Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-12-14:
Senterpartiets grunnleggende verdisyn er å jobbe for økonomisk, sosial og geografisk utjevning i det norske samfunnet. Derfor staker Hurdalsplattformen ut en ny og mer rettferdig kurs for Norge og våre innbyggere. Endringene som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV fremmer til Solberg-regjeringens forslag til statsbudsjett, er et første skritt i retningen av å ta Norge i en mer utjevnende og rettferdig retning, også når det gjelder kultur og frivillighet. Det nye budsjettet vårt sørger nemlig for fire viktige saker vi i Senterpartiet har jobbet for i flere år: full momskompensasjon til alle frivillige lag og organisasjoner en start på et nødvendig lokalt og regionalt kulturløft viljen til å ta kunstnerøkonomien på alvor en rekke tiltak for å styrke likestillingen og bedre mediemangfoldet – to grunnsteiner i demokratiet vårt Budsjettet vårt for 2022 er som sagt bare det første skrittet for oss, en forsmak, for av praktiske årsaker blir jo det tillegget som regjeringen og SV er blitt enige om, bare en justering av det budsjettet foregående regjering har jobbet med i flere år. Vi har hatt bare noen uker på å jobbe med det etter alle forhandlingene, som følge av et regjeringsskifte. Siden vi ikke har hatt tid og anledning til å gjøre helhetlige prioriteringer mellom alle mulige saker og positive prosjekter som er gode og viktige, har vi heller ikke kunnet bli med på enkelte merknader eller forslag fra opposisjonen i budsjettinnstillingen, selv om vi er positive til dem. Interessant i den sammenhengen er det å merke seg at Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre nå plutselig har funnet midler til formål innen kultur og frivillighet – midler de ikke hadde da de hadde makten i åtte år. Noen av disse sakene og mange andre som er viktige for oss, ser jeg fram til å jobbe grundig, helhetlig og godt med i framtidige budsjetter. Full momskompensasjon på kjøp av varer og tjenester er en enkel og ubyråkratisk måte å treffe frivilligheten, lokal kultur og idretten bredt på, også organisasjoner med svak økonomi. Dette har vært frivillighetens og idrettens hovedkrav siden 2000-tallet, og gjennom åtte år med flertall har ikke Høyre, Venstre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti villet innfri dette kravet. De har valgt det bort til fordel for f.eks. skattekutt til de rikeste. Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har sammen med SV nå fått på plass full momskompensasjon allerede fra 2021 og videre i 2022. Det har vært en glede å oppleve hvor godt det grepet er blitt mottatt av lag og foreninger rundt om, ikke minst midt oppe i en pandemi og nedstengning som har rammet dem hardt. At høyreregjeringen i sitt budsjett i den situasjonen faktisk heller velger å kutte 50 mill. kr i momskompensasjonsordningen framfor å styrke den, er da litt uforståelig. I budsjettforslaget vårt for 2022 ser vi omsider starten på et lokalt og regionalt kulturløft – det løftet som Enger-utvalget i 2014 slo fast at var nødvendig nå, sammen med det å styrke kunstnerøkonomien. Dessverre har begge deler ligget brakk i åtte år med blå-blå kulturpolitikk. Den nye regjeringen er til forskjell opptatt av å styrke kunstnerøkonomien og legger til rette for at kunstnere og kulturarbeidere bosatt rundt om i hele landet får bedre rettigheter og arbeidsmuligheter. Pandemien har vist hvor sårbare og utsatte kunstnerne er som gruppe, der mange står i krevende økonomiske situasjoner med usikre inntektskilder og ustabile arbeidsmuligheter. Det er derfor bra at den nye regjeringen sammen med SV prioriterer å styrke kunstnerøkonomien gjennom 100 nye arbeidsstipender, styrke SKUDA med 5 mill. kr, sikre midler til ny ordning for etablerte scenekunstkompanier, styrke Fond for lyd og bilde, og har økt satsingen på internasjonalisering av kunst og kultur over Utenriksdepartementets budsjett. Vi styrker samtidig Norsk kulturfond med 20 mill. kr, der 10 mill. kr går til turnévirksomhet, musikere, artister og ensembler over hele landet, og 10 mill. kr går til tilskuddsordningen for musikkfestivaler. Dette vil bidra til å skape økt kunstnerisk aktivitet og mer formidling og produksjon av musikk og kultur over hele landet. Sammen med en nødvendig oppgradering av bygdekinoen er det starten på Hurdalsplattformens lovnad om et nytt lokalt og regionalt kulturløft: «Folk skal ha tilgang til kunst og kultur, uavhengig av kven dei er, og kor dei bur.» Regjeringen har store ambisjoner på filmfeltet, og det gleder oss at vi gjør det så bra om dagen. Senest denne uken vant altså filmen Ninjababy prisen for beste komedie under Europas svar på Oscar. Jeg er glad for at vi allerede i justert budsjett fikk til en styrking på filmfeltet på til sammen 20 mill. kr. Våre styrkinger bærer bud om en kursendring og en mer fordelende politikk, og det