trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-06:
Det er eit litt unikt augeblikk at vi er så einige, og det set eg veldig stor pris på i denne saka. Det er NVE si oppgåve å prioritere, greie ut og finne ut kva som må gjerast. Vår oppgåve i Stortinget er først og fremst å løyve midlar og prioritere innanfor det som er viktigast. Budsjettavtalen står vi bak, og der er det løyvd meir pengar til rasførebyggjande tiltak og flaumsikring. SV har også eit alternativt budsjett der vi har prioritert dette endå høgare. Det trur eg er viktig framover, for klimaendringane og det som skjer rundt oss med det, vil berre forsterke behovet for å førebyggje. Det som stortingsmeldingane understrekar, og det som dokumentarfilmar på tv understrekar rundt desse spørsmåla, er at å førebyggje er meir lønsamt enn å reparere etterpå. Eg vil berre avslutte med å seie at eg set veldig stor pris på Stortinget si haldning til denne saka og på at vi kan gå vidare og få gjort meir – forhåpentlegvis meir. Vi veit ikkje om dette vil utsetje dette raset så veldig lenge, men direktoratet får i alle fall ei veldig tydelig politisk støtte til å prøve noko heilt nytt, som kanskje kan gje oss både kunnskap og ny innsikt i også andre saker framover.
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Førebygging er ei av dei viktigaste oppgåvene når det gjeld å handtera naturfarar og hendingar som truar samfunn, liv, helse og verdiar. Åkneset i Møre og Romsdal har eit fjellparti som har krav på alle desse faktorane. NVE sine rapportar i 2016 og 2021 slår fast at Åkneset i Stranda kommune er klassifisert som eit høgrisikoobjekt for fjellskred med eit stort skadepotensial. Det er belastande for eit samfunn å leva i eit særs rasutsett område. Det positive i NVE sin rapport frå 2021 er at det truleg kan vera mogleg å bremsa utglidingane i fjellmassane ved å drenera bort vatn frå fjellet. Dette gjer ein etappevis over fleire år. Det finst gode eksempel frå andre land der slike dreneringstiltak har ført til eit redusert tempo i utgliding av fjell. NVE skisserer ei trinnvis gjennomføring med kontinuerleg evaluering av tiltaka. Forundersøkingane som NVE har gjort, viser så langt gode resultat, og dreneringa blir vurdert å ha svært god nytte for samfunnet samanlikna med kostnadene. Dersom ein startar opp med første fase i 2024–2025, vil kostnadene til oppstart liggja på omkring 30–40 mill. kr. Allereie no i 2022 aukar midlane til førebygging av flom- og skredfare med 120 mill. kr samanlikna med 2021. Den samla løyvinga til NVEs flomarbeid og skredførebyggjande tiltak vil i 2022 vera på over 720 mill. kr. Det er NVE som prioriterer skredførebyggjande tiltak i den årlege prioriteringa av skredsikringsprosjekt, basert på forsking, undersøkingar og observasjonar. Arbeidarpartiet har tillit til NVE som fagdirektorat og til prioriteringane NVE kjem med. Eg vil koma med ei stemmeforklaring. Senterpartiet og Arbeidarpartiet kjem òg til å støtta framlegg til dette.
Geir Inge Lien (Senterpartiet), 2022-01-06:
Ja, nok ein vestlending, også frå Møre og Romsdal – frå nabokommunen til Stranda, kan ein få lov til å seie når ein er her i Oslo, det er i alle fall ikkje langt unna. Eg legg til grunn informasjonen frå dei to NVE-rapportane nr. 77 frå 2016 og nr. 22 frå 2021, som slår fast for det første at Åkneset i Stranda kommune er klassifisert som eit høgrisikoobjekt for fjellskred med eit stort skadepotensial, og for det andre at det truleg kan vere mogleg å bremse denne utglidinga av fjellmassane – det viser òg delar av rapportane – så det er viktig no å få drenert bort vatn i fjellmassane. Drenering av fjellpartiet Åkneset er eit lovande, men samtidig nytt og krevjande prosjekt. Forundersøkingar viser så langt gode resultat, og dreneringa vert vurdert til å ha svært god nytte for samfunnet samanlikna med kostnadene. Vi ser at det vert anslege at den første anleggsfasen med boreleiting og drenering av vatn i dei øvre fjellpartia vil kunne gjennomførast i 2024 og 2025. Kostnadene til denne fasen er førebels estimert til omtrent 30–40 mill. kr. Det er då veldig kjekt for meg som representant frå Møre og Romsdal å kunne få lov til å støtte eit slikt forslag og det gode arbeidet som har vore gjort tverrpolitisk, og ikkje minst det som representanten Frank Edvard Sve har vore med på å bidra til, både gjennom vervet sitt som ordførar og også som fylkespolitikar. Då er det kjekt at vi kan stå samla her i dag, og at vi no ber regjeringa sikre at det raskt blir utarbeidd ein plan for drenering av høgrisikoområdet for det store fjellskredet ved Åkneset i Stranda kommune, og vi høyrer òg at regjeringa vil det.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Fra Arbeiderpartiets side vil vi støtte det forslaget som presidenten har kommet med. Det ble, som her er sagt, gjennomført en debatt i Stortinget den 17. desember om det samme temaet. Så ble det andregangsbehandlet i Stortinget den 20. desember. Vi ser ingen grunn til at man skal ta opp saken til behandling nå.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Jeg registrerer at foregående taler ikke ville at man skulle ha debatt. Jeg mener at strømpakken er viktig. Det handler faktisk om hverdagen til folk der ute. November 2020 var strømprisen 6,24 øre. I november 2021 var den 132,91 øre. Så hører jeg statsråden skryte av at man får tilbake 73 øre. Ja, men da må man ha utgangspunkt i hva prisen er, og for veldig mange kommer dette til å ramme hardt. Jeg er veldig enig med representanten Carl I. Hagen, som sto her på talerstolen: Jeg tror ikke det kommer til å bli hallelujastemning ute hos det norske folk når man ser konsekvensene av den ordningen som regjeringen nå har lagt opp til. Jeg hører representanten Haltbrekken snakke varmt om viktigheten av den gode pakken, og jeg sto også ute i vandrehallen og hørte på da man presenterte det og sa hvor bra dette var. Vi vet altså at SV ønsket å øke elavgiften igjen – som regjeringen foreslo et lite kutt på, bare tre–fire uker før dette gikk igjennom. Det er bra at de som har bostøtte, og de som har sosialstøtte, får hjelp, men det er veldig, veldig mange andre i dette landet som går på jobb hver eneste dag, som kanskje tjener 400 000–500 000 kr, som med den