Henrik Asheim (Høyre), 2016-11-22:
Jeg viser til Innst. 64 S for 2016–2017 om representantforslag fremsatt av representantene Anne Tingelstad Wøien, Jenny Klinge og Kjersti Toppe om å endre reglene for fravær i videregående skole. Jeg vil aller først benytte anledningen til å takke komiteen for et godt samarbeid i denne saken. Forslagsstillerne fremmer tre konkrete forslag: De ber regjeringen endre forskriften i opplæringsloven som regulerer hvor stort ubegrunnet fravær elevene kan ha, ved å la skoleeier få myndighet til å utvise skjønn i enkelttilfeller. De foreslår å endre forskriften slik at foresatte og myndige elever kan levere inn egenmelding ved sykefravær, og at dette skal gjelde som gyldig dokumentasjon. De foreslår at kjøreopplæring som må finne sted i skoletiden, skal defineres som gyldig fravær. Diskusjonen rundt et nasjonalt regelverk for fravær i den videregående skolen har pågått helt siden statsråden varslet innføring av et slikt regelverk, allerede i 2014. Forslaget ble sendt ut på høring, og et endelig forslag til forskrift ble fremlagt av statsråden. Denne forskriften ble videre debattert i Stortinget som resultat av et representantforslag, Dokument 8:86 for 2015–2016, som resulterte i justeringer av forskriften, men som samtidig slo fast at det skulle innføres en nasjonal grense på 10 pst. og med skjønn opp til 15 pst. i det enkelte fag. Komiteen viser i sin innstilling til de merknader og forslag som ble lagt inn i behandlingen av fraværsgrensen før sommeren. Dette er altså ingen ny sak, og det er kjente posisjoner i synet på fraværsgrensen. Komiteen er allikevel omforent i at et for høyt fravær i skolen er problematisk av flere årsaker. Det er en klar sammenheng mellom høyt fravær og hvem som fullfører videregående skole. I tillegg vil et høyt fravær i den enkelte klasse bremse progresjonen i det enkelte fag fordi en del av undervisningen må repeteres. Det er derfor svært gledelig at de tallene som så langt har vært frembrakt, både i media og av departementet selv, viser at fraværet i videregående skole har gått betydelig ned etter innføringen av et nasjonalt regelverk. Dette er en klar indikasjon på at krav om oppmøte også gjør at flere elever møter opp til undervisningen. Komiteens medlemmer vil sikkert selv redegjøre godt for sitt syn i denne saken, så jeg vil nå klargjøre hva som er Høyres standpunkt til de forslagene som fremmes. For det første: Uavhengig av holdning til regelverket i utgangspunktet mener vi det er riktig nå å la regelverket få virke i skolen, fremfor nye omkamper og endringer bare noen måneder inn i forskriftens virketid. De gode resultatene når det gjelder fallende fravær, er også en positiv indikasjon på at regelverket bør få virke. Det kom altså på plass en ordning med økt bruk av skjønn, fra 10 pst. til 15 pst. Dette er et skjønn som den enkelte skole kan utvise. Til slutt spørsmålet om egenmelding: Fra Høyres side ser vi på 10 pst.-grensen som nettopp tid til egenmelding. Det er kun utover 10 pst. fravær i det enkelte fag at elevene må dokumentere hvorfor de har vært borte. Forslaget om å gjøre kjøreopplæring til gyldig fravær mener vi ikke er riktig – først og fremst fordi kjøreopplæring aldri har vært gyldig fravær. Dette vil altså innebære en liberalisering også sammenliknet med det regelverket som var tidligere. Å ta sertifikat er naturligvis viktig for mange elever, men det er ikke å anse som så viktig at det bør være gyldig fravær. Å ta sertifikat er noe man gjør én gang i livet, det er svært tidsbegrenset, og de som leverer denne tjenesten, er private aktører som også tar seg godt betalt. Derfor mener vi at de bør tilpasse kjøreopplæringen til før og etter skoletid samt til eventuelle midttimer og friminutt – eventuelt kan elevene ta kjøreopplæring innenfor den 10 pst.-grensen de har i dag. Det er frivillig å gå på videregående skole. Det er en rettighet, men det er ingen plikt. Vi bruker som samfunn et sted mellom 100 000 kr og 200 000 kr per elev. Lærere og ansatte i skolen forbereder og gir god gratis undervisning til elevene, som frivillig har valgt å benytte seg av tilbudet. Etter Høyres syn er det da også rimelig å stille krav til deltakelse i den undervisningen man frivillig har valgt å benytte seg av. Departementet har varslet at de vil følge utviklingen nøye og gjøre nødvendige justeringer. Men nok en justering og omkamp fra Stortingets side om et regelverk som har fått virke i bare noen måneder, vil etter vårt syn kun innebære forvirring i skolen fremfor den forutsigbarheten skolen selv har etterspurt.