Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2007-02-16:
Det er viktig at vi som forbrukere kan stole på det som blir sagt i reklame og markedsføring, og at de som skal selge oss varer og tjenester, opptrer på en redelig og skikkelig måte. Markedsføringsloven er den loven som skal sikre at spillereglene følges av næringsdrivende, slik at markedet fungerer på en best mulig måte. Direktivet om urimelig handelspraksis er EUs svar på markedsføringsloven. Direktivet skal sikre at næringsdrivende opptrer i tråd med god skikk, slik at forbrukerne ikke villedes, lures eller presses inn i en kjøps- eller avtalesituasjon. At forbrukerne i hele EØS-området i framtiden vil nyte godt av denne type regler, vil være en positiv konsekvens av direktivet. Forslaget til ny markedsføringslov, der direktivet er innarbeidet, har nylig vært på høring. I høringsnotatet ble forholdet mellom gjeldende praksis og direktivets regler gjennomgått, og ingen av høringsinstansene har vært uenig i denne vurderingen. Akkurat hvor grensene vil trekkes opp etter det nye regelverket, er det selvsagt vanskelig å si, særlig fordi det er tale om europeiske regelverk som etter hvert skal brukes i hele EØS-området. Det er imidlertid vår vurdering at direktivet i hovedsak tilsvarer reglene i dagens markedsføringslov. Jeg er derfor glad for at komiteen slutter seg til Regjeringens forslag om å gi samtykke til at direktivet innlemmes i EØS-avtalen. Jeg merker meg at komiteen i sin innstilling er særlig opptatt av konsekvensene direktivet kan få for de nåværende reglene om reklame rettet mot norske barn og unge. Det er også noe som opptar Regjeringen sterkt. Markedsføringsloven tolkes i dag strengere når barn er målgruppen for markedsføringen. Bakgrunnen for dette er at barn ikke har den samme kunnskapen og erfaringen som voksne, noe de næringsdrivende ikke må utnytte. Samtidig ser vi at våre barn og unge stadig er en mer attraktiv målgruppe. Direktivet åpner også for at det tas særlige hensyn til barn når markedsføring rettes mot denne gruppen. I forslaget til ny markedsføringslov var ett av departementets forslag spesielt å synliggjøre barnas behov i loven. Det ble foreslått å skrive gjeldende praksis på dette området inn i loven, og jeg er glad for at høringsinstansene er enige i at det skal tas særlige hensyn til barn. Jeg kan forsikre komiteen om at vi vil jobbe videre for å sikre et best mulig vern for barn og unge i den nye markedsføringsloven, noe komiteen også ber om. Når det gjelder det norske forbudet mot tv-reklame særlig rettet mot barn, har jeg informert komiteen om den usikkerheten som råder. Jeg vil understreke at både Barne- og likestillingsdepartementet og Kultur- og kirkedepartementet arbeider for at dagens regelverk kan videreføres. Jeg har for øvrig som målsetting å legge fram forslag til ny markedsføringslov for Stortinget i løpet av året. Så har jeg lyst til å si, helt på slutten av mitt innlegg, at jeg ser veldig nøye på de merknadene som Kristelig Folkeparti og Venstre har. Jeg er veldig enig i at det er viktig at Regjeringen nøye følger opp arbeidet med å sikre forbrukerne rett til tilstrekkelig informasjon, noe som vil gjøre at vi som forbrukere kan ta velbegrunnede valg. Jeg har også lyst til å si at når Stortinget vedtar å tilslutte seg et EØS-direktiv, er det klart at det får konsekvenser. Når det gjelder det punktet som jeg føler opposisjonen og hele Stortinget er opptatt av, nemlig beskyttelsen av våre barn og unge, kan jeg garantere at vi vil gjøre vårt ytterste for å påse at vi kan få til gode reguleringer. Men det er som representanten Olemic Thommessen sier: Vi lever i en tid som er stadig mer internasjonal, og våre barn og unge står nå overfor en helt ny utvikling der det er vanskelig å bruke nasjonalstatens rammer til å regulere på den måten som vi kanskje skulle ønske. Derfor er det positivt med et sterkt internasjonalt samarbeid på dette feltet.