Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-16:
Hensikten med selskapsmessig og funksjonelt skille er å ta vare på strømkundens interesser og legge til rette for et effektivt kraftsystem. Formålet er å fremme effektiv konkurranse i konkurranseutsatt virksomhet, styrke nettvirksomhetens nøytralitet og sikre at nettselskapene driftes så effektivt som mulig, slik at forbrukere, industri og annet næringsliv ikke må betale mer i nettleie enn nødvendig. Å ha et tydeligst mulig skille mellom selskap som driver i konkurranseutsatt virksomhet, altså kjøp og salg av strøm, og selskap som driver monopolvirksomhet, i dette tilfellet nettet, er gunstig for forbrukeren. Lovendringer som ble vedtatt i Stortinget i 2016, om selskapsmessig og funksjonelt skille, bidrar til at alle nettselskap må forholde seg til dette, og at vi ivaretar alle strømkundenes interesser, uansett om de er tilknyttet et stort eller et lite nettselskap. Det selskapsmessige skillet mellom konkurranseutsatt virksomhet og monopolvirksomhet er viktig, men det alene bidrar ikke til å oppnå de effektene man ønsker. Derfor er det også viktig med et funksjonelt skille, og i det ligger det at man har krav til egne ledelsesstrukturer, forskjellig mellom monopoldel og konkurranseutsatt del. Kraftbransjen står overfor store endringer. Løsningene som har fungert godt fram til nå, er ikke nødvendigvis de beste for å møte kravene i framtidens kraftmarked. Vi får en økt kompleksitet, noe bl.a. representanten Ketil Kjenseth, Venstre, redegjorde godt for i et innlegg tidligere. Utfordringene bør da løses med lavest mulig kostnad og høyest mulig forsyningssikkerhet og en trygghet for at strømkunden i siste instans betaler så lite som mulig for strøm og nettleie. Det er derfor viktig at foretaksledelsen i nettselskapene fokuserer på nettvirksomheten og på å overholde nøytralitetsplikten overfor de ulike kundene de skal forholde seg til. Dette er særlig viktig for å sikre at rollene i et integrert energiselskap ikke sammenblandes, enten det er bevisst eller ubevisst. Det kan f.eks. være en fare for at produksjonen i eget konsern gis forrang ved tilknytninger eller blir begunstiget ved beregning av anleggsbidrag. Jeg er på denne bakgrunn litt forundret over flertallets begrensete interesse for å ta strømkundens parti i dette, men tilsynelatende ser ut til å lytte mer til de mindre nettselskapene og deres interesser. En størrelsesgrense for funksjonelt skille vil kunne gi konkurransevridninger mellom selskap og motiv for strategiske tilpasninger. Det er kun 15 av 123 nettselskap som har mer enn 30 000 nettkunder i Norge per i dag. For regjeringen har det vært viktig at alle nettkunder burde ha rett til et nøytralt nettselskap, uavhengig av hvor mange kunder akkurat deres nettselskap har. Avslutningsvis vil jeg få lov til å kommentere to forhold som har vært tatt opp her. Kostnader og byråkrati er det ene. Det er ikke slik at det blir veldig høye kostnader eller mye byråkrati av å opprettholde det funksjonelle skillet òg for de mindre selskapene. Det er opp til selskapene å organisere seg. La meg ta ett eksempel. Etter aksjeloven kan et selskap med mindre enn 30 ansatte ha et minimumsstyre med ett styremedlem. Det bidrar altså ikke til økt byråkrati og særlig økte kostnader. Når det kommer til beredskap, er det slik at kravene til beredskap framgår av beredskapsforskriften og vil gjelde fullt ut i framtiden også, uavhengig av organisering av nettselskapene. Og ønsker man, kan ulike nettselskap samarbeide om beredskap, slik at man sikrer et best mulig beredskap. Et eksempel på det er samarbeidet vi i dag har mellom Nettalliansen og Validér.