Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-04-26:
Jeg vil snakke litt mer om dyrevelferd. I Fremskrittspartiets merknader ber vi om «en utredning om ulike forvaltningsmodeller for dyrevelferd». Det mener jeg det er på tide å gjøre, og det er viktig å få i gang en sånn utredning. Tilgjengelig informasjon tyder på at Mattilsynet ikke i tilstrekkelig grad klarer å ivareta kontrollen med og oppfølgingen av dyrevelferden over hele landet. Det kan også være grunn til å vurdere en annen modell for organisering av tilsynet med dyrevelferden og regelutviklingen. Etter min mening bør det gjøres en evaluering av Mattilsynets resultater på dyrevelferdsområdet fra ny lov om dyrevelferd ble vedtatt i 2009 og fram til nå. Så kan man spørre seg i hvilken grad Stortingets mål om dyrevelferd ifølge loven er oppnådd, hvilke typer oppgaver som peker seg ut som problematiske, og hva årsakene er til at dette er problematisk. Det bør også gjennomføres en utredning av ulike forvaltningsmodeller for dyrevelferd, bl.a. organisering av dyrevern i en egen etat, tilsvarende det tidligere Statens dyrehelsetilsyn, eller organisering av dyrevern som en egen avdeling i Mattilsynet med egne inspektører. Så kan man spørre seg hvilke metoder for tilsyn som kan bedres. Mattilsynets modell for tilsyn, det man kaller for risikobasert tilsyn, har ikke fungert på dyrevelferdsområdet. Det er f.eks. fortsatt ikke identifisert objektive kriterier for risiko i dyrehold. Vi leser i Mattilsynets egen årsrapport i 2010 følgende: «Regionalt tilsynsprosjekt med sikte på å avdekke objektive utvalgskriterier for dyrehold med høy risiko for dårlig dyrevelferd, viste at kriteriene som ble testet ut hadde begrenset verdi.» Det er ting som man burde ta inn over seg. Vi vet også at dyrevelferdsloven av 2009 faktisk gir hjemmel for bruk av flere virkemidler enn tidligere dyrevernlov gjorde. Det er for tidlig å si hvilken effekt dette vil få. Samtidig er det et generelt inntrykk at Mattilsynet viser tilbakeholdenhet i virkemiddelbruken. Aktiv bruk av virkemidler er en forutsetning for håndhevelse av loven i overensstemmelse med lovgivers forventninger. Tilbakeholdenhet har vi sett gjennom flere episoder. Vi ser det bl.a. oppe i Finnmark. Vi ser det i Vest-Finnmark, spesielt på reindrift. Der ser vi at man har et altfor høyt reintall. Fagmyndigheter har sagt, og man går også selv inn for det i departementet, at man må redusere antallet tamrein med ca. 50 000. Vi kan også gå inn på NRK og se på episoder. For en tid siden hadde NRK en reportasje om at det var masse dyr som var funnet, som direkte hadde sultet i hjel på grunn av mangel på mat. Da synes jeg faktisk – med all respekt – at Mattilsynet ikke gjør jobben sin. Når bekymringsmeldinger kommer inn, og man finner et dyr som ikke er sånn som et dyr skal være, bør man gripe inn overfor dem det gjelder, og slakte dyrene så de slipper å lide. Vi har også fått tilbakemeldinger fra slakteriene, som kan melde om opp imot 20 pst. lavere slaktevekt, og over 20 pst. enkelte steder – det er sågar så dårlig at på enkelte steder har man problemer med å selge rein. Det er ikke indrefilet fordi den er så mager. Da mener jeg – med all respekt – at Mattilsynet ikke er nok proaktiv, og de bruker ikke sine virkemidler rett. Det er faktisk de som i dag har ansvaret for at dyr ikke skal lide. Så her bør statsråden etter min mening gripe hardere inn og påse at man setter mer trykk. Jeg vet at statsråden ikke har vært helt enig med meg der i flere andre debatter, men all dokumentasjon viser at det jeg sier, er rett. Vi har også sett forskningsrapporter administrert i Tromsø som kan dokumentere at det er for lite mat. Jeg vil også gå litt tilbake til den saken vi har oppe, den hestegården i Troms som jeg spurte om under replikkordskiftet. Her har man holdt på med en sak i seks år. Man har gjort vedtak, men man har altså ikke fulgt opp de vedtakene som er lagt til grunn. Så skjer så å si ingen ting før saken blir brakt inn til statsråden – en enkeltsak må altså bringes inn til statsråden. Her har statsråd Brekk faktisk gjort en god jobb med å sette tilsynet i gang og for så vidt også med svaret vi fikk. Men det som bekymrer meg, når man har en pågående sak som er så betent som denne, er at Mattilsynet ikke er mer på hugget og går på kontroller som ikke er meldt. Det synes jeg de bør. Med uanmeldte kontroller, ved å komme utenom kontortid, på tidspunkt når man ikke forventer kontroller, tror jeg man får en helt annen effekt. Også representanten Skei Grande var inne på at det er viktig at tilsynet kommer uanmeldt, og det støtter jeg helt og holdent. Skal tilsynet ha en viss effekt, bør man ikke vite om kontrollene, for vet man om kontrollene, kan man tilpasse seg deretter. For Fremskrittspartiets del ønsker vi å få en sak til Stortinget der vi ser på andre muligheter å organisere Mattilsynet på.