Ivar Kristiansen (Høyre), 2000-03-30:
Det er en stor og viktig sak Stortinget i dag har til behandling. I skyggen av de siste ukers hendelser har stortingsmeldingen om elektronisk handel og forretningsdrift ikke fått den oppmerksomheten den fortjener. Utviklingen av elektronisk handel og forretningsdrift kan føre til dyptpløyende forandringer i det norske samfunnet. Utviklingen kan bli positiv dersom vi legger forholdene til rette for omstilling og nyskaping. Men den kan også bli negativ dersom vi ikke utnytter mulighetene og i stedet blir tilskuere til den internasjonale utviklingen. Norge har gode forutsetninger for å møte utfordringen offensivt. Vi har sterke kompetansemiljøer innen IKT og en befolkning som er flittige og nysgjerrige brukere av ny telekommunikasjon og informasjonsteknologi. 650 000 nordmenn har ifølge statistikken allerede handlet på Internett. I løpet av året vil nærmere en million ha handlet på Internett i Norge. Høsten 1999 ble det anslått at den totale globale e-handelen vil vokse fra 150 milliarder dollar i 1999 til 300 milliarder dollar i år. Dette forventes å stige til over 600 milliarder dollar neste år og til 1 000 milliarder dollar i år 2002. Det står svært mye bra i stortingsmeldingen om elektronisk handel og forretningsdrift. Komiteen har likevel hatt et behov for å gjøre innholdet mer forpliktende og å få på plass noen nye elementer. På vegne av Høyre er jeg meget godt fornøyd med den skjebne saken har fått i komiteen, hvor et flertall på helt vitale områder følger opp viktige signaler fra norsk IT-næring. Det er i denne forbindelse verdt å trekke frem de konstruktive innspill som så vel IKT-Norge som e-forum har bidratt med. På mange områder er det en enstemmig komite som står bak innstillingen. Likevel er det grunn til å legge merke til at Arbeiderpartiet på flere viktige områder har valgt å hoppe av flertallet. Utviklingen innen elektronisk handel skaper og vil skape store endringer i etablerte handelsmønstre. E-handel gjør det lettere for kundene å orientere seg og lettere for bedriftene å nå kundene. Resultatet er imidlertid at konkurranseintensiteten vil øke. Men det er en forutsetning for vekst og utvikling at vi har rammebetingelser på linje med utlandet, og ikke bare for norsk IT-næring, men for alle former for industri og handel som opplever sterkere konkurranse, bl.a. gjennom Internett. Vi har en global handleplass tilgjengelig med åpningstid 24 timer pr. døgn hele året. Internett og elektronisk handel opererer på tvers av tidssoner og forandrer radikalt måten å arbeide på. Vi ser kraftige tendenser til endringer innen den etablerte industrielle struktur. Fornyelsestakten endrer seg raskt, og vi ser store vandringer i investeringskapital mellom den såkalte gamle og nye økonomi. Denne kapitalvandringen skaper både utfordringer og problemer for den tradisjonelle industri. Vi har fått instrumenter på plass som kan gi rom for en betydelig produktivitetsøkning. Foreløpig er det USA som dominerer satsingen innenfor e-handel. Det er i stor grad i USA utviklingen foregår, men Asia og Europa kommer etter. Også i Norge har vi flere løfterike miljøer. Jeg er ganske sikker på at når verden i dag med forundring registrerer ti års sammenhengende vekst i USA, skyldes dette en gjennomført bruk og utvikling av ny teknologi. Denne utviklingen har gitt rom for produktivitetsforbedring, som har gjort det mulig å frigjøre kapital og arbeidskraft. Ledige hender er satt inn i nye oppgaver. Fra Høyres side er vi fornøyd med at Næringsdepartementet nå også i navnet er blitt et IT-departement. Dette forplikter. En av de første utfordringene for den nye statsråden er å få på beina en strategi for å få de mange tusen små og mellomstore bedriftene i Norge på nett. Foruroligende mange er fortsatt av den oppfatning at Internett ikke vil få noen innvirkning på deres bedrift. En slik strategi og et slikt program er minst like viktig og mye mer fremtidsrettet enn det arbeidet staten gjennomførte i forbindelse med år 2000-problematikken. Det er galt å fremstille norsk IT-næring som om vi henger langt etter de beste. På flere områder er norsk IT-næring ledende. Imidlertid er det veien videre som bør og må oppta norske politikere. Og igjen handler det om å gi norske aktører rammevilkår for utvikling som ikke er dårligere enn hva vi finner i utlandet. Derfor er det med forundring jeg registrerer at Arbeiderpartiet ikke slutter opp om flertallets klare marsjordre om å gi den norske e-handel og IT-næringen rammebetingelser som er minst på linje med de man har i sammenlignbare land. På viktige områder rendyrker Arbeiderpartiet i innstillingen rollen som bremsekloss. Partiet