Regina Alexandrova (Høyre), 2016-11-22:
Først en takk til saksordføreren for godt arbeid med Svalbard-meldingen. Svalbard er ikke bare en unik del av Arktis, men også av den nordligste delen av Norge. Norges suverenitet bekreftes i Svalbardtraktaten, og de overordnede målene for Svalbard-politikken ivaretar en konsekvent og fast håndhevelse av suvereniteten, korrekt overholdelse av Svalbardtraktaten med stabilitet i området og opprettholdelse av et norsk samfunn på øygruppa. All aktivitet skal ta hensyn til premissene om å bevare områdets særegne villmarksnatur. Knappheten på villmark på verdensbasis sammenholdt med velstandsutviklingen tilsier at reiselivet på Svalbard kan vokse, og regjeringen vil gi rammebetingelser som kan gi bærekraftig vekst i reiselivsnæringen. Turistnæringen genererer per i dag rundt 60 000 turister med over 130 000 gjestedøgn. I tillegg kommer cruisetrafikken med 80 000 turister. Med økt vekst i denne næringen vil jeg understreke regjeringens fokus på bevaring av villmarksnaturen, og at miljøvern skal sette rammene for all virksomhet. Hensynet til den sårbare naturen må hele tiden veies opp mot hvordan turistnæringen skal håndteres og utvikles. Jeg har deltatt på næringslivsmøte på Svalbard og er glad for å registrere at reiselivet slutter opp om strengt vern av natur og kulturminner, der «Masterplanen Svalbard mot 2025» ivaretar et helhetlig grep om utviklingen. Ny havneinfrastruktur er nevnt og er også viktig for den videre utviklingen av reiselivet, og Kystverket har fått i oppdrag å vurdere alternative konsepter for oppgradering. Resultatet av dette blir et viktig grunnlag for regjeringens beslutninger. Med redusert aktivitet i kulldriften på Svalbard ønsker regjeringen å tilrettelegge for utvikling av eksisterende aktivitet og ny næringsvirksomhet for å opprettholde samfunnet på øygruppa. Longyearbyen forsynes i dag med energi fra et kullfyrt energiverk som bl.a. leverer fjernvarme opp mot maksimal kapasitet, og det er en økende etterspørsel i takt med veksten i samfunnet i dag. Med en visjon om nullutslippssamfunn på øygruppa er det derfor et viktig signal at en samlet komité mener det bør legges til rette for at Svalbard kan bli et klimanøytralt samfunn, og komiteen ber derfor regjeringen igangsette en bred utredning av mulighetene for at Svalbard kan ha framtidig energiforsyning basert på bærekraftige og fornybare løsninger, der bl.a. sol-, vind- og bølgekraft må vurderes. Klimaendringene stiller oss overfor store kunnskapsutfordringer. Behovet for kunnskap og kompetanse om Arktis er derfor økende, siden klimaendringene oppleves sterkest i Arktis, og det er et område som er spesielt sårbart for klimaendringer. Forskning og høyere utdanning er derfor blant de viktigste tiltakene for norsk aktivitet og nærvær på Svalbard, og regjeringen vil utvikle en overordnet strategi for forskning og høyere utdanning. Universitetssenteret på Svalbard, UNIS, er et senter i verdensklasse for arktiske studier og utdanner kandidater med polarkompetanse til forvaltning, næringsliv og polarforskning. Regjeringen vil legge til rette for at potensialet om 50 pst. studenter fra norske institusjoner skal kunne nås. Får man til dette, vil det gi bedre forutsigbarhet både for UNIS og universitetene. Forskningsmiljøet i Ny-Ålesund skal også videreutvikles, og regjeringen vil gi Forskningsrådet ansvar for å utvikle en forskningsstrategi som skal gi grunnlag for en langsiktig infrastrukturutvikling, sikre forskningsfaglig forankring og bredde og ivareta norske forskningsinteresser på Svalbard. Polarinstituttet får ansvaret for å implementere strategien, der Norge skal ha en tydelig vertskapsrolle og koordinere forskningsutviklingen og videreutvikle internasjonalt samarbeid. Regjeringen slår i meldingen fast at hovedmålet i Svalbard-politikken ligger fast, og at disse også framover skal legge rammene for en stabil og forutsigbar Svalbard-politikk. Dette gir gode betingelser for utviklingen framover.