trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
For det første vil jeg bare bekrefte at Regjeringa tar dette på største alvor, og det gjelder også spørsmålet omkring inneklimaet i barnhager og skoler. Dette er en del av det vi ser på nå i forbindelse med den nystrategien som vi er i ferd med å lage. Da ser vi på metoder som kan avdekke hvordan innklimaet egentlig er – i skolene, først og fremst, men det er også behov for å gjøre det i en del barnehager. Det er ingen tvil om at det vil kunne ha betydning for barns og unges miljø, også i forhold til astma. Så jeg tar med meg også det innspillet fra representanten Sjøli i dette arbeidet. Når det gjelder spørsmålet om pasientopplæring, er jeg helt enig: Når unger får astma, er det særdeles viktig at foreldrene vet hvordan de skal håndtere det, at de vet hva de kan gjøre for å forebygge, og gi best mulig behandling når noe skjer – både hjemme hos seg sjøl og i barnehager eller skoler der unger er, eller i andre situasjoner. Jeg mener også at lærings- og mestringssentrene rundt om på en del av våre sjukehus i ulike regioner må kunne spille en sterkere rolle i forhold til dette. Det er også noe av det vi ser på i det videre arbeidet, og jeg mener det er avgjørende viktig. Jeg tror at det at foreldre kan være trygge og vite hva de bør og skal gjøre når ungene blir sjuke, eller for å hindre at de får anfallene, er veldig viktig – det er viktig å gi dem trygghet. Der mener jeg lærings- og mestringssentrene absolutt bør kunne spille en rolle. Så har jeg lyst å si at vi også har iverksatt andre tiltak for å forebygge astmatiske lidelser, f.eks. i forhold til svevestøv i utelufta om vinteren. Det er også et spørsmål som dreier seg om redusert fart på innfartsveier, stimuleringstiltak for å få folk til å bruke piggfrie vinterdekk og skifte til mer rentbrennende vedovner. Dette er også tiltak som kan ha betydning for unger eller andre som har astma. Det blir sendt ut varsel dersom forurensningsnivået stiger i de større byene. Det er det også viktig å vite, slik at en kan forholde seg til det så langt en kan. Tobakksskadeloven og spørsmålet om røykfrie steder er også viktig i forhold til folk som har astma – her jobber vi særskilt inn mot gravide. Jeg opplever at vi egentlig er enige om målet, og det høres også ut som om vi er enige om mange av tiltakene. Jeg vil følge spent med på resten av debatten, og opplever at det er veldig nyttig i forhold til den strategien Regjeringa jobber med.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
Jeg er enig med representanten Sjøli og andre som har sagt at det er viktig å gjøre noe med både inneklimaet og uteklimaet. Regjeringa har allerede gjort en del når det gjelder klimaet ute, men vi må gjøre mer, slik også representanten Thorkildsen har vært inne på. Det har vi en plan for, ikke minst når det gjelder det som skjer i de store byene, som er svært viktig. Når det gjelder inneklimaet, skal vi i nær framtid ha møte med Kunnskapsdepartementet for å drøfte det videre, særlig i forhold til barnehager og skoler. Så det er et møte som allerede er avtalt, og som er et ledd i arbeidet med strategien. Så slutter jeg meg til det som også flere talere har vært inne på, nemlig at det dessverre er altfor mange foreldre og også andre som dette gjelder, som får for dårlig opplæring. Hvordan vi skal sikre at flere får nødvendig opplæring til å takle den situasjonen, mener jeg blir en svært viktig del av det arbeidet vi nå er i gang med. Forebygging er selvfølgelig kjempeviktig. I og med at vi vet noe om hva vi kan gjøre, selv om vi ikke vet nok, får vi gjøre det. Men det at vi ikke vet nok, gjør også at når vi ser at forekomsten er noe økende, må vi også sette inn enda mer i forhold til behandlinga, tidlig diagnose, opplæring og oppfølging, som er helt nødvendig. Så vil jeg også bare si at jeg er enig i at det ligger mye verdifullt i det som tidligere er gjort av arbeid med strategiplaner – det var Holten Hjemdal som var inne på det. Vi ønsker selvfølgelig å bringe videre det som fortsatt er gjeldende i forhold til det vi vet i dag, og som er bra i de planene. Vi har det med oss videre. Jeg tror representanten Thorkildsen har helt rett i at kunnskapen rundt dette med inneklima, ikke minst, og hvor stor betydning det kan ha særlig for unger som har astma eller er i ferd med å utvikle astma, ikke alltid og overalt er god nok. Det tror jeg en skal være særdeles oppmerksom på i en tid hvor det bygges mye – og det er bra, det. Men en må også huske på at en skal passe på nettopp de tingene. Det har vi dialog med Kommunenes Sentralforbund om, og det må vi ha for å fokusere mer på det. Ellers er det åpenbart at vi må forske mer. Det er noe vi vil komme tilbake til på egnet måte. Jeg mener – i likhet med representanten Sjøli – at det har vært veldig mange gode innlegg og mange gode innspill her, og jeg hører det som er sagt om at en ønsker å bidra med mer. Det tar jeg med meg, og jeg skal komme tilbake på egnet måte for å få det til. Jeg ønsker at flest mulig kan bidra. I tillegg til Stortinget er det klart at Norges Astma- og Allergiforbund skal spille en helt sentral rolle i utformingen av denne strategien.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2007-04-17:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Jeg er glad for at hun så klart understreker at det er behov for mer forskning for å avklare årsaksfaktorer – en kunnskap som igjen er viktig for å få en målrettet forebygging. Jeg er også tilfreds med at hun understreket at det er viktig at en slik forskning får økonomiske rammer, og velger å tolke det dit hen at hun mente gode økonomiske rammer. Jeg vil igjen spørre om hun er villig til å øremerke midler til denne viktige forskningen. Det er riktig som statsråden påpekte, at vi har god kunnskap om hva som forverrer sykdommen, og at det her kan settes inn tiltak. Jeg er også enig i at pasienter og pårørende selv kan gjøre mye for å forebygge og hindre at sykdommen forverrer seg. Jeg synes imidlertid at hun hoppet litt lett over andre forhold som kan utløse og forverre situasjonen, spesielt for barn