Bent Høie (Høyre), 2015-12-04:
Jeg kan svare representanten Lysbakken at det er blitt flertall for konkrete forslag som følger opp denne rapporten. Det er blitt flertall både i primærhelsemeldingen Stortinget har behandlet, og ikke minst i statsbudsjettet som ble vedtatt for dette året, og også i statsbudsjettet som vil bli vedtatt for neste år. Det er riktignok et flertall der SV ikke er med. Jeg kan love at de forslagene verken er begrenset eller billige. Tvert imot: De er omfattende og kommer til å koste mye penger. Så det er en rekke forslag som er blitt vedtatt, som en nå gjennomfører på dette området, men det er ikke alltid SV er med. Jeg er veldig fornøyd med at 24 kommuner har søkt om å være med i ordningen med statlig finansiering. Det er dessverre bare plass til 20 kommuner, fordi det er det forsøket skal omfatte, men at 24 søkte, er veldig bra. Forslaget vi diskuterer i dag, bygger på rapporten Menneskerettigheter i norske sykehjem. Dette er en veldig viktig rapport som jeg tar på største alvor. Rapporten bygger på funn som er gjort gjennom mange av de ordinære tilsynene og det som skjer for å avdekke slike forhold. Det som er viktigst med rapporten etter mitt syn, er at den setter de rette ordene på det som skjer, nemlig brudd på menneskerettighetene. Det håper jeg bidrar til – og det ser vi allerede – å få større oppmerksomhet rundt dette. I møte med Helsedirektoratet og Statens helsetilsyn har jeg forsikret meg om at de prioriterer dette i det videre arbeidet. Fra møte med fagfolk og ansatte i sektoren har jeg òg fått konkrete innspill om hvordan vi skal bedre kvaliteten i tjenesten. I juni arrangerte jeg et møte med bruker- og pårørendeorganisasjoner for å høre hva de mener er god kvalitet, og hva de mener må gjøres for at brukerne skal få dekket sine grunnleggende behov. De sa klart ifra om at det ikke nødvendigvis er behov for flere lover, men for mer opplæring i og etterlevelse av de lovene og forskriftene vi har. De viste til at det er behov for økt bemanning, bedre opplæring og mer kompetente ansatte, og ikke minst la de vekt på betydningen av god ledelse. Brukere og pårørende bekrefter det jeg tidligere har fått fra faglig hold. Hovedutfordringene ved sykehjemmene er kompetanse og ledelse. Brukergruppene blir stadig skrøpeligere, og de har krevende og sammensatte behov. Det trengs å styrke kompetansen på flere områder og utvikle bedre ledelse på alle nivåer for å sikre forsvarlige tjenester til sårbare eldre. Begge disse temaene har regjeringen prioritert i stortingsmeldingen om primærhelsetjenesten som Stortinget nettopp har sluttet seg til, i kompetanseløft 2020 som ligger i statsbudsjettet for 2016, som er en del av forliket med Kristelig Folkeparti og Venstre. Kompetanseløft 2020 er regjeringens plan for rekruttering, kompetanse og fagutvikling i den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Planen inneholder bl.a. en nasjonal lederutdanning for primærhelsetjenesten og et felles topplederprogram for hele helse- og omsorgssektoren. Søkningen til lederutdanningen har vært veldig god, og det viser at det er stor etterspørsel etter mer og bedre lederutdanning i kommunene. Topplederprogrammet er under utvikling som et samarbeid mellom spesialisthelsetjenesten og primærhelsetjenesten, der toppledere fra begge deler av helsetjenesten nå vil få et felles topplederprogram. Målet er å styrke ledelse og ledelsesutvikling i hele tjenesten. Medarbeiderne i helse- og omsorgstjenesten mangler et verktøy for å forbedre kvaliteten på tilbudet. Sammen med bruker- og pårørendeorganisasjoner, yrkesorganisasjoner og KS starter Helsedirektoratet nå utviklingen og utprøvingen av en trygghetsstandard som alle landets sykehjem kan ta i bruk. Trygghetsstandarden skal bl.a. konkretisere hvordan sykehjemmet kan sikre god ledelse, organisering og profesjonell praksis, herunder òg bemanning. Selv om vi ikke støtter SVs forslag til bemanningsnorm, er nettopp det å sikre god nok bemanning for å ha gode, trygge tjenester en del av oppfølgingen av trygghetsstandarden. Jeg har nylig lagt fram demensplan 2020, og med denne planen skaper vi et mer demensvennlig samfunn som nettopp tar sikte på å integrere personer med demens i fellesskapet. Dette krever større åpenhet og økt kunnskap om demens i samfunnet generelt og i tjenesten spesielt. Over 80 pst. av dem som i dag bor på sykehjem, har en demenssykdom. Dagens kommunale helse- og omsorgstjenester er imidlertid ikke i tilstrekkelig grad bygget opp og tilrettelagt for personer med demens og deres pårørende. Derfor er det òg her nødvendig med endringer både i kompetanse, organisering og fysisk utfolding.