trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Jeg er enig i det siste presidenten slo fast. Jeg skal prøve å gjøre mitt beste for ikke å provosere noen til videre debatt. Årsaken til at jeg tok ordet, er Senterpartiet og Lundteigen, som har snakket om fattigdomsfinansiering. Fremskrittspartiet er for Offentlig Privat Samarbeid, men vi deler ikke Høyres oppfatning av det som ligger i Offentlig Privat Samarbeid. Vi har en mistanke om – men det må Høyre selv få bekrefte eller avkrefte – at det ligger bompengefinansiering til grunn for deres offentlig-private samarbeidsprosjekt. Men Offentlig Privat Samarbeid kan brukes på mange måter uten å innføre brukerbetaling fra bilistene. Det er Fremskrittspartiet for, fordi det de tre OPS-prosjektene har vist, er, som også Høyre har presisert ganske kraftig, at det går mye raskere å få på plass en vei. Når man får på plass en vei raskere, vil det gi samfunnsøkonomisk gevinst på sikt. Det er det ingen tvil om. Men når representanten Lundteigen oppfatter Offentlig Privat Samarbeid, OPS, som fattigdomsfinansiering, vil jeg bare gjøre oppmerksom på at i denne perioden, som avsluttes ganske snart, vil Senterpartiet ha stått bak 32 bompengeprosjekter – 32 bompengeprosjekter! – med en samlet kostnad for bilistene på nærmere 81 milliarder kr. Av de 81 milliarder kr som Senterpartiet har pålagt bilistene i avbetaling på vei, er det 13 milliarder kr i finanskostnader og innkrevingskostnader. Jeg registrerte at representanten Lundteigen sa at det skal ikke være nødvendig å ta veier på avbetaling i Norge når man er så rik. Jeg er helt enig! Men hvorfor i all verden stiller da Senterpartiet seg bak og aksepterer å betale 13 milliarder kr i finanskostnader og innkrevingskostnader ved at de har akseptert 32 bompengeprosjekter som er vei på avbetaling? Det er akkurat det Fremskrittspartiet prøver å presisere: Vi har da pengene til å få en kontantflyt til å bygge denne typen infrastruktur. Så blir vi også kritisert for det. Men som representanten Sortevik klart og tydelig sa i sitt siste innlegg, er det jo ikke det at vi bruker så mye penger, det handler om, for regjeringspartiene ønsker også å bruke tilsvarende midler, men da til å bygge lyntog i Sør-Norge.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-06-11:
Høyre mener at prosjektfinansieringsmodeller er veien å gå. Det mente man også i Soria Moria-erklæringen, men lite har skjedd under denne regjeringen. Snarere tvert imot sa man i Gul bok for 2007 at dette ønsker man ikke. Dette likte Arbeiderpartiets landsmøte i vår dårlig og vedtok følgende: «For å sikre rasjonell framdrift av større samferdselsprosjekter vil Arbeiderpartiet gå inn for prosjektfinansiering av vei- og jernbanestrekninger.» Prosjektfinansiering, slik vi kjenner det f.eks. fra Sverige, er ikke foreslått av flertallet, og med all respekt: Store prosjekter i egne poster på statsbudsjettet er ikke prosjektfinansiering – det var vel heller ikke det landsmøtet i Arbeiderpartiet mente. Er Rudihagen fornøyd med det gjennomslaget som Arbeiderpartiets landsmøte har hatt i denne saken, siden det overhodet ikke er nevnt i innstillingen?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-06-11:
Det er romslige svartider i dag.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-06-11:
Først må jeg få minne Langeland om at det var de borgerlige partiene som ville ha belønningsordningen og dobling av den inn i klimaforliket. Langeland slår om seg med usaklig kritikk av Høyre og andre partier, i kjent stil. Derfor skal jeg forsøke å være særlig saklig og stille spørsmål ut fra helt konkrete formuleringer. SV sier i sitt program at «alle nye kjøretøy i offentlig virksomhet skal kunne kjøre på fornybare eller utslippsfrie energikilder fra 2010». Det er store ambisjoner – det er seks måneder fram. Høyre har vært en pådriver for dette i klimaforliket, men igjen skjer det: SV støtter ikke forslag fra Høyre på dette punktet. Vi fremmer et forslag i denne innstillingen som vi ikke får støtte fra SV på. Hvorfor vil ikke SV støtte Høyres forslag om klimanøytrale offentlige kjøretøy fra 2014?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-06-11:
I NTP fremgår det at 300 mill. kr pr. år skal gå til merking av farleder. Det kom fram i høringen og også i ettertid at vesentlig deler av dette beløpet skal gå til kompensasjon for frafall av inntekter bl.a. fra kystgebyrene, som faktisk utgjør 130 mill. kr årlig. Nettobeløpet krymper faretruende. Kilder i Kystverket mener at det reelle beløpet ligger så lavt som 30 mill. kr i året – altså bare 10 pst. av det det kan se ut om i NTP. Da synes jeg statsråden bør svare oss konkret på hvor mye hun har lagt opp til å budsjettere med hvert år til nymerking av farledene.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-06-11:
Senterpartiet har funnet en ny retorikk i dag om OPS: Vei på avbetaling. Det er forresten pussig at det kommer fra Senterpartiet, som egentlig er for OPS. De har stemt for det her i salen tidligere. Vei på avbetaling eller lånefinansiert? Tja. Sykehus blir lånefinansiert, skoler lånefinansieres, til og med Gardermoen er lånefinansiert. Forretningsbygg lånefinansieres, skip lånefinansieres, maskiner lånefinansieres. Det skulle ikke forundre meg om også traktoren til Lundteigen er lånefinansiert. Hvorfor? – Jo, fordi avkastningen på det ikke-lånefinansierte er langt større enn rentekostnadene. Dessuten har vi et knippe saker som vi skal stemme over her i kveld, bl.a. fire bompengeprosjekt, og jeg tror jammen andelen bompengefinansiering, altså lånefinansiering, ligger på mellom 80 og 90 pst. i de prosjektene. Snakket noen om at de ikke ville ha prosjekt på avbetaling? Utbygging av OPS går dobbelt så raskt. Det er alle enige om – TØI, Veidirektoratet og Jernbaneverket. Men det blir ikke billigere, sier statsråden og de rød-grønne. – Ja, mon det. En KPMG-rapport fra England viser faktisk det motsatte. Men det interessante er: Billigere for hvem? For staten? – Tja, kanskje. Men ikke for næringslivet, for folk flest eller for de trafikkofre som ikke fikk veien fire–fem år tidligere. Dette er viktig for Høyre. Derfor har vi gått tungt inn for OPS. Jeg la merke til at statsråden ikke var i salen da jeg holdt mitt innlegg. Men jeg sa faktisk at en av grunnene til at vi går så tungt inn for OPS som en prosjektfinansieringsløsning, er nettopp at vi ønsker å forplikte oss og bruke oljeinntektene på langsiktige investeringer. Ja, det vil gi bindinger. Ja, det er privatfinansiert, og – ja, det er en suksess. Det er imidlertid ikke Regjeringens løfte om prosjektfinansiering. Det er galt når Lundteigen kaller det å få et prosjekt, en egen post på statsbudsjettet, for prosjektfinansiering. Med all respekt – da har han ikke satt seg inn i hva prosjektfinansiering er. Det kunne være fristende å spørre hva representanten Steinar Gullvåg fra Arbeiderpartiet og hans kampfeller, som måtte kuppe inn en formulering i Arbeiderpartiets program, sier om Lundteigens tolkning. Han må jo også være svært skuffet over(presidenten klubber) at dette ikke er tatt inn i flertallsinnstillingen. (presidenten klubber)