med astma. Jeg nevnte i mitt innlegg bl.a. inneklimaet i barnehager og skoler, og vil igjen utfordre statsråden i forhold til det som Statens byggtekniske etat har påpekt, nemlig at det er mangel på kunnskap ute i kommunene som fører til at inneklimaet i skoler og barnehager ikke blir prioritert. Dette er ikke bare et byggteknisk spørsmål, men i høyeste grad et politisk spørsmål. Jeg vil igjen spørre statsråden om hun vil ta et initiativ overfor helsemyndighetene og politikerne i kommunene, og påpeke nødvendigheten av å prioritere et forsvarlig inneklima når det bygges nye barnehager og skoler, og når eksisterende barnehager og skoler rehabiliteres. Jeg er glad for at Regjeringen nå jobber med en nasjonal strategi, og i den sammenheng er det viktig at de går grundig inn i alle politikkområder og ser på en rekke tiltak. Det er et spørsmål til jeg vil ta opp, og det gjelder pasientopplæring i helseregionene. Det var i fjor kun 12 av landets 37 lærings- og mestringssentre som hadde tilbud om astmaopplæring. I Helse Sør gis det ikke tilbud i det hele tatt, har jeg fått opplyst. I Helse Øst, som også omfatter Oslo, gis astmaopplæring på kun to av elleve sentre. Spesialisthelsetjenesten har et ansvar for å påse at det gis opplæring til personer med kronisk sykdom. Mitt spørsmål er da om statsråden vil sørge for at helseforetaket tar sitt ansvar på dette området mer alvorlig.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2007-04-17:
Jeg vil takke for en god debatt. Jeg mener det var viktig å få en slik debatt her i Stortinget, og jeg synes det har vært veldig mange gode innlegg. Jeg tror det er viktig fordi det bevisstgjør oss i forhold til de utfordringene som den enkelte som er rammet av astma, har, de samfunnsmessige problemer som det medfører, og ikke minst det ansvaret vi som politikere har for å satse på et bredt felt når det gjelder forskning, kunnskapsutvikling, forebyggende behandling og et bedre ute- og innemiljø. Jeg er helt enig med representanten Thorkildsen i at veldig mye kan gjøres, spesielt i de store byene, for å bedre miljøet for alle, men spesielt kanskje i forhold til denne gruppen som vi nå snakker om. Jeg er også glad for at det er bred politisk enighet om å satse på en nasjonal strategi, og at det også er enighet om å øke forskningsinnsatsen betydelig. Astma er alvorlig belastende for alle som rammes, men det er også et stort samfunnsproblem, som flere har vært inne på. Beregninger viser faktisk at astmarelaterte plager koster samfunnet 10 milliarder kr i året. Det tydeliggjør at økt satsing på flere områder som er nevnt, vil være en viktig og god samfunnsmessig investering, men selvfølgelig også en god investering for den enkelte. Så jeg ser fram til den varslede nasjonale strategiplanen som statsråden nevnte, og som har vært ett av kravene fra Norges Astma- og Allergiforbund. Jeg håper imidlertid at departementet i dette arbeidet også ser på uteklimaet, bl.a. forurensning, som også statsråden var inne på. Som politikere har vi et stort ansvar for å sikre kontroll over de skadelige miljøforhold som kan utløse sykdommen. Det er en krevende oppgave som krever stor innsats på flere politikkområder, som jeg også har vært inne på tidligere. Jeg hadde kanskje håpet at statsråden i større grad hadde problematisert dette i sitt innlegg, men jeg har forstått at dette vil bli en del av arbeidet med den nasjonale strategiplanen. Jeg håper at hun gjennom denne debatten også har fått mange gode innspill som hun kan ta med seg videre i arbeidet. Men jeg tror at flere av oss gjerne vil bidra i arbeidet med den nasjonale strategien, og jeg har lyst til å be statsråden om at vi får en redegjørelse om dette arbeidet i forbindelse med budsjettet til høsten, og at Stortinget får en mulighet til å bidra før den endelige strategien legges. Jeg håper at statsråden kan kommentere det og selvfølgelig også legge til rette for det. Ellers vil jeg igjen takke for debatten. Nå gjenstår imidlertid det aller, aller viktigste, og det er konkrete handlinger som det blir resultat av.
Oddlaug Børseth Brekken (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
Som helsesøster er jeg godt kjent med barns og unges helseproblemer. Og ja, det er en kjensgjerning, det er en sannhet, at astma og allergi er et stort problem blant våre barn og unge. Barna har ulike symptomer, og diagnosen astma kan være vanskelig å stille. Dette fører faktisk til at mange barn blir umedisinert eller feilmedisinert, og det er veldig alvorlig for dem det gjelder. Derfor er det, som helseministeren sier, veldig viktig med kunnskap om astma og allergi. Vi må ha mer kunnskap om årsaksforholdene for å kunne forebygge. Allmennlegene må ha tilstrekkelig kunnskap til å stille tidlig og riktig diagnose og tilrettelegge for riktig behandling. Som helseministeren også sier, er det viktig med økonomiske rammer for å kunne forske videre på dette komplekse årsaksfeltet. Vi vet mye om årsaksfaktorene, men – som helseministeren sier – det må mer forskning til for å avklare dem nærmere. Dette er viktig for målrettet forebygging. Vi har erfaringer som sier noe om at inneklimaet kan ha betydning for utvikling av astma og allergi. Mange norske skoler og barnehager har hatt, og mange har fortsatt, for dårlig inneklima. Men heldigvis, på grunn av dagens regjerings satsing på å styrke den kommunale økonomien, har mange skoler og barnehager blitt bedre, og flere vil bli det. Endelig har kommunene fått en økonomi som gjør at de kan begynne å forbedre sine skoler og barnehager. Røykeloven har også vært positiv for dem med astma og allergi. Som helsesøster har jeg veldig stor interesse for disse barna. Jeg har erfart at barn og unge med astma og allergi har stor nytte av tilrettelagt undervisning om sin sykdom – hvordan de kan forebygge og mestre anfall samt viktigheten av riktig medisinering, fysisk aktivitet og kosthold. Jeg tør påstå at mange får for dårlig opplæring om sin egen sykdom, og jeg vil spørre helseministeren, selv om hun faktisk allerede har svart på det, om hun har noen flere tanker og meninger for å kunne forbedre dette tilbudet.
