trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Det er alltid interessant når de rød-grønne forsøker å skryte av sin satsing ved å sammenligne årets bevilgninger med de bevilgningsforslagene som kom f.eks. i 2004. Da sammenligner man ikke lenger relevante summer, men man sammenligner budsjett som har en utgiftsside med nesten 500 mrd. kr i forskjell. Det skulle bare mangle om ikke den rød-grønne regjeringen nominelt bevilger mer til alle gode formål når den har 500 mrd. kr mer å fordele. Det som er relevant å sammenligne, er jo hvordan de ulike partiene prioriterer innenfor samme års budsjett. Da ser man at Fremskrittspartiet prioriterer samferdselsspørsmål som er viktige for Distrikts-Norge, langt høyere enn det denne regjeringen gjør. Det gjorde vi også i 2003, 2004 og 2005. Så kan man sammenligne dette med hvordan de andre opposisjonspartiene har prioritert, og med hvordan de rød-grønne partiene prioriterte da de var i opposisjon. Prioriterte de samferdsel mer eller mindre enn Fremskrittspartiet? Arbeiderpartiet inngikk budsjettsamarbeid med Bondevik II-regjeringen tre av åtte ganger – om du teller med de reviderte budsjettene. Ikke i noen av de budsjettsamarbeidene ble vei prioritert opp. I 2004, som altså var året for hovedbudsjettsamarbeidet, la ikke Arbeiderpartiet inn én ekstra krone til vei. De hadde det ikke engang inne i sitt alternative statsbudsjett. Å gi inntrykk av at de rød-grønne har fått til ting som Bondevik-regjeringen burde ha fått til, når ikke engang hovedsamarbeidspartneren i den nåværende regjeringen la inn én krone til det da, det er ikke troverdig. Hva har dagens regjering å skryte av i dag? Vi er veldig glad for at den bevilger mer til vei og jernbane enn den gjorde i 2005, men statsbudsjettets utgiftsside for neste år har altså 404 mrd. kr mer. Da er spørsmålet: Er det så mye å skryte av at man bevilger 6 mrd. kr mer enn i 2005, når utgiftssiden har vokst med 404 mrd. kr? Er det så mye å skryte av at en på åtte år totalt har bevilget 27 mrd. kr mer til veiinvesteringer enn det nivået Bondevik-regjeringen la opp til? Jeg er sikker på at Bondevik-regjeringen også hadde økt bevilgningene fra sitt 2005-nivå. Er det så mye å skryte av at man har klart å finne 27 mrd. kr totalt på åtte år, når man i den samme åtteårsperioden har spart mer enn 3 000 mrd. kr i oljefondet? Det er der perspektivene kommer inn, for man må jo se på hva man har hatt å prioritere. Fremskrittspartiet vil minne om at mens regjeringen i inneværende budsjett foreslår totalt 18 mrd. kr til jernbane- og veiinvesteringer, vil bare oljeinvesteringene neste år øke med 27 mrd. kr, sammenlignet med i år. Bare veksten i oljeinvesteringene er 50 pst. høyere enn de totale vei- og jernbaneinvesteringene neste år. Det viser at det som regjeringen skryter av, ikke er et taktskifte, man sprer bare tynt utover den utgiftsøkningen som man har til alle formål. Det handler ikke om å prioritere, det handler om å nyte godt av oljenæringen, men jeg kan love at en blå regjering vil prioritere samferdsel langt høyere enn det dagens regjering har fått til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Jeg skulle bare vise at statsråden tar feil. Historien viser at Fremskrittspartiet har bevilget mer til vei og jernbane de årene vi har inngått budsjettforlik, enn Arbeiderpartiet. SSB har gjennomgått vårt alternative statsbudsjett. De sier at Fremskrittspartiets politikk for 2013 vil gi et høyere BNP, lavere inflasjon og lavere arbeidsledighet. Da synes Fremskrittspartiet det er fornuftig om vi heller tar litt av de oljepengene vi kunne brukt innenfor handlingsregelen, og investert i mer vei, mer jernbane, mer forskning og i bedre rammebetingelser til næringslivet både i byene og i distriktene, framfor å gjøre slik regjeringen gjør. Det regjeringen gjør, er å låne ut oljeformuen vår – bl.a. til Danmark – til 1 pst. rente, tvinge bilistene i byer i distriktene til å låne penger i utlandet for å bygge bompengeprosjekt i Norge, og til i snitt å betale 2,5 pst. rente for de lånte pengene. Vi låner altså ut formuen vår til 1 pst. rente og låner den tilbake til 2,5 pst. rente. Det er ikke ansvarlig økonomisk politikk, og derfor trengs Fremskrittspartiet i regjering, slik at vi kan begynne å investere i dette landet og bygge det, i stedet for å låne ut formuen til andre.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
En effektiv returpolitikk er en grunnleggende forutsetning for vår innvandringspolitikk. Politiets utlendingsenhet har en sentral rolle i å sikre en slik effektiv returpolitikk. Vårt primære ønske er at en asylsøker med avslag på sin søknad om opphold returnerer frivillig, men om nødvendig iverksetter vi også retur med tvang. Målsettingen er at Politiets utlendingsenhet skal øke antall returer neste år. De ulike sakene er vanskelige å sammenligne, slik at den direkte sammenligningen som har skjedd mellom 2004 – slik jeg oppfattet at representanten refererte til – og dagens situasjon, er det vanskelig å gå nærmere inn i nå.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Jeg kan bekrefte at det fortsatt er 20 land som vi forhandler returavtaler med. Returavtaler er viktig, og vi har sett en økning i antall returer år over år de senere år. Vår målsetting er at asylsøkere med avslag på sine søknader skal returnere frivillig. Når vi også har iverksatt nye tiltak som gjør retur med tvang mulig, er likevel det mest positive i dette å registrere at de frivillige returene øker vel så mye som antall tvangsreturer. Det er selvsagt viktig for oss å sikre at de avtalene vi har, fungerer etter hensikten, og som sagt: Vi ønsker også avtaler med nye land.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Når jeg leser innstillingen til neste års budsjett, er mitt inntrykk av virkeligheten slett ikke slik representanten Bekkevold beskriver den. Tvert imot står det et bredt flertall bak mange av forslagene. Det uten at Fremskrittspartiet går med. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet faktisk heller ikke velger å forholde seg til den virkeligheten som Stortinget for øvrig forholder seg til. Når Fremskrittspartiet kutter betydelig i budsjettbevilgningene, er det med stor risiko for at saksbehandlingstiden for enkeltsøknadene forlenges, og at man derfor ikke kan sikre en rask avgjørelse av saker som er helt sentrale for at personer kommer videre, enten til et liv i Norge eller de fortsetter livet i sine hjemland.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Vi har mange nasjonale ressursmiljøer som gjør veldig mye bra og veldig mye riktig. Noe av det vi særlig ønsker å oppmuntre til, er å bidra til en konstruktiv og ålreit dialog som gjør at vi kan leve sammen i respekt for hverandre. Et av de områdene vi er spesielt opptatt av, handler om homofile med innvandrerbakgrunn. Vi ser at vi har et stort arbeid å gjøre framover for å bidra til økt respekt for homofile med innvandrerbakgrunn og også å øke kunnskapen om hvordan de har det. Vi ser også at vi antakelig må gjøre mer for å motvirke tvangsekteskap, bl.a., for disse menneskene. Derfor har vi bestemt oss for å overføre 200 000 kr som i dag går til HRS, til OMOD, Organisasjonen mot offentlig diskriminering, for at de skal jobbe med nettopp denne problematikken.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg kan sjølsagt ikke forhåndsspekulere om revidert nasjonalbudsjett, vi har jo ikke startet med det arbeidet i det hele tatt. Men nå sitter også boligministeren i salen, og dette er et spørsmål som vi diskuterer. Vi får mange tilbakemeldinger som går nettopp i retning av at kommunene sliter med at de ikke har god boligkapasitet, og at det er en propp i systemet når det gjelder bosetting. Så det er det naturlig at vi diskuterer videre hvordan virkemidlene kan innrettes sånn at det blir mer effektivt. Det tar vi også tak i. Det er flere ting som boligministeren nå har gjort og vil følge opp videre, bl.a. når det gjelder Husbankens tilskudd og virkemidler. Dette er et tema som vi kommer til å ha en dialog om også framover.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
På ein spasertur som eg hadde i helga, gjekk eg gjennom eit byggefelt der dei var i ferd med å føre opp nye bygningar. Der traff eg ein ung husbyggjar som stod og jobba og heldt på med det som skulle bli den framtidige bustaden hans. Eg spurde han korleis det gjekk, om han klarte å få dette til, og om det var tungt økonomisk. Han svara at heile hans eigeninnsats gjekk med til å finansiere eit prosjekt og eit pålegg som var fullstendig unødvendig. Eg spurde han kva han tenkte på, og han svara at politikarane – i sin visdom – har pålagt husbyggjarar å leggje radonsperre på ei tomt der det ikkje er registrert radon i det heile tatt. Likevel måtte husbyggjaren ha denne radonsperra på plass. Alternativet kunne ha vore at ein påla husbyggjaren å ta ein radonsjekk, som kostar nokre hundre kroner, men i staden måtte han altså leggje inn ei radonsperre som kostar opp mot 90 000 kroner. Ein kan spørje seg om dette er norsk bustadpolitikk på sitt beste, eller om det er framtidsretta.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
I ein merknad peikar regjeringsfleirtalet på at ein «legg stor vekt på å sikre ei effektiv, robust og miljøvennleg energiforsyning i Noreg». Og dei meiner det er viktig med «brei satsing på fornybar energi, energieffektivisering samt fortsatt styrka overføringsforbindelsar». «Vasskrafta har i stor grad skaffa oss den elektrisiteten Noreg har nytta på fastlandet,» men: «Dei seinaste åra har vist oss at det framleis er behov for å sikre energiforsyninga.» Trass i denne tydeliggjeringa av å sikre energiforsyninga seier framleis energiministeren nei til energiministeren, trass i at svært mange meiner at dette er nødvendig. Det er behov for ei samordning når det gjeld energiproduksjon, forsyningsnett, kabling mot utlandet, vindar, bølgekraft, industriell bruk av gass osv. Det er mange eksempel på behovet. LO meiner det, NHO meiner det, Energi Norge meiner det og alle miljøvernorganisasjonane meiner det. Kva er det då som gjer at Senterpartiet og energiministeren vegrar seg for å få på plass eit overordna planverk innanfor energisektoren?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
La meg berre understreke at Framstegspartiet ikkje fornektar CO2-problematikken og påverknaden CO2 har på klimaet. Det vi diskuterer, er kor mykje av dette som er menneskeskapt, og resultatet av det. Den som har det eksakte svaret på det, er meir enn god. Men føre-var-prinsippet stør vi som parti. Men det var ikkje det eg skulle spørje om. Eg vil innom dagens kulturminnepolitikk, som mange beskriv som ei økonomisk fallgruve som kan føre til beslaglegging av grunn og krav om dekning av store økonomiske kostnader. Eg tenkjer på arkeologiske utgravingar. Med eit slikt bakteppe høyrer vi ofte om funn som blir gjorde, men som i det stille blir kasta eller gjorde til inkjes av grunneigaren i frykt for at han skal kome opp i eit uføre. Eg kunne ha leita opp ei rekkje slike tilfelle, der nettopp dette med økonomiske kostnader og beslaglegging av grunn er realitetar. Ser statsråden at denne politikken er med og øydelegg legitimiteten til kulturminnepolitikken – når fellesskapen fråskriv seg ansvaret og fører ein politikk som gjer at grunneigarar føler seg fullstendig rettslause i slike saker?