Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2005-03-15:
I dag tar vi et godt skritt videre mot målet om å ta i bruk mer av naturgassen i Norge. Målsettingen for Regjeringen har vært å få til en økonomisk forsvarlig og miljømessig riktig bruk av denne viktige naturressursen. Forutsetningene for at dette skal bli mulig, er at gassen kommer fram til brukerne. Ulike alternativer til framføring av gass er bredt omtalt i meldingen vi behandler i dag. Siktemålet har vært å bygge opp et marked for naturgass, slik at investeringene i infrastruktur kunne forsvares økonomisk. Det har også vært en premiss at staten skal delta med finansiering av slik infrastruktur. Med de vedtakene som blir fattet senere i kveld, legger vi opp til nettopp dette. I meldingen blir Stortinget forelagt analyser som støtter opp under en gradvis utbygging av infrastruktur for gass. NVEs vurdering i stortingsmeldingen var at det med dagens marked ikke kunne forsvares å bygge rørledning verken til Grenland eller til Trøndelagsområdet, men at disse områdene lå nærmest et forsvarlig prosjekt for rørtransport av naturgass. På denne bakgrunn ble industrien i de aktuelle områdene utfordret på om de kunne komme med ideer og prosjekter som kunne føre til større etterspørsel og mer langsiktige forpliktelser i forhold til finansiering av et gassrør. Industrien i Grenlandsområdet tok denne utfordringen, og i Grenland pekte man på mulighetene for medvirkning til finansiering med betydelige beløp, større volum og villighet til å inngå langsiktige kontrakter om kjøp av gass. Disse innspillene kan legge til rette for en realisering av gassrør til Grenland. Også fra andre steder kom det signaler om at bruk av gass til industrielle formål, f.eks. til erstatning for tungolje i industrien, kunne være aktuelt. Dette gir grunnlag for at vi i et konstruktivt samarbeid med Arbeiderpartiet vil be Regjeringen gjennom Statnett, eventuelt gjennom et annet statlig selskap, om å igangsette samtaler med kommersielle aktører med det oppdraget å gå inn i disse drøftelsene med sikte på å realisere rørløsninger for transport av gass til disse regionene. Rør inn Trondheimsfjorden begrenses til å støtte grenrør inn til f.eks. Trondheim, Orkdal og Verdal og eventuelt en utvidelse av rørdiameter på hovedrøret for å gi plass til gass til disse mottakssteder. Bakgrunnen for denne begrensningen ligger selvsagt bl.a. i Kristelig Folkepartis holdning til å være med og finansiere rør til gasskraftverk uten CO2-håndtering. Resultatene av disse prosessene kan danne grunnlag for infrastrukturløsninger for gass også til andre steder langs kysten, herunder Mongstad. Kolsnes, Aukra, Hammerfest og Tjeldbergodden er områder der det i dag er landfall for naturgass, og der tilsvarende samarbeidsløsninger mellom myndigheter og industrien kan være aktuelle. Uansett hvilken samarbeidsform og infrastrukturløsning som industrien og myndighetene legger opp til, må ordningen være mulig å bruke andre steder i landet dersom forutsetningene er gode nok i forhold til etterspørsel av naturgass. Det er en bred enighet om at offentlig støtte til private aktører som ønsker å bygge ut rør for gass eller anlegg for transport av LNG i en introduksjons- eller uviklingsfase for å gjøre gass mer tilgjengelig i nye områder, er helt nødvendig. Det er gledelig at flertallet i Stortinget i dag slutter seg til meldingens vurderinger av mulige LNG-ruter. Et viktig element i Samarbeidsregjeringens energipolitikk er knyttet til satsingen på gasskraft med CO2-håndtering, både for å sikre energiforsyningen og for å oppnå målene i klimapolitikken. I januar startet Gassnova sitt arbeid med å bringe renseteknologier for CO2 nærmere kommersialisering. Dette vil åpne for helt andre muligheter for bruk av gass i Norge samt gi et vesentlig bidrag i forhold til den globale miljøutfordringen. Vi er gjort kjent med at det foregår mye spennende på denne sektoren. Hammerfest Energi AS har søkt Regjeringen om tilskudd til bygging