Øyvind Halleraker (Høyre), 2009-06-11:
Jeg skal ikke bruke lang tid, men har lyst til å gi ros til saksordføreren for en ryddig og god behandling av denne saken. Vi fikk en veldig bra løsning til slutt. Jeg må også få si, selv om det kanskje kan provosere noen sent på møtet, at det i grunnen er en liten «Høyre transportplan light», dette. Her får vi høyst sannsynlig smal firefelts, og så gir vi Statens vegvesen frihet til å velge det som er best. Ja, det er to av punktene i vår transportplan. Det er flott. Vi ville gjerne hatt OPS på hele strekningen, og fremmer et forslag om at man ser på det i neste omgang, og jeg tar opp det forslaget.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Den framlagte planen gir uten tvil et løft for samferdselen i Norge. Kristelig Folkeparti er enig med Høyre i at det er én stor mangel, og det er det som går på struktur og fornuftig bruk av pengene. Jeg vil ikke gå inn på det på nytt, for det har Rudihagen allerede svart på. Men i Kristelig Folkeparti har vi lagt et spesielt fokus på denne planen, og sagt at vi ønsker å se samferdselsutfordringene også med barnas øyne. Derfor har vi lansert en idé om en barnas transportplan som hele opposisjonen har sluttet seg til, der vi ønsker å ta et løft for trafikksikkerheten for barn og ungdom. Regjeringspartiene har ikke villet slutte seg til tanken om at vi i kommende transportplaner kan integrere en bit som spesielt ser på utfordringene med barnas øyne.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Politikk handler om prioritering, og Fremskrittspartiet skal ha ros for at de har prioritert samferdsel høyt. Samtidig prioriterer de ned andre områder, som for Kristelig Folkeparti er viktig, både innenfor distriktspolitikk, innenfor landbruk og innenfor u-hjelp. Der er det ulike prioriteringer, og vi må bare akseptere at det er slik. Til et konkret spørsmål når det gjelder prioriteringene innenfor Nasjonal transportplan: En samlet komité, uten Fremskrittspartiet, har lagt inn en sterk merknad om at vi skal ta vare på Hurtigrutens seilingsmønster og Hurtigrutens framtid, og at det er et statlig ansvar å legge til rette for at vi skal ha et opplegg à la det vi har i dag. Fremskrittspartiet skriver i en egen merknad at det må gjennomføres en ny analyse av transportbehovet på strekningen – ikke noe mer. Vi lurer på hvordan vi skal tolke det. Jeg kan ikke skjønne det på noen annen måte enn at konklusjonen blir at Fremskrittspartiet vil la Hurtigruten seile sin egen sjø.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Representanten Langeland gikk høyt på banen når det gjaldt fordobling av midler til belønningsordningen. Det er veldig bra at midlene er fordoblet. Men da vi så litt nærmere på dette, så vi at man jo har tatt et lite luregrep ved å endre kriteriene og legge inn at disse midlene også skal gå til bygging av gang- og sykkelveier. Det betyr at man i utgangspunktet svekker den opprinnelige belønningsordningen. Jeg skal være villig til å si at vi kanskje blir liggende på samme nivå når det gjelder å belønne ekstra satsing på kollektivtrafikk. Kristelig Folkeparti har foreslått en egen belønningsordning for gang- og sykkelveier knyttet opp til det vi kaller Barnas transportplan, og fått tilslutning fra de ikke-sosialistiske partiene på det. Men regjeringspartiene var ikke med, heller ikke SV. Mitt spørsmål til Langeland er om han kan tenke seg å støtte en slik ordning framover. Og: Hvorfor har en endret kriteriene for belønningsordningen?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Jeg vedkjenner meg at jeg brukte begrepet «luftpenger». Men nå har vi en diskusjon om hvordan tilstanden var for fire år siden, og hvordan tilstanden er i dag. Vi lever i et samfunn som utvikler seg. Ut fra den økonomiske situasjon som den daværende regjering var i, var vår innstilling at det ikke var rom for å plusse på med de 22 milliardene pr. år, og jeg brukte uttrykket «luftmilliarder» om det. Men så har det skjedd en utvikling over tid, som jeg gav uttrykk for i mitt innlegg, der det er blitt et betydelig større rom for å bruke penger. Statsminister Stoltenberg uttalte for en tid tilbake at hvis det var en tid da vi skulle bruke penger, så var det nå. Da har det skjedd en utvikling som har gitt rom for å få gjennomført Nasjonal transportplan, og til og med overoppfylt den. Kristelig Folkeparti har vært med på alle beløpene som har vært bevilget.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Når det gjelder bygging av høyhastighetstog, eller «lyntog», som representanten Sandberg bruker som begrep på dette, har Kristelig Folkeparti hele tiden vært klar over at skal vi ta en satsing i størrelsesorden 350 milliarder kr og bygge lyntog mellom de største byene i Sør-Norge, må det være en ekstraordinær satsing, midler man tar utenom de øvrige rammene som er lagt i Nasjonal transportplan. Det er ikke rom for slike beløp innenfor de prioriteringene som ligger der. Kristelig Folkepartis prioriteringer for veier ligger fast, og det som står i merknaden, står vi inne for. Skal vi bygge lyntog, må det en ekstraordinær satsing til, midler tatt utenfor de rammene vi i dag har innenfor Nasjonal transportplan.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Jeg konstaterer at vi nå har sittet fire år i mindretall i transport- og kommunikasjonskomiteen og gjort forsøk på å få til et samarbeid med den sittende regjering. Jeg kan, uten å ta for store ord i min munn, ikke vise til et eneste område der vi har klart å finne sammen med den sittende regjering. Det har hele tiden vært en lukket protokoll når vi har kommet til det punkt å skulle avgi sakene i komiteen. Så våre erfaringer med samarbeid med de rød-grønne er ikke av det gode slaget, for å si det enkelt. Så vil jeg minne om at det er helt rett at Kristelig Folkeparti har sagt at vi ønsker den rød-grønne flertallsregjeringen avløst. Men samtidig har vi sagt at vi ikke støtter en regjering der vi selv ikke er med. Når det gjelder vårt forhold til Fremskrittspartiet, har vi sagt at vi kan ikke sitte i regjering sammen med det partiet.