Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2001-02-01:
Stortingsmelding nr. 28 for 1999–2000 retter søkelyset mot innhold og kvalitet i omsorgstjenestene. En god omsorgstjeneste handler ikke bare om antall boliger eller økonomiske rammevilkår. Det handler om hvordan verdier, holdninger og kulturer i omsorgssektoren påvirker kvaliteten på arbeidet som blir utført. Regjeringen Bondevik ønsket med denne meldingen å få til en debatt om verdigrunnlaget for denne tjenesten. Kristelig Folkeparti mener det er viktig å gi rom for at arbeidstakerne kontinuerlig kan få veiledning, og at de får mulighet til samtale og refleksjon i sitt daglige arbeid. Det er viktig at etiske problemstillinger er sentrale i utdanningen til omsorgsyrker. Det er dokumentert store forskjeller på kvaliteten i omsorgstjenesten i dag. Vi må fortsatt ha brukerundersøkelser for å finne ut hvordan kvaliteten er, slik at vi kan sette inn effektive tiltak. Det er positivt at en deler ut en omsorgspris, og jeg er selvsagt glad for at Tvedestrand kommune var den første som mottok den. En pris stimulerer mottakerne, og de blir et godt forbilde for andre. Selv om nyere forskning viser at eldres helsetilstand er i ferd med å bedre seg, er det likevel klart at vi står overfor en voksende gruppe mennesker som vil være avhengig av våre omsorgstjenester. Ikke minst vil vi få et økende antall eldre blant de aller eldste. Samtidig får vi nye brukergrupper som psykisk utviklingshemmede, mennesker med psykiske lidelser og rusmiddelbrukere. For å møte de mange utfordringene mener Kristelig Folkeparti at det er nødvendig å stimulere den frivillige innsatsen. Institusjoner drevet av frivillige organisasjoner skal fremdeles ha en viktig rolle i tjenestetilbudet. Omsorg ytes også i privat regi, som av familie, venner, nærmiljø og frivillige. Det er viktig at mottakerne av tjenestene selv medvirker til hvordan tjenestene skal legges til rette. Det er også viktig å støtte det mangfoldige frivillige arbeidet som har vokst fram fra frivillighetssentralene og eldresentrene. Jeg vil gjerne peke på et eksempel, nemlig Termik i Vefsn kommune. Stiftelsen tilbyr hjelp til alvorlig, langvarig syke som ønsker å være hjemme, og deres pårørende. Hjelpen som gis, er et supplement til hjemmehjelp og hjemmesykepleie og skal være en avlastning for de pårørende. De frivillige er personer med forskjellig erfaringsbakgrunn som kurses i å gi omsorg for syke og pårørende. Et annet eksempel på frivillig innsats er prosjektet ved fem av Oslos sykehjem, der frivillige personer og organisasjoner i samarbeid med ansatte, beboere og pårørende er med på å bidra til økt trivsel og aktivitet. De ansatte har begrenset tid til å sette i gang sosiale aktiviteter for og sammen med de eldre. Vi vet at sosial kontakt holder oss friske lenger. En stor utfordring for omsorgstjenestene i de kommende årene vil være å utvikle et godt tjenestetilbud til mennesker med demens. Kristelig Folkeparti mener det er behov for forskning og utviklingsarbeid på dette området. Det er viktig at pårørende får kunnskap om behandling og hjelpetilbud, slik at de kan få avlastning. Kristelig Folkeparti mener at demenstelefonen og samtalegrupper gir verdifull rettledning og støtte til pårørende. Kristelig Folkeparti mener at en forsømt gruppe gjennom mange år har vært mennesker med psykiske lidelser. Det trengs et krafttak for denne pasientgruppen. Dette krafttaket er skissert i opptrappingsplanen for psykiatri. For å nå målene som vi her i Stortinget har satt oss, må tjenestetilbudet innen psykiatri forsterkes betydelig de neste årene. Denne pasientgruppen er en gruppe med sammensatte problemer. Undersøkelser viser at denne gruppen bl.a. ofte har dårlige levekår. Dette må også følges opp. Jeg vil nå si litt om erfaringene med eldreplanen etter to år. Den viser at den fireårige planen er i rute, og at en i perioden 1998–2001 vil få styrket eldreomsorgen med de 24 400 sykehjemsplassene/omsorgsboligene og de 12 000 årsverkene som var målsettingen. Det ligger en stor utfordring i å skaffe til veie nok personale. Kristelig Folkeparti har ved flere anledninger pekt på det store potensialet som finnes blant de 14 000 ferdig utdannede sykepleierne som ikke er yrkesaktive eller arbeider med noe annet. Samtidig er det viktig å fortsette den desentraliserte undervisningen. Mange har vært bekymret for at det er bygd få sykehjemsplasser i starten av reformen. At 53 pst. av årsverkene til nå er knyttet til hjemmetjenesten, kan tyde på at det har vært satset mye på omsorgsboliger. Flere enn Kristelig Folkeparti ble glade da departementet sendte ut en pressemelding i slutten av november som dokumenterte at utviklingen nå har snudd. Husbankens tall for godkjente prosjekter indikerer at andelen sykehjem i forhold til omsorgsboliger er økende. Kristelig Folkeparti likte mindre godt den pressemeldingen som sosialministeren sendte ut i mai. Statsråden ville avslutte reformen og fordele de resterende plasser som den enkelte kommune skulle få lov til å bygge, selv om kommunene hadde planer for langt flere. I St.meld. nr. 34 for 1999–2000 står det at det kun er behov for å bygge 5 000 boliger i perioden 2002–2007. Samtidig sier Regjeringen at dette anslaget kan være noe høyt! Analysene stemte ikke med virkeligheten. Kommunene reiste seg i kamp mot Regjeringen og Arbeiderpartiet. Situasjonen var ikke forenlig med de reelle behov og – ikke minst – de forventninger denne reformen hadde skapt. Kristelig Folkeparti støttet opprøret, og vi er glade for at Regjeringen tverrsnudde i årets budsjett og foreslo at det skal bygges 5 000 nye boliger i 2002. Eksakte tall videre må vi vente med til søkerfristen går ut 30. juni. Retten til enerom skal gjelde fra 2003. Jeg tror det kan bli vanskelig. Presset på sykehjemsplasser er stort. Stadig flere pasienter skrives tidligere ut fra sykehus. Kompetansen øker. Flere trenger rehabilitering og etterbehandling. Og flere etterspør korttidsopphold. Korridorpasienter er uverdig. Sosialministeren bør følge utviklingen nøye, slik at en får nok sykehjemsplasser for å gi enerom til dem som ønsker det. Kristelig Folkeparti er glad for at en samlet komite vil at Husbankens regler for modernisering av eldre bygg skal gjøres mer fleksible, slik at en unngår at velfungerende sykehjem må erstattes av nybygg. Når det gjelder Dokument nr. 8:74 for 1999–2000, må jeg si at det er litt underlig at Fremskrittspartiet, som alltid taler sterkt for private selskaper og privatisering, nå ønsker at staten skal drive omsorgsboliger i sydlige land. La meg til slutt peke på viktigheten av god pleie og omsorg for alvorlig syke og døende. Livshjelpsutvalget rettet søkelyset mot denne problematikken. Kristelig Folkeparti mener det så langt som mulig må legges til rette for at pleie i livets siste fase skjer i eller nær hjemmet. For Kristelig Folkeparti er det viktig å bygge ut en eldreomsorg med god kvalitet som tar utgangspunkt i at den eldre skal få bo hjemme så lenge som mulig.