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2007-04-17:
Eg vil også rose interpellanten for at denne problemstillinga blir teken opp. Astma og inneklimasjukdommar snakka statsråden om i stad. Det fører meg over til det som også andre har vore inne på, nemleg førebygging. Som førre talar var inne på, har vi sett at media, ikkje minst Aftenposten, har teke opp dette med inneklimaet i barnehage og skole, altså bygningar som i det alt vesentlege er eit offentleg ansvar. Ikkje minst derfor er det eit interessant paradoks – kanskje ikkje så interessant eingong – at det offentlege, dei som har folkehelseansvaret, ikkje klarer å fokusere nok på gode ventilasjonsanlegg og val av byggjemateriale når dei byggjer for barna våre. Eg trur det er riktig det som er sagt her om at kunnskapen er for dårleg, men eg trur det viktigaste er at ein har fokusert på noko anna. Som den førre talaren sa: Ein har fokusert på økonomien. Ein har rett og slett ikkje opna auga for dei langsiktige løysingane når det gjeld helse, ikkje minst for barna våre. Det er ikkje berre astma ein blir plaga med når inneklimaet blir dårleg. Ein kan lage ei lang liste: hovudpine, hudplager og allergiske reaksjonar. Ikkje minst i ein skole- og barnehagesituasjon vil det medføre dårleg konsentrasjon og eit dårleg arbeidsmiljø for dei som skal arbeide der. Så debatten i dag har vist at problemstillinga som blei reist i denne interpellasjonen, i høgste grad er relevant framleis.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
Forslag nr. 34, frå Framstegspartiet, som er delt ut på representantplassane i salen, er veldig likt det Regjeringa har varsla når det gjeld Regjeringas nye næringsfond. Men det skal me behandla i samband med statsbudsjettet for 2008, og me vel å koma tilbake til det då. Sidan Framstegspartiet ikkje ønskjer å oversenda det, som eg har spurt om før i dag, må me velja å stemma imot.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Lat meg starta med å seia at eg i innlegget mitt peikte på at viss det ikkje var for denne regjeringa si vilje til å vera med på ulike spleiselag når det gjeld vegprosjekt, hadde dei ikkje blitt noko av. Det som er hovudpoenget for min del, er at vi må skilja litt mellom by og land. Ute i distrikta treng me sjølvsagt vegar, me treng skikkelege vegar, me treng rassikring, me treng ulike prosjekt. Det er i byane eg fokuserer på dette med rushtid. Eg synest Høgre gjer seg sjølv ei bjørneteneste ved å problematisera omkring Stockholm-forsøket. Sjølvsagt er det ting som kan forbetrast, på same måten som det er ting som kan forbetrast i det forsøket ein driv på med i London. Poenget mitt er at folk vil ha mindre støy, folk vil ha mindre forureining, folk vil ha betre kollektivtilbod, og det er den pakka me legg til rette for, som er i samsvar med det som no òg er blitt Høgre sin klimapolitikk, og som vil redusera klimagassutsleppa og skapa større trivsel i byane. Det burde òg vera i høgresida si interesse. Så Halleraker bør eigentleg lytta meir til Langeland.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Eg synest det er veldig kjekt at leiaren for transport- og kommunikasjonskomiteen synest det er interessant å høyra på Langeland, så det håper eg han held fram med å gjera, for det er nok mykje å læra av SV sin transportpolitikk. Når det gjeld staten og ansvaret i distriktet, skulle det i prinsippet vera staten som bygde vegane overalt, men det er sånn at det ikkje er pengar til det. Det er berre petroleumskoden til Framstegspartiet – altså ikkje FrP-koden, men petroleumskoden – som gjer at Framstegspartiet har pengar til alt som dei trur folk flest vil ha. Men «folk flest» er kanskje av og til «menn flest». Det har eigentleg aldri hatt noko med folk flest å gjera det Framstegspartiet står for. Det siste spørsmålet representanten stilte, gjaldt kommunane rundt Stockholm. Og det er heilt rett – eg gjev Per Sandberg, leiaren av transportkomiteen, heilt rett i at viss ein tek med alle kommunane rundt, var ikkje alle fornøgde – det var eit negativt fleirtal der. Men i den indre kjernen, blant dei som verkeleg blir ramma, og som merkar dette, var det fleirtal, og der bur folk flest.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Nokre trur kanskje at eg med min internasjonale sympati, og då i bestemte retningar, ikkje høyrer på lokaldemokratiet. Men det gjer eg. Så når Oslopakke 3 kjem hit, er det klart at eg støttar det lokale initiativet og dermed ikkje får den Stockholm-løysinga eg meiner burde vore i Oslo. Nettopp derfor fokuserer eg på mitt eige nærområde, Sandnes, Stavanger og Nord-Jæren, ved at me der byggjer dobbeltspor ved denne regjeringa, ved at me der har eit prosjekt når det gjeld bybane, som ein lokalt må bli flinkare til å fokusera på korleis ein skal finansiera. Det er bra at Venstre òg er med når det gjeld Stockholm-forsøket, for det er eit område som eg trur dette kan funka i. Oslo – det er greitt, dei lokale bestemmer der. I andre område må me jobba for at dei skal få Stockholm-forsøket.