Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-06-09:
Elektrisitetens betydning i et moderne samfunn trenger ingen nærmere beskrivelse. Kraftnettet er kritisk infrastruktur som energimyndighetene og vi som folkevalgte må engasjere oss sterkere i. Kraftnettet er imidlertid også stadig viktigere fordi klimautfordringene stiller helt nye krav til energipolitikken. Derfor er Kristelig Folkeparti fornøyd med at Regjeringen har fremmet en proposisjon som har som formål å lette tilgangen til nett for fornybar energi. Kristelig Folkeparti legger til grunn at tilknytningsplikten kommer til å virke positivt når det gjelder koordinering mellom nett og produksjon, og gi et tydelig signal til netteier om at samfunnet ønsker å få bygd ut mer fornybar energi. Hvor effektivt det nye regelverket vil virke, er imidlertid fortsatt et ubesvart spørsmål. Det har derfor vært en tendens til oversalg av denne lovendringen fra Regjeringens side. En tilknytningsplikt gir ingen automatikk i at f.eks. en vindkraftutbygger får tilgang til nettet. Det kan ifølge proposisjonen gis fritak for tilknytningsplikten hvis prosjektet ikke er samfunnsmessig rasjonelt. Som det er blitt påpekt både i komitéhøring og i høringen til lovforslaget, er det fortsatt uklart hvordan dette begrepet vil bli fortolket i praksis. Det vil f.eks. gi ulike svar, om man regner samfunnsøkonomisk lønnsomhet ut fra dagens kraftmarked og de prisforventninger som ligger i markedet, eller om man tar utgangspunkt i klimaforliket og legger til grunn hvor mye fornybar energi vi trenger før 2020 for å oppfylle Stortingets mål om kutt på 15–17 millioner tonn CO2-ekivalenter. Det er for meg åpenbart at det er det siste utgangspunktet som er det mest relevante. Det ligger imidlertid ingen signaler i proposisjonen om at departementet legger en slik tilnærming til grunn. Det er behov for økte investeringer i kraftnettet i årene framover. Det er viktig å påpeke at det mest effektive virkemidlet for å sikre investeringer i nettet både når det gjelder opprusting og vedlikehold av eksisterende nett, og når det gjelder tilknytning av ny fornybar produksjon, er å gi nettselskapene sterkere investeringsincentiver i nettreguleringen. Vi får klare signaler fra bransjen om at de ikke har de rette incentivene i dag. Derfor var det å forvente at Regjeringen hadde brukt denne anledningen til å varsle at den ville ta et tak i dette. Det har ikke skjedd. Kristelig Folkeparti er likevel fornøyd med at nettreguleringen skal gjennomgås. Så får vi håpe at Regjeringen kommer til denne erkjennelsen i løpet av sin gjennomgang, hvis det nå skulle skje at den blir sittende også etter valget. Som sagt er det positivt at Regjeringen endelig har lagt fram et dokument som omhandler nettpolitikk. Det er imidlertid overraskende at ikke Regjeringen setter nettpolitikken inn i den sammenhengen den hører hjemme. Nettpolitikken er et verktøy i den energi- og klimapolitiske verktøykassen. Det er lite eller ingen ting i proposisjonen som viser at Regjeringen ser det slik. Utbygging av kraftlinjer er også et viktig naturvernspørsmål, fordi kraftlinjer som kjent er naturinngrep. Jeg oppfatter ut fra proposisjonen at Regjeringen vil legge økt vekt på miljø og estetikk ved bygging av kraftlinjer. Det er bra, men det er vanskelig å få øye på hvilke praktiske konsekvenser dette kan få, og hvorvidt dette faktisk vil føre til mer kabling når viktige naturverdier blir berørt. Til slutt: Det må være åpenbart at vektlegging av estetikk og natur i 2009 skal ha større vekt enn det hadde for ti eller 20 år siden. Jeg viser i denne sammenhengen til forslag fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Denne endrede vektleggingen bør klargjøres i de nye retningslinjene, slik at det får praktiske konsekvenser for de valg som gjøres, når de viktige beslutningene skal fattes i det enkelte prosjekt.