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Kristelig Folkeparti har vært opptatt av å få til en forsiktig konkurranseutsetting på jernbane – ta steg for steg. Vi konkurranseutsatte Gjøvikbanen, noe som jeg ser at Senterpartiet applauderer, og NSB konkurrerer i Norden med stor suksess. Men forslagene i NTP om å konkurranseutsette flere strekninger på jernbane går de rød-grønne regjeringspartiene imot. Jeg trodde ikke Senterpartiet var prinsipielt imot å konkurranseutsette. Hva er årsaken til at man ikke vil være med på en forsiktig videreføring av konkurranseutsetting på jernbane, med den suksessen som Gjøvikbanen har vært?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Det er absolutt grunn til å gratulere hverandre med dagen i dag, for i neste fireårsperiode og tiårsperiode vil det skje utrolig mye bra på samferdselssiden. Når det gjelder den økningen av rammen på 45 pst. som kom, har Kristelig Folkeparti vært raus og sagt at det var veldig bra. Men jeg merket meg at ministeren nå i innlegget sitt ikke sa noe om riksvei nr. 1, Hurtigruta, men da statsråd Navarsete var i nord for noen dager siden, var hun meget offensiv og sa at her skal anbudskriteriene hurtig på plass, Hurtigruta skal få et seilingsmønster à la det vi har i dag. Men problemet er at tiden renner ut i forhold til Stortinget, for lovnadene var at Stortinget skulle få være med og debattere anbudskriteriene. Betyr det at saken nå utsettes? Jeg går ut fra at det ikke legges fram noe i løpet av sommeren, og at det blir neste regjering som skal ta stilling til dette.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
To ting: For det første hørte jeg jo svaret når det gjelder Stad skipstunnel. Nå har vi hørt i tre år at det jobbes med KS1, og jeg kan ikke se det som noe annet enn ren ansvarsfraskrivelse at man, for å slippe å ta en avgjørelse i forbindelse med at vi går til et valg, skyver det over til kommende regjeringer. For det andre: Ministeren var inne på det at man vil skaffe nytt utstyr til trafikksentralene. Nå ser vi at oljevirksomheten flytter nordover, og vi har en del utstyr, men det er dessverre ikke godt nok. Oljelenser i dag er et problem. De tar ikke mer enn to meters høyde. Så mitt konkrete spørsmål til ministeren er: Bidrar man med forskning og utvikling på dette område for å få lenser som er tilpasset Nord-Norge, på plass?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2009-06-11:
Jeg merket meg at representanten Alf Ivar Samuelsen gledet seg over at alle piler nå peker oppover for Nord-Norge. Det gleder jeg meg over også. Men jeg vil også minne om at vi nå har hatt fire år med den rød-grønne regjeringen, vi har hatt tidenes satsing på samferdsel, og samtidig er realiteten at pilene i hele perioden har pekt nedover for de tre nordnorske fylkene. Derfor er det etter mitt skjønn nå all grunn til å glede seg over det som skjer i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan, og det er en absolutt nødvendighet at Nord-Norge får sin rettmessige del av samferdselsmidlene. Jeg skal bare kort innom noen prosjekter der Kristelig Folkeparti og andre deler av eller hele opposisjonen er med når det gjelder satsing i Nord-Norge. For det første vil jeg peke på Nordlandsbanen, som man nå så for seg at vi i nær framtid skulle få automatisert. Så viste det seg altså at man har valgt et system for automatisering, Merkur, som dessverre ikke blir godkjent av tilsynet, og vi havner i en situasjon der Nordlandsbanen blir satt mange år tilbake. I tillegg gjør ministeren det grepet at man tar 100 mill. kr fra Nordlandsbanen og flytter over til generelt innkjøp av utstyr til jernbanen totalt sett. Det er Kristelig Folkeparti sterkt imot. I vårt forslag til revidert nasjonalbudsjett fører vi de pengene tilbake. Vi plusser på 25 mill. kr og vil bruke de midlene til krysningsspor – når vi ikke får den automatiseringen vi skulle få. Så vil jeg også peke på en sak som har versert en stund, nemlig helikopterruten til ytre Helgeland, som ministeren har sagt at Regjeringen ikke vil gjøre noe med, fordi en mener det blir for dyrt. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har felles merknad og forslag til vedtak, der vi ber om at vi får en utredning om helikopterruten i 2010, for å få den realisert. Jeg nevner videre Bjarkøyforbindelsen. Der er komitéen samlet, og jeg håper nå at Bjarkøyforbindelsen kan komme opp å gå, og at vi får en kommunesammenslåing på kjøpet. Så bare kort om ferjeavviklingen i Vestfjorden. Ministeren har lovet to gassferjer. Det gleder vi oss over og håper de skal komme i 2012. Men jeg tror det er behov for en konsekvensutredning når det gjelder totaliteten av ferjeforbindelser i fjorden, og Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre ber om at det blir utredet.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-11:
Sidan me er i godlage i dag, kan eg òg takka leiaren av komiteen for hyggeleg og godt samarbeid gjennom dei åra han har leidd komiteen. Så til ei problemstilling som Framstegspartiet er oppteke av, nemleg lyntog, høgfartstog. Mange FrP-arar bekymrar seg for dei store naturinngrepa som høgfartstoga fører med seg. Seinast i ein debatt i Dagsnytt Atten på fredag gjentok komitéleiaren dette som eit viktig argument for å gå imot. Men problemstillinga blir jo litt absurd når Framstegspartiet skal byggja 250 mil med motorvegar, som tek 50 meter av naturen, mens eit høgfartstog tek frå 13 til 15 meter av naturen, ifølgje Jernbaneverket. Korfor er Framstegspartiet ikkje med folk flest i denne saka? Det er jo det dei elskar å seia at dei er, men i denne saka er dei altså ikkje med folk flest.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-11:
Det er morosamt å ha Høgre ute av regjering – eg berre tenkjer på det innlegget Helleland hadde halde med Per-Kristian Foss som finansminister, han hadde nok hatt ein del mindre ambisjonar enn det eg høyrer no. No liknar han nesten på Framstegspartiet med unnatak av eit punkt, og det er at Høgre har kome til fornuft når det gjeld satsing på lyntog, i alle fall no når dei er ute av regjering. Men problemet for Høgre er at dei føyer til ei problemstilling om at det skal vera lønsamt, samtidig som dei går for bygging av motorvegar som vil kunna ta vekk passasjergrunnlaget, og dei går for satsing på fly, som òg vil kunna ta vekk passasjergrunnlaget for lyntoget. Dette heng ikkje heilt på greip, kamerat Helleland, så dette må du forklara korleis skal gå opp økonomisk. Klimarekneskapen vil jo bli elendig. Men det forstår eg at Høgre ikkje lenger bryr seg om, når ein ser kva dei gjer i Oslo.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-11:
