trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Nå var det sånn at det vi gjorde, var å legge det inn i rammetilskuddet til kommunene og sikre at disse pengene kom ut til kommunene. Så er det klart at det er kommunene selv som må prioritere pengene. Nå sitter Arbeiderpartiet og styrer svært mange norske kommuner. En skulle tro at det skinner av eldreomsorgen over hele linjen, slik som representanten her snakker. Her må man feie for egen dør og i det minste sørge for at egne lokalpolitikere i Arbeiderpartiet i hvert fall følger det opp, noe jeg registrerer at man ikke gjør rundt omkring. Det Fremskrittspartiet har gjort, er å sikre at vi nå styrker arbeidet for å forebygge ensomhet med 400 mill. kr. Det kommer til å bety masse for mange eldre rundt omkring i landet, og gjør at de kommer seg ut og får være med på aktiviteter, og at vi kan forebygge ensomhet som gjør folk syke.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Nå mener jeg vi skal se an utviklingen, og hvis det viser seg at det blir behov for å gjøre mer med momsen på reiseliv, forventer jeg at regjeringen kommer tilbake til Stortinget med forslag om det. Men jeg er langt mer bekymret for Gjelsvik og hans kompanjonger, som nå vil øke formuesskatten. Arbeiderpartiet foreslår 4,5 mrd. kr fra 1. juli, som vil ramme mange små reiselivsbedrifter knallhardt, og sannsynligvis koste dem langt mer enn det denne avgiften gjør. Men vi er absolutt villige til å se på det. Når det gjelder denne avgiften på strøm, tror jeg nok at mange norske husholdninger og industribedrifter skal være langt mer bekymret for den ekstraregningen som representanten Gjelsvik og Senterpartiet nå vil sende dem, fordi de støtter elektrifisering av sokkelen. Vi finner ikke et godt argument for å gjøre det – øse ut så mye penger på et prosjekt som i realiteten ikke vil gi noe lavere klimagassutslipp globalt.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Jeg registrerer at mange partier i denne salen kaster ut penger så sant det er snakk om klima. Men når det er snakk om f.eks. å hjelpe syke folk med medisiner, ser man ikke det samme engasjementet – heller ikke fra SV. Jeg synes det er en skam at SV av alle, et parti som sier de er opptatt av å redusere sosiale ulikheter, som er opptatt av å stille opp for folk som sliter, folk som er syke, i dag stemmer ned forslaget fra Fremskrittspartiet om å hjelpe Ellen og flere andre med cystisk fibrose som sliter med å puste. Jeg kan ikke forstå en sånn prioritering, men jeg registrerer at for dem er det viktigere med ny grønn teknologi enn faktisk å bidra til at folk i Norge får leve – at folk i Norge får puste. Det er etter mitt syn en feil prioritering, og Fremskrittspartiet håper og tror at vi på sikt skal greie å snu flertallet i denne salen til å ta det på alvor.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Få er de utvalgte. Statlig finansiert eldreomsorg har vært en av Fremskrittspartiets fanesaker. Etter åtte år med begge hendene på rattet har vi snart elleve kommuner i denne ordningen. Arbeiderpartiet mener vi heller burde brukt pengene på å sette alle kommuner i stand til å løfte eldreomsorgen framfor å ha en byråkratisk ordning for noen få utvalgte kommuner. Er ikke representanten Listhaug enig i at denne ordningen har feilet når under 4 pst. av landets kommuner har blitt med i den etter at Fremskrittspartiet har styrt landet fra regjering og storting siden 2013? Eller er representanten fornøyd med at med den takten prestisjeprosjektet hennes nå innføres i, så vil det ta over 258 år før hun har fått rullet ut statlig finansiert eldreomsorg i hele landet?
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Jeg takker for svaret. Disse åtte årene har vist at litt mer penger til noen få utvalgte ikke har vært en suksess. Det har kanskje vist at Fremskrittspartiet har hatt manglende gjennomslag for sine ideer i den regjeringen de har sittet i og samarbeidet med, når 15 pst. oppslutning i valg har gitt mindre enn 4 pst. gjennomslag når det gjelder statlig finansiert eldreomsorg. Men jeg vil ta opp en annen ordning som representanten Listhaug var eldre- og folkehelseminister for da regjeringen kuttet den. Det er det statlige tilskuddet til dagaktivitetsplasser for mennesker med demens. Arbeiderpartiet var for å lovfeste retten til en slik dagaktivitetsplass. Men vi mente at det var for tidlig å fjerne tilskuddsordningen fordi vi fryktet at det ville ramme allerede eksisterende tilbud og nye tilbud. Et slikt tilbud var Øygardens institutt på et småbruk i Grimstad – veldig populært. Konsekvensen der ble mindre penger til driften og en daglig leder som måtte si opp seg selv. Grimstad kommune er styrt av Høyre og Fremskrittspartiet med en varaordfører fra Fremskrittspartiet. Er Listhaug fornøyd med at hennes kutt av den statlige støtteordningen har ført til at dagtilbud for mennesker med demens har måttet gjennomføre kutt i den fremskrittspartistyrte kommunen Grimstad?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Det er mange kutt som det er grunn til å reagere på i denne budsjettenigheten. Fremskrittspartiet har i sin visdom bl.a. forhandlet inn et kutt på nesten 90 mill. kr i digital sikkerhet og kommunikasjon – av alle ting. Det er altså etter at Stortinget har blitt utsatt for to dataangrep, og Riksrevisjonen har levert knusende rapporter om IKT-sikkerhet og beredskap i helsevesenet og kraftforsyningen vår. Men jeg vil spørre representanten Listhaug om millionkuttet i utviklingen av ny grønn teknologi, bl.a. hydrogen. Fremskrittspartiet smykker seg med å være opptatt av arbeidsplasser, men så kutter de i virkemidlene for å få ny grønn industri som kan skape tusenvis av arbeidsplasser framover, for å få inn kortsiktige penger til andre ting. Blir ikke det som å selge kua for å kjøpe melk?
