Inger S. Enger (Senterpartiet), 2002-06-18:
I meldinga om bedre miljø i byer og tettsteder som vi nå behandler, tas det til orde for ei utvikling som ivaretar det gode liv i byer og tettsteder og positive kvaliteter ved å bo sentralt. Byene og tettstedene bør i framtida være tette, funksjonelle, mangfoldige og i større grad basert på miljøvennlig transport. Grøntstrukturene, det biologiske mangfold og viktige kulturmiljøer skal sikres som en forutsetning ved tettere byutvikling. Og det er ikke vanskelig for noen å slutte seg til dette. Men det bør også være et viktig mål for norsk regionalpolitikk at folketilveksten i byene begrenses. Man skal ha tette byer, men man må begrense tilveksten. Det vil minske både pressproblemene i byene, og det vil hindre fraflytting fra distriktene. Byer og landdistrikt er gjensidig avhengige av hverandre, og en balansert utvikling er viktig både menneskelig sett og ut fra samfunnsøkonomiske betraktninger. Kommunene og fylkeskommunene spiller en viktig rolle for utvikling av byer og tettsteder gjennom ansvaret for arealplanlegginga. Byområdene skal utvikles med utgangspunkt i samordnede areal- og transportplaner i et regionalt perspektiv. De rikspolitiske retningslinjene for slik planlegging skal revideres, og prinsippene i denne meldinga vil danne grunnlag for revisjonen. Dette kan sikkert være riktig, men samtidig kan en ikke uten videre regne med at de rikspolitiske retningslinjene er like godt egnet i mer spredtbygde områder. Klungland var i sitt innlegg veldig opptatt av kollektivtrafikken, og jeg har egentlig bare tenkt å trekke fram ett enkelt tema her, og det gjelder transport, altså framkommelighet. For at folk skal bruke kollektivtransport – og det bør en jo i størst mulig grad gjøre – må det legges til rette for det. Overgang til mer kollektiv transport vil gi gode miljøeffekter på flere områder. Vi mener det er behov for at en mye større del av lokaltrafikken i byene må over på kollektive transportmidler. Det er ulike virkemidler som kan tas i bruk for å få til en slik overgang. Noen vil være meget økonomisk krevende, og det vil ta lang tid å få opp tiltakene. Jeg tenker da på bygging av baner osv. Men raske løsninger kan f.eks. være å legge til rette for flere kollektivfelt, å la kollektivtrafikk få prioritet i lyskryss og å øke rutefrekvensen på kollektivmidler. Det vil koste, men det kan være samfunnsøkonomisk nødvendig og helt riktig. Denne stortingsmeldinga inneholder som de fleste andre massevis av gode intensjoner, og i dette tilfellet altså om å forbedre miljøet i byer og tettsteder. Det er bra, men det koster penger. Jeg må få si til representanten Langeland at ikke bare SV og Arbeiderpartiet, men også Senterpartiet er svært opptatt av at vi må ha penger til dette. Gjennomføringa av intensjonene krever økt plankompetanse og ekstra offentlig innsats. Det vil være nødvendig med store investeringer for å få det til. Dette blir det umulig for kommuner og regionale myndigheter å utføre dersom det ikke tilføres midler som er i samsvar med oppgavene. Slik kan det dessverre komme til å gå med den dystre utviklinga som det nå legges opp til i kommuneøkonomien. Det ville være synd dersom disse gode intensjonene som vi har i denne meldinga, bare blir skrivebordsarbeid.