Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-02-26:
Jeg er glad for at en samla komite er enig om at det trengs midler til et viktig formål – og det er da noe! Slik som det nå er, føler mange rett og slett at det vernes til nedfall. Å eie freda hus føles for mange eiere som en stor belastning. Riksantikvaren bestemmer – og restaurering etter de retningslinjene koster mye mer enn vanlig vedlikehold ville gjort. Arbeidet skal utføres på spesielle måter, og materialene koster også mer. Det er jo ikke så urimelig. Men det som virkelig er urimelig, er at det finnes så lite penger i systemet at dette blir en stor belastning for dem som eier de freda husene. For noen blir det slik at huset blir stående uten restaurering og forfaller – ikke sakte, men helt sikkert. Forfall skjer ganske raskt. Jeg vet om folk i Gudbrandsdalen som ville avvente resultatet av dette forslaget før de eventuelt kunne sette i gang med restaurering på Riksantikvarens premisser. Dette betyr altså mye for folk, og det hadde vært en gyllen sjanse til å få gjort noe med et stort problem. Men heldigvis har flertallet i komiteen uttalt: «Fleirtalet er samd i at det er behov for å auke satsinga på freda og verna bygningar, og vil be Regjeringa i den varsla meldinga om kulturminne kome tilbake med ei vurdering av ulike måtar å få til ei satsing i samsvar med ambisjonsnivået Regjeringa sjølv legg opp til i St.meld. nr. 25(2002-03) Regjeringens miljøvernpolitikk og rikets miljøtilstand.» (2002-03) Dette høres jo betryggende ut. Men dersom en sjekker ut hva som står om rikets miljøtilstand, blir bildet litt mer nyansert. I kapittel 6, om kulturminner og kulturmiljøer, står det bl.a. følgende om nasjonale mål for bevaring: «Det årlige tapet av kulturminner og kulturmiljøer som følge av fjerning, ødeleggelse eller forfall skal minimeres og skal innen 2008 ikke overstige 0,5 prosent årlig.» Som kjent regner en i dag med at forfallet er på ca. 1 pst. hvert år. Det blir svært mye å ta inn på tre år. I tillegg er det kjent at kun 13 pst. av landets stående freda bygg og anlegg har ordinært vedlikehold. Så her snakker vi om store tall. La det også være helt klart at det ikke er noe særnorsk fenomen at det gis støtte til freda og verna hus. Det er dessverre heller et særnorsk fenomen at det ytes så lite til dette formålet. For meg virker det som saksordføreren har gjort et grundig arbeid med denne saken. Blant annet er det sendt mange spørsmål til Finansdepartementet, og svarene derfra viser vel i grunnen at de ikke er så begeistret for dette forslaget. Dette forslaget går i første rekke på momsregler, og det er jo komplisert. Det er riktig at forslaget ikke gir noen fordel når det gjelder freda driftsbygninger i landbruket. Men for freda hus til andre formål, ikke minst boliger, ville dette kunne være en god ordning. Momsfritak utgjør forresten bare halve forslaget. I tillegg til å foreslå å innføre generelt momsfritak fra merverdiavgift står det: «eller kompensasjonsordninger med tilsvarende effekt.» Det er det som er hovedsaken. Det er for små og for få virkemidler i systemet. Det trengs rett og slett mer penger, og da må en være løsningsorientert. I debatten her syns jeg heller man har pekt på vanskene, i stedet for å prøve å komme med konkrete forslag. Jeg tror det kan bli vanskelig å komme med så store tilskuddsordninger at målsettinga for 2008 kan nås. Dette var ment som et forsøk i riktig retning. Men for all del, vi vil være veldig positive til alle tiltak som kan være med på å redde vår felles kulturarv. Interessen for freda og verna hus er stor. Det er hyggelig, men det holder altså ikke med verbal interesse. Til slutt vil jeg sitere litt fra brevet fra finansministeren den 9. februar: «For å sikre størst mulig samanheng mellom faktisk inntekt og skattepliktig inntekt, bør økonomisk støtte til spesielle føremål normalt gjevast gjennom direkte støtte». Det er greit nok at finansministeren mener det. Men jeg vil gjerne til slutt bruke et eksempel for å vise noen tall på dette. Eksemplet viser ikke hele bildet, men det sier noe om størrelsesordenen. Oppland er det fylket som har flest freda hus i landet, ca. 500 stykker, fra små kvernhus til svært store våningshus. Fylket mottar i dag 1,5 mill. kr pr. år i støtte til freda hus. Dersom jeg tar svært forsiktig i og sier at hvert av husa trenger 50 000 kr ekstra fordi de er freda, og ganger det tallet, kommer vi opp i 25 mill. kr. Jeg vil da til slutt tillate meg å spørre finansministeren hvordan han ser for seg at denne tilskuddsordninga kan trappes opp til et tilstrekkelig nivå. I dag er det som kjent 13 pst. av freda hus som har tilfredsstillende vedlikehold. Regjeringen har gitt seg sjøl dårlig tid. Målet er at freda bygninger og anlegg skal ha ordinært vedlikehold innen 2010.