trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-01-21:
Første gang kompensasjonsordningen var til votering i Stortinget, stemte Rødt mot den. Det var fordi vi mente at den var altfor raus, med altfor få krav som sikret at ikke fellesskapets midler havnet til privat berikelse – at ikke det som har skjedd så veldig mange ganger før, både i Norge og andre land, skjedde, nemlig at når økonomien går ned, er det fellesskapet som skal ta tapene, og når økonomien går opp, er det de private som skal ta gevinstene. Derfor stemte vi imot. Jeg mener at ettertiden har vist at vi gjorde rett i å være litt skeptisk. For å snakke om noe jeg kjenner veldig godt: Den Louis Vuitton-butikken borte i gaten her fikk 900 000 kr i koronastøtte, og så gikk det mye bedre enn man trodde – de driver vel med nettsalg eller noe – så de hadde mulighet til å sende 40 mill. kr i utbytte til sine franske eiere det samme året som de fikk støtte av den norske staten. Hvem er eieren av Louis Vuitton? Jo, det er verdens tredje rikeste mann, Bernard Arnault. Denne uken kunne vi lese en rapport fra Oxfam International som viser at de ti rikeste mennene i verden er blitt over dobbelt så rike gjennom koronatiden, og den godeste Bernard er nummer tre på den listen. Dette skjer fordi en del av krisepolitikken som har vært brukt både i Norge og andre land, nettopp har gjort at man har endt med å sende fellesskapets midler til de aller rikeste. Jeg tror at dette er et veldig stort problem hvis landet skal gjennom flere kriser, for det gjør folk – med rette – veldig, veldig sinte når man ser at arbeidsfolk tar store kostnader, mens de rike kan ende med å få våre skattepenger sendt dem i form av utbytte. Gjennom de rundene med forlenging av kompensasjonsordningen som har vært, har Rødt fremmet mange forslag om begrensninger og fått med seg flere av de rød-grønne partiene på det, og vi er veldig glade for å se at den ordningen som nå skal vedtas, har en del av de forbedringene som opposisjonen i forrige periode kom med. Så er det tre ting som vi fortsatt savner, og som vi derfor foreslår selv i denne innstillingen. Det ene er at man lager en begrensning opp mot skatteparadisland. Det andre er at man gjør noe med det veldig store problemet som i hvert fall mange små butikkeiere kjenner på, at støtten de får, forsvinner rett ut i husleie til Olav Thon. Man kan oppfordre så mye man vil til at eiendomsbaronene skal sette ned leien, men vi har sett i praksis at mange av dem ikke har gjort det. Og for det tredje foreslår vi endringer i grensene som gjør at det i større grad er de minste selskapene som får støtte. Men det sagt stemmer vi nå for denne ordningen. Vi er veldig glad for at den har en sluttdato, for vi mener at dette er en såpass viktig ordning at hvis den skal forlenges, skal Stortinget bestemme både at den forlenges, og hvilke eventuelle nye krav som stilles. Jeg tar opp forslagene Rødt har alene eller sammen med andre.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-01-21:
Når vi no nærmar oss toårsmarkeringa for pandemien, iallfall her i Noreg, er det mange som er leie, det er mange arbeidstakarar som har vore mykje vekk frå jobb, og det er mange bedrifter som har hatt det veldig krevjande. Så er det også slik at det er særleg nokre næringar som har vorte ramma igjen og igjen, og som opplever det som urettferdig, men slik er det. Det som er særleg krevjande for mange av dei bedriftene, er at det no byrjar å verte krevjande å halde på tilsette. Det er mange, anten dei jobbar med å lage mat eller å ta imot gjester eller servere, som byrjar å lure på om dei orkar å stå i ein jobb og i ei bedrift der dei ikkje anar når dei vert permitterte neste gong. Eg startar med å seie det fordi