Svein Harberg (Høyre), 2021-06-18:
Det er godt med en tid der vi kan dra ut og besøke bedrifter igjen. Det er også Slagsvold Vedum enig i at er viktig. I Grimstad har vi Skarpnes – en solid familiebedrift, stor produksjon av takstein, framtidsrettede og innovative. Jeg besøkte dem nylig, og da kunne de stolt fortelle at de etter lang tids utvikling nå produserer takstein med solceller i hver enkelt stein i et system. Det er et stort estetisk framskritt for solcelletak og et kjempeløft for bedriften. Hvordan kunne det være mulig? Jo, det var helt avgjørende at vi hadde EØS-avtalen, som åpnet for samarbeid om finansiering, utvikling og tilgang til kompetanse, ellers hadde de ikke fått det til. Bedriftene sier altså at avtalen er helt avgjørende for utvikling, innovasjon og leveranser, mens vi her i salen hører at Senterpartiet vil vrake den og nå kutter 1 mrd. kr i forpliktelser vi har tatt på oss. Hva er svaret til Skarpnes og andre sånne bedrifter?
Svein Harberg (Høyre), 2021-06-18:
Jeg tror jeg kan garantere at det ikke var et beroligende svar for Skarpnes som Trygve Slagsvold Vedum kom med nå, men det skal jeg bringe videre til dem. En annen ting er at Senterpartiet skriver i sine merknader at det er viktig med skatte- og avgiftslettelser for næringslivet. Det liker vi i Høyre at de skriver. Men jeg er nok redd for at Senterpartiet har valgt feil kompisgjeng når de skal jobbe videre med dette, for kompisene vil øke skatter og avgifter for næringslivet, og de vil belaste dem som skaper arbeidsplassene, som legger til rette for verdiskapingen, enda mer. Bare nå i revidert vil Arbeiderpartiet ha 5 mrd. kr mer i skatter og avgifter, SV 5,6 mrd. kr mer, Miljøpartiet De Grønne 7,2 mrd. kr mer og Rødt 8,2 mrd. kr mer. Dette kan bli krevende. Ser Slagsvold Vedum lyst på framtiden hvis han skulle komme i den situasjonen at han skulle ta ansvar for å redusere skatter og avgifter for næringslivet?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Jeg har lest litt i partiprogrammet til Senterpartiet, og der kan vi bl.a. lese at Senterpartiet ønsker å bidra til at alle nye personbiler og lette varebiler som selges i 2025, skal være nullutslippsbiler. Fremskrittspartiet har lenge advart mot forbud mot bensin- og dieselbiler av mange grunner og har den enkle mening at enkelte valg skal folk kunne få lov til å ta selv. Hvordan ser Senterpartiet for seg at en skal oppnå målet om at alle nybiler skal være nullutslippsbiler? Er det aktuelt med et forbud, eller holder det å skru opp avgiftene så mye at vanlige bensin- og dieselbiler blir så dyre at ingen kommer til å kjøpe dem likevel?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Når revidert budsjett blir vedtatt i dag, er det etter åtte sammenhengende år og 16 budsjett, som de samme partiene stiller seg bak. Gjennom disse åtte årene har vi bygd landet, og jeg er veldig stolt av det som er blitt levert, stolt av den politikken som Fremskrittspartiet har stått for, både i og utenfor regjering. Jeg er stolt av de statsrådene som gjennom disse årene har representert partiet, noen har forlatt oss, andre forlater oss i dag. Jeg ønsker å takke alle for den innsatsen. Også i dette budsjettet gjør vi vedtak som gjør en forskjell, og som gir en enklere hverdag for folk flest. Med dette budsjettet sikrer vi arbeidsplasser, og vi skaper nye arbeidsplasser. Vi bygger flere veier, samtidig som vi reduserer kostnadene med å bruke dem. På den måten får vi en bedre utnyttelse av infrastrukturen, og vi bygger større bo- og arbeidsregioner, som gjør at større områder blir attraktive for bosetting eller etablering av nye arbeidsplasser. Det er distriktspolitikk i praksis. Det er uansett svært gledelig for meg å kunne vise til alt det vi leverer av lokale saker. Vi har i dette budsjettet og i tidligere budsjett mange viktige og egentlig avgjørende tiltak for å sikre videre vekst i Rogaland og på Haugalandet. I dette budsjettet forlenger vi ordningen med oppheving av makstak i nettolønnsordningen ut året, noe som er særdeles viktig og nødvendig for å sikre like konkurransevilkår for den maritime sektoren. Vi har sikret driften av vår lokale flyplass. Det er muligens ikke et sjakktrekk da verden ble rammet av en pandemi å ha egen flyplass, men vi registrerer den unisone enigheten som er i denne sal om at flyplassene utenfor Avinor skal ha samme støtteordninger som flyplasser i Avinor-systemet. Det skaper forutsigbarhet. Karmsund havn har utviklet seg til en av de mest attraktive på Vestlandet, og her har vi sikret Husøyveien – en vei som har gitt området stor usikkerhet over mange år, og hvor usikkerheten nå er ryddet vekk. Vi har fått godkjent en veterinær grensekontrollstasjon i havnen, som kommer til å bli avgjørende for den videre utviklingen, og her vil jeg takke for et flott samarbeid med regjeringen og Olaug Vervik Bollestad. Når vi nå ser de veiprosjektene i NTP som skal realiseres, er vi med på å bygge et attraktivt Vestland, som en ferjefri forbindelse mellom Bergen og Stavanger. Med flere prosjekter på E134 ser man konturene av en ny hovedstamvei mellom Østlandet og Vestlandet, som skal bli en vintersikker fjellovergang. Helt avgjørende var oppstartsbevilgningen til Bakka–Solheim i første periode, som vil gi trygghet for at utviklingen med trafikkvekst blir lik mellom E39 og E134. Med disse resultatene inspirerer det til fire nye år.