Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-01-12:
På vegne av Kristelig Folkeparti vil jeg gi uttrykk for stor glede over at en samlet komité i dag legger fram forslag for Stortinget om å vedta Barnas transportplan. Jeg vil takke saksordføreren og de andre partienes representanter i komiteen for at vi har klart å samle oss om dette viktige tiltaket for å sikre barneperspektivet i utformingen av framtidens transportsystem. Barnas transportplan skal ivareta barn og unges trafikksikkerhet når framtidens transportplaner utformes. Det som er poenget og bakgrunnen, er at vi får et transportsystem i framtiden som kan ivareta de unge enda bedre enn i dag. Trygg oppvekst krever at barnas behov veier tungt når framtidens transportløsninger skal utvikles. Alle barn har rett til en trygg skolevei. Plikten til å gå på skole må følges av en rett til å komme trygt til og fra skolen. I dag ferdes barn, syklister, rullestolbrukere og folk med barnevogn mange steder i samme kjørefelt som tungtrafikk, biler og traktorer. Det er ikke akseptabelt. Det trengs en bred gjennomgang av utfordringene og konkrete tiltak som kan gjøre hverdagen tryggere og sikrere for barn og unge som ferdes i trafikken. Det trengs mer planleggingsressurser og mer penger til investeringer. Utbedring av gang- og sykkelveier langs skoleveiene er viktig for barnas sikkerhet, og kommer også den øvrige befolkningen til gode. Gang- og sykkelveier må planlegges og bygges parallelt med nye veianlegg. Drift og vedlikehold av fortau og sykkel- og gangveier også vinterstid må prioriteres på linje med vedlikeholdet av det øvrige veinettet. Flere trygge krysningspunkter ved utbygging av over- og underganger er viktige tiltak som bør prioriteres for å sikre trygg ferdsel. Altfor mange foreldre og barn opplever at det er trafikkfarlige områder rundt skolene. Derfor velger mange dessverre å kjøre barna sine til skolen istedenfor å la barna gå. Ifølge reisevaneundersøkelsen fra 2013–2014 er det 61 pst. av barn og unge som går eller sykler til skolen, mens målsettingen er 80 pst. Opprettelse av sikre soner, eller det som noen kaller «hjertesoner», med eksempelvis fartsgrense på 30 km/t rundt skolen, er en type tiltak som kan bidra til å gjøre skolens nærmiljø tryggere for barna og alle myke trafikanter. Ulykker skjer ofte ved av- og påstigning på buss, er vi kjent med. Holdeplassene for skoletransport må derfor utformes slik at elevene i størst mulig grad slipper å krysse veien, eller slik at de har planfri gangvei. Kontroll av bilbeltebruk og riktig sikring av barn i bil må intensiveres. Like viktig er det at innkjøperne av transporttjenester stiller krav om kjøretøy med høy sikkerhet. Det kan derfor være et godt og riktig tiltak at busser som kjører skoletransport, merkes tydelig med egne skilt bak og på sidene, noe som kan legges inn som et anbudskrav. Andre aktuelle tiltak vil være utbygging av gang- og sykkelveier, flere trygge krysningspunkter, lysregulering av farlige kryss og hyppigere kontroller av bilbeltebruk og sikring av barn i bil. Selv om konkrete fysiske tiltak er viktig, vil denne type tiltak alltid måtte følges opp med forebyggende arbeid, som kan bidra til sikker trafikkatferd i tidlig alder. Systematisk trafikkopplæring i skole og barnehage er en veldig viktig del av det forebyggende arbeidet, og alle skoler bør derfor lage en plan for trafikkopplæring i sitt nærmiljø. Stortingsmeldingen om Nasjonal transportplan representerer regjeringens forslag til strategi for transportpolitikken. Med en planperiode på ti år og med revisjon hvert fjerde år er Nasjonal transportplan det politiske dokument som i dag er best egnet til å se de ulike tiltakene i en sammenheng og i en lengre tidshorisont. I Nasjonal transportplan for perioden 2014–2023 ble det i liten grad lansert konkrete tiltak relatert til barn og unge. Barnas transportplan som et eget kapittel i Nasjonal transportplan vil bidra til å styrke barneperspektivet, og dermed også helheten i Nasjonal transportplan.