Viss ein spør om Langeland har fasiten, er svaret ja. Det er sjølvsagt eg som har fasiten. Ingen andre har fasiten til SV på transportpolitikken. Det er heilt tydeleg. SV hadde på sitt landsmøte vedtak om 10 milliardar kr i året på togsatsing. Der ligg svaret på ein del av spørsmålet. Rudihagen og Lahnstein er tydelege på at høgfartstog er eit siktemål. Representanten Hoksrud såg vel ikkje Lahnstein då han tok toget til Porsgrunn – representantens heimdistrikt – og rett og slett trua noko av veljargrunnlaget til Framstegspartiet ved å komma med lyntog i staden for med bil – masse asfalt og eksos. Eg oppfattar Samferdselsdepartementet, Jerbaneverket, Rudihagen og alle partia her på Stortinget, unnateke Framstegspartiet, som positive til å ha lyntog som siktemål. Det er mitt utgangspunkt. Så då jobbar eg for Vestkorridoren, då jobbar eg for Oslo–Ski – og då er me i gang. At Framstegspartiet ikkje vil vera med på dette, er fordi dei prioriterer éin ting, og det er motorveg og eksos.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-11:
Dette kan Øyvind Halleraker alt om. Dei har sete i regjering, hatt Per-Kristian Foss som finansminister og fått nei til det aller meste av det dei har foreslått. I denne perioden er Høgre ute av regjeringskontora, og då er dei offensive på miljø og offensive på lyntog. Dei er offensive på ganske mye – litt for mye FrP-offensive på veg. Men eigentleg er det veldig bra at dei er ute av kontora, for då føler eg at dei i ein del miljøspørsmål er meir på linje med SV. Det er bra. Det er på same måten bakgrunnen for at me er tre parti i regjering – me må vera einige om det me gjer saman, og så har SV sin eigen politikk, som me gjerne følgjer opp utanom. Men det er altså tre parti i regjering, og då må me komma fram til kompromiss. Dette veit Halleraker eigentleg alt om, så han hadde ikkje trunge å stilla det spørsmålet.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-11:
Det blir litt av det same svaret til Jan Sahl som til Halleraker, og det er at det er tre parti i Regjeringa, og då veit ein at ikkje kan få gjennomslag for alt ein vil. Eg synest at ideen til Kristeleg Folkeparti, som eg sjølv har vore inne på når eg har vore i opposisjon, med ei eiga belønningsordning for sykkel, er ein idé som ein skal tenkja vidare på, som eit konstruktivt innspel. Men denne gongen nådde det ikkje opp. Det som ein frå Kristeleg Folkeparti si side seier om ein eigen transportplan for barn, synest eg òg er eit interessant forslag, som me skal sjå nærare på framover. I dag er det slik at eg ikkje kan støtta dei forslaga, men eg synest at Regjeringa og me andre skal sjå på dei i framtida. Belønningsordninga har me styrkt kolossalt økonomisk. Det betyr jo at me har råd til meir, og gjerne òg andre tiltak, enn det som opprinneleg låg inne. Det må vera svaret på spørsmålet når det gjeld belønningsordninga, som eg og SV elles synest skulle vore endå større.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-11:
SV er fornøgd med at Venstre er med på det løpet me no legg når det gjeld høgfartstog i Noreg. Det er veldig positivt at Venstre er med på det. Og det er ikkje dei beløpa som Framstegspartiet opererer med, me skal operera med. Dei forvekslar det nok med den motorvegsatsinga dei har, på 350 milliardar kr. Mitt spørsmål går på to ting. Det eine er at SV synest det er viktig med konkurranse mellom transportformene, og at toget vinn i den konkurransen, mens Venstre er mest oppteke av konkurransen i seg sjølv – anbodspolitikk og privatisering. Ein tapar jo det viktige miljøargumentet viss ein berre fokuserer på anbod. Det er vel kanskje derfor Venstre ikkje vil samarbeida med SV, fordi me set miljø først. Og til slutt: Kvifor vil ikkje Venstre vera med og greia ut jernbane i Nord-Noreg, som er eit krav frå fylka i nord?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-11:
Sidan det er så lenge sidan kyst- og fiskeriministeren er nemnd, får eg nemna ho i mitt innlegg, og seia at det er veldig bra at me no får ei skikkeleg satsing på hamner, får transporten over på sjø – miljøvennleg transport – og får betre samordning mellom dei ulike transportformene. Så hadde eg tidlegare i dag ein replikk på Venstre om jernbanesatsing og privatisering. Eg fekk ikkje noko svar på replikken min, men eg blei skjelt ut for at SV stort sett ikkje hadde fått til noko som helst på jernbanesatsing. Det var svaret frå representanten Tenden, og at det eigentleg var viktigare med anbod enn med miljø. Det var liksom utgangspunktet. Eg har då berre lyst til å minna om at i budsjettet for 2005 la Torild Skogsholm fram eit forslag til jernbanesatsing på heile 1,6 milliardar kr, mens me med SV i regjering i 2009 altså bruker 10 milliardar kr på jernbane. Det er då ingenting, og viser at SV har tapt i regjering, sa Venstre. Men tala her taler vel for seg sjølve. Eg er òg litt overraska over at Venstre ikkje har med Nord-Noreg i tankane om nasjonen si framtid når det gjeld jernbane. Denne regjeringa ønskjer å greia ut dette, gå nærare inn på det, og SV ønskjer å starta bygging i 2014. Venstre meiner ingenting om jernbane i Nord-Noreg. Det synest eg òg er skuffande. Så har representanten Høie frå Høgre gått til angrep på Regjeringa for at Regjeringa ikkje går tungt inn i bybanesatsinga på Nord-Jæren – ein bybane som ein kallar for «Hallgeirs baby». Det er jo for så vidt sant at det var SV som foreslo det i 1993. Men det er feil det han seier, for det er nemleg slik at Regjeringa har løyvd 6 mill. kr til planlegging av bybane. Me er interesserte i å halde fram med å vere med på det spleiselaget, og SV ønskjer å gå tungt inn i ei bybanesatsing. Problemet er berre at det ikkje er fatta lokale vedtak som sluttar opp om at ein skal ha bybane der, og då er det vanskeleg å løyva konkrete midlar til det. Høgfartstogdebatten synest eg har vore ein milepæl. Me har no hatt ein skikkeleg, grundig debatt om høgfartstog i Stortinget, og veldig mange parti, stort sett alle, har sagt noko om det. Det viser at det verdivalet me står framfor, er stort. Eitt parti vil satsa meir på forureining, meir på trafikkmaskinar, meir på asfalt, meir på klimagassutslepp, mens me andre vil ut av denne asfalttåka og inn i ei grøn framtid som bind regionar og distrikt saman.