strømpakken regjeringen har kommet med, kommer til å bli kjempebekymret for hvordan de skal klare å få dette til. Jeg får meldinger støtt og stadig fra vanlige folk som har en vanlig, normal industriarbeiderinntekt, som er kjempebekymret for hvordan de skal klare å betale strømregningen sin de neste månedene. Det tar jeg på alvor, men jeg registrerer at statsministeren, ifølge VG, mente at den viktige parameteren for å få vite hvordan det sto til og hvordan folk opplevde dette, var stortingsrepresentantene til Arbeiderpartiet. Det gjaldt både skjenkestopp, sårbare grupper, de som mister jobben, og ikke minst det som handler om strømpris. Jeg føler nok ikke at stortingsrepresentantene til Arbeiderpartiet er representative for hvordan vanlige folk der ute opplever denne pakken, og hvordan den kommer til å slå ut for vanlige folk. Jeg har blitt kontaktet av noen som har syke barn, som på grunn av at man må bruke strøm av hensyn til barna sine for at de skal få en levelig hverdag, risikerer å få en strømregning på kanskje over 100 000 kr i året. Det er heftig, det betyr noe, og jeg håper det kommer en bedre ordning. Det var synd at ikke Fremskrittspartiets forslag ble mulig å debattere og få tatt opp til avstemning, for det ville betydd noe for vanlige folk der ute.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Statsråden er veldig opptatt av kunnskap, og jeg er enig i at det er viktig. I november og desember var det ca. 1 pst. av dem som var smittet, som hadde vært på utested i Oslo – 1 pst.! Alle er opptatt av omikronvarianten, hvilke konsekvenser den har, og hvor alvorlig den er, men det viser seg at man ikke har noen som helst oversikt over situasjonen på sykehusene når det gjelder hvor mange som er innlagt med omikron, og hvor alvorlig dette er. Da er utfordringen min til statsråden: Hvordan kunne man unngå å sørge for at man hadde denne typen kunnskap, som ville vært viktig i nettopp den diskusjonen vi har her i dag, om skjenkesteder og konsekvensene for dem?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Representanten Myrseth var oppe og sa at regjeringen var så god til å handle når man trengte å gjøre det. Ja, det er hver gang det skal gjøres innskrenkninger, men da man skulle se på det og vurdere det andre veien, bestemte regjeringen for en måned siden at det var 14. januar man skulle kunne gjøre endringer – ingenting før det. Det er ganske spesielt og arrogant, og jeg synes det er trist at regjeringen på den måten velger bare å overkjøre og ikke ta hensyn til dette. Så skjønte ikke statsråden spørsmålet mitt i stad. Jeg trodde det var klart. Det er veldig enkelt, for det handler om kunnskap, det handler om de rådene man skal få. Da må man faktisk vite hvor mange med omikron som ligger på sykehus. Det tror jeg kan være viktig, og spesielt når man ser det i forhold til smittetallene. Det er greit å ha med seg at i Oslo – det har jeg fått fra en som er smittesporer – er det siden november 271 personer som er kartlagt med smittevei restaurant/bar, det er 5 000 med ukjent smittevei, det er 5 000 husstander, og det er 3 000 i skole og barnehage som har fått koronasmitte. Det er de stedene de har fått det – altså en veldig liten andel på restaurant. Ja, vi får de faglige rådene, vi vet hva fagmyndighetene ønsker, men vi får ikke vite hva regjeringen har lagt til grunn for sin beslutning, og det er jo noe av det som er diskusjonen. Jeg mener at det er helt riktig at Stortinget skal kunne diskutere dette. Så opplever jeg at representanter bl.a. fra Senterpartiet står på denne talerstolen og håper at vi skal bruke talerstolen til å diskutere hvordan vi skal komme ut av pandemien. Selvfølgelig skal vi det, det er ingen som er uenig i det. Vi skal bruke den til ikke å skape frykt eller misnøye, men Stortinget må kunne diskutere og ta opp ting som regjeringen holder på med som det er mulig å sette spørsmålstegn ved. Og det er ikke bare Fremskrittspartiet som stiller spørsmål om dette. Det er ordførere fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, det er Fellesforbundet, det er NHO, det er bedriftsforbundet for små og mellomstore bedrifter som stiller de samme spørsmålene, som er kritisk til den skjenkestoppen som regjeringen har lagt opp til. Det er mange, mange tusen mennesker der ute som har mistet jobben sin, eller som er permittert, det er bedrifter som går konkurs hver eneste dag. Dette er virkeligheten der ute, og det er trist at ikke regjeringen ønsker å ta dette mer inn over seg – og regjeringspartiene, for jeg synes man har en arrogant holdning i den debatten som har vært i Stortinget i dag. Jeg synes det er trist. Dette er en viktig sak for veldig mange, og man kan risikere at man vil få et søksmål mot staten. Det har enkelte organisasjoner sagt at de nå vurderer, og det bør man faktisk også ta på alvor. Og alle er enig: Helsepersonellet vårt har gjort en fantastisk jobb, vi må sørge for å bidra til at de fortsatt skal kunne gjøre det, og vi skal gjøre alt vi kan for at vi skal komme ut av pandemien, men tiltakene må stå i forhold til hverandre for at man skal ha den store tilliten i befolkningen. Det er viktig.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Jeg må bare innom representanten Vasvik, som faktisk poengterte noe veldig bra. Han sa at det ifølge FHI i dag – han hadde sett det i et av mediene – er 50–60 pst. reduksjon også ved delvis nedstengning. Det betyr altså at regjeringen har en annen mulighet. Hvis man hadde støttet Fremskrittspartiets forslag i dag, kunne man altså gått inn for en delvis nedstengning, som også bransjen selv har tatt til orde for, der man kan servere alkohol, men med noe kortere åpningstid. Det er også et av tiltakene man kan gjøre. Jeg sa at vi støtter de andre forslagene, og jeg har lyst til å presisere at vi selvfølgelig gjør det subsidiært. Vi har vårt eget forslag, som vi mener er det aller beste, og som vi hadde håpet enda flere hadde støttet.