikke er utredet eller ferdig behandlet. Vi har også sagt at vi skal se etter nye områder, for vi deler oppfatningen, som flere har vært inne på, om at det kan gi stor utbygging med masse ny kraft inn til systemet vårt. Det er svært viktig for å nå klimamålene våre, men også for å ha kraft til det vi skal gjøre videre. Jeg takker for debatten.
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Jeg tok ordet fordi jeg reagerer på at regjeringen har reagert på denne krisen med å kalle det «et lappeteppe». Jeg tror ingen her i salen satt – eller fortsatt sitter – på en endelig løsning på hvordan vi skal møte de skyhøye strømprisene. Jeg er veldig glad for at regjeringen la fram et innovativt grep for hvordan husholdninger raskt kunne få støtte. Vi får stadig vekk meldinger om at når man sammenligner regninger for februar i år og februar 2019, som var et normalår, så er ikke regningen så skrekkelig mye høyere enn den var i 2019, nå når folk får støtte. Jeg vil ikke dvele lenge ved hva partier har foreslått her, men hadde vi gjort som Fremskrittspartiet ønsket, hadde vi utbetalt 4 000 kr til alle husholdninger én gang, og det var det. Det var det første forslaget som kom fra Fremskrittspartiet. Jeg er veldig glad for at regjeringen siden da både har kuttet i elavgiften, kommet med ordninger for studenter og kommet med ordninger for dem som mottar bostøtte. Jeg er glad for at det er enda flere som går under ordningen for bostøtte, at alle husholdninger i Norge får strømstøtte, og at frivillige, landbruket og alle andre får det. Så er det noen grupper som står utenfor, og derfor er jeg veldig glad for at regjeringen her sier at vi også skal se på det, og at vi skal stille opp for folk så lenge strømprisene er skyhøye. Man kan godt kalle det for et lappeteppe av forslag, men igjen: Ingen av oss her forutså at dette kom til å skje. Nettopp derfor er jeg veldig glad for at vi har den regjeringen vi har, som har klart å levere løsninger på løpende bånd, som har hjulpet både husholdninger, landbruket, frivilligheten og kommunene.
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Jeg skjønner at jeg opprører mange, og at talerlisten alltid blir lang når jeg har tatt ordet. Det har skjedd ved flere anledninger, så jeg skal prøve å skjerpe meg. Til det som den siste taleren sa om at vi bør være bekymret for å få fagbevegelsen imot oss: Mange av de ordningene som har blitt lansert av regjeringen, har blitt lansert i samarbeid med nettopp fagbevegelsen. Representanten fra Rødt bør være veldig bekymret for fagbevegelsen når det gjelder deres egen politikk, som handler om ikke å bygge noen verdens ting når det gjelder kraft. Er det én ting vi får beskjed om fra fagbevegelsen, er det at vi må ha mer kraft i årene som kommer. Det har blitt påpekt fra noen representanter her at historien er irrelevant. Det kan ikke stemme, for det er en grunn til at vi er her, og det er at historien ikke har ordnet opp i disse tingene som vi står i. Det var et alvorlig bekymret storting som i fjor – for ett år siden – ba regjeringen om å se på strømprisen og på hva man eventuelt kunne gjøre. Jeg hører at representanten Astrup er indignert over at Arbeiderpartiet og Senterpartiet ikke kom med merknader til det vedtaket som bl.a. regjeringspartiene fattet da. Hadde jeg vært representanten Astrup, hadde jeg vært mer bekymret over hvorfor hans regjering ikke gjorde nok med strømprisen. Jeg sier det igjen: Ingen av oss forutså at vi skulle havne i den situasjonen vi er i nå, men her er vi. Derfor er jeg veldig glad for at regjeringen har lansert mange forslag og mange løsninger. For å si det sånn: Mange i Arbeiderpartiet og Senterpartiet har vært veldig utålmodige etter at disse ordningene skulle komme fort nok, slik at folk kan betale regningene sine. Det har de gjort. Jeg er også veldig glad for at regjeringen her signaliserer at man skal vurdere alt, alt av forslag og alt av tiltak, også mye fra den listen som representanten fra Fremskrittspartiet kom med. Et lappeteppe av forslag – ja, det kan man si, men alt vurderes. Regjeringen er på saken, og jeg er veldig glad for at regjeringen sier at den skal bakke opp folk så lenge prisene er høye.
