Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2004-10-26:
Med et EU bestående av 25 land blir subregionalt samarbeid lik det nordiske stadig viktigere. Med de baltiske landenes medlemskap i EU er også rammebetingelsene for Nordisk Råds nærområdesamarbeid endret. Russland, Island og Norge er nå Nord-Europas eneste utenforland. Dette stiller krav til det nordiske samarbeidet. Samtidig er det i dag mange parlamentariske samarbeidsfora i vårt geografiske område som langt på vei arbeider med det samme. Ved siden av Nordisk Råd har vi Østersjøsamarbeidet, vi har et arktisk parlamentarisk samarbeid, som særlig ivaretar de transatlantiske forbindelser, og vi har et barentsparlamentarikernettverk, som ivaretas av parlamentarikere i vår nordlige landsdel og i nordvestre del av Russland. Disse samarbeidsforaene håndterer dels mange av de samme temaene, dels berører de de samme geografiske områdene. Det er heller ikke opparbeidet gode rutiner for informasjonsutveksling mellom de ulike samarbeidsforaene eller mellom dem og Stortinget. Dobbeltarbeid kan i verste fall føre til at den politiske kraften overfor regjeringene, og også overfor bl.a. EU, svekkes. Det er i dag veldig mange «kanaler» som søker å påvirke utviklingen i EU. Jeg tror vi må erkjenne at Nordisk Råd i dag har mistet en del av sin politiske kraft. Samarbeidet mangler tilstrekkelig politisk tyngde, bl.a. som følge av at det er svært få som faktisk etterspør noe fra Nordisk Råd. Vi må også bare erkjenne at vi har vært for lite opptatt av å få til den nasjonale forankringen for det arbeidet som gjøres i Nordisk Råd. Samtidig medfører utvidelsen av EU utfordringer for det nordiske samarbeidet. Det er også nødvendig å få til en bedre koordinering av den parlamentariske aktiviteten som foregår i vårt område i dag. Jeg mener derfor at spørsmålet om hvordan vi i framtiden skal organisere det parlamentariske samarbeidet i Norden, bør settes høyt på dagsordenen. Jeg mener at det nå er behov for å tenke mer helhetlig i forhold til det parlamentariske samarbeidet i hele Nord-Europa, uten at vi endrer dagens Nordisk Råd. Det pågår nå arbeid på flere nivåer som berører disse spørsmålene. For det første bad Østersjøkonferansen i fjor – og også i år – i sitt sluttdokument den faste komite om at man styrket de parlamentariske konferansene til å bli Den parlamentariske dimensjonen av Østersjørådet. De nordiske statsministrene har gitt Nordisk Ministerråds generalsekretær, Per Unckel, i oppdrag å se på antall ministerråd, med den målsettingen å sanere noen av disse. En dialog om å se på behovet for å effektivisere det parlamentariske samarbeidet og behovet for en bedre nasjonal forankring for det arbeidet som gjøres i Nordisk Råd, er innledet mellom Nordisk Råd og de nordiske parlamentspresidentene. Og det er slik at stortingspresident Kosmo på vegne av de øvrige parlamentspresidentene har fått i oppdrag å lede dette arbeidet. Presidiet i Nordisk Råd har nedsatt en arbeidsgruppe som skal se på det framtidige parlamentariske samarbeidet i Norden, og den sosialdemokratiske gruppen i Nordisk Råd har også en arbeidsgruppe som ser på det samme. Nordisk Ministerråd har utarbeidet nye retningslinjer for samarbeidet i nærområdene. Disse skal behandles på sesjonen i Stockholm i begynnelsen av november. Det skal legges opp til en styrking av det politiske samarbeidet med de baltiske land, mens de økonomiske midlene skal bli faset ut til fordel for nordvestre del av Russland. Som en del av den samlede virksomheten i Norden og Nordens nærområder har Ministerrådet også lagt større vekt på å etablere et godt samarbeid med de andre nordlige regionale rådene, altså Arktisk Råd, Barentsrådet og Østersjørådet. I St.meld. nr. 48 for 2003-2004 heter det: «Samarbeidet med disse rådene vil i fremtiden utgjøre en naturlig og integrert del av Ministerrådets virksomhet i nærområdene.» I den forbindelse har jeg lyst til bare å komme med en liten sidekommentar når man i meldingen til Stortinget skriver at samarbeidsministrene «har sørget for noe større bevilgninger» til det arktiske samarbeidet de seneste årene. Til det er å si at her må nok samarbeidsministrene dele æren for økte bevilgninger til det arktiske samarbeidet med parlamentarikerne i rådet, for i budsjettet for 2004 gikk vi inn for å plusse på 1/2 mill. kr i forhold til det samarbeidsministrene hadde foreslått. For neste års budsjett øker vi det ytterligere, med 1,5 mill. kr i forhold til det samarbeidsministrene har foreslått. Jeg vil si at parlamentarikerne i høyeste grad har bidratt til at bevilgningene økes. Så vi får dele litt på æren. Én måte å oppnå en bedre koordinering av det parlamentariske samarbeidet på, er, samtidig som vi fortsatt beholder Nordisk Råd som en kjerne, å se for seg en slags parlamentarisk dimensjon for Nord Europa, altså en regionalisering av det parlamentariske samarbeidet. Som sagt: Stortingspresident Kosmo har tatt til orde for dette, for å strømlinjeforme og koordinere våre parlamentariske aktiviteter for den nordlige delen av Europa. Et parlamentarisk partnerskap for Nord-Europa kan ta et overgripende grep over våre geografiske områder og være en pådriver overfor våre regjeringer og EU-kommisjonen. Dette partnerskapet kan f.eks. ha konferanser hvert år eller hvert annet år som kan forberedes av en fast parlamentarikerkomite. På regjeringssiden er det utenriksministrene som da blir parlamentarikernes motpart. De møtes allerede i Østersjørådet, i Barentsrådet og i Arktisk Råd. For å få dette til kan vi f.eks. ta utgangspunkt i Østersjøkonferansen og den faste parlamentarikerkomite, med noen nødvendige justeringer. Slik vil vi beholde Nordisk Råd som kjernen i det nordiske parlamentariske samarbeidet. Felles parlamentarisk opptreden i et bredere forum vil styrke samarbeidet både for Østersjøregionen og for Barentsregionen, samtidig som det gir et klart budskap til våre egne lands regjeringer og til det øvrige Europa. Helt til slutt: Jeg er veldig fornøyd med at utenrikskomiteen har laget en enstemmig innstilling – nær sagt for en gangs skyld. Det er bra. Jeg vil særlig understreke den siste merknaden, hvor komiteen sier: «Komiteen mener på denne bakgrunn at det er behov for å utrede muligheten for å etablere et parlamentarisk partnerskap for Nord-Europa, og ber Regjeringen komme tilbake med en vurdering av dette i neste års stortingsmelding om det nordiske samarbeidet.» Jeg vil legge til: Dette bør Regjeringen legge en ganske stor tyngde i og arbeid i og allerede nå drøfte med sine samarbeidspartnere i Norden. Det kommer nemlig til å bli tatt opp under sesjonen i Stockholm, og vi kommer til å utfordre statsministrene på det. Da vil det være veldig fint om også norske ministre har en litt mer kvalifisert oppfatning av hva dette faktisk kan bety for Norge og for det nordiske samarbeidet.