Trond Helleland (Høyre), 2009-06-11:
Jeg har ikke beskyldt alle partier for å ha ideologiske skylapper. Jeg har beskyldt Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet for å ha det, nemlig regjeringspartiene. Denne perioden har vært preget av at det har vært fullstendig reformtørke. Jeg nevnte én reform, og det er fylkesveiene. Ellers er alt som går på konkurranseutsetting, alt som går på omstrukturering, alt som går på nytenking innenfor samferdsel, parkert – det er gravd ned, og det er borte. Derfor har Høyre brukt denne perioden godt, etter min mening, for å finne nye grep for å komme videre i samferdselspolitikken. Det som er så positivt, er at både Venstre, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Høyre kan samle seg om en rekke grep for å modernisere norsk samferdsel. OPS er ett av svarene. Problemet til Regjeringen er at de har ingen svar. Prosjektfinansieringen er jo radert ut, den er borte. Derfor har ikke Wickholm noe han skulle ha sagt når det gjelder å snakke om nye prosjektformer.
Trond Helleland (Høyre), 2009-06-11:
En av grunnene til at jeg ikke er «kamerat» med representanten Langeland når det gjelder transportpolitikken, er at SV har et ensidig fokus på jernbane. Det er viktig, og vi i Høyre mener at det er svært viktig nå å få bygd ut intercitytriangelet til en hastighet på 250 km/t der det er nye strekninger som skal bygges ut. Så ønsker vi å gå videre med høyhastighetstog dersom driften av dette kan være lønnsom. Dette er ikke i stedet for bil. En kan ikke ta høyhastighetstog til jobben – i hvert fall ikke hvis den er i en kronglete bakgate i en by. Da må en ta buss, eller en kan kanskje ta bil. Hallgeir Langelands problem er at SV ensidig fokuserer på jernbane. Høyre ønsker å satse på skikkelig gode veier mellom de norske byene. Vi vil vekk fra den jumboplassen vi ligger på i Europa. Derfor trenger vi en opprusting av veinettet, derfor satser vi de ekstra midlene vi har på veinettet, men er med på høyhastighetsbanen som et alternativ til fly.
Trond Helleland (Høyre), 2009-06-11:
Høyres landsmøte valgte tre politiske hovedsaker for denne valgkampen: Det var skole, skatt og samferdsel. Vi har sagt at avkastningen av oljefondet skal følge de retningslinjer Stortinget har lagt, nemlig at en tredjedel skal gå til infrastruktur. Hadde det vært fulgt opp, også av forrige regjering, og den før der igjen, hadde vi hatt en helt annen situasjonen i dag. Da hadde vi kanskje vært, som jeg sa i innlegget mitt, gjennom Vestfold og Telemark med E18. Da hadde vi kanskje vært i gang med en opprusting av jernbanen som virkelig monnet. Det som er problemet, og det må vi alle dele ansvaret for, er at det har vært for mye klatting. Det har vært for lite helhetlig planlegging. Det har vært for liten framdrift. OPS er ett virkemiddel. Høyre har vært positive til prosjektfinansiering. Vi støttet de forslagene som lå i Soria Moria-erklæringen. Problemet var at regjeringspartiene ikke støttet dem selv. De fjernet det fra Soria Moria-erklæringen gjennom Gul bok for to–tre år siden. Og borte har det blitt!
Trond Helleland (Høyre), 2009-06-11:
Det er god grunn til å glede seg over mange gode vedtak som nå kan komme som en følge av denne Nasjonal transportplan, og statsråden brukte jo naturlig nok mye tid på å fortelle om det hun var godt fornøyd med. Spørsmålet mitt til statsråden er egentlig: Hva er den største skuffelsen for statsråden etter fire år – bortsett fra at Høyre og andre tar opp dette med OPS? Er det jernbanen, som ikke leverer, og som selv på dagen Nasjonal transportplan behandles, ikke klarer å komme seg inn gjennom Oslotunnelen og ut igjen, eller er det det manglende planverktøyet statsråden har til rådighet for å vise samfunnsøkonomisk gevinst ved veibygging? Det er f.eks. bare to veiprosjekter i Nasjonal transportplan, så vidt jeg har funnet ut, som er lønnsomme i henhold til beregningene. Eller er det andre ting statsråden kunne tenke seg hadde vært bedre etter fire år?
