Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-06-07:
Flere og flere tjenester kan utføres over nettet innenfor både post, bank, varehandel og ikke minst knyttet til rapportering og tjenester fra det offentlige. Det bør også fortsatt være mulig for dem som av ulike årsaker ikke er databrukere, å få utført nødvendige tjenester på tradisjonell måte. Det offentlige har et spesielt ansvar for å tilrettelegge sine tjenester for alle. Men det er ingen tvil om at nettbaserte tjenester skal være hovedregelen for forvaltningens kommunikasjon med innbyggere og næringsliv. Kommunesektoren er en betydelig leverandør av offentlige tjenester, og derfor er digitalisering av kommunale tjenester helt avgjørende for å nå dette målet. Digitalisering av offentlige tjenester skjer i dag for lite helhetlig, og særlig på kommunenivå er det i stor grad opp til kommunen selv hvor mye de ønsker å satse på ulike digitaliseringsprosjekter. Kristelig Folkeparti ønsker at staten og kommunene i større grad enn i dag arbeider sammen om å skape tilgjengelige og brukervennlige elektroniske løsninger for innbyggerne. Staten bør etter Kristelig Folkepartis mening ta et ansvar for å utvikle en felles digital plattform som kan tilbys kommunene, slik at disse kan velge å ta den i bruk dersom de ønsker det. Kommunene må naturligvis selv få velge hvilke tjenester de ønsker å tilby sine innbyggere digitalt. Som saksordføreren og komitélederen har gjort rede for, er innstillingen enstemmig. Komiteen står samlet om samtlige merknader til saken. Det viser at det er en bred tverrpolitisk enighet om målsettingene her. Kristelig Folkeparti stiller seg bak den kritikken som fremmes – en kritikk som har sitt grunnlag i Riksrevisjonens funn om at Stortingets mål om helhetlige og fullstendige offentlige digitale tjenester til innbyggere og næringsliv ikke oppfylles. Komiteen mener det er kritikkverdig at målet ikke oppfylles. Og hvorfor er dette kritikkverdig? Jo, det skapes ulikheter og økte forskjeller for både innbyggerne og næringslivet når nettbaserte tjenester ikke er et fellesgode i alle landets kommuner. Dette peker komiteen på, og jeg antar statsråden vil kommentere dette i sitt innlegg. Jeg tror et nøkkelord i denne saken er «bestillerkompetanse», nærmere bestemt mangel på sådan. Dette ser vi igjen i flere saker, også på statlig nivå og i statlige etater. Vi husker tilbake til IKT-skandalen i Nav-saken som Stortinget hadde til behandling for ett års tid siden, hvor dette var et viktig punkt. I Riksrevisjonens rapport om digitalisering av kommunale tjenester ser vi at mange kommuner ikke har tilstrekkelig kompetanse til å digitalisere sine tjenester. Spørreundersøkelsen til kommunene viser at den administrative ledelsen i bare vel fire av ti kommuner, 44 pst., mener at de har tilstrekkelig bestillerkompetanse til å anskaffe IKT-systemer i tråd med kommunens behov. Det betyr at ledelsen i over halvparten av norske kommuner enten ikke mener at de har eller er usikre på om de har tilstrekkelig bestillerkompetanse til å anskaffe de riktige og relevante IKT-systemene. Vi ser også at blant de små og mellomstore kommunene er henholdsvis 39 og 44 pst. helt eller delvis enig i at de har tilstrekkelig bestillerkompetanse. Til sammenligning opplever ledelsen i 56 pst. av de store kommunene å ha tilstrekkelig bestillerkompetanse. Heller ikke gevinstrealisering blir det jobbet systematisk med i de fleste kommuner. Dermed blir mye av digitaliseringen gjennomført uten at en utnytter godt nok mulighetene for effektivisering og ressursbesparelse. Mangel på trygghet om IKT og mangel på kunnskap om hva som trengs av IKT-løsninger kan derfor gi et dårligere tilbud til innbyggerne. Derfor tror jeg Riksrevisjonen er inne på noe helt vesentlig når de i rapporten anbefaler staten å motivere kommunesektoren til samarbeid. Det trengs et sterkere samarbeid for å utvikle kompetanse og utveksle erfaringer og tekniske løsninger, slik at kommunene i større grad kan utvikle og dra nytte av de digitale tjenestene. Det er jo heller ikke slik at enhver kommune selv må finne opp det digitale kruttet hver eneste gang. Ofte kan ferdige standardløsninger, hyllevarer, benyttes, og et tettere IKT-samarbeid mellom kommune og stat, og ikke minst mellom kommunene, kan bidra til effektivisering og bedre tjenester. Jeg vil samtidig understreke komiteens enstemmige merknad hvor man uttrykker en viss forståelse for kommunenes situasjon. Digitalisering av kommunale tjenester er komplisert og tidkrevende. Derfor mener også Kristelig Folkeparti at staten må stille opp med både økonomiske ressurser og – ikke minst – kompetanse. Statlig drahjelp er viktig for å sette kommunene bedre i stand til å kunne løse sine oppgaver til det beste for innbyggerne.