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg kan bare bekrefte det jeg sa i mitt innledningsinnlegg: at det vil være fullt mulig å gjennomføre prosjektet på Brynsbakken innenfor den tidshorisonten som gjør at vi får opp rutetilbudet slik det er beskrevet i effektpakken, innen 2030. Så er jeg klar over at dette har vært en vanskelig sak i Oslo. Jeg er også klar over at her har man selvfølgelig forsøkt å holde framdrift på reguleringsplanprosesser, men så er det en klagesak, og det medfører med oppsettende virkning at det faktisk ikke lar seg gjøre uten at det vil ha andre dramatiske konsekvenser for utviklingen av norsk jernbane. Da snakker vi om ERTMS på Oslo S, som jeg tror vi alle sammen er enige om at vil være vesentlig å få på plass, og at det vil ha stor betydning for regulariteten, for forutsigbarheten og for hvor godt tjenestetilbud vi har på tog i Norge. Jeg forutsetter at Bane NOR har en god dialog med Oslo kommune om å finne gode løsninger på de utfordringene som ligger der. Så får vi håpe at denne reguleringsplanen blir stadfestet, slik at vi har grunnlag for å komme videre i prosessen.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg vil takke for en interessant debatt med viktige temaer. La meg begynne med å si at jeg har ingen vanskeligheter med å forstå at det er en skuffelse, særlig da i Oslo og Oslo kommune, knyttet til at det her blir en utsettelse. Samtidig har Bane NOR hele veien vært tydelig på at endelig reguleringsplan må foreligge for at Brynsbakken skal kunne ferdigstilles før bygging av nytt signalsystem, at det må være på plass på et tidlig nok tidspunkt. Man har hele tiden også sagt at her vil det kunne bli en utfordring hvis man fikk den type situasjon som her oppsto, nemlig at vi nå har fått klager på vedtaket og oppsettende virkning, og da medførte det at prosjektet måtte utsettes. Man skjønner jo at det ikke er ideelt, at det ikke er ønskelig i utgangspunktet. Når det gjelder byutvikling, forutsetter jeg at Bane NOR og Oslo kommune har en god prosess om videre planlegging av prosjektet. Stortinget vil deretter ta stilling til omfanget og oppstart av prosjektet når forslaget til kostnadsramme blir forelagt Stortinget. Jeg er opptatt av at jernbaneprosjektet skal bidra til god byutvikling når det bygges ut i bynære områder. Det er naturlig at Bane NOR bidrar til utbygging av andre tiltak som må tas med samtidig som investeringer i jernbane, men her må man altså finne balansepunktet, en forholdsmessighet, for vi kan heller ikke akseptere at man får fordyrende elementer i prosjektene. Det må i hvert fall være innenfor rimelighetens grenser. Så tenker jeg at det er greit å minne om at årstallet 2030 har sin opprinnelse i Solberg-regjeringens forslag til NTP. Der ble dette skjøvet fra utgangspunktet 2026, og det var som følge av at det rent økonomisk ikke var funnet rom for å prioritere hele effektpakken tidlig i planperioden. Det er altså ingen ny hendelse som har oppstått her og nå, og det er ingen andre tiltak i denne effektpakken som er utsatt, formelt, per nå. Jeg skjønner at dette skaper usikkerhet for de berørte. Bane NOR går selvfølgelig videre med arbeidet med innløsning. Reguleringsplanen blir forhåpentligvis etter hvert godkjent, slik at man etter hvert skaper større og større sikkerhet for de berørte i denne prosessen. Slik er det dessverre med mange samferdselsprosjekter, at det berører mange. Det berører storsamfunnet og alle som skal bruke tilbudet, men også de menneskene som blir berørt når det gjøres nye investeringer. Det tror jeg vi alle har kjent på fra våre roller i politikken gjennom årene, at det også er vanskelige prosesser, men det må også noen ganger til for at vi skal lykkes med det store prosjektet, som er å få til et bedre jernbanetilbud for hele Østlandet.
Seher Aydar (Rødt), 2022-01-06:
Det er bra at både ministeren og representanten Elvestuen er opptatt av å forbedre togtilbudet inn og ut av Oslo. Det er Rødt også. Det betyr noe for titusener av pendlere, det betyr noe for klimaet. Det skal også bygges tusenvis av boliger langs traseene i årene som kommer, og de er avhengig av toget. For Rødt er togutbygging viktig – vi er for tog. Men vi må også innrømme at medaljen har en bakside. Bydel Gamle Oslo er et av landets mest tettbefolkede områder. Her ligger mange bygårder, blokker og gamle trehus tett på jernbanen. Strekningen fra Bryn inn mot Oslo sentrum er en av landets mest trafikkerte jernbanestrekninger. Til nesten alle døgnets tider går bråkete tog rett forbi vinduene til folk. Alt nå kan det kjøre mer enn 400 tog her på hverdager, og utbyggingen skal gi mellom 100 og 200 ekstra persontog hver eneste dag, pluss at det kommer flere godstog. Bane NOR vil rive et helt lite nabolag for å utvide jernbanesporene i Brynsbakken. Et titalls familier og personer mister hjemmet sitt på det som kalles Hylla. Da mister Vålerenga skole en skolekrets med mange små leiligheter, viktige familieboliger, og hovedstaden mister flere av sine aller eldste bebodde hus. Bystyret i Oslo sa ja til denne planen, men de ba også om at Bane NOR utreder muligheten for å gi noe tilbake til strøket, til bydelen og til byen. De ønsket et større lokk over flere av sporene. Det samme har bydelen og et samlet nærmiljø bedt om. Da vil man slippe at enda mer areal enn i dag bindes opp av jernbanen, med høye gjerder og støyskjermer rundt. Skolebarna vil få en langt større park å leke i. Det kan kanskje også gi mindre støy. I høst, noen uker etter valget, var en foreløpig utredning klar. Et slikt lokk er fullt mulig å bygge, sier rapporten, det er ikke engang særlig dyrt eller krevende i jernbanesammenheng, men Bane NOR er imot. De har selv uttalt i mediene at ønsket om å spare penger er en hovedforklaring på at de ikke vil bygge et slikt lokk. Skal noe skje, krever det at regjeringen handler. Hvis regjeringen støtter partifellene sine og resten av bystyret i Oslo, må den snart vise det i praksis. Utsettelsen til Bane NOR har gitt en stor, ny mulighet. Nå har man tid til å planlegge lokk, kanskje har man også tid til å finne en bedre løsning, som også tar bedre vare på de verneverdige husene. Da er egentlig spørsmålet til regjeringen: Vil man vil gripe denne muligheten, eller ikke? Ministeren har et stort engasjement for togpendlerne, det er bra, og jeg håper at han har et like stort engasjement for å gå videre med lokkplanene på Oslos østkant. Vanlige folk fortjener flere togavganger, men vanlige folk fortjener også bedre nærmiljø. Det gjelder også på Oslos østkant.