Trond Helleland (Høyre), 2009-06-11:
Det er jo fabelaktig når lokale partier klarer å bli enige om en så stor pakke som Oslopakke 3. Og når samtidig de samme partiene klarer å handle så raskt, er det jo grunn til jubel i Stortinget. Dagen før Stortinget skal behandle Oslopakke 3 trinn 2, legger Oslo, Akershus og Vegvesenet fram en plan over hvilke prosjekter som nå skal prioriteres. Det er Kolsåsbanen, E18 Vestkorridoren, det er E16 Sandvika–Wøyen, E6 Manglerudtunnelen og rv. 22 Fetveien som er de store, samt at det fokuseres mye på kollektivtrafikk. Men så fremmer Wickholm et forslag, som etter vår mening er helt uproblematisk, for det er å slå inn en åpen dør. Men jeg lurer litt på hvorfor han foreslår det. Er det fordi representanten Wickholm er redd for at Stortinget ikke får nok å holde på med når man skal styre denne pakken, for det hørtes slik ut på innlegget hans? Eller er det fordi han er redd for at Arbeiderpartiet, som er i opposisjon både i Oslo og Akershus, blir spilt utover sidelinjen?
Trond Helleland (Høyre), 2009-06-11:
Dersom statsråd Navarsete, Torstein Rudihagen, Irene Johansen, Rune J. Skjælaaen, Marianne Aasen, Per Olaf Lundteigen og alle andre som har viet Høyres OPS-forslag i dag oppmerksomhet, er bekymret for at Høyre ikke skal kunne dekke inn utgiftene i framtidige statsbudsjett, må jeg skuffe dem. Ja, det vil gi større bindinger med OPS – ja, det vil det! Samtidig vil det gi Norge et tjenlig veinett i løpet av en mye raskere periode enn det vi har sett at vi har fått til så langt. Vi vil få lange, sammenhengende utbyggingsstrekninger. Vi vil ikke få et etterslep, fordi veien skal vedlikeholdes i 25 år som en del av kontrakten. Norge har penger nok, sier de rød-grønne. Hvorfor har da samferdselsandelen av BNP gått nedover hvert eneste år, også under det rød-grønne styret? Hvorfor står det da mange titalls prosjekter urealisert fra den gamle transportplanen – den vi nå er midt inne i, og som de rød-grønne skryter av er overoppfylt? Hvorfor er det et tjuetalls prosjekter som ikke er startet opp i det hele tatt? Jo, fordi fokuset hele tiden har vært på kroner og øre, ikke på prosjektenes gjennomføring. Med OPS vil en få den muligheten, og derfor kommer jeg til å slåss videre for dette. Jeg er glad for at en samlet opposisjon har sett det som representanten Lundteigen, representanten Rudihagen osv. ikke har sett, nemlig at OPS er et tjenlig verktøy, som svært mange andre land bruker. «OPS er fattigmannsfinansiering», sier Lundteigen. Lånefinansiering er liksom fattigmannsfinansiering. Røkke, Fredriksen og til og med sambygdingen min, Olav Thon, har lånefinansiert det meste av det de driver med. Lånefinansiering er en hensiktsmessig ordning, og det er også lånefinansiering staten legger opp til ved å bruke bompenger i de aller fleste prosjekter. Ta Buskerud som et eksempel. Rv. 7 Sokna–Ørgenvika er klar til utbygging. Alt er klart, men departementet vil at det skal komme i 2013–2014. La oss komme i gang med en gang. Vi kan votere over det her i kveld. Representanten Lundteigen og andre kan få lov til å stemme for eller imot oppstart av Sokna–Ørgenvika. Hva med rv. 23? Oslofjordtunnelen er nedbetalt i 2013. Da kommer trafikken til å strømme gjennom Lier og Røyken, men det er ingen planer om å starte opp dette før tidligst i 2014–2015. Høyre vil komme i gang tidligere. Derfor ønsker vi å bruke utradisjonell finansiering, derfor ønsker vi et løft for samferdsel. Det er alvorlig ment, og det har vi tenkt å følge opp.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Representanten Helleland beskylder alle andre for å ha de ideologiske skylappene på, men det kan jo synes som det er nettopp Høyre som har det. Vi har, som representanten Rudihagen sier, lært noe av OPS. Vi skjønner at det er en mulighet til å tenke helhetlig, og det er en god måte for å se ting i sammenheng. Men vi er også enig med Byggenæringens Landsforening og Entreprenørforeningen – Bygg og Anlegg om at gevinstene med OPS først og fremst er knyttet til kontraktsform. Vi er også enig med dem i at det er unødvendig at entreprenører skal ta opp lån på vegne av staten for å finansiere statlig infrastruktur. I 2009 betaler vi 380 mill. kr for tre prosjekter, og det skal vi gjøre i noen år framover. Hvor store bindinger vil det bli med Høyres 23 prosjekter? Vil framtidige politikere helt bli fratatt muligheten til å gå inn i nye prosjekter?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Representanten Helleland sier at undertegnede ikke har noe å komme med når det gjelder modernisme. Det er i hvert fall ikke så veldig moderne at private bygger veier. Det var vel det konger og bedrifter drev med i virkelig gamle dager. Så har etter hvert staten tatt over det. Så den store reformen i det, blir det vanskelig å se. Jeg har inntrykk av at Høyre nå bruker OPS på samme måte som Fremskrittspartiet bruker oljepenger – de slenger dem rundt seg, og omtrent alle store veiprosjekter i landet er nå blitt oppgradert til OPS-status i Høyres forslag. Er det på den måten Høyre skal komme seg unna skvisen og samarbeidet med Fremskrittspartiet? Per-Kristian Foss har jo sagt at det vil være uaktuelt å samarbeide med Fremskrittspartiet når de fører den økonomiske politikken de gjør. Er dette Høyres måte å – på en måte – finne opp oljepengebegrepet på nytt?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Flertallet her på Stortinget har, som representanten Arne Sortevik sier, tatt klimaproblematikken på alvor og er opptatt av å få til en reduksjon av klimagassutslippene fra transportsektoren. Vi vet at transportsektoren står for 30 pst. av utslippene, og her i Oslo-området står den for så mye som 60 pst. av CO2-utslippene. Det som bør være styrende for Oslopakke 3, er, som flertallet skriver, at kompromisset videreføres. Men det er ingen veiprosjekter som ligger inni denne pakken, som tar mål av seg til å øke klimagassutslippene. Det har vært en viktig forutsetning for mange partier å være med på dette. I tillegg mener man at man i balansen her bør prioritere de prosjektene som gir den største reduksjonen i klimagassutslippene.