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Jeg synes det er modig av representanten Trellevik å si at boligpolitikken i Norge fungerer. Jeg vil håpe at Høyre gjentar det mange ganger i valgkampen, for jeg tror veldig mange mennesker rundt om i landet kommer til å sette kaffen i halsen når de hører det – f.eks. alle dem som har en vanlig arbeidsinntekt, men som likevel ikke har råd til å kjøpe seg en bolig i byene våre, eller alle de ungdommene som ikke har foreldre med penger nok til å hjelpe dem inn i boligmarkedet, for veldig mange av dem finnes det ikke noe alternativ, eller alle dem som sitter med langt mer gjeld enn det som er behagelig når en står foran en periode med renteøkninger. Vi er altså et av den vestlige verdens mest forgjeldede folk. Det er ikke til å begripe at Høyre virkelig kan mene at det er en vellykket boligpolitikk. Det er dette vi vil gjøre noe med. Da trenger en ikke bare en plan for å bygge mer. Jeg er helt enig i at vi må bygge mer, men det er naivt å tro at det løser problemet. Derfor vil vi ha en tredje boligsektor som gjør det mulig å leie på langtidskontrakter, på ikke-kommersielle vilkår, sånn som de har i Danmark.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Jeg er enig i at det er et mål at flest mulig skal kunne eie sin egen bustad, og det er en fordel at så mange eier egen bolig i Norge. Men det er ikke klokt å ha en boligpolitikk som baserer seg på at alle hele tiden kan eie – for slik er det jo ikke. I dag har vi en politikk som gjør at de som ikke kan eie, kommer håpløst dårlig ut, samt at en god del mennesker tar på seg for mye gjeld for å komme inn. Ideen med en boligsektor av den typen de har i Danmark, er at en skaper mindre press også på eiermarkedet. Det gjør det også mulig for folk å ha en ventestasjon til de har økonomi til å eie selv. Det er fornuftig. Så er det ikke arealpolitikken eller kommunale begrensninger som er hovedproblemet i dagens boligpolitikk, men mangel på alternativer til et overopphetet marked og en skattepolitikk som Høyre er nødt til å begynne å tenke gjennom, som gjør spekulasjon i eiendom mer lønnsomt for de rike enn investeringer i produktiv virksomhet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
At formuesskatt er et stort problem for norsk næringsliv, blir ikke mer sant av at påstanden gjentas oftere. Sannheten er at høyresiden og NHO har slitt veldig med å finne mange konkrete eksempler på at formuesskatten skaper disse effektene. Når det har blitt forsket på dette, har tvert imot funnene tydet på at det er fornuftig for norsk økonomi og for å skape norske arbeidsplasser at en også skattlegger formue. Husk på at ser vi dette på OECD-nivå, altså de største økonomiene i den vestlige verden, har Norge en beskatning av kapital som er midt på treet – altså et helt annet sted enn det skrekkbildet høyresiden prøver å skape. Det som derimot er et stort problem i Norge, er at ulikhetene øker. Det har også høyresiden begynt å erkjenne. Men hvis en skal erkjenne at det er et problem, må en også innrømme hvorfor det skjer, nemlig at de rikeste drar ifra. Og hvis en f.eks. fjerner all beskatning av formue, forsterker en den utviklingen i stedet for å stoppe den.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Det er ingen ting som hadde hindret Norge i å føre en like aktiv klimapolitikk som det EU gjør uten EØS. Venstre har gått inn for å knytte vår klimaprosess veldig tett sammen til EUs. Problemene med det, som vi aldri har fått tydelig nok svar fra Venstre på, er faren for at man da velger å kjøpe seg fri gjennom europeiske kvotekjøp i stedet for å kutte selv. Det er en type klimapolitikk vi er imot, nettopp fordi den ikke utløser den utviklingen av ny teknologi som utslippskutt i Norge gjør. Derfor er det fornuftig at vi gjør mest mulig selv. Jeg skjønner godt at Venstre ikke har noen problemer med EØS-avtalen. Vår motstand og skepsis til den knytter seg til den typen borgerlig økonomisk politikk som en får når en ikke kan ha sterkere tiltak mot sosial dumping, og når en får privatisering av jernbanen. Men sånt er Venstre for, vi er imot det.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-18:
No høyrde me representanten Lysbakken lista opp kva som ikkje fungerer av regjeringas politikk, og han nemnde ikkje bustadpolitikken. Det er fordi han fungerer. Åtte av ti eig i dag sin eigen bustad, og eigarlina står sterkt. Det er einigheit om at sjølveigardemokratiet er ein del av berebjelken i det norske samfunnet. Norsk bustadpolitikk har vist seg å vera vellukka. Det er no færre bustadlause enn nokon gong. For å halda prisveksten nede er det difor viktig å gjera det enklare å byggja fleire bustader raskare – og slike som innbyggjarane etterspør. SV har henta opp igjen gamle planar om ein tredje bustadsektor som eit alternativ til dei to eksisterande bustadsektorane, altså den store, marknadsbaserte, kommersielle sektoren og den mindre, offentlege bustadsektoren, som rettar seg mot dei mest vanskelegstilte. Førre gongen SV forsøkte dette, resulterte det i ein svart økonomi, pengar under bordet og auka forskjellar. Kva vil SV gjera denne gongen, og kan SV-representanten garantera at ikkje fleire menneske vil oppleva auka forskjellar, slik det gjekk førre gongen forsøket med SVs radikale endringar fann stad?
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-18:
Vil dette resultera i at me når målet om at endå fleire kjem til å eiga sin eigen bustad? Ei av utfordringane med tanke på at me ikkje når måla f.eks. her i Oslo, er jo at ein lokalt her sjølv vel å stilla krav til antalet kvadratmeter i eigen bustad, slik at ei leilegheit i dag må vera på over 40 m 2 . Det gjer at prisane i f.eks. Oslo er betydeleg høgare enn mange andre plassar. Oslo er ein by som husar svært mange enkeltmenneske som ikkje ønskjer slike store leilegheiter. Vil SV vera med på å stilla kommunane mykje friare både i arealplanlegginga og i val og utforming av bustadpolitikken i framtida?