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Eg synest saksordføraren la denne saka nyansert og godt fram i forhold til kva me i komiteen er einige om, og poengterte det som var viktig. Eg skal berre koma inn på eit par ting. Eg synest at det som me har sett dei siste månadene, er ei betring av smidigheita i kontrollane. Det har gått betre, og at det har faktisk blitt eit noko betre servicenivå enn det var i starten, for då var det betydeleg irritasjon og store køar og mykje trøbbel i samband med desse tryggingskontrollane. Men det er framleis stor frustrasjon over at ein skal hiva vassflaska før ein går igjennom, og så kan ein kjøpa seg ein ny på den andre sida – eller ein kan kjøpa ein tannkremtube på den andre sida. Det er ein del ting som folk ikkje forstår, så det er absolutt behov for å ha den kritiske distansen som komiteen her har, at ein må gå gjennom dette på ein skikkeleg måte – me ønskjer ikkje meir av dette. Det er klart at viss terroristar vil gjera noko, så hjelper det ikkje nødvendigvis å ha harde tryggingskontrollar på alle folk. Det vil det vera såpass avansert frå terroristane si side at det vel neppe er nok med «security» på den måten me har i dag. Det må me òg ha litt i bakhovudet, synest eg. Så er det jo det at når ein er så streng på flyplassane, og når ein skal bli strengare på hamnene, kva blir det neste då? Kva blir dette samfunnet til slutt, som heile vegen må ha ei mengd med vaktselskap som skal ta seg av dei ulike områda? Allereie er jo dette for stort. Haldninga som komiteen har, er at ein er negativ til å gå vidare med dette, men at ein skal gjera det som samferdsleministeren skriv til oss i komiteen. Me skal samarbeida om dette, me skal ha grupper på dette, og me skal jobba internasjonalt. Så har eg lyst til å koma med ein refleksjon til slutt. Etter «9/11» er det jo klart at det kom mange nye tiltak for oss alle i vestlege land. Samtidig er det jo sånn at me no opererer ute i verda med våre styrkar. Me har heldigvis trekt oss ut av Irak, men me er med NATO i Afghanistan. Eg synest at når ein har ein debatt om tryggingskontrollar og tryggleik, skal ein spørja seg om det å vera med som verdspoliti i forhold til USA sine ulike tiltak rundt om, i Irak og Afghanistan og andre plassar, faktisk fører til dårlegare tryggleik i Noreg. Å delta i sånne operasjonar som eigentleg er sette i gang av USA, men som me blir med på på grunn av NATO, skapar det meir tryggleik i Noreg? Eller skapar det meir utryggleik? Så vil eg òg minna oss alle om at me ikkje sjølve må vera med og bidra til å spreia tendens til frykt knytt opp mot grupperingar, religionar eller hudfarge o.l., som kan svekkja det biletet me har av Noreg som ein fredeleg nasjon.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Eg synest det er ganske morosamt å høyra på Høgre, eg, når dei held innlegg og fortel om SV. Det må jo vera ein lette for Høgre å vera ute av regjering, for no kan dei endeleg seia – og gjera noko – som har med politikk å gjera. Så eg synest Halleraker fortener å bli halden utanfor regjering så lenge han sit på Stortinget. Då kan me jo få det litt morosamt av og til og gjerne få nokre politiske forslag som har noko ved seg, som me òg har begynt å få frå Høgre. Så vil eg seia at eg er veldig glad for at mange er opptekne av SVs posisjon i dag, for det som er realiteten, er jo at det er gammal, god SV-politikk me no vedtek når det gjeld elektrifisering av sokkelen. SV har hatt det i sitt partiprogram i evigheiter og blitt latterleggjort fleire gonger her i denne salen. Me hadde til og med eit forlik med Halleraker og Bondevik II i 2002 om klimaplanen, der me bad den regjeringa om å komma med forslag om elektrifisering, noko dei aldri gjorde noko særleg ut av. Men no skjer det altså i dag. Det er bra at Statoil og Regjeringa og partia er einige om dette, og at Framstegspartiet og Høgre og dei som har motarbeidd alle moglege gode miljøforslag, faktisk er med på laget til SV i dag. Det set eg pris på. Så vil eg òg få be energi- og miljøkomiteen og ikkje minst dei som er opptekne av elektrifisering, om å gå inn i nye prosjekt. BP har jo svære elektrifiseringsprosjekt på søndre sektor. Dei ønskjer å få hjelp av olje- og energiministeren og Regjeringa til å få elektrifisering i gang der. Så her er det berre å fortsetja den gode politikken som ein no har begynt på, og som er historisk i dag. Eg håper at ikkje minst dei gamle opposisjonspartia vil vera med vidare på dei miljøpolitiske framstega som denne regjeringa står for i mange saker. Så vil eg til slutt berre seia to ting. Dette er ein stor dag for oss i Regjeringa, fordi me no får til elektrifisering. Det er òg sånn at me frå SV si side har andre prosjekt me gjerne skulle hatt fram, f.eks. det som Halleraker nemnde om Kristin og Grane, som me skulle ha gått imot. Men det me gjorde, var at me ønskte å ha CO2-deponering og gasskraftverk med CO2-fanging offshore for å produsera straumen der ute på dei prosjekta. Så hugsar sikkert Halleraker og andre at SV stemde for Ormen Lange, men me åtvara sterkt alle parti mot å byggja ut der utan å tenkja på kraftbalansen, som no alle inklusiv Høgre, og ikkje minst Børge Brende, snakkar om når dei er komne ut av regjeringskontora. Så dette er ein stor dag for SV og ein stor dag for oss i regjering, fordi me kan leggja fram ei slik sak. Eg sluttar meg heilt til dei merknadene som Kristoffersen og saksordførar Borten Moe hadde, og som sagt – eg gjentek meg sjølv – viss det skal skje positive ting knytte opp mot miljøet i Noreg, er det viktig at ein beheld den raud-grøne regjeringa og held Framstegspartiet og Høgre og andre ute av regjering, for elles skjer det ingenting som er av positiv karakter knytt opp mot miljø- og klimaspørsmål – sjølv om alle utanom Framstegspartiet no er med på at 2/3 skal kuttast i Noreg.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-06-14:
Det er en fornøyelse å høre SV-representanten Langeland skryte av veibygging, bompengeprosjekter, broer og tunneler. Det var ikke hverdagskost i forrige periode, heller ikke utbygging av viktige felt på sokkelen, som vi skal være med på litt senere i dag, hvor han også kommer til å stemme for. Men det var dette med veiprising og Stockholm-forsøket. Jeg må minne Langeland om at Stockholm-forsøket ikke bare er en suksess. Blant annet oppdaget man at man måtte ha 500 personer til å sitte og lese videobilder ved alle passeringene. Det ble altså en meget dyr innkrevingskostnad for det forsøket. Jeg syns ikke man skal kimse av vår bekymring for dem som må betale dette. For en vanlig familie med 250 dager med arbeidsreiser i året blir det 20 000 kr. Bekymrer ikke det Langeland overhodet?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-06-14:
Høyre har i denne innstillingen en merknad om Sotrasambandet sammen med Fremskrittspartiet og Venstre. Det er kanskje det stedet i Norge hvor vi har raskest voksende trafikkutvikling, og behovet for en ny broforbindelse er sterkt påtrengende. Og det går fort. I 1973 var det ferje i dette sambandet. I dag er det opptil 25 000 kjøretøyer i døgnet, og trafikken er økende. Så det er behov for en rask avklaring og en kapasitetsutvidelse. KS1-prosessen må derfor gå parallelt med annen planlegging. Samferdselsministeren er kjent med denne problemstillingen, og det er mange, mange tusen mennesker i regionen vest for Bergen som setter sin lit til at hun rydder opp i den usikkerhet som Vegdirektoratet har skapt mot råd fra egen regionvegsjef. I denne samleproposisjonen har også AutoPASS fått relativt bred plass. AutoPASS er en suksesshistorie, og AutoPASS er i bruk på mange vegprosjekter i hele landet. Det er et viktig mål for Høyre å utvide anvendelsesområdet for AutoPASS for å gjøre det enda enklere for trafikanter og brukere. Da mener vi først og fremst å gjøre dette tilgjengelig for landets bilferjer og i neste omgang kanskje også i f.eks. parkeringsanlegg. Her er det behov for noe større tempo. Vi kjenner jo til at statsråden i budsjettet for inneværende år trakk tilbake forsøksordningen med gratis passasjerer på ferjene, som er nødvendig for å innføre AutoPASS. NORITS-prosjektet og CECARE-prosjektet i nordisk og europeisk sammenheng er en videreutvikling av det norske AutoPASS – Samordnet betaling. Dette er prosjekter som bedrer interoperabilitet i Norden og Europa, hvor norsk kompetanse og teknologi er i førstedivisjon. Her har man altså en stor mulighet til å være med på å prege utviklingen. Statens vegvesen har tøffe dager for tiden, men på dette feltet er det virkelig grunn til å gi etaten anerkjennelse. Her har man gjort en strålende jobb og gjør det fortsatt. Men AutoPASS må ikke bli noen sovepute i vår innsats for å holde innkrevingskostnader, og spesielt finanskostnader, nede. Finanskostnader er den viktigste parameteren for brukerfinansierte prosjekter. For Høyre er trafikantene det viktigste, og dermed må vi lete med lys og lykte etter alle forbedringer her. I samleproposisjonen er også Svinesundsprosjektet beskrevet. Det har store driftsomkostninger, og i denne saken inviteres vi til å endre et uhensiktsmessig opplegg for trafikantene på Svinesund. Et annet forhold jeg kan nevne, er at prosjektet sliter med atskillig høyere rentekostnader enn alle andre bompengeprosjekter, som har annen type garanti og finansiering. Her er det staten som påtvinger en rente som ikke engang er konkurranseutsatt. Dette tyder på at staten ikke er flink til å drive bompengeselskap. Høyre er opptatt av lokal styring med bompengeprosjekter og vil appellere til statsråden om å fastholde at lokal styring og ledelse ofte er det beste – så også her.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-06-14:
Nok en gang ser vi at lokale krefter samler seg om viktige utfordringer i sin region og ønsker en fortgang for å få løst prosjekter til beste for næringsliv og folk flest. Saksordføreren redegjorde greit for Haugalandspakken, som jo vesentlig er prosjekter på E134, rv. 47 og til dels også på E39 i både Rogaland og Hordaland. Høyre støtter flertallsinnstillingen i denne saken. Det er ikke fordi vi er så overbegeistret for nok et bompengeprosjekt, men fordi det er viktig å få løst de utfordringene som ligger i pakken, og ganske særlig fordi det er ønsket lokalt og fra fylkesnivå. Jeg tillater meg likevel noen merknader. I løpet av våren og komiteens behandling av saken har Karmøy gjort vedtak om å slutte seg til, slik det faktisk opprinnelig var tenkt. Og det er bra. Det er viktig nå at departementet gjør det som er mulig for å hente inn denne slakken som oppstod ved at Karmøy på en måte meldte seg ut av det gode selskap, og at de da får kommunen inn igjen i Haugalandspakken uten å tape tempo. Så til organiseringen av arbeidet. Det var i proposisjonen lagt opp til en organisasjonsmodell som var urimelig, all den tid staten kun bidrar med 26–27 pst. av investeringene. Regjeringspartiene reagerte også på dette, og dette er man kommet delvis i møte. Vi i Høyre mener fortsatt at fylkeskommunen og kommunene burde blitt imøtekommet fullt ut i dette spørsmålet, så vi stiller oss uforstående til at regjeringspartiene her ikke støtter fullt ut det ønsket som er kommet fra lokalt og regionalt hold. Det virker unektelig ikke bare underlig, men urimelig at en politisk styringsgruppe ikke skal få holde seg med det sekretariat de selv ønsker. Statens vegvesen skal jo både lede og ha sekretariatsfunksjon i den administrative gruppen og kan selvsagt delta som observatør i styringsgruppen. Men at de skal inneha sekretariatsfunksjon, blir for meg ulogisk og feil. Det undrer meg at statsråden, som i alle andre sammenhenger er opptatt av lokal og regional innflytelse – og det er veldig bra – ikke skjærer igjennom her. Til slutt: Vi ser i prosjekt etter prosjekt med bompengefinansiering at staten pålegger selskapene løsninger de ikke selv ønsker fullt ut. Ofte er det dyre løsninger med dårlige oppfølgingsopplegg, dyrt vedlikehold og mangelfulle og dyre serviceavtaler. I dette prosjektet er innkrevningskostnadene særlig høye i forhold til inntektsstrømmen, av naturlige årsaker. Men nettopp derfor blir det ekstra viktig å investere så kostnadseffektivt som mulig. I Høyre tror vi at selskapene som vet hvor skoen trykker, og som kanskje skal slite med eventuelle feilinvesteringer i hele innkrevingsperioden, er vel så godt skikket til å foreta denne vurderingen som byråkrater i Statens vegvesen. På lengre sikt tror jeg faktisk at hele dette ansvaret for innkrevingsutstyret burde vært overlatt til selskapene selv.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-06-14:
Det var greit at statsråden tok dette i denne saken, så sparer vi tid i senere saker i dag. Jeg syns også det var greit at det ble sagt at det er dokumentasjon på at det er mulig å finansiere prosjekt innenfor 6,5 pst., som er kravet. Tidligere var det jo slik at det var 8 pst., og alle måtte forholde seg til at hvis ikke prosjektet kunne finansieres innenfor 8 pst. rente – da hadde vi et høyere rentenivå – ble ikke prosjektet fremmet. Så gikk renten kraftig ned, og man har lempet dette ned til 6,5 pst. Jeg er veldig beroliget av dette og har for så vidt ikke behov for å stille noe spørsmål annet enn at jeg virkelig hørte riktig, at det er dokumentasjon på at det er mulig å oppnå en rente på 6,5 pst., som er det statsråden mener.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-06-14:
Jeg trodde dette skulle bli en kort og grei debatt der de fleste var enige om saken, men så fikk vi denne bompengedebatten. Det er greit. Jeg skal ikke blande meg opp i debatten mellom Regjeringen og Fremskrittspartiet, men av og til henger representanten Strøm seg på disse debattene. Da svinger han seg til de store høyder, og hevder at Bondevik-regjeringen ikke innfridde NTP. Det er som regel påstand nr. 1. Og hver gang må jeg opp på denne talerstolen og fortelle hr. Strøm at hvis man regner med OPS-prosjektet i Trøndelag, så gjorde Bondevik-regjeringen faktisk det. 600 mill. kr hadde man ambisjon om, og det greide vi. Så sier han i neste påstand: Denne regjeringen, imidlertid, oppfyller NTP. Ja, la oss se, da. Ingenting er bedre enn at man greier det, men det er fortsatt to år igjen. Slik det ser ut ifølge mine budsjettdokumenter, som jeg har fått fra Regjeringen, ligger man godt og vel 600 mill. kr etter når det gjelder vei, og 1 milliard kr etter når det gjelder jernbane. Det er ikke å oppfylle NTP. Det er mulig man greier det i løpet av hele fireårsperioden – og har ambisjon om det – men da må man si det. Man må være såpass etterrettelig.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-06-14:
Jeg slutter meg til det Sandberg sa. Saksordføreren redegjorde utmerket for saken, og vi støtter saken. I denne saken har vi drøftet spørsmålet om fastrenteavtale, og at det skulle foreligge en avtale før avtalen mellom selskapet og staten ble skrevet. At det ikke skal forstås slik, har vi nå avklart i en sak tidligere i dag – det skal forstås dit hen at det skal foreligge en dokumentasjon om at en slik rente er mulig. Det er jeg veldig glad for. Det betyr også at jeg vil anmode presidenten om at det forslaget vi har i innstillingen, gjøres om til et oversendelsesforslag.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-06-14:
Jeg har ved flere anledninger gitt statsråden anerkjennelse for at hun lytter til lokale vedtak og ønsker. Det hevder hun at hun også har gjort i denne saken, Men det innebærer også at man endrer oppfatning når de lokale tar seg på tak og endrer sine vedtak. Jeg må nok si – jeg tegnet meg til replikk før Tenden – at det er ganske paradoksalt at den samme regjeringen som vil legge fram en egen markalov, som selvsagt blir svært streng i håndteringen i forhold til vern og inngrep, i denne saken vil ha utredet om det er mulig å bygge en firefelts motorvei gjennom marka. Jeg vil så sterkt jeg kan, oppfordre til at man tenker igjennom dette på nytt, og trekker det forslaget fra KS1, slik at framdriften kan holdes.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Det er meget interessant å høre på representanten Langeland. Jeg håper jo at det svaret han gav på den forrige replikken, innebærer at SV og Fremskrittspartiet nå kan stå sammen om å si nei til bompengeprosjekt i distriktene, for slik tolker jeg Langeland, og at staten i hvert fall skal finansiere den type infrastruktur. Min utfordring til Langeland gjelder dette med «folk flest» i Stockholm – folk flest har i en folkeavstemning sagt ja til alt dette. Nå er det slik at det var en rekke kommuner rundt Stockholm – og i Stockholm – som hadde folkeavstemning, så mitt enkle spørsmål til Langeland er: Var det samlet sett i disse folkeavstemningene et flertall eller et mindretall for rushtidsavgift i Stockholm?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Av og til er det viktig å ikke kaste stein når en sitter i glasshus. Det bør representanten Sahl tenke nøye over. Bondevik I og Bondevik II var de to regjeringene som la opp til en kursendring for å finansiere infrastruktur i Norge. Etter at Bondevik I og Bondevik II regjerte i så lang tid som de gjorde, har det gått i retning av at staten har løpt fra sitt finansieringsansvar for infrastrukturen. Jeg tror representanten Sahl skal være litt forsiktig med å kritisere Fremskrittspartiet når vi peker på realitetene når det gjelder å finansiere kommunal infrastruktur, for det ligger i overføringene til primærkommunen og fylkeskommunen. Det var slik i fjor at kommunene gikk med 12 milliarder kr i overskudd og fylkeskommunene med 2 milliarder kr i overskudd. Da bør det være på sin plass å kommentere og plassere ansvaret der det hører hjemme. De som kjører på E18 i Kristiansand, vil ikke få noen nytte av den sykkel- og gangstien som Kristiansand kommune skal bygge i sitt eget transportsystem.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Jo mer jeg lytter til representanten Sahl fra Kristelig Folkeparti, jo mer overbevist blir jeg om at Kristelig Folkeparti blir den store utfordringen for å få til en samarbeidskonstellasjon i 2009. Det er ikke noen hånd Kristelig Folkeparti rekker ut. Det Kristelig Folkeparti og representanten Sahl her gjør, er å kritisere Fremskrittspartiet for ikke å bli like unnfallen og uansvarlig som Kristelig Folkeparti er når det gjelder transportsystemet. Vi er det eneste partiet som forholder oss til norsk lov, bl.a. § 20 i vegloven, mens Kristelig Folkeparti, som skal rekke ut hender både hit og dit, ikke greier å forholde seg til norsk lov og norske regler når det gjelder å finansiere infrastrukturen vår. Det er staten som skal finansiere statlig infrastruktur, og det er kommunene som skal finansiere kommunal infrastruktur. Det er bl.a. derfor det er lagt inn i rammene til kommunene og fylkeskommunene.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Jeg vil følge litt opp det representanten Helleland sa, om det som går på funksjonskontrakter. Det kom også fram i høringen, og andre har vel også vært inne på det, utfordringen i forhold til størrelsen på funksjonskontrakter. Det ble sagt at det kanskje kunne ha vært nyttig å dele opp funksjonskontraktene, slik at små og mellomstore entreprenører i større grad kunne få et eierforhold til denne type funksjonskontrakter. Det ville kanskje gi bedre kompetanse, mer treffsikkerhet, og ikke minst kunne vi få utnyttet den ledige kapasiteten som finnes blant små og mellomstore entreprenører. Kan det være slik at statsråden og Regjeringen på et eller annet tidspunkt vil vurdere om små og mellomstore entreprenører også får være hovedkontraktører?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Statsråden fyrer meg ikke opp i en bompengedebatt, for det er jo ingen som er så forutsigbar med hensyn til å finansiere veier som dagens samferdselsminister – eller bompengedronningen, som jeg har uttalt tidligere. Senterpartiet er til og med et parti som har programfestet at nok er nok når det gjelder bompenger, men hun er altså den som ivrer mest. Dagens statsråd er historisk i den forstand at bilistene betaler en ekstraskatt som er større enn det som staten bidrar til når det gjelder å bygge stamvei. Men årsaken til at jeg tok ordet, var det statsråden la fram for å rense sin egen samvittighet: Det er Fremskrittspartiet i dag og i går og i forgårs som har ansvaret for at denne regjeringen ikke finansierer statlig infrastruktur. Mitt spørsmål kan også være til statsråden: Hva fikk Senterpartiet til på vei fra 1997 til 2001, under Bondevik I? Hva fikk Senterpartiet til på vei i forrige periode? Hva har Senterpartiet fått til på vei når de har sittet med statsråd innen det samme feltet i en rekke tidligere regjeringer? Det som har skjedd på veisektoren, har skjedd over 15–16–17 år. Det har blitt nedprioritert, nedprioritert og nedprioritert med vekslende regjeringer, men hovedsaken er at Senterpartiet har vært rådende innen samferdsel. Jeg skjønner godt at statsråden, Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet må bruke denne typen argumentasjon for ikke å få fokus på sin egen udugelighet. For det er det som skjer. Men heldigvis: Når statsråden nå fra talerstolen henvender seg til det norske folk, er jeg glad for det. For jeg tror det norske folk har registrert hva som skjer. De har registrert at det såkalte distriktspartiet Senterpartiet er det mest sentraliserende parti i dagens storting og regjering – fordi de tvinger lokalsamfunnene, og de pålegger lokalsamfunnene mer og mer utgifter. Da statsråden sendte brev til de store byene for å få et initiativ til rushtidsveiprising, fikk hun ikke det svar fra lokalpolitikerne som hun ønsket seg. Derfor skal da denne regjeringen nå tvinge veiprising på disse lokalsamfunnene. Da betyr ikke det lokale initiativet noen ting lenger. Det er bare når det passer Senterpartiet – og det passer stort sett Senterpartiet når de kan pålegge bilistene ytterligere utgifter. Norske bilister betaler nærmere 60 milliarder kr. Det er kanskje på tide at de får noe tilbake.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Det siste ordet er ennå ikke sagt når det gjelder bompenger. Jeg står fast ved at Senterpartiet ikke bare er en fare for distriktene og de store byene – det er en fare for det norske samfunnet generelt når Senterpartiet får råde. Det viser alle resultater. Vi er enige om at det betyr noe for folk og for lokalsamfunn at det bygges infrastruktur – det gjør jo det – men jeg tror det betyr enda mer for lokalsamfunnene at staten tar sitt ansvar. Det er jo ikke det det dreier seg om – om det betyr noe eller ikke. Det er vi jo enige om. Det vi diskuterer, er hvorvidt staten skal ta sitt ansvar. Arbeiderpartiet fornekter seg ikke. Jeg unnskylder ikke mine kolleger i lokalpolitikken – jeg unnskylder Arbeiderpartiets, Senterpartiets og SVs. Ingen av disse lokalpolitikerne – fra SV til Fremskrittspartiet – som jeg har snakket med rundt omkring i det ganske land, ønsker bompenger. De er tvunget til det. Det er ikke et lokalt initiativ som ligger bak – de gjør det fordi de er tvunget til det. Når det gjelder oppfølgingen av Nasjonal transportplan: Regjeringen følger ikke opp NTP. Det er allerede et etterslep på 1,6 milliarder kr på veisektoren, men hvis statsråden vil ta igjen dette neste år, er vi fornøyd med det.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
La meg åpne med å gi ros til saksordføreren for behandlingen av saken og ikke minst for den beskrivelsen han gir med hensyn til nødvendigheten av å få på plass denne type infrastruktur. Saksordføreren har helt rett i at dette er to riksveistrekninger som det er nødvendig å gjøre noe med – av hensyn til næringsliv, miljø, sikkerhet og folk flest i området. Så deler vi oss også her, for igjen peker flertallet på at dette er et lokalpolitisk ønske. Det er jo en repetisjonsøvelse for bompengetilhengere i alle sammenhenger. Man stiller ikke spørsmålet om hvorfor det er et lokalpolitisk ønske her om å innføre bompenger. Men det diskuterte vi også i forrige sak. Rv. 80 og rv. 17 er statlig eiendom, og jeg mener fortsatt at det er staten som skal stå ansvarlig for dem. Jeg ser også her at kommuner og fylkeskommuner stiller garanti, mens departementet på en måte stiller kravene. Det harmonerer ikke i mine ører. 51,6 pst. av kostnadene skal finansieres med bompenger på rv. 17 og i overkant av 60 pst. på rv. 80. Her er vi i samme situasjon. Selv om det blir lagt fram som om bompenger skal tilsvare 305 mill. kr, er altså det samlede beløpet – når en tar med påløpte ekstrakostnader – 650 mill. kr. Det koster altså 305 mill. kr å bygge disse prosjektene mens man da skal kreve inn 345 mill. kr ekstra. Jeg synes kanskje at det er på tide at man får en debatt som er mer grundig i forhold til hvorvidt dette er samfunnsøkonomisk nyttig når man bygger infrastruktur og prisen blir doblet uten at en får noen ekstra meter med vei. Det er realiteten her. Det er 118 pst. bompenger i dette tilfellet. Da trenger ikke jeg å gjøre noe annet enn å avslutte med å fremme Fremskrittspartiets meget gode forslag.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Egentlig kunne jeg bare nøyd meg med å fremme Fremskrittspartiets forslag i innstillingen, men noen kommentarer ønsker jeg likevel å komme med også her. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet i innstillingen på side 5 viser til at man i proposisjonen sier: «En utvidelse av bompengeperioden til 20 år bryter med hovedregelen om at innkrevingsperioden skal avgrenses til 15 år. For å sikre forsert utbygging av E18 Krosby–Knapstad, tilrår Samferdselsdepartementet likevel et opplegg med 20 års innkrevingsperiode.» – Nye grep hele tiden for å finansiere nasjonale transportkorridorer med bompenger. Saksordføreren skal ha ros for sin framleggelse. Jeg registrerer at saksordføreren nå også inkluderer svenskene, som tiljubler norske bompenger. Nå er det ikke lenger bare et nasjonalt initiativ, nå er også svenskene med og er positive. I innstillingen viser flertallet gjentatte ganger til det lokale engasjementet: «Flertallet merker seg det sterke lokale engasjementet», de merker seg «samarbeid med Østfold fylkeskommune», de merker seg at det er «i tråd med lokale ønsker og vedtak», de merker seg at fylkestinget har vedtatt, de merker seg at fylkestinget «har frafalt», de merker seg at fylkeskommunen har garantert, de merker seg at Østfold fylkeskommune har «gitt sin tilslutning». Det er det det går ut på. Flertallet bruker hele tiden de lokale og regionale politikerne og nærmest lemper ansvaret over på dem for at det blir innført bompenger. Det synes jeg er beklagelig når vi snakker om nasjonale transportkorridorer. Det viser bare manglende politisk vilje til å finansiere statlig infrastruktur. Vi er alle enige om at denne nasjonale transportkorridoren, med de forbedringene som skal gjøres, vil bety økt sikkerhet. Den vil bety bedre miljø, og den vil bety mye for næringsvirksomhet og folk flest. Nå har vi behandlet tolv bompengeprosjekt. Når det gjelder disse tolv bompengeprosjektene, skal det altså betales 200 mill. kr for å bygge og rive bomstasjoner – ikke én meter vei. Det skal brukes 900 mill. kr for å kreve inn bompengene – ikke én meter vei. Det skal brukes 3,5 milliarder kr for å betale renter – ikke én meter vei. Her skal det altså betales over 4 milliarder kr som det ikke blir én eneste meter vei av! Er det ikke snart på tide å diskutere hvorvidt dette er nyttig? Hvor mye er man villig til å kreve at bilistene skal betale for ikke å få noe vei? Det er jo det som i realiteten skjer. Over 10 milliarder kr krever man inn i bompenger, og bare halvparten går til å finansiere vei. Jeg synes det er på tide at flere enn Fremskrittspartiet reagerer på den type avbetalingssystem på veiene våre, særlig når det er andre som skal betale avdrag på statens veier. Jeg fremmer Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
La meg først ta tak i det som representanten Øye var inne på da hun påstod at vi ville utsette saken. Hun sa at dette var en veldig enkel sak, for det var ikke noe nytt her. Da har ikke Signe Øye lest innstillingen, for det er jo en samlet komite som peker på at dette er en ny måte å løse finansieringen på – det er noe nytt. Det står også i proposisjonen, som jeg siterte fra i mitt forrige innlegg, at man her bryter hovedregelen om at innkrevningsperioden skal avgrenses til 15 år. Så det er noe helt nytt. Men det forundrer meg ikke, som jeg også sa i mitt hovedinnlegg, at det kommer nye kreative ideer og brudd på norske lover og hovedregler for å tyne bilistene mer og mer. Jeg vil ha meg frabedt at representanter tillegger meg noe som jeg ikke har gjort, at man nærmest står på denne talerstolen og fremmer løgner om undertegnede. Undertegnede har ikke i noen sammenheng, ikke på noe tidspunkt, oppfordret til å bruke bompenger. Ikke på noe tidspunkt har jeg gjort det, så det vil jeg ha meg frabedt. Men det føyer seg bare inn i rekken av mangel på argumenter, og så må man finne opp argumenter for å få oppmerksomheten bort fra sin egen unnfallenhet, for å få oppmerksomheten bort fra at det er staten som har ansvaret. Jeg mistenker ikke noen lokalpolitikere for noe, i hvert fall ikke når det gjelder å ha kompetanse, eller ikke å ha kompetanse, men når jeg reiser rundt, enten som enslig fremskrittspartirepresentant, eller som leder i transport- og kommunikasjonskomiteen, eller sammen med hele komiteen, går alle signalene jeg får – fra SV, Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti – ut på at det er staten som skal finansiere. Men når staten ikke gjør det, føler altså vi at vi blir tvunget til å gjøre det. Det er ikke å mistenke noen lokalpolitikere for noe, for jeg tror faktisk det er enighet i min komite om at staten i større grad skal finansiere veier. Jeg tror faktisk det er flertall for det i den sittende regjering også. Men det skjer ikke, og da er det noen som må angripe Fremskrittspartiet for å rense sin egen samvittighet og få god nattesøvn.