Ola Elvestuen (Venstre), 2019-05-14:
Rovviltforvaltningen har opparbeidet mye kunnskap og erfaring. Forvaltningen har høy beredskap, og bestandsutvikling og skadesituasjoner følges fortløpende for best mulig oppnåelse av den todelte målsettingen. Forholdet mellom rovvilt på den ene siden og beitedyr på fritt utmarksbeite på den andre siden gjør at det nødvendigvis alltid vil være noen utfordringer og krevende vurderinger som skal gjøres. Bildet er at rovviltforvaltningen fungerer godt, noe som bl.a. kommer til uttrykk gjennom de historisk lave tapstallene for sau de senere år. Regjeringen følger vedtatt politikk for rovviltforlikene i 2004 og 2011 og flertallsvedtaket om ulv fra 2016. Dette skjer innenfor de rammer som Stortinget har bestemt, gjennom tilslutning til Bernkonvensjonen og vedtakelse av naturmangfoldloven. Et av virkemidlene for å oppnå den todelte målsettingen er soneforvaltning, der rovviltnemndene prioriterer ulike områder til beitedyr og rovdyr. Det er derfor viktig at arealdifferensieringen fungerer godt. Her arbeider vi sammen med nemndene for å finne ytterligere forbedringer. Lisensfelling og kvotejakt skal være hovedvirkemidlene i bestandsreguleringen av rovdyr. Dette fungerer i hovedsak godt, men jeg har funnet behov for å gjøre noen justeringer. Lisensfellingsperioden for ulv utenfor ulvesonen er endret, slik at oppstart er flyttet fra 1. oktober til 1. desember, og periodens slutt er endret fra 31. mars til 31. mai. Denne endringen gir mulighet for å kartlegge genetisk verdifulle ulver på høsten, før lisensfellingen starter, samtidig som lisensfellingen varer lenger utover våren framover mot beiteslipp. For bjørn er bestandsmålet 13 årlige ynglinger, mens bestanden var på om lag 8 ynglinger i 2018. For å nå bestandsmålet må særlig binner ivaretas, og jeg vurderer derfor tiltak for bedre ivaretakelse av binnene. Også gaupebestanden er under bestandsmålet, og her må det ved fastsettelse av jaktkvoter tilrettelegges for en økning i bestanden. For jerv fungerer lisensfellingen i enkelte områder godt, mens det i andre områder fungerer dårligere. Jeg vil sende på høring et forslag om å gjøre forsøksordningene med kunstig lys ved åtejakt og kameraovervåking og elektronisk overvåking av fangstbås permanente. I tillegg gjør forvaltningen ekstraordinære uttak av rovvilt. Slike uttak gjøres med bakgrunn i skadehistorikk og skadepotensial. Omfanget og prioritering drøftes med nemndene. Ekstraordinære uttak av jerv gjennomføres også før lisensfellingsperioden avsluttes. Så langt i år er det gjennomført felling av én bjørn i Meråker og 33 jerv, inklusiv 5 hiuttak. Slike uttak er viktige for å få ned tapstallene. Rovvilt benytter store arealer. Vi har en god overvåkning av rovviltet, men det er likevel ikke mulig å forutse hvor f.eks. bjørn eller ulv på vandring kan dukke opp om sommeren. Vi må derfor sørge for at det er et system og en beredskap på plass der tapssituasjoner måtte oppstå. Rovviltforvaltningen fungerer også godt når det oppstår tapssituasjoner. Vi har gode systemer for skadedokumentasjon. Det praktiseres en lav terskel for å tillate felling av rovdyr i prioriterte beiteområder, og behandling av søknader om skadefelling skjer raskt, og normalt i løpet av minutter eller timer i akutte situasjoner. Jeg mottar iblant forslag til ulike fellingsmetoder som hevdes å effektivisere skadefelling. Vi vurderer slike forslag, men erfaringer har vist at bruk av f.eks. helikopter eller droner kun unntaksvis vil bidra til å øke effektiviteten på fellingsforsøket i sommerhalvåret. Det er som regel de tradisjonelle metodene, slik som posteringsjakt, som fungerer best. Å bruke store ressurser på nye fellingsmetoder kan også medføre at fellingsforsøk blir mindre effektive, eller at det gir andre negative effekter på beitedyr eller vilt. Det er opparbeidet mye erfaring og kunnskap om fellingsmetoder, og om hva som fungerer effektivt i ulike situasjoner og for ulike rovviltarter både i Statens naturoppsyn og hos erfarne lokale fellingslag. Regjeringen mener det er behov for å samle disse erfaringene. Statens naturoppsyn har derfor fått i oppdrag å lage en veileder for gjennomføring av skadefellingsoppdrag. Intensjonen er at veilederen skal være til god hjelp for kommunale fellingslag og bidra til å effektivisere gjennomføringen av skadefellingsforsøk. Regjeringen har fra i år også styrket Statens naturoppsyn med 5 mill. kr, særlig med tanke på å kunne gi lokale fellingslag ytterligere og samtidig bistand i skadefellingsoppdrag. Felling av rovvilt, spesielt i barmarksperioden, er krevende. Det er derfor viktig at det er en realistisk forventning til skadefellingsforsøk. I noen tilfeller vil derfor forebyggende tiltak være aktuelt for å avverge skadesituasjoner. Regjeringen har i år styrket forebyggende tiltak med 10 mill. kr for å øke antall tiltak for å avverge skader på beitedyr, og særlig for å kunne finne løsninger i områder hvor det ofte er rovvilttap. Selv om tapene av både sau og tamrein til rovvilt er redusert de siste årene, vil regjeringen fortsette arbeidet for å få ned tapene ytterligere, slik at vi følger opp den todelte målsettingen om at vi skal ha både rovviltprioriterte områder og beiteprioriterte områder.