Ove Trellevik (Høyre), 2021-06-18:
Regjeringa sin strategi for å ta Noreg trygt ut av koronakrisa er å skapa meir og inkludera fleire, og for å få det til må me gjera det me kan for å sikra jobb og inntekter for den enkelte og for å sikra kommunane si evne til å levera gode tenester. I revidert nasjonalbudsjett for 2021 styrkjer me kommunesektoren ytterlegare. Pengane skal gå til å dekkja auka utgifter for tapte inntekter som følgje av pandemien i andre halvår 2021 og til å støtta lokalt næringsliv som slit på grunn av pandemien. Regjeringa bidreg dermed til at kommunesektoren kan fortsetja å gje elevane god undervisning, sikra gode helsetenester til innbyggjarane, vidareutvikla kollektivtilbodet og samtidig handtera pandemien. Me skal få arbeidsløysa ned og inkludera fleire i arbeidslivet. Me må unngå at dei som vart ledige under koronakrisa, vert ståande att og ståande varig utanfor arbeidslivet. Det er behov for å leggja til rette for særskilt hardt ramma næringar, som reiseliv, uteliv og transport, og tiltak retta mot dei med lav utdanning, unge og innvandrarar. Me skal bidra til ny vekst, omstilling og nyskaping og leggja til rette for at det vert skapt fleire arbeidsplassar i heile landet. Og me skal ta ekstra godt vare på dei som har hatt det vanskeleg gjennom krisa. Me skal yta ekstra innsats for einsame eldre, vareta valds- og overgrepsutsette barn, støtta barn og unge med psykiske helseutfordringar, fremja integrering og tetta kunnskapshòl i utdanninga. Me skal sørgja for at fleire fullfører vidaregåande skule, og at fleire får den kompetansen som morgondagens arbeids- og næringsliv treng. Vår regjering har styrt landet godt så langt i krisa og er godt rusta for å møta dei utfordringane som ligg framføre oss. I perioden etter 2013 har fleire barn fått plass i barnehage. Resultata i grunnskulen har vorte betre. Saksbehandlingstida i barnevernet er vorten redusert. Det har vorte fleire og meir kvalifiserte tilsette i helse- og omsorgstenesta. Og fleire elevar har bestått den vidaregåande opplæringa. Regjeringa la i februar fram perspektivmeldinga. Meldinga drøfta viktige utfordringar for norsk økonomi, for offentlege finansar og for vidareføring av den norske velferdsordninga i eit langsiktig perspektiv. I åra framover vil handlingsrommet i statsbudsjetta verta mindre. Det vert fleire eldre, noko som vil gje ein vekst i utgiftene til helse- og omsorgstenestene og i pensjonsutbetalingane. For kommunane sin del vil dette bety vekst i utgiftene og at arbeidskraftbehovet aukar innanfor sektoren. Samtidig vil det verta færre i yrkesaktiv alder, noko som betyr at veksten i skatteinntektene vert redusert. Opposisjonen sitt svar på desse utfordringane er auka skattar, og ikkje ei einaste ny reform skal gjennomførast i kommunesektoren for å møta desse utfordringane. Det er berre reverseringsreformer me høyrer snakk om i dag.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Som representanten fra SV er godt kjent med, ble historiske Hotel Ullensvang i vår solgt til eiere utenfor Norge. Dermed var det slutt på omtrent 175 år med lokalt eierskap for en familiedrevet bedrift. Dessverre er ikke Ullensvang alene om å bli flagget ut og være en bedrift som skifter flagg. Får SV bestemme etter valget, vil formuesskatten øke med omtrent 11 mrd. kr. Det vil gjøre det enda mer attraktivt å selge norske virksomheter ut av landet. Det hørte vi også i representantens innlegg, og jeg skjønner veldig godt at bedrifter nå er bekymret. Hvorfor mener SV at det er bedre at bedrifter som f.eks. Hotel Ullensvang eies av utenlandske investeringsfond enn av norske familier med norske ansatte?
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-18:
Eg kjem sjølv frå ein kommune – Noregs vakraste bygd – der reiselivet er ei av hjørnesteinsnæringane, og det er med respekt å melda heilt feil å seia at me ikkje har lagt inn betydelege tiltak for reiselivet gjennom koronakrisa. Men det er heilt rett, som representanten seier, at reiselivet er ei av dei næringane som dessverre er desidert hardast råka fordi me har teke vekk kundegrunnlaget deira. Eg trur at noko av det viktigaste me no kan gjera som politikarar, er å få opp kapasiteten og omfanget på marknadsføringa, ikkje minst utanlandsk marknadsføring. Eg trur at det ligg eit betydeleg potensial for Noreg òg i postkoronatida, som eit av landa i verda som har handtert koronakrisa så eineståande, og som vert opplevd som trygt og godt å reisa til. Det eg trur er det viktigaste å gjera no med tanke på at reiselivet raskt skal koma på banen igjen, er at me politisk bidreg til at dei får tilbake brukarar og kundar òg etter den norske feriesommaren.
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-18:
Me har nettopp gjort betydelege tiltak overfor reiselivet for at dei skal koma seg igjennom koronakrisa, men eg er heilt einig i at reiselivet, som er ei av dei næringane som er desidert hardast råka, er det all grunn til at me politikarar har ein ekstra tett dialog med frå no av og framover. Det kan godt henda at reiselivet er i ein situasjon der ein må oppretthalda, justera og kanskje ha andre tiltak for at dei skal ha bein å stå på til marknaden har reetablert seg, vonleg i løpet av kort tid. Dette er jo veldig vanskeleg å spå.
