Bjørn Hernæs (Høyre), 1998-11-23:
Jeg la også merke til Arbeiderpartiets hovedtalers påstand om at denne meldingen like gjerne kunne vært fremmet av en tidligere regjering, og konstaterer, i likhet med en tidligere representant, at det er mulig den kunne vært det, men den ble det nå engang ikke. Så jeg synes det er grunn til å gi justisministeren honnør for at vi endelig har fått meldingen på plass, og jeg tror justisministeren kan leve med at representanten Hove uttrykte seg på en slik måte at det virker som han tolker kravet om blokkuavhengighet i en slik grad at han nærmest beklager det når Regjeringen får støtte fra de andre partiene i denne salen. I likhet med de foregående talere vil jeg gjerne understreke den brede enigheten om meldingen, og jeg henviser i den anledning både til saksordførers redegjørelse og til de innleggene som har vært holdt senere. De grunnleggende betraktningene i meldingen samler som sagt bred støtte. Noe annet skulle også bare mangle, i og med at offentlighet i forvaltningen må sies å være en nødvendig forutsetning for et demokratisk samfunn. Rettssikkerhet, demokrati, kontrollhensyn, tillit, legitimitet og spredning av kunnskap om beslutningsprosessene kan være noen stikkord i denne sammenheng. Hensynet til såkalt grunnleggende samfunnsinteresser blir ofte brukt for å unnta fra offentlighet, ofte koblet sammen med krav om effektive beslutningsprosesser og hensynet til personvernet. Med et visst unntak for personvernet bør disse andre hensynene i alminnelighet neppe brukes som unnskyldning for hemmelighold i et moderne, demokratisk og åpent samfunn. Dette fører frem til en viktig forutsetning om at dagens innstilling om offentlighet blir fulgt i praksis i den daglige forvaltningen. Jeg vil minne om at forvaltningen sågar har plikt til å vurdere mer offentlighet, selv når loven åpner adgang til å unnta et dokument fra offentlighet. Dessverre har Regjeringen helt opp til det siste vist flere eksempler på at den enten ikke har forstått eller ikke har villet forstå prinsippene om offentlighet. Særlig graverende er Sosialdepartementets hemmeligstemplede brev til landets fylkesmenn 17. april i år, for ikke å snakke om Barne- og familiedepartementets instruks om å unngå offentlighet. I Fiskeridepartementet var selv statsrådens besøksprogram stemplet hemmelig – av hensyn til rikets sikkerhet! Som sagt, dette er en mentalitet som bør høre fortiden til, men det er grunn til å minne om hendelsene – til skrekk og advarsel. Jeg vil minne om at det gjelder en særskilt hjemmel dersom et dokument skal unntas fra offentlighet. Dette gjelder saker som taushetsbelagte opplysninger, sikkerhetsmessige hensyn, følsomme internasjonale forhold eller interne dokumenter. Disse hensyn må allikevel ikke tolkes strengere enn det som etter en rimelig betraktning er intensjonen med unntakshjemlene. Stortinget har hittil ikke vært undergitt offentlighetslovens regler om dokumentoffentlighet, men Grunnloven § 84 har bestemt at møter i Stortinget, Lagtinget og Odelstinget samt stortingsinnstillinger skal være offentlige. Høyre er tilfreds med at det blir innført et begrenset offentlighetsprinsipp i forhold til Stortinget, og understreker at dette i hovedsak knesetter prinsipp som i praksis har vært gjeldende, og ser frem til at Presidentskapet utarbeider regler for offentlighet for Stortinget og Stortingets organer. Det samme gjelder Presidentskapets vurderinger i forhold til Riksrevisjonen og Sivilombudsmannen. Offentlighetsloven i forhold til offentlig eide selskaper har vært viet oppmerksomhet. Det er gledelig enighet om å opprettholde unntaket fra offentlighet for Postbanken og Norsk tipping A/S og at SNDs og NORFUNDs positive avgjørelser skal være offentlige. Et stort flertall er enig i at organisasjonsformen ikke i seg selv skal påvirke retten til innsyn i offentlig eiet virksomhet og støtter Regjeringens arbeid med å sende forslag om en bestemt regel for hvordan offentligheten skal praktiseres, på høring forut for en slik utarbeidelse. Det er viktig at reglene blir klare og entydige, fordi dette åpenbart vil gjelde vanskelige avgrensningsspørsmål. I alle fall kan det være naturlig at dersom virksomheten driver en kombinasjon av ordinær forretningsdrift og myndighetsutøvelse, bør offentlighetsloven gjelde for den delen som er myndighetsutøvelse. Høyre støtter også Regjeringens forslag om at unntaket fra offentlighetsreglene for statsforetak oppheves, og beklager at flertallet Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, går imot dette forslaget. Journalføringen er en viktig forutsetning for åpenhet. Jeg er glad for at en samlet komite støtter Regjeringens forslag om en samling av lover og regler om journalføring i offentlige virksomheter. Høyre, sammen med Fremskrittspartiet, er imidlertid ikke enig med Regjeringen i at utformingen av det konkrete regelverket skal overlates til Regjeringen, men mener tvert imot at disse reglene har så stor betydning for praktiseringen av offentlighet at de konkrete regler for journalføring bør forelegges Stortinget i en egnet form. Utviklingen av nye kommunikasjonsformer stiller oss overfor nye problemstillinger også i forhold til journalføring og personvernhensyn. Vi må ikke lage regler som blir så firkantede at de begrenser bruken av e-post som internkommunikasjon, og det er særlig viktig at Datatilsynet trekkes aktivt med i utarbeidelsen av regler for journalføring. Jeg har merket meg at Norsk Presseforbund har utfordret både Datatilsynet og oss politikere i denne saken, og jeg synes det er naturlig å gi uttrykk for åpenhet i forhold til denne prosessen. Målet om mest mulig åpenhet, kombinert med et rimelig personvernhensyn, har kanskje ikke funnet sin endelige avveining, men det bør vi i så fall få anledning til å komme tilbake til etter hvert som vi får mer erfaring, både i form av en konstruktiv holdning til større åpenhet og mer erfaring med de elektroniske nyvinningene. Etter min mening bør det ikke være noen tungtveiende innvending at lovgiver er tilbakeholden på dette området. Når det gjelder interne dokumenter, gir loven i dag anledning til å unnta fra offentlighet både arbeider som er utarbeidet av forvaltningsorganet selv, og arbeider som er innhentet utenfra, som f.eks. underordnet organ, konsulenter e.l. Høyre er tilfreds med oppmykingen på disse områdene og med at den endelige utformingen av lovendringene utstår til forslagene har vært ute på høring. Høyre er også tilfreds med at rene faktaopplysninger normalt er offentlige, selv om dokumentet selv er unntatt fra offentlighet. Når det gjelder offentlighet i kommunene, er Høyre enig i at retten til innsyn i kommunenes dokumenter bør være minst like vid som når det gjelder de statlige forvaltningsorganenes dokumenter. Kommuner regnes imidlertid i utgangspunktet som en enhet og er derfor unntatt for innsyn, bortsett fra innstillinger til politisk behandling i kommunestyre, fylkesting, formannskap eller fylkesutvalg. Høyre ønsker velkommen at Regjeringen vil ha en oppmyking av regelen om at kommunen regnes som ett organ, og at Regjeringen ønsker at innstillinger til endelig avgjørelse skal være offentlige. Vi er også tilfreds med at Regjeringen kommer tilbake med lovforslag etter at forslagene har vært ute på høring, og ber Regjeringen spesielt vurdere de problemstillinger som knytter seg til kommuner som har parlamentarisk styringsmodell. Spørsmålet om offentliggjøring av søkerlister har fått en viss oppmerksomhet, og dette er den saken i meldingen hvor det med en viss rett kan sies at komiteen foretar en viss innstramning i forhold til tidligere praksis. Høyre mener at hensynet til mulige søkere fra det private næringslivet til offentlige stillinger er så viktig at enkeltpersoner på eget initiativ bør kunne reservere seg mot offentlighet. Dette hensynet må selvsagt veies i forhold til de hensyn som f.eks. Norsk Presseforbund anfører, men i likhet med resten av komiteen legger vi fra Høyres side vekt på den kontrolleffekt som ligger i reglene om partsinnsyn i ansettelsessaker. Når det gjelder en rekke andre saker i meldingen, støtter Høyre Regjeringens vurderinger. Det gjelder bl.a. forslaget om å videreføre den praksisen som er etablert rundt post til og fra den politiske ledelsen i departementene, og Regjeringens ønske om å fremme forslag om økt innsyn i forhold tilknyttet internasjonale organisasjoner. Regjeringen peker også på at det er en nyanseforskjell mellom definisjonen på «sikkerhetsinteresser» i offentlighetsloven og sikkerhetsloven, og Høyre er enig i at det bør innarbeides den samme terminologi. Med et visst forbehold i forhold til journalføring, slik som tidligere anført, er Høyre også enig med Regjeringen i at lovreglene i forbindelse med offentlighet skal være teknologinøytrale.