Åslaug Haga (Senterpartiet), 2001-12-05:
Senterpartiet har merket seg at Regjeringa i proposisjonen om Europol innrømmer at fri bevegelse av personer bidrar til å lette gjennomføringen av kriminelle handlinger. Dette er kjernen i den kritikken som Senterpartiet tidligere har reist mot nedbygging av grensekontrollen i EU. Tidligere er dette forholdet blitt bagatellisert av stortingsflertallet. Senterpartiet vil gå imot at det inngås avtale mellom Norge og Europol. Dette har tre hovedbegrunnelser. For det første: Internasjonal kriminalitet må møtes med globalt samarbeid. 11. september viste at vi må tilnærme oss kampen mot internasjonal kriminalitet med et bredere utgangspunkt enn bare det europeiske. For at kampen mot internasjonal terrorisme skal bli effektiv, er ikke regionale samarbeidsmekanismer tilstrekkelig. Dersom man er opptatt av globalt samarbeid, må det også være vilje til å legge den politiske energien inn på å videreutvikle nettopp dette samarbeidet. Senterpartiet ønsker derfor å styrke Interpol slik at denne organisasjonen blir den sentrale organisasjonen i kampen mot internasjonal kriminalitet i framtida. Det er også viktig å legge til rette for at FN gis en rolle i kampen mot internasjonal kriminalitet. Det foreligger en viktig resolusjon fra Sikkerhetsrådet med en rekke tiltak for hvordan man kan redusere de finansielle strømmene til internasjonale terroristorganisasjoner. Det er viktig at det internasjonale samfunn følger opp, slik at resolusjonen kan bli fulgt opp i alle FNs medlemsland. I dag er det et beklagelig faktum at en rekke land verken har administrativ kapasitet eller økonomisk mulighet til å følge opp resolusjonen. FN-resolusjonen illustrerer hvor viktig det globale samarbeidet faktisk er, og hvilket potensial det har hvis vi reelt sett ønsker å følge opp. Den andre grunnen til at Senterpartiet går imot avtalen med Europol er knyttet til personvern. Europol-avtalen sprenger definitivt grenser i forhold til personvernet. Europols datasystem er Europols hjerte og hjerne. Vi blir innlemmet i et omfattende sentralt register som skal inneholde standardiserte data, innbefattet persondata, om personer som er dømt eller mistenkt for å ha begått eller tatt del i lovbrudd innen Europols arbeidsområder. Mulige framtidige lovovertredere kan også innlemmes. Dette er selvsagt problematisk, men enda verre er analyseregistrene. Analyseregistrene er spesielle midlertidige registre for analyse av særskilte aktivitetsområder. Her kan en registrere mulige vitner, ofre eller personer som det er grunn til å tro kan bli ofre, kontakter og forbindelser, samt personer som kan gi informasjon om kriminalsakene som er aktuelle. Vi snakker altså om registrering av en svært vid ring av personer rundt dømte eller mistenkte personer. De typer personopplysninger som kan lagres i analyseregistrene, er ikke angitt i konvensjonen, bare i såkalte iverksettelsesregler for analyseregistre. Det har vært en bred debatt om personvernspørsmålene i EU. I Norge har det stort sett vært tyst, og personvernhensynene er knapt omtalt i stortingsproposisjonen. Vår tredje begrunnelse for å gå imot avtalen knytter seg til at Europol er selve kjernen i EUs politi- og justissamarbeid. Dette er et område som er i sterk utvikling i EU og hvor overnasjonaliteten stadig utvides. Ved å gå inn i Europol-samarbeidet, trekkes vi stadig mer inn i EUs overnasjonale strukturer. Sjøl om den framforhandlede avtalen er mellomstatlig, som flere har vært opptatt av her, og formelt kan sies opp, har ikke vi tro på at dette i praksis kan gjøres på en enkel måte. Vi tror også det i praksis vil være svært vanskelig å si nei til utvidelse av avtalens virkeområde. På denne bakgrunn vil Senterpartiet stemme imot inngåelse av avtalen.