Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-01-21:
Kristelig Folkepartis utgangspunkt er at strøm er et fellesgode. Det at vi har billig strøm i Norge, er noe vi ønsker skal fortsette. Situasjonen i dag er dessverre ute av kontroll, som de fleste talere har vært inne på i sine innlegg. Min bekymring er at de økte, høye strømprisene, som har vart over flere måneder nå, rammer spesielt de som har dårligst råd. Det rammer også veldig ulikt, for vi bor veldig forskjellig og har veldig ulike behov. Som flere har vært inne på: Det er oppvarming som er hovedgrunnen til å bruke strøm i Norge, og dermed er veldig mange helt avhengig av å kunne å bruke strøm. Vi har tilpasset oss det at vi har hatt billig strøm over lang tid, ved måten vi varmer opp husene på, ved måten næringslivet har utviklet seg på, osv. Det betyr at situasjonen vi er i nå, er krevende for veldig mange. Det vi har sett i Stortinget de siste ukene, er at regjeringa kom med en støtteordning for husholdningene, så fant de ut at borettslag ikke var inne i den, men burde ha vært inne, så var det frivilligheten, så var det bøndene, osv. Staten – kommunene, det offentlige, fylkeskommunene – håver inn penger. Mitt hjertesukk oppi dette er at vi gjentatte ganger har spurt statsråden om hva det er staten forventer å tjene i 2022 på økte strømpriser, men vi får ikke et svar. Det synes jeg er krevende, for det burde vi ha hatt som et utgangspunkt når vi skal behandle denne saken. Jeg tror de aller fleste av oss er på linje med at poenget er ikke at staten eller det offentlige skal få mye i ekstra inntekter. Vi ønsker at næringslivet skal fungere godt, og at husholdningene skal klare å betale strømregningen på en god måte. Dersom vi hadde hatt det utgangspunktet, ville det vært lettere å diskutere hvilken tilbakebetaling vi skal lande på. Poenget med å nevne måten denne saken har vært håndtert på, er at en stadig vekk flikker på ordningen. Det er et slags lappeteppe: Man ser et nytt hull og må sy på en ny lapp. Det toppet seg i dag med at regjeringa under debatten la fram en ny sak i statsråd om nettopp borettslag og måten det skal håndteres på. Det er bra det kommer, men det betyr at vi må ha en ny runde som dette – sikkert en hastebehandling i komiteen og så en ny runde. Så kommer frivilligheten, så kommer bøndene, og slik fortsetter det. Poenget er at en klarer ikke å treffe godt nok. Bare i løpet av denne uken har jeg besøkt ulike aktører. Jeg har besøkt et lite skianlegg. Det er egentlig kommunalt, men drives sammen med et idrettslag, men det er etablert som et AS, av naturlige grunner. Det faller sannsynligvis utenfor ordningen for frivilligheten. Det er et lite anlegg som har fått en enorm økning av strømregningen, og som betyr enormt mye for lokalsamfunnet. Folkehøgskoler – hva skal de gjøre? Hva skal en gjøre hvis en har fått en strømregning som har økt med 150 000–200 000 kr? Skal de kutte linjer? Nei, det kan de ikke, for inntektene til folkehøgskolene er beregnet ut fra hva en får. I denne byen har vi sett at St. Sunniva skole har fått en strømregning på over 600 000 kr. Frivillighetsordningen skal ikke hjelpe Den norske kirke, som har fått enorme strømregninger. De har mange store bygg som skal varmes opp. Vi har også sett eksempler på små bedrifter som faller utenfor ordningen. Jeg har tidligere fremmet andre forslag i denne salen om hvordan jeg mener dette kan løses på best måte. Min konklusjon, etter å ha sett dette lappeteppet og sett at en ikke klarer å treffe slik man har ønsket, er at det er mye bedre å lande på – som Kristelig Folkeparti har gjort – en makspris eller en kompensasjon for alt som er over 50 øre. Jeg hører innvendingene mot makspris som kommer fra enkelte i denne salen – og jeg lytter til det. Jeg tror noe av det kan ha noe for seg, men vi snakker om januar, februar og mars i år. Det er en helt annen sak. Jeg mener også at det kan gi oss en nyttig erfaring. Vi vet også at Frankrike og andre land som er i den samme situasjonen, har gått inn for makspris. Jeg vil tydelig signalisere at Kristelig Folkeparti ikke går inn for makspris som et langsiktig tiltak, og at det er løsningen. Det kan være et av forslagene man bør diskutere, men det er et midlertidig tiltak. Et annet hjertesukk fra meg: Det fremmes også andre gode forslag i dag knyttet til frivilligheten og næringslivet, f.eks. om å bruke samme modell som for koronastøtten: En gir kommunene en viss sum penger, og så kan de behandle søknader, slik at en fanger opp noen av de eksemplene jeg har trukket fram, og som jeg har oppdaget gjennom å ha blitt kontaktet av i løpet av bare denne uka. Jeg er helt sikker på at det er mange, mange flere også. Jeg er helt sikker på at vi kommer til å stå her flere ganger utover de neste månedene. Vi kommer til å oppdage nye hull som ikke er blitt lappet. Det beste hadde vært å kompensere alt over 50 øre. Da hadde det vært en rettferdig og god ordning for alle. Jeg tar opp Kristelig Folkepartis forslag i saken.