dette etter mitt syn er noko av den viktige bakgrunnen for kvifor det no er riktig å innføre ei lønsstøtteordning. No handlar det ikkje berre om å sikre tryggleik under permittering når det måtte skje – det kan jo skje også i ikkje-krisetider – det handlar om at bedrifter skal klare å halde på kompetanse, at ein skal sørgje for at folk har ein jobb å gå til, og at ein sørgjer for det for så mange som mogleg. Dette er ein debatt vi har hatt no i snart to månader, og i dag skal vi omsider gjere eit vedtak. Så ting har tatt tid, men det er iallfall bra at ein no samlar seg om løysingar som ser ut til å verte gode, sjølv om det framleis er noko politisk ueinigheit her. Det har vore ein kranglete veg, både med tilvertinga og undervegs, bl.a. i synet på og beskjedane om kva som er mogleg etter EØS-regelverket og ikkje. Det var bra at det vart klargjort, og at vi til slutt fekk på plass ei raus ordning. Det som etter Venstres syn framleis er problematisk med dette, er at regjeringspartia og SV framleis står fast på den prinsipielle motstanden mot at det skal vere mogleg å kombinere permitteringsverkemiddel og lønsstøtteverkemiddel. Dei argumenterer veldig prinsipielt og ideologisk for det, nemleg med at arbeidsgjevarar ikkje skal få moglegheit til å velje mellom tilsette. Det skjønar eg at kan fungere bra som eit slagord, men verkelegheita er nok meir nyansert enn som så. I mange verksemder, iallfall i store verksemder, er det veldig mange tilsette i ulike stillingskategoriar i ulike funksjonar. Det er rett og slett slik at for nokre tilsette og nokre stillingskategoriar kan det vere fornuftig å setje folk til å drive med nødvendig vedlikehald, kompetanseheving, påkomande arbeid – ting som er mogleg å gjere – mens det for andre kategoriar av tilsette kan vere mindre meiningsfullt. Poenget er at det å kombinere desse to verkemidla ville ha gjort at ein måtte permittere færre. Så når ein då vel å utelukke den moglegheita, vil ein måtte permittere fleire. Det er jo eit val ein tek – prinsipielt – men etter mitt og Venstres syn burde ein hatt ei meir fleksibel ordning på det punktet.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-01-21:
Etter runde på runde med kompensasjonsordningar dei siste åra er det verdas enklaste sak å finne eksempel på bedrifter og eigarar som kvar og ein av oss kanskje moralsk meiner ikkje burde fått støtte. Det er verdas enklaste sak å finne bedrifter som dei fleste av oss meiner burde fått støtte, men som ikkje fekk det. Det å lage eit perfekt system for kompensasjonsordningar for det enorme mangfaldet av bedrifter og næringar, i ulik grad ramma av tiltak, går ikkje an. I den førre regjeringa la vi i alle fall stor vekt på nettopp den innsikta og at det var viktigare at vi fekk ordningar på plass, at vi fekk pengane ut, og at vi sørgde for at bedriftene overlevde, enn å bruke månadsvis på månadsvis på å finne ei perfekt ordning. Mitt inntrykk er at i denne runden har dei raud-grøne partia vore meir opptekne av å finne ut kven som absolutt ikkje bør få støtte, enn kven som bør få. Ein har brukt lang tid på å jobbe med detaljerte avgrensingar for utbyte, overskot, løn osv., som det framleis er ganske uklart kva eigentleg betyr. Det skaper usikkerheit for bedriftene. Det er framleis ganske uklart korleis ein no bør og kan innrette seg når ein driv ei bedrift. Den usikkerheita er i seg sjølv negativ og forsterkar usikkerheita dei vedvarande tiltaka skaper. Saksordføraren, representanten Pollestad, starta med å seie at det vil vere mogleg å lure systemet, men at det ikkje bør vere Stortinget sin jobb å fortelje det til nokon. Det er ein ganske oppsiktsvekkjande uttale. Eg er litt usikker på om han meiner det skal vere Stortinget og