Seher Aydar (Rødt), 2022-01-06:
Gjennom hele pandemien har Rødt vært opptatt av at smitteverntiltakene må møtes tydeligere og bedre med økonomisk kompensasjon, sånn at det ikke er arbeidsfolk som må betale den høyeste prisen. Men skiftende regjeringer klarer ikke å levere kompenserende tiltak som er gode nok. Folk som allerede har lavere lønninger enn gjennomsnittet, blir gang på gang permittert. Det er ikke bare økonomien, men også den mentale helsen som blir påvirket av det. Folk som jobber i serveringsbransjen, trenger også at regjeringen stiller opp raskt og tydelig for dem. Når det ikke skjer, har vi forståelse for at frustrasjonen øker. I Rødt har vi valgt å fokusere mest på at sykehuskapasiteten må økes, at de som jobber i front, får bedre arbeidsvilkår, at de som mister jobben eller blir permittert, blir kompensert, og at folks psykiske helse og tilgangen til hjelp styrkes. Vi har vært opptatt av det politiske ansvaret for de økonomiske og sosiale konsekvensene av smitteverntiltakene. Så er det sånn at vi i dag behandler et konkret forslag – eller to. Det er viktig for oss å legge helsemyndighetenes kunnskap til grunn i møte med økt smitte i samfunnet. I denne saken er det knyttet usikkerhet til effekten. Når forslaget om skjenkestopp nå først kommer til Stortinget, kommer Rødt til å støtte en begrenset åpning framfor full skjenkestopp. Samtidig er det viktig for oss å nevne at det forutsetter gode smitteverntiltak. Utelivsbransjen har allerede erfaringer med tiltak som avstand og bordservering, vi har hatt flere runder med kortere åpningstider, regulert lydnivå osv. En fersk rapport fra FHI viser at det ikke er skille mellom de kommunene som har hatt full skjenkestopp, og de som har hatt begrensninger i skjenking. Da er det vanskelig for oss å forsvare tiltak som er en enorm belastning for en bransje som over disse to årene allerede har måttet bære store byrder. I dag kommer Rødt til å stemme for begge de løse forslagene, fra SV og fra Venstre. Vi kommer også til å støtte forslagene nr. 1 og nr. 3 i representantforslaget fra Fremskrittspartiet. Vi kommer til å stemme mot forslaget om at det kun skal knyttes til matservering. Erfaringer fra i fjor tilsier at akkurat det ikke fungerte så godt. Så i dag stemmer vi for disse forslagene. Framover forventer jeg av regjeringa at vi kan ha mer åpenhet rundt vurderingen av tiltakene, og også forskning på tiltak og oversikt over tiltaksbyrden. Etter over to år med pandemi skulle det egentlig bare mangle at vi ikke har lært oss dette.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Det er interessant å høre en del av representantene fra Fremskrittspartiet stå og etterlyse kunnskap, faglige råd og begrunnelser. Man kommer ikke med en eneste begrunnelse selv for hvorfor man vil avvikle tiltak, for hvordan det er forsvarlig, eller hvem som sier at det er lurt å gjøre det. Når jeg hører særlig noen av de siste representantene snakke her, vil jeg si at det er ingen i regjeringen som har mistillit til næringen, men man tar et virus på alvor og kommer med nødvendige tiltak. Man viser lederskap også når det er vanskelig, for det er nemlig det lederskap handler om. Når det gjelder representanten Hagen, er jeg ikke så overrasket, men den forakten man viser for fagfolk fra talerstolen, forundrer meg. Måten man omtaler FHI og helsemyndighetene på, må jeg bare ta avstand fra. Det som man bygger de faglig begrunnede smitteverntiltakene på, er viktige fagfolk som har peiling. Jeg tror FHI har mer peiling enn Fremskrittspartiet, rett og slett. Jeg velger å lytte til dem. Jeg velger også å lytte til Sykepleierforbundet, som gikk ut i går og advarte mot det man nå gjør. Jeg velger å lytte til den debatten som høylytt gikk før jul, når det gjelder intensivkapasiteten – sykepleiere som gråter av fortvilelse på tv. Derfor gjør vi nødvendige tiltak. Så gjør man jo kontinuerlige vurderinger. Det er ingen som ønsker å ha den typen tiltak. Man gjør det fordi det er nødvendig. Representanten Hoksrud prøver å slå politisk mynt på at man den ene dagen ba om å gå på julebord, og den andre dagen kommer man med tiltak. Hvorfor ba man om å gå på julebord? Jo, fordi man er opptatt av næringen, fordi man er opptatt av at så langt det er mulig, må man benytte de tilbudene som er, fordi denne næringen har lidd så lenge. Men hva var det som endret seg? Jo, det kom en ny virusvariant. Det visste man ikke den ene dagen, men man visste det den andre, og da valgte man å handle. Det er det man må gjøre når man viser politisk lederskap. Man viser fremdeles til at man kan ta bare ett eller noen glass vin. Ja, men det kan jo ikke vi som politikere bestemme. Enten er det åpent eller så er det ikke det. Enten har man tro på at det å begrense nærkontakter, det å begrense kontakt mellom folk, funker – eller ikke. Det er dessverre sånn det må være akkurat nå, men jeg er helt sikker på at når man får det faglige grunnlaget på bordet, vil man gjøre riktige beslutninger i regjeringen, og så fort det er mulig, vil man åpne det man kan åpne.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg er bare nødt til å oppklare én ting. Det ble altså sagt i denne salen: «såkalte fagfolk» i FHI. Jeg mener det er forakt for kunnskap, for fagfolk. Det står jeg for. Så må Fremskrittspartiet tåle å bli motsagt. Det er ikke slik at når man blir motsagt eller får argumenter mot seg, er de som gjør det, arrogante, men det er å gjøre seg mindre enn man er, for et parti. Det er heller ingen som har sagt at man ikke bør løfte debatten. Vi står her i nasjonalforsamlingen og diskuterer smitteverntiltak. Det er i alle mediekanaler. Det er vel ikke akkurat å si at man ikke bør løfte debatten. Så i stedet for å gjøre seg små og kalle andre arrogante, som en hersketeknikk, burde man forholde seg til og – slik som representanten Tybring-Gjedde sier – lytte til hva de andre sier. Så er det også slik at for denne regjeringen er det viktig med arbeidsplassene, og liv og helse må også alltid komme først.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2022-01-06:
Eg skal fatta meg kort til litt oppsummering. Eg skal ikkje koma i vegen for vaksinedosen til representanten Rotevatn, men det er umogleg å ikkje kommentera noko av det som er sagt frå talarstolen. Det vert referert til fleire senterpartiordførarar som har teke ordet i denne saka gjennom pandemien – og elles kjem det mange gode råd og innspel frå senterpartiordførarar – men éin ting er sikkert, og det er at det me treng no, er dei faglege vurderingane som ligg til grunn. Difor har eg teke meg den fridomen i media å vera tydeleg på at me no forventar ei oppdatering, ei fagleg kvalifisert oppdatering frå folkehelsemyndigheitene på korleis dette artar seg. Det er akkurat det regjeringa treng for å gjera sine vurderingar og for å koma tilbake til samfunnet og innbyggjarane våre med sine innstillingar til vedtak. Me veit klekkeleg godt at inntak av alkohol skapar større utfordringar for oss når det gjeld å halda på dei smitteverntiltaka som er i samfunnet. Då eg snakka med dei kontrollmyndigheitene som eg refererte til i innlegget mitt tidlegare i dag, kunne vedkomande erkjenna at i 199 av 200 av dei gjennomførte kontrollane som var gjorde ute i eit knippe kommunar, vart det avdekt i merknadane i den rapporten at smittevernfaglege tilrådingar ikkje vert følgde av gjester. Det vil implisitt seia at ein ikkje klarar å oppretthalda dette på ein så god måte som me no treng. Eg håpar at me heller kan bruka denne talarstolen framover til å diskutera korleis me faktisk skal klyva ut av pandemien på ein god måte og heller byggja opp under det, i staden for at me no skapar både større frykt, større misnøye og mistillit ute blant befolkninga.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-06:
Først må eg seie at eg har full forståing for at regjeringa, da omikron plutseleg skylde over oss og kom overraskande på oss alle, og regjeringa var i ein situasjon der helsetenesta stod i fare for å bli overbelasta – ei helseteneste som allereie var underbemanna, noko som var ein arv frå den førre regjeringa – tok ein del avgjerder om inngripande tiltak, der grunngivinga kanskje ikkje var like sterk, men ein gjorde det som eit føre var-tiltak, noko som også har kome fram frå bl.a. FHI, gjennom deira utsegner i media. At ein sette eit tidsrom – frå 15. desember til 14. januar – har eg også forståing for. Men det vi i SV ikkje klarer å forstå, er at ein ikkje skal gjere eventuelle vurderingar og justeringar undervegs. Vi oppfattar smittevernlova slik at det skal skje fortløpande. Har eg forstått det rett?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-01-06:
Problemet med argumentasjonen frå statsråden for full skjenkestopp er at han er heilt generisk – den er ikkje konkret. Det vert sagt at full skjenkestopp gjev mindre kontakt, og mindre kontakt gjev mindre smitte. Det er det ingen grunn til å tvile på. Men smittevernlova fungerer ikkje slik at ein kan seie at dette er eit tiltak som reduserer kontakt, ergo er det eit forholdsmessig tiltak. Ein må gjere ei konkret vurdering av det forholdsmessige der ein ser på kor mykje dette vil fungere, og kva som er den negative kostnaden, i form av privat trivsel, fridom, næringsinntekter, m.m. Den vurderinga gjev ikkje statsråden uttrykk for i innlegget sitt. Eit større problem er at eg reknar med at regjeringa har gjort den vurderinga, men at dei ikkje offentleggjer ho. Då er spørsmålet mitt: Kvifor har ikkje den typen grunnlag vorte offentleggjort sidan den førre regjeringa gjorde vedtak i koronaperioden? Kvifor vert dei ikkje offentleggjorde av denne regjeringa?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-01-06:
I sitt svar til meg i replikkvekslinga sa helse- og omsorgsministeren at regjeringa har grunngjeve det forholdsmessige i dette tiltaket fordi Helsedirektoratet har gjort det. Det er ikkje godt nok. Det er ikkje Helsedirektoratet som har myndigheit til å ta desse avgjerdene. Det er ikkje Helsedirektoratet som står ansvarleg overfor Stortinget for dei. Det er det regjeringa som gjer. Og det er regjeringa si sjølvstendige plikt å vurdere det forholdsmessige og grunngje det. Dessutan heng ikkje regjeringa si haldning her saman, for det er også tilfelle der regjeringa har valt ein annan konklusjon enn den Helsedirektoratet har trekt. For eksempel er det raudt nivå i vidaregåande skular. Då tilrådde fagmyndigheitene ikkje å gå vidare med det. Regjeringa gjorde ei anna vurdering utan å offentleggjere si vurdering av det forholdsmessige. Det illustrerer kvifor det er viktig at regjeringa sjølv kjem ut med grunngjevingane. Det illustrerer også kvifor det er viktig at forslaget som Venstre og eg har sett fram i dag, bør verte vedteke. Så det håpar eg at Stortinget vil røyste for, inkludert partiet Høgre, som det no står på. Det handlar ganske enkelt om å be regjeringa Støre følgje same praksis som regjeringa Solberg. Éin ting er den formelle publiseringa. Statsråden sa at dei ikkje har hatt tid til å oppdatere nettsida til regjeringa . Det kan ein tru på eller ikkje tru på, men eit større problem er det at statsråden sjølv i media, f.eks. i Aftenposten i dag, på direkte spørsmål om det forholdsmessige ikkje vil grunngje det, men berre viser til at det er gjort ei heilskapleg vurdering av det frå regjeringa. Det er ikkje godt nok, og difor vil eg be Stortinget røyste for det forslaget. Grunnen til at dette er viktig, er at det ikkje er tilstrekkeleg at eit tiltak fungerer. Det er ikkje slik at fordi eit tiltak er kontaktreduserande eller avgrensar smitte, er det difor forholdsmessig. Eg trur både at eit munnbindpåbod reduserer smitte, eg trur at eit skjenkeforbod reduserer smitte, og eg trur at det å nekte folk å ha besøk i eigen bustad reduserer smitte, men likevel vil ein gjere ei ulik vurdering av dei tiltaka fordi dei grip inn i folks liv på ein ulik måte. Munnbind er ikkje veldig inngripande. Å nekte nokon å ha besøk i eigen bustad er svært inngripande. Eit skjenkeforbod er også svært inngripande, både for enkeltindivid, og ikkje minst for næringslivet. Difor vil eg avslutte med å gjenta oppmodinga frå hovudinnlegget mitt til statsråden: Det er å ikkje la det gå prestisje i denne saka. Venstre respekterer at det her er forskjell i rolla mellom storting og regjering. Vi meiner at regjeringa bør ta desse avgjerdene, men ein bør ikkje la det gå prestisje i det, for eg er tvilande til at dette er eit forholdsmessig tiltak, for å seie det forsiktig. Det har store konsekvensar, og ikkje minst skapar det stor folkeleg motstand. Det handlar også om legitimiteten til heile smittevernpolitikken, som også er eit relevant element i desse vurderingane som eg håpar regjeringa vil leggje vekt på når dei skal ta sine avgjerder om vegen vidare etter 14. januar.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-01-06:
Jeg har jobbet lenger i norsk helsevesen enn jeg har vært politiker. I norsk helsevesen får man av og til inn så mange pasienter at man ikke vet hvordan man skal prioritere. Da prioriterer man det alvorligste først. Nå er det sånn at vi har fått en skjenkestopp. Den skjenkestoppen er ikke et alkoholpolitisk spørsmål for Kristelig Folkeparti, hvis noen skulle tro det. Vi ønsker utelivsbransjen vel. Dette handler om et smitteverntiltak sammen med alle andre tiltak. Jeg hørte angivelig at Folkehelseinstituttet denne uken sa at det ikke handlet om enkelttiltak, men om summen av tiltak for å få ned smitten, og da var dette ett av tiltakene i summen. På en dag hvor vi har de største smittetallene vi noen gang har hatt, med et virus som er mutert, som vi vet smitter mer enn det gjorde i fjor, og som skaper enda større press på norsk helsevesen, er det et paradoks for meg at vi – uten det beste bakgrunnsstoffet, som jeg mener regjeringen har – skal avgjøre dette i denne sal. Før jul satt vi i denne salen og snakket om spesialsykepleiere og leger, og vi – både tidligere regjering og denne regjeringen – snakket om at vi måtte få sykehusene opp å gå fordi det var mange pasienter som var satt på vent og ikke fikk operert eller behandlet det de skulle fordi det ble tatt kapasitet til pandemien. I denne situasjonen velger Kristelig Folkeparti å støtte regjeringens tiltak med skjenkestopp, når det er det faglige rådet, for vi har ikke de andre rådene som noen i salen angivelig har. Summen av tiltak må vi i fellesskap gjøre, og også ha tiltak for utelivsbransjen, nettopp for å komme i mål med pandemien. Vi vet at den beste muligheten for å komme i mål med pandemien er at flest mulig bør – eller må, vil jeg si – vaksinere seg hvis de ikke har en grunn for ikke å gjøre det. Det vil hjelpe helsevesenet; det vil hjelpe utelivsbransjen. Når man har jobbet i helsevesenet, vet man også at informasjon skaper trygghet, informasjon skaper tillit, og informasjon skaper forståelse. Derfor vil jeg støtte meg til representanten Solberg, som ber om at vi får informasjon om begrunnelsen for tiltak, sånn at folk forstår, sånn at vi forstår, og sånn at næringslivet forstår hvorfor en har valgt disse tiltakene nå. Jeg tror vi har en enda tøffere vår foran oss fordi dette viruset muterer så fort. Derfor skulle jeg ønske at vi i fellesskap nå lot regjeringen få ha ansvaret for faktisk å finne de beste tiltakene, med faginstansene i ryggen. I fellesskap må vi samtidig stille med tiltak for en næring som er i knep, men vi må velge hva som haster mest, og for Kristelig Folkeparti kommer liv og helse først.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-01-06:
I media i dag sa statsråden at det kunne ha vært fristende for representanten Solberg å gi regjeringen et politisk nederlag. Var bakgrunnen for Arbeiderpartiet og den daværende representanten Kjerkols votering i januar i fjor at man ville gi den daværende regjeringen et politisk nederlag, midt i en pandemi?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Det var djerve målsettinger da vi sendte ut 720 000 doser, og det var knyttet til hvor mange som hadde oppfylt intervallet på 20 uker for å kunne motta sin tredje dose. Kommunene har stått på strekk veldig lenge, i 22 måneder, og de har bygd opp sine vaksinetilbud etter hvert som tredje dose er veien ut av pandemien, som representanten påpeker. Vi har i tillegg stilt ekstra ressurser til rådighet. Forsvaret har hatt innsatsteam som er 100 pst. belagt; det er det flere kommuner som har benyttet seg av. Vi har laget en rammeavtale for apoteker, som kommunene kan ta i bruk. Nå er det 20 kommuner som har tatt den i bruk, og 30 som ligger klare, sånn at antallet nå blir over 50 kommuner. I tillegg sendte vi ut 9 500 sms-er til helsefagstudenter med lisens om å melde seg i kommunen og få betalt fra staten for å gjøre vaksineoppdrag i sin hjemkommune.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Alle tiltakene jeg nevnte i det forrige svaret mitt, var klare før juleferien. Kommunene gjorde nytte av dem i slutten av desember, gjennom romjulen og i de knappe dagene vi har telt opp i dette året. Det er viktig for meg å si at selv om tempoet ikke gikk så bratt opp som vi hadde ønsket oss, økte faktisk tempoet betraktelig. Jeg vil være forsiktig med å felle dom over kommunenes innsats her. De har stått på strekk veldig lenge. Vi kommer til å fortsette å stille disse ressursene til rådighet ut januar – nå kommer det også et større tilfang i og med at det nå kun er intervallet mellom dose to og dose tre som er begrensningen, ikke aldersgrupper – sånn at vi får opp tempoet og får satt den i overarmer. Jeg synes det er veldig hyggelig å høre at Tone Wilhelmsen Trøen bruker dagen til det i Eidsvoll.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Vi har hatt dialog med partene i arbeidslivet og de organisasjonene som de nevnte bransjene har samlet seg i. Det har vi hatt gjennom hele regjeringsperioden vår. Det har vært en viktig del av pandemihåndteringen for både denne regjeringen og den forrige. Vi har også hatt dialog i etterkant av at smitteverntiltakene ble innført, for å kunne møte utfordringene med kompensasjonsordninger som treffer, bl.a. lønnsstøtteordningen, som har kommet på plass etter dialog med næringslivet. Den er det en annen statsråd som har det konstitusjonelle ansvaret for, men jeg vil understreke at etterlevelsen av smitteverntiltakene styrkes når regjeringen samtidig klarer å komme opp med gode kompensasjonsordninger for de bransjene som rammes.