Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-03-19:
Representanten Solvik-Olsen stilte mange og relevante spørsmål i sitt innlegg, og det er veldig mange av de spørsmålene som jeg og Regjeringa også stilte da vi startet jobbinga med EUs fornybardirektiv og Norges holdning, Norges prosess opp imot det. Det er en prosess som vi nå er midt inne i. Det betyr også at de svarene som representanten også etterspurte, er svar som kommer, men som vi i mange tilfeller trenger noe mer tid på å jobbe fram bakgrunnsmaterialet, faktagrunnlaget, for – nettopp fordi, som representanten Solvik-Olsen sa, det er store og viktige spørsmål, spørsmål som kommer til å bety mye for mange i Norge framover. Fornybardirektivet ble formelt vedtatt i EU sommeren 2009. Direktivet er en del av EUs samlede energi- og klimapakke og innebærer bindende nasjonale mål for andelen fornybar energi i 2020 målt i forhold til landenes samlede energibruk. I tillegg skal landene oppfylle et krav om 10 pst. fornybar energi i transportsektoren. EU-landene startet med en fornybarandel i snitt på 8,5 pst. i 2005 og skal nå et mål om 20 pst. fornybarandel i 2020. Regjeringa har lagt til grunn at fornybardirektivet er EØS-relevant, og har kommet langt i det forberedende arbeidet. Både det opprinnelige forslag til direktiv, det vedtatte direktivet og handlingsplanen har vært på høring i Norge. Fornybardirektivet er et omfattende direktiv og berører direkte, eller indirekte, store deler av energisektoren. Det har derfor vært nødvendig å gjøre grundige vurderinger av alle sider ved direktivet og dets konsekvenser, bl.a. blir det gjort vurderinger av hvordan fornybarsatsinga i Norge er i overensstemmelse med direktivet. Vi har nå kommet langt i disse vurderingene. Jeg legger fortsatt stor vekt på at Stortinget orienteres på viktige punkter i prosessen fram mot endelig EØS-vedtak. Når det gjelder Norges forpliktelser i forbindelse med fornybardirektivet, er det fortsatt for tidlig å gå i detalj om et mål for Norge og hvordan det eventuelt skal innfris. Norge har også et noe annet utgangspunkt enn de europeiske landene. Vår fornybarandel var 58,5 pst. i 2005. Vi har en elektrisitetssektor som er nær 100 pst. fornybar. Fornybardirektivet dreier seg også om å samarbeide på europeisk nivå om videreutvikling av fornybar energi. Det er imidlertid for tidlig å konkludere med hensyn til hvor stor totalveksten i ny fornybar produksjon vil bli internt i EU fram mot 2020. Vi ser at de enkelte EU-land nå styrker satsinga. Vi vil vite mer om det når vi ser de enkelte lands handlingsplaner medio 2010. Så snart norsk tilpassing er klarlagt i EØS-komiteens vedtak, vil Regjeringa ta endelig stilling til hvordan fornybardirektivet skal gjennomføres. Et EØS-vedtak vil også inkludere de øvrige landene i EFTA. Et EØS-vedtak skal først drøftes med kommisjonen, som deretter vil konsultere EUs medlemsland. Vi skal også legge fram en handlingsplan i forbindelse med gjennomføringa av direktivet. Som representanten viser til, og som flere studier av kraftmarkedet også konkluderer med, er det forventninger om kraftoverskudd i Norden i 2020. God infrastruktur for overføring av elektrisk energi vil derfor være avgjørende for forsyningssikkerheten og utvikling av fornybar energiproduksjon. Regjeringa vil derfor legge til rette for økt utbygging av nettkapasitet mellom landsdelene og til utlandet. Det vil være en del av den energibygginga som vi står overfor, og vi ser jo konkrete prosjekter som nå er oppe til behandling. Utviklinga i kraftproduksjonen i Norden denne vinteren med en uventet og betydelig svikt i svensk kjernekraft og et underdimensjonert nett i flere områder i Norge har imidlertid vist at vi må ha betydelig oppmerksomhet på vår egen forsyningssikkerhet og prisstabilitet. Vi kan heller ikke la være å ha oppmerksomhet på at vannkraftproduksjonen svinger betydelig fra år til år. Uavhengig av fornybardirektivet må vi derfor ha stor oppmerksomhet på fornybar energiutbygging fram mot 2020. Regjeringa har en betydelig satsing på fornybar energi og energieffektivisering. Vi har etablert et fond, med 20 milliarder kr i kapital, som sikrer langsiktighet og stabilitet i arbeidet. Regjeringa har inngått en ny avtale med Enova om at en skal levere energiresultater på 18 TWh fornybar energi og energieffektivisering innen utgangen av 2011. I tillegg har vi fremmet et lovforslag om krav til energimerking av bygg, og vi har lagt fram en nasjonal strategi for marin fornybar energi som inkluderer forskning og teknologiutvikling, helhetlige arealvurderinger for utbygging av marin fornybar energi mv. Når det gjelder utbygging av ny produksjon, har vi styrket NVEs konsesjonsbehandlingskapasitet slik at den nå er doblet sammenlignet med 2005. Vår satsing på fornybar energi og energieffektivisering er viktig for vår egen forsyningssikkerhet. Men jeg mener at eksport av fornybar elektrisitet også vil være viktig i klimapolitikken. Jeg legger til grunn at elsertifikatmarkedet med Sverige og virksomheten til Enova innenfor energieffektivisering og energiomlegging vil være nødvendige virkemidler for utvikling av fornybar energi i årene framover. I tillegg skal vi forhandle om et fornybarmål med EU, som er i tråd med den utviklinga vi er i gang med, og som vi ønsker videre på fornybar energi fram til 2020.