Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2004-06-10:
Likeverdig, inkluderende og tilpasset opplæring er overordnede prinsipper i skolen. Elever er ulike, og dermed trenger de opplæring tilpasset behov og forutsetninger. Grunnskolen har mange elever med fremmedspråklig bakgrunn. Det er uten tvil slik at språket er nøkkelen til integrering, til å bli sosialt integrert i samfunnet eller få tilgang til kunnskap og utdanning. En av målsettingene for undervisning av barn er fullstendig beherskelse av norsk. Forfatteren Sunil Loona har skrevet noe som jeg tror vi alle er enig i, og som nok er et utgangspunkt for debatten her i dag, nemlig at "utgangspunktet for opplæring av alle barn, uansett om de er norskspråklige eller minoritetsspråklige, bør være det barn bringer med seg av språkkunnskaper, livshistorie, affekter, behov osv. til skolen - og her bør en tospråklig opplæring for minoritetsspråklige barn få en selvsagt og viktig plass". I dag vedtas det endringer i opplæringsloven som etter vår mening fører til at minoritetsspråklige elever får svekket sine rettigheter til morsmål og tospråklig opplæring. Dette er også en hovedinnvending fra alle de høringsinstanser som er imot forslaget, så det er ikke noe som kommer fra venstresiden i Stortinget. Et flertall, bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, vil i dag vedta en lovendring som nedgraderer retten til morsmålsopplæring og tospråklig fagopplæring i forhold til særskilt norskopplæring. Ifølge dagens opplæringslov har altså kommunene plikt til å gi minoritetsspråklige elever i grunnskolen nødvendig morsmålsopplæring, tospråklig fagopplæring og særskilt norskopplæring til de har tilstrekkelig norskkunnskaper til å følge ordinær undervisning. Likevel vet vi at tilbudet om morsmålsopplæring for språklige minoriteter har vært svært varierende fra kommune til kommune, og også fra en skole til en annen. Vi har også fått opplyst fra departementet at en ikke har hatt et system med jevnlig prøving for faktisk å se om eleven har oppnådd den nødvendige kunnskapen til å følge vanlig fagopplæring på norsk. Vi registrerer at flertallet ikke gir noen faglig begrunnelse for vedtaket. Det er en kjensgjerning at det finnes lite forskning på morsmålsundervisning for minoritetselever. Vi har rett og slett lite kunnskaper om innhold, kvalitet og omfang av den undervisningen som har vært gitt. Det er snarere stikk motsatt, ifølge proposisjonen, hvor det framgår at flere høringsinstanser mener det foreligger tilstrekkelig dokumentasjon på at det nettopp er sammenhengen mellom morsmålsopplæring og norskopplæring som faktisk gir de beste resultater, herunder også fra en del viktige departement i denne regjeringen. Utdanningsministeren har selv uttrykt at denne lovendringen i alle fall for noen elever vil kunne innebære et strengere krav til nødvendighet. Det synes ikke jeg er en ønsket utvikling. Elever med minoritetsspråklig bakgrunn er en viktig og stor gruppe: På landsbasis er det over 7 pst. Mange har like gode skoleresultater som majoritetsspråklige. Men vi vet at minoritetsspråklige i snitt gjør det dårligere på skolen enn majoritetsspråklige. Det er derfor ytterst viktig at vi har gode faglige begrunnelser, god forskning og bruker god tid, slik at vi ikke trår feil og gjennomfører noe som kan virke mot sin hensikt. Vi mener at en kan praktisere dagens bestemmelser med fleksibilitet, dvs. fleksibilitet med de ulike komponentene som ligger i dagens rettigheter. Og hvis det var så at en var veldig ute etter å kutte noen av komponentene, burde en i hvert fall ha bedt Stortinget om en dispensasjonsadgang i forhold til forsøk, for da rett og slett å finne kunnskap. Jeg har stor forståelse for at det er praktiske problemer, men jeg er uenig i at veien å gå er å fjerne dagens rettigheter for minoritetsspråklige. Derfor mener Arbeiderpartiet at Regjeringen må rette opp svakheter ved dagens system. Det er f.eks. behov for styrking av kompetanse på området og å bedre rekrutteringen av morsmålslærere og tospråklige lærere. Jeg registrerte senest i dag at det lanserte statsråden i en egen pressemelding: stipend til tospråklige elever. Se senere korrigering, side 564 Det er også viktig å sammenfatte forskningen på området og å iverksette ny, slik at vi kan få større innsikt i morsmålsopplæringens effekt og betydning. Basiskunnskapene lesing og skriving utgjør en viktig forutsetning for å lykkes i alle fag. Vi har en jobb å gjøre, og særskilt norskopplæring er viktig, men vi ønsker ikke å svekke retten til minoritetsspråklige elever når det gjelder mulighet til å få morsmålsopplæring og tospråklig opplæring.