vil verken være med på forbedringer i formuesskatten eller opsjonsbeskatningen eller vurdere skattemessig stimulering av forsknings- og utviklingssamarbeidet mellom bedrifter. Vi har allerede nok eksempler på at dagens skatteregler fører til at norske gründere og norske selskaper enten flytter ut av landet eller blir kjøpt opp tidlig i bedriftens utvikling. Jeg har merket meg at så vel den nye næringsministeren som Regjeringen i sin tiltredelseserklæring har ambisjoner på området elektronisk handel. Skal dette bli noe mer enn honnørord, må nye grep tas, og det snart. Formuesbeskatningen treffer mange IT-selskaper på en brutal måte. Forventninger om fremtidige inntekter gir ofte høye verdifastsettelser, dette selv om selskapene i mange tilfeller ennå ikke har tjent noe særlig penger. Til tross for at eierne derfor heller ikke har mottatt utbytte, må formuesskatten betales åkkesom. Aktive eiere må i slike tilfeller selge aksjer bare for å betale formuesskatten. Resultatet er selvfølgelig at folk ikke finner seg i dette og flytter både seg selv og selskapet ut av landet. Jeg er glad for at flertallet, alle unntatt Arbeiderpartiet, har forstått dette og i innstillingen slår fast at formuesskatten må reduseres. Vi bør lære av suksessfaktorer fra andre land, og vi behøver ikke å reise så langt. Vi bør legge til rette for at offentlig sektor fornyes og selv stimulere bruken av e-handel, også når det gjelder krav til elektroniske offentlige innkjøp. Heri ligger muligheten for besparelser i milliardklassen, samtidig som øvrige effektivitetsgevinster kan hentes ut. Det er viktigere at nødvendig infrastruktur og bredbåndstjenester kommer på plass og gir et godt tilbud til brukerne enn å være opptatt av hvem som skal gjøre jobben. Her bør konkurransen slippes fri av hensyn til tempo og kostnader. Uten bredbåndstjenester raskt vil mye av utviklingen stoppe opp fordi det rett og slett vil ta for lang tid å bruke Internett. Elektronisk handel kan gi store muligheter for Distrikts-Norge. Der nærhet til markedet tidligere var avgjørende, kan mange tjenester i fremtiden utføres like bra elektronisk selv om bedriften er langt unna kunden. Tilsvarende kan tilgjengelighet gjennom brukervennlige internettsider oppveie noe av ulempene ved å være langt unna markedene. Elektronisk handel vil endre det eksisterende transportmønster. Det er en utfordring både for distribusjon og posttjenester, som må åpnes for økt konkurranse og for fremtidige samferdselsløsninger. I denne forbindelse henviser jeg til at flertallet, alle unntatt Arbeiderpartiet, uttrykkelig gjør det klart at elektronisk handel ikke må pålegges særnorske skatter og avgifter i form av eksempelvis nye import- og tollavgifter. Selv om det er den såkalte «business to business»- handelen som vil dominere e-handelen, er det uakseptabelt at Posten hindrer småhandelen ved en dramatisk økning av fortollingsavgiften. Dette kan neppe være i tråd med våre WTO-forpliktelser, og jeg ber herved statsråden sørge for at ikke konsumentens netthandel kveles av Posten. Vi registrerer at EU har som ambisjon å skape en internettindustri som kan konkurrere med USA. Vi må ha de samme ambisjoner. Komiteen legger stor vekt på at norsk næringsliv kan forholde seg til det samme regelverket som konkurrenter i EU-landene, og at det ikke oppstår usikkerhet om og når e-handelsrelevant EU-lovgiving blir gjort gjeldene i Norge. Komiteen ber derfor Regjeringen sørge for at Norge er på linje med EU-landene i å implementere bestemmelsene i relevante direktiver. Så er jeg nødt til å berøre skolen og det forhold at vi sannsynligvis i stor grad vil komme til å mangle folk med IT-kompetanse i fremtiden. Også for å møte utfordringene innen IT-sektoren i Norge er det behov for en total overhaling av vårt utdanningssystem. I tillegg ligger Norge på bunnivå i Europa hva gjelder satsing på forskning. Også på dette området har den nye IT-ministeren en jobb å ta tak i. Og hvorfor ikke starte med et nærmere samarbeid med IKT-næringens organisasjoner også på dette området? Til slutt er det to forhold jeg vil berøre. Det første er en feil i innstillingen, hvor det på side 7, nest siste avsnitt, står at det er en merknad fra Arbeiderpartiet og Høyre. Det skal være en merknad fra Senterpartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti. Og helt til slutt: Det er dukket opp på bordet et forslag fra sentrumspartiene, som bare for noen dager siden var regjeringspartier. Det var de som la frem denne meldingen, og jeg vet ikke hva slags helt fersk informasjon som har dukket opp i disse timene, siden dette ikke ble tatt med i det siste informasjonsskrivet til komiteen.