Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-12-04:
Det er en ære å få delta i Stortingets debatt om kommunal-, regional- og forvaltningspolitikk. Jeg vil benytte anledningen til å takke hele komiteen for samarbeidet og for å gi gode rammer og spennende utfordringer for 2014. En spesiell takk til Kristelig Folkeparti og Venstre, som har bidratt konstruktivt til å finne gode flertallsløsninger i neste års budsjett. I Sundvolden-plattformen og i samarbeidserklæringen med Kristelig Folkeparti og Venstre varsles det en politikk for økt maktspredning. Vi ønsker en samfunnsutvikling der det vises mer tillit til enkeltmennesker, til frivillige organisasjoner, til lokalsamfunn og til gründere. Samfunnet skal skapes og utvikles mer nedenfra, og det skal bli mindre detaljstyring ovenfra. Det gir både mer mangfold, mindre byråkrati og økt gjennomføringskraft i de store politiske prosjektene. Kommunal- og moderniseringsdepartementet har ansvaret for to av regjeringens store prosjekter. Vi skal arbeide systematisk for å skape en enklere hverdag for folk flest. Vi skal forenkle, fornye og forbedre offentlig sektor, både for å sikre brukerne av Nav, helse- og omsorgssektoren eller de som forholder seg til plan- og bygningsloven, raskere og bedre hjelp, og for at ansatte i offentlig sektor skal få mer tid til å løse viktige oppgaver. Vi er også i gang med det viktige arbeidet med å styrke lokaldemokratiet. Det handler om mer lokal selvråderett og mindre statlig detaljstyring, og det handler om å gjennomføre en kommunereform som skal gi færre og mer robuste kommuner som kan ta flere oppgaver og mer ansvar. Budsjettet som skal debatteres i dag, bygger i stor grad på Stoltenberg II-regjeringens forslag, men vi har angitt en tydelig retning i våre politiske prioriteringer. Vi styrker kommunene, vi vitaliserer regionalpolitikken, og vi digitaliserer viktige tjenester. Kommuneøkonomi er viktig fordi det er viktig at innbyggerne over hele landet får et godt tjenestetilbud. Regjeringen bidrar når vi sikrer en realvekst i de frie inntektene på 5,48 mrd. kr – en økning på 280 mill. kr i forhold til det rød-grønne budsjettet. Samtidig er jeg opptatt av at vi har en ærlig kommunikasjon om kommuneøkonomi. Mange lokalpolitikere kjenner seg ikke igjen i det virkelighetsbildet som har vært skapt gjennom de siste åtte år om hvor romslige kommunebudsjettene egentlig er. Jeg tror vi står oss på en ærlig kommunikasjon. Vi vet at det er mange kommunepolitikere som også i år vil møte stramme budsjetter, og som må foreta tydelige prioriteringer for å få mer effektiv drift. Rammene er robuste, men de er også stramme for mange kommuner. I tillegg til veksten i frie inntekter foreslår regjeringen en rekke andre prioriteringer som er viktige for kommunene. Kommunene – og elevene – vil merke at vi satser mer på etter- og videreutdanning for lærerne. Kommunene – og de som har behov for omsorg – vil merke at regjeringen gjennomfører et kompetanseløft i kommunehelsetjenesten. Jeg merker meg at Helga Pedersen i sitt innlegg sier at regjeringens politikk fører til større forskjeller, og i replikkordskiftet sier at regjeringen kutter i viktige velferdstjenester. Jeg er forundret over en slik tilnærming. I regjeringens forslag sørger vi for at de som sitter nederst ved bordet, bl.a. rusmisbrukerne, får øremerkede midler. Vi sørger for en sterkere vekst til personer som sliter med psykiske helseutfordringer ved å styrke lavterskeltilbudet. Vi styrker tilsynet til barnevernet, og vi sørger for bedre skolegang for barn i barnevernet. Dette er viktige tiltak for å sørge for å løfte dem som sliter mest. Jeg merker meg også debatten som går om inntektssystemet. Som ansvarlig statsråd må jeg si at jeg sitter og lytter litt forundret til innleggene fra både Senterpartiet og SV spesielt. Jeg er litt usikker på om det er skuffelsen over valgnederlaget som fortsatt sitter i, eller om det er slik at disse partiene vet noe som ansvarlig statsråd ikke vet, for det er ikke slik at regjeringen har varslet dramatiske endringer i inntektssystemet. Men flertallet i Stortinget mener at kommunene skal få beholde en andel av