opposisjonen sin jobb å gå ut på gatene og slutte seg til dei jublande folkemengdene av raud-grøne politikarar og seie at ja, keisaren er fullt påkledd, det er ingen tvil om det, han er sjølvsagt ikkje naken. Problemet her, og grunnen til at Venstre og andre kritiserer det som no vert gjort, er at det å innføre den typen symbolske avgrensingar som er lett for ganske ressurssterke og store bedrifter å omgå, men som gjer det vanskeleg for mindre bedrifter å nytte seg av ordninga, er problematisk i seg sjølv. Difor kritiserer vi det når det gjeld utbyteavgrensing. Regjeringspartia meiner at det bør ikkje opposisjonen gjere, opposisjonen bør berre late som at dette ikkje er eit problem, og at det ikkje er mogleg å omgå ordningane, men eg synest faktisk at det også høyrer heime i stortingssalen å vere ærleg om det ein faktisk vedtek. Det er bra at ein har kompensasjonsordningar. Det er bra at ein er ferdigforhandla, og at ting kjem på plass, men det er synd at det framleis er ganske stor usikkerheit rundt kva som eigentleg vil gjelde, og det vil dessverre ha eit potensial til å forsterke den krisa vi står inne i. Til sist vil eg ta opp forslaget som Venstre er ein del av.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-21:
I april 2020 hadde vi vedtatt de ulike pakkene på Stortinget, og det kom inn permitteringsvarsler i stort monn. Det var opp mot 276 000 personer som var permittert – et voldsomt antall. I desember i fjor begynte vi å se signaler om en god del flere permitteringer, men vi ser nå at det tidlig i januar i år var 26 800 permitterte – en tiendedel av antallet i april 2020, men for de 26 800 er det alvorlig nok. Det er det alltid veldig viktig å huske på når vi snakker om de store talls logikk, at for dem det handler om, er det like dramatisk. Men det som virker ganske klart, er at lønnsstøtteordningen har gjort at det er færre som blir permittert. Det ser ut som at det er ganske mange ulike aktører som kommer til å benytte seg av ordningen, og at det har blitt litt mindre vanskelig for de bedriftene og litt enklere for de ansatte i de bedriftene. Jeg var tidlig denne uken på et hotell i Trondheim der man i utgangspunktet hadde tenkt å permittere, og man holdt i underkant av 300 ansatte på jobb i stedet for og drev med kurs og skolering for å gjøre bedriften enda bedre når de er på vei ut av denne krevende runden. Det gleder meg stort, men jeg blir også litt forundret når jeg hører hvor høye og mørke Fremskrittspartiet og Venstre er. Da stortingsflertallet i fjor – Fremskrittspartiet var med på det, det skal de ha – vedtok at man ønsket en lønnsstøtteordning i midten av januar i fjor, valgte Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyre i regjering ikke å følge det opp. Det er ganske viktig å huske på når man diskuterer lønnsstøtte i året 2021, at Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti ikke hadde tro på det virkemidlet da de selv hadde makten, men at vi, Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen, da vi fikk ansvaret, jobbet tett og raskt sammen med NHO, Virke og LO for å få på plass en ordning. Med de tallene og prognosene vi ser nå, virker det som at det er mange som har benyttet seg av ordningen, som har gjort at det har blitt litt mindre vanskelig. Jeg er veldig glad for det samarbeidet vi har hatt med SV, som helt fra starten av har vært opptatt av å skape trygghet for at bedriftene skulle vite at det var et avklart flertall i Stortinget, en veldig konstruktiv og god tilnærming fra SV i de dagene det sto på som verst i desember. Det gjorde at f.eks. hotelldirektøren jeg møtte på tirsdag, kunne være trygg, fordi han visste det ville bli et stortingsflertall. Han kunne hvile seg på det og trygge sine ansatte med at de fikk lønnsstøtte. Derfor er det bra – etter en regjering som først ikke ville det – at det nå virker som at alle partier vil ha lønnsstøtte, og at man i praksis også hjelper folk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-21:
Først må jeg bare få sagt, som også regjeringspartiene har vært opptatt av, at denne ordningen som nå blir vedtatt i Stortinget i dag, må formelt også godkjennes av ESA. Det er ikke gjort, men det er ingenting som tilsier at den ikke kommer til å bli godkjent, for dialogen var såpass tett i såpass mange runder før jul at vi føler oss trygge på at det kommer til å skje. Men det må formelt skje, bare for å ha sagt det. Jeg opplever at i de ukene da dette sto på i fjor høst, var det tett og jevn dialog med ESA hele tiden. Men, selvfølgelig, fordi man skulle få på plass en ordning så raskt, fordi forrige regjering ikke hadde begynt med en sånn type ordning, var det under et veldig stort tidspress at man måtte ha den dialogen. Det var selvfølgelig i hovedsak på embetsnivå, altså de som jobber med den praktiske innretningen, men også jeg personlig hadde et direkte telefonmøte med ESA-presidenten for å klargjøre rammene, og de ser man godt i den innstillingen som ligger her.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-21:
Noe av det fineste ved den norske modellen er at man har tett dialog med de ulike partene, og de som representerte arbeidsfolka, var veldig bekymret for at hvis en lagde en slik ordning hvor man kunne velge, kunne det gi en del uheldige utslag. Nå fikk ikke jeg sett den debatten, men jeg fikk referert i går at også NHO ser at dette har hjulpet mange av bedriftene. Så vil vi kunne se i etterkant hvordan dette har slått ut. Det virker iallfall som, slik vi ser tallene nå, at det har slått ut slik som vi trodde, at mange bedrifter, når man fikk sett ordningen i sin fulle bredde, rett og slett valgte å holde folk i arbeid, slik som på det hotellet jeg var tidligere i denne uka. Men så er det naturlig at når denne runden er over, tar man en evaluering og ser på hva som er styrkene og svakhetene, og hva man kan lære, for dette kom jo raskt på plass. Derfor må en selvfølgelig også se på eventuelle forbedringspunkter til senere runder.
Helge Orten (Høyre), 2022-01-21:
Vi nærmer oss nå to år med koronahåndtering, og jeg tror de fleste håper at vi nærmer oss slutten på det. Forhåpentligvis er vi i den siste runden med inngripende tiltak. Mange har i denne perioden opplevd å måtte redusere eller stenge ned aktivitet, og mange har blitt permittert, ikke bare én gang, men kanskje flere ganger. I den fasen av pandemien som vi er i nå, er det mange – både bedrifter og ansatte – som kanskje opplever ekstra store utfordringer nettopp fordi vi er to år ut i pandemien. Vi har en skjenkebegrensning, skjenkestopp, og vi har hatt antallsbegrensning – inngripende tiltak. Derfor er det nå nødvendig igjen å aktivere tilskuddsordningen for foretak med stort omsetningsfall for å sikre at ellers levedyktige bedrifter kan komme seg gjennom denne fasen. Vi er opptatt av at kompensasjonsordningene skal være så enkle og ubyråkratiske som mulig, samtidig som det i størst mulig grad skal baseres på objektive kriterier. Det har vært vår holdning gjennom hele pandemien. Hovedprinsippene i kompensasjonsordningen, slik den har vært praktisert tidligere i pandemien, videreføres i regjeringas forslag, og det ser ut til å være bred tilslutning til hovedprinsippene. Samtidig er det gjort noen tilpasninger, som det for så vidt er redegjort for, og som vi for vår del er uenig i. Regjeringa la i sitt opprinnelige forslag til grunn at varigheten på ordningen kunne fastsettes i forskrift. Det mener vi var et godt forslag siden vi på