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Når det gjeld konsesjonsbehandlinga av Ørskog–Fardal, kan det virke som om det er ein kortare veg og at ein blir lettare høyrd når det er partifelle til statsråden som på ein måte nyt fordelane av den flyttinga som ein har registrert er blitt føretatt. Ein må rekne med at det blir reaksjonar når ein endar opp med å flytte linja inn til eit område som elles skulle stå urørt – sjølv om det blir kabla. Elles vil eg ein liten tur innom representanten Tor-Arne Strøm, som viser til ein professor og utsegner han har kome med når det gjeld vasskraft og vasskraft i spel. Det er slik at veldig lite av kraftproduksjonen er i privat eige – rundt 12 pst. Det er ikkje den heilt store delen av produksjonen vi diskuterer. Spørsmålet er om det er så gale at Norsk Hydro eig ein del av våre kraftverk. Har dei ikkje vore med på å foredle den krafta som har blitt produsert, og bygt landet på lik linje? No er det også slik at KLP nyleg kjøpte seg inn med ein betydeleg part i Tysse Kraft. Ville det vere umogleg å førestille seg at andre norske leverandørar av livs- og pensjonsforsikringar skulle vere eigarar? Det er mange norske kommunar og andre som får sine pensjonar frå andre selskap enn KLP. Ville det vere så umogleg å tenkje seg at denne typen selskap skulle kunne vere medeigarar? Vidare til representantane Strøm og Arnesen, som gjer eit arbeid for å framsnakke petroleumssektoren. Dei gjer ein god jobb. Spesielt underteikna, som kjem frå Møre og Romsdal, ser kor viktig denne industrien har vore – ein har ca. 22 000 sysselsette innanfor denne sektoren – og veit kor viktig han er for inntekter til landet. Det må vere litt spesielt for desse to karane å høyre representanten frå SV som seier at to tredelar av dei ressursane som er innanfor petroleumssektoren, skal liggje igjen på havbotnen. Det må vere litt spesielt for Strøm og Arnesen å ha ein regjeringskollega som no snakkar om å leggje ned og nærmast avvikle denne typen aktivitet, spesielt no når nørdste delen av landet står for tur til å få vere med på dette eventyret som petroleumsindustrien har vore, både for landsdelane som har fått tatt del i han, for fellesskapet og ikkje minst for pensjonane til det norske folket framover. Til slutt dette med spriking i forhold til signal: Det er vel ikkje noko som spriker meir enn ei slik utsegn som vi her høyrer frå SV.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Jeg registrerer at man i debatten om passivhus, passivhusstandarden og målsetningene man har når det gjelder å begrense energiforbruket i norske bygninger, beveger seg langt inn i klimadebatten. Jeg synes det er underlig at hver gang man kan bruke begrepet «klimapolitikk» og liksom kvalitetsmerke forslag med «klima», overstyrer det alle andre hensyn. Det har vært greit og grundig påvist at en passivhusstandard vil medføre økte kostnader og utgifter for landets innbyggere når man skal føre opp nye hus. Da blir det litt merkelig at man har en klimadebatt og en passivhusdebatt som går helt på utsiden av det som er den store – kanskje den største – utfordringen i boligpolitikken, det som nettopp er kostnad, og det at mange unge står utenfor boligmarkedet og har problemer med å komme seg inn i boligmarkedet. På tross av dette er man altså villig til å gjøre det enda mer kostbart å ta steget inn og bli selveier. Det er for meg komplett uforståelig. Den ene hånden ser ikke hva den andre hånden gjør. Man argumenterer ut fra klima, og da har man all rett. Da kan liksom alle andre motargumenter settes til side. I Norge bruker vi mye elektrisk oppvarming, men vi er altså det landet i Europa som har mest fornybar energi. Den oppvarmingen man har via strømnettet – enten det er varmepumper eller panelovner – den kommer fra ren, god, norsk vannkraft. Det er ikke forbundet noe som helst slags CO2-utslipp med den elektrisitetsproduksjonen. Dermed er det totalt urimelig at man på tross av denne kunnskapen er villig til å innføre en standard som kommer til å være en prisdriver i boligmarkedet. Jeg vil dessuten understreke at det er ganske mange i byggebransjen som har påpekt en del tekniske utfordringer, ikke når det gjelder komponentkravene, selv om de i seg selv kommer til å være en prisdriver, men de påpeker at dette i en del sammenhenger – særlig i Nord-Norge – vil være relativt utfordrende. Med denne standarden vil man hvis man f.eks. har fuktproblemer, i prinsippet bli tvunget til å legge en duk og et helt telt rundt det huset man skal bygge. Dette er ikke særlig gjennomtenkt.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Norsk petroleumspolitikk har ligget relativt fast i den forstand at vi har visst hva vi gikk til. Når det gjelder oljeboring og konsekvensutredning om Lofoten, Vesterålen og Senja og områdene utenfor der, samt Nordland VI, Nordland VII og Troms II, har det ligget fast at det ikke skal igangsettes denne stortingsperioden. Det som imidlertid var overraskende, var at statsråd Ola Borten Moe på en konferanse i Svolvær den 23. november også fredet Lofoten, Vesterålen og Senja for neste stortingsperiode. Det er litt interessant, og jeg vet ikke hvem han uttalte seg på vegne av. Men det hadde vært veldig greit å få klargjort fra Arbeiderpartiets side: Om man skulle få en Soria Moria III – noe jeg ikke har særlig tro på kommer til å skje –vil man da frede Lofoten, Vesterålen og Senja og områdene utenfor der? Det vil i så fall være en ganske dramatisk omlegging av det som kommuniseres fra representantene i Nord-Norge.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Representanten Sund tok i sitt innlegg opp kraft fra land til norsk sokkel – elektrifisering av sokkelen – og holdt det frem som et viktig bidrag i klimapolitikken. Det er mulig jeg er tungnem, men jeg vil gjerne ha forklart hvordan dette egentlig fungerer. Om vi pumper opp gass på norsk sokkel, sender den til Europa og den brennes av der, eller om vi tar en liten del av den og brenner av for å produsere elektrisitet som benyttes på plattformene – hvilken forskjell utgjør det om de globale CO2-utslippene brennes av i Tyskland eller i Norge? Globalt sett er dette et nullsumspill. Likevel er man villig til å bruke ganske store summer for å gjennomføre dette tiltaket. Kan representanten forklare meg om fornuften i et sånt tiltak er noe annet enn å flytte utslippene mellom land?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Ja, jeg tar opp de forslagene i innstillingen der Fremskrittspartiet er medforslagsstiller.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Jeg tror man skal være forsiktig med hvordan man velger å fremstille dette. Jeg aner at man ønsker å gjøre dette til en helt annen sak enn det dette handler om. Fremskrittspartiets utgangspunkt her er at industrien kan være eier, på lik linje med andre eiere. Man kan ikke legge til grunn at det offentlige eierskapet har vært særlig perfekt i alle tilfeller. Jeg trenger bare å referere til Troms Kraft og det som skjedde der. Ofte er det offentlige eierskapet en utfordring for norske kraftselskaper, rett og slett fordi man ikke opptrer som en rasjonell eier. Fremskrittspartiet har ingen intensjoner om å selge ut arvesølvet, hvis man vil si det slik, men vi synes det er naturlig at også norsk industri kan sitte med eiendomsrett. Så her er det en konstruert problemstilling.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
