Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-04:
Jeg vil først få rette en stor takk til samarbeidspartiene i Stortinget for å ha fått på plass et godt samferdselsbudsjett – ja, et godt statsbudsjett totalt sett. Her er det veldig mye bra, som vil føre til at bilister, togreisende, kollektivreisende, flypassasjerer og de som reiser til sjøs, vil oppleve en forskjell når det gjelder hvem som sitter i regjering, og hvem som utgjør flertallet. Det har vært gode flyttinger av penger. Nå får en redusert vedlikeholdsetterslepet på både vei og jernbane allerede i 2015. Med infrastrukturfondet, som regjeringen foreslo, ville forfallsreduksjonen på jernbane kommet i 2016. Nå framskynder vi det, og det er bra. Det som har ligget til grunn for regjeringens tenkning i samferdselspolitikken, er at vi skal bygge samfunnet. Vi skal bygge gode bo- og arbeidsregioner. Vi skal styrke næringslivets konkurransekraft. Det handler om å lage en infrastruktur som gjør at vi har trygge reiser, reduserer reisetiden og fokuserer på hverdagsreisen. Hvis vi kan kutte den turen folk reiser 200–250 ganger i året, med 5–10–15 minutter, er det mye viktigere enn å gjøre noe med den reisen folk tar én eller to ganger i året. Vi må gjøre noe med godstransporten – få ned reisetiden og få ned kostnadene – slik at næringslivet blir mer konkurransedyktig. Da ønsker vi at mer gods skal over på sjø og på jernbane. Mange, mange år med økt forfall har gitt det resultat at jernbanen ikke framstår som pålitelig nok. Det forfallet begynner vi nå å redusere. Det er første skritt for at jernbanen skal få sin konkurranseevne tilbake. Vi må få sømløse overganger mellom fly, skip, tog, buss, bil, sykkel og gange i godstransport og i pendlerreisen. Å vedlikeholde det vi har, skal være viktig. Vi skal bygge nytt der vi kan korte ned reisetid, øke trafikksikkerhet eller øke kapasitet. For å ta vedlikehold først: Vi skal ta vare på det vi har. Vedlikeholdet har blitt forsømt i mange år. Det rød-grønne forfallet kan ikke skjules. Det har rammet godstransport, og det har økt kostnader for veitransport – for bilistene og for transporteierne. Vedlikeholdet øker kraftig i 2015. Etterslepet blir redusert for første gang på mange tiår, både på vei og på jernbane. For å illustrere dette: Veksten i jernbanevedlikeholdet i de to budsjettene som har blitt vedtatt under dagens regjering, har vært på 74 pst. Til sammenligning var veksten i jernbanevedlikeholdet i de siste to rød-grønne budsjettene før regjeringsskiftet på 2 pst. Det er et åpenbart taktskifte. Veivedlikeholdet har økt med 54 pst. etter regjeringsskiftet. I de to siste budsjettene før regjeringsskiftet økte det med 9 pst. Jeg tror de aller fleste utenfor denne sal ser tydelig at en vekst på 74 pst. er langt større enn en vekst på 2 pst. Folk vil merke regjeringsskiftet. Også på investeringssiden ser en en kraftig vekst. Alle prosjektene i Vegvesenets tiltakspakke blir igangsatt, i motsetning til forrige NTP, der 22 prosjekter var forsinket. Det er ikke nok å si at det var planer i NTP om at ting skulle skje, en må faktisk gjennomføre det. Da handler det om handlingsevne, og det ser vi her. Når det gjelder jernbane, er det fullt trøkk. Alle prosjektene som skal videreføres, får midler til å ha en rasjonell framdrift, slik at vi får gjennomført dem så fort som mulig. Jeg blir bekymret når jeg ser at representanter fra Arbeiderpartiet, derimot, vil forsinke Follobane-prosjektet med fire år – og 8 mrd. kr. De skal ta omkamp om noe som de selv sa nei til i 2010. Vi må unngå omkamper med slike kostnader og slike konsekvenser. I tillegg er det viktig at vi planlegger nye prosjekter. Når det gjelder jernbane, øker vi bevilgningene opp til 741 mill. kr, nettopp for å få flere byggetegninger på plass for å kunne bygge mer og raskere i framtiden. Når det gjelder vei, dobler vi bevilgningen, opp til 1,2–1,3 mrd. kr, av samme grunn. God framdrift på igangsatte prosjekter og nye planleggingsprosjekter er viktig. Det samme gjør vi når det gjelder farleder for skipsfarten. Det ble nevnt av en representant at skipsfarten har blitt glemt i dette budsjettet. Det er ikke tilfellet. Veksten i budsjettet til Kystverket er på 15 pst.–16 pst. Vi framskynder planleggingen av farleder som ikke skulle igangsettes før i neste seksårsperiode av NTP. Det gjør vi nå. Også innenfor luftfart er det store investeringer på gang – på Gardermoen, på Flesland og en rekke andre steder. Det skjer noe innen alle transportformene. Vi gjør noe med kollektivtrafikken. Det skal være attraktivt å reise kollektivt. Vi skal ikke tvinge bilistene inn i busser mot deres vilje fordi vi tar vekk parkeringsplasser. Vi skal få bilistene til å ønske å reise kollektivt, for da får de frigjort tid til å jobbe, til å ha det sosialt på sosiale medier eller til å lese en god bok. Da må vi få flere togavganger. Vi må få mer forutsigbarhet og flere bussavganger. Derfor bevilger vi penger, som gjør at vi nesten dobler antall avganger på Sørlandsbanen. Vi forlenger pendelen på Trønderbanen. Sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti får vi økt antall avganger på Saltenpendelen, og vi får flere avganger i Oslo-området. NSB vil kunne kjøpe inn dobbelt så mange togsett som det som var planlagt, for å oppgradere stallen sin. Innen kollektivtrafikk viderefører vi bymiljøavtalene. Ikke bare viderefører vi dem, i dag har vi signert bymiljøavtale med Buskerudbyen. 