Henrik Rød (Fremskrittspartiet), 2003-05-20:
Kontroll- og konstitusjonskomiteen har behandlet Riksrevisjonens rapport om planlegging og oppfølging av store veianlegg i Statens vegvesen. Målet med denne revisjonen har vært å undersøke om planprosessen, prosjektoppfølgingen og ressursallokeringen er organisert på en måte som vil fremme effektiv prosjektgjennomføring. Rapporten tar utgangspunkt i fem konkrete prosjekter: Trekantsambandet, E16 Aurland–Lærdal, Rv 555 Nygårdstangen–Gyldenpris, E134 Drammen–Mjøndalen og Rv 159 Knatten–Vigernes. Undersøkelsen konkluderer med at på samtlige av disse prosjektene var det vesentlige overskridelser i forhold til kostnadsoverslagene, og noen ble faktisk over 40 pst. dyrere enn først antatt i planleggingen. Riksrevisjonen har konkludert med at disse problemene i stor grad kan knyttes til at Statens vegvesen har operert med mangelfulle kostnadsoverslag og sviktende plangrunnlag i prosjekteringsfasen. I tillegg har det forekommet omreguleringer underveis i prosessene, noe som har medført forsinkelser og økte kostnader. Disse omreguleringene har ofte kommet i stand etter innspill fra kommuner som blir berørt av veiprosjektene, og de kunne vært unngått dersom planprosessen hadde vært fullstendig avklart før prosjektene ble igangsatt. Disse problemene har ytterligere blitt forsterket av at Statens vegvesen har manglet et egnet verktøy for økonomisk styring av utbyggingsprosjekter. Det foreligger i liten grad sluttrapporter over avsluttede prosjekter, noe som har gjort det vanskelig å hente ut erfaringstall og erfaringer som kunne vært nyttige å bruke i prosjekteringen og planleggingen av nye prosjekter. Komiteen har i sin behandling av denne saken avholdt en kontrollhøring hvor samferdselsministeren, vegsjefen, vegdirektøren, tidligere samferdselsministre samt Transportøkonomisk institutt deltok. Komiteen er av den oppfatning at Riksrevisjonens rapport gir svært nyttig informasjon om planlegging og oppfølging av slike prosjekter, og komiteen understreker viktigheten av at de erfaringer som man kan lese ut fra denne rapporten, bør være med på å bedre kvalitetssikringen og gjennomføringen av framtidige prosjekter i Statens vegvesen. I komiteens behandling av saken har det vært en sterk fokusering på de store kostnadsoverskridelser som er avdekket – dette fordi det selvsagt er svært uheldig med kostnadsoverskridelser generelt sett, men også særlig på grunn av at store overskridelser i et prosjekt vil kunne få store konsekvenser for gjennomføringen og framdriften i andre prosjekter. Dette er svært uheldig og vil kunne medføre at den langsiktige planleggingen som foretas bl.a. i Nasjonal transportplan, ikke er basert på realistiske forhold. I denne forbindelse har komiteen rettet en henvendelse til samferdselsministeren hvor det ble bedt om en redegjørelse for hvilke konkrete tiltak som vil bli satt i verk for å redusere muligheten for slike store overskridelser i framtiden. I svarbrevet fra statsråden ble det bekreftet at flere av tiltakene som bl.a. Riksrevisjonen har påpekt som fraværende, vil bli iverksatt. Man kan i denne forbindelse nevne spesielt innføringen av et eget prosjektstyringsverktøy som skal gjøre det mulig å benytte erfaringstall fra allerede gjennomførte prosjekter. Statsråden viser videre til den gjennomførte omorganiseringen i Statens vegvesen, med et klarere skille mellom byggherrefunksjonen og utbyggerfunksjonen. Dette er et viktig tiltak i så måte. Når det gjelder denne omorganiseringen, er komiteen enig i at det kan være med på å lette prosjektstyringen, men understreker også at det selvsagt ikke er tilstrekkelig med en omorganisering alene. På den bakgrunn ber komiteen om at Stortinget holdes orientert om framdriften og resultatet av denne omorganiseringen, og spesielt om hvorvidt den ønskede effekt når det gjelder prosjektstyring og kostnadskontroll, oppnås. I behandlingen av denne saken har komiteen også rettet søkelyset mot spørsmålet om hvorvidt de personellmessige ressursene som Statens vegvesen disponerer, har den tilstrekkelige kompetanse til å prosjektere og gjennomføre slike omfattende prosjekter. I høringen framkom det at overskridelser i prosjekter ikke får noen direkte konsekvenser for de personer som har ledet prosjektene, rent bortsett fra at man på sikt forsøker å avklare hva den enkelte medarbeider er god til å gjennomføre, og at tildeling av nye og framtidige oppgaver således vil bære preg av tidligere resultater. I komiteen har Fremskrittspartiet vært av den oppfatning at det ikke vil være unaturlig at store overskridelser vil kunne få mer direkte personellmessige konsekvenser for de ansvarlige ledere i slike prosjekter. Fremskrittspartiet fremmer derfor forslag om at Regjeringen bør vurdere å innføre regelverk hvor overskridelser på mer enn 25 pst. vil kunne få direkte personellmessige konsekvenser for de ansvarlige som har utført beregningene. Videre har komiteen merket seg at alle store prosjekter med kostnadsramme på over 500 mill. kr skal gjennomgå en ekstern kvalitetssikring før de igangsettes. Komiteen vil i den sammenhengen understreke at denne kvalitetssikringen selvsagt ikke fritar Vegdirektoratet og Statens vegvesen for det ansvaret som ligger i disse etatene. Et flertall i komiteen viser til at Riksrevisjonen også stiller klare spørsmål ved om Statens vegvesen har hatt nødvendig fokusering på miljøaspektene i utbyggingsprosjektene. Flertallet i komiteen er i så måte tilfreds med at vegdirektøren under høringen uttalte at man har bygd opp en god miljøkompetanse, og at etaten samarbeider med Fylkesmannens miljøvernavdeling i slike saker. Videre er komiteen tilfreds med at statsråden i brev til komiteen uttaler at rutiner og behandling av miljøspørsmål er innskjerpet. Avslutningsvis tar jeg opp Fremskrittspartiets mindretallsforslag, som er inntatt i innstillingen.