trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2022-04-06:
Jeg takker statsråden for svaret. Når jeg hører dette, blir jeg glad. Jeg blir stolt av Kristelig Folkeparti som lyttet til familiene, for familiene og foreldrene fikk rett. Dette er tall i undersøkelsen som ikke statsråden kan vri seg unna. Fleksibiliteten som vi legger opp til, handler også om å ivareta fedrenes rolle. Det er helt åpenbart at tilknytning er avgjørende, og vi vet at foreldre kan ta de valgene. Selv var jeg tidlig hjemme, etter bare få måneder, med av barna. Jeg har vært sidemann ved fire fødsler, men det har vært ulike behov til ulike tider med de ulike barna. De valgene kan foreldrene faktisk ta selv. Vi hører at formålet med tredelingen var å fremme likestilling i arbeidslivet. Resultatet er det motsatte. Ulønnet omsorgsarbeid har ført til at en har mistet rett til sykepenger, lavere pensjonsopptjening, avbrudd i yrkesaktivitet – dette vet likestillingsministeren godt – hemmet lønnsvekst og kompetanseutvikling. Dette er utrolig alvorlig, og det fører til det motsatte. Og så hører vi også at Psykologforeningen sier at de trekker sin støtte, høringssvaret står de ikke lenger inne for, fordi manglende fleksibilitet og valgfrihet kan gå ut over barna. Igjen: Vil likestillingsministeren fortsatt holde på den rigide ordningen?
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2022-04-06:
Når jeg hører svaret, hadde jeg håpet på en noe mer nyansert og sammensatt forklaringsmodell knyttet til dette. Igjen når det gjelder at den rigide ordningen ikke skal ha noe å si: Det er ganske mange tydelige stemmer, men her velger en å løfte fram ett av svarene. Vi har utrolig mange familier som er veldig tydelige på at dette er viktig. Noen av de viktigste svarene som ble gitt i Nav-undersøkelsen som årsak til at en tok ulønnet permisjon, var at en trengte å være hjemme, at en ønsket å være hjemme med barna, og ikke minst det som var knyttet til behov for amming lenger enn det den rigide ordningen – som er det de har svart på – ga dem mulighet til. Derfor er ikke virkeligheten som likestillingsministeren her løfter fram, i samsvar med det som det brede lag av familier i Norge faktisk opplever, og som får konsekvenser for de valgene de tar. Derfor ønsker Kristelig Folkeparti en tydeligere fleksibilitet og valgfrihet. Jeg må spørre igjen: Vil likestillingsministeren fremdeles holde på den rigide ordningen?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Eg har ikkje stilt spørsmål som går på statsråd Borten Moe sitt ansvarsområde. Eg har stilt spørsmål til statsministeren. Eg kan ikkje sjå at statsministeren er her i dag. Difor trekkjer eg spørsmålet mitt.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-04-06:
«Statsråden varslet i Dagens Næringsliv 27. mars et kutt på flere milliarder kroner i den planlagte campussamlingen ved NTNU. Det varslede kuttet setter prosjektet i fare. En samling av campus NTNU er viktig for å legge til rette for bedre utdanning og forskning ved å styrke samarbeidet på tvers mellom ulike fagmiljø. Fremtidens utfordringer er tverrfaglige, og norske utdanningsinstitusjoner må tilpasses det. Vil statsråden sikre at prosjektet blir gjennomført i tråd med planene som er lagt?»
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-04-06:
Takk for svaret. Det er faktisk sånn at den forrige regjeringen helt bevisst valgte både å ta ned rammen på NTNU-sammenslåingen og å gjøre det til et «design-to-cost»-prosjekt. Det handler nettopp om de erfaringene man gjorde med kostnadsoverskridelser i andre prosjekt. Jeg støtter selvfølgelig at man ser på hvordan pengene brukes på en klok måte. Det som overrasker meg mer i denne saken, er at statsråden helt klart og åpenbart avlyser et prosjekt som statsråden for bare noen få måneder siden gikk til valg på at man skulle gjennomføre. Jeg opplever at det har vært tverrpolitisk enighet i Norge i og for seg og i Trøndelag spesielt, som både Borten Moe og jeg representerer, om at dette er et prosjekt som vi skulle klare å realisere. Når man får makt, går man bort fra at man har sagt det er positivt, til og med i Stortinget, at man har en «design-to-cost»-ramme, men velger heller å si at prosjektet ikke skal gjennomføres. Statsråden var kjent med kostnadene ved prosjektet da han gikk til valg. Hvorfor var han ikke ærlig på at han da ikke ville gjennomføre det?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-04-06:
Jeg er enig i at vi ikke kan ende med det, men det er derfor Høyre i regjering sørget for å gi en forutsigbar ramme som også NTNU sier at er tilstrekkelig, og som gir dem god forutsigbarhet. Men de sier at dersom man skal trekke dette ned særlig mye mer, står man i fare for ikke å klare å realisere prosjektet. Man kan godt lete etter smartere måter å gjøre det på. For eksempel burde man se på om Statsbygg kanskje skulle ha organisert seg på en annen måte. Det er et spørsmål som vi kunne vært med på å diskutere. Men når statsrådens utgangspunkt er at dette prosjektet skal trekkes ned med flere milliarder, synes jeg at man heller kan være ærlig på at man ikke nødvendigvis ønsker å gjennomføre det, hvis man da ikke skal ha en helhetlig flytting. For øvrig opplever jeg heller ikke at statsråden svarte på mitt forrige spørsmål. Det gjaldt at han gikk til valg på å gjennomføre dette prosjektet. Han var da kjent med kostnadene som lå i prosjektet. Hvorfor velger man å gi beskjed til velgerne om det etter valget og ikke før valget?
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Energiprisene økte gjennom 2021 og inn i 2022. Russlands invasjon av Ukraina 24. februar førte til en ytterligere prisøkning, bl.a. på råolje. Økte oljepriser har gitt økte drivstoffpriser, både internasjonalt og i Norge, og høye drivstoffpriser skaper usikkerhet og uforutsigbarhet. Også fiskeflåten vil påvirkes av dette, på lik linje med øvrig næringsliv, industri og forbrukere. Selv om fiskeflåten nå betaler full CO 2 -avgift, er mineralolje som brukes til fiske og fangst, både i nære og fjerne farvann, fritatt for grunnavgift. Avgiftene på drivstoff i fiskerinæringen er derfor lavere enn for andre næringer og husholdninger. I tillegg mottar fiskeflåten kompensasjon for en betydelig andel av det den betaler i CO 2 -avgift. Når det er sagt, har jeg også forståelse for at denne situasjonen skaper utfordringer for deler av fiskeflåten, og jeg har derfor hatt møter med representanter fra næringen ved flere anledninger for å diskutere situasjonen. Næringen har foreslått flere ulike tiltak, bl.a. et midlertidig fritak fra CO 2 -avgiften, gjeninnføring av refusjonsordningen for CO 2 -avgiften, m.m. Så er det finansministeren som har det konstitusjonelle ansvaret for avgiftsområdet. Regjeringen følger situasjonen fortløpende, og de tiltakene som er foreslått, vil bli vurdert samlet. Under Stortingets behandling av kvotemeldingen, Meld. St. 32 for 2018–2019, ble det lagt fram et anmodningsvedtak der Stortinget ba «regjeringen sørge for at eksisterende ordning med ‘samfiske med seg selv’ i torskefisket avvikles innen 31. desember 2025. Se vedtak nr. 556, 7. mai 2020. Regjeringen har varslet en ny kvotemelding, hvor også spørsmål knyttet til samfiskeordningen vil bli behandlet. Jeg vil presisere at samfiskeordningen fortsatt gjelder, og ordningen kan benyttes av to fartøy i lukket gruppe med hjemmelslengde under 11 meter på visse vilkår. Når det gjelder rederikvoteordning, ble den sist brukt i veldig begrenset grad før strukturkvoteordningen for havfiskeflåten ble vedtatt. Man erfarte at ordningen ga flere utfordringer, den var komplisert å bruke, og den ble derfor avsluttet. Jeg vurderer ikke at dette er en ordning som det er aktuelt å gjeninnføre nå. Jeg finner det heller ikke riktig å vurdere en slik ordning samtidig som en ny kvotemelding er under arbeid.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Når det gjelder representantens tolkning av svaret mitt, tror jeg at den kan han få lov til å ha i fred. Jeg kjente meg vel ikke helt igjen. Det er selvsagt nær kontakt mellom finansministeren og meg i disse spørsmålene. Jeg vil også understreke at vi skal huske på at fiskeflåten overordnet sett har god lønnsomhet og høy verdiskaping og er kanskje, i stort, blant de næringene som tåler prisoppgangen best. Men det er store forskjeller, og regjeringen følger dette fortløpende, så de tiltakene som vi vurderer på avgiftsområdet, de vurderes selvsagt samlet. Fiskerinæringen har påpekt at ordningen med årlig innlevering av en merverdiavgiftsoppgave forsterker likviditetsutfordringene som følger av de økte strømprisene, og da er det slik at som primærnæringsutøvere har fiskere i utgangspunktet årsoppgave for merverdiavgiften. Det er likevel adgang til å levere inn avgiftsoppgave umiddelbart etter at det aktuelle året har løpt ut, og man kan også søke om å inngå i den ordinære tomånedersterminen for merverdiavgift.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Som jeg sa, har jeg tett dialog med finansministeren, og vi vurderer bl.a. helt konkret om det å gjeninnføre midlertidig den gamle refusjonsordningen for CO 2 -avgiften framfor CO 2 -kompensasjonsordningen, kan være et grep. Dette har imidlertid administrative budsjett- og konkurransemessige konsekvenser som innebærer en kompleksitet som gjør at vi må bruke noe tid på det. Så er det jo hyggelig å registrere at Fremskrittspartiet – etter at de i regjering økte avgiftene med det jeg i farten tror var ca. 5 mrd. kr – har flyttet tilbake til verdens rikeste land og har råd til alle utgifter fortløpende.
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-04-06:
«I dag utdannes det om lag 200 offiserer årlig i Forsvaret. Ifølge analyser fra FFI kreves det omtrent en dobling av antall offiserer som utdannes, skal størrelsen på offiserskorpset opprettholdes fram mot 2040. For å dekke den planlagte personellveksten i langtidsplanen kreves en ytterligere økning. Hvordan vil statsråden følge opp at krigsskolene har tilstrekkelig kapasitet til å utdanne det nødvendige antall offiserer?»
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-04-06:
Takk for svaret. Det er positivt at statsråden vil øke kapasiteten ved krigsskolene, men det kan i verste fall være lettere sagt enn gjort. Hvilke beskrankninger ser statsråden for seg kan eksistere for å oppnå den nødvendige utdanningskapasiteten ved krigsskolene?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-04-06:
Gitt at man øker kapasiteten, og at beskrankningene blir håndtert, framgår det av en rapport fra FFI, Forsvarets forskningsinstitutt, at det ikke vil være et tilstrekkelig antall løytnantstillinger, altså kompetansegivende stillinger på det nivået som en ferdig utdannet kadett normalt går inn i etter ferdig krigsskole. Hvordan vil statsråden sørge for at man har et tilstrekkelig antall stillinger som er kompetansegivende på det nivået som en ferdigutdannet kadett bør ha?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-04-06:
For å understøtte oppbemanningen av Forsvaret skal også, som representanten sa, utdanningskapasiteten styrkes i årene framover. Dette innebærer at Forsvarets høgskole skal styrkes med både flere ansatte og tilhørende EBA-fasiliteter. I implementeringen av langtidsplanen er det opp til forsvarssjefen å detaljere bemanningsøkningene ytterligere, herunder tilpasse utdanningskapasiteten og volumet innenfor prioriteringene som er satt i langtidsplanen. Forsvaret har allerede økt kvoten utover de 200 som det refereres til i analysen, på bakgrunn av den planlagte personellveksten i langtidsplanen. Men som denne analysen også er inne på, må den videre oppbyggingen av Forsvaret henge sammen med den videre strukturutviklingen. Dette er et møysommelig arbeid som jeg mener det ville være uklokt å gå inn og detaljstyre. Jeg har full tillit til at forsvarsjefen vil gå nøye igjennom og vurdere de forholdene som forsvarsanalysen omtaler, herunder et eventuelt behov for økte utdanningskvoter, og at han om nødvendig også gjør rede for endrede forutsetninger og nye behov gjennom det formelle budsjettet og styringsprosesser mellom etat og departement.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-04-06:
Som representanten selv er inne på, er noe av utfordringen knyttet til dette gjort fort nok med tanke på gjennomføringen av langtidsplanen. Så har denne regjeringen ambisjoner som går utover langtidsplanen, med hensyn til oppbemanning av personell. Det stiller krav til utdanningskapasiteten. Noe er allerede gjort: Det er iverksatt tiltak for EBA, eiendom, bygg og anlegg, for å få gjort nødvendige tilpassinger på bygg. Så avventer jeg at forsvarssjefen kommer tilbake med en detaljert plan for hvordan dette bør se ut framover. Når vi ser litt framover i tid, vil behovet være tilbake på 200 offiserer. Så det er også viktig ikke å øke kapasiteten for mye i en tidlig fase slik at man får en overkapasitet i løpet av kanskje fire–fem år, når det ser ut til, i henhold til planen, at vi vil ha et noe lavere behov.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-04-06:
Som jeg sa i mitt forrige svar, har regjeringen ambisjoner som går utover den gjeldende langtidsplanen når det gjelder økning av personellstyrken i Forsvaret. Når det gjelder å legge til rette for kompetansegivende stillinger, ligger det innenfor forsvarssjefens mandat, og det som han skal legge til rette for. Jeg har stor tillit til forsvarssjefen, hans vurderinger og hans måte å drive etaten på, og at han vil komme tilbake til departementet dersom det skulle være behov for ytterligere tiltak, utover det som ligger innenfor hans fullmakter.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-04-06:
Det er helt riktig som det ble sagt, at jeg tok et initiativ til en ekstern gjennomgang av utbyggingen på Evenes, ikke bare det som er knyttet til MPA, men også det som har med QRA å gjøre, altså en total gjennomgang av kostnadene for å gjennomføre utbyggingen på Evenes. Den rapporten kom til departementet 4. april – noe forsinket, et omfattende arbeid. Den rapporten er kommet. Vi gjennomgår rapporten nå for å se om det er ting i rapporten som må eller bør unntas offentlighet, og tar sikte på å offentliggjøre rapporten før påske.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-04-06:
Nå er det dessverre slik at de faktiske kostnadene vil vi først vite eksakt når utbyggingen en gang er ferdig. Men den eksterne rapporten fra Holte tar for seg de gjenstående prosjektene, både de som lå innenfor KVU-en, og det som ligger i ambisjonsnivået i den stortingsproposisjonen som ble fremmet i 2020, som jeg i farten ikke husker nummeret på, og gjenstående arbeid. I Prop. 151 S for 2015–2016 var kostnadene på Evenes anslått til 3,5 mrd. kr til utbygging for både QRA og MPA. Rammen er nå på 5,2 mrd. kr. Vi kommer til å ende over det, det er ingen hemmelighet. Det er tall der de høyeste tallene er opp imot 8 mrd. kr, men det avhenger litt av hva som skal inn i prosjektet. Når rapporten blir offentliggjort, vil det bli synlig hva som er på de forskjellige nivåene som vi her snakker om.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-04-06:
Jeg tror jeg vil understreke en gang til at det dreier seg ikke bare om flytting av MPA. Dette dreier seg om den totale utbyggingen hvor en betydelig del av kostnadene også er knyttet til QRA, som var vedtatt lagt til Evenes allerede i 2012. Men det er store tall vi snakker om. Det har vist seg at tilstanden på bygg har vært til dels dårligere enn det som ble lagt til grunn. Det har kommet prosjekt som måtte gjennomføres, som ikke var i planen, og vi har hatt betydeligkostnadsøkning innenfor byggebransjen som også bidrar. Så det er store tall, og vi bruker mye tid på å gjøre en grundig gjennomgang av dette. Men det første jeg tar sikte på, er at rapporten skal bli offentlig, sånn at det ikke blir noen spekulasjoner rundt hemmelighold av tall.
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-06:
«Forsvarsministeren opplyste i spørjetimen 1. desember at han hadde tatt initiativ til ein ekstern gjennomgang av både økonomi og andre utfordringar som står att på Evenes, knytt til etableringa av Evenes som ny base for P-8 maritime overvakingsfly. Statsråden sa også at han tok sikte på at gjennomgangen skulle vera ferdig i februar. No er me i slutten av mars. Kan statsråden fortelja kor langt arbeidet med dette har kome, kva som er avklart, og kva som eventuelt står att å avklara i saka?»
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-06:
Eg takkar statsråden for svaret, og eg er glad for å høyra at rapporten har kome, om noko forsinka, så har han iallfall kome til Forsvarsdepartementet. Eg ser fram til å bli meir opplyst om dei utfordringane som står att på Evenes. Så veit me alt no at Forsvarsbygg har bedt om å få utløysa store delar av usikkerheitsavsetninga i MPA-prosjektet på Evenes, og seier at det er behov for meir pengar til fleire av tiltaka. Kan statsråden no fortelja om han har betre oversikt over dei faktiske kostnadene med å gjera Evenes til base for dei maritime overvakingsflya?
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-06:
Eg takkar nok ein gong for svaret. Det er store summar det er snakk om, og kostnadsbildet har tydelegvis endra seg mykje samanlikna med det som blei lagt til grunn den gongen vedtaket om å flytta MPA-basen frå Andøya til Evenes blei gjort. Meiner statsråden at det finst ei øvre grense for kor mykje fellesskapet skal betala for å gjennomføra denne flyttinga?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-04-06:
Takk for fleksibiliteten til både presidenten og statsråden. Da jeg var på vei hit, trakk første spørsmålsstiller sitt spørsmål fra talerstolen, og da forvant også noen minutter i min gange. Mitt spørsmål er som følger: «Den siste tiden har vi sett rapporter om tiltakende konfliktrelatert seksualisert og kjønnsbasert vold utført av russiske styrker i Ukraina. I 2019 arrangerte Solberg-regjeringen en internasjonal konferanse om temaet i Oslo, og det har vært jobbet systematisk gjennom mange år for å bekjempe konfliktrelatert seksualisert og kjønnsbasert vold, blant annet gjennom FN, regionale organisasjoner og sivilsamfunnet. Hvordan vil regjeringen bidra til å bistå det økende antallet ofre for seksualisert vold som følge av krigen i Ukraina?»
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-04-06:
Jeg takker for svaret. Det arbeidet regjeringa nå gjør, har selvfølgelig Høyres fulle støtte. Jeg tror det er all grunn til å forvente at det er langt flere Butsjaer enn det vi har sett til nå. Øyenvitneskildringene som kommer ut, er helt grufulle. Jeg hadde i går et videomøte med representanter for den ukrainske utenrikskomiteen, og noe av det de forteller, er at innhenting og innsamling av dokumentasjon og bevis er viktig nå. Akkurat nå er det umulig å komme inn i Mariupol, der de antar at det også finnes svært mange ofre for grove seksuelle forbrytelser. Men de eneste som nå ser ut til å kunne avgi et slags vitnemål, er de som allerede er drept, for dem kan man undersøke. De som er overlevende, tør ikke å fortelle, for de er redd for hevnangrep. Mitt spørsmål er hvordan vi sammen med andre land kan bidra til bevisinnhenting og dokumentasjon av det som nå skjer, sånn at det er mulig å straffeforfølge de ansvarlige, for dette er dessverre et område som er beheftet med stor grad av straffrihet, og det kan ikke fortsette.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-04-06:
Det er jeg glad for å høre, for jeg tror vi lett kan bli enige om at seksuell og kjønnsbasert vold i konflikt ikke er en sideeffekt av krigen – det er et våpen i krigen, og det brukes nå veldig aktivt, bl.a. for å straffe den motstanden ukrainerne har vist mot den russiske invasjonen. Det kom også et annet poeng opp i møtet, og det var knyttet til rehabilitering av ofre. Og jeg vet at det gjøres en betydelig innsats her hjemme når flyktninger kommer til Norge. Og jeg vet at også Kripos er involvert i å bidra til å samle inn bevis og å bidra til etterforskning av dem som kommer hit. Et annet spørsmål er om det er mulig å øke støtten til rehabilitering i og rundt Ukraina. Vi har mange gode og sterke kompetansesentre i Norge for dette. Spørsmålet er om regjeringa også kan vurdere om f.eks. Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress kan bidra med sin kompetanse inn mot disse ofrene.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg takker representanten Eriksen Søreide for å fokusere på et usedvanlig viktig spørsmål. Den russiske krigføringen i Ukraina har jo enorme konsekvenser, ikke minst for Ukrainas sivilbefolkning. Norge bestemte seg tidlig for å stille opp med betydelige midler, og mange av dem kanaliseres jo nettopp inn mot beskyttelse, mat, husly, medisinsk hjelp osv. Beskyttelse av sivile er jo en viktig og varig prioritet for den norske regjering, slik det har vært gjennom flere regjeringer og under flere utenriksministre. Meldingene om konfliktrelatert seksualisert vold fra krigsområdene i Ukraina er, som representanten sier, svært, svært alarmerende, hjerteskjærende, opprørende og uakseptable. Sammen med våre partnere på bakken i Ukraina og i nabolandene har vi nå har trappet opp innsatsen for å beskytte mot konfliktrelatert seksualisert og kjønnsbasert vold, for tilgang til seksuelle og reproduktive helsetjenester, og vi har understreket at det skal gis tydelig prioritet i den humanitære responsen i Ukraina og i nabolandene. Samtidig må verdenssamfunnet gjøre mer for å bekjempe straffrihet og sikre at gjerningspersonene blir ført til retten. Det er noe denne regjeringen setter høyt på agendaen i vår dialog med andre stater og sentrale partnere, inkludert i vårt arbeid i Sikkerhetsrådet. Også her bygger vi jo på en tradisjon det har vært bred enighet om, og som også representanten sto for da hun var utenriksminister. Sammen med en rekke andre stater har Norge henvist situasjonen i Ukraina til Den internasjonale straffedomstolen, ICC. Dette er faktisk første gang at Norge har stått bak en statspartshenvisning til straffedomstolen. Henvisningen av situasjonen i Ukraina er en klar beskjed om at krigsforbrytelser skal etterforskes. FNs menneskerettighetsråd har også opprettet en kommisjon som er ledet av nordmannen Erik Møse, tidligere høyesterettsdommer og dommer ved EMD, for å understreke alle mulige brudd på humanitærretten og menneskerettighetene i Ukraina. Norge støtter naturligvis aktivt opp om denne prosessen. Den internasjonale Røde Kors-komiteen og FNs befolkningsfond, UNFPA, som var medverter for konferansen i Oslo i 2019, er sentrale partnere for Norge, også nå, i responsen mot konfliktrelatert seksualisert og kjønnsbasert vold. UNFPA har vært til stede i Ukraina siden 1997, og er en ledende FN-organisasjon, også for seksuell og reproduktiv helse og leder koordineringen av det som kalles en kjønnsrelatert vold-klynge. Norge, har bidratt med støtte til UNFPA for å skalere opp tjenester knyttet til dem som er overlevende etter kjønnsbasert vold, både i Ukraina og i nabolandene. Røde Kors-bevegelsen spiller en viktig rolle i dette. Det samme gjør partnerorganisasjoner som Caritas og Kirkens Nødhjelp som også arbeider mot menneskehandel i forbindelse med de ukrainske flyktningene, for dette problemet slutter jo ikke nødvendigvis ved Ukrainas grense, men kan dessverre fortsette videre. Regjeringen kommer til å fortsette å ha et stort og tydelig trykk på dette svært viktige spørsmålet.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg er grunnleggende enig når det gjelder den utfordringen, og jeg kan forvisse Stortinget om at dette er noe regjeringen tar på stort alvor. Det er veldig viktig om man skal få til en kultur for å bekjempe straffrihet, at man sørger for innsamling av informasjon når den er tilgjengelig. Og selv om lovens lange arm ofte jobber langsomt, er det viktig at den jobber. Det er jo nettopp når man har ferskest mulige bevis at man må samle inn de bevisene, og den støtten må gå ut på både å tydeliggjøre at dette er en viktig prioritering, nasjonalt og internasjonalt opp mot våre partnere, og å støtte alle de partnerne som allerede er nevnt, og gjerne flere til, som kan bidra til at denne innsamlingen skjer på en troverdig og etterprøvbar måte, som da kan stå seg i framtidige internasjonale rettssaker. For det er få ting på denne agendaen som er viktigere enn å sørge for å hindre straffrihet på lang sikt, samtidig som vi selvfølgelig skal jobbe med å behandle de ofre som er der, her og nå.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Det siste oppfatter jeg som en god idé og et godt innspill som jeg tar videre til de som har med dette å gjøre. Jeg mener at vi beklageligvis etter hvert har en del erfaring med nettopp den type innsamling. I forbindelse med tidligere flykningbølger har man også sett på både behandling og informasjonsinnhenting. Jeg vil bare understreke nok en gang at det er utrolig viktig. Så har jeg lyst til å si at jeg også er veldig enig i det som var representanten Eriksen Søreides inngang til dette siste spørsmålet. En gang i tiden trodde man at seksualisert vold var en slags sørgelig effekt av kaoset som krigen skaper, altså: Beklageligvis skjedde det, det burde man begrense, men det var ikke en del av krigen i seg selv. Kunnskap fra i hvert fall de siste 30 årene har vist at det faktisk ofte er en del av krigens formål at man faktisk bruker dette som et våpen for å terrorisere sivilbefolkningen – det konkrete offeret, men også offerets familie, fordi det er få ting som er mer nedbrytende enn det at man har brakt dette inn i en situasjon. Det er det også viktig å være tydelig på og snakke høyt om.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Det har regjeringen. Regjeringen er også helt enig i representanten Aydars poeng om at det er viktig å verne strandsonen, og at det er viktig å verne den strengere enn det som har vært tilfellet i mange år nå, hvor det har vært for mye utglidning – og faktisk mener jeg at det også er tilfellet her. Forsvarsbygg varslet i april 2021 at de ville avhende Luftforsvarets stasjon på Mågerø på Tjøme i Færder kommune. Etter en prosess mellom Forsvarsbygg, Miljødirektoratet og Færder kommune kunne vi rett før jul sammen offentliggjøre at 420 dekar av den tidligere forsvarseiendommen har blitt sikret for friluftsliv. Med denne sikringen har et stort og attraktivt naturområde inntil Oslofjorden blitt tilgjengelig for allmennhetens friluftsliv. Eiendommen er totalt på 520 dekar, og det aller meste av eiendommen er dermed allerede sikret nettopp til friluftsliv. Det arealet som nå er lagt ut for salg, er den delen av eiendommen som har bebyggelse, og som utgjør kun 91 dekar av eiendommens samlede areal på 520 dekar. Dette arealet ligger i hovedsak på midten av halvøya. Luftforsvaret hadde omfattende bebyggelse og tekniske installasjoner på eiendommen som det ikke egentlig er bruk for i friluftslivssammenheng. Å skille ut de bebygde områdene av strandeiendommer er en etablert måte å sikre attraktive strandeiendommer til friluftsliv på. På den måten kan kommunene kjøpe dyre strandeiendommer der bebygd areal skilles ut og selges separat, mens friluftsarealene av eiendommen blir nettopp friluftslivsområde for allmennheten. Det er denne framgangsmåten som Forsvarsbygg har valgt i denne saken, i samarbeid med Miljødirektoratet og Færder kommune. Dette har resultert i at store og attraktive naturområder langs Oslofjorden nå har blitt tilgjengelig for allmennheten. Når statlige eiendommer skal avhendes, blir det alltid først gjort en vurdering av om det er aktuelt å kjøpe av en offentlig instans til f.eks. friluftslivsformål. Dette skjer regelmessig, og jeg synes saken på Mågerø faktisk er et godt eksempel på at avhendingsprosessene skjer på en måte der viktige offentlige interesser blir ivaretatt.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Svaret på det er ja. Jeg deler formålet og kan glede meg over å svare at det gjør vi. Vi vil faktisk stramme til allemannsretten – den er et veldig viktig demokratisk prinsipp. Det betyr at vanlige folk har adgang til strandsonen, ikke bare de som betaler for eiendommen der, og derfor må vi gjøre det med enda større kraft. Så er den konkrete saken vi snakket om nå, en illustrasjon på en måte det kan gjøres på. Vi tar bygningsmassen på midten av øya, altså det som er minst attraktivt for friluftsformål, og selger det, og på den måten kan man sikre allmennhetens rett til resten av øya, altså det området som er mest attraktivt for friluftsformål. Det er én løsning blant flere, og vi kommer definitivt til å se på det og lignende løsninger andre steder, for når man avhender ikke minst statlig eiendom, er det en god anledning til å øke allmennhetens tilgang til friluftsområder.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Ja, det synes jeg staten bør ha som mål, og det har også staten under denne regjeringen som mål, at vi nettopp skal bruke disse anledningene til å styrke allemannsretten og bruke de mulighetene vi har for å legge ut arealer for salg. Det kan man gjøre ved kjøp, eller man kan gjøre det ved å selge de delene av eiendommen som har mest kommersiell verdi i forhold til f.eks. eksisterende bebyggelse, og så lar man andre områder gjøres tilgjengelige – det er flere modeller for det. For å få fart på dette vil vi i løpet av året opprette det vi kaller et kystsonenettverk for Oslofjorden, der kommuner, fylkeskommuner og statsforvaltere vil bidra til å styrke kompetansen om forvaltningen av strandsonen, og hvor formålet helt gjennomgående er å fremme allmennhetens friluftsliv og tilgang til strandsonen. Det er også i år opprettet en egen tilskuddsordning for kommunene langs Oslofjorden, som er den som er mest belastet. Ved å støtte juridisk arbeid for å fjerne ulovlige hindringer og stengsler i strandsonen kan vi også bidra til at allmennhetens rett til ferdsel styrkes, for det er en del stengsler som er innført av private i strid med loven, og dem kan vi fjerne.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Representanten Hansen beskriver helt riktig den historikken som har ført til at pukkellaksen nå er en fremmed art som utgjør en stor trussel for økosystemene i elvene våre. Økningen i antall individer i Finnmark har vært særlig dramatisk. Invasjonene kommer i oddetallsår, med bare mindre oppgang i mellomårene. 2022 er et slikt mellomår, mens det i 2023 dessverre kan komme så mange som en million individer opp norske elver. Det ble derfor i fjor, i 2021, utarbeidet en handlingsplan for videre arbeid med å bekjempe pukkellaks i norske elver. Med bakgrunn i den store invasjonen vi hadde i fjor, ble det bevilget 15,3 mill. kr til pukkellaksbekjempelse på årets budsjett. Disse midlene vil først og fremst gå til innkjøp, montering og røkting av flyteristfeller i prioriterte vassdrag i Øst-Finnmark. Vi planlegger å prøve ut både disse fellene og andre fangstmetoder i løpet av årets sesong for å høste erfaringer inn mot den forestående invasjonen som ventes i 2023. Videre har Miljødirektoratet på oppdrag fra Klima- og miljødepartementet opprettet en nasjonal kompetansegruppe for pukkellaks. Gruppen består av erfarne forskere på området, forvaltningen og representanter med lokalkunnskap om forholdene i Finnmark. Miljødirektoratet leder gruppen og har opprettet en egen stilling kun for arbeidet med pukkellaks. Nå, etter flere sesonger med utfisking av pukkellaks i norske vassdrag, er det opparbeidet en viss erfaring som er viktig å kjenne til og videreutvikle. Mandatet til kompetansegruppen er derfor bl.a. å foreslå rammer og anbefalinger for utfisking av pukkellaks, i samråd med lokalbefolkningen. Dette vil også innebære hvordan lokalkunnskap, ressurser og tradisjonelle redskaper kan tas i bruk for å bekjempe denne fremmede arten. Det er videre dialog med fiskeri- og havministeren for å se på om det også kan være mulig å utnytte kunnskap fra fiskeri- og havbruksnæringen. Forsøkene med utfiskingstiltak i de største elvene i Finnmark har nå vist seg ikke å være tilstrekkelig effektive. Kompetansegruppen jobber derfor innenfor harde tidsfrister med å finne gode og gjerne bedre løsninger på utfisking av pukkellaks i store vassdrag. Dette er en sak som Klima- og miljødepartementet prioriterer svært høyt, og vår strategi er naturligvis å redusere oppgangen i pukkellaksbestanden, så langt det overhodet er mulig.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg kan bare slutte meg til den beskrivelsen, for atlanterhavslaksen – som vi vil ha – er altså rødlistet, så den er det for lite av, mens pukkellaksen, som vi ikke vil ha, er det altfor mye av. Så da er det helt sentralt at vi i vår bekjempelse av pukkellaksen sørger for å unngå at det blir for mye bifangst av atlanterhavslaks. Nettopp derfor må man se dette i sammenheng, for her skal vi oppnå to formål: ta vare på en rødlistet art og bekjempe en fremmed art som vi ikke vil ha. Så det er veldig viktig å påpeke den sammenhengen mellom atlanterhavslaksen og pukkellaksen.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Da kommer vi tilbake til den forrige problemstillingen, dilemmaet mellom den laksen vi vil ta vare på og behandle som man skal med en rødlistet art, og pukkellaksen. Dette vil jeg naturligvis jobbe nært sammen med fiskeri- og havbruksministeren – jeg gjør det allerede – om hvordan vi løser. Det er riktig at pukkellaksen er en ressurs hvis den fiskes på riktig tidspunkt, det er absolutt en matfisk. Samtidig er formålet selvfølgelig å bekjempe den, men det man da fisker fordi man skal fiske den ut, er en ressurs som selvfølgelig også kan omsettes. Det er ikke noe galt i det, så lenge man passer på hva formålet er, nemlig å bekjempe dette som en fremmed art. Så i dette dilemmaet må vi finne noen gode løsninger. Vi har vel ikke alle allerede, men vi har i hvert fall satt våre beste folk på å jobbe med nettopp det, med denne arbeidsgruppen som jeg nettopp beskrev.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg vil vel nærmest si at Miljødirektoratet her har opptrådt ganske respektfullt og ikke respektløst, for i det brevet Hoksrud viser til, har Miljødirektoratet ønsket å orientere Fuglehundklubbenes Forbund om status for kunnskapsgrunnlaget vedrørende utsetting av fugl for fuglehundtrening i forkant av en eventuell søknadsbehandling for 2022. Slik jeg forstår Miljødirektoratets brev, vil eventuelle søknader for 2022 behandles på vanlig måte, ikke bli avslått før de er fremmet. Miljødirektoratet skriver at eventuelle søknader om utsetting for 2022 må vurderes og avgjøres ut fra best tilgjengelig kunnskap i det tidspunkt søknadene behandles, som ifølge direktoratet vil si det samme kunnskapsgrunnlaget som lå til grunn for søknaden i 2021. Miljødirektoratet vil også innhente oppdatert kunnskap fra Mattilsynet. Miljødirektoratets brev må også leses i lys av Klima- og miljødepartementets daværende klageavgjørelse fra 2021 om utsetting av fugl for fuglehundtrening. Det framgår av vedtaket at departementet la avgjørende vekt på forutberegnelighet for søkerne. Avgjørelsene kom i tidsperioden fuglene normalt settes ut. Søkerne hadde innrettet seg etter tidligere års tillatelser, og fuglene var allerede importert og oppdrettet. I klageavgjørelsen understreket departementet også at det skal innhentes ytterligere kunnskap om påvirkning på naturmangfold og dyrevelferd ved utsetting av fasan og rapphøns, og at ny kunnskap ville kunne medføre endrede vurderinger av eventuelle framtidige søknader. I etterfølgende brev til søkerne understreket departementet i tillegg at det ville kunne komme endringer i praktiseringen av regelverket fra 2022. Det man altså har ønsket å gjøre oppmerksom på, er at man ikke nødvendigvis kan ta for gitt at man får samme svar i 2022 som man fikk i 2021, og jeg syns det er både høflig og respektfullt å opplyse om det. Så skal selvfølgelig søknadene behandles på vanlig grunnlag, og det er ikke gjort noen forhåndskonklusjon i de sakene fra Miljødirektoratet. Utover det vil jeg ikke si så mye om hva jeg vil gjøre, for jeg er jo klageinstans, og da er det lurt å vente til en eventuell klage foreligger.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Statsråden kan i hvert fall si at jeg skjønner at for dem som er opptatt av dette, er dette viktig. Sånn er det ofte med ting som allmennheten kanskje ikke bruker mesteparten av tiden sin på – det er viktig for dem det angår, og alle mennesker skal behandles med respekt og få ordentlige svar fra myndighetene. Det er jeg helt enig med representanten Hoksrud i. Så mener jeg at det å gjøre oppmerksom på at man ikke kan legge til grunn at man får samme svar som man fikk i fjor, egentlig er ryddig oppførsel fra en offentlig myndighet, fordi det altså utvikles et nytt kunnskapsgrunnlag. Det er ikke noen tvil om at det går en trend i både Norge og andre nærstående land i retning av mer vekt på hensyn til naturmangfold og hensyn til dyrevelferd. Da kan det på et tidspunkt komme en endring i politikken, og det er det Miljødirektoratet her har gjort oppmerksom på. Vi får avvente de søknader og eventuelle beslutninger og klager som måtte komme, og gå videre på det, men jeg vil i hvert fall mene at jeg syns det er ryddig at Miljødirektoratet gjør oppmerksom på at man må kunne påregne et annet utfall, uten at man derved har forhåndskonkludert.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg går ut fra at presidenten er enig i at statsrådens ansvar begynte den 14. oktober 2021, så jeg føler svært lite behov for verken å forsvare eller ta avstand fra noe som må ha skjedd før min vakt. Jeg tar derimot ansvar for det som har skjedd etter at jeg tiltrådte, og etter at denne regjeringen tiltrådte, og vi vil gjerne bli målt på det vi gjør i den perioden vi sitter og har ansvaret for dette. Det er i hvert fall ingen tvil om at når Miljødirektoratet jobber med denne saken, er Mattilsynet et av de organene de samarbeider med og henter innspill fra. De har altså et oppdrag som går ut på på best mulig måte å avveie allmenne hensyn til f.eks. naturmangfold og dyrevelferd opp mot andre hensyn, som f.eks. det behovet disse brukerne her har. Det tror jeg de vil gjøre på en uhildet måte. Så er det altså anledning til å klage, og den klagen vil da eventuelt lande på mitt bord. Når den måtte gjøre det, skal jeg si hva jeg mener om den, og det er da riktig tidspunkt med tanke på god forvaltningstradisjon.
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
«På 1950-tallet satte russiske forskere ut stillehavslaks på Kola. Arten spredte seg så til Norge og Øst-Finnmark, hvor man i 2007 fanget de første individene. Siden har volumet fisk økt dramatisk, med fangst fra Grense Jakobselv og til Akerselva. Ifølge bladet Ságat fisket norske sjølaksefiskere i 2021 ca. 70 tonn stillehavslaks. Aftenposten anslår volumet oppgått stillehavslaks i norske elver til å være 100 000 individer, eller 150 tonn. Hvilken strategi og hvilke tiltak har regjeringen for den nye arten som nå invaderer norske farvann?»
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er riktig som statsråden sier, at vi forventer at det i 2023 kommer ca. en million individer, altså 1 500 tonn, med denne stillehavslaksen. I volum utgjør det faktisk dobbelt så mye som atlanterhavslaksen. Når det gjelder atlanterhavslaksen, er jo også spørsmålet hvordan man skal håndtere den med tanke på norske elver for å berge også den bestanden, som er rødlistet – delvis.
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Når det gjelder fiske av pukkellaks, er det sånn at pukkellaksen har verdi når den er i sjøen. Når den kommer i elven, får den etter kort tid nødvendigvis denne såkalte pukkelen. Med det store antallet individer, altså en million forsiktig anslått, vil jeg forvente at verdien av dette vil være flere hundre millioner kroner, gitt at vi kan finne et kommersielt marked. Men det betyr at vi må fange den i sjøen. Da er spørsmålet mitt til statsråden, siden vi har kuttet ut sjølaksefisket i stort omfang: Vil dette være en mulighet for sjølaksfiskere til fremdeles å holde på den tradisjonen de har hatt, gjennom å være en aktør for å rydde opp i stillehavslaksproblematikken?
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
«Statens vegvesen hadde planer om 3 tunneler gjennom Kvænangsfjellet. Nye Veier endret dette til 2, samt avkortet tunnellengden med 400 meter. I mellomtiden går det ras over E6 der påtenkt tunnel er fjernet fra prosjektet. Hva gjør Samferdselsdepartementet for å sørge for at bestillingen blir en helårsveg som kan holdes åpen 24/7?»
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Jeg takker statsråden for svar. Vi er kjent med at dette er mellom Troms og Finnmark fylke, og det er veldig kritisk for området at vi faktisk har en kjørbar vei. Det er jo 700 km omkjøring hvis man må kjøre via Finland. Derfor er Fremskrittspartiet veldig opptatt av at vi får en farbar vei. Statens vegvesen har selv på generelt grunnlag tatt til orde for å ta i bruk innovative løsninger for å få mer vei for pengene i landet vårt. Det finnes i dag flere selskaper som jobber med å ta i bruk andre konstruksjoner som kan erstatte tunneler langs rasutsatte strekninger, deriblant norske selskap. Det vil kunne vise seg å være langt rimeligere og ikke minst løse de utfordringer denne strekningen byr på. Vil statsråden vurdere å endre Statens vegvesens håndbøker slik at det kan legges til rette for ny teknologi som kan løse utfordringene knyttet til ras?
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Jeg vil takke statsråden på ny for svaret. Når det gjelder mitt siste spørsmål, har statsråden allerede svart på det, så jeg takker.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
«I et brev til Fuglehundklubbenes Forbund og lokale medlemmer, fra 28. februar i år, skriver Miljødirektoratet at de som søker om utsetting av fasaner og rapphøns for 2022, må innstille seg på at slik tillatelse ikke vil bli gitt. Hvordan kan statsråden tillate at et av hans underliggende organer viser en slik respektløshet og avslår en søknad før den er fremmet?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Takk for svaret fra statsråden. Jeg må jo si at med den behandlingen som var i 2021, hvordan Miljødirektoratet opptrådte da, og med dette brevet, har jeg i hvert fall stor forståelse for den bekymringen fuglehundklubbene har, og hvordan de opplever det svaret som er kommet her. Mange vil nok tenke at dette ikke nødvendigvis er en stor sak, men for dem som driver med dette, betyr det mye, og man er opptatt av det. Det betyr i realiteten at vi kanskje kommer til – jeg kjenner i hvert fall ikke til noen andre – å være det eneste landet i verden som forbyr dette. Det betyr at vi kommer til å være det eneste landet hvor de som driver med dette og denne typen hunder, risikerer ikke å få den muligheten. Jeg syns det er spesielt. Selv om statsråden sannsynligvis ikke vil svare, med begrunnelsen at han er klageinstans, kunne jeg tenke meg at statsråden sa noe rundt det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Siden det er fugler vi snakker om, kunne det være interessant å vise til at noen fugler har hvisket til undertegnede at det ikke er rart det stilles spørsmål ved hvordan Miljødirektoratet har opptrådt. Det kan også være sånn at med bakgrunn i dette brevet og hvordan saken har framkommet, har kanskje også den avdelingen i direktoratet som kanskje skulle behandle saken, gjort seg selv inhabil. Det syns jeg er spesielt, og da viser det tydelig at man kan stille en del spørsmål rundt hvordan Miljødirektoratet har jobbet her. Jeg føler ikke at det er like klart og tydelig og ryddig fra Miljødirektoratet som statsråden gir uttrykk for fra talerstolen her, når vi vet hvordan prosessen var i 2021, og hvor det til slutt altså var departementet som overkjørte Miljødirektoratet. Man setter også store spørsmålstegn ved de faglige begrunnelsene og hva Miljødirektoratet legger til grunn, som egentlig kanskje hører hjemme hos Mattilsynet, som er den andre der.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
«I Hurdalsplattformen står det at regjeringen vil sikre fødeavdeling i Kristiansund. I statsbudsjettet er det satt av 25 millioner kroner til blant annet å sørge for gjenåpning av fødetilbudet i Kristiansund. Likevel er fortsatt fødeavdelingen stengt, og kvinner må reise i flere timer for å få et fødetilbud. Det er en uholdbar situasjon, og mange fødekvinner føler seg lurt av regjeringens lovnader uten resultater. Hva i all verden er de 25 millioner kronene brukt på?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Takk til statsråden for svaret. Men det er jo sånn at regjeringen har vært tydelig på at dette skal gjenåpne. Representanter fra regjeringspartiene har vært veldig tydelige på at dette skal på plass. Det er fortsatt utsatt, det skulle vært på plass 1. desember i fjor. Det er jo sånn at denne regjeringen sier at de følger nøye med og vurderer og ser hvordan man skal gjøre ting. Nå er altså forventningene i Møre og Romsdal, i Kristiansund, at dette skal på plass. Før jul ble det sagt at det manglet en gynekolog på fødeavdelingen i Kristiansund for at den kunne åpne, og i går kunne vi lese i Tidens Krav at den siste, den femte, gynekologen har signert, men fortsatt er det ingen dato for gjenåpning. Hvorfor instruerer ikke statsråden helseforetaket og ber om at det straks gjenåpnes, nå som kvalifisert personell faktisk er på plass?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-06:
Da oppfatter jeg at statsråden ikke vil instruere og ikke vil sørge for at Stortingets vedtak blir fulgt opp umiddelbart, for dette handler altså om at det nå er ansatt nye personer. Stortinget har vært veldig klar og tydelig, regjeringspartiene har vært høyt på banen og ute og frontet hvor flott dette skulle bli, at dette skulle komme på plass. Det ble bevilget ekstra penger, men det kan ikke oppfattes på noen som helst annen måte enn et eksempel, og et ganske ekstremt eksempel, på at Stortingets vedtak ikke blir fulgt opp. Det kan egentlig se litt ut som «Javel, herr statsråd», den serien som jeg tror mange har både sett og husker – og at statsråden synes at det er greit at det fortsatt skal være sånn, mendet gjør ikke Fremskrittspartiet. Det er utålmodighet blant bunadsgeriljaen, som har vært på og også vært her i huset og lurt på hvor det blir av dette. Det kunne jo vært interessant om man snart kunne få se regningen; hvor de 25 mill. kr er gått, hvor mye som er brukt, og når man får dette på plass.
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-04-06:
«Vil statsråden sørge for at ukrainske flyktninger med barn vil få barnetrygd fra de får oppholdstillatelse, og at ukrainske flyktninger som er gravide, kan motta engangsstønad?»
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-04-06:
Siden 25. februar har det kommet 9 772 søknader om asyl i Norge fra ukrainske statsborgere. De fleste som kommer, er kvinner og barn, for mannfolkene blir igjen i Ukraina for å kjempe mot invasjonsstyrken, som statsråden sikkert er klar over. Men på et prinsipielt grunnlag mener Venstre at Norge må ta et ansvar for at de som blir igjen i Ukraina, ikke trenger å bekymre seg for sin familie i Norge. Vi kan dessverre ikke gjøre nok for at de som er her, ikke må bekymre seg for dem som ikke er her. Men de som er i Ukraina, må slippe å bekymre seg for annet enn sin egen sikkerhet. Jeg hører statsrådens svar, men jeg vil igjen spørre: Vil statsråden kunne ta et initiativ til at ikke barn skal lide, ta et initiativ for å endre den forskriften hun redegjorde for i stad?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-04-06:
Vi vet ikke hvor lenge denne konflikten vil vare og heller ikke hva konsekvensene vil være over tid. Statsråden svarer i hvert fall nå litt mer åpent i spørsmål nummer to enn i spørsmål én. Det er jeg for så vidt fornøyd med. Men jeg håper at statsråden er enig med meg i at vi ikke kan lage et så byråkratisk system at ungene blir en kasteball i systemet og lider på grunn av det, og vil være dømt til fattigdom mens de er her. Jeg håper i hvert fall at statsråden deler mine betraktninger om det, og at hvis denne konflikten vil vare lenger, vil en vurdere hvordan en skal gjøre det videre når det gjelder både barnetrygd og engangsstønad.