Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-10-09:
Forslagsstillerne fra Fremskrittspartiet tar opp sentrale problemstillinger vedrørende yrkesfagopplæringen. Spørsmålet er hvordan utdanningen best kan utformes for å treffe elevene mer hjemme allerede det første året på yrkesfag. Det er en problemstilling som også opptar Høyre, og som var bakgrunnen for flere av de forslagene som vi fremmet vinteren 2010, da vi la fram vårt yrkesfagløfte. Yrkesfagfeltet er utvilsomt krevende fordi lærefagene er så forskjellige, og det er åpenbart ikke så lett å finne en struktur som passer like godt for alle fag. Kritikken mot Reform 94 gikk ut på at grunnkursene hadde for sterk grad av spesialisering og stengte for mange dører de etterfølgende årene. Rådene da Kunnskapsløftet ble utviklet, var derfor å forenkle tilbudsstrukturen, og å gjøre elevenes valgmuligheter større det andre året på yrkesfag. Elever som var usikre og valgte feil grunnkurs under Reform 94, opplevde å måtte starte helt på nytt og gå hele skoleåret om igjen. Dermed risikerte elevene også at de hadde brukt opp retten sin før de hadde fått fullført opplæringen. Sånn kunne det ikke fortsette. Komiteen er samstemt i at det er en vanskelig øvelse å finne det rette balansepunktet mellom grad av spesialisering, og hensynet til å sikre rekruttering gjennom brede kurs. Tilbakemeldinger fra yrkesfagelever etter Kunnskapsløftet tyder likevel på at noen innganger er blitt for brede. Elever som er rimelig sikre i sitt utdanningsvalg, føler at de kaster bort mye tid på forskjellige fagretninger, fremfor å kunne få lov til å fordype seg i det faget de faktisk ønsker å utdanne seg i. Samtidig hører vi også fra flere bransjeorganisasjoner at de beklager seg over sen spesialisering, og at elevene ikke er så godt forberedt til læretiden som bedriftene kunne ønske. Høyre mener det er viktig å ta sånne tilbakemeldinger på alvor, og gjøre nødvendige tilpasninger for at yrkesfagopplæringen i større grad skal kunne innfri forventningene både hos elevene og hos lærebedriftene. Elevenes motivasjon er en utrolig viktig drivkraft for å fullføre opplæringen med godt resultat. Godt forberedte lærlinger er også viktig for at flere bedrifter i fremtiden skal være positive til å påta seg oppgaven som lærebedrifter. En opplæring som begge parter oppfatter som bedre og mer hensiktsmessig, vil etter Høyres mening også bidra til å gi yrkesfagene et bedre omdømme, og heve statusen til fagopplæringen. Det er positivt at det er full enighet om at fellesfagene må være praksisnære og yrkesrettet, sånn at de oppfattes som mer relevante. Selv med de vedtatte endringene er Høyre av den oppfatning at det fortsatt er et betydelig potensial for mer yrkesretting av yrkesfagopplæringen. Vekslingsmodellen som er vedtatt for helsearbeiderfaget, kan med fordel også prøves ut på andre fagområder. Det må være et mål at langt flere fylker og skoler etablerer regelmessige hospiteringsordninger for lærere og instruktører og tar i bruk lektor 2-ordningen, for å sikre nærkontakt med et arbeidsliv i rask endring. Disse tiltakene har særlig verdi på yrkesfagfeltet, fordi de kan gjøre opplæringen langt mer realistisk og engasjerende for elevene. Fra Høyres side er det også viktig å understreke at det i tillegg til yrkesretting må vurderes endringer i selve strukturen som tilrettelegger for at elever som er sikre på sitt utdanningsvalg, kan starte spesialiseringen i det aktuelle lærefaget allerede det første året. Høyre mener erfaringene etter Kunnskapsløftet viser at det er behov for større fleksibilitet innenfor yrkesfagene, og at dette hensynet må vektlegges i den varslede gjennomgangen av hele strukturen for de yrkesspesialiserende studieprogrammene. Målet med Kunnskapsløftet har vært å heve elevenes læringsutbytte gjennom hele skoleløpet – også på yrkesfag. Å gjøre tilpasninger som betyr at yrkesfagelevene får løftet sin kompetanse, og som gjør elevene bedre forberedt i møte med det arbeidslivet som skal ta imot dem, er etter Høyres syn å skape en vinn-vinn-situasjon, med mer motiverte elever og lærlinger og med bedrifter som finner det mer attraktivt å ta imot lærlinger. Behovet for faglært arbeidskraft er stort innenfor en rekke bransjer. Derfor er det også etter Høyres mening avgjørende å finne gode opplæringsmodeller som fungerer godt, først og fremst til beste for eleven og lærlingen, men også for arbeidslivet og for samfunnet, som er helt avhengig av god tilgang på faglært arbeidskraft også i fremtiden.