Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2010-12-09:
Bevilgningene til forskning og innovasjon utgjør i 2011 nær en tredjedel av budsjettrammen til Fiskeri- og kystdepartementet. Det er ikke uten grunn. For å ivareta våre forvaltningsoppgaver har vi behov for kontinuerlig kunnskapsoppbygging. Skal Norge bli verdens fremste sjømatnasjon, må vi greie å sikre de mest grunnleggende forutsetningene for norsk sjømatnæring, nemlig et rent hav og en bærekraftig forvaltning av fiskeressurser og havbruksnæring. Klarer vi ikke å sikre det, ødelegges grunnlaget for hele sjømatnæringen, en næring som gir arbeidsplasser til folk langs kysten, og som daglig sørger for 37 millioner sunne måltider til verdens befolkning. I innstillingen til denne budsjettbehandlingen understreker KUF-komiteen betydningen av miljøforskningen. Den skal sikre grunnlaget for at all produksjon og alle produkter kan utvikles innenfor akseptable rammer for bærekraft, miljø, dyrevelferd og trygg mat. Jeg er veldig glad for at komiteen løfter fram dette, for dette er det virkelige tyngdepunktet i Fiskeri- og kystdepartementets forskningsinnsats. Om lag 75 pst. av forskningsmidlene som vi rår over, går til disse formålene. Vi fortsetter å bygge opp kunnskapen om hvordan vi best kan forvalte og høste av fisken og andre marine ressurser. God forvaltningsforskning fordrer at vi driver en total havmiljøovervåking. I tråd med havressursloven arbeider vi for at bestandene og økosystemene skal forvaltes i sammenheng. Det stiller store krav til kunnskap og data om disse sammenhengene. Fortsatt er det mye vi ikke vet om det sammensatte livet i havet. Havforskningsinstituttet er godt i gang med å utvikle en flerbestandsforvaltning. Lodde og torsk i Barentshavet forvaltes allerede i sammenheng. Nå arbeides det med kunnskapsgrunnlaget for å kunne levere økosystembaserte kvoteråd også for de viktigste pelagiske nøkkelartene i Norskehavet. Vi deler 90 pst. av våre fiskebestander med andre stater. Det sier seg selv at internasjonalt samarbeid innenfor marin forskning er en forutsetning for en god forvaltning totalt sett. En viktig prioritering i 2011 vil være å utvikle et stort europeisk forskningsprogram for havrelaterte problemstillinger, Healthy and Productive Seas and Oceans. Norge er en av initiativtakerne til dette programmet, som ventes å få stor betydning for europeisk samarbeid om marin forskning. Oppfølging av bærekraftstrategien for havbruksnæringen er høyt prioritert i 2011. Forskningsmiljøene arbeider med å utvikle metoder for å måle miljøpåvirkning, slik at det kan settes grenser for akseptable miljøavtrykk. Særlig viktig i denne sammenhengen er problemstillinger som genetisk påvirkning mellom oppdrettsfisk og villfisk, sykdom og smittespredning. Lakselus er et særlig viktig forskningsfelt. Norske og tyske forskere er nå snart i mål med å kartlegge lakselusens genom. Det vil bety at vi er et viktig skritt videre mot nye behandlingsmetoder og kanskje en vaksine. Av andre sentrale forskningsområder for bærekraft vil jeg også nevne alternative fôrråvarer, sjømattrygghet og det store feltet knyttet til de positive effektene på menneskets helse av å spise sjømat. Forskningen under Fiskeri- og kystdepartementet spenner meget vidt. Jeg har i dag lagt vekt på den miljørettede forskningen for forvaltningen. Den skal legge grunnlaget for at vi kan leve av havets ressurser, ikke bare neste år, men i generasjonene som kommer.