Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2007-06-12:
Saksordføraren har gjort greie for dei fleste områda i denne innstillinga, så eg vil først kommentere dette litt generelt. Skattar og avgifter er eit viktig og prioritert område for Framstegspartiet. Vi er opptekne av to ting: at vi skal få eit enklare skattesystem, og at vi skal få eit lågare skattenivå. Noreg er eit lite land. Vi har store avstandar, både i landet og til våre marknader, og vi har eit høgt lønnsnivå. Derfor meiner vi at det er viktig at vi ikkje har høgare skattar og avgifter enn våre konkurrentland, slik som vi har i dag, men tvert imot at vi får skatte- og avgiftstrykket ned, slik at det blir meir lønnsamt å produsere varer og tenester i Noreg. Det er klart at i den situasjonen som vi har no, med høgkonjunktur, er dette eit argument som kanskje ikkje har den store gjennomslagskrafta. Men poenget er at det er viktig å tenkje langsiktig og sjå langt framover, slik at vi kan bevare arbeidsplassar og utvikle arbeidsplassar for framtida. Bedriftsskattelette er viktig for å gjere det meir attraktivt å investere i Noreg, f.eks. kan ein betre avskrivingssatsane. Det vil også tryggje arbeidsplassane i Noreg. Når det gjeld skattelette på lønnsinntekt, fører det til at det blir meir lønnsamt å arbeide. Statistisk sentralbyrå har slått fast at effekten er størst når det gjeld lågare inntekter og middels inntekter. Det bidreg også til å sikre lønnsmottakarane auka kjøpekraft, utan at ein er avhengig av store bruttotillegg i lønna. Skatte- og avgiftslette vil dermed føre til at verdiskapinga blir høgare. Skatteinntektsbortfallet til det offentlege vil bli redusert etter kvart som åra går, og verdiskapinga aukar i forhold til om ein ikkje hadde hatt skatte- og avgiftslette. I NOU 1997:27, Nytte-kostanalyser, er det slått fast at det kostar samfunnet i snitt 20 øre å skattefinansiere 1 kr. Det betyr at staten tapar 20 pst. av det som skattebetalarane blir belasta. Derfor er dei aller fleste skattane samfunnsøkonomisk ulønnsame. Finansministeren har også stadfesta at det ikkje er kome ny informasjon som endrar dei føresetnadene som er lagde til grunn i NOU 1997:27. Det er dermed viktig å understreke at skatte- og avgiftslette aukar verdiskapinga og sikrar velferda på lang sikt. Sidan dette berre er eit revidert nasjonalbudsjett, er det ikkje mange endringar på skatteområdet i denne odelstingsproposisjonen, men det er nokre. Det eine er det som saksordføraren var inne på – men eg har ei motsett vinkling – og det gjeld offentleggjering av skattelistene. Framstegspartiet er ueinig i forslaget om utviding av reglane om offentleggjering av skattelistene. Vi meiner at offentleggjering av skattelistene har fått karakter av å vere rein underhaldning. Vi er derfor mot å utvide offentleggjeringa ytterlegare, ved at pressa skal få tilgang til fullstendige elektroniske skattelister, og at postnummer blir tekne inn i skattelistene. Vi fryktar at denne utvidinga vil føre til at vi igjen får oppslag av typen «Den fattigste gaten i Fredrikstad» og liknande oppslag, som kan vere sterkt belastande for den enkelte. Ingen av dei som budde der, følte seg fattige før dei fann ut at dei var det – ifølgje avisa. Det var belastande, spesielt for barna som budde der. Vi ønskjer ikkje den typen journalistikk. Derfor ønskjer vi ikkje å gå inn for den utvidinga som regjeringspartia og Regjeringa foreslår. Det er også ein del endringar i meirverdiavgiftslovgjevinga. Den største endringa gjeld om striptease skal inngå i «kulturunntaket», eller om striptease skal vere momspliktig, slik det er foreslått. Vi har ikkje engasjert oss så veldig mykje i denne saka. Vi konstaterer at heller ikkje så veldig mange høyringsinstansar har det – kanskje av naturlege grunnar. Vi har stilt nokre avklaringsspørsmål, og vi føreset at denne endringa fører til forenklingar og ikkje til meir byråkrati for å handheve desse reglane. Regjeringa legg opp til ein avgrensingsproblematikk slik at framsyningar som f.eks. «I blanke messingen» ikkje skal vere momspliktig, mens framsyningar som f.eks. Chippendales arrangerer, skal det vere momsplikt på. Vi håper at denne avgrensingsproblematikken ikkje fører til unødvendig byråkrati. Det vil ingen vere tent med. Elles har Framstegspartiet teke utgangspunkt i at dette er ei revidering av budsjettet, og har derfor i forhold til dei forslaga som er blitt fremma, i stor grad vist til vårt alternative statsbudsjett for 2007 og dei forslaga som vi fremma der. Dette gjeld både skattefrådrag for gåver til frivillige organisasjonar, skattefrådrag for arbeidsgjevar si dekning av helseutgifter, reduksjon av arveavgifta, avskrivingssatsen for maskinar, bustadsparing for unge og auking av fiskarfrådraget – som alle er tema som er omtalte av andre parti i innstillinga, men som vi har behandla i vårt ordinære statsbudsjett for 2007, og som eg ikkje finn grunn til å gjenta her. Når det gjeld IPA, viser vi derimot til vårt representantforslag og foreslår også at sparebeløpet blir heva til 1 G. Det trur vi er viktig. Spesielt i ei tid då det ikkje blir spart så mykje i befolkninga, er det viktig at vi stimulerer til auka sparing. Derfor må beløpet opp på 1 G. Til slutt vil eg fremme dei forslaga som Framstegspartiet står bak, anten aleine eller saman med andre.