Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2008-06-16:
Bakgrunnen for undersøkelsen er at IKT har vært et viktig virkemiddel til økt effektivitet og bedre samhandling i helsetjenesten, og at det har vært nasjonale satsinger på IKT i helsesektoren siden 1997. Senest i Budsjett-innst. S. nr. 11 for 2007-2008 uttalte helse- og omsorgskomiteen at den teknologiske utviklingen gir store muligheter for å understøtte helhet og samhandling i helse- og sosialtjenesten, og at IKT er et viktig virkemiddel for kvalitetsforbedring og økt sikkerhet i tjenesten. Man antar at en gjennomgående og helhetlig innføring av elektronisk pasientjournal, EPJ, vil ha det største gevinstpotensialet av alle IKT-satsinger i helse- og sosialsektoren. Pasientjournalen er kjernen i helsetjenestenes informasjonsbehandling, og det er forventet at innføring og bruk av dette vil bidra til både kvalitetsforbedringer og mer effektiv ressursutnyttelse i helseforetakene. En vesentlig del av den elektroniske samhandlingen i helsetjenesten skjer i form av elektronisk meldingsutveksling, som innebærer at informasjon utveksles mellom ulike journalsystemer. Målet med Riksrevisjonens undersøkelse har vært å belyse bruken av IKT som virkemiddel til bedre samhandling og mer effektiv ressursutnyttelse i helsetjenesten. Komiteen mener det er kritikkverdig at til tross for ti år med nasjonale satsinger på IKT i helsesektoren er fortsatt store deler av informasjonsflyten i helsetjenesten papirbasert. Selv om det er fokusert på den elektroniske samhandlingen mellom nivåene og mellom helsepersonell, mener komiteen at riksrevisjonsrapporten underbygger at Helse- og omsorgsdepartementet ikke har klart å ivareta sitt ansvar for å følge opp de nasjonale IKT-satsingene fullt ut. Norsk helsevesen står med ett ben i den papirbaserte verden og ett ben i den elektroniske verden, noe som medfører doble rutiner og merarbeid mange steder. Komiteen viser til at Riksrevisjonens funn avdekker mangelfull utnyttelse av elektroniske pasientjournaler, EPJ, i helseforetakene. Innføring av EPJ er en forutsetning for elektronisk samhandling, både innenfor spesialisthelsetjenesten og mellom helseforetak og allmennleger. Mens allmennlegene har brukt EPJ i flere år, pågår det i helseforetakene en gradvis overgang fra papirjournal til elektronisk journal. Komiteen viser videre til at Riksrevisjonens funn avdekker at målene for elektronisk meldingsutveksling ikke er nådd. Henvisning og epikrise er de viktigste meldingstypene i samhandlingen mellom primær- og spesialisthelsetjenesten. Komiteen mener det er viktig at pasientinformasjonen utveksles på en rask og sikker måte - både for å sikre god oppfølging av pasientene og for å sikre en effektiv ressursutnyttelse i helsetjenesten. Komiteen viser videre til at Riksrevisjonens funn avdekker at det er behov for en sterkere nasjonal styring. Organiseringen av helsetjenesten er kompleks, med mange enheter og mange beslutningsnivåer, og nasjonal styring og koordinering er nødvendig for å sikre at IKT blir tatt i bruk som et effektivt virkemiddel for å realisere helsepolitiske mål. Et godt samarbeid mellom de ulike delene av helsetjenesten er viktig for å sikre pasientene god behandling, pleie og oppfølging. Komiteen viser til at Riksrevisjonen mener at IKT i for liten grad er tatt i bruk som et virkemiddel for å bedre samhandlingen mellom sykehus og kommunale pleie- og omsorgstjenester og mellom sykehusene og allmennlegene. Komiteen er kjent med at pleie- og omsorgssektoren står for hoveddelen av kommunikasjonen med sykehusene ved inn- og utskriving av pasienter, og at Riksrevisjonen har reist spørsmål ved om virkemidler som kan fremme elektronisk samhandling mellom kommuner og sykehus, i tilstrekkelig grad er tatt i bruk. Komiteen mener det er nødvendig å ta i bruk flere virkemidler, slik at målene om elektronisk samhandling mellom sykehus, kommuner og allmennleger kan realiseres. Komiteen mener også at Helse- og omsorgsdepartementet må ta et aktivt ansvar gjennom finansieringssystemet for å sikre dette arbeidets framdrift og standardiserte løsninger - ikke minst. Komiteen er opptatt av at Helse- og omsorgsdepartementet har et særskilt ansvar for å sørge for bedre samhandling, noe som må bety tydeligere føringer for at sykehusene tar i bruk mer IKT og legger til rette for enda mer bruk av elektronisk samhandling med kommunene. Til slutt vil komiteen framheve at hensynet til personvernet også må ivaretas når nye IKT-baserte løsninger tas i bruk. Helseopplysninger er i sin natur av svært sensitiv og privat karakter, noe som tilsier at hensynet til personvernet må veie tungt i sammenheng med formidling av slik informasjon. Jeg vil med dette be om at Dokument nr. 3:7 for 2007-2008 - Riksrevisjonens undersøkelse om IKT i sykehus og elektronisk samhandling i helsetjenesten - vedlegges protokollen.