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Til representanten Astrup: Det er ingen som har krevd en strømstøtteordning av den forrige regjeringen, men det man krevde her, var at man skulle se på ulike tiltak, at man startet et arbeid, at man fikk i gang departementene og direktoratene med å se på hvilke muligheter vi har for å hjelpe folk, dersom denne situasjonen fortsetter. Det avfeide regjeringen. Det er det vi reagerer på. Vi har aldri forventet en strømstøtteordning fra den forrige regjeringen, men litt mer ydmykhet hadde vært på sin plass. Noe av det første vår regjering gjorde, var å kutte elavgiften med 3 mrd. kr. Gjett hvilket parti som var sterkt imot det og ikke la inn det kuttet i sine budsjetter – jo, det var Høyre, det var den forrige regjeringen, og det var representanten Astrup. Så historien er viktig å fortelle, for det er årsaken til at vi er her.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2022-03-03:
Jeg reagerte også på ordet «lappeteppe», og på ordene som kommer i denne saken fra opposisjonen og de tidligere regjeringspartiene. Jeg må gjenta dette: Allerede 23. februar 2021 fattet Stortinget følgende vedtak: «Stortinget ber regjeringen umiddelbart foreslå tiltak som kan avhjelpe situasjonen med ekstraordinært høye strømutgifter, og raskt komme tilbake til Stortinget på egnet måte.» Nå står de samme her oppe og sier at regjeringen har reagert tregt, og at det er et lappeteppe. Forrige regjering hadde følgende svar: «I lys av utviklingen i kraftpriser etter at anmodningsvedtaket ble fattet, er det etter min vurdering lite behov for ytterligere, umiddelbare tiltak for å avhjelpe situasjonen.» Og så står de her og kaller dette et lappeteppe. Den saken vi behandler nå, handler om at det var en strømstøtte som ble innført på kort tid. Så har vi i ettertid sett at det var noen som ikke ble inkludert i den, og så fikser vi det nå. Jeg er også veldig glad for det regjeringen tidligere har bekreftet, at de vil stille opp med mer strømstøtte dersom situasjonen med ekstraordinært høye strømpriser vedvarer. Det hører jeg statsråden gjenta i dag, og det er jeg veldig glad for.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2022-03-03:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet i denne debatten, men representanten Astrup og Høyres historiefortelling er mildt sagt interessant, og den handler stort sett om å bortforklare og henvise til et anmodningsvedtak som ble kvittert ut i revidert nasjonalbudsjett. Men sannheten er at Høyre, uavhengig av den utkvitteringen, ikke løftet en finger for å gjøre noe mot høye strømpriser for et år siden. Da jeg stilte statsråd Bru et tilsvarende spørsmål i september i fjor, da vi hadde strømpriser på 1,53 kr per kWh, var svaret at man hadde økt bostøtten, at man ikke så noen grunn til å gjøre ytterligere tiltak. Man har altså lent seg på godt betalte kraftanalytikeres blinde tro på markedet om at strømprisen skal gå ned. Man har altså ikke iverksatt noen som helst tiltak som en beredskap mot høye strømpriser. Og så sitter man nå og kritiserer regjeringen for de ordningene man har gjennomført – både for husholdningene, for landbruket, for gartnernæringen og for frivilligheten. Og man kritiserte også for så vidt – ja, nå mistet jeg tråden. Hva har svaret til Høyre vært? Det har vært mer marked, mer integrasjon og sendrektighet i kraftutbyggingen. Dette har vært Høyres svar i åtte år. Man har økt elavgiften år for år. Det har vært Høyres svar i energipolitikken. Man har altså ikke beredt grunnen for at vi kunne komme i denne situasjonen i det hele tatt, selv om man har hatt åtte år i regjering på å gjøre det. Så jeg synes på en måte historiefortellingen til Høyre er interessant, for man kommer faktisk ikke unna det faktum at det er ikke mer enn noen uker siden at Høyre sto på barrikadene for flere utenlandskabler, som vi påviselig vet vil føre til økte strømpriser i landet. Da er spørsmålet: Hvorfor skal vi tro på representanten Astrup? Hvis de hadde fått fortsette i regjering, hva ville Høyres alternativ i dagens situasjon vært? Jeg tror jeg vet svaret: Det hadde vært mer marked, mer marked og mer marked.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2022-03-03:
Jeg takker for et godt svar. Det er mange forhold som påvirker presset på helsevesenet og de ansatte der. Nå er vi i en ekstraordinær situasjon der koronapandemien har påvirket samfunnet negativt på mange måter. Samtidig må vi erkjenne både problemene vi står overfor, og at det må løsninger og tiltak til for å bedre situasjonen. Det handler om helsetilbudet til folk, det handler om store yrkesgrupper som vi må anerkjenne verdien av i det norske samfunnet. For de ansatte handler det bl.a. om faglig utvikling, gode arbeidsvilkår og arbeidsmiljø, tydelig ledelse og videre- og etterutdanning. For sykepleiere viser konkrete studier at det er sammenheng mellom yrkesdeltakelse og videreutdanning. Videre finner man at kvaliteten på behandlingen har betydning for rekrutteringen, og at kompetansehevende tiltak og muligheter til å utvikle tjenesten arbeidstakeren jobber med, har betydning for om man blir værende i jobben. Også forhold som heltid, faste stillinger, god oppfølging av nyansatte, trygge arbeidsvilkår, karriere, livsfasetilnærming og seniorpolitikk spiller inn. Mange store spørsmål står fortsatt ubesvart: Kan kommunene og helseforetakene gjøre mer? Hvordan vil regjeringens varslede stortingsmelding om profesjonsutdanningene bidra? Vil en opptrappingsplan for flere utdanninger være gjennomførbart? Satsninger på utdanningskapasitet i høyere utdanning blir behandlet i de årlige budsjettprosessene. I arbeidet med ny langtidsplan for høyere utdanning og forskning er det også naturlig å se på kritiske punkt for norsk forskning, kompetanse og utvikling – som innen helsesektoren. Statsråden trekker også fram helsepersonellkommisjonen, som blir interessant å se og følge videre. Stortinget har høye forventninger til det videre arbeidet og ser fram til flere gode debatter om disse spørsmålene. Jeg ser fram til at også flere representanter deler sine betraktninger om dette.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2022-03-03:
Takk for to gode bidrag fra to tidligere ordførere. Det er hyggelig å høre at vi er forent om både å anerkjenne behovet og å løfte tiltakene. Rekruttering av kvalifiserte folk og kritisk helsepersonell er helt avgjørende for å ha god beredskap og gode tjenester nær folk. Det er mange interessante spørsmål vi kunne brukt mer tid på, bl.a. hvilke oppgaver som skal løses av hvem, og hvilke yrkesgrupper som skal inn hvor. Hurdalsplattformen har mange punkter som vi kunne brukt mer tid på, og har mange poenger som vitner om behovet for både tverrfaglig og tverrsektoriell innsats. Jeg lyst til å trekke fram et par poenger. Et mer seriøst arbeidsliv, økning i frie inntekter til kommunene og grunnfinansiering til sykehusene samt bedre sosial og geografisk fordeling er blant områdene regjeringen prioriterer. En gjennomgående tillitsreform vil også bidra. Helsepersonellkommisjonen vil også være helt vesentlig, der representasjon fra partene, helsetjenestene og utdanningsinstitusjonene skal fremme tiltak for å utdanne, rekruttere og beholde kvalifisert helsepersonell. For utdanningsfeltet og statsråden som er med her i dag, er ikke minst desentraliserte og fleksible utdanninger vesentlige bidrag. Jeg synes statsrådens innlegg vitner om en offensiv regjering som vil gå i gang og alt er i gang, både med kortsiktige og langsiktige tiltak for å bedre rekrutteringen. For Senterpartiets og Stortingets del mener vi at arbeidet med å løfte dette er enormt viktig, og at det haster med å bedre situasjonen for at frafallet i helsevesenet ikke skal bli større enn det alt er, og for å sikre at rekrutteringen framover kommer på plass i hele landet, slik at innbyggerne i Norge skal ha tilgang på gode helsetjenester nær seg. Hvor en bor, eller størrelsen på lommeboka, skal ikke ha noe å si for hvilke tjenester en har tilgang på. Det har blitt trukket fram enda flere gode poenger enn jeg summerer opp her, men i sum tenker jeg det viktigste er at vi er enige om å jobbe framover. Vi er enige om å få til en bedre utvikling enn den vi har sett, særlig de siste par årene. Til alle som står i førstelinjen til daglig: Tusen takk for innsatsen de gjør. De er kritisk viktige, og vi håper på å rekruttere, så de skal få enda litt bedre tid i arbeidshverdagen deres. Folk skal få merke mer trygghet, tillit og nærhet i hele landet, det er jeg sikker på.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-03-03:
