Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Fremskrittspartiet er opptatt av at vi har et differensiert næringsliv som har forutsigbare rammebetingelser i form av skatter og avgifter. En forutsetning for at norsk industri kan konkurrere med liknende utenlandske bedrifter, er at staten gir bedriftene de samme avgifter og skatter som blir pålagt industrien i de konkurrerende land. Tilgang på nødvendig energi til forutsigbare priser på langsiktige kontrakter er en forutsetning for at industrien skal utvikle seg. Ingen er villig til å investere i industrien dersom energitilgangen i et langsiktig perspektiv er usikker. Norge er i den heldige situasjon at nesten 100 pst. av den elektriske energien kommer fra vannkraft. Med utbyggingen av vannkraft i hele Norge kom også industriutbyggingen. Den kraftintensive industrien har utviklet seg til å bli verdensledende. Mye av kraften har denne industrien bygget ut selv. I de nærmeste ti årene blir mye av kraften gjenstand for hjemfall. Blir industrien pålagt skatter og klimaavgifter når nye energikontrakter skal inngås, kan det bety at industrien flytter til land med lavere avgifter på miljø og energi. EU vedtok i 2008 en revisjon av kvotehandelsdirektivet for å hindre at landenes industri blir utsatt for karbonlekkasje. Karbonlekkasje medfører at industribedrifter i Norge flytter til land med lavere miljø- og energiavgifter. Fremskrittspartiet gir Regjeringen ros for at ordningen med grønne sertifikater fra 2012 blir teknologinøytral. Det som ennå er uklart, er hvordan overgangsordningene til de grønne sertifikater vil bli utformet. Fremskrittspartiet er enig i at det er nødvendig med forskning på fornybar energi. Norsk industri har alle muligheter til å bli storleverandør av utstyr til både vind- og solenergiproduksjon. Det som imidlertid er svært viktig, er at vi utnytter de vannreserver som ennå finnes igjen i landet. Her finnes den billigste energien som kan omgjøres til elektrisitet. Innførte varige vern av flere vassdrag bør nå revurderes. Fremskrittspartiet deler fullt ut komitéleder Erling Sandes syn på at småkraftproduksjon som bygges ut i vernede vassdrag, bør kunne økes fra 1 MW til 3 MW. Dessverre deler ikke Regjeringen Sandes syn på en slik økning. Grønne sertifikater vil nok medføre at det blir produsert mer elektrisk kraft. Problemet med kraftnettet eksisterer i dag og vil bli vesentlig forverret. Statnett har planer om utbygging og opprusting av hovednettet de neste ti årene på 40 milliarder kr. For å klare det har Statnett bedt om en statlig tilføring på 4 milliarder kr til egenkapitalen for å gjennomføre det store nettprogrammet. Dette er avslått av Regjeringen, samtidig som størstedelen av overskuddet fra både Statkraft og Statnett går direkte inn i statskassen. LO-sjef Roar Flåthen sier i et oppslag i Energinyheter følgende: «Vi må komme oss bort fra en situasjon hvor det er statsbudsjettet som bestemmer hva Statkraft har muligheter til å investere i.» Det samme kan også sies om Statnett. Fremskrittspartiet har i sitt alternative budsjett foreslått at Regjeringen bes legge fram for Stortinget en sak om hvordan man skal bedre egenkapitalsituasjonen for nettopp Statnett. Uten en storsatsing på nett de kommende år vil det forbli store problemer med forsyningssituasjonen flere steder. Regjeringen ser ikke ut til å ville utforme en helhetlig plan for norsk energipolitikk. Fremskrittspartiet ønsker en samlet plan som omfatter energi, miljø, industri og infrastruktur. En slik plan vil være nødvendig for å forme framtidens norske energi-, miljø- og industripolitikk. Regjeringens vegring når det gjelder utarbeidelse av en samlet plan har mange paralleller til Regjeringens vegring når det gjelder privatisering på flere samfunnsområder.