av et pilot CO2-renseanlegg i forbindelse med et 105 MW gasskraftanlegg i Hammerfest. Anlegget planlegges som verdens første fullskala gasskraftverk med CO2-håndtering. Vi er også kjent med at slike planer foreligger i Grenlandsregionen i regi av Skagerak Energi. Når vi renser CO2 fra eksosgassen fra store punktutslipp, må vi finne et sted vi kan gjøre av denne. I forbindelse med petroleumsmeldingen bad Stortinget Regjeringen gjennomføre en studie av potensialet ved bruk av CO2 som trykkstøtte, og vi er kjent med at Oljedirektoratet, som en del av dette, sammen med industrien, nå gjennomfører en studie som skal foreligge i løpet av denne måneden. Stortinget ber Regjeringen legge fram resultatene fra denne studien i revidert nasjonalbudsjett for 2005. Videre ber Stortinget Regjeringen legge fram en vurdering av hvordan og i hvilken grad hele CO2-kjeden kan fanges og utnyttes. Dette skal presenteres Stortinget før sommeren 2005. Norge har bygd opp en betydelig gassbehandlingsindustri på ilandføringsstedene for gass. Dette er industri som først og fremst behandler naturgassen før den sendes til markedene. Terminalindustrien tilfører naturgassen merverdi, og bidrar til stor verdiskaping og sysselsetting både i anleggsfase og drift. På Tjeldbergodden brukes det meste av naturgassen lokalt i petrokjemisk industri. Fra de andre ilandføringsstedene eksporteres det aller meste av gassen til markeder i utlandet. Det er videre viktig at industrien og forskningsmiljøene selv er offensive når det gjelder videre teknologiutvikling i forhold til bruk av naturgass. Beslutningen om etableringen av et storskala testsenter for gass i Risavika ved Stavanger i regi av Lyse, Shell, Statoil, Universitetet i Stavanger og Rogalandsforskning, er i denne sammenheng et gledelig initiativ. Det er gledelig å registrere at det er et bredt flertall som nå ønsker at et svensk/norsk system for handel med elsertifikater skal komme på plass så raskt som mulig. Et internasjonalt system er viktig for å få et stort nok marked som fungerer effektivt i forhold til målet for ordningen. Vi tar til etterretning at det fra svensk side ikke var mulig å gjennomføre en oppstart av dette markedet 1. januar 2006, slik norske myndigheter hadde lagt opp til. For at investeringer i fornybar energiproduksjon ikke skal stoppe opp, er det viktig at man legger opp til en prosess der de som bygger ut kraftproduksjon som er sertifikatberettiget etter 1. januar 2004, kan delta i sertifikatmarknaden når den er på plass. Det er bred politisk og industriell enighet om at vi skal ta mer av våre enorme gassressurser i bruk innenlands. Engasjementet har vært stort, og mange lokalsamfunn har vist stor kreativitet for å komme i betraktning. Komiteens medlemmer husker selvsagt folkeaksjonen for gass til Grenland som en manifestasjon på vilje til å kjempe for arbeidsplassene og industritradisjonen i dette området. De vedtak Stortinget i dag fatter, er et tilsvar på dette engasjementet som kan bringe denne regionen nærmere en god og langsiktig gassløsning. Videre er det grunn til å legge merke til de initiativ som er tatt i Østfold, hvor det på kort sikt vil være naturlig med transport av gass med båt, men hvor det i et lengre tidsperspektiv kan være aktuelt med en rørfremførsel i forlengelse av et eventuelt rør mot Grenland. Dette må selvsagt også ses i sammenheng med hva som skjer i det svenske markedet. Regjeringen og Kristelig Folkeparti ser betydningen av at gassen i større grad brukes i Norge. Ved riktig bruk kan det bety store miljøforbedringer og samtidig legges til rette for et nytt løft for norsk industri. Ny optimisme skapes, investeringslysten i Norge stimuleres, og tradisjonsrik kompetanse blir bevart. Regjeringens strategi for mer bruk av naturgass i Norge er et bidrag til dette. Jeg er glad for de skrittene vi i dag tar framover, og jeg vil til slutt igjen få takke Arbeiderpartiet for et godt samarbeid gjennom det forlik som får tilslutning i denne sal i dag.