I likhet med de rød-grønne partiene er også partiene på borgerlig side ulike partier, med ulike partiprogram, med til dels varierende, og i noen tilfeller store, nyanseforskjeller. Dette dreier seg i verste fall om en liten disputt blant gode venner – ingenting annet enn det. Det er forskjeller her, og det skal jeg være den første til å innrømme, men det betyr ikke at man ikke kan bli enige om gode klimatiltak, som er gunstige også for andre sektorer av samfunnet. Det er ingen problemstilling i seg selv. Vi har gode muligheter til å finne sammen, og det mener jeg at vi også demonstrerte i klimaforhandlingene som vi hadde i vår, hvor det var de rød-grønne partiene som måtte gjøre det de kunne for å få oss vekk fra forhandlingsbordet, rett og slett av frykt for at vi skulle bli enige. Vi skal nok klare å finne sammen med Høyre – det er nok ikke det store problemet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Jeg kan berolige representanten Sande med at Fremskrittspartiet ikke har noen intensjoner om å selge ut norsk vannkraft. De som har stått for det, er representanter på rød-grønn side, som gjennom sin forvaltning av Troms Kraft har solgt deler av det til Sverige. Så jeg tror nok de rød-grønne bør feie for egen dør før de begynner å kritisere Fremskrittspartiet. Vi vil ivareta norske ressurser. Man kan ikke flytte ut fossefall – det lar seg ikke gjøre. Vi ønsker å forvalte dette til det beste for innbyggerne, men jeg sier også samtidig at historien ikke har lært oss – særlig de siste tiårene – at det offentlige eierskapet nødvendigvis har vært det beste, snarere tvert imot. Man har vært ganske grådige med hensyn til å hente ut utbytte fra kraftselskapene, noe som har satt dem i en utfordrende situasjon. Det trenger ikke å være ille at man har en større grad av privat eierskap.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Selvfølgelig ikke, men jeg setter spørsmålstegn ved resultatene av det. Man har egentlig ikke oppnådd noe som helst. Utslippene man reduserer som følge av Kyoto 2, er mindre enn det Kina øker med i samme periode. Dette har veldig lite for seg. Dersom man skal legge til grunn CO2-teoriene og følgene av dem, særlig de mest ekstreme variantene av disse, er dette noe som ikke hjelper i det hele tatt. Da stiller jeg meg spørsmålet: Er det slik at man skal gjennomføre en dyr symbolpolitikk som koster skattebetalerne kanskje milliarder av norske kroner, og som kommer til å føre til økte kostnader for norsk næringsliv, og som kommer til å bety forbud, påbud og offentlige reguleringer, uten at det har noen som helst effekt? Hvor går grensen for å føre symbolpolitikk? Det stiller jeg spørsmål om, for det er det vi snakker om her; symbolpolitikk.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
I sitt svar til representanten Skumsvoll gjør representanten Egeland problemstillingen om elektrifisering av norsk sokkel til et spørsmål om utnyttelsesgrad. Det er svært interessant, og kanskje nye signaler fra partiet SV, for det man da i realiteten åpner for, hadde det vært greit å få svar på: Er det sånn at dersom man bygger et gasskraftverk på en ny plattform, f.eks., som har høyere utnyttelsesgrad enn det en får ved å sende gassen til kontinentet – selv om en aldri kan vite hvordan den blir benyttet, eller hvilken utnyttelsesgrad den får der – vil SV støtte at man bygger gasskraftverk på plattformen istedenfor, dersom det går ut på det samme? Er det kun et spørsmål om utnyttelsesgrad? I så fall er det ganske nye politiske signaler fra SV. Det hadde vært flott hvis representanten kunne svare på det.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Jeg har ikke tenkt å hjelpe statsråden ved å legge meg paddeflat på vegne av Fremskrittspartiet. Det hadde vært greit om statsråden kunne klargjøre om han er enig med sin egen regjeringssjef, som 7. desember 2011 uttalte følgende til NTB: «En Kyoto-avtale som bare omfatter 15 pst. av verdens utslipp, vil være nærmest meningsløs.» Det sa altså statsrådens egen regjeringssjef for litt over ett år siden. Er statsråd Solhjell i sin egen regjeringssjefs utsagn – dette er ikke korrigert i ettertid – eller er han uenig med sin egen regjeringssjef?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Jeg deler statsrådens vurdering av at energiområdet ikke er et felt som egner seg for eksperimentering og sprikende politiske signaler. Derfor har vi heller ikke gjort det. Vi oppfatter at statsråden gjennom sin jobb faktisk står ganske nær Fremskrittspartiet. Jeg tror avstanden er større til hans egen regjeringspartner SV. Jeg vil til møtet 23. november. Det var veldig overraskende at statsråden – nå har vi nettopp fått avklart at han ikke uttalte seg som statsråd fordi han ikke uttalte seg på vegne av Arbeiderpartiet – uttalte fra en talerstol at Lofoten, Vesterålen og Senja skal stenges også neste stortingsperiode, med unntak av den delen av Nordland VI som allerede er åpnet. Uttalte han seg da som medlem i Senterpartiet, på vegne av Senterpartiet, eller var det som privatperson? Dette er det ganske viktig å få avklart fordi hans partivenner i Nord-Norge kommer med helt andre signaler.