308 mill. kr forplikter vi oss til, og det møtes med jubel i Drammens-området. Belønningsordningen er viktig, og vi bidrar. Når det gjelder Fornebubanen: For første gang noensinne får et fylkeskommunalt prosjekt statlige midler på planleggingssiden. Vi lover å bidra 50 pst. inn i investeringene i de fire store byene, noe som ikke lå inne i Nasjonal transportplan fra forrige regjering, men som vi gjennomfører i tillegg. Vi jobber også med innfartsparkering, ekspressbusser, nasjonal ruteplan og ITS-løsninger for at kollektivtransport skal bli mer attraktivt, og for at folk skal vite om hvilke muligheter som finnes innen kollektivtransport. Her skjer det mye, og mye mer vil skje i framtiden. På sykkelområdet er det viktig å legge til rette for at flere ønsker å sykle. Da handler det om å lage gode traseer, at det føles trygt og enkelt å komme seg til jobb og til skole på sykkel. Vi øker utbyggingen av sykkelveier neste år med 30 pst. sammenlignet med i år. I tillegg setter vi i gang et arbeid for å få ned kostnadene ved å bygge sykkelveier. I forrige NTP gjennomførte en bare 72 pst. av de sykkelveiprosjektene som en selv varslet. Da er det noe galt i systemet. En skryter av at en har overoppfylt NTP, men en gjennomfører ikke i antall kilometer. En bevilger penger, pengene blir brukt, men resultatene uteblir. Og hvem skryter av at de sløser vekk penger, når de ikke får det de faktisk har betalt for? På rasområdet ligger vi foran Nasjonal transportplan når det gjelder riksveier. Vi har bevilget mer enn det den forrige regjeringen mente var nødvendig. Når det gjelder fylkesveier, har vi bevilget mer penger enn det fylkene klarer å bruke opp. Det er veldig bra at mange er engasjert og vil bevilge mer penger til dette, men da må vi også sørge for at fylkene faktisk bruker pengene. Rentekompensasjonsordningen – foreslått avviklet av de rød-grønne – blir videreført av denne regjeringen og styrkes til 3 mrd. kr i dette budsjettet, nettopp for at flere fylker skal kunne forskuttere bevilgninger ved å låne penger gratis, vel vitende om at de får bevilgninger til rassikring de kommende årene. Det samme gjelder bredbånd. Vi skal satse på bredbånd, men vi må få ned kostnadene. Bransjen investerer i år 8 mrd. kr. Det er enormt med kapital, enormt med gode prosjekter. Så blir debatten i denne salen om hvem som kan bevilge de siste 10 mill. kr ekstra i subsidier. Det er ikke dette som er bransjens problem. Hvis bransjen kan kutte kostnader med 1 pst., sparer de 80 mill. kr. Jeg vil heller kutte kostnader enn å prøve å bevilge mer i subsidier, når bransjen sier at her er det enormt å spare på et bedre regelverk. Da begynner vi der, og så kommer vi i tillegg med subsidieordninger for de områdene der billigere utbyggingskostnader ikke er godt nok. Når det gjelder lastebilnæringen, har vi firedoblet antall kontroller. Det skal styrkes ytterligere i det året som kommer. I tillegg har vi strengere regler for kjøretøyene og strengere reaksjoner hvis en ikke forholder seg til reglene. Det betyr at vi kan ta ut flere useriøse aktører. Vi kan få et mer normalt kostnadsnivå i lastebilnæringen igjen, og det vil også styrke konkurranseevnen til jernbanen og skipsfarten. Innen skipsfart er det mulig å ta mye mer last. For et par dager siden i denne sal hadde vi en diskusjon om Riksrevisjonen, som mer eller mindre slaktet resultatene av rød-grønn skipsfartspolitikk gjennom flere år. Potensialet er mye større enn det en fikk utløst. Det potensialet skal vi få utløst. Derfor er det en kraftig bevilgning til Kystverket. Vi setter i gang med farledsarbeid. Vi gjør noe når det gjelder losordningen osv., for å få ned kostnadene for havnevirksomheten og for skipsfarten. Vi har mange reformer som er i gang, som får bevilget penger. Både til veiselskap, til havnestrategi og til annet bevilges det penger for å få framdrift i arbeidet. Infrastrukturfondet, som er med på å sikre at vedlikeholdsetterslepet reduseres, at forfallet forsvinner, er nå oppe i 70 mrd. kr. Nasjonal transportplan er en god måte å måle om en har suksess på. Vi vil mer enn det den forrige regjeringen ville i Nasjonal transportplan. Derfor ligger vi også 7 mrd. kr i forkant av planene. Vi bevilger nå slik at vi nesten har nådd 50 pst. av målet allerede etter to år. Med tanke på at det vil være budsjettvekst også de neste årene, ligger vi godt an til å overoppfylle planen, ikke bare i kroner, men i antall prosjekter. Og det er prosjektene folk vil merke, ikke bare hvor mye penger som brukes.