Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2005-12-13:
Vi har fått en kulturregjering – en regjering av tre partier som gikk til valg på et løfte om et kulturløft. Det er vi i gang med nå. Vi har startet langspurten fram mot 2014, det året vi har blinket ut da kulturbudsjettet skal utgjøre minst 1 pst. av statsbudsjettet. Norge som kulturnasjon må bygges langs to hovedlinjer: en tydelig satsing på de skapende og utøvende profesjonelle aktørene og miljøene – som vi har mange av over hele landet – og det frivillige kulturlivet, som utøves med stort engasjement av både voksne og barn. Regjeringen har tatt flere grep for å sikre kulturpolitikken langs disse to hovedlinjene. I Soria Moria-erklæringen følger man opp Kulturløftets punkt om å innføre en enkel, generell kulturlov for å uttrykke det offentliges ansvar på kulturfeltet. Regjeringen har også bebudet en kunstnermelding, som på bred basis skal kartlegge kunstneres levekår. Det er et viktig steg i retning av å løfte en gruppe med lav og uforutsigbar inntekt – for det er faktisk tilfellet for mange kunstneres vedkommende. Regjeringen har for neste år tatt noen ekstra løft på noen viktige felt. Det skal satses mer på film. Norsk filmfond har fått en økning på 14 mill. kr på neste års budsjett. Regjeringen har også økt tilskuddet til den regionale filmsatsingen. Framveksten av spennende filmmiljøer rundt om i landet viser en viktig utvikling på filmfeltet, som kan føre til en vitalisering av filmen her hos oss, slik det har skjedd i Sverige – hvor Film i Väst i Trollhättan og Film i Norr i Luleå har vært viktige bidrag til svensk films suksess de siste årene, både kvalitativt og kommersielt. Jeg må i den forbindelse nevne at en av Skandinavias fremste filmscenografer i et intervju i Aftenposten nylig kalte Filmcamp Målselv i Troms for Nordens fremste og beste filmstudio. Også på musikkområdet tas det nå viktige grep. Etableringen av tre nasjonale sentre for ulike musikkformer som jazz, rytmisk musikk, folkemusikk og folkedans, pop og rock er et håndslag til sterke og vitale musikkmiljøer rundt om i landet, som både kan vise til skapende og utøvende musikere av internasjonal klasse, og en bredde og et engasjement som favner fra musikkskoleelever til godt voksne folk. Den nasjonale scenen for folkemusikk og folkedans skal etableres i Oslo, i Schous-kvartalet, og blir et kulturelt omdreiningspunkt for både norsk tradisjonskultur og de flerkulturelle uttrykkene. Jeg vil understreke at vi ønsker å løfte det flerkulturelle feltet, uansett om en velger å organisere seg på etnisk-norsk vis eller ikke. Cosmopolite i Oslo blir viktig for jazzen, som nasjonal jazzscene. Norsk jazz har mange strålende utøvere, og jazzen trenger og fortjener en nasjonal scene. Det nasjonale pop- og rocksenteret skal ligge i Trondheim og Namsos. Ideen har vokst fram av et bredt engasjement i de to byene og i Midt-Norge, og har fått stor oppslutning også utenfor regionen og av flere organisasjoner og enkeltpersoner som jeg ikke skal nevne her. Når et slikt senter blir lagt til Trøndelag, skjer altså det i en region som har sterke tradisjoner innen pop og rock. Jeg vil trekke fram noen viktige musikkhistoriske begivenheter som fant sted for 30 år siden. Det var da de internasjonale politiske strømningene løp sammen med utvikling av nye musikalske uttrykk, som her hos oss gav seg utslag i en svært viktig språklig nyvinning: Vi begynte å bruke norske dialekter, til og med i rocken. Det var denne utviklingen som fant et særdeles kraftfullt uttrykk i det som ble kalt trønderrocken, og som senere har gitt en språklig plattform for musikere som DumDum Boys, Stavangerensemblet, Anne Grete Prøis og Kaizers Orchestra. Det at det nå satses på tre nasjonale musikksentre – to i Oslo og ett i Trøndelag – er et viktig ledd i den kulturelle nasjonsbyggingen, hvor det faktisk er viktig å ha nasjonale institusjoner også utenfor hovedstaten. De nasjonale scenene får oppgaven med å utvikle aktive nettverk, hvor de mange sterke og levende musikkmiljøene rundt om i landet må aktiveres. Regjeringen har lovet å sørge for å bidra til utvikling av nettverket, og det skulle matche godt med de aktuelle musikkorganisasjonenes intensjonsdokument, Samstemt, som for første gang tar til orde for et samlet formidlingskonsept for jazz, pop, rock og folkemusikk. Det var nokså spesielt å være til stede her i salen under utenriksdebatten for vel en uke siden. Det var første gang jeg hørte en norsk utenriksminister åpne sitt innlegg i Stortinget med å snakke om kultur. Regjeringen har tatt inn i budsjettet det kuttet på 20 mill. kr til kultur og informasjon som Bondevik II-regjeringen foretok. Det var flott å høre utenriksminister Jonas Gahr Støre snakke om betydningen av en sterk utenrikspolitisk kultursatsing. Kultur må være en viktig del av folk til folk-samarbeidet, ikke minst i nordområdepolitikken. Et slikt samarbeid har eksistert i flere generasjoner i nord og har knyttet bånd mellom folkene som verken varm eller kald krig har maktet å rive i stykker. Det er derfor gledelig at Regjeringen også inkluderer kultur når man skal utforme en helhetlig og sektorovergripende politikk for nordområdene og for den samhandling vi for øvrig skal ha med det internasjonale samfunn og med hverandre.