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Jeg er helt enig med representanten Helleland i at det er fantastisk at så mange partier har greid å bli enige om en felles pakke. Det som har vært undertegnedes mål i denne prosessen, er å sikre rammer som gjør at vi sammen greier å håndtere Oslopakke 3 i de neste 20 årene. Da vil det noen ganger være Høyre som sitter i førersetet, andre ganger Arbeiderpartiet som sitter i førersetet. Bakgrunnen for at jeg fremmer det forslaget i salen, er et ønske om, som Helleland sier, å slå fast det vi alle egentlig er enige om, nettopp for å dempe uroen for ikke å bli hørt, som mange lokalt føler. Jeg tror også representanten Helleland vil være enig i at det er viktig at det i pakkens første år ikke oppstår usikkerhet, slik at partiene begynner å løpe fra det de har vært med på, men at vi fortsatt greier å samle alle partiene om dette fantastiske kompromisset.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Denne regjeringen har jo stilt veldig mange hundre millioner kroner til disposisjon for de store byområdene gjennom belønningsordningen. Noe av tanken bak det var f.eks. at man kunne inngå forpliktende avtaler om bygging av kollektivtrafikk, gjerne bybaner, men da er man også nødt til å ville gå inn på avtaler, gå i dialog med departementet, komme med ideer til hvordan man skal gjøre det. Fram til nå har altså Oslo ikke villet gjøre det, fordi man ikke vil gjøre de tingene som representanten Tenden tok opp i sitt innlegg, drive en restriktiv areal- og parkeringspolitikk, f.eks. Jeg er enig i at vi burde ha en ytterligere satsing på kollektivtrafikk. Men som sagt: Der ligger ballen litt i byrådens hjørne akkurat nå.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Det har vært interessant å følge debatten her og høre på de partiene som skal gå til valg på å kaste en rød-grønn regjering. Det må være utrolig sikre på at de skal greie å bli enige om en transportpolitikk. Jeg må jo si at de har et godt fundament for det når de har greid å legge fram to forskjellige nasjonale transportplaner og de ikke engang sitter i regjering sammen. Det er et greit utgangspunkt for velgerne å se at Høyre og Fremskrittspartiet ikke engang greier å samarbeide når de er i opposisjon. Vi, de rød-grønne partiene, har i hvert fall greid å legge fram en nasjonal transportplan sammen. Grunnen til at jeg tok ordet, var klimaforliket. Jeg har inntrykk av at alle partiene som var med på klimaforliket, er ganske stolte av det. Ved klimaforliket dobler vi belønningsordningen. Der sier vi at den doblingen som vi har fått til, skal være forbeholdt de byene som inngår forpliktende, langsiktige avtaler om trafikkreduserende tiltak. Så kommer altså representanten Dørum og representanten Tenden opp her og er skuffet over at Oslo ikke får noen av disse pengene. Men det er faktisk ikke så rart, for byråden for miljø og samferdsel i Oslo, Gøran Kallmyr, har uttalt at han ikke vil innføre trafikkreduserende tiltak. Han mener ikke at det er riktig. Men både representanten Tenden og representanten Dørum sa i sine innlegg at det var viktig med trafikkreduserende tiltak, arealplanlegging og parkeringsrestriksjoner. Er det sånn å forstå at så lenge Venstre sier det er greit, skal man på en måte slippe å innføre de tiltakene som hele Stortinget minus Fremskrittspartiet er enig om skulle ligge til grunn for å få mer penger i klimaforliket? Så lenge Gøran Kallmyr sitter som byråd i Oslo, konkurrerer Oslo bare om halve potten av pengene. Dette har absolutt ikke noe med politikk å gjøre. Høyrestyrte Kristiansand har vært villig til å gå inn på en slik avtale, vært kreative, prøvd å finne løsninger som gjør at de får mer penger – og det har de fått, fordi de følger opp klimaforliket. Oslo følger ikke opp klimaforliket. Venstre sier at de er en av de største pådriverne og er stolte av klimaforliket. Men bare fordi Venstre sier det, skal altså Oslo få mer penger – til tross for at de ikke har fulgt opp de viktigste kriteriene, nemlig at man skulle inngå forpliktende, langsiktige avtaler om trafikkreduserende tiltak?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
I Oslopakke 3 meisler vi ut framtiden for trafikken innenfor fylkesgrensene i Oslo og Akershus. Kollektivtrafikk står i fokus, klima og miljø skal være styrende. Hvis også Venstre kunne avslutte sin nesegruse beundring for fremskrittspartibyråden for miljø og samferdsels innsats for å få på plass klimaforliket, kunne vi kanskje også fått en enda sterkere satsing på kollektivtrafikk. Vi kan godt krangle om belønningsordningen, men om Oslopakke 3 må vi stå sammen. Det er det mange som har vært oppe her og understreket i dag, og det er jeg glad for. Det er et skjørt kompromiss, og vi har lite å hente på å utfordre hverandre på dette i denne salen. Vi må også ha kollektivtrafikk i hele landet. Da er høyhastighetstog et stikkord. Vi må kunne reise raskt fra Oslopakken til Bergenspakken, for å si det slik. Derfor vil Regjeringen også utrede høyhastighetstog, slik at vi har en mulighet til å komme i gang med prosjektering og bygging – kanskje allerede ved neste rullering av NTP. Det er det et stort flertall her i Stortinget som er enig i. Det er bare Fremskrittspartiet som står på siden av dette. Men har du sett: I Bergens Tidende 8. juni, i forbindelse med Bergensbanens markering, slår Fremskrittspartiets ordfører i Bergen, Gunnar Bakke, et slag for lyntog. Det er bra at fremskrittspartiordføreren deler vårt optimistiske syn på lyntog, men fremskrittspartiordføreren i Bergen er nok på full kollisjonskurs med Fremskrittspartiet på Stortinget, som Fremskrittspartiet på Stortinget er det med sine lokallag i veldig mange saker. Her har Sandberg og Sortevik brukt Stortingets talerstol til å latterliggjøre det rød-grønne initiativet om en grundig, positiv utredning av lyntog. Slike visjonære tanker vil ikke partitoppene i Fremskrittspartiet høre snakk om – nok et eksempel på at de fremste tillitsvalgte i Fremskrittspartiet er uenige med folk flest og Fremskrittspartiet ute i landet. Per Sandberg har tidligere uttalt her i salen at FrP-ere som går inn for bompenger, lider av Stockholm-syndromet. Antakeligvis er det da gisler som må reddes fra seg selv. Det kunne være interessant å spørre Sandberg om han mener at ordfører i Bergen, Gunnar Bakke, også lider av Stockholm-syndromet, siden han går inn for noe som Regjeringen er for. Forrige gang noen i Bergen gikk inn for bompenger, måtte man sentralt gripe inn og redde dem fra seg selv. Kommer også Fremskrittspartiet sentralt til å gripe inn for å redde Gunnar Bakke fra de farlige tankene om raske tog mellom Oslo og Bergen?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-06-11:
Jeg tror mye av den debatten vi har hatt rundt Oslopakke 3, med all tydelighet viser at det er behov for at vi fatter det vedtaket som mange har signalisert at de vil være med på, at vi er enige her om balansen, og at vi på en måte slipper en situasjon der vi skal gjøre det til største valgkampsak å slåss om hvem som er best på millimeteren. Det tror jeg det er Oslopakke 3 og innbyggerne i Oslo og Akershus som kommer til å tape på. Grunnen til at jeg tok ordet, er at jeg reagerer ganske sterkt når en representant fra et annet fylke kan gå på denne talerstolen og si at jeg svikter mitt eget valgdistrikt. Det synes jeg er ganske sterk kost. Det jeg har vært opptatt av, er at vi følger klimaforliket, og da skal jeg lese klimaforliket. Der står det: «Flertallet er enig om at belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk eller tilsvarende ordning, skal styrkes. Flertallet er videre enig om at bevilgningen til belønningsordningen for kollektivtrafikken dobles i statsbudsjettet for 2009, forutsatt at det inngås bindende avtaler om lokale og regionale tiltak for redusert biltrafikk. Byområder som ønsker å utprøve veiprising, differensierte bompengesatser eller andre trafikkregulerende tiltak, skal prioriteres. Veiprising er et lokalt virkemiddel. Det vil derfor ikke innføres veiprising uten lokal tilslutning.» Det er dette jeg mener at byråden i Oslo ikke har fulgt opp. Legg også merke til at jeg ikke tar hele byrådet under ett. Jeg legger ansvaret der det er, for byråden har uttalt ganske tydelig at han ikke ønsker å gå inn i en dialog om denne typen tiltak. Det mener jeg Oslo taper på, og da synes jeg det er dumt at Venstre på en måte skal lage et spill ut av dette og framstille det som om det er Regjeringen som svikter Oslo. Regjeringen følger opp det vedtaket som hele Stortinget, med unntak av Fremskrittspartiet har stått bak, ordrett. Jeg tenker det må være en grunn til at man satt natt etter natt i forbindelse med klimaforliket og kom fram til akkurat disse ordene. Det var ikke for moro skyld. Det var ikke for at noen partier skulle ha definisjonsrett på hva som var bra nok. Når Samferdselsdepartementet sender et brev til byråden i Oslo med invitasjon til dialog for å prøve å få til en forpliktende avtale, og det blir avfeid, kan man jo ikke henge bjella på Samferdselsdepartementet og si at de ikke har gjort jobben sin. Oslo skal ha ros for alt de gjør innen kollektivtrafikk. Oslo gjør veldig mye bra, og derfor får også Oslo over 80 mill. kr i tildelingen, men de følger altså ikke opp klimaforliket, det er det jeg har tatt opp her i dag, og det er jeg er skuffet over at byråden ikke gjør.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Det var interessant å høre Langeland ramse opp en rekke land som var positive og skulle bygge høyhastighetsbane. Jeg registrerer at han glemte sine gode venner på Cuba, men det er kanskje fordi de har tenkt å bygge motorvei og ikke høyhastighetsbane. Jeg synes også det er interessant å høre på Langeland etter å ha hørt at statssekretær Lahnstein har vært ute og på mange måter slaktet hele høyhastighetsprosjektet og sagt at dette er langt fram i tid. Det gjorde for så vidt også representanten Rudihagen tidligere i dag. Det store spørsmålet blir jo etter hvert om det er Rudihagen og Arbeiderpartiet og Lahnstein som har den rette fasiten på høyhastighetstog, eller om det er Langeland som har den rette fasiten på om man skal bygge høyhastighetstog de kommende årene. Det er i hvert fall ikke tvil om at det er stor forskjell på det Rudihagen sa tidligere i dag, og det Langeland sier nå. Jeg har også lyst til å utfordre Langeland på hvilke strekninger på veisektoren han skal legge ned eller stoppe opp utbyggingen. For han har sagt at han vil ta penger fra vei og flytte over på høyhastighetsbane. Er det E18, er det E6, eller hvor skal Langeland hente pengene sine?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Det sies ofte at hvis det er to venstrefolk i samme sal, så har man to forskjellige oppfatninger. Etter å ha hørt representanten Tendens innlegg oppfatter jeg det vel slik at også representanten Tenden har to forskjellige oppfatninger. På den ene siden har hun vært sammen med Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti på en merknad der man sier: «Derfor ønsker disse medlemmer å prioritere investeringer og vedlikehold av vegnettet høyest.» På den annen side sier hun at Venstre ønsker å prioritere jernbane høyest. Så man kan jo begynne å lure på hva Venstre egentlig vil prioritere. Og når man sier at man ønsker å prioritere økning til vei og kutter med over 18 milliarder kr i budsjettforslaget sitt, lurer jeg på hvordan dette henger sammen – hvordan man da kan prioritere vei. Og hvilke strekninger er det som skal nedprioriteres? Er det strekninger på Vestlandet, er det strekninger i Akershus – eller er det kanskje i andre deler av landet Venstre kutter i veibevilgningene og sørger for at det blir mindre ordentlig vei i dette landet?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-06-11:
Det var interessant å høre statsrådens refleksjoner over utlendingers møte med Norge. Det er mange utlendinger som i hvert fall jeg har vært i kontakt med, som får lov til å kjøre rundt på de dårlige norske veiene, og som spør om når de kommer inn på den gode motorveien eller på europaveien. Jeg har da måttet fortelle at de har kjørt på europaveien i flere timer, så de opplever det kanskje ikke akkurat like glamorøst som de eksemplene som statsråden viste til. Men jeg har lyst til å utfordre statsråden på det hun sa fra talerstolen, at man ikke ønsket en egen melding om sjøtransporten fordi man ønsker ikke å gå inn og diskutere veldig mye oljevernberedskap, og man ønsker ikke å gå inn og diskutere slepebåtberedskap, som er viktig for mange av havnene langs kysten på Sørlandet, hvor man altså ikke har en tilfredsstillende slepebåtberedskap. Spørsmålet blir jo da: Når har statsråden tenkt å diskutere disse viktige problemstillingene når man ikke vil diskutere dem i Nasjonal transportplan?