Jeg vil innledningsvis takke representanten Strand for ikke bare en konstruktiv interpellasjon om et viktig tema, men selvsagt også for konstruktive og gode spørsmål. Jeg tror Marit Knutsdatter Strand har helt rett i at det ikke er ett enkelt svar på dette, men snarere en kombinasjon av mange ulike tiltak som i sum gjør at vi kan lykkes. Den største utfordringen vår i tiden som kommer, er en endret demografi, mindre barnekull, flere eldre og et ditto større behov for helse- og omsorgstjenester i bred forstand. Det er også grunn til å anta at de som nå blir eldre og etterspør tjenester, i hvert fall ikke kommer til å ha lavere forventninger og lavere krav enn det vi allerede opplever i norsk helse- og omsorgstjeneste – snarere tvert imot, vil jeg mene. Det jeg kan by på, er å øke utdanningskapasiteten, å sørge for at utdanningsløpene er til stede i hele landet, og at folk kan ta disse fagløpene der de bor. Etter hvert som vi er nødt til å utnytte en større andel av den norske befolkningen for å sikre denne nødvendige kompetansen, betyr det også at utdanningsløpene er nødt til å bli organisert noe annerledes. De er nødt til å være fleksible, og de er nødt til å være geografisk spredt. Begge deler er nødvendig for at vi skal nå nye grupper med utdanningstilbud, nye grupper som kan fylle opp sårt tiltrengte plasser innenfor det kompetansebehovet samfunnet har. La meg kort nevne at praksisplasser er en flaskehals, som jeg også nevnte i innledningsinnlegget mitt. Jeg opplever en veldig konstruktiv holdning både i spesialisthelsetjenesten og i kommunehelsetjenesten og KS, rett og slett fordi vi for begge disse nivåene ser veldig tydelig at uten at man får økt gjennomstrømmingen i utdanningene, og uten at vi øker kapasiteten, vil deres mulighet til å sikre god og tilstrekkelig kompetanse i framtiden gå ned. Jeg tror svaret på spørsmålet fra Marit Knutsdatter Strand er: Er det mulig å gjøre mer? – Ja. Skal vi gjøre mer? – Ja. Kommer det til å bli gjort mer? – Ja. Jeg tror rett og slett at det arbeidet vi nå er i gang med på bred front, i betydelig grad kommer til å bære frukter i løpet av inneværende stortingsperiode.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-03-03:
Takk for flere gode innlegg og konstruktive innspill. Jeg tror egentlig dette er et felt der regjeringen og Stortinget har et godt grunnlag for å arbeide konstruktivt og riktig i tiden framover og årene som kommer. Et resonnement av litt overordnet karakter har jeg imidlertid lyst til å trekke, og det er at vi nå har den laveste arbeidsledigheten på veldig, veldig lenge. Vi har også den høyeste sysselsettingsandelen i norsk befolkning på mer enn ti år. Vi har grunn til å regne med at tilfanget av utenlandsk arbeidskraft kommer til å bli vanskeligere i årene som kommer og tiden som ligger foran oss. Jeg tror pandemien har vært en viktig katalysator eller bidragsyter til det. Det gjør at vi i Norge er nødt til å innstille oss på i større grad å klare oss mer selv, også innenfor disse områdene. Jeg tror, som flere har vært inne på, at det er en reserve å hente i deler av befolkningen – kanskje ganske store deler av befolkningen – for å få mer riktig kompetanse på riktig plass til riktig tid. Men jeg har lyst til å understreke et annet, uhyre viktig poeng, og det er at tilfanget av arbeidskraft nå og framover sannsynligvis kommer til å være begrenset. Det kommer til å gjøre det enda viktigere for oss som samfunn å utnytte den arbeidskraftreserven som vi har, på en så god måte som overhodet mulig. Representanten Strand nevnte tillitsreformen. Det tror jeg er et kjempeviktig bidrag i et sånt bilde. Ikke bare er det kostbart og tidkrevende med for mye byråkrati, men det tar også unødvendig kapasitet og tid som kunne ha vært brukt på mer konstruktive ting og på praktisk utført arbeid. Det er et overordnet mål for denne regjeringen å sørge for at vi bruker mindre tid på administrasjon, mindre tid på dokumentasjon og rapportering, og mer tid på at oppgavene faktisk løses over hele landet. Det å diskutere ulike modeller for desentrale løsninger synes jeg er kjempespennende. Det skjer veldig mye bra på det feltet. Jeg tror vi skal klare å legge til rette for både løp og en struktur som gjør at vi treffer flere. Jeg skal avslutte med å si at dette ikke bare er et distriktsfenomen. Det er også et fenomen som vil være viktig for de større befolkningssentrene våre og for de store byene. Der bor det også mange som vil ha behov for fleksible utdanningsløp, for å kunne ta akkurat den samme reisen som vi nå håper å legge til rette for, godt spredt utover hele landet.
Sofie Høgestøl (Venstre), 2022-03-17:
På vegne av Guri Melby, Sveinung Rotevatn og meg selv vil jeg legge fram et representantforslag om å flytte NBIM ut av Norges Bank og innføre strengere habilitetsregler rundt utnevnelser. På vegne av representantene Guri Melby, Ola Elvestuen, Sveinung Rotevatn og meg selv vil jeg legge fram et representantforslag om å sikre Norge fullverdig deltakelse i EUs felles utenriks- og sikkerhetspolitikk, FUSP.