Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-05-15:
Str.prp. nr. 51 for 2008–2009 gir en status for gjennomføringen av Nav-reformen og situasjonen i arbeids- og velferdsforvaltningen. Arbeids- og velferdsetaten har hatt og har problemer med måloppnåelsen knyttet til ytelser, tilgjengelighet og oppfølging av personer som mottar helserelaterte ytelser. Derfor inneholder proposisjonen både forslag til utsettelse av reformer og regelverksforenklinger. Stortinget har i dag et godt grunnlag for å drøfte gjennomføringen av Nav-reformen. Formålet med de tiltak som Arbeids- og velferdsetaten skal gjennomføre og den økonomiske styrkingen som alt er vedtatt, er å gi Arbeids- og velferdsetaten et bedre handlingsrom til å kunne sikre rett ytelse til rett tid, dvs. ikke lenger ha uønskede restanser, samtidig som man kan sikre nødvendig kvalitet i saksbehandlingen bidra til god oppfølging av brukerne i tråd med Nav-reformens mål, herunder god tilgjengelighet for brukerne bidra til økt stabilitet i etatens IKT-systemer for å sikre jevn saksproduksjon gjøre etaten bedre i stand til å møte en situasjon med økende arbeidsledighet Styrkingen av Arbeids- og velferdsetaten vil bidra til bedre kapasitet ved Nav-kontorene. Dette vil også bidra til å dempe presset mot de kommunale tjenestene ved Nav-kontorene, og samlet sett vil dette gi bedre fungerende Nav-kontor. På noen områder kan vi alt se resultater av de tiltakene som Arbeids- og velferdsetaten har satt i verk. I april ble 87 pst. av alle nye dagpengesøknader behandlet innen 21 dager. Dette er en vesentlig forbedring av resultatene fra månedene før. Kravet til etaten er 80 pst. Til tross for en sterk økning i antall telefonhenvendelser har ikke ventetiden på telefon gått opp, men fortsatt må mange vente for lenge på svar. Tall for april viser dessverre en økning i antall restanser etter at det har vært flere måneder med nedgang. Målsettingen er at etaten innen utgangen av året skal være tilbake på 2006-nivå. De siste tallene viser at dette vil bli krevende. Jeg er i løpende samtaler med direktoratet om årsaken til dette. Dersom ikke tallene for mai viser en klar bedring, må direktoratet vurdere om de tiltakene de har satt inn, er riktige og tilstrekkelige. Nav-reformen skal være brukernes reform. Nylig ble resultatene fra Navs brukerundersøkelse kjent. Resultatene viser at både brukernes tilfredshet med servicen og tilliten til Nav er blitt redusert fra ett år tidligere, mens de arbeidsledige i hovedsak er like fornøyde som før. Undersøkelsen ble gjennomført i februar og mars i år. De forhold som undersøkelsen avdekket, var nettopp en av grunnene til at proposisjonen ble lagt fram. I innstillingen har en samlet komité, unntatt Venstre, advart mot at problemene knyttet til utbetaling av stønader skal fjerne fokuset fra arbeidslinjen, og at Arbeids- og velferdsetaten i stadig større grad skal bli en utbetalingssentral. Jeg er glad for denne merknaden fra komiteen. Inntektssikring er en viktig del av Arbeids- og velferdsetatens virksomhet. Men vi må ikke miste av syne det langsiktige målet for Nav-reformen, flere i arbeid og færre på stønad. Derfor er det viktig at etaten har et godt markedsarbeid, er god på formidling og kan kvalifisere ledige til de jobbene som finnes. I dag behandles også Dokument nr. 8:52, forslaget om bl.a. å la private bemanningsselskaper og attførings- og vekstbedrifter avlaste etaten. Mitt svar til arbeids- og sosialkomiteen viser at de forslagene som ble fremmet av representantene Engeset og Sanner på disse områdene, alt er godt ivaretatt. Lang saksbehandlingstid i Arbeids- og velferdsetaten har medført at mottakere er blitt stående uten ytelse ved søknad om forlengelse av en løpende ytelse eller overgang mellom ytelser. Gjennom lovendringen om tidsbegrenset uførestønad, som behandles i dag, og de endringene som allerede er gjort i forskriften for rehabiliteringspenger og attføringspenger, er det gitt mulighet til å forlenge ytelsene for personer som har søkt om uførestønad. Tilsvarende regler vil gjelde for arbeidsavklaringspenger når de innføres fra 1. mars 2010. Arbeids- og velferdsetaten har også fått fullmakt til å forenkle saksbehandlingen for dagpenger når saksbehandlingen kan bli for lang. Alle disse endringene vil lette etatens arbeidsbyrde, samtidig som regelverket endres til brukernes fordel. Etter min mening er dette en bedre løsning enn representantforslaget, Dokument nr. 8:56, om å gi forsterkede rettigheter til søkere når fastsatte tidsfrister for saksbehandling overskrides. Jeg merker meg at opposisjonen velger å uttrykke skepsis til at arbeidsavklaringspenger og retten til arbeidsevnevurdering og aktivitetsplan utsettes ved å vise til at flere brukerorganisasjoner er kritiske til utsettelsen. Selv om retten til arbeidsevnevurdering og aktivitetsplan utsettes, kan Nav-kontorene, når de er klare til det, ta disse verktøyene i bruk. Utsettelsen gir etaten muligheten til en mer gradvis innføring. Jeg mener det er fornuftig å justere de tidligere framdriftsplanene her. Jeg merker meg også at opposisjonen stiller spørsmål ved om etableringen av forvaltningsenheter har gitt mindre og ikke mer brukernærhet, og ønsker at departementet skal legge føringer for den videre gjennomføringen, slik at Nav-kontorene blir motoren i reformen og det sentrale kontaktleddet mellom brukere og etat. Jeg vil understreke at det ikke er noen uenighet om at Nav-kontorene skal være motoren i reformen. Men jeg ser det også som viktig at etaten skal ha valgfrihet i sin egen organisering. Jeg tror ikke løsningen er å instruere direktoratet om hvordan arbeidsdelingen skal være mellom Nav-kontorene og forvaltningsenheten. Men vi skal stille krav om at direktoratet må få de løsningene de velger, til å fungere. Til slutt vil jeg minne om at Nav-reformen er krevende, og at vi har kommet langt i den organisatoriske gjennomføringen. Nå gjelder det å få innholdet til å fungere. Jeg har tro på at etaten, med den styrking den nå har fått, og de grep den nå gradvis tar, vil gi brukerne bedre tjenester.