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Den politiske uenigheten mellom posisjon og opposisjon er stor nok til at man trenger å konstruere imaginære problemstillinger, imaginær uenighet. Da viser jeg selvfølgelig til at man har forsøkt å fremstille det som om Fremskrittspartiet ønsker å selge ut norsk vannkraft. Det er – med all respekt – det reneste sludder, og derfor tillater jeg meg å slå dette fast én gang for alle og viser til det nye utkastet til program som Fremskrittspartiet har lagt på bordet. Og her er det altså ingen uenighet. Det står følgende: Fremskrittspartiet vil sikre fortsatt nasjonal kontroll over naturressursene for å sikre at arbeidsplasser, hovedkontor og utviklingsarbeid ligger i Norge. Men norsk industri bør kunne eie vannkraft – merk – når dette styrker konkurranseevnen for industrien og brukes til å sikre arbeidsplasser i Norge. Fremskrittspartiet vil ikke selge ut norsk vannkraft til Sverige – det er det Arbeiderpartiet som i all hovedsak har stått for i Troms. La oss bare slå det fast én gang for alle. Så til Sund: Ja, det er riktig at Fremskrittspartiet setter foten ned for fullskala rensing på Mongstad. Det er helt korrekt, og det er rett og slett fordi dette blir et pengesluk i statlig regi som ikke kan forsvares når det finnes så mange andre alternativer der ute som er villig til å komme med anbud. Og så stiller jeg meg spørsmålet: Månelandingen på Mongstad har dratt ut i tid. Ti år er det korteste intervallet fra man gjorde vedtaket til man kan ha fullskala rensing i gang. Da tør jeg minne om at fra John F. Kennedy i 1961 proklamerte at man skulle sette det amerikanske flagget på månen, tok det kun åtte år. Denne regjeringen bruker lengre tid på å gjennomføre fullskala rensing på Mongstad enn det amerikanerne brukte på å plassere en mann på månen. Det forteller litt om sendrektigheten i dette prosjektet, og da er det på tide å sette foten ned. Nok er nok! Testing – ja vel. Teknologi – flott. Men: Fullskala rensing på Mongstad har ikke noe for seg. Så til hele denne klimadebatten: Nei, Fremskrittspartiet fornekter ikke at menneskelig aktivitet kan påvirke klimaet. Tvert om. Det vi stiller spørsmål ved, er omfanget i forhold til de naturlige klimatiske variasjonene som finnes til enhver tid. Det er spørsmålet, og det er den problemstillingen som forskerne ikke er enige om. Det er bare det vi peker på. Vi trekker ikke vitenskapelige konklusjoner, men det må være lov å stille spørsmål ved politisk korrekte sannheter.
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Det finst nok dei som seier nei til energiministeren, men energiministeren er nok ikkje ein av dei, men dei eksisterer nok. Så reknar eg med at det var energimeldinga som var tema her. Det har gjennom heile denne regjeringsperioden vore satsa på dei områda som opposisjonen etterspør skal visast politikken til i ei energimelding. Eg synest det er påtakeleg – eg har sagt det før i denne sal – korleis ein samla opposisjon ikkje maktar å samle seg om noko anna enn å be om meldingar og meir papir frå regjeringa. Så eg har lyst til å utfordre representanten Grimstad her, men også andre representantar frå opposisjonen i salen: La oss i denne debatten få fram dei politiske alternativa mellom dei sitjande regjeringspartia sin miljø- og energipolitikk og den politikken som ein eventuelt vil få dersom folket vel ei anna regjering neste år.
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Eg er faktisk ganske stolt av å vere ein del av ei regjering som for det fyrste satsar og får desse linjene bygd, sjølv om det vekkjer uro mange plassar, også i mitt eige fylke. Men ein plass må desse linjene gå. Og den kritikken som representanten Lødemel her framfører, er eg ueinig i. Olje- og energiministeren har gjort greie for prosessen kring konsesjonsgjeving til ny 420 kV-linje gjennom Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal, og eg har ingen grunn til å tru at den prosessen ikkje har vore ryddig og god. Dette har statsråden gjort greie for. Når det gjeld kva Statnett og andre gjer som ein del av bygginga av denne linja, knytt til det som er lover og reglar i samfunnet, så legg eg til grunn at dei held seg til dei reglane som andre kraftselskap må halde seg til ved framføring av desse linjene. Og eg har ikkje på noko vis oppfatta det slik at ein her ikkje skal halde seg til dei same reglane som elles gjeld.
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Lat meg fyrst seie det sånn at koplinga til sentrumspolitikken synest eg ikkje er heilt reell, for sentrumspolitikken vil jo komme til uttrykk gjennom innhaldet i politikken, ikkje om det kjem eller ikkje kjem meldingar om det eine eller andre frå regjeringa. Men sjølv om visitten blei gjord frå sentrumskamerat Kristeleg Folkeparti – vi er glade i vennane våre i sentrum – er det viktigaste for Senterpartiet den politikken som vi overfor eigne veljarar har forplikta oss til å drive. Det har talt tyngre, og derfor har vi inngått eit raud-grønt regjeringssamarbeid der vi har stort gjennomslag for viktig sentrumspolitikk. Vi meiner at vi i dag, etter sju år, ser at det har vore ein suksess. Vi har fått gjennomslag for mykje av den politikken som Kristeleg Folkeparti og Senterpartiet har stått samla om i denne salen opp gjennom åra.
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Begge desse dalføra er flotte dalføre, og eg trur Høgre kjenner denne saka godt, sidan Høgre på eit tidlegare tidspunkt sjølv har stilt spørsmål i Stortinget om korleis ein kunne unngå det dalføret som det no ikkje blei lagt nokon linje i. I så måte er replikken litt rar. Men det eg har skjønt er planen med framføringa av denne linja, er at ein parallelt med framføringa av ho gjennom naturreservatet legg linjer som i dag går i naturreservatet, i kabel, sånn at den samla belastninga på dette reservatet ikkje blir større. Eg skal ta litt atterhald, sidan eg ikkje er kjend med alle detaljane i denne konsesjonen, men sånn har eg oppfatta det. I så måte oppnår ein å ikkje auke belastninga på naturreservatet i større grad enn kva ho allereie er i dag.