gjør også kuttene våre. Opposisjonen har kritisert oss for å legge ned gaveforsterkningsordningen, som de opprettet, men den har altså ikke ført til dokumentert styrking av privatkapital til kultur og frivillighet, og den treffer utrolig skjevt. De 25 største mottakerne er altså store museer og institusjoner som har endt opp med nesten halvparten av alle midlene i ordningen fram til nå. Geografisk har hele 33 pst. av disse offentlige midlene gått til Oslo og nesten 20 pst. til Vestland, da mest til Bergen, mens andre regioner bare har fått smuler i forhold: Trøndelag bare 2,7 pst. av midlene og Troms og Finnmark under 2 pst. Dette er ikke en utjevnende fordeling av statens kulturkroner. Da kommer vi inn på en annen side ved ordningen som er dårlig. Det er alltid et viktig prinsipp at det ikke skal være evnen til å tiltrekke seg privat kapital som skal styre fellesskapets midler, eller at det er pengesterke givere som skal bestemme statens tildeling av midler. Det skjer med denne ordningen og gjør at den gagner bare få og ikke mange. Det siste som er galt med ordningen, er at høyreregjeringen finansierte den gjennom å flytte penger fra andre gode formål, noe som bygger ned den kulturelle grunnmuren over hele landet. Over 200 mill. gaveforsterkningskroner ble tatt fra potten til kultur i spillemidlene i 2020, noe som bl.a. rammer den desentraliserte ordningen for kulturhus kraftig samt Kulturrom-ordningen. Derfor er regjeringens løsning, med å omdisponere disse midlene innenfor kulturens andel av spillemidlene, omfordelende. Det er en omfordelende kulturpolitikk på tvers av organisasjoner og institusjoners inntekter og hvor de befinner seg. Ordningen blir avviklet fra 2022. Det betyr at alle som har søkt nå, vil få gaveforsterkning utbetalt i 2022. Dermed er situasjonen forutsigbar, og endringene som er varslet, skjer ikke over natten. Stiftelsers, næringslivets og andre sponsorers innsats for kultur må absolutt berømmes, men at en slik innsats skal styre og bestemme hvor fellesskapet skal bruke pengene sine, gir ikke mening for oss. Å prioritere gode rammevilkår for seriøs journalistikk og et godt mediemangfold er viktig for demokratiet vårt, ikke minst i en tid hvor «fake news» og useriøse alternative medier brer seg på svært negativt vis, samtidig med at mediebransjen rammes av tap av momsinntekter til internasjonale aktører og mister nasjonale annonsører på grunn av pandemien. Vi i Senterpartiet har vært særlig bekymret for lokalavisene de siste årene. De er en bærebjelke i lokaldemokratiet og den offentlige samtalen rundt om i hele landet, men mange av dem har små marginer og er helt avhengige av produksjonsstøtten for i det hele tatt å overleve. Vi styrker derfor i vårt budsjett satsingen på lokalavisene med 8 mill. kr, uten at dette skal gå på bekostning av de større riks- og regionmediene som også ligger i ordningen. I tillegg sikrer vi med 2 mill. kr at Senter for undersøkende journalistikk, som ligger i Bergen, kan fortsette arbeidet med å gi lokalavisene tid og verktøy til å lage enda mer god gravejournalistikk og med det oppleves som relevante og attraktive. Mediepolitikk er viktig for Senterpartiet og for regjeringen. Det er også kulturminnene våre. I Hurdalsplattformen har vi flere klare og konkrete mål på det feltet for de neste fire årene. Ikke minst blir det viktig med opptrappingsplanen for Kulturminnefondet og jobben med å bedre skatte- og avgiftsinsentiver i kulturminnevernet. Det arbeidet er vi i gang med, og det vil være en viktig del av framtidige gjennomarbeidede budsjetter, sammen med planen for å istandsette steinkirkene fra middelalderen innen tusenårsjubileet. I mellomtiden sikrer regjeringen allerede i dette budsjettet at planleggingen av tusenårsjubileet blir en nasjonal markering over hele landet. Det gleder jeg meg til. Det samme gjelder feiringen av Frivillighetens år i 2022. Det jeg ikke gleder meg til, er det som skjer nå – nok en nedstengning av samfunnet på grunn av pandemien. Vi som samfunn må ta strenge grep, men de vil igjen ramme frivilligheten, kulturen og idretten hardt. Jeg må si det har vært surrealistisk på under to uker å gå fra så å si å ha åpnet helt opp til å stenge så kraftig ned som vi nå må. Budsjettet vi i dag debatterer, omhandler jo ikke denne situasjonen i stor grad, men heldigvis forlenger regjeringen koronastøtteordningene for kulturen, frivilligheten og idretten uavhengig av det og jobber nå sammen med feltet for å få på plass justeringer for at ordningene skal bli bedre enn de var, og mer tilpasset situasjonen i dag. Jeg vet at mange jobber på spreng for det, og jeg ser fram til at løsninger – hele veien – kommer på plass. Kulturen, frivilligheten og idretten er nemlig svært viktige for samfunnet vårt, noe som absolutt synliggjøres i det budsjettet som vedtas i dag, men som med ny regjering skal løftes enda mer framover.