Terje Breivik (Venstre), 2021-06-18:
Eg vil oppmoda Kjersti Marie og hennar likesinna til å invitera utdanningsministeren på besøk. Eg trur ikkje eg kjenner nokon politikar som i løpet av så kort tid som det Guri Melby har vore aktiv politikar, har besøkt fleire skular og lytta meir til norske lærarar. Eg trur heller ikkje eg kjenner nokon politikar som har lagt seg meir paddeflat enn det Guri gjorde då ho kom litt skeivt ut på banen med reforma si. Det er berre å ta seg ein tur på fjesboksida til Guri Melby, så ser ein eit lærebokseksempel for ein politikar som òg har eigenskap til å seia at her bomma me.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det er interessant å høre representanten, hvis parti også har næringsministeren, snakke om statlige virkemidler, all den tid man er en del av en regjering som har en tilnærmet statlig allergi. Det spørsmålet går på, er den næringen som kanskje er hardest rammet akkurat nå av krisen – reiselivet. Det nevnte ikke representanten med ett ord, men den krisen kommer til å vare for veldig mange små og mellomstore gründere og bedrifter i lang tid framover, og tiltakene har dessverre ikke hjulpet godt nok. Denne regjeringen har ikke vært villig til å justere kursen underveis. Man har vært rimelig tilfreds sånn som det er. Vi vet at i tiden som kommer, kommer vi til å måtte gjøre ganske mye, og Innovasjon Norge la nettopp fram en reiselivsstrategi. Hvorfor er det ikke lagt inn én krone til tiltak i revidert budsjett når reiselivsstrategien har kommet?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det er ikke så enkelt som det – at man bare kan markedsføre Norge, og så kommer alt til å være på plass, for folk har jo ikke egenkapital igjen. Det er ille. Folk sliter og har det vanskelig. Ta f.eks. en større bedrift i Tromsø, hotellet The Edge, som til vanlig har 198 ansatte. Nå er det 26 på jobb. Dette er situasjonen for reiselivet, og situasjonen kommer ikke til å være på topp og tilbake til normalen før kanskje tidligst 2024. Det betyr at man må ha økonomiske midler på plass. Man må hjelpe bedriftene ikke bare til omstilling, men også for at de skal klare seg. Da er det et problem at man ikke legger inn penger til målrettede tiltak nå framover. Man vil heller ikke være med på forslaget, f.eks. fra Arbeiderpartiet, om en restart for reiselivet, hvor man legger inn penger. Man sa nei til en omsetningsbasert ordning, som ville berget mange bedrifter. Man ødela også den statlige ventilordningen, som man burde hatt på plass. Hvorfor vil man ikke være med på både å justere kursen og å legge inn tiltak i revidert budsjett?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Jeg må spørre: Hva er greia med denne sutringen som man nå hører fra denne talerstolen? Det går opp folk fra høyrepartiene, en etter en, og forteller om hvor forferdelig ting blir med et skifte, og om hvor forferdelig det er at man har planer for hva man vil gjøre med landet. Det er forferdelig at man har en plan for de første 100 dagene om man skulle vinne et valg. Alt blir dyrt, og ingen ting blir bedre. Det er ganske mye skremselspropaganda, som jeg ikke tror det er så veldig mange som egentlig orker å lytte til, bortsett fra regjeringen som har sett seg litt blind på bare å kritisere. Det man ikke sier noe om, er hva man vil. Hva vil denne regjeringen? Hva vil man om man får fire nye år, bortsett fra å fortsette med samme kurs? Mer av det som er, tom for ideer. Og så er det denne formuesskatten – det er det eneste man snakker om, at man må fjerne formuesskatten. Men som min kollega, Terje Aasland, sa: Man har hatt åtte år på seg, og det er en grunn til at man ikke har gjort det, for det er ikke så klokt å fjerne formuesskatten. Det man ser, er også at forskjellene har økt så til de grader. Det er ikke en tilfeldighet at forskjellene øker i samfunnet – det er villet politikk som bidrar til at forskjellene øker. Det er villet høyrepolitikk, som bidrar til å øke forskjellene. Det er kanskje på tide at vi stopper med høyrepolitikken. Det er kanskje nok høyrepolitikk nå. Kanskje man skal sette fellesskapet først igjen, å gjøre noe med de økte forskjellene i samfunnet vårt, sørge for å få flere folk i jobb, sørge for å stoppe sentraliseringen, som gjør at det blir like muligheter over hele landet, gjøre noe med klimautfordringene, få ned utslippene. Det var vel ingen av oss som trodde vi skulle bruke nesten halve perioden på en pandemi, men det har vi gjort, og mye har vi fått til sammen. Men det er mange som enda sliter og har det vanskelig, særlig reiselivsnæringen. Man har ikke lyttet. Man har ikke villet justert kursen, heller ikke når man har fått innspill fra en samlet næring. Hvorfor har man ikke sørget for at bedriftene har kunnet beholde litt mer av omsetningen, få litt tilbake fra oss? Det kunne man gjort, om man hadde støttet forslag her i Stortinget. Man kunne ha justert kursen, man har ikke gjort det. Man vil heller ikke være med på å bevilge penger for å få en restart på denne fantastiske næringen, som skal være en viktig næring, skape fantastiske arbeidsplasser over hele landet i by og i distrikt i framtiden. Men da trenger man også en ny kurs. Man må ha en regjering som vil noe for landet. Jeg er stolt over å være med på et lag som vil noe.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
I Dagsrevyen på mandag uttrykte Kjersti Marie Heldaas, lektor på Nøtterøy videregående skole, frustrasjon over hva Venstre har levert på som skoleparti. Hun kom med følgende oppfordring: Venstre må lytte mer til lærerne. I sak etter sak ser vi at Venstre ikke lytter. Da Venstres kunnskapsminister la fram fullføringsreformen, ble det bråk, særlig om fellesfagene, og hun måtte også trekke forslaget om et nytt framtidsfag. I sak etter sak ser det ut som at ministeren ikke lytter til sektoren. Jeg kan nevne spørsmålet om inntaksordningen i videregående skole, nye matteeksamener og eksamener som ble avlyst i tolvte time – de muntlige, altså. Hva vil representanten si til Kjersti Marie og andre lærere som er svært frustrert over Venstre som skoleparti?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Statsråden ønsker å skape nye heldigitale studieplasser, ifølge VG denne uken. Erfaringene fra studier i koronatiden er mange, og ikke alle er positive. Mens rektoren på Universitetet i Bergen er bekymret for at statsråden vil spare penger, er jeg bekymret for to ting. For det første, når det gjelder den desentraliserte studiestedstrukturen vi har i Norge: Vil statsråden med dette heller digitalisere enn å opprettholde en desentralisert studiestedstruktur? For det andre: Bekymrer det virkelig ikke statsråden, det som ser ut til å ha vært en dramatisk økning i antall studenter med psykiske helseplager de siste semestrene? Mer digital undervisning er ikke svaret på utfordringene mange studenter står overfor akkurat nå.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
