trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-02-05:
Det er klart at restriksjoner kan være en hindring. Men hvis dette er å oppfatte som en invitasjon til Norge, vil jeg si at når det gjelder stabiliseringsstyrken vår, som vi nå satser mest på, og hvor vi, når vi får helikopter, sammen med Latvia vil ha ca. 350 soldater, er det slik at den ikke kan flyttes til Sør-Afghanistan. Den må virke i Faryab-provinsen. Det ville være svært uheldig hvis de skulle slippe det de har i hendene der, og reise til Sør-Afghanistan. Slik som dette er organisert, må man fullføre oppdraget der. Nettopp fordi det ikke er internasjonal tilstedeværelse sør for Faryab, har det vært slik at opprørsgrupper - Taliban og andre opprørsgrupper - har etablert seg sør for Faryab. Det er viktig for de norske styrkene, og de som er der, å hindre at disse opprørsgruppene sprer seg videre. Men når det gjelder hurtigreaksjonsstyrken vår i nord, har det vært helt klart at dersom det er en krisesituasjon andre steder, kan den også benyttes der. Men til nå har ikke det vært aktuelt.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-02-05:
Regjeringen har med denne stortingsmeldingen presentert en strategi for samarbeid mellom Forsvaret og industrien i Norge. Jeg er glad for at en samlet komite tross alt er positiv til strategien. Dette er viktig både for Forsvaret og for industrien. Regjeringens mål med strategien er at den skal bidra til å videreutvikle norsk industris kompetanse til å understøtte Forsvarets materiellbehov og styrke norsk industris muligheter til å delta internasjonalt i materiellsamarbeid. Strategien skal videre sørge for at norske bedrifter blir satt best mulig i stand til å levere materiell og tjenester til Forsvaret når dette anses hensiktsmessig - dette uten at det skal komme i strid med anskaffelsesregelverkets krav om konkurranse. I min dialog med industrien har nettopp dette punktet med tidlig dialog og møteplasser vært viktig å fremheve. Forsvarsdepartementet vil arbeide for at Forsvaret og industrien på et tidligst mulig tidspunkt utveksler informasjon om de industrielle muligheter som foreligger når Forsvaret skal ha anskaffelser. En betingelse for at aktuelle leverandører i Norge skal kunne tilby riktig materiell, kompetanse eller tjenester til Forsvaret, er at næringslivet forstår hva Forsvaret trenger. Dette vil være mulig i en tidlig dialog, hvor Forsvaret og industrien gis muligheter til å studere forskjellige ideer og løsninger sammen. Det vil bli etablert møteplasser hvor dette kan foregå. Forsvarsdepartementets etiske retningslinjer for næringslivskontakt i forsvarssektoren er grunnleggende for samarbeidet. Det er særlig tre faktorer som har vært med og formet norsk forsvarsindustri de siste ti årene. Den første er det tette samarbeidet mellom Forsvarets forskningsinstitutt og forsvarsindustrien, som har resultert i innovative og teknologisk avanserte produkt som møter Forsvarets krav og behov. De aller fleste av disse produktene har bevist sin konkurransedyktighet i det globale forsvarsmarkedet ved at de gjentatte ganger har blitt foretrukket av andre land. Dette samarbeidet ønsker vi å videreføre. Den andre faktoren har vært gjenkjøp. Gjenkjøp skaper markedsadgang til ellers lukkede markeder, og har åpnet for en betydelig teknologioverføring til norsk industri. Det har vært viktig også for industrien at vi nå, som Stortinget har sluttet seg til, senker terskelen for gjenkjøp fra 75 mill. kr til 50 mill. kr. Den tredje faktoren som har vært positiv, er at Norge har hatt en relativt høy grad av konkurranse ved forsvarsanskaffelser, sammenlignet med mange andre land. Dette har bidratt til at industrien vår også har blitt konkurransedyktig, og dette fortrinnet skal vi videreutvikle.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-02-05:
Det har blitt sagt mye, og det virker som om enigheten er stor og god i denne vanskelige og utfordrende saken - både for Norge og for andre land som deltar i Afghanistan. Av mange ting som interesserer meg i forbindelse med dette oppdraget, er den trening og ikke minst det utstyr vi lar våre norske jenter og gutter få når de er nede for å gjøre sin tjeneste. Kan statsråden si noe om hvorvidt vi er i rute når det gjelder utstyret og bedringen av dette? Mitt spørsmål blir om det mangler penger, eller om markedet ikke kan tilby det vi ønsker, f.eks. når det gjelder en bedre bilpark, både pansret og upansret, enn den vi har i dag.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-02-05:
Mange land har restriksjoner på sine soldaters virkeområde i Afghanistan, også Norge. Jan Egeland sier i et avisintervju at han forstår at både kanadierne og hollenderne nå ønsker å trekke seg ut på grunn av vanskelighetene i sør. De ønsker at andre land skal overta de tyngste oppgavene i Sør-Afghanistan. Er statsråden enig i at restriksjonene kan vanskeliggjøre kontinuiteten for NATOs operasjoner i Sør-Afghanistan?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-02-05:
St.meld. nr. 38 for 2006-2007 er en strategi for samarbeid mellom Forsvaret og industrien i Norge. Strategien skal bidra til å videreutvikle norsk industris kompetanse til å understøtte Forsvarets materiellbehov, styrke norsk industris muligheter til å delta i internasjonalt materiellsamarbeid og sørge for at norske bedrifter blir satt best mulig i stand til å levere materiell og tjenester til Forsvaret når det anses hensiktsmessig. Dette er en oppfølging av Soria Moria-erklæringen, der det legges vekt på at næringslivet skal gis stabile, forutsigbare og konkurransedyktige rammebetingelser, og at staten er engasjert i partnerskap mellom næringsliv og arbeidstakere. Regjeringen vil gjennomgå rutinene for innkjøp av forsvarsmateriell med sikte på en innkjøpspolitikk som sikrer gjenkjøpsavtaler, og som er i samsvar med norske utenrikspolitiske mål. Basert på Forsvarets behov vil den fremlagte strategien for de næringspolitiske aspekter ved Forsvarets anskaffelser bidra til økt nasjonal verdiskaping og utvikling av et konkurransedyktig næringsliv samt sikre Forsvaret nødvendig tilgang på kompetanse, materiell og tjenester. Videre vil det strategiske samarbeidet mellom Forsvaret, forsknings- og utviklingsmiljøene og næringslivet, basert på Forsvarets behov, styrkes. Kjernepunktene i Regjeringens forslag til strategi er å utarbeide en handlingsplan for samarbeid mellom Forsvaret og industrien i Norge og å opprette felles møteplasser for dem. Videre er det bl.a. to sentrale elementer i denne strategien jeg vil fremheve. Det første elementet er tidlig dialog mellom Forsvaret og industrien. Dette sørger for at norsk industri på et tidlig tidspunkt kan nyttes til utvikling og materielleveranser til Forsvaret. Det må her understrekes at denne tidlige dialogen skal praktiseres i henhold til EØS-regelverket og Anskaffelsesregelverk for Forsvaret samt Forsvarsdepartementets etiske retningslinjer for næringslivskontakt i forsvarssektoren. Det andre viktige elementet er at gjenkjøp styrkes, og at terskelverdien senkes fra 75 mill. kr til 50 mill. kr. Dette betyr at en større andel av norsk industri får nyte godt av gjenkjøpsordningen. Det er også et sterkt signal til norsk industri og vil bidra til at norsk høyteknologi vil kunne ha en positiv utvikling de kommende år. Avslutningsvis vil jeg derfor også vise til at under høringen i komiteen var det et entydig signal fra både arbeidsgiver- og arbeidstakersiden i industrien om at de var meget godt fornøyd med og skrøt av Regjeringens forslag til strategi for samarbeidet mellom Forsvaret og industrien i Norge.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-02-05:
Det er vel ikke tvil om at denne debatten er svært viktig, og den viser bl.a. hvor sterkt det står i Norge å bidra til internasjonal stabilitet og fred, og ikke minst å bygge opp demokratier i land som ikke har tradisjon for det. Det som kanskje er aller viktigst, er å gi en honnør til alle nordmenn som bidrar til det, det være seg gjennom militære bidrag eller sivile bidrag. Jeg ønsker videre å gi en honnør til utenriksministeren for tydelighet når det gjelder tidshorisonten og de forpliktelsene som Norge tydeligvis har påtatt seg. Å bygge et demokrati og bygge en stat etter modell av det de europeiske landene har, tar tid. Det er kun tidsfaktoren som kan være med på å gjøre dette mulig. Hvis noe annet skulle skje, vil man til de grader ramme de verdiene som Vesten er stolt av, og som Vesten ønsker å påpeke ved demokratibygging. Hvordan vil de afghanerne som ser verdien av de bidragene vi gir, oppleve det hvis vi skulle snu ryggen til og forlate dem igjen? Skulle vi igjen overlate dem til et terrorregime? Det ville være horribelt, og det ville langt på vei være umenneskelig sett i forhold til innsatsen vi allerede har gjort. Samtidig er det en annen faktor som bekymrer undertegnede, og som jeg håper at utenriksministeren kan ta med seg og gjøre en vurdering av. Ikke minst gjelder det erfaringene fra krigen i eks-Jugoslavia, hvor det var mange tunge, sentrale aktører som kjørte parallelle løp, men ikke bestandig kryssløp. EU hadde sin tilnærming til det, andre hadde også sin tilnærming. Av og til hadde jeg inntrykk av at man kjørte for mye sololøp og hadde for lite samordning. Skal man lykkes i en så pass vanskelig oppgave som det det vil være å etablere en varig fred i Afghanistan, er jeg ikke i tvil om at alle tunge aktører må bidra til et felles mål. Da kan man ikke ha enkeltorganisasjoner eller andre som har sine private delmål, som igjen rammer helheten. Så jeg håper at ikke minst utenriksministeren fokuserer på det og sørger for å gi beskjed, ikke minst ut fra et norsk ståsted, om at vi har et felles mål, og at det er viktig at alle sammen drar i samme retning. I det lange løp vil det tjene Norge som fredsnasjon, og aller mest vil det selvfølgelig tjene de afghanerne som ser fram til å få et system etter modell av det som Vesten står for.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-02-05:
Utenriksministeren har på en utmerket måte presentert utfordringene i Afghanistan og de forbedringene vi har sett i enkelte områder. Samtidig må vi huske at den prekære humanitære situasjonen under Taliban ikke var begrunnelsen for denne operasjonen. Begrunnelsen for operasjonen var sikkerhet. Afghanistan måtte ikke bli et fristed for internasjonale terrorister. Dette har skapt ustabilitet i hele regionen. Vi må erkjenne at tilstedeværelsen kommer til å bli langvarig. Jeg er likevel glad for at utenriksministeren så sterkt understreker behovet for en exit-strategi. Vi tar gjerne en debatt om NATOs strategi. Det har den norske regjeringen gjort siden den overtok. Det er ingen tvil om at deler av strategien ikke har nådd de målene vi ønsker. Sivile liv har gått tapt. Afghanistan er langt fra stabilisert, og sikkerhetssituasjonen er prekær i mange områder. Dette er ingen ny diskusjon. Diskusjonen går internt i alle land som bidrar i ISAF-styrken, og er noe man diskuterer åpent i alle NATO-land og i NATOs organer. Nå er målet at FN kommer tyngre inn på utviklingssiden og får et bredere samordningsansvar, og at flere land som ikke er med i NATO, trekkes inn. Men de som nå argumenterer for at NATO må ut og FN må inn, har et standpunkt som etter min mening skaper store vanskeligheter for FN. FN har gitt NATO et klart og entydig mandat. Jeg lurer på om de som mener at FN må inn og NATO må ut, virkelig mener at Norge nå skal gå til Sikkerhetsrådet med forslag om å sende FN-soldater inn i denne svært krevende situasjonen. Jeg mener at dersom vi sender FN inn i den krevende situasjonen vi i dag ser i Afghanistan, vil vi i realiteten svekke Sikkerhetsrådets autoritet. De som mener at FN skal lede en militær innsats nå, må stille seg selv spørsmålet om det å bruke FNs fredsbevarende styrker er den beste måten å skape sikkerhet på i en situasjon der vi står overfor en svært offensiv og målrettet motpart som ikke skyr noen midler. Det kan godt tenkes at vi om noen år kommer i en situasjon der det vil være naturlig at FNs fredsbevarende styrker kommer inn. Men nå, når vi fortsatt ikke har en fred vi kan beskytte, vil det være ødeleggende for det mandatet verdenssamfunnet har sluttet seg til for å bringe sikkerhet og stabilitet til Afghanistan. Så er det heldigvis ikke slik at dette er en problemstilling som blir debattert i FN-kretser og blant FNs medlemsland. Strategien i Afghanistan må ikke overskygges av gamle ryggmarksreflekser mot NATO, men bygge på en klar oppfølging av vedtak i FNs sikkerhetsråd, og fordi vi støtter FNs sikkerhetsrådsvedtak vil norske soldater fortsatt bidra i Afghanistan.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Jeg skal prøve å bruke tiden så godt som mulig. TNF-hemmerne skal Fremskrittspartiet tilbakeføre, for så lenge man har en presset sykehusøkonomi og det ikke er klare bindinger om hva slags legemidler man faktisk skal ha, er det grunn til å frykte at sykehusene kan gjøre et valg, ikke nødvendigvis ut fra det som pasienten har mest behov for, men ut fra at det helt ned på avdelingsnivå kan bli en konsekvens av dårlig sykehusøkonomi at man må gi det billigste preparatet. Det er et problem, og derfor må vi endre finansieringssystemet. Derfor ønsker Fremskrittspartiet at både Tysabri, altså MS-medisin, og TNF-hemmerne tilbakeføres til folketrygden og refunderes innenfor blåreseptordningen, som er den beste ordningen. Når det gjelder det som har med skjevfordeling å gjøre, er hele vitsen her nettopp at Regjeringen jo har akseptert at det er skjevfordeling. Da vil det være helt feil å videreføre skjevfordelingen ett år til og si at beklager, dere er mindre verdt enn andre i helsevesenet.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Jeg tror det kan være greit om representanten Saxi leser sin egen budsjettinnstilling, for Fremskrittspartiet står faktisk for akkurat den samme linjen som regjeringspartiene når det gjelder bevilgninger til det forebyggende arbeidet også innenfor rusområdet. I tillegg har bl.a. Fremskrittspartiet gått i bresjen for å få på plass en kampanje rettet mot nettopp ungdom med tanke på hvordan vi skal få ungdom til å utsette sin alkoholdebut og andre ting. Når representanten Saxi her prøver å angripe Fremskrittspartiet, er det jo problematisk at regjeringspartiene selv ikke engang er villige til å si at disse kampanjene skal videreføres. Man er så redd for å bindes opp at man ikke engang vil sende et signal til de ungdommene som gjør en kjempeinnsats for å få ned alkoholkonsumet og få utsatt debutalderen; man kan ikke støtte det. Det er problematisk, og det bør representanten Saxi gå i seg selv og vurdere.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Allerede i dag får du hjelp ut fra din helsetilstand, også ute i de forskjellige kommunene. Det foretas en vurdering av hvilke behov du har, uansett hvor du bor – om du bor i Oslo, i Volda, i Ørsta eller i indre Hedmark. Det er faktisk tilfellet i dag. Det er ut fra det en må sette kostnadsbegrepet. Når det gjelder det representanten Vedum henviser til, at vi ønsker mer av det samme som helsereformen, er det ikke riktig, det er nettopp en reversering. Det er en del av det ved helsereformen som ikke fungerer, som Fremskrittspartiet sier at vi må gjøre noe med, bl.a. de regionale helseforetakene, som nå har utviklet seg til å bli fire helserepublikker istedenfor å samle Norge til ett helserike, som var selve grunntanken i helsereformen. Det har ikke fungert i dagens system, da må vi gjøre noe for å endre det. Så har også Fremskrittspartiet sagt at mye mer må gjøres ute i kommunene. Derfor hilste vi velkommen statsrådens initiativ til å komme med en samhandlingsreform. Det er behov for det, vi støtter det og ser fram til å få den vedtatt. Da er det bare handlingen fra Regjeringen som gjenstår.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Det var godt at man i hvert fall i de tjue siste sekundene ikke snakket om samhandlingsreformen som skal komme, men at man ble litt mer konkret, eller sa at man ville bli det i framtiden. Jeg skal i hvert fall komme med to svært konkrete spørsmål til representanten Bøhler: I Soria Moria-erklæringen står det at egenandelene i helsevesenet skal reduseres og holdes på et lavt nivå. Siden den gang har egenandelstak 1 økt med 12 pst., egenandelen for legehjelp har økt med 10,25 pst., og det samme for psykologhjelp og fysioterapi. Hvordan synes representanten Bøhler at disse økningene i egenandelene samsvarer med Soria Moria-erklæringen fra de rød-grønne partiene? Spørsmål nr. 2, som bør være rimelig enkelt å svare på: Hva er representanten Bøhlers kommentar til at Regjeringen overhodet ikke gjør noen ting for å følge opp den nasjonale handlingsplanen knyttet til diabetes, bortsett fra at man viderefører det som stortingsgruppene til de rød-grønne partiene fikk på plass i fjor, nemlig en støtte til Diafonen? Hva er Bøhlers kommentar til dette?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Jeg vil begynne med å gi honnør til helse- og omsorgsministeren for det vi ble kjent med gjennom media på fredag, at det nå vil bli mulig med innsatsstyrt finansiering av tjenester som gis utenfor sykehusene. Det synes jeg er et veldig godt initiativ, og jeg ser fram til måten dette blir brukt på. Det er imidlertid et problem som vi ser ute i kommunene: I dagens VG Nett kan vi lese om Borghild på 95 år som nå bor på møterom, og har gjort det i snart tre måneder. Vi står samtidig midt i en finanskrise som har gjort at man særlig innenfor bygg- og anleggssektoren har fått seg en skikkelig smell, og flere blir nå arbeidsledige. Spørsmålet mitt til statsråden er følgende: Vil statsråden her prøve å være proaktiv og se på hvordan vi kan bygge flere sykehjemsplasser enn det det legges opp til i budsjettet, også som en del av det å kunne møte utfordringene innenfor bygg- og anleggssektoren? Det vil også ha positiv effekt på tilbudet til eldre pleietrengende.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Så vidt undertegnede husker, var faktisk det at fastleger med spesiell kompetanse og interesse innenfor rusfeltet skulle kunne skrive ut Subutex og Suboxone, opprinnelig et forslag fra tidligere stortingsrepresentant John I. Alvheim og daværende stortingsrepresentant Bjarne Håkon Hanssen – så historien er det viktig å ha med seg i visse sammenhenger. Jeg synes det er veldig positivt at statsråden har den tilnærmingen til ruspolitikken som han har. Det er veldig bra. Et annet område som er foruroligende for samfunnet, er at vi nå får meldinger fra flere kommuner om forslag om å avhjemle sykehjemsplasser og gjøre dem om til bokollektiv og omsorgsboliger, slik at den enkelte selv blir ansvarlig både for mat, medisiner og støttetjenester. Vil statsråden her ta et initiativ overfor Husbanken slik at man følger retningslinjene klart, at hvis man får investeringstilskudd til å bygge sykehjemsplasser, må det tilbakebetales dersom man avhjemler?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Først av alt vil jeg få lov til å si at jeg synes debatten for så vidt har båret preg av det som vi også kan se i innstillingen, at det ikke nødvendigvis er uenigheten man dyrker, men man prøver faktisk å komme fram til løsninger. Det skal komiteen ha all ære for. Men jeg har et par små kommentarer, først til statsrådens siste innlegg. Nei, det er dessverre ikke alle pensjonskostnadene som er løst, fordi de privates pensjonskostnader, bl.a. for Diakonale Sykehus i Bergen, er ikke løst når det gjelder 2007-tallene. Her ligger det faktisk en rest tilbake på 150 mill. kr, som man ikke har funnet en løsning på, som setter en del av disse tilbudene i fare når det gjelder både å kunne videreutvikle og reinvestere. Så det er litt viktig at man kommer fram til en løsning også for de private på det som henger igjen. Og så bare et lite spørsmål. Da jeg hørte representanten Saxis innlegg i salen i sted, fikk jeg en fornemmelse av at man fra representanten Saxis side – og da får jeg jo forvente fra regjeringspartiet SVs side – ville gå bort fra innsatsstyrt finansiering. Jeg stiller meg litt undrende til det, for jeg har i hvert fall ikke sett noe i budsjettet fra Regjeringens side. Men nå er det jo slik at finansministeren kommer nettopp fra Sosialistisk Venstreparti. Så da kunne det ha vært interessant å høre om dette er Regjeringens politikk, eller om det er høyttenkning fra Sosialistisk Venstrepartis side. Det er faktisk et viktig signal ut til sykehusene om hvordan dette er å betrakte i framtiden. Det ligger mye bra i budsjettet. Så kan man ta den ene eller den andre varianten når det gjelder hvordan man velger å se det. Til representanten Jorodd Asphjells innlegg om at nå blir det fantastisk, for nå bevilger Stortinget pengene som i hvert fall retter opp halvparten av skjevfordelingen, og det er en seier: Ja, man kan se det på den måten, og det gjør jeg også. Det er positive bidrag i riktig retning. Men man sier samtidig at i ett år til skal pasienter fra Vest-Norge, fra Midt-Norge og fra Nord-Norge være mindre verdt enn de på Sør-Østlandet. Så jeg sier at det kan være forskjellige innfallsportaler. Men det er det man har sagt, for man har erkjent at det er en skjevfordeling. Så sier man at vi bare skal rette opp halvparten til neste år, og tar resten året etter det igjen. Men jeg velger å se positivt på det. Vi er i gang, og ser fram til at alle pasienter skal være like mye verdt.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Historie er åpenbart ikke representanten Asphjells sterkeste side, for her har faktisk ikke Arbeiderpartiet fremmet et eneste forslag fram til Magnussen-utvalget ble nedsatt og kom i gang med å jobbe. Så Arbeiderpartiet har ikke hatt en annen politikk når det gjelder det med å rette opp skjevfordelingen, enn det flertallet i denne salen faktisk har hatt. Jeg tror nok at representanten Asphjell skal gå litt tilbake i historien. Fremskrittspartiet har ikke sagt at alt i dette budsjettet er godt – det er betydelig grunn til å påpeke det. Det vi har sagt, er at det er viktig at vi ikke nødvendigvis dyrker uenigheten, men at vi prøver å finne fram til enighet der det er mulig. Men bevare meg vel, det er mye å rette på også i dette budsjettet.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2008-12-09:
Under debatten som har vært, har det kommet så mange positive signaler knyttet til at det som står i innstillingen, vil bli tatt opp i en ny sak fra Regjeringen over nyttår, at hele komiteen står bak at saken skal vedlegges protokollen, altså alle vil stemme for forslag nr. 1.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Jeg vil gjerne spørre Nesvik om to ting. Det ene: Når det gjelder egenandeler, ble TNF-hemmere, altså legemidler for psoriatikere og revmatikere, overført til helseforetakene i fjor. Vi har nå sett at det er over 1 milliard kr mer som brukes på dette via helseforetakene. Pasientene får behandling og oppfølging via dem, og de slipper egenandeler, som representanten la vekt på i innlegget sitt. Hvorfor ønsker da Fremskrittspartiet likevel å snu på den gode utviklingen som har vært på det feltet, og legge TNF-hemmere tilbake til folketrygden, som var den gamle ordningen? Mitt andre spørsmål angår konsekvensene i resonnementene. Da Hagen-utvalgets innstilling om skjevfordeling ble lagt fram for noen år siden, gikk Fremskrittspartiet sammen med andre partier inn for at man skulle bruke fem år på å rette opp skjevfordelingen og ta halvparten av det som da var innstillingen. Når Regjeringen nå legger opp til å ta det over to år, som er et raskt tempo i forhold til det Fremskrittspartiet gikk inn for den gangen, hvorfor er man ikke på samme kurs nå?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Til den generelle kommentaren til Nesvik vil jeg si at veldig mange av de spørsmålene jeg berørte som ligger i budsjettinnstillingen, og som er knyttet til samhandlingsreformen, er svært konkrete, enten det gjelder rus, psykisk helse, eldreomsorg eller kronikeromsorg. Så det syntes jeg var en unødvendig kommentar. Når det gjelder egenandeler, er bildet i denne perioden at vi har fjernet egenandeler for 7–12-åringer, vi har fjernet femtilappen til fysioterapi, og vi har senket egenandelstak 2 med 1 000 kr. Når det gjelder det som jeg var inne på i replikkordskiftet i stad, medisinene som er overført til helseforetakene, slipper man egenandeler. Det har vært prisjusteringer, og Nesvik vil påstå litt i overkant på noen områder, men alt i alt vil jeg påstå at bildet når det gjelder egenandeler, i sum er positivt. Det siste spørsmålet, om diabetesplanen, rekker jeg så vidt.(Presidenten klubber.) I tillegg til Diafonen, som ble nevnt, har vi også diabetesverkstedet og opplysningsvirksomhet for å fange opp dem som ikke vet at de har diabetes 2 ennå,(presidenten klubber igjen) tiltak som Regjeringen har lagt inn, og som videreføres i 2009.(Presidenten klubber igjen) Disse diabetestiltakene går på tvers i alle helseforetakene. Det er ikke kun enkeltbeløp det handler om. (Presidenten klubber.) (presidenten klubber igjen) (Presidenten klubber igjen)
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Takk for spørsmålet. Komiteen er enig om at det trengs en kraftig opptrapping utover det som er lagt fram for neste år. Vi går derfor inn for at det skal legges fram en ny satsing fra 2010. Bevilgningene til rusomsorgen har økt med 700 mill. kr i denne perioden i forhold til det den regjeringen Lønning representerte, gjorde. Men en samlet komité – både Høyre og alle regjeringspartiene – har gått sammen om en satsing på de mest utsatte, nemlig de som dør av overdose. Det er lagt opp til en rusakutt som skal opprettes i 2009, der man skal kunne ta imot pasienter som har tatt overdose, og bringe dem inn i et sammenhengende behandlingsforløp. Det vil være en svært stor forbedring for de mest utsatte pasientene. Det samme betyr også den økningen som gjelder behandling i fengslene, hvor dessverre mange av dem som er rusavhengige, er innom. Og det samme vil satsingen på bedre ettervern og boliger i kommunene bety.(Presidenten klubber.) Med tanke på at vi har jobbet oss fram til en felles satsing på et felles spor i komiteen,(presidenten klubber igjen) synes jeg det er en vel negativ framstilling representanten Lønning gir i sitt spørsmål, selv om det er mye som gjenstår, som vi skal gå løs på i årene som kommer. (Presidenten klubber.) (presidenten klubber igjen)
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Det er regjeringspartienes syn at vi må komme fram til ordninger der vi kan få avtaler av lengre varighet, både innenfor rehabilitering og rusomsorg, få sikret kvalitet og kunne inngå avtaler etter forhandlinger, ikke bare etter anbud. Det har skjedd forbedringer, særlig når det gjelder barnevernet. Det er endringer ute på høring, og det er endringer som nå drøftes i Regjeringen. Vi må derfor få komme tilbake til det. Komiteen har kommet fram til felles merknader når det gjelder varighet, selv om opposisjonen har konkretisert det med 6 pluss 2 pluss 2 år, som vi synes er en litt konkret ramme å sette allerede nå. Men intensjonen om å skape bedre forhold for å bygge opp kvalitet og bygge langsiktighet for de samarbeidspartnerne vi har både i de private og de ideelle organisasjonene, deler vi med spørsmålsstilleren.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Jeg vil gjerne spørre representanten Lønning om hvordan han ser for seg at foretaken, skal håndtere aktivitetsveksten i 2009, når Høyre i sitt alternative budsjett tar hele rammen som er avsatt til det, litt i underkant av 1,1 milliarder kr, og disponerer den ved å fordele 600 mill. kr øremerket til rehabilitering og 400 mill. kr til samhandlingstiltak. I forlengelsen av det vil jeg gjerne spørre representanten, som er opptatt av foretaksreformen og korrekthet i forhold til foretaksstyrenes rolle, og at vi ikke skal drive detaljstyring overfor dem, hvordan det har seg at Høyre i sine merknader til hvert helseforetak kommer med en lang liste av tiltak som man vil at helseforetakene skal bruke disse pengene til, f.eks. for Helse Sør-Øst: Skedsmotunet sykehjem, Stensby sykehus, Romsås korttidsavdeling, lungeteam ved Aker og Ahus, oppsøkende aldersgeriatri ved Sykehuset Asker og Bærum, distriktsmedisinske sentra i Valdres og Nord-Gudbrandsdalen, intermediær avdeling Halden, Kristiansand og Arendal, osv. Hvordan henger det sammen med Lønnings prinsipielle forhold til foretaksreformen?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Jeg vil først kommentere noe representanten Dåvøy var inne på når det gjaldt oppfølging av omsorgsplanen. Jeg tror det er viktig at Omsorgsplan 2015 også kan forbedres undervegs. Det var en veldig positiv kommentar ministeren kom med til det Dåvøy nevnte om anslaget på boligbygging knyttet til omsorgsplanen, og også det som ble sagt om avhjemling når det gjaldt boliger der investeringstilskudd var brukt. Når det gjelder forbedring av omsorgsplanen, vil jeg også føye til et spørsmål som kvitteres ut i budsjettet med hensyn til at man utdanner ti geriatere pr. år. Når vi snakker om samhandlingsreformen, tror jeg vi skal være klar over at geriatri kommer til å få stadig økende betydning. Det er slik at en stor andel av pasientene som nå kommer til sykehusene, har sammensatte diagnoser. Det er eldre med sammensatte diagnoser, og de kan bli sendt inn og ut av sykehusene i rask rekkefølge for ulike lidelser hvis man ikke greier å koordinere tiltakene bedre både på sykehjem og på sykehus ved hjelp av sterke geriatriske enheter. Så det er noe som vi også bør se på når vi skal forbedre omsorgsplanen framover. Jeg synes det er fint at Høyre ved representanten Lønning rykker i tøylene når det gjelder samhandlingsreformen. Vi har allerede i dag gått inn på gjennomføring av viktige endringer, bl.a. de endringene i ISF utenfor sykehus som ble lagt fram på fredag, og ministeren nevnte at man også vil komme med konkrete tiltak undervegs. Når Lønning og Høyre likevel nå går inn for å ta ut 1 milliard kr av budsjettet og øremerke det til rehabilitering og samhandlingstiltak, samtidig som Høyre angriper regjeringspartiene for ikke å gjøre noe med ventelistene på sykehus, så parer man ikke helt føttene, for det kreves en økt innsats ved sykehusene for å greie å redusere ventelistene og for å kunne behandle pasienter også på andre områder enn det som gjelder rehabilitering og samhandlingstiltak. Så vi må pare føttene. Det er vanskelig å få til samhandlingsreformen om vi ikke greier å holde styr på sykehusøkonomien, og da ligger det inne i det at man for å føre ansvarlig politikk også må se på aktivitetsveksten. Det som jeg synes var veldig positivt nå i Inge Lønnings sluttinnlegg, var det han sa om forebygging, som er en viktig del av samhandlingen, og det som ble sagt om alkoholpolitikken. Jeg leste med stor glede fra Høyres programutvalg, der både representantene Sjøli og Lønning sitter, at man vil gå bort fra den liberale alkoholpolitikken og ikke lenger slåss for vinsalg i butikker, billigere sprit osv. Det er gledelig, og det betyr at det er et bredt flertall i Stortinget som nå vil stå for en sterk forebygging også på alkoholområdet. Alkoholmisbruk er en av de fremste sykdomsframbringende faktorene i samfunnet. Det er vel da nærliggende at det neste spørsmålet kan bli om man også vil se på skjenketider med tanke på blind vold i byene våre, som er en aktuell debatt. Jeg er glad for at vi i dagens budsjettdebatt har kommet videre på en rekke punkter, og ser fram til videre arbeid i komiteen.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Jeg skylder bare representanten Nesvik et svar på spørsmålet om innsatsstyrt finansiering, ISF. Regjeringspartiene er, som det framgår av budsjettinnstillingen og budsjettet, selvfølgelig for innsatsstyrt finansiering. Vi er for å utvikle ordningen, som ministeren presenterte på fredag og også her i debatten, og for å bruke den utenfor sykehus. Selv om vi er for, er vi ikke for det Fremskrittspartiet går inn for, nemlig å øke innsatsstyrt finansiering fra 40 pst. til 60 pst. Vi mener man da går for langt. Man vil da fortsatt få et trekkpapir inn mot spesialisthelsetjenesten og få vanskeligheter med samhandlingen med førstelinjen. Jeg tror også forslaget fra Fremskrittspartiet om å trekke ut rehabilitering og finansiere det via Nav, vil dra i samme retning, altså bort fra samhandling, bort fra å kunne bygge opp rehabilitering i hele pasientforløpet. Det er et par forslag fra representanten Nesvik som jeg synes trekker bort fra samhandling. Men i rekken av julehilsener, vil jeg si til siste taler, representanten Giltun, som var opptatt av Capio i sitt tidligere innlegg i dag, at der har også regjeringspartiene vært med på en felles merknad om at det tilbudet er godt og må kunne brukes av pasienter i hele landet.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Jeg skal være kort. Regjeringspartiene er enig i saksordførerens begrunnelse for innstillingen, og også i det representanten Lønning var inne på. Jeg vil gjerne legge til at selve formålet med representanten Nesviks forslag og innlegg i forhold til å skape forutsigbarhet osv., tror jeg hele komiteen er enig om at vi bør ivareta bedre. Men den langsiktigheten og forutsigbarheten har vi jo lagt opp til at vi først og fremst skal skape gjennom Nasjonal helseplan, som også ligger ved budsjettet denne gangen. Jeg er klar over at representanten Nesvik vil innvende at den ikke er et slikt styringsredskap slik den er utformet nå, men komiteen bør i sitt budsjettarbeid bestrebe seg på å gå nærmere inn i hvordan vi vil utvikle helseplanen som det redskapet den bør være for å skape langsiktighet i forhold til sykehusene, men også i forhold til det samlede helsevesenet, som representanten Lønning var inne på. Når det gjelder andre store omlegginger som helsevesenet bør vite om før budsjettet kommer, og at det er for sent senhøstes, må jo det ivaretas ved at enhver regjering, når det kreves mer omfattende drøftinger og forberedelser, må ta ansvar for å legge fram stortingsmeldinger og satsinger på en annen måte enn å komme med det i budsjettet. Der har vi jo på alle sektorer stortingsmeldinger som redskap. Det er heller ikke slik, som det var nevnt i begrunnelsen fra representanten Nesvik, at ISF-satsene har hoppet opp og ned. De har vi holdt på stabilt 40-60 i denne stortingsperioden, og det har regjeringspartiene stått for. Så tankegangen om å skape langsiktighet er det enighet om, men jeg tror vi nå skal konsentrere oss om de redskapene vi har, og at komiteen også kan bidra mer der i neste omgang, særlig i forhold til Nasjonal helseplan.
Kirsti Saxi (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-09:
Også i 2009 ville Fremskrittspartiet redusere alkoholavgiften, med 670 mill. kr. Med sin alkoholpolitikk hvor man ønsker svenske alkoholavgifter, ølsalg i butikkene døgnet rundt, vin og sprit i butikk, alkoholreklame og en liberal skjenkepolitikk, vil vi få en massiv økning i alkoholrelaterte problemer, som ikke minst helsevesenet og rettsvesenet vil få merke. I Oslo foreslo byrådet, utgått av Høyre og Fremskrittspartiet, før sommeren en skjenkeplan som ble regelrett slaktet av Oslo-politiet. Jeg siterer visepolitimester Roger Andresen: «Ting tyder på at nordmenn og stor tilgjengelighet på alkohol er en dårlig kombinasjon.» Ser ikke Fremskrittspartiet sammenhengen mellom tilgang på alkohol og de helseskadene dette medfører? Og hvilke forebyggende tiltak mot økning i alkoholforbruket er det Fremskrittspartiet ser for seg?
Kirsti Saxi (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-09:
Høyre har en spesiell forkjærlighet for kommersielle, private aktører innen helsevesenet. Ser ikke Høyre at økt privatisering fører til økt ulikhet, og at mange private sykehus kan føre til tapping av de beste legeressursene, uforholdsmessig høye lønninger, urettferdige konkurransevilkår for det offentlige og at det blir en vridning i favør av de enkleste diagnosene, mens de tyngste pasientene risikerer å vente lenge? Hvorfor ikke heller satse pengene på det offentlige helsevesenet enn å støtte opp om aktører som skal tjene mest mulig penger?
Kirsti Saxi (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-09:
Når det gjelder egenandeler, vil SV påpeke at innføring av en tak 2-ordning, i kombinasjon med bedre skjermingsrettigheter for barn og mindre justeringer av egenandelstaket for tak 1-ordningen, har medført at langt flere enn tidligere har kunnet nyte godt av skjermingsordningene for egenandeler i helsevesenet. SV har imidlertid merket seg en viss økning i egenandelstak 1 og egenandelstak 2 for 2009. Vi vil understreke betydningen av at egenandelene holdes på et lavt nivå, fordi egenandelene har betydning for sosiale helseforskjeller, som representanten påpeker. Men vi må samtidig si at den økningen vi har, og den satsingen på egenandeler som har skjedd i løpet av de siste årene, er formidabel på mange områder, så den skal vi fortsette med. Men vi ser også at det kan slå litt uheldig ut, slik at SV er åpen for at man kan se på om man skal ta en total gjennomgang av egenandeler, ikke bare i spesialisthelsetjenesten, men også innen kommunehelsetjenesten, for å sikre at det ikke er de svakeste som belastes mest.
Kirsti Saxi (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-09:
Vi står framfor en formidabel aldersendring i befolkningen, som jeg også påpekte i mitt innlegg. Det betyr at vi vil trenge fantastisk mange nye hender i omsorgstjenestene i kommunene. Det betyr at vi trenger et kvalitativt godt helse- og omsorgsvesen, som faktisk kan gjøre de jobbene man står overfor i framtiden. Derfor er det viktig å ha kvalitativt gode helse- og omsorgsarbeidere. Vi trenger mange flere som klarer å stå i disse jobbene. Derfor er utfordringen totalt sett å få mange flere utdannet til å gå inn i disse jobbene, og samtidig få dem som er der, til å stå lenger.
Kirsti Saxi (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-09:
Tannhelse er fortsatt et kjempeviktig satsingsområde for SV. Vi følger også opp den saken i Regjeringa, men også representanten fra Venstre vet at å sitte i regjering handler om å gi og ta. Vi vet også at når det gjelder tannhelse, er det et kjempestort løft, ikke minst økonomisk, slik at det må være en samlet prioritering fra flere hvis man skal få gjennomslag for dette. Men SV er veldig klar på at dette er en av de store satsingene vi ser for oss i tiden som kommer.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-12-09:
På slutten her så vi at et angrep kan være det beste forsvar når en ikke har så mye å forsvare. Jeg har et spørsmål til representanten. I de generelle merknadene er det egentlig to ting det pekes på. Det pekes på at man må gjøre strukturelle grep innenfor helsevesenet, og så pekes det på at det strukturelle grepet som Fremskrittspartiet var med på å sikre et flertall for, helsereformen, har ført til en veldig stor kostnadsvekst. Men det grepet som Fremskrittspartiet peker på, er jo veldig mye av det samme grepet som helsereformen tok til orde for: å flytte ting oppover. Man ønsker å frata kommunene ansvaret og gjøre det til et statlig finansieringsansvar. Spørsmålet mitt til Nesvik er: Tror han det blir et bedre helsevesen for folk når det flyttes lenger fra folk? Og: Hvordan skal man utforme differensiert stykkpris? Hvordan skal man klare å finne et system som passer både for Engerdal, Oslo, Volda, Ørsta – hele landet? Jeg tror det er en umulighet, det kommer til å skape mer byråkrati, nettopp som helsereformen. Er det svaret: mer statlig styring, fjernere fra folk?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-12-09:
Høyre var en sterk medhjelper og støttespiller for at vi fikk på plass helsereformen til Stoltenberg og sikret parlamentarisk flertall for den her i salen sammen med Fremskrittspartiet. Det var ikke det partiet prinsipielt ønsket i bunnen, men det sikret at reformen ble gjennomført. I dag hører vi og leser vi i innstillingen at Fremskrittspartiet ønsker en ny statliggjøring av den kommunale helsetjenesten og statlig finansieringsansvar for den kommunale helsetjenesten. I innstillingen inntar Høyre et helt annet ståsted. Vi har tidligere sett at Høyre har vært med på å sikre flertall for ting partiet er imot. Kan representanten Lønning garantere for at Høyre også i neste periode vil stå på sitt syn om at man vil sikre den kommunale helsetjenesten uten statlig styring, hvis en ny regjering skulle basere seg på samarbeid med Fremskrittspartiet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-12-09:
Jeg kan slutte meg til veldig mye av det som representanten Dåvøy sa i sitt innlegg. I innstillingen ser vi at Kristelig Folkeparti følger mange av de samme linjene som Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV, men med litt ulike roller, slik at man går noe forskjellig ut. Det er ett felt som representanten snakket om, som er veldig viktig. Det er rus. Ett tema innenfor rus som representanten snakket lite om, er alkohol. Det er den største og mest utbredte rusgiften vi har. Etter min mening sier dessverre Kristelig Folkeparti stadig at de ønsker å samarbeide med høyresiden i politikken. Hvis vi ser i salen her, er både Venstre, Høyre og Fremskrittspartiet på en helt annen planet når det gjelder alkoholpolitikken, enn det de rød-grønne og Kristelig Folkeparti står sammen om. Er det ikke et paradoks for representanten Dåvøy å gå til valg på at de skal samarbeide med høyresiden i politikken, når vi ser at det kanskje vil bidra til at den verste av alle rusgifter blir liberalisert og sluppet fri i norsk offentlighet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-12-09:
Det å sette fengsel og eldre opp mot hverandre er en enkel sammenligning. Verden er ikke så enkel. Det viktigste løftet vi har gjort f.eks. for eldreomsorgen, er at vi har gitt opp mot 28 milliarder kr ekstra i inntekter til kommunal sektor. Det har ført til 11 000 årsverk. Er statlige løsninger best? Noe av temaet for debatten i dag er om helsevesenet har blitt bedre av at vi statliggjorde det. Det har kanskje ikke bare blitt bedre. Det er ganske mye lokalt vett hvis vi gir midler til folk lokalt. Det har kommunene vist både gjennom barnehagereformen og gjennom bruk av øremerkede midler. Vi øremerker satsingen når vi skal opp på et nytt nivå. Derfor bruker Regjeringen nå mer midler til å bygge omsorgsboliger, eldresenter og sykehjemsplasser. Akkurat som man gjorde innen psykiatrien, øremerker man i en opptrappingsfase, og så tar kommunen ansvar og bidrar kanskje med enda mer midler til å løfte de felles utfordringene vi har.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-12-09:
For meg er det umulig å gå inn og kommentere hver enkelt rehabiliteringsplass – uansett hva slags rehabilitering det er – om den er god eller dårlig. Hovedmålet for Senterpartiet i all politikk er at pasienten/brukeren skal stå i sentrum, og da må vi ha gode kvalitetssikringssystemer som gjør at man får den aller beste behandling. Om institusjonen skulle ligge i Oslo eller i mitt valgdistrikt, Hedmark, er ikke det viktigste. Det viktigste er at folk får et best mulig tilbud. Regjeringen og det rød-grønne flertallet på Stortinget har vært opptatt av at man skal prøve å få mest mulig rehabilitering og se det i sammenheng med den totale helsetjenesten, så det ikke skal være en isolert øy. Det synes jeg er en fornuftig politikk. Hovedsaken for oss er at pasienten/brukeren skal få et best mulig tilbud, og da må en finne systemer som gjør at det blir sikkert.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-12-09:
Det er ingen tvil om at Amathea gjør en viktig jobb, og som jeg sa i innlegget mitt, er Senterpartiet og de andre regjeringspartiene opptatt av å støtte oppunder frivillig virksomhet. Det har vi i veldig stor grad gjort i innstillingen, ved å løfte fram frivillig virksomhet. Når det gjelder Amathea, mener man med bakgrunn i en rapport at man kan bruke midlene mer effektivt og samtidig få utført jobben, hjelpe jenter som er kommet i en slik situasjon og gi gode livsråd. Jeg er glad for at man gjennom finansinnstillingen har sikret virksomheten i forhold til momsrefusjon, slik at ikke planken forsvant. Det er altså med bakgrunn i de rapporter som er kommet, at man har gjort en justering. Men man har iallfall sikret virksomheten videre gjennom finansinnstillingen, og vi får da vurdere fortløpende om Amathea har tilstrekkelige rammer for å drive en god virksomhet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-12-09:
Det er nok litt ulikt hva vi ser på som komisk her i salen. Jeg har en oppfølging til forrige replikk. Representanten sa at det var komisk med Den kulturelle spaserstokken. Mener han også at det er komisk med Den kulturelle skolesekken? Den kulturelle spaserstokken er en oppfølging av Den kulturelle skolesekken som først kom i grunnskolen, og nå har blitt utvidet til videregående skole, som gjør at man får ut profesjonell kunst, først til barn og ungdom, og så til elever på videregående skole. Derfor har Regjeringen økt midlene. Så har en sett at det har vært en kjempesuksess, det har vært så populært på skoler og institusjoner rundt om i hele landet at man tenkte at dette skulle jammen eldre også fått glede av, å få profesjonell kunst og kultur inn i sin hverdag. Mener representanten Ludvigsen at det fortsatt er komisk – å gi kunst og kultur til barn og unge i første omgang, og så at eldre også skal få den samme gleden?
Inge Lønning (Høyre), 2008-12-09:
Arbeiderpartiet har fått ramsalt kritikk av brukere, av fagfolk og av organisasjoner som Frelsesarmeen for sin manglende innsats for rusavhengige. Den foreslåtte økningen i neste års budsjett er langt fra tilstrekkelig for å rette opp de to foregående ganske elendige budsjettene på dette området. 4 000 rusavhengige står i kø for behandling. Ventetiden er svært lang, og den øker. Jan Bøhler fremstod på TV2-nyhetene på torsdag sammen med Harald T. Nesvik og lanserte med brask og bram en tiltakspakke for rusavhengige. Jeg har ikke funnet spor av denne tiltakspakken i budsjettinnstillingen. Arbeiderpartiet støtter ikke Høyres forslag om å øke bevilgningene med 100 mill. kr. Derimot har man funnet grunn til å redusere bevilgningen med 1,5 mill. kr for å finansiere midler til økt fysisk aktivitet i regi av Norges Idrettsforbund. Hva er innholdet i den omtalte tiltakspakken? Og finner man det riktig å kutte i bevilgningene til rusavhengige, som ifølge Jan Bøhler på TV2 er i livsfare, for å overføre midlene til Norges Idrettsforbund?
Inge Lønning (Høyre), 2008-12-09:
Det var en særdeles nyttig påminnelse, president. Jeg skal ta opp det ene forslaget som Høyre står sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre om. Så vidt jeg husker i farten, er det det eneste forslaget som det er min oppgave å ta opp.
Inge Lønning (Høyre), 2008-12-09:
Jeg er glad for at Bøhler ikke forsøkte å sitere alle avsnittene. Det kunne blitt slitsomt både for ham og resten av Stortinget. Til det første spørsmålet: Vi finner det paradoksalt at helseministeren samtidig som han på Regjeringens vegne sier at nå er tiden inne til å forskyve tyngdepunktet fra spesialisthelsetjenesten til de andre deler av helsevesenet, foreslår en uspesifisert milliardøkning til sykehusene. Vi har tatt konsekvensen av helseministerens premisser og sagt at vi mener at den økningen bør gå til de mest høyprioriterte formålene. Det er etter mitt skjønn Stortingets oppgave. Og jeg kan ikke se at aktiviteten på de områdene som vi prioriterer, er av mindre betydning. Det dreier seg om aktivitet uansett. Spørsmålet er bare hvilke pasientgrupper det er som skal nyte godt av den økte aktiviteten. At vi har listet opp begrunnelser for hva vi mener med at man skal styrke lokalfunksjonen der hvor pasientene bor, synes jeg i og for seg er forbilledlig. Jeg synes godt at andre partier også kunne redegjøre for hvorfor de foreslår økning.
Inge Lønning (Høyre), 2008-12-09:
Høyre har en spesiell forkjærlighet for brukerne av helsetjenesten. Og for brukerne er det formodentlig av underordnet betydning om de som gir dem tjenestene, har det ene eller andre ansettelsesforhold. Høyre mener at den kapasitet som finnes etablert i den private del av helsetjenesten, bør utnyttes fullt ut, simpelthen fordi det bidrar til å gi flere pasienter hjelp på riktig tidspunkt istedenfor at de må tilbringe lange, lange perioder i meningsløse ventekøer. Høyre kan ikke se at det er noe problem at det offentlige kjøper og betaler behandlingsplasser i det private. Men det som skjer under denne regjering, er en ekte privatisering i ordets egentlige betydning, nemlig at det er flere og flere i den offentlige kø som kjøper seg ut ved å betale 100 pst. av sin egen lommebok.