trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-03:
Ingjerd Schou, Siri A. Meling og andre snakker så vakkert og flott om forutsigbarhet. Og de skal ha rett – i hvert fall når det gjelder to ting, er denne regjeringen veldig forutsigbar. Den ene er å prioritere Høyres kjernevelgere. Norges 1 000 rikeste – har vi fått opplyst av finansminister Siv Jensen – altså Høyres kjernetropp, har fått 2 100 kr i skattelette hver dag siden de overtok makten, eller en skattelette på 768 800 kr i løpet av de første to årene. Der er en konsekvent forutsigbar: Uansett om det går opp i økonomien, eller om det går ned i økonomien, er svaret at de som har mest fra før, skal få enda mer, for da vil alt løse seg. Den mirakelkuren har ikke fungert til nå. Ledigheten er høyere, eller ledigheten er på vei opp. En annen ting som er forutsigbart med denne regjeringen, er at alltid når en skal kutte, så er det Distrikts-Norge som skal bære de kuttene. Og hvis det er en avgiftsøkning som rammer Distrikts-Norge – nei da er det det grønne skatteskiftet, selvfølgelig. Det er derfor det skal bli så mye vanskeligere for folk som bor i f.eks. Finnmark, å pendle langt til jobben. I miljøets tjeneste skal de som har en lang reisevei til jobben, betale mer skatt. Arbeidskaren som skal kjøre til industribedriften, skal få mer skatt, men hvis den industrieieren tjener masse penger, skal han få mindre skatt. Det er ingen logikk i en sånn politikk. Det mest utrolige i årets budsjettforlik – eller budsjettkrangel, som endte med en avtale – er at man kunne finne på å skattlegge folk rundt 60 år som mister jobben, hardere. Det mener ikke Terje Breivik er riktig, eller Venstre. Det mener ikke Kristelig Folkeparti er rett – at 60-åringer som mister jobben, er den gruppen vi skal trekke inn kjøpekraft fra fordi det er et stort problem for det brede skattegrunnlaget at noen bedrifter er med i en ordning som sikrer en viss verdighet for folk som mister jobben. Selvfølgelig er det ikke et problem i det hele tatt. Jeg tror ikke det var gjennomtenkt noe sted. Det kom i den siste timen, og så har en tenkt på etterpå hvordan dette slo ut. Selvfølgelig var det noen i Høyre og Fremskrittspartiet som visste hva som ble gjort, men det er feil politikk. De tar fra dem som har minst fra før. Så snakker en om forutsigbarhet. Men denne budsjettprosessen har vært lite forutsigbar: i fjor 10 mrd. kr til Statkraft – i år tappes Statkraft. Tidligere i høst 4 mrd. kr i tiltakspakke da ledigheten var lavere, nå 2 mrd. kr i tiltakspakke – man kutter. Arbeidsminister Robert Eriksson sier at dere må reise lenger. Finansministeren sier at jo, vi skal skattlegge dere hardere. Så det er ikke forutsigbarhet i den politikken en driver med, unntatt på noen få områder. Det er at de som har mest fra før, skal få mer, og at de som bor utenfor de største byene, skal straffes med alle mulige virkemidler. Det er ikke en politikk for hele landet, det er en politikk for noen få. Det er en politikk for Høyres kjernevelgere, ikke for Fremskrittspartiets kjernevelgere.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-12-03:
Hvis det grønne skiftet blir en unnskyldning for på den ene siden å gi enorme skatteletter til dem som har råd til å kjøpe en Tesla for rundt 1 mill. kr, og på den andre siden bli en unnskyldning for å innføre en kjempestor skatteskjerpelse for vanlige arbeidsfolk som må kjøre langt til jobb, kommer vi til å mislykkes med det grønne skiftet – hvis de som har 300–400–500 000 kr i inntekt, skal skattlegges mye mer, mens de som sitter godt i det, skal skattlegges mye mindre. Det er det som er så grunnleggende feil med den tidligere Toten-gutten som flyttet til Oslo sentrum: å tro at alt blir så mye bedre hvis vi sentraliserer og legger alt til sentrale strøk. For noe av styrken ved Norge er at det er lagt til rette for en politikk for hele landet, og at de som må reise langt og ofte har ganske lave inntekter, også får kompensert lite grann. Det har vært en god politikk, ingen dårlig politikk. Skal vi lykkes med å få ned forbruket og ha et mer grønt forbruk, må vi ikke ta dem som har vanlige inntekter; vi må også tørre å ta dem som har høye inntekter.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Det begynner å bli en kjent historie at Venstre og Kristelig Folkeparti feirer nederlag som seire. I år er det bistand som kuttes med milliardbeløp. Det virker sentrumspartiene fornøyd med. I fjor var det en annen sak som var høyt oppe på agendaen. Den er litt glemt nå. Det er litt rart, for endringene trer først i kraft ved nyttår. Da slår endringene i barnetillegget for uføre forsørgere inn. Ifølge Arbeids- og sosialdepartementet er det 367 familier som rammes den 1. januar. I gjennomsnitt mister de familiene 29 000 kr i året. Av disse er det 154 familier som taper mer enn 30 000 kroner i året. Hva har Kristelig Folkeparti å si til de familiene som rammes av et kutt i et barnetillegg Kristelig Folkeparti tidligere har feiret å ha reddet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
En kan jo mistenke at årsaken til at representanten Flåtten avviser både skattetabeller og fordelingstabeller som en indikator på ulikhet, er at regjeringen foreslår så fislete skattekutt til folk flest. Både Høyre og Fremskrittspartiet skryter mye av at folk flest får beholde mer av sine egne penger med deres budsjetter, men det er jo snakk om veldig små summer, et par kroner om dagen. Så forsvarte Flåtten seg med at det er ikke så viktig, det viktige er om man har jobb eller ikke. Det er jeg helt enig i. Det har vi ikke sett særlig tegn til fra Høyres side, f.eks. når det gjelder synet på permitteringsregelverket. Men en annen ting jeg lurer på, er hvordan Flåttens egne utsagn om forskjeller og det å ha arbeid, stemmer overens med kuttet på en halv milliard i sysselsettingstiltak i kommunene.