Viss vi skal ha en oppsummering av hva Kristelig Folkeparti har fått gjennomslag for i dette samarbeidet gjennom de åtte årene, har vi veldig mange ting å være fornøyd med. Vi har nevnt en historisk økning i barnetrygden – det er jo litt underlig at Arbeiderpartiet ikke er med på et av de mest målrettede fattigdomstiltakene, som forskerne kan vise at gjør en forskjell. Økt engangsstønad er viktig for mennesker som står utenfor arbeidslivet. Ikke minst er en solid økt fattigdomssatsing, som beløper seg til over 1 mrd. kr, og opptrappingsplanen mot vold og overgrep mot barn viktige satsinger som vi har fått på plass i et samfunn som har gjort at dette er helt nødvendig. Det samme gjelder skolesatsinger og andre viktige områder som treffer barn, familier, mennesker som er i en svak posisjon i utgangspunktet, og som trenger støtte og gode rammevilkår. Dette hadde jeg trodd at Arbeiderpartiet hadde villet være med på, ikke satt seg utenfor.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
I en samarbeidsregjering og i et samarbeid med tre – til dels fire – partier må man hele veien gi og ta. Jeg har nevnt noen viktige eksempler hvor vi har klart å løfte sårbare grupper, hvor vi har fått gitt familiene bedre kår, hvor vi har vært tydelige på fattigdomstiltak, og hvor vi har stått opp for bistand, beholdt kvoteflyktningtallet på et høyt nivå, som har vært viktige gjennomslag for oss. Så har vi også vært med og bidratt til å skape denne enigheten. Det er klart at heller ikke vi er enig i alt det som denne regjeringen står for, men vi har vært opptatt av helheten. Samtidig har vi også vært tydelige på at vi skal gjøre dette innenfor ansvarlige økonomiske rammer. Det har vi klart å gjøre på en god måte når det gjelder oljepengebruk – litt mer nå i disse krisetider, men det er som det bør være når en stat har en tykk lommebok, og krisen har rammet oss såpass sterkt som den har gjort.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
Når det gjelder Senterpartiets holdning til lærernormen, var de også det partiet som valgte å ikke støtte den da den ble innført gjennom budsjettvedtak her i Stortinget. Hva som ligger i formuleringen «videreutvikle», vet ikke jeg, men hvis de har kommet på bedre tanker, så er de hjertelig velkommen til det. Når vi ser hvor mange nye lærerårsverk vi har fått, er det ikke tvil om at færre elever per lærer gir en annen skolehverdag for den enkelte lærer. Det er på sett og vis et rop i den norske skole for å kunne få mer ressurser, og det har vi også kunnet svare på. Når vi ser på satsingen denne regjeringen har hatt når det gjelder forskning, er jeg ikke i tvil om at vi kan være stolt av den økningen vi har fått til gjennom disse åtte årene. Det har vært en betydelig satsing på forskning på alle områder, og vi har klart å oppfylle målene. De planene vi har lagt, har etter min oppfatning vært med og beskrevet målsettingene på en veldig god måte.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-06-18:
La meg først si at når det gjelder bioteknologiloven, hva som er moderne eller ikke, tror jeg vi kan være skjønt enige om at vi har et litt ulikt syn på akkurat det. Vi har et litt annet utgangspunkt enn det som representanten her sier. Når det gjelder spørsmålet om ulikhet, er det sånn at et samfunn hvor forskjellene er små, er et samfunn som bygger fellesskap. Det er et samfunn som bidrar til høy tillit i det norske samfunnet. Vi er opptatt av at å kunne være med og bidra til at de små forskjellene fortsatt skal kunne være det bildet som preger Norge, og sammenlikner vi oss med andre land, ser vi store forskjeller på det. Men vi erkjenner at det har vært økte ulikheter. Derfor har det vært viktig for oss å øke barnetrygden, øke kontantstøtten, bidra til engangsstøtten, utvide gratis kjernetid i barnehage og SFO og på den måten være med og bidra med målrettede tiltak for nettopp å treffe menneskene som blir rammet.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Kristeleg Folkeparti kan no snart feire åtteårsjubileum som støttehjul for Erna Solberg. Partiet er ekspert på å dyrke små gjennomslag, svelgje usosiale kutt og samtidig vere garantist for at eit forlik blir endå dyrare. Likevel høyrer vi stadig Kristeleg Folkeparti snakke om behovet for å styrkje økonomien på lang sikt, og at pengar ikkje løyser alle problem. Då tvingar det seg fram eit spørsmål: Er representanten Grøvan komfortabel med dei knappane og glansbilda han har fått i desse budsjetta, sett i lys av at Kristeleg Folkepartis viktigaste bidrag til landet desse åtte åra har vore å halde liv ei regjering som har sett rekord i oljepengebruk, svekt vekstkrafta i norsk økonomi og auka forskjellane mellom folk?
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Eg gjentek det eg sa om at Kristeleg Folkeparti er ekspert på å dyrke små sigrar. Men dette svaret fascinerer meg sett i lys av det finanspolitisk talsperson Storehaug gjorde i debatten i stad då han retta ein myndig peikefinger om behov for prioritering og kritiserte Arbeidarpartiet for pengebruk. Representanten Grøvan har vore med på å forhandle mange forlik, og det spørst om ikkje Kristeleg Folkeparti kanskje burde rette den myndige peikefingeren mot seg sjølv i staden, med mindre det er slik at Grøvan kan nemne eitt eksempel på ei satsing han har vore imot, eit kutt han har vore for, eller ei vellukka omstillingsreform som han har bidrege til.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Denne regjeringa har i løpet av perioden sin klart å presse fram ei sentralisering av universitetar og høgskular. Ein har klart å auke konfliktnivået i sektoren, og så har ein toppa kransekaka med desse statlege ostehøvelkutta. Men no har visst regjeringa snudd på flisa, om vi skal tru på gårdagens pressemelding frå statsråd Asheim om ein ny strategi for desentralisert og fleksibel utdaning, som eg veldig gjerne vil høyre litt meir om. Er dette ei innrømming av at sentraliseringa har spelt fallitt, og at det ikkje kjem til å bli lagt ned eller tvangsfusjonert fleire høgare utdaningsinstitusjonar med denne regjeringa framover?
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Eg lurer på om universitets- og høgskulesektoren vil stille seg bak den framoverlente haldninga til statsråden. Når det gjeld nivået på satsinga i sektoren, er det dessverre lite å skrive heim om. Desse vel 130 mill. kr som no blir lova til denne satsinga, er kanskje statsråden greitt fornøgd med, men det monnar jo veldig lite. Høgskulen i Volda får f.eks. ingenting frå denne potten. Då blir neste spørsmål om ambisjonsnivået til statsråden. Er det slik at det stoppar her, eller har regjeringa fleire planar? For eksempel er eg bekymra for korleis ein skal klare å få fleire vitskaplege miljø i distrikta. Ei av fallgruvene med ei slik satsing er at det endar opp med professorar i byane, som sit og underviser distriktsstudentar på Teams, og at ein ikkje får faktisk oppbygging av kompetanse i Distrikts-Noreg. Eg vil gjerne utfordre statsråden til å reflektere rundt det.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Når ein går igjennom statsbudsjetta og forlika frå denne perioden, er partia i Stortinget til å kjenne igjen. Høgre er framleis eit særinteresseparti for dei velståande. Kristeleg Folkeparti og Venstre er famlande støttehjul, og Framstegspartiet er stadig eit ytterparti på høgresida. Viss ein ser på kva denne regjeringa har oppnådd, er det eit samfunn med aukande forskjellar og meir privatisering, kutt og usosiale reformer som påverkar livet til eldre, uføre og arbeidslause – og dei rikaste har fått sine skattekutt. Viss vi ser på kva partia vil gjere framover, er det meir av det same. Difor er det godt at også andre parti er til å kjenne igjen. Arbeidarpartiet har heile vegen fokusert på dei store oppgåvene vi må løyse: eit trygt arbeid til alle, ein sterkare velferdsstat, uansett kven ein er og kvar ein bur, og ein rettferdig klimapolitikk som kuttar utslepp og skaper jobbar. Det er også vår linje i dette reviderte budsjettet, og det er våre løfte til veljarane i haust. Arbeidarpartiet kan aldri akseptere at arbeidsløysa bit seg fast, og at fleire blir varig skyvde ut av arbeidslivet. Politikken må bidra til at det blir skapt jobbar. Dei som står utan jobb, må få betre oppfølging og støtte for å kome i jobb, og vi må sikre at jobbane som blir skapte, er heile, faste stillingar i eit trygt og seriøst arbeidsliv. Krisepolitikken må vere rettferdig, og han må vare så lenge krisa varer. Dette viser seg i vårt budsjettalternativ. Vi føreslår ei kraftpakke for arbeid til alle. Så vil vi trenge meir ressursar til den fellesskapen som har vore så viktig gjennom pandemien: den offentlege velferda vår – helsevesenet, skulane, barnehagane. Vi prioriterer i budsjettet pengar til å ta igjen tapt læring og til å sikre ny mestring og samhald innanfor idretten, det frivillige og kultur. Vi er bekymra for at regjeringa ikkje tek inn over seg alvoret og behovet for ein ny og meir omfattande grøn politikk, som ser klimakutt og auka verdiskaping i heile landet i samanheng. Klimagassutsleppa går ikkje raskt nok ned. Handelsunderskotet aukar, som representanten Sandtrøen på eksemplarisk vis har presentert for oss i dag, samtidig som våre handelspartnarar legg om kursen for å kutte utslepp. Difor er det heilt nødvendig å prioritere satsing på grøn industri, slik Arbeidarpartiet gjer i dette budsjettet gjennom ei grøn industripakke. Utfordringane står i kø på 2020-talet. Det er berre i fellesskap vi vil klare å møte dei. Utfordringane kan ikkje overlatast til kvar enkelt eller til marknaden aleine. Vi får til meir saman enn kvar for oss. Vi har no hatt åtte år med ei regjering som har prioritert meir til dei som har mest frå før. No må det bli vanlege folk sin tur.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det mest fasinerande med desse budsjettdebattane er å sjå korleis lufta har gått heilt ut av den blå ballongen. Alt handlar no om å hangle vidare eit halvår til. Eg hugsar tilbake til finansdebatten i 2013, då det ikkje var måte på kva orden det skulle bli i statsfinansane. Det skulle bli slutt på overbodspolitikken. Perspektivmeldinga var lest og forstått. Og som dåverande representant Rotevatn sa: Det går kaldt nedover ryggen på meg. Høgres utsende i Politisk kvarter før debatten konkluderte kjekt med at dei raud-grøne hadde brukt oljepengane feil og ikkje førebudd landet på dårlege tider. Fire år seinare var det same bodskapet frå finanskomitéleiar Astrup: «Tiden da politikere kappes om å bevilge mest mulig penger til ulike gode formål, må etter hvert være over. Gode intensjoner i form av mer penger må veies opp mot resultatene pengene gir.» Ja, no står vi her, 16 budsjett seinare, og det einaste det er sett rekord i, er overbod, oljesmøring og forhandlingar på overtid. Dette er ei regjering som har brukt meir oljepengar enn alle andre regjeringar i Noreg til saman. Men kva står igjen når vi gjer opp rekninga? Lovnaden hausten 2013 var at vi no skulle få sjå ei ny retning for landet. Konkurransekrafta til norske bedrifter skulle styrkjast og folk skulle i jobb. Men kva vart resultatet? Delen sysselsette har gått ned, talet på unge uføre har dobla seg, og handelsbalansen er dårlegare enn på mange år. Det vart lova at politikken skulle gjere landet meir robust. Resultatet? Storstilt sentralisering, ein politikk for auka forskjellar og ein oljepengebruk som gjer oss dårlegare rusta til å møte framtida. Og det vart lova å tette hola i det sosiale sikringsnettet. Og resultatet? Usosiale kutt som perler på ei snor, skattekutt til dei velståande, svekking av arbeidsmiljølova og det organiserte arbeidslivet. Det er dette som blir arven frå høgrepartia til neste regjering: null evne og vilje til å prioritere andre enn dei med mest frå før, ingen sosiale reformer og ingen vellukka omstillingsreformer. Og det politiske prosjektet viste seg å vere berre eitt, nemleg å bli sitjande bokstavleg talt for ein kvar pris. Det er mange grunnar til at dagens regjering bør få avløysing. Åtte års sløsing med Noregs mogelegheiter er kanskje den viktigaste. Valdagen kan ikkje kome raskt nok.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Debatten har vist at løysingane til venstresida har breiast støtte i samfunnet. Det er den einaste forklaringa på at høgrepartia ikkje har anna å bringe til torgs i denne debatten enn angstbiterske angrep på vår ambisiøse og kraftfulle hundredagarsplan og vår skattepolitikk. Det er rett at vår skattepolitikk vil medføre at dei rikaste vil betale noko meir, slik at vanlege folk betalar mindre. Men det er også tilfelle at høgrepolitikken har brukt enormt mykje pengar på å senke skattane til nettopp desse som har mest frå før, utan effekt på jobbskapinga. Dette er pengar ein kunne ha brukt på å tilsetje tusenar av lærarar og sjukepleiarar eller på å satse på distrikta. Koronakrisa kjem til å forsterke urettferdigheitene og forskjellane mellom folk. Det siste vi då treng, er fleire skattegåver til dei mest velståande. Vi må bruke pengane på å få folk i jobb og på å styrkje helsevesenet, skular og barnehagar. Det er folk einige i, og difor peikar no stadig fleire piler i retning av regjeringsskifte.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-06-18:
Jeg må starte med å takke for visitt i Grøvans innlegg. Senterpartiet jobber aktivt for økt lærertetthet og kvalitet i skolen. Men jeg må oppdatere ham på hva landsmøtet til Senterpartiet vedtok. Den formuleringen han viste til, er nemlig endret til at vi vil videreutvikle lærernormen. Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har funnet sammen i flere saker, og når det gjelder lærernormen, kan jeg også vise til et skriftlig spørsmål hvor jeg har prøvd å komme til bunns i hvor stor effekt lærernormen har hatt for lærertettheten. Et annet eksempel er seksårsreformen og økt kunnskap rundt skolestart. I årets budsjettenighet er jeg overrasket over at Kristelig Folkeparti går med på kutt i forskningsmidler for å tekkes Fremskrittspartiet. Det er åpenbart at Kristelig Folkeparti må svelge store kameler for å holde regjeringsskuten flytende. Er det ingen grense for hva Kristelig Folkeparti vil finne seg i for å sitte i regjering? Eller er Kristelig Folkeparti enig med Senterpartiet i at forskningsmidlene heller burde vært økt enn kuttet, all den tid vi har vært preget av nedstenging og smitteverntiltak det siste året?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
La meg først få arrestere Senterpartiet på en åpenbar faktafeil når det gjelder norsk handelsbalanse for Fastlands-Norge. Realiteten er at når en henter penger fra oljefondets avkastning til bruk i Norge, forverres handelsbalansen indirekte. En flytter altså penger fra utenlandsk valuta til norske kroner, og jo høyere oljepengeforbruk, jo høyere blir den indirekte importen. Hvis handelsbalansen skal gå i null, må vi gi bort hele oljefondet, f.eks. til Den afrikanske union, slik venstresidens guru Piketty foreslo. Så jeg gleder meg veldig til at Senterpartiet foreslår nettopp å gi bort oljefondet for å bedre handelsbalansen, som de er så veldig bekymret for. Siden jeg holder mitt siste innlegg her i denne sal som stortingsrepresentant, må jeg til slutt få benytte anledningen til å takke mine 168 kollegaer for 12 fenomenale år på Stortinget. Jeg vil takke for gode debatter i salen, i møterom og i media, og jeg vil også takke for mindre gode debatter. Men debatter stikker egentlig ikke så dypt, i hvert fall ikke lenger enn politikken, for etter debattene er vi faktisk like gode kollegaer. Jeg har fått mange bekjente og veldig mange venner på Stortinget gjennom det å være stortingsrepresentant, og jeg håper det er vennskap som kan vare livet ut. Jeg vil også si tusen takk til partiet og velgerne, som har latt meg få lov til å være stortingsrepresentant i 12 år. Helt til slutt vil jeg rette en stor takk til dem vi ser hver dag, enkelte vi ser noen ganger, og noen vi kanskje aldri har sett på de 12 årene jeg har vært her. Jeg refererer til referenter, betjenter, de som driver sikkerhetsseksjonen, de som rengjør kontorene våre og fellesarealene, teknisk personale, kantinepersonell osv. De gjør en jobb hver eneste dag og natt for at vi skal kunne klare å gjøre jobben vår på best mulig måte. Så tusen hjertelig takk! Uten disse kollegaene hadde de 12 årene blitt mye, mye vanskeligere.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
President, jeg stemte feil. Jeg skulle stemt for forslagene.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-06-18:
Jeg synes det er litt pussig å bli beskyldt for å ha presset gjennom en strukturreform i høyere utdanning, som Arbeiderpartiet selv stemte for. Den handlet nettopp om å sørge for at vi får sterkere fagmiljøer, som betyr at f.eks. NTNU, som er en stor institusjon, ikke lenger bare er i Trondheim, men som også er på Gjøvik og i Ålesund. Det er veldig viktig, for det betyr at man har fagmiljøer – som så kan utvikle spennende utdanninger over hele landet. Den strategien vi la frem i går, handler om å bruke de teknologiske mulighetene som ligger i at man kan få undervisning mens man f.eks. er i full jobb eller har familie, men det handler også om å styrke f.eks. studiesentrene våre rundt om i landet, som er viktige læresteder. Det handler også om å opprette det vi foreslår nå, et distriktsprogram, som gjør at industribedrifter, næringsklynger eller – for den saks skyld – kommuner faktisk kan søke om penger for å bestille den utdanningen som deres ansatte faktisk trenger. Så dette er ikke noen innrømmelse på noen annen måte enn en fremoverlent politikk for å sørge for utdanning i hele landet.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-06-18:
Hvis det eneste vi hadde gjort innen desentralisert og fleksibel utdanning, var det vi gjorde i RNB nå, så skulle jeg tatt kritikken. Men vi har i realiteten utlyst godt over 1 mrd. kr til nettopp søknadsbaserte ordninger for etter- og videreutdanning rundt om i hele landet. Nå skal jeg ikke ta meg friheten til å snakke på vegne av høyere utdanningssektoren. Det tror jeg ingen skal ta seg friheten til å gjøre, for de snakker veldig godt på egen hånd. Men det faktum at vi både har opprettet langt flere studieplasser og at budsjettene er langt større, er helt merkbart. Men vi har også noen forventninger til det faktum at nesten 40 mrd. kr går over offentlige budsjetter hvert år til disse institusjonene, nemlig at de skal svare på samfunnets behov, og at utdanninger ikke lenger bare handler om 19-, 20- og 21-åringen, men om voksne mennesker med familie og jobb som også trenger litt ekstra påfyll. Vi har store ambisjoner også for de neste fire årene, og det satser vi på at vi får tillit til den 13. september.