Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2010-11-17:
La meg først korrigere den misforståelsen at jeg beskyldte representanten Bekkevold, indirekte i alle fall, for å være fra Fremskrittspartiet. Jeg skjønner at han er fra Kristelig Folkeparti, og dermed antakelig oppfatter det som en fornærmelse, og jeg vil derfor på det sterkeste beklage denne feilen. Til representanten Lødemel, som formodentlig fortsatt er fra Høyre, vil jeg bare si at rovviltgjerder er et vanskelig, men viktig tiltak i den konfliktdempende politikken som vi forsøker å føre på rovviltområdet, og som jeg gjentatte ganger i Stortinget må minne om springer ut av et rovdyrforlik som også Høyre selv var med på. Direktoratet for naturforvaltning er i gang med arbeidet med å sammenstille omfanget av bruken rundt om i fylkene. I utgangspunktet er det rovviltnemndene som bestemmer hvordan rovviltgjerder skal settes opp. Bruken av rovviltsikre gjerder er relativt ny, og det må her, som andre steder i samfunnet, være rom for å lære av sine feil og utbedre både standarder og ordninger, slik at det blir bedre år for år. Ett av hovedprinsippene fra rovviltforliket i 2004 er prinsippet om en todelt målsetting, som jeg også var inne på i svaret til Bekkevold: Man skal både ha reindrift, sauehold og andre utmarksnæringer og rovvilt i Norge. I områder som er prioritert for rovvilt, må sauenæringen og andre produksjoner basert på utmarksbeite tilpasses med utgangspunkt i forekomsten av rovvilt i beiteområdet. Dette innebærer at det i enkelte områder vil være behov for langsiktige investeringer i endret driftsopplegg eller omlegging til annen produksjon. Det motsvares selvsagt av at i områder som er prioritert for sauehold, skal det være en veldig lav terskel for å ta ut rovdyr. Det finnes ingen garanti mot tap til rovvilt innenfor rovviltsikre gjerder. Gjerdene krever jevnlig tilsyn og vedlikehold for at de skal fungere optimalt. Det er selvsagt beklagelig at gjerdet det vises til på Finnskogen, ikke har fungert optimalt. Jeg understreker at tilbakemeldingene fra fylkene om virkningen av rovviltsikre gjerder vil være svært viktig i arbeidet med dette framover. I Nord-Trøndelag har det kommet inn mange positive tilbakemeldinger. Der har 14 sauebønder besetningene sine innenfor rovviltsikre gjerder, og disse har vist seg å ha en tapsforebyggende effekt på beitedyr innenfor gjerdene. Alle rovviltsikre gjerder blir planlagt i samarbeid med dyreeier selv og alltid med de berørte reindriftsdistriktenes samtykke. Jeg mener at rovviltsikre gjerder er en god løsning for å kunne drive med beitenæring i områder som er prioritert til rovvilt, og der tapene til rovvilt er store. Jeg vil avslutningsvis si at det er klart at rovviltgjerder har mange sider ved seg, bl.a. allemannsretten, som det er pekt på her. Vi tror at noe av årsaken til at de ikke har fungert så godt som de skulle på Finnskogen, er at det, for å si det veldig praktisk, har vært for lite strøm, eller at det har vært for lite jevnt vedlikehold og tilsyn med det. Vi må se på hvordan dette virkemidlet hele tiden kan forbedres. Men at rovviltgjerder er ett av mange virkemidler som man lokalt gjennom rovviltnemndene må ha anledning til å bruke, tror jeg vi burde kunne være enige om i Stortinget.