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg er litt usikker på om jeg skjønte spørsmålet fra representanten Hoksrud, men jeg forstår at det handler om registrering av omikron blant de innlagte covid-19-pasientene på sykehus. Hvis det er riktig oppfattet – og jeg kan se på representantens tydelige kroppsspråk at det er riktig – er det noe vi selvsagt jobber med. I dag, den 6. januar, er omikronvarianten den dominerende virusvarianten i Norge. Det viser hvor smittsom den er. Når man viser til andre land og de strenge smitteverntiltakene vi har i Norge, eksemplifisert med skjenkestoppen, setter vi riktignok smitterekord i dag i Norge, men det er land i Europa som har langt høyere smitte enn oss. Det må vi også ta med. Da vi innførte den samlede pakken den 13. desember, var representanten Hoksruds kommentar at vi var for sent ute, og i dag ønsker han altså at vi skal oppheve tiltakene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Vi har gitt Helsedirektoratet og FHI et løpende oppdrag. Det betyr at begge våre underliggende etater følger situasjonen fortløpende. Så har de samme etatene vært like tydelige på at de ønsker noe tid for å vurdere effekten av en tiltakspakke. Men det er ikke riktig, slik det blir framstilt av representanten Knag Fylkesnes, at det ikke skjer løpende vurderinger, selv om man har sagt at man ønsker å komme tilbake og se på pakken før 14. januar.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg vil korrigere representanten Rotevatns framstilling. Vi har fulgt faglige anbefalinger, og smittevernloven sier at man skal ha en medisinskfaglig vurdering. Den har FHI beskrevet ganske utførlig. Det er noe som jeg tror at representanten Rotevatn og jeg fort kan bli enige om: at adferd påvirkes av inntak av alkohol. Så har Helsedirektoratet gjort en forholdsmessighetsvurdering og drøftet tiltaket i sin besvarelse. Og når vi følger fagmyndighetene og offentliggjør deres besvarelse før vi offentliggjør vår egen beslutning, kan jeg ikke gå med på at vi ikke har offentliggjort forholdsmessighetsvurderingene. Hvis regjeringen hadde gjort andre vurderinger, kunne jeg ha forstått representanten Rotevatns innvending. Når det gjelder offentliggjøring på regjeringens nettsider, er jeg enig i at det bør vi ta opp igjen. Det ble avsluttet den 28. april av den forrige regjeringen, og vi har dessverre ikke hatt kapasitet til å publisere der. Men det skal vi gjøre.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Det var det ikke. Det var nok dessverre uvitenhet og kanskje en litt optimistisk tro på at man kunne skille dem som serverer mat på en tallerken og samtidig skjenker sine gjester alkohol, og dem som bare skjenker alkohol. Erfaringen fra det vedtaket kjenner vi i dag, bl.a. gjennom en rekke avisoppslag om barer og puber som solgte pølser. Noen bestilte til og med take away til sine gjester. Det var ingen god historie. Det ble ikke utviklet noen bransjestandarder vi kunne ha forholdt oss til i denne runden. Så det var egentlig en pinlig lærdom – og det er det vel kanskje ingen politikere som liker å stå og innrømme fra Stortingets talerstol.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-01-06:
Jeg tar ordet for å kommentere representanten Rotevatns innlegg. Det er rett og slett ikke riktig slik representanten framstiller det. Rotevatn understreker at regjeringen har en plikt til å gjøre en selvstendig vurdering. Og ja, det har vi gjort, på samme vis som den regjeringen Rotevatn inntil 14. oktober var en del av. Vi har til og med gjort det gjennom en kongelig resolusjon som koronakommisjonens første rapport påpekte, for virkelig å vise at dette går gjennom den myndigheten og det som ligger i smittevernloven. Vi har åpent redegjort for hvorfor vi f.eks. innførte rødt nivå i videregående skole og ikke gult nivå, slik som fagmyndighetene anbefalte. Det har både jeg og kunnskapsministeren gjort offentlig i mange kanaler. Hvis man ser på nettsiden for oppdateringene fra 21. januar 2021 til 28. april 2021, hvor regjeringen Solberg offentliggjorde sine beslutninger, har de gjengitt fagmyndighetenes vurderinger og sluttet seg til dem, akkurat det samme som regjeringen Støre har gjort. Så sluttet forrige regjering å oppdatere disse nettsidene 28. april 2021. Min ambisjon er at vi igjen skal oppdatere dem. Det skjedde en rekke beslutninger fra Solberg-regjeringen som dessverre ikke ble publisert på denne nettsiden, og når vi får hodet over vannet, skal vi sørge for at det blir kommunisert godt der. Det er ikke greit at det framstilles som at regjeringens vurderinger verken er gjort eller offentliggjort, for det er rett og slett ikke riktig.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-01-06:
Høyre har over tid kritisert regjeringen for at vaksinasjonstempoet går for sakte. Vår bekymring har vært at dersom vi ikke får vaksinert flere raskere, vil økende smitte overbelaste helsetjenesten, og behovet for strenge tiltak vil melde seg. Det var derfor positivt da regjeringen i desember satte seg mål om å få opp tempoet i vaksineringen, selv om det etter vår mening kom litt for sent. Målet regjeringen la fram i desember, var at 400 000 skulle vaksineres i uken, og de to siste ukene av 2021 skulle 700 000 bli vaksinert. Fasiten ble i underkant av 300 000, altså halvparten. Med det ble ikke målet nådd. Vaksine er vår vei ut av pandemien og bort fra strenge tiltak, og da må vaksinetempoet opp. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hva vil regjeringen spesifikt gjøre framover for å få opp tempoet i vaksineringen?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-01-06:
Når en ser at en ikke når målene, må en jo sette i gang de tiltakene som statsråden snakket om. Det er klart at kommunene gjør en veldig god jobb. Det er veldig mange som gjør en god jobb med å sette vaksine. Én av dem er Tone Wilhelmsen Trøen, som er Høyres leder av helse- og omsorgskomiteen, og som vaksinerer bl.a. i Eidsvoll. Det er veldig bra. Før jul sa statsråden at vaksinetempoet spiller inn på nye tiltak. Det betyr at hvis en får opp tempoet, kan en også ta ned de strenge tiltakene som vi bl.a. diskuterer i denne saken. Mitt spørsmål er da, som en oppfølging, og som statsråden også var inne på om det å ta i bruk Forsvaret og apoteker: Er alle ressurser mobilisert for å vaksinere, og hva tenker statsråden er årsaken til at vaksineringstempoet går for sakte?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-01-06:
Når jeg hører debatten, lurer jeg av og til på om vi må løfte blikket litt. Norge er faktisk et av landene som er kåret av Bloomberg til å være de som har håndtert koronakrisen best, både helsemessig og økonomisk. Det er fordi folk har fulgt de rådene og tiltakene som har vært satt inn gjennom denne pandemien. Høyre vil ikke være med og overkjøre regjeringen, for Stortinget har gitt regjeringen fullmakt til å sette inn koronatiltak ut fra faglige råd. Jeg mener også at Stortinget ikke har den samme fagkompetansen som regjeringen sitter på, basert på de rådene en får fra Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet. Det kan også være sånn at full skjenkestopp ikke vil være nødvendig framover. For eksempel kan det være at en kan se på begrensninger i åpningstidene istedenfor full skjenkestopp, men det er det fagmyndighetene som må vurdere. Vi forventer også at regjeringen sammen med fagmyndighetene gjør de vurderingene når en i neste uke skal vurdere situasjonen og de videre tiltakene. Jeg tror også det er viktig at regjeringen i større grad bidrar til å etablere forståelse hos folk og næringsliv for hvorfor en gjennomfører de tiltakene en gjør, med å begrunne beslutningene sine. Da er det helt riktig at en også i større grad bør offentliggjøre de vurderingene en har gjort, sånn som den forrige regjeringen gjorde. Når en ikke har gjort det siden april i fjor, begynner det å bli ganske lenge siden, og det håper jeg den sittende regjeringen følger opp. Det er ingen tvil om at det er en vanskelig situasjon for serveringsstedene. Jeg tror også at en i denne debatten heller ikke må glemme at veldig mange serveringssteder har fått veldig god trening i hvordan de skal bidra til å håndtere situasjonen, og hvordan de skal bidra til å ha gode smitteverntiltak ved nettopp å ha kontaktreduserende tiltak. Det håper jeg også vektlegges når regjeringen sammen med fagmyndighetene i neste uke skal gjøre nye vurderinger av situasjonen og tiltakene. Men glem ikke at vi er et av de landene i verden som har håndtert denne situasjonen best, både økonomisk og helsemessig, og det mener jeg er viktig å ta med seg når vi har denne debatten.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Jeg registrerer at statsråden fremdeles ikke kan klargjøre hva disse vurderingene går ut på. Sist, men ikke minst, savner jeg også forklaringen på hvorfor man ikke har hatt noen dialog med bransjen. Hvor er tiltroen til bransjen? Man har jo hatt tiltro til veldig mange andre aktører. Jeg forstår veldig godt at restaurantnæringen er skuffet i dag. Kommer de til å bli lyttet til? Nei, slik det ser ut i Stortinget i dag, blir det ikke et flertall for å oppheve den nasjonale skjenkestoppen. Vi har heller ikke fått noen klargjøring av hvordan man har tenkt å kompensere for det som da er et næringsforbud. Jeg ønsker å utfordre statsråden på følgende: Ettersom byrådslederen i Bergen, som kommer fra hennes parti, støtter en opphevelse av skjenkestoppen, vil statsråden gi en uforbeholden unnskyldning for den arrogansen regjeringen har vist overfor denne næringen?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-01-06:
Tusenvis av arbeidsplasser er rammet av dette forbudet. En ting er skjenkeforbud, som jeg sa tidligere, men dette oppfatter jeg også som et næringsforbud. Dette er helt vanlige folk. Det er kokker, servitører, studenter, mødre, fedre, arbeidsgivere, leverandører, produsenter av lokale råvarer, unge som gamle skattebetalere – helt vanlige folk. Jeg synes derfor det er rimelig arrogant at heller ikke statsråden på mitt spørsmål om hun ønsker å gi en unnskyldning overfor den arrogansen bransjen føler de er møtt med, kunne komme med den i dag. Man må gjerne skyve kompensasjonsordninger foran seg, men når det også er den klare tilbakemeldingen fra næringen selv at det ikke kompenserer for det forbudet man har innført, oppleves det som svært, svært problematisk. Dette er arbeidsgivere og bedriftseiere som kanskje har tatt lån på huset eller leiligheten sin for å kunne drive videre i håp om forutsigbarhet. Jeg forstår at mange nå er veldig frustrert, og nettopp derfor så jeg også det var varslet at man nå igjen vurderer å gå til søksmål mot staten, noe jeg faktisk etter hvert synes blir en meget interessant prosess å følge. Vi har heller ikke i dag fått noen videre utdyping av hvilke vurderinger som ligger til grunn for et så inngripende tiltak som dette er. Man prøvde å vise til at man hadde hatt dialog med bransjen, men tilbakemeldingen fra min egen hjemby, Bergen, er snarere tvert imot helt motsatt. Og til dem som kritiserer Fremskrittspartiet for å løfte disse forslagene i dag: Jeg er meldt inn i Fremskrittspartiet kanskje først og fremst fordi det er det partiet som tør å være vaktbikkjer og stille spørsmål ved ting – også i krisesituasjoner. Det er jeg veldig stolt av, og det tar jeg en debatt om når tid som helst. Imidlertid var det noe annet i dag som var litt rart. Rett før vi startet debatten, ble det varslet at næringsminister Jan Christian Vestre fra Arbeiderpartiet kommer til Bergen i kveld for å snakke med representanter for restauranter og skjenkesteder i byen, og man viste bl.a. til initiativet for et nasjonalt opprop fra Tom Greni. Det som er rart, er at ingen har hørt om møtet, det ligger ingen informasjon på departementets sider, og ingen av aktørene har fått invitasjon. Det hadde vært fint om helseministeren kunne redegjøre mer for hva dette møtet med bransjen innebærer.