nåværende tidspunkt ikke har informasjon om hvor lenge det vil være behov for ordningen. Vårt utgangspunkt er at ordningen bør vare så lenge det er nødvendig, men heller ikke noe lenger enn det. Vi vil derfor stemme mot § 2 andre ledd, der det lovfestes en sluttdato, 28. februar. Jeg mener nå, som ved tidligere behandling av kompensasjonsordningen, at det er problematisk å fastsette et utbytteforbud, som i hovedsak blir et symbolvedtak, og overskuddsbegrensninger. Overskuddsbegrensningene som regjeringspartiene og SV har blitt enige om, vil være praktisk krevende å gjennomføre, er vanskelige å avgrense og kan også gi uheldige utslag. En overskuddsbegrensning gir også feil insentiv for bedrifter som har vært gjennom to krevende år, har behov for å bygge opp egenkapital, men kan risikere å bli krevd å tilbakebetale tilskudd for en periode med nedstenging eller betydelig redusert aktivitet. En slik politikk kan gjøre det vanskeligere for disse bedriftene å komme tilbake til en sunn økonomisk situasjon etter pandemien. Jeg vil også nevne at situasjonen nå er noe annerledes enn ved begynnelsen av pandemien, da de bedriftene som igjen opplever omsetningsfall, har nesten to år med pandemi, permitteringer og krevende økonomi bak seg. Vi mener derfor at det ikke er riktig å innføre overskuddsbegrensninger, og fremmer derfor et alternativt forslag til § 6 a første ledd. Med det vil jeg ta opp de forslagene som Høyre står bak.
Helge Orten (Høyre), 2022-01-21:
Representanten Kaski lurte på hvem vi hadde omsorg for i denne pandemien. I dette tilfellet, når vi snakker om kompensasjonsordning, er det åpenbart at vi har omsorg for bedriftene og arbeidsplassene i bedriftene og de ansatte i bedriftene, og at de skal komme seg gjennom pandemien på en god måte og ha en levedyktig, god og langsiktig lønnsom arbeidsplass i etterkant av pandemien. Vi har et flertall som nå innfører flere begrensninger i denne ordningen, en utbyttebegrensning, for så vidt, og en overskuddsbegrensning. Spørsmålet mitt i denne runden er – statsråden var litt inne på det og sa litt om overskuddsbegrensning og hvordan det kan praktiseres: Kan han utdype det noe mer og eventuelt gi noen tilbakemeldinger på når de reglene vil være klare?
Helge Orten (Høyre), 2022-01-21:
Nå har vi nesten to år bak oss med pandemi og pandemihåndtering. En del av de bedriftene som nå vil søke om støtte, har kanskje gjort det to, tre, fire ganger tidligere, de har vært gjennom flere permitteringsrunder med sine ansatte. Vi er for så vidt enig i mange av hovedprinsippene, men når det gjelder det med overskuddsbegrensning: Ser statsråden utfordringen i at vi nå er på slutten av pandemien, og at de bedriftene som nå blir rammet av pandemien, ikke nødvendigvis er de samme bedriftene som ble rammet tidlig i pandemien, at det i hovedsak kanskje er bedrifter innenfor servering, kulturliv, vintersportdestinasjoner og annet som nå opplever å måtte søke om støtte? Dette er bedrifter som i to år også har tært veldig hardt på sin økonomi. Synes statsråden det kan være noe urimelig at en i begynnelsen av året, med innskrenkende tiltak, får kompensasjon og støtte fra staten, men senere må tilbakebetale det og få en presset økonomi, noe som kanskje kan gjøre det enda vanskeligere å komme tilbake i en sunn situasjon etter pandemien?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
I forrige sak ble det påpekt at det var ingen ordning klar for lønnsstøtte, og at det var bakgrunnen for at det tok litt tid å komme til Stortinget med det, men kompensasjonsordning for omsetningssvikt har vi hatt. Her trengtes det bare å gjøre noen justeringer, og så kunne det kommet til behandling i Stortinget ganske raskt. Likevel tok det fem uker fra smitteