Vera Lysklætt (Venstre), 2009-05-05:
Jeg vil takke representanten Lånke for å løfte dette viktige temaet i Stortinget. Venstre er enig i at nordområdene er ett av Norges viktigste strategiske satsingsområder, og at det krever et målrettet politisk fokus. Naturressursene i nord og konsekvensene av endringer i klimaet skaper store utfordringer, men også muligheter for Norge, bl.a. i forhold til det å være pådriver for å finne løsninger og ny kunnskap. Vår geografiske plassering gir oss således et betydelig ansvar, særlig i forskningssammenheng. Det har allerede vært sagt mye i denne debatten om hvor viktig det er å satse på forskning som bærebjelke i nordområdesatsingen, og jeg merker meg også at forskning – i hvert fall på det retoriske plan – er framtredende i Regjeringens nordområdestrategi. Jeg har imidlertid særlig bitt meg merke i ett av hovedmomentene i denne strategien, nemlig det som omhandler urfolks kultur og livsgrunnlag. Statlige myndigheter har et selvstendig ansvar for å bevare og videreutvikle urfolks kultur og livsgrunnlag, som også er en del av den felles kulturelle arven og livsgrunnlaget i Norge. Urfolks forhold til naturen er noe som binder folkene i nordområdene sammen over landegrensene, og er også viktig i forhold til det å videreutvikle og etablere ny kunnskap om natur, klima, miljø og næringsveier. Jeg er også opptatt av å sikre forskning på miljø- og klimaendringer, og hvordan disse endringene påvirker urfolk og deres livsgrunnlag. Kompetanseoppbygging i tiden som kommer, må med andre ord gå begge veier. For det er et faktum at høsting og naturbruk er av avgjørende betydning for at den samiske kulturen, språket og levemåten skal kunne videreføres og ivaretas også for framtiden. Jordbruk, fiskeri, utmarksnæringer og duodji er svært viktige samiske næringer, og samtidig viktige kulturbærere. Det er store muligheter for verdiskaping og produktutvikling med basis i samiske primærnæringer og kultur. Derfor er det nødvendig å bedre kunne dokumentere den samiske tradisjonskunnskapen. Reindriftsnæringen er en viktig samisk primærnæring, men den er også en viktig samisk kulturbærer. Beitearealer og kalvingsland er i dag under et sterkt press fra alle kanter. Det er viktig at reindriftens arealer sikres for framtiden, men det er også svært viktig med forskning på dette området – for å forberede reineiere og myndigheter på de forandringer som kan komme som effekt av klimaendringer, oppvarming av reinbeiter og endret bruk av Arktis. På bakgrunn av dette mener jeg det er positivt at Regjeringen tar til orde for å etablere et program for kulturbasert næringsutvikling, som anerkjenner den ressursen som ligger i urfolks tradisjoner og kunnskap. Jeg merker meg også at Regjeringen varsler at de vil styrke samiske institusjoners kapasitet og kompetanse. Det er bra, og det er mange kompetansemiljøer som har mye å bidra med i en slik sammenheng. For eksempel kan Samisk Høgskole bidra med mye verdifull kompetanse og forskning på dette området, og jeg vil spesielt framheve betydningen av en styrking og en videreføring av forskningsprosjektet «Ealát» ved Samisk Høgskole. «Ealát» er et samisk ord som betyr godt beite. Det er beslektet med begrepet «eallu», som betyr reinflokk, og har sitt opphav av ordet «eallin», som betyr liv. Med andre ord: Beite er grunnlaget for reinflokken, og dermed livet i nord. «Ealát»-prosjektet er et svært viktig initiativ fra bl.a. Verdensforbundet for reindriftsfolk, i samarbeid med Samisk Høgskole, Norges veterinærhøgskole, Universitetet i Tromsø, NINA og mange andre. Jeg er imidlertid svært opptatt av at denne styrkingen faktisk skjer – at institusjonene reelt styrkes i budsjettbehandlingene som kommer – og jeg håper at statsråden kan forsikre meg om dette i sitt svar.