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Representanten Amundsen seier i sitt innlegg at norsk oljehistorie er ei suksesshistorie m.a. fordi ein gjennom god forvaltning har teke vare på ressursane til det beste for innbyggjarane i landet. Representanten Rudihagen stilte så eit veldig passande spørsmål. Han tek opp det som gjeld eigarskapen og kontrollen over vasskrafta i forslaget frå Framstegspartiet, der dei ved fleire høve har gått i liberaliserande retning. Amundsen seier her i dag at det ikkje er rett forstått. Dette handlar berre om at norsk industri skal kunne eige vasskraft. Spørsmålet mitt er: Kva for avgrensingar set Amundsen for eit slikt system? Skal det vere norskeigd industri aleine eller kan det også vere utanlandske selskap som driv industri i Noreg? Skal det vere eigne krav til korleis energien blir brukt? Korleis harmoniserer dette med EØS-avtalen, som Amundsen sitt parti ein gong var med på å sikre fleirtal for i denne salen?
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Eg må vende litt tilbake til det som gjeld offentleg eigarskap og offentleg kontroll av vasskraftressursane. No har representanten Meling to gonger sagt at dette er storm i vassglas, at dette er eit programforslag. Men dette er jo ikkje berre eit programforslag. Dette er det som har vore Høgre si linje, nemleg eit trekk mot liberalisering og opning av utsal. Det var Høgre sin posisjon også då Stortinget i førre perioden diskuterte det offentlege eigarskapet til vasskraftressursane. Når det no ligg avgrensingar i Troms Kraft sitt sal, er det avgrensingar regjeringa innførte, og som Høgre var imot i Stortinget. Så spørsmålet til representanten Meling er: Om ein er einig med regjeringa i at det er eit mål å sikre offentleg eigarskap og kontroll av vasskraftressursane, kvifor seier ein ikkje det i denne salen? Kvifor seier ein ikkje at Høgre stiller seg bak det som er fleirtalet sitt syn i denne saka?
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Eg må bore litt meir i det med eit eventuelt regjeringssamarbeid – eller lat meg seie det slik: regjeringsstøtte – at Kristeleg Folkeparti støttar ei eventuell regjering der Framstegspartiet er med. Det var interessant å merke seg at det var ikkje eitt av dei tema representanten Amundsen tok opp i hovudinnlegget til Framstegspartiet frå denne talarstolen, som Kristeleg Folkeparti var einig i – ikkje eitt. Og det var ein god og solid klimaskepsis over det heile. Dersom ein kjem i ein situasjon der Kristeleg Folkeparti er med på å sikre fleirtal i denne salen for ei regjering der Kristeleg Folkeparti er med, noko partileiaren, Knut Arild Hareide, ikkje har utelukka: Kva del av Kristeleg Folkeparti sin energi- og miljøpolitikk ser representanten Ropstad det som størst sjanse å få gjennomslag for?
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Eg likte Borghild Tenden sitt innlegg. Ho snakka bl.a. om grøne bedrifter, grøne arbeidsplassar, som gjev konkurransekraft i framtida, noko som vi også med støtte frå Venstre har satsa på gjennom Transnova, Enova og andre verkemiddel som vi har, og som Framstegspartiet ynskjer å kutte i i årets budsjett. Eg kunne tenkje meg å få ein kommentar både om det kuttet og det faktum at til liks med Kristeleg Folkeparti opplever Venstre å sitje i denne salen og høyre Framstegspartiet, som dei seier at dei opnar for å støtte i regjeringsmakt, snakke i ti minutt om alle ting som Venstre er rykande ueinig i – i tillegg til klimaskepsisen. Kva tankar gjer representanten Tenden seg om det, samtidig som hennar eige innlegg har moment som blir gjentekne av eit eller alle regjeringspartia – når det gjeld å få gjennomslag for Venstres politikk?
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Når det gjeld skrytet, er det vel sånn for dei av oss som har vore på vekkingsmøte, at vi veit at det hjartet er fylt av, renn munnen over med. Det er ikkje meint som skryt, men kanskje var det ei engasjert framstilling av det som er regjeringa sin politikk, og det som vi har oppnådd gjennom regjeringssamarbeidet. Men det var fakta, og i den grad det kunne bidra til vekking – i form av at representantar frå opposisjonen i denne salen blir vekte og inspirerte til å reise litt rundt for å sjå kva som skjer rundt i landet vårt – håper eg det. Det er sånn der ute – det kan eg seie til representanten Skumsvoll – at småkraftverk får tilskot for produksjon. Det poppar opp småkraftverk i heile landet. Eg anbefaler Framstegspartiet å reise og å sjå på dei, sjå på anlegga som produserer straum, kjenne på turbinane – hadde eg nær sagt – og ta inn over seg den revolusjonen som skjer når det gjeld fornybar energiproduksjon. Til differensiert strandsoneforvalting: Det var ikkje tidlegare regjeringar som innførte det – det var denne regjeringa, som Senterpartiet er ein del av. Det er neppe tilfeldig, sidan representanten Skumsvoll og Framstegspartiet er inne på kommuneplanlegging. Har dei i overkant av 6 pst. som gav stemma si til Senterpartiet ved førre val, fått gjennomslag for 100 pst. av Senterpartiet sitt program? Nei, det har dei ikkje fått. Men eg tør påstå at dei har fått gjennomslag for ganske mange prosent av Senterpartiet sitt program og den politikken dei stemte på. Har framstegspartiveljarane fått gjennomslag for noko av det som stod i Framstegspartiet sitt program etter å ha gitt stemma si til Framstegspartiet? Nei, det har dei ikkje. Det illustrerer det ein oppnår ved å sitje i regjering og inngå samarbeid med andre parti. Så har eg berre lyst til å gjenta det som eg har sagt om kulturminne her, at ein får til ei satsing på kulturminne, spesielt med omsyn til fartøyvern og kystkultur. Dette er historie og ein viktig del av Noreg som har betydd uendeleg mykje for utviklinga av vår nasjon, av vårt næringsliv og den velstanden vi har. Så det er grunn til å juble her også. Så kort til slutt: Representanten Lødemel frå Høgre seier at innstillinga verkeleg viser at opposisjonen har funne tonen i lag. Det gjer innstillinga verkeleg ikkje. Kanskje har ein ein god tone, men ein god tone er ikkje nok til å danne eit kor. Føresetnadene for ei vellykka koroppleving er jo at ein er einig om teksten, og teksten er ein ikkje einig om. Det er større avstand no mellom Framstegspartiet og dei andre opposisjonspartia enn det har vore i nokre av dei føregåande budsjettdebattane til denne komiteen – og det er eit tankekors.
Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
Heilt kort: Kommentarane som har vore frå både Høgre og Framstegspartiet no kring eigarskapen til vasskrafta, er for så vidt gode signal, sjølv om ein seier at ein ikkje har noko mål eller plan om å selje ut desse kraftverka. Eg vil seie at det fortsatt er ein forskjell på det og det som regjeringa seier, nemleg at det er eit sjølvstendig mål at desse verdiane er i eigarskap og under kontroll av det offentlege. Så seier Ketil Solvik-Olsen at det her dreier seg om svært avgrensa industri som i dag har kraft, og som har norske arbeidsplassar, hovudkontor osv. i Noreg. Vel, denne modellen var jo omdiskutert då ein vedtok og drøfta heimfall i Stortinget ved førre korsvegen, og fekk ikkje støtte av dei juristane som kan vurdere kva som er robust i forhold til den EØS-avtalen som vi er underlagde. Og så må ein forstå at vi blir forvirra når representanten Grimstad ti minutt før spør om det kan vere så gale at f.eks. private pensjonsfond sit på den eigarskapen. Det ber eg om forståing for.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2012-12-11:
Eg har eit litt meir lokalt spørsmål: I Sogn og Fjordane har det dei siste åra vore fleire saker som har skapt sinne og frustrasjon mot myndigheitene frå mange innbyggjarar, bl.a. ankehandsaminga av linjetrasé for den nye 420 kV-linja mellom Ørskog og Sogndal. Flyttinga av linjetraseen for kraftlinja har ført til skuldingar om kameraderi og forskjellshandsaming av partimedlemmar av Senterpartiet. Den siste saka er statlege myndigheiter si godkjenning av graving over elva Nausta, der Statnett har fått fritt løyve til å grave over elva, trass i at elva er eit verna vassdrag. Privatpersonar ville utan tvil ha fått eit kraftig oppgjer med dei same myndigheitene om dei hadde gjort det same. Senterpartiet sit i ei regjering som er ansvarleg for dette, og Senterpartiet har ein statsråd som har sin del av ansvaret. Mitt spørsmål er: Er det ikkje pinleg for senterpartipolitikarar frå Sogn og Fjordane å vere vitne til det rotet som partimedlemmer skapar, ikkje minst den mistilliten som er mot partiet i desse sakene?
Bjørn Lødemel (Høyre), 2012-12-11:
Det er i dag 17 autoriserte nasjonalparksenter i Noreg. Desse sentera er storsamfunnet sitt bidrag tilbake til lokalsamfunn som får sine areal bandlagde ved opprettinga av nasjonalparkar. Desse sentera får eit statleg tilskot på 800 000 kr. Fire av dei får eit dobbelt tilskot for å ha ansvaret for to nasjonalparkar. Høgre meiner det er urimeleg at fire nasjonalparksenter får doble tilskot frå staten uavhengig av aktivitet og storleik på sentera, særleg med bakgrunn i at det er laga eit nytt strategidokument som skal leggje til rette for tildeling av tilskot. Jostedalsbreen Nasjonalparksenter i Stryn var det første nasjonalparksenteret i Noreg og har mange spennande aktivitetar som gjev mykje kunnskap om nasjonalparken. Eg hadde eit skriftleg spørsmål til statsråden om det statlege tilskotet til Jostedalsbreen Nasjonalparksenter for ei tid sidan, og det var skuffande at statsråden i svaret legg større vekt på gamle politiske føringar enn på det totale aktivitetsnivået når departementet skal tildele tilskot til nasjonalparksentera. Høgre forventar at dette blir retta opp ved neste høve, og at det er det totale aktivitetsnivået som skal danne grunnlaget for det statlege tilskotet i framtida. Så til ei anna sak. Gyro er ein av dei alvorlegaste truslane mot dei norske villaksbestandane i dag. 45 laksebestandar har gått tapt, og ein tredjedel av laksebestandane er framleis trua. Sur nedbør er også ein alvorleg trussel mot dei norske laksebestandane. Ifølgje NINA, Norsk institutt for naturforsking, har 25 stadeigne laksebestandar blitt utrydda som følgje av sur nedbør. Jakt- og fiskerettar er ein viktig del av den private eigedomsretten. For grunneigarane gjev desse rettane inntekter, i tillegg til at dei er viktige som rekreasjonstilbod. Den frivillige innsatsen som Norges Jeger- og Fiskerforbund og andre frivillige legg ned i arbeidet for å bekjempe forsuring og gyro, er svært viktig. Høgre har i sitt alternative budsjettforslag for 2013 auka løyvingane til statlege miljøtiltak med 20 mill. kr utover regjeringa sitt framlegg. Av dette skal 10 mill. kr gå til auka satsing på bekjemping av gyro, og 10 mill. kr skal gå til auka løyvingar til kalking. Dette vil vere eit viktig bidrag for å trygge villaksbestanden i Noreg, og for å støtte det viktige arbeidet som grunneigarar, organisasjonar og frivillige gjer for å leggje til rette for fiske av villaks i framtida. Så kunne eg ha snakka mykje om rovviltpolitikk, men eg vil nøye meg med å minne om at det skal vere ein interpellasjonsdebatt om det temaet her i Stortinget om ei veke, og då har eg store forventingar til kva statsråden vil svare på korleis han konkret vil oppfylle rovviltforliket på det punktet om at rovvilt ikkje skal representere skadepotensial i prioriterte beiteområde og kalvingsområde for tamrein.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2012-12-11:
Då får eg kome med mi vedkjenning. Det er ein inkurie i ein av merknadene under Statlege vassmiljøtiltak, ei lita utegløyming på side 57 i Innst. 9 S for 2012–2013 som eg tek ansvar for ikkje har kome inn. Det er ein fellesmerknad frå Framstegspartiet, Høgre og Kristeleg Folkeparti, som «meiner at det i vassdrag der frivillige frå lokale og nasjonale fiskeorganisasjonar har delteke i behandlinga av gyro eller forsuring, må det være ei målsetting at vassdraget – gjennom frivillige avtalar – i tilstrekkeleg grad blir gjort tilgjengeleg for ope sal av fiskekort.» Dei frivillige avtalane som ein her snakkar om og tolkinga som skal ligge i den utsegna, er at det sjølvsagt er ein frivillig avtale med grunneigar. Det er då mi tolking at det punktet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg vil gjerne ta komitélederens utfordring når det gjelder ulike regjeringsalternativer, for vi har en stor ambisjon om å klare å lykkes med å få på plass en ny regjering. Men som representanten er kjent med, er det ikke slik at det bare er ett alternativ på den ene siden og ett på den andre siden. Det er noen av oss som er interessert i å løfte sentrum i norsk politikk, og vi har et mål om å få en mest mulig sentrum/Høyre-regjering på plass, og det tror jeg vi har gode grunner til å lykkes med. For å gå tilbake til representanten Grimstad sitt spørsmål, som gikk på energimelding, så vil jeg minne komitélederen om at det har vært en tradisjon oppigjennom å kjøre en energimelding hver periode – fram til de rød-grønne overtok. Energiministeren den gang, Terje Riis-Johansen, brukte en argumentasjon om at en først måtte få på plass en stor og viktig milepæl før meldingen kunne komme. Den nåværende energiministeren sier at vi har hatt de store og viktige milepælene – og derfor trenger vi ikke en energimelding. Men jeg vil utfordre komitélederen: Hvordan synes han det er? Er han komfortabel med at en så viktig ting som den overordnede energipolitikken kun diskuteres oppe i regjeringen i stedet for at en får en samlet plan, så en kan se helheten og diskutere den her i Stortinget?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg ønsker å fortsette i samme spor. Jeg tenker at vi kan være veldig stolte over norsk oljenæring – det arbeidet de gjør og den teknologien de utvikler. Myndighetene – og Kristelig Folkeparti – er veldig opptatt av at vi skal stille strenge miljøkrav og verne de mest sårbare områdene. Da er spørsmålet om økt utvinningsgrad – det å utvinne mer av de allerede eksisterende feltene – veldig viktig. Et område som er viktig, vil være Petoro. Vi ønsker en styrking der. I dag ligger det derfor i innstillingen et forslag fra opposisjonen som går på at det skal finansieres direkte over kontantstrømmen. Det ville gitt en større fleksibilitet. Jeg tror at 1 pst. økt utvinningsgrad vil tilsvare 250 mrd. kr eller noe slikt – i hvert fall store summer. Så økonomisk vil det lønne seg veldig dersom vi lykkes mer. Hvorfor vil ikke Arbeiderpartiet gi dem muligheten til å øke finansieringene etter behov heller enn ut fra de årlige budsjettbevilgningene?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg vil tilbake til spørsmålet fra Astrup, som gjaldt giftopprydding. Representanten Egeland har rett i at det var et problem med at det hopet seg opp søknader, og at det ikke var klare prosjekter, og i budsjettproposisjonen skriver jo departementet at det var begrunnelsen for at bevilgningene gikk ned. Men nå er prosjektene klare, nå mangler det bare penger. Det er derfor vi har lagt inn ekstra bevilgninger – for at en skal kunne få sette i gang de prosjektene, som er viktig for de enkelte havnene, og som er viktig for det biologiske mangfoldet. Jeg vil også utfordre representanten Egeland på dette punktet. Jeg tror vi er enige om at disse prosjektene er viktige, og derfor er poenget at det må komme mer midler slik at de kan bli realisert. For eksempel er Kystverket inne og skal gjøre en del prosjekter, men når det ikke kommer statlige midler, kan en ikke se helheten; både det arbeidet de tenker å gjøre, og giftoppryddingen. En vet også at det ofte er lokal medfinansiering dersom statlige midler kommer på plass. Vil representanten ta initiativ til at det kan komme flere midler, slik at vi kan få gjennomført denne type prosjekt?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg tror standpunktet til Kristelig Folkeparti når det gjelder Nordland VI og VII og Troms II er rimelig klart. Vi ønsker fortsatt vern i Lofoten, Vesterålen og Senja, og det er fordi vi mener at vi har råd til å vente. Jeg mener at de nye funnene som er gjort, og de mulighetene vi har til å åpne i Barentshavet sør, gjør at vi har nok prosjekter til at vi kan verne de aller mest sårbare områdene. Vi mener også at det trøkket som er i norsk økonomi – neste år er det vel investeringer på over 200 mrd. kr på norsk sokkel – gir gode argumenter for at vi har råd til å la indrefileten, de mest sårbare områdene, vente. Det er riktig at vi ønsker ny regjering, og vi ønsker mest mulig tyngde i sentrum. Derfor kommer vi til å være knallharde i forhandlinger. Men jeg registrerer at representanten Strøm er veldig tydelig på at han ønsker å åpne, og jeg ser at statsråd Borten Moe signaliserer at han i alle fall ønsker å åpne Nordland VI, samtidig som jeg ser at SV ikke gjør det, så dessverre – jeg tror det blir trøkk uansett regjeringsalternativ. Men Kristelig Folkeparti kommer i alle fall til å bruke de stemmene vi får, til vårt syn.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Det er ikke noen ambisjon for Kristelig Folkeparti å få Fremskrittspartiet i regjering, bare så det er klart. Vi har sagt at vi ønsker ny regjering, og at vi ønsker sentrum–Høyre-regjering, men vi utelukker ikke noen ting. Vi ønsker å forhandle etter valget, og så får vi se hva det bringer. Men det er iallfall lite sannsynlig at vi kommer til å gå inn i regjering med Fremskrittspartiet. Så til spørsmålet rundt regnskogmilliardene: Det er bare å vise til det som har vært sagt tidligere i debatten her, og jeg er veldig glad for at Høyre er så tydelige som de er, for det var jo Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti som i det første klimaforliket løftet inn regnskogmilliardene, som er et kjempeflott prosjekt, og som kan vise til resultater som er mange ganger Norges utslipp. Det betyr at vi kommer til å fortsette den innsatsen – og gjerne øke den. Men når en spør om tro, er det slik at jeg har god peiling på tro – jeg liker iallfall å tro det. Det er av og til slik at det ikke nødvendigvis er de som tror, som gjør mest – en trenger faktisk ikke ha troen for å gjøre gode handlinger. Det er faktisk slik når det gjelder denne regjeringen, at selv om den tror godt, skorter det på handlingene.