Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2002-04-30:
Attføring innvilges personer som på grunn av sykdom, skade eller lyte er ute av stand til å fortsette sitt arbeid, men som etter omskolering eller kvalifisering vil kunne ta annet arbeid. Det er tverrpolitisk enighet om at det er spesielt viktig at de som på grunn av sykdom må slutte i sitt arbeid, får tilbud om og gjennomfører et attføringsopplegg. Attføring er positivt for den enkelte som gjennomfører og klarer å komme seg tilbake i jobb, og det er samfunnsøkonomisk lønnsomt. Det blir dessverre ofte glemt. Stortinget vedtok ved behandling av Ot.prp. nr. 48 for 1998-99 å endre beregningsreglene for rehabiliteringspenger og attføringspenger etter folketrygdloven. De to ytelsene skulle ikke lenger beregnes etter reglene for uførepensjon. I stedet skulle ytelsene beregnes på grunnlag av pensjonsgivende inntekt, som for dagpenger. Hovedpunktene var: Minste årlige ytelse for rehabiliterings- og attføringspenger foreslås satt til 1,6 G.Gjeldende forsørgertillegg består av ektefelletillegg og barnetillegg og er behovsprøvet.Attføringsstønaden «stønad til husholdsutgifter» foreslås avviklet. I stedet foreslås innført en egen stønad til barnetilsyn for deltakere i attføringstiltak.Dette legges til rette for at Arbeidsmarkedsetaten skal overta beregningen av attføringsytelsene, en oppgave som nå ligger i Trygdeetaten.Det blir lagt opp til overgangsregler, slik at stønadsmottakerne ved ikrafttreden kan regne med å beholde om lag samme ytelse i en rimelig periode.Og ikke minst: Omleggingen forutsettes å ville medføre stor forenkling i saksbehandlingen og frigjøring av administrative ressurser. Det var bred politisk enighet om omleggingen. Høyre og SV var imot å fjerne adgangen til å beholde en inntekt på 0,5 G før attføringspenger graderes. De nye reglene for beregning av rehabiliterings- og attføringspenger trådte i kraft den 1. januar 2002. I Ot.prp. nr. 48 for 1998-1999 ble det lagt opp til at det skulle lages overgangsregler som sikrer mottakerne mot nedgang i ytelsene når de nye reglene trer i kraft, samtidig som det skulle være et mål at Trygdeetaten og Arbeidsmarkedsetaten ikke skulle måtte opprettholde to ulike beregningssystemer i lang tid fremover. Dersom ytelsene ble høyere etter nye regler, skulle mottakeren kunne velge å gå over til nytt regelverk. Overgangsreglene skulle gjelde ut attføringsperioden. Regjeringen la også i 2002-budsjettet til grunn at overgangsreglene skal utformes slik at personer som mottar attføringspenger når de nye reglene trer i kraft, ikke skal gå ned i netto ytelse. Mottakere av attføringspenger vil imidlertid ikke kunne velge en høyere ytelse dersom dette hadde blitt resultatet etter nytt regelverk. Innføringen av det nye regimet har medført et høyt støynivå. Det skyldes at en del stønadsmottakere har opplevd et fall i inntektene til livsopphold, og at Aetat ikke gjorde en god nok jobb ved omleggingen. Regjeringen har siden bestemt å tildele Aetat 15 mill. kr ekstra. Beslutningen er fattet på grunn av alvorlige signaler fra brukerne, spesielt i forbindelse med innføring av nytt regelverk for attføring. På bakgrunn av problemene som omleggingen har medført, har Arbeiderpartiet og SV fremmet hvert sitt Dokument nr. 8-forslag. Jeg vil – og dette blir ingen vane – rose opposisjonen som sammen med regjeringspartiene har kommet fram til løsninger som vil danne grunnlag for å bøte på problemene og lette situasjonen for de menneskene som er under attføring, bl.a. ved at overgangsordningen som i 2002 ble innskrenket til ett år, skal videreføres for alle dem som ved regelendringens ikrafttredelse var under attføring. Nå må vi gi Aetat ro og med det en mulighet til å løse de oppgaver som etaten er satt til å gjøre.