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Jeg skal være enig med representanten Limi i at det er et merkelig skue å se partiet som er for høyere skatter og avgifter samlet sett, plage Fremskrittspartiet med enkeltøkninger i skatte- og avgiftsopplegget, som de kanskje i en annen situasjon egentlig hadde vært for. La oss heller snakke om noe som burde plage Fremskrittspartiet, og det er fraværet av skattekutt for folk flest. Det kan ikke være særlig behagelig for Fremskrittspartiet at SV nå to år på rad har foreslått skattekutt til vanlige og lave inntekter av en helt annen størrelsesorden enn det Fremskrittspartiet har gjort. Det har SV muligheten til fordi vi øker skattene på de høyeste inntektene og formuene. Er representanten Limi fornøyd med Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens innsats for skattekutt for vanlige folk?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Representanten Breivik benyttet anledningen til å beskrive en tid vi har bak oss som en periode i norsk økonomi uten bekymringer. Vel, det må i så fall være fordi de rette folkene har styrt. Jeg synes å minnes en liten hendelse ved årsskiftet 2008/2009 som kunne fått store konsekvenser for norsk økonomi om det ikke hadde vært styrt med fast og tydelig hånd. I den situasjonen vi er i nå, velger Venstre å være med på å vedta et budsjett som øker momsen på hotell, på fotballbilletter, på ferje, buss og tog, på fornøyelsesparker, på kino og på turistopplevelser. Hvorfor presser Venstre en tjenestesektor med små marginer i en tid der vi trenger å stimulere til flere arbeidsplasser i denne sektoren?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Takk for gratulasjonen. Det er ikke SV som i årets budsjett foreslår å øke skatten for de aller rikeste gruppene med 271 000 kr. Det var den rød-grønne regjeringa som gjennomførte de skatteøkningene da vi styrte. SVs forslag er 268 000 kr, og det er fordi vi i SV også vet å vise moderasjon. Så er det sånn at produktiviteten ikke er synkende, og var det heller ikke da de rød-grønne styrte. Produktivitetsveksten har vært svakt synkende. Men det er ikke sånn at produktiviteten vil gå opp av f.eks. å skape et arbeidsliv med mer midlertidighet, mer usikkerhet og mer deltidsjobb, da går produktiviteten ned. Det jeg er mest stolt av at SV fikk gjennomslag for i sine regjeringsår, er at forskjellene i Norge gikk ned, andelen fattige gikk ned, og jeg skulle gjerne ha gått mye lenger. Det var også hensikten med mitt utspill i Klassekampen i går å utfordre de andre partiene til å gjeninnføre en skattepolitikk ikke sånn helt i tråd med SVs primærstandpunkt, men i det minste like omfordelende som det vi har hatt i Norge i tidligere tider, da forskjellene var mye mindre.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Vi har en helhetlig miljøpolitikk, og det betyr f.eks. at vi synes det grepet flertallet gjør med å øke elavgiften, men ikke CO2-avgiften, er en merkelig prioritering. De som lager arbeidsplassene i Norge, er ikke de som eier arbeidsplassene. De som lager arbeidsplassene i Norge, er jo folk flest. De som gjør jobben, er de som skaper arbeidsplassene i Norge. De som skaper etterspørsel, er de som skaper arbeidsplassene i Norge. Derfor har vi et skatte- og fordelingsopplegg som fungerer sånn at selv om du kjører dobbelt så mye dieselbil som gjennomsnittet i Norge, selv om du bruker dobbelt så mye strøm som det gjennomsnittet i Norge gjør, og selv om vi innfører en eiendomsskatt i tillegg til grønne avgifter, så går du i pluss med SVs opplegg fordi vi flytter skatt fra dem som har vanlige inntekter, og dem som har lave inntekter, til dem som tjener mest. Det er en politikk som jeg skulle tro Fremskrittspartiet egentlig hadde sansen for – partiet for folk flest, som de sier de er. Så øker vi også avskrivningssatsene for investeringer i næringslivet og senker tilsvarende i oljenæringen fordi vi har en framtidsrettet næringspolitikk og ikke bare en næringspolitikk som går ut på å kaste penger etter de næringene som er på vei ned, slik Fremskrittspartiet har.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Jeg vil gratulere Kristelig Folkeparti og Venstre med gjennomslag for flypassasjeravgiften, selv om den er oppkalt etter Limi – æren må deles. Og for å være helt ærlig, jeg synes det er litt pinlig at både Senterpartiet og Arbeiderpartiet så til de grader kjører på mot flypassasjeravgiften. Arbeiderpartiet har et landsmøtevedtak på at de skal utrede den selv, og den trengs for å sørge for et mer klimavennlig samfunn. Vi valgte å øke CO2-avgiften i stedet i vårt avgiftsopplegg i fjor, vi foreslo flypassasjeravgift i fjor, og det er fordi vi vil synliggjøre ulike måter å gjennomføre det grønne skiftet på i hvert av våre alternative statsbudsjett. Men vi støtter helhjertet innføringen, og vi fremmer også et forslag om å differensiere mellom distrikt og store byer, som jeg håper Kristelig Folkeparti til gjengjeld vil støtte. Så vil jeg også gratulere med flere lærere. Det er en sak vi begge brenner for, og derfor gjentar jeg min oppfordring: Bytt side, Hareide! For hvis vi jobber sammen, kan vi jo i tillegg til flere lærere, flypassasjeravgift og bedre klimapolitikk øke bistanden istedenfor å kutte i den og øke tiltakene for de arbeidsløse på Sør-Vestlandet istedenfor å kutte.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Jeg vil takke for gratulasjonen. Og så vil jeg advare litt mot at Venstre av alle akkurat i denne budsjettdebatten bruker begrepet «stusslig», med et budsjett med så betydelige og historisk store kutt i f.eks. bistand, i klimainnsats, og med støtte til en regjering som nå har avlyst Norges klimamål. Så er det helt riktig at ikke alle våre punkter i høyere utdanning og forskningspolitikk er inne i vårt alternative budsjett i år. Det er fordi vi prioriterer hardt. Vi velger å bruke 7 mrd. oljekroner mindre enn regjeringen i en tid der vi også måtte dekke inn ikke bare 9,5 mrd. kr til økte flyktningutgifter, men mye mer, siden vi mener at tilleggsproposisjonen til regjeringen er underfinansiert. Men som jeg også påpekte selv, er det en kraftig økning til fornybar forskning. Vi øker i grunnforskningen til Forskningsrådet. Vi er stolt av det budsjettet vi har lagt fram, men jeg slutter meg til representanten Nybøs ønske om også å styrke innsatsen for stipendiater.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Jeg har for å være ærlig problemer med å se hvordan flere asylmottak rundt omkring i hele landet hjelper arbeidsløse ingeniører og snekkere og fagarbeidere på Sør-Vestlandet. Og det er jo en kjensgjerning at da statsbudsjettet ble lagt fram, så ble 500 mill. kr i sysselsettings- og vedlikeholdstiltak i kommunene solgt, som et stort tiltak for å gjøre noe med arbeidsløsheten. Så ble det redusert til 200 mill. kr i tilleggsnummeret fra regjeringen, og da understreket regjeringen at de 200 millionene i sin helhet skulle gå til Sør-Vestlandet, fordi det er der de store problemene med sysselsettingen er. Nå er de pengene borte, og da nytter det ikke etterpå å gjemme seg bak at vi har økte flyktning- og asylkostnader. Dette er jo kostnader som påløper i hele landet, og som har tilsvarende effekt i hele landet – ikke på Sør-Vestlandet, der tusenvis av mennesker det siste året har mistet jobben. Hvor stor er for tiden tiltakspakken mot arbeidsløshet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Jeg må innrømme at det overrasker meg litt at selv etter gjentatte forespørsler får vi ikke svar på hva som er den samlede innsatsen til regjeringen mot arbeidsløshet. Det er gjennomført en rekke kutt i det regjeringen selv presenterte som sin tiltakspakke mot arbeidsløshet. Spesielt bekymringsfullt, synes jeg, er de 200 millionene som var igjen av sysselsettingstiltak i kommunene, og som var øremerket Sør-Vestlandet, der problemene er størst. De pengene er nå borte. Det vi får til svar fra regjeringens medlemmer, er at den samlede effekten av asylkrisen liksom kompenserer for dette. Det synes jeg er et rart og vanskelig svar. Det er ikke sånn at snekkere, ingeniører og fagarbeidere på Sør-Vestlandet nødvendigvis får arbeid av den grunn. Så jeg prøver nok en gang, i likhet med Arbeiderpartiet og Senterpartiet som også har prøvd: Hvor stor er nå den samlede tiltakspakken for å bekjempe den stigende arbeidsløsheten?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Representanten Hareide har gode poenger, og det er ikke noen søndagsskole å forhandle med Arbeiderpartiet heller, men det ligger et verdigrunnlag i bunnen som gjør at retningen på politikken blir tydeligere, klarere og bedre. Én av tingene Kristelig Folkeparti ville sluppet å være med på, er de svært usosiale kuttene som Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har tatt initiativ til, og som de nå gjennomfører med Kristelig Folkepartis og Venstres velsignelse, bl.a. kuttet i barnetillegget for uføre forsørgere. Kristelig Folkeparti og Venstre fikk i fjor høst mye skryt for å ha reddet dette barnetillegget, men nå kjenner vi realitetene. På spørsmål til regjeringen får vi til svar at mer enn 300 familier rammes fra 1. januar. De får et gjennomsnittlig årlig inntektskutt på 29 000 kr. Mer enn 200 familier taper mer enn 30 000 kr i året. Jeg lurer på hva representanten Hareide har å si til disse familiene som fra 1. januar straffes, fordi de ikke lenger er i stand til å jobbe.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Det har for så vidt vært oppløftende å høre ikke bare Høyre-folk, men også Frp-ere i hele dag snakke om hvor bra det er for sysselsettingen at det har kommet mange asylsøkere det siste året. Det er en ny tone fra enkelte deler av borgerlig side, for å si det sånn. Men jeg har problemer med å se hvordan alle midlene som er kuttet i tiltakspakken, er omdisponert til annen politikk som skaper arbeidsplasser. Hvis man ser bort ifra kuttene på vei, som statsministeren sier omdisponeres til jernbane, er det jo fortsatt en rekke kutt hvorav det største er sysselsettings- og vedlikeholdspakken for Sør-Vestlandet. Da lurer jeg for det første på: Kan statsministeren bekrefte at tiltakspakken fortsatt er på 4 mrd. kr.? Jeg synes det er rart å måtte spørre om dette mange ganger. Det andre jeg lurer på, er: Hvis det er sånn at det er gjort omdisponeringer, hva er det de 500 millionene som før skulle gått til sysselsettingstiltak i kommunene, nå går til som skaper arbeidsplasser?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Disse finansdebattene blir stadige kortere, år for år. Det er kanskje ikke så rart, siden det er stadig mindre samsvar mellom hva flertallspartiene gjør, og hva de sier i debatten. Det er en slags myk form for filibuster, der det ikke spiller så veldig mye rolle hva det er som egentlig blir sagt, man får ikke svar uansett – senest Schou, representanten for et parti, Høyre, som i et tiår har motsatt seg enhver advarsel om hva det altfor høye utvinningstempoet på norsk sokkel vil føre til av arbeidsløshet det øyeblikket oljeprisen faller. Det har ikke manglet på advarsler. Representanten for et sånt parti er den som sier at de som styrte før, ikke var av dem som var nok opptatt av omstilling. «Grønn omstilling» er nøkkelordet i år. «Grønn omstilling» er ordet man kan pakke inn et ydmykende milliardkutt til Statkraft med, og så er det greit. Kristelig Folkepartis og Venstres talspersoner biter tennene sammen og selger rekordstore kutt i klimabistanden som en stor seier, siden kuttene tross alt er mindre enn det regjeringen alene ville ha. Fremskrittspartiet, på sin side, er så lite lystne på å beskrive innholdet i sin pakke mot arbeidsløshet at de løfter fram den positive samfunnsøkonomiske effekten av flere asylmottak. Når Fremskrittspartiet i en hel dag på Stortinget messer om migrasjon som en velsignelse for norsk økonomi, vet en at de virkelig ikke har lyst til å snakke om innholdet i sin krisepakke mot arbeidsløshet. «Omstilling» er ordet i dag. Så lenge en sier ordet «omstilling» ofte nok, slutter folk kanskje å stille spørsmål ved at en det ene øyeblikket snakker med stort alvor om behovet for økt sysselsettende integrering, og i det neste øyeblikket øker momsen i tjenestesektoren, en bransje med små marginer og store muligheter for integrering. Representanten Pollestad etterlyste flere statsråder på talerstolen. Men det gjør jo ikke noen forskjell. Når statsrådene den dagen vi vedtar rammene i et budsjett, ikke engang gidder å svare på hvor mye penger de egentlig bruker på å bekjempe arbeidsløshet, og unngår spørsmål om sitt kjempekutt i krisepakken for Sør-Vestlandet ved å gjenta ordet «asyl» så mange ganger som nødvendig, gjør det ærlig talt liten forskjell. Da er det kanskje ikke så rart at finansdebatten blir rekordkort – det er ikke så veldig mye å snakke om. Det er ikke bare i presselosjen at det kanskje sitter en slask.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
Finansministeren snakket om behovet for å vise lederskap i krevende tider, og det tror jeg alle partier her på Stortinget slutter seg til, men en viktig forutsetning for å vise lederskap er at man er tydelig, og et parti som lukker øynene en hel sommer, mens alle rundt advarer mot en situasjon som er på vei ut av kontroll, et parti som avviser å gi mer penger til mottaksapparatet og politiet så sent som i september, et parti som legger fram et statsbudsjett med kutt i mottaksapparatet i oktober, og et parti med en partileder som fortsatt ikke vil svare på om hun står inne for sin oppfordring til norske kommuner om ikke å bosette flyktninger, driver ikke lederskap, fordi man er bevisst utydelig. Det er ikke lederskap, det er å lure seg unna sitt ansvar. Så jeg vil også be finansministeren om å ta ordet en gang til og avklare om det fortsatt er slik at hun anbefaler norske kommuner å si nei til å ta imot flyktninger.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-03:
SV ønsker under III å stemme for nr. 2, 3, 4, 7, 8, 9, 10, 11, 12 og nr. 1 med unntak av strekpunkt nr. 5. Det er fordi det er en rekke forslag i flyktningforliket som SV er for, og som vi har lyst til å være med og støtte, men det er lagt opp til en voteringsorden som ikke gir oss mulighet til det. Det synes vi er synd, spesielt med tanke på at samtlige parlamentariske ledere i denne prosessen har understreket hvor viktig det er at så mye som mulig av asyl-, innvandrings- og flyktningpolitikken er omforent i Stortinget i en krevende tid. Derfor ber vi om at voteringsordenen endres.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Jeg lyttet med stor interesse til Marianne Marthinsens innlegg, og jeg har lest Arbeiderpartiets alternative budsjett – det er helt sant. Det som slår meg, er at Arbeiderpartiet legger opp til en ganske betydelig vekst i offentlige utgifter. Man er opptatt av kortsiktige tiltak samtidig som man øker skatter og avgifter med over 10 mrd. kr. Da blir mitt spørsmål til Marthinsen: Er dette forenlig med de utfordringene som norsk økonomi nå står overfor, hvor vi virkelig trenger å stimulere privat næringsliv for å få vekst og velstand og for å komme oss gjennom den omstillingsfasen som vi nå opplever?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Jeg vil først få lov til å korrigere representanten på ett punkt. Jeg tror ikke Venstre har kalt den for Limi-avgiften, men de prøvde å fremstille det som om det hadde blitt et Limi-tillegg, hvilket ikke er riktig. Nei, representanten er ikke bekvem med å øke avgifter, men denne gangen var det nødvendig for å få etablert et budsjettforlik. Det overrasker meg litt at Arbeiderpartiet er så opptatt av dette, fordi Arbeiderpartiet har jo foreslått å øke skatt og avgift med over 10 mrd. kr i 2016. I tillegg har man også et landsmøtevedtak på å utrede en flyseteavgift, så jeg ville tro at akkurat den delen i dette forliket er ganske godt tilpasset det som er Arbeiderpartiets politikk. Det er et stykke fra Fremskrittspartiets politikk, men vi tar ansvar for helheten i budsjettforliket.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Jeg går ut fra at representanten er kjent med at Stortinget har vedtatt en bompengereform som innebærer at man får en sammenslåing av selskap, færre selskap, lavere administrasjonskostnader, og det skal også bidras med en tilskuddsordning fra staten slik at man kan redusere bompengesatsene. Det er jo det som er utgangspunktet. Jeg tror ikke noen er ukjent med at Fremskrittspartiet er det eneste partiet på Stortinget som ikke ønsker bompenger, men dessverre er det ikke slik at Fremskrittspartiet har flertall for det synet. Da må vi tilpasse oss den virkeligheten som vi lever i, og bidra til at vi får mer vei, lavere bompengesatser, og at vi får en skikkelig infrastruktur i Norge.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Når bompengereformen er gjennomført, selskapene er sammenslått, og man får tilskudd til lavere rentekostnader, vil bompengeandelen i de enkelte prosjektene gå ned i forhold til det som ville vært alternativet med de rød-grønne. Så synes jeg for øvrig at Senterpartiet kanskje burde være litt mer opptatt av egen politikk og ikke bare kritisere Fremskrittspartiet. Jeg registrerer at Senterpartiet i sitt alternative statsbudsjett øker en rekke avgifter, bl.a. på drivstoff, de øker avgifter på mineralolje, så det er vel ikke sånn at Senterpartiet egentlig er veldig opptatt av at det skal bli billigere for bilistene i Norge.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-12-03:
Så vidt jeg husker, stilte representanten meg det samme spørsmålet for et år siden.(Munterhet i salen) Jeg kan bekrefte at jeg er fornøyd med det regjeringen klarer å gjennomføre av skatte- og avgiftslettelser, for det skjer faktisk veldig mye positivt på avgiftssiden til tross for flyavgiften. Blant annet vil engangsavgiften på bil være et betydelig bidrag til at folk flest kan skifte ut bilen. Vi får en raskere utskiftning av bilparken i Norge, og det er også viktig for miljøet. (Munterhet i salen) Vi har også klart å etablere en ekstra skattelette for middels og lave inntekter i det budsjettforliket som nå ble inngått mellom de fire partiene, og forsterket profilen som lå inne fra regjeringen. Samtidig var hovedinnretningen for 2016 å redusere selskapsskatten med tanke på den situasjonen som økonomien er inne i. I sum: Ja, jeg er fortsatt fornøyd.
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-03:
Den viktigste velferden i folks liv er at de har en jobb å gå til. Der deler jeg representanten Marthinsens synspunkter fullt ut. Det er den som gjør at vi kan betale for huslånet og forsørge oss selv og familien. Derfor lyttet jeg nøye til representanten Marthinsens innlegg når det gjelder hva Arbeiderpartiet har tenkt å gjøre for å skape nye arbeidsplasser i Norge, for det trenger vi. Men i innlegget hennes hørte jeg nærmest bare om ytelser til de arbeidsledige, om hvordan de kan forbedres, og om trepartssamarbeidet, men lite om hvordan nye jobber skal stimuleres frem. Dessverre bærer Arbeiderpartiets alternative budsjett preg av at de ikke har forstått den omstillingen som Norge er inne i. De sender en stor skatteregning til dem som skal skape arbeidsplasser og gi trygghet for den enkelte. For Høyre er det viktig å skape mer – ikke skatte mer. Hvorfor snakker Arbeiderpartiet så lite om de nye jobbene som skal skapes?
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-03:
For Høyre er det viktig at vi i dag får vedtatt et budsjett for arbeid, for aktivitet og for omstilling. Som flere har vært inne på i dag, er Norge i den mest utfordrende situasjonen på flere tiår. Oljeprisen har falt, arbeidsledigheten har økt, vi har en flyktning- og migrasjonskrise, og Europa utsettes for terror. Familier og enkeltpersoner opplever utrygghet. Denne situasjonen krever politisk ansvarlighet, og det er viktig for Høyre at Norge styres trygt. Et budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling innebærer et budsjett med satsing på kunnskap, forskning og innovasjon, på infrastruktur og på skattelettelser som gjør norsk næringsliv mer konkurransedyktig. Faktisk har regjeringen med påløpte effekter i 2016-budsjettet gjennomført skatteletter tilsvarende 18,7 mrd. kr. Den viktigste velferden i folks liv er å ha en trygg jobb å gå til. Det er denne som gjør at vi kan betale for huslånet og forsørge oss selv og familien. Derfor er jeg glad for at vi gjennom regjeringens forslag og gjennom forliket med våre samarbeidspartier får et budsjett som bidrar til å skape nye, trygge arbeidsplasser som skal gi oss flere ben å stå på. Vi har en regjering som viser ansvarlighet og handlekraft for å møte en utfordrende situasjon. Det har i debatten i dag kommet beskyldninger om at regjeringens tiltakspakke som den opprinnelig ble lagt frem, på 4 mrd. kr, er blitt uthult. Representanten Marthinsen hadde en lang oppramsing av enkeltpunkter i den pakken. Da vil mitt svar til henne og til Arbeiderpartiet være at i forliket har vi påplusset mange ting som vil komme under denne tiltakspakken. Jeg kan nevne noen, som til sammen beløper seg til over 1 mrd. kr. Det er nybygg til SEARCH i Rogaland, 8 mill. kr. Lærlingtilskuddet økes ytterligere, med 2 500 kr, det utgjør 49 mill. kr i proveny. Næringsrettet forskning styrkes, det beløper seg til 40 mill. kr. Det blir en økning til såkornfond lokalisert i Agder og Telemark på 67,1 mill. kr. Regionale utviklingsmidler og næringsrettede midler får 124,2 mill. kr. Tilskuddet til tømmerkaier langs kysten er 22,5 mill. kr. Rassikring av fylkesveier økes med 75 mill. kr. Gang- og sykkelvei, riks- og fylkesvei, 100 mill. kr, drift og vedlikehold på jernbane, 150 mill. kr, fornying jernbane, 275 mill. kr, og belønning til utslippskutt i kommunene er på 100 mill. kr. Dette er til sammen over 1 mrd. kr som budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre har styrket det vi må kunne si er en tiltakspakke når det gjelder kortsiktige virkninger for å møte ledigheten.
Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-03:
Vi har lagt frem et budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling. Tiltakspakken var en del av dette, og den var opprinnelig på 4 mrd. kr sånn den var definert. 500 mill. kr av disse skulle gå til vedlikehold av kommunale bygg. Når tilleggsnummeret ble lagt frem, ble 300 mill. kr av disse 500 mill. kr fjernet. I budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre er 200 mill. kr på en måte borte, men det vi har fått tilbake i budsjettforliket, er over 1 mrd. kr, som jeg refererte til. Så kan vi, som representantene Marianne Marthinsen og Torstein Tvedt Solberg, diskutere den kortsiktige eller mer langsiktige effekten av dette. Jeg nevnte noen tiltak, jeg kan nevne flere som jeg ikke nevnte i forrige runde, som kom som et resultat av forliket. Vi fikk en ytterligere satsing på bredbåndutbygging på 75 mill. kr – vi kan diskutere om det er kortsiktig eller langsiktig – vi har gitt 0,75 mill. kr til et teknisk senter i Flekkefjord, vi gir 0,24 mill. kr til rentekompensasjon på kirkebygg, Vigsnes Grubemuseum har fått 2,5 mill. kr, tilskudd til fiskerihavner på 40 mill. kr nevnte jeg ikke forrige gang. Alt dette kom på plass i budsjettforliket og er med å styrke det vi må kunne karakterisere som en tiltakspakke. Så det blir litt kverulering rundt om det skal være i en tiltakspakke, eller om det er under overskriften arbeid, aktivitet og omstilling. Nå forstår jeg at det også er sendt et spørsmål til finansministeren, og da regner jeg med at vi kommer til å få en grundig oversikt over dette. Det ville forundre meg mye om vi kommer ut med en sum som er dårligere enn det som regjeringen la frem i første omgang, fordi vi nettopp gjennom de samtalene vi har hatt med Kristelig Folkeparti og Venstre, har styrket og forsterket den linjen med tanke på arbeid, aktivitet og omstilling. Så har det også vært snakk om integrering og behovet for nye arbeidsplasser. Vi har et stort behov for nye arbeidsplasser både for de nyankomne asylsøkerne som kommer til å få permanent opphold, med tanke på at vi skal skape mange nye klimavennlige, grønne arbeidsplasser og fordi vi har en utfordring i å skape arbeidsplasser til dem som nå er arbeidsledige. Derfor er vårt fokus å tilrettelegge for å skape nye arbeidsplasser. Det trenger vi for å sikre velferden i Norge fremover.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-12-03:
Det er en historisk oljepengebruk fra regjeringens side. Til tross for det ser man at velferd, næringsliv i hele landet og pendlere er salderingsposter. Det er ganske uforståelig for meg at man salderer på pendlere i en tid med økende arbeidsledighet. Det er sannsynligvis svært mange som har reist mye lengre for å få seg jobb. Mitt spørsmål til representanten blir da: Er Arbeiderpartiet enig med Senterpartiet i at det er behov for en sterkere satsing på pendlere både i året som kommer, og i året som vi er inne i, når man ser utviklingen innenfor arbeidsmarkedspolitikken?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-12-03:
Enten regjeringen skal finansiere skattelette til de rikeste, drive såkalt omstilling eller finansiere det grønne skiftet, har velferd, pendlere og en aktiv næringspolitikk i hele landet vært Høyre og Fremskrittspartiets salderingspost. Budsjettforliket er historien om en dårlig tiltakspakke som ble enda dårligere. Det er nesten utrolig at pendlere og folk som må reise lange avstander i sin jobb, har blitt en salderingspost, i en tid der arbeidsledigheten øker og flere må regne med å reise lenger for å få jobb. Jeg undres. I det hele tatt virker det som om budsjettpartnerne har noe imot folk med lang reisevei: kutt i pendlerfradrag, skattlegging av kjøregodtgjørelsen og – på toppen – flybillettavgiften som kom. Jeg har med stor undring registrert at Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti i budsjettforhandlingene forhandlet fram en ny avgift på flyreiser fra 1. april 2016, uten at den er godt nok utredet og vurdert. Senterpartiet mener denne nye avgiften er uklok. Vi er dypt bekymret for at den truer sentrale nasjonale hensyn, nemlig flytilbudet for næringsliv og privatpersoner i mange distriktsfylker, og dessuten de arbeidsplassene som er knyttet til dagens luftfart. Vi har merket oss at denne avgiften omtales som et klimatiltak, men den er åpenbart primært en fiskalt begrunnet avgift. Når det gjelder forslagets påståtte miljøeffekt, vil jeg bemerke at en eventuell miljøeffekt først kommer hvis ruter legges ned helt eller delvis. Dessuten har flyselskapene sagt at det kommer de ikke til å gjøre. De kommer til å sette inn ruter utenlands, som igjen vil generere utslipp. Flybillettavgiften skiller heller ikke mellom passasjerer som reiser med effektive selskap som gjør mye for å begrense sine utslipp, og selskap som ikke er like klimaeffektive. Hvis nå flybillettavgiften var ment som en miljøavgift, kan den kritiseres for å være unødvendig sjablonmessig, og dessuten ikke ha i seg noe insitament til å gjøre selskapene mer klimavennlige. Senterpartiet mener at den kloke tilnærmingen til utslippene fra luftfarten er å bidra til å vri drivstoffbruken til å bli mer miljøvennlig – styrke innfasingen av biodrivstoff, et godt klimatiltak og et godt næringspolitisk tiltak også. Det er mange av oss som ikke har mulighet til å sykle til jobben, som enkelte har uttalt at vi burde gjøre i stor grad, men er nødt til å bruke fly fordi avstandene er så lange som de er. Det kommer til å være sånn i framtiden også. Så mye klarer vi ikke å krympe landet med kloke investeringer på samferdsel.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-12-03:
Jeg håper ikke Tore Hagebakken føler seg herjet med. Jeg registrerer at han frykter kommende kommuneøkonomi mye mer enn den som i øyeblikket eksisterer. Han har med andre ord ingen ting å kritisere når det gjelder 2016-budsjettet. Når det gjelder pendling og fradrag, er det faktisk slik at det er strammet inn, men det er en privat utgift å reise til og fra jobb. Hvis han kaster et lite blikk på økningen i minstefradraget, som skal dekke den type utgifter, vil han finne at det har vært økt betydelig under denne regjeringen. Når det gjelder det tredje spørsmålet, om de regionale utviklingsmidlene, er det bare å se på bevilgningene til veier. Samferdselsministeren sitter fortsatt her. Han har levert tidenes budsjett på vei – både nå og tidligere. Det er ikke bare på det sentrale Østlandet, det er også ute i distriktene, for å få varene frem – som Norge skal leve av i tiden som kommer etter nedgangen i oljesektoren.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-12-03:
Generelt er det viktig for Høyre å skattlegge folk mindre. Det gjør vi i regjering. Som jeg nettopp sa i mitt hovedinnlegg, har vi når 2016 renner ut, levert skattelettelser for 18 mrd. kr til personer og selskaper. Det igjen gjør at vi skaper jobber og holder flere i jobb. De innstrammingene som Slagsvold Vedum snakker om, er relativt beskjedne. De oppveies av lettelse i inntektsbeskatningen for øvrig. Og jeg gjentar mitt argument til Tore Hagebakken om at minstefradraget skal dekke veldig mye av disse utgiftene. Minstefradraget har vært betydelig økt også i vår tid, som en del av lettelsene for personer. Summa summarum: Om folk satte seg ned med selvangivelsen – hvilket de ikke gjør lenger, men hvis de hadde gjort det – ville de sett at de faktisk kom bedre ut.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-12-03:
Når det gjelder ulikhet, er det viktig å ha en jobb, det er viktig å skape nye jobber. En god del av våre skattelettelser går inn mot det å skape jobber. Det er det som er forskjellen på partiene på venstresiden og regjeringspartiene. Vi løfter blikket, vi ser hvilke problemer som ligger foran oss i 2016, i 2017. Det må skapes atskillig flere jobber. Det må være nye jobber. Vi må skaffe investorer, vi må skaffe stimulanser som gjør at disse jobbene blir etablert. Så skal vi også hjelpe dem som faller utenfor. Direkte sysselsetting, andre tiltak, er også med i vår tiltakspakke og i vårt budsjett for øvrig, men det vesentligste vil alltid være den langsiktige effekten av å skape nye jobber. Det er vi nødt til å holde fast ved. Svikter vi der, svikter vi også dem som kommer etter oss, og som trenger jobb.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-12-03:
Jeg skal forsøke – og håper at jeg lykkes bedre – å forklare at det er totalen på skattereduksjonene som teller for folk og ikke hver enkelt opp eller ned. Miljøavgiften på flyreiser er en overgang til en grønn beskatning. Det vil det bare komme stadig mer av. Det vil komme til å ramme transportsektoren, det vil komme til å ramme landbrukssektoren. Det som er poenget her, er at vi kommer til å senke skattene med rundt 18 mrd. kr for å stimulere til arbeid, for å stimulere til investeringer. Så vil vi vri dette over på de grønne skattene. Men når folk gjør opp totalregnskapet, som også Slagsvold Vedum var inne på – eller ikke var inne på, han er ikke så opptatt av totalen, han er opptatt av detaljene – vil de se at her kommer man mye, mye bedre ut. Jeg tror at trusselen om at distriktene går til grunne på grunn av det, er helt forfeilet. Jeg tror tvert imot at overgang til grønne skatter vil være helt utmerket.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-12-03:
Representanten er opptatt av høy oljepengebruk og sitt alternative budsjett, og det brukes mye tid i innstillingen fra Arbeiderpartiets side på å kritisere vår oljepengebruk, som ligger langt under handlingsregelen, faktisk 90 mrd. kr i år, og det blir enda mindre til neste år. I Arbeiderpartiets alternativ, derimot, jukser man med tallene. Man har brukt 5 mrd. kr, som er skattemidler som ikke vil komme inn før neste år, altså i 2017, etterskuddsbetaling for skatt pluss en finansskatt som ikke lar seg gjennomføre. Jeg vil gjerne spørre representanten Gahr Støre: Hvilke av de prioriteringene som han nå var inne på, for til sammen 5 mrd. kr, vil han ta bort fra sitt alternative budsjett for å budsjettere realistisk og på en ordentlig måte?
Svein Flåtten (Høyre), 2015-12-03:
Det er lurt av representanten Tvedt Solberg å sende brev til finansministeren og spørre om hva som er igjen av tiltakspakken. Han vil få svar om at det meste er igjen, og at tiltakene blir raskt satt i gang. Han vil også få svar om at de 9,5 mrd. kr som er satt inn i økonomien gjennom tilleggsnummeret, også vil bidra til stor aktivitet i norsk politikk, som statsministeren var inne på tidligere i dag. Det er lurt å sende brev til finansministeren. Jeg gjorde det i forrige uke. Da fikk jeg bekreftet at den budsjetteringen som Arbeiderpartiet har gjort i sitt alternative budsjett med bl.a. de tre milliardene som er regnet inn som skatteinntekter i 2016, er helt urealistisk. Bedrifter betaler skatt etterskuddsvis, og det er bare unntaksvis at disse pengene vil komme inn tidligere. I tillegg er deres budsjettering av finansinntekter også urealistisk fordi det ikke kan la seg gjennomføre. Det betyr at når Arbeiderpartiets talere er oppe her og snakker om alle tiltakene som skal settes i gang, må de velge hvilke de skal ta bort, og de må velge blant 5 mrd. kr som skal fjernes fra deres alternative budsjett. Det er realitetene. Det må de vise oss i denne salen. De må komme opp her og fortelle hvordan de budsjetterer. Det er realitetene. Da synes jeg at diskusjonen om tiltakspakken blir veldig beskjeden. Jeg skal ikke bagatellisere det, men det er mye, mye mer i dette budsjettet fra Høyre og Fremskrittspartiet som peker fremover mot de arbeidsplassene vi skal skape på sikt, mot det som skal bygge landet, gjennom samferdsel og infrastruktur. Det er forskningsbudsjetter man aldri har sett maken til. Og ja, det er også skattelettelser over tid. Noen av dem er man faktisk enige om i denne salen, slik som bedriftsskattesenkningen. Det er skattelettelser over tid som skal sette dette landet og dem som skal lage jobber, i stand til å få flere mennesker i jobb. Det er det som løfter folk ut av fattigdom – ut av uvirksomhet – det at de kan leve av den jobben de har, at de har noe som er varig over tid. Vi bruker tid på å diskutere tiltakspakker. Ja, det er bra, og det er viktig akkurat nå. Men det er mye, mye viktigere å tenke fremover. Og til sammenligningen med finanskrisen, som er Arbeiderpartiets glansnummer: Den krisen vi nå har, la oss kalle den det, med lavere oljepriser, er en organisk krise som kommer innenfra i dette landet – noe vi har levd av veldig lenge. Det andre var påført utenfra, og vi kunne løse det med den soliditeten som statsfinansene ga oss.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-12-03:
Representanten Gahr Støre forsøker å karikere mine resonnementer om at grunnleggende investeringer gjennom hvordan vi har tenkt å bruke de ekstra oljepengene – som var meningen i handlingsregelen – gjennom forskning, utdanning, vekstfremmende skattelettelser, samferdsel, infrastruktur, gir arbeidsplasser gjør, at folk kommer i jobb, og at det løfter dem ut av fattigdom. Det å kortslutte dette resonnementet tar jeg sterk avstand fra. Jeg synes heller at representanten Gahr Støre skulle snakke mer om oljepengebruk. Han gjentar i sitt siste innlegg at vi fortsatt bruker for mye oljepenger, men han har i hele dag ikke villet redegjøre på en ordentlig måte for hvordan Arbeiderpartiets alternative budsjett er innrettet. La meg si det på en enkel, folkelig måte: Arbeiderpartiet skylder fremdeles denne salen fem mrd. kr. Jeg venter på avregningen.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2015-12-03:
Siden den blå-blå regjeringa overtok regjeringsmakten, er det gjort store innhugg i distriktspolitiske virkemidler, og aller verst har det gått utover de midlene som er så viktige for å gi drahjelp til kommuner og regioner med spesielle utfordringer – de regionale utviklingsmidlene. Der har regjeringa til sammen foreslått nesten 500 mill. kr ut. Så skal en nå gjøre det dyrere å pendle for folk som bor i distriktene, og som er nødt til å pendle for å arbeide. Mange frykter også for hva som vil skje med kommuneøkonomien når det blir et nytt inntektssystem, for fordelingspolitikk er ikke akkurat varemerket til denne regjeringa når det gjelder utjevning. Mitt spørsmål er: Hvorfor velger Høyre å herje slik med folk i Distrikts-Norge?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2015-12-03:
Jeg innrømmer at det er en ny øvelse for meg å stille replikk til en tidligere rød-grønn kamerat, hvis jeg får lov til å bruke det uttrykket. Det er vanlig i min bevegelse. Jeg er helt enig i at storsamfunnet må stille opp når det gjelder flyktninger, og det pågår en svært avgjørende forhandlingsrunde nå. Vi kan ikke drive integrering og bosetting på sparebluss ute i kommunene. Men problemet er nå at kommune etter kommune driver med drastiske kutt også i basistjenester, og midt oppi dette skal de møte de utfordringene. Derfor har Arbeiderpartiet lagt inn rundt én milliard mer på flyktningdelen til kommunene. Mitt spørsmål er: Hvilke signaler er det dere i Senterpartiet – for dere har mange ordførere, akkurat som oss – mottar fra Kommune-Norge? Dere vil forhåpentligvis slutte opp om et press på regjeringspartiene om at det som ligger der nå og som blir vedtatt i dag, er for svakt.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2015-12-03:
Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre har i forliket blitt enige om avgiftsøkninger som er om lag 200 mill. kr mer enn det Arbeiderpartiet foreslår. Mens Arbeiderpartiet øker avgiftene på utslipp, tobakk og alkohol, øker flertallet avgiftene på ren elektrisk kraft og innfører altså en fiskal avgift på flyreiser for å dekke inn andre prioriteringer. Den mest omtalte saken i budsjettforliket er den såkalte flyseteavgiften, av enkelte i Venstre også kalt Limi-avgiften, som i likhet med poseavgiften i fjor – i hvert fall inntil i dag – ingen har ønsket å ta ansvar for. Når vi hører konsekvensene som en sånn avgift kan få – der f.eks. Moss og Torp lufthavner sier de kan gå konkurs på grunn av den, og flere hundre arbeidsplasser kan gå tapt – kan man jo ikke undre seg over det. Jeg vil gjerne høre fra representanten om han er bekvem med å være med på så store avgiftsøkninger generelt og på flyseteavgiften spesielt, når vi ser de konsekvensene det kan få.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-03:
Før valget i 2013 lovet Fremskrittspartiet et bompengefritt Norge. Det vi ser nå, er både at vi får nye bompenger i luften, og at på bakken var 2014 det året i norgeshistorien der staten krevde inn mest bompenger fra norske bilister. Så lover en at ting skal skje. Mitt spørsmål er egentlig ganske enkelt: Vil norske bilister i 2016 betale mer bompenger eller mindre bompenger enn det de gjorde da de rød-grønne styrte?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-03:
På et seminar i regi av Norvegfinans ble det klart at det er svært uklart når reformen og sammenslåing av bompengeselskaper vil være i mål. Men hvis en legger til grunn et premiss, at regjeringen virkelig lykkes med dette, og at innkrevingskostnadene i 2016 blir null kroner, vil da det totale antall bompenger i 2016 være høyere eller lavere enn da de rød-grønne styrte?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-03:
I forliket ligger det en flyseteavgift. Den er utformet som en flat avgift, som er den samme uansett reisestrekning, med mindre en reiser til utlandet, da er det halvparten av innenriksavgiften. Når Breivik drar til Oslo fra Flesland, har han fire avganger mellom kl. 7 og 8 om morgenen. Næringslivet i Kristiansund har fire avganger å benytte seg av i løpet av dagen. Det sies at det er næringslivet og flytrafikken i distriktene som først og fremst rammes. Senterpartiet har lagt fram et forslag i dag der vi ber regjeringen komme tilbake med en vurdering av hvilke konsekvenser denne avgiften og utformingen av den har. Så mitt spørsmål er: Hvis en finner andre måter, som gir større miljøeffekt og mindre konsekvenser for næringslivet og distrikter, vil da Venstre være villig til å se på innretningen av avgiften?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-03:
I oktober var finansministeren veldig godt i stand til å si at tiltakspakken var på 4 mrd. kr, bl.a. 500 mill. kr til byggetiltak som kommunene skulle ha ansvar for. Da snekkerne hadde funnet fram sag og hammer, var det 0 kr igjen til formålet. Så beskylder finansministeren opposisjonen for å spre usikkerhet. La meg gjøre det tindrende klart: Det eneste som sprer usikkerhet for de arbeidsledige på Vestlandet, er at landets finansminister ikke vet hvor stor tiltakspakken er. Kan Stortinget få et svar: Hvor stor er tiltakspakken? Den var 4 mrd. kr i oktober, det var Finansdepartementet i stand til å regne ut. Hvor stor er den i dag? Det forventes det et svar på.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-03:
Jeg registrerer at en i løpet av debatten ikke har fått svar på tiltakspakken, om den er på 2, 3, 4 eller 5 mrd. kr. Det som er sikkert, er at det er 1,3 mrd. kr i kutt, og så har vi i Senterpartiet sett på nye tiltak, nye skatter og avgifter og nye trekk og kommet til at tiltakspakken er rundt halvert. Vi må kunne forvente at finansministeren gir et entydig og klart svar på det. Forskjellen fra januar 2009, da en la fram meldingen og proposisjonen om tiltakspakke mot finanskrisen, var at det var en pakke der det var detaljert beskrevet hvilke prosjekt som skulle settes i gang, og gravemaskinene var på plass få dager etter at den var banket gjennom i Stortinget. I trontaledebatten ble statsrådene etterlyst på talerstolen. La meg si det sånn, debatten så langt har ikke vært preget av at talerstolen har blitt rent ned av statsråder som ønsker å forsvare sitt budsjett. Jeg kunne godt tenkt meg at de var her, for jeg kunne ønsket å utfordre næringsministeren på hvorfor en fjerner 5 mrd. kr fra Statkraft, hvorfor en setter vindkraftanlegget på Fosen i fare i en tid når vi sårt trenger investeringene og i forkant av Paris-møtet når en gjerne skulle hatt mer fornybar energi. Jeg kunne ønsket at jeg hadde fått muligheten til å stille landbruksministeren spørsmål om hvorfor det er en så fraværende satsing på landbruksforskning i en tid når vi trenger økt matproduksjon. Jeg ville utfordret på: Hva er det regjeringen har mot 4H, mot Spire og mot Bygdekvinnelaget siden en støtt og stadig foreslår å kutte til dem? Jeg ville spurt fiskeriministeren: Hva er det som ligger bak regjeringens sterke motstand mot norsk selfangst? Og: Hva er det som ligger bak at regjeringen har valgt ikke å følge opp forslaget fra Stortinget om at vi fra 1. januar 2016 skulle ha på plass et havbruksfond, sånn at kommunene langs kysten som stiller areal til rådighet, kan få sin rettmessige andel? Ting tar bare tid, vi ønsker svar på hvorfor det tar tid. Er det fordi en jobber sent, er det fordi en ikke blir enig, eller er det fordi en trenerer sakene? Senterpartiet har lagt fram et budsjett som gir tydelig retning, som har en kraftfull tiltakspakke, og som har oppmerksomhet på at vi må sette inn en innsats mot særlige bransjer og mot særlige geografiske områder, fordi full sysselsetting er det viktigste bidraget vi kan gi i det neste året.