Trine Skei Grande (Venstre), 2001-12-18:
Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet vedtok sammen med Fremskrittspartiet en rekke kutt på bl.a. studentboliger, morsmålsopplæring, landslinjer mv. i budsjettet for 2002. De samme partiene forsøker nå å bortforklare noen av disse kuttene ved å bevilge disse pengene på 2001-budsjettet. Det er merkelig at de partiene som for ca. en uke siden vedtok å kutte bevilgningene til studentboliger med 26 mill. kr, nå plutselig vil bevilge de samme pengene for 2001-budsjettet, helt på slutten av året. Ut fra tidligere debatter er kanskje min statsvitenskapsbakgrunn ikke helt relevant, men jeg er ikke helt sikker. Jeg har som fersk representant prøvd å lese meg til hva det er som er reglene for handlinger her i salen, og noen av de momentene jeg har kommet fram til, er som følger: Departementet skriver bl.a. i sitt brev: «Finansdepartementet legger til grunn at de foreslåtte tilleggene under kap. 240 post 70 og kap. 270 post 75 ikke vil kunne benyttes i inneværende budsjetttermin. Forhøyelsen av bevilgningene vil da være i strid med bevilgningsreglementet § 4 første ledd.» Stortingets konstitusjonelle kontor bekrefter dette i sitt brev: «Utfra merknadene i utkastet til innstilling, kan vi vanskelig se at de foreslåtte bevilgningene vil kunne komme til utbetaling inneværende år, og forslagene bør derfor ikke fremmes.Videre finner vi det prinsipielt betenkelig å bevilge penger for inneværende år og gjøre dem overførbare til neste år, samtidig som Stortinget er i ferd med å saldere budsjettet for neste år.» Dette bekreftes igjen i Innst. S. nr. 174 for 2000-2001, en evaluering av Stortingets budsjettreform, der utvalget skriver: «Utvalget vil vise til at det ved innføringen av et system for bindende rammer for den videre behandling om høsten for neste års budsjett, er det viktig at systemet ikke blir svekket ved at bevilgninger som først kommer til anvendelse neste budsjettår blir bevilget utenfor rammesystemet i nysalderingen for inneværende års budsjett. Problemstillingen oppstår når de bevilgede midlene kan overføres til neste år, f.eks. ved at budsjettposten påføres stikkordet «kan overføres».Utvalget vil peke på at selv om en bevilgning påføres stikkordet «kan overføres», gir dette ikke unntak fra prinsippet om realistisk budsjettering som innebærer at bevilgningen ikke skal settes høyere eller lavere enn det som antas å bli den faktiske inn- eller utbetaling for vedkommende termin. Dette er også påpekt av Riksrevisjonen flere ganger i de konstitusjonelle antegnelsene.» 54 mill. kr høres kanskje ikke så mye ut, men det er heller ikke poenget. Det ble 54 mill. kr i år. Hva blir det neste år? Den type budsjettering kan etablere en ny praksis når det gjelder budsjettering, som kan undergrave hele budsjettsystemet. Det er interessant å se at stortingspresident Jørgen Kosmo i Dagens Næringsliv i går hevder at det er helt i orden med slik budsjettering i år, fordi beløpet bare er 54 mill. kr. Det er vel neppe særlig prinsipielt. Hvor vil flertallet i Presidentskapet at grensen skal settes – er det i orden med 54 mill., med 100 mill., med 1 milliard eller med 10 milliarder? Det hadde vært veldig interessant om representanter for flertallet i denne saken hadde opplyst hva de mener grensen er, og hvordan den tydelig skal defineres. President Kosmo mener heller ikke det er nødvendig å følge Budsjettreformutvalgets innstilling, nemlig at det er nødvendig å fravike bevilgningsreglementet i slike situasjoner. Utvalget skriver i sin innstilling: «I de tilfellene der det likevel vedtas bevilgninger på inneværende års budsjett som høyst sannsynlig helt eller delvis vil komme til anvendelse på neste års budsjett, vil utvalget anbefale at det først gjøres eksplisitt vedtak om å fravike bevilgningsreglementet § 4 før slikt bevilgningsvedtak fattes …» Flertallet mener tydeligvis heller ikke det er nødvendig å følge denne innstillingen, sjøl om innstillingens tilråding, med unntak av Fremskrittspartiets medlem, var samstemmig. Det Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet mente én gang, er tydeligvis ikke så viktig nå lenger, for som Kosmo sier det sjøl: «Det dreier seg om noen ganske få millioner kroner …» Det opposisjonen her prøver å gjøre, er dessverre ikke annet enn å forsøke å kamuflere de usosiale kuttene man vedtok i budsjettet for 2002, kutt som bl.a. rammer velferdstilbud til studenter, morsmålsopplæring for innvandrerelever og landslinjer. Situasjonen blir ikke bedre av at opposisjonspartiene med dette bryter budsjettreglementet, og på den måten går inn på en praksis som kan sette hele Stortingets budsjettsystem i fare. Jeg syns denne prosessen kanskje kan beskrives med noe min gamle historieprofessor av og til brukte å si når folk gjorde ting som var helt uforståelig: «Dei hadde nok ein grunn, men nokon god grunn var det nok ikkje!»