selskapsskatten, og vi har varslet en helhetlig gjennomgang. Det vil bety at man også må se på om det er forhold som i dag rammer mindre kommuner med mindre inntekter. Det er ikke slik at man ensidig vil sørge for at skattesterke kommuner kommer bedre ut. Vi varsler en helhetlig gjennomgang. Jeg tror alle vil stå seg på å se hva regjeringen foreslår før vi tegner det store dramatiske bildet. Regjeringen vil føre en offensiv regionalpolitikk for å sikre vekst i hele Norge. Det viktigste virkemiddelet er gode rammebetingelser for næringsliv, innovasjon og entreprenørskap. Vi vil ha mindre statlig detaljstyring, og vi vil ha mer lokalt handlingsrom. Da må politikken og budsjettene også gjenspeile dette. Derfor vrir vi virkemidlene fra statlig støtte til lokal vekstkraft. Staten kan ikke vedta lokal utvikling og tro at det lar seg realisere gjennom alle mulige støtteordninger. Vi må gi lokalsamfunn frihet til å utvikle seg lokalt, vi må sikre rammebetingelser og gode vekstmuligheter – vi må gjøre det mulig å skape vekst i hele landet. Det har vakt debatt, og jeg merket meg det også i dag, at fylkeskommunene får litt mindre penger til regional utvikling, mens de får mer penger til fylkesveier – ja, til neste år får de 780 mill. kr ekstra til fylkesveier i tillegg til en rentekompensasjonsordning. Men det motstanderne av nytenkning åpenbart ikke har fått med seg, er at det fortsatt vil være 1,2 mrd. kr igjen til fylkeskommunal, regional, utvikling. Vi vil sørge for at de pengene i større grad går til det de skal, nemlig til å prioritere bedriftsrettede tiltak. Regjeringen fornyer også regionalpolitikken ved å føre en mer aktiv storbypolitikk. Storbyene og regionene omkring henger sammen og må arbeide sammen. Derfor styrker vi utviklingsprogrammet for små og mellomstore byer som regional vekstkraft til å omfatte alle typer byregioner, også de store byene. I arbeidet med å skape en enklere hverdag vil vi lete etter tidstyver. Vi vil fjerne unødvendige prosesser og rutiner som stjeler tid både fra ansatte og innbyggere. Dette er nødvendig både for å sikre bedre offentlige tjenester og for å ruste oss for økte behov i fremtiden. I dette arbeidet er digitalisering viktig. For å forenkle offentlige tjenester lanserer regjeringen en digitaliseringspakke. Digitaliseringen vil fjerne dobbeltarbeid, frigjøre tid og gjøre offentlige tjenester mer tilgjengelig for innbyggere og næringsliv. I dette budsjettet sørger vi for digitalisering ved elektronisk tinglysing i Kartverket og ved elektronisk søknad om bostøtte i Husbanken. Dette er viktige prosjekter. For bostøtte vil det innebære at kommunene slipper å bruke 50 000 timer hvert år til å punche data, og 16 millioner papirark vil forsvinne fra Kartverket når dette digitaliseres. En god forvaltning og en regjerings gjennomføringskraft er avhengig av de ansattes kompetanse og ledernes evne til nettopp å lede. Sterk fagkompetanse og utvikling av de ansattes kompetanse er en nødvendighet for en god forvaltning. Derfor vil regjeringen utvikle nye digitale opplæringsprogrammer og etablere en felles læringsplattform for distribusjon og deling av opplæringsprogrammer. Når offentlig sektor virker, virker også samfunnet rundt. Derfor må vi stille krav til offentlige virksomheter, f.eks. om hvordan departementer og sektorer samarbeider seg imellom og hvordan de samhandler med andre. Dette er viktig for å gjøre forvaltningen mer effektiv med nødvendig gjennomføringskraft og resultatorientering. Sagt på en annen måte – en forvaltning som legger til rette for gode offentlige tjenester og god saksbehandling, nyter tillit hos innbyggerne. Uten at vi tar vare på denne tilliten, vil vi ikke lykkes med å løse de oppgavene som venter. Derfor må vi tørre å reformere, og vi må tørre å stille spørsmål. Det er det som ligger i at regjeringen vil forandre for å bevare. Vi vil ikke forandre for å forandre, vi vil forandre for å forbedre offentlig sektor. Vi har startet arbeidet. Resultatene kommer ikke over natten, men ansatte vil merke at de får mer tid til å løse viktige oppgaver, og befolkningen vil merke at de får raskere og bedre hjelp gjennom offentlige tjenester.