Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-11-07:
Først vil jeg si at det er et svært viktig tema representanten Kongshaug her tar opp. En god sikkerhet for fiskerne og for alle andre som ferdes på sjøen, avhenger av at mange forskjellige elementer virker sammen. Den grunnleggende forutsetningen for sikkerheten til alle som ferdes til sjøs, er at sjøveisreglene overholdes. Sjøveisreglene er sjøens trafikkregler. De bestemmer hvordan fartøyene skal navigere og manøvrere slik at kollisjoner unngås, og det er den enkelte sjøfarende som er ansvarlig for at reglene overholdes. Andre tiltak for å styrke sjøsikkerheten bygger på og kommer i tillegg til sjøveisreglene. Innføringen av antikollisjonssystemet AIS, Automatisk Identifikasjons System, er ett viktig tiltak for å øke sikkerheten til sjøs. Det er et system som automatisk gir informasjon til andre fartøyer i farvannet om eget fartøys identitet, kurs og hastighet. I dag er det stilt krav om at fiskefartøyer med en lengde på mer enn 45 meter skal ha AIS. I forbindelse med EUs arbeid med den såkalte tredje sjøsikkerhetspakken er det foreslått å skjerpe kravet om AIS på fiskefartøyer, slik at AIS blir obligatorisk for fiskefartøyer som har en lengde på 15 meter eller mer. Norge har støttet dette forslaget, som innebærer at både fiskefartøyene og laste- og tankfartøyene som går i trafikk langs kysten, får en bedre oversikt over hvilke andre fartøyer som befinner seg i farvannet. For særlig utsatte områder har Fiskeri- og kystdepartementet fastsatt særskilte seilingsregler for å forebygge faren for kollisjoner og grunnstøtinger. Farvannene utenfor Ormen Lange-anlegget på Nyhamna på Møre er et slikt område. Seilingsreglene for dette området stiller bl.a. krav om at tankskipene som skal til eller fra Nyhamna, skal gi melding over VHF-radioen til andre fartøyer i farvannet. Det er gitt pålegg om at alle fartøyer i farvannet skal lytte på angitte VHF-kanaler, slik at de kan motta meldinger om tankskipenes bevegelser. Det er også satt krav om at tankskipenes assistansefartøy skal gi lyssignal som varsler andre fartøyer i området, og at tankskipene selv skal gi signal som varsler om nedsatt manøvreringsevne. Det er også fastsatt begrensninger i hvilke farleder tankskipene kan benytte, og skipene skal bruke los. Fiskeri- og kystdepartementet og Kystverket viderefører også arbeidet med etablering av seilingsleder utenfor territorialfarvannet. Slike leder skal godkjennes av FNs sjøfartsorganisasjon, IMO, og ble etablert for strekningen Vardø–Røst fra 1. juli i år. Formålet med seilingsleden er å hindre grunnstøtinger, ved at man flytter trafikk som går langs kysten, lenger ut, og å hindre kollisjoner. Kystverket arbeider nå med et forslag om seilingsleder også på Vestlandet. Ved plasseringen av slike leder må det bl.a. tas hensyn til både petroleumsvirksomheten og fiskeriaktiviteten på Vestlandet, herunder Mørekysten. Det er slik sett allerede etablert særlige seilingsregler som skal ivareta sikkerheten knyttet til trafikken til og fra Ormen Lange-anlegget på Nyhamna på Møre. Vi arbeider også med forslag til seilingsleder utenfor Vestlandet, som nevnt. Hensynet til fiskeriene og sikkerheten til fiskerne er helt sentralt i denne sammenheng.