Bent Høie (Høyre), 2012-03-01:
Jeg vil starte med å takke spesielt for støtten fra Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet til 18 punkt i innstillingen om bedre pasientsikkerhet og kvalitet i helsetjenesten. Dette er et viktig tema som heldigvis har fått økende oppmerksomhet. Høyre fremmet et tilsvarende helhetlig forslag i 2009. Det fikk den gangen ikke den samme mottakelsen. Etter det har ikke minst pårørende innenfor helsevesenet som har opplevd å miste sine nærmeste, skapt veldig stor oppmerksomhet om dette temaet. Jeg vil også gi ros til helseministeren som har tatt fatt i dette, satt i gang kampanjer og ikke minst gitt beskjed om at regjeringen nå jobber med en egen stortingsmelding om dette, som skal komme til høsten. Det ser Høyre fram til. Når Høyre likevel fremmer disse forslagene, er det fordi vi mener at det er enkelte tiltak som kan gjennomføres nå. Vi mener det er tiltak som det kan skapes debatt rundt, som det er viktig å ha en debatt rundt. Men det er heller ikke å se bort fra at når vi fremmer disse forslagene nå, er det med et stort håp om at regjeringen vil plukke fritt fra dem, sånn at vi kjenner igjen noen av dem i det som kommer i stortingsmeldingen til høsten. Det er opposisjonens mest effektive måte å påvirke politikken på. Når en møter dette spørsmålet, er det ikke mulig bare å komme med ett enkelt svar, én enkelt løsning. Det er nettopp den helhetlige tilnærmingen som er nødvendig. Selv om dette er 18 punkt, er det allikevel tre områder som jeg mener det er helt overordnet viktig å gjøre noe med. Det er å fremme balansert ledelse å få på plass bedre kvalitetssikringssystemer å skape en lærende kultur Det er ikke mulig bare å trekke ut ett av disse områdene og tro at en kan nå målene om bedre pasientsikkerhet og bedre kvalitet. En er nødt til å jobbe med alle disse tre overordnede strategiene samtidig og inkludert. Derfor er det også riktig at en får en helhetlig stortingsmelding om dette. Helsetjenesten har mye å lære fra andre områder i samfunnet på disse områdene. I Norge er det naturlig å se til petroleumsnæringen som har jobbet med dette systematisk i veldig mange år, med veldig gode resultater. En har tilsvarende mulighet til å lære fra luftfarten. Det er ikke tid til å omtale alle disse 18 punktene i et innlegg, men jeg vil likevel komme inn på noen forslag under hvert område. Balansert ledelse handler om at ledelsens oppmerksomhet skal være like stor, og helst større, på kvalitet og pasientsikkerhet som på økonomistyring. Da mener vi det er riktig at Stortinget starter med seg selv, for også Stortingets diskusjon om helsevesenet i forbindelse med statsbudsjettet er i veldig stor grad preget av de økonomiske rammebetingelsene og ikke av resultater og sikkerhet. Derfor bør en etter modell fra stortingsmeldingen om personvern etablere en egen stortingsmelding om pasientsikkerhet som tar opp i seg både Helsetilsynets landsomfattende tilsyn og pasientombudenes arbeid, gjennom at man dermed får en årlig stortingsmelding og debatt om statusen når det gjelder pasientsikkerhet. Dermed vil også Stortinget som øverste organ vise at vi vektlegger dette like mye som de årlige budsjettene. Når det gjelder system, vil det være behov for å få på plass mer nasjonal styring knyttet til bedre internkontrollsystemer og et krav om ISO-sertifisering, som en har på andre områder i samfunnet. Det skulle bare mangle at en ikke hadde dette på helseområdet der det er så stor grad av høyrisikoaktivitet som foregår. Når det gjelder kultur, er det egentlig forunderlig at en del av samfunnet vårt som i så stor grad er preget av mennesker med veldig høy og lang utdannelse, i så liten grad er en lærende organisasjon i form av å lære av feil som andre har gjort, og være åpen om egne feil. Her er det behov for å gjøre mye for å endre denne kulturen. Opposisjonen mener at det å få på plass en havarikommisjon som uavhengig går igjennom de alvorligste hendelsene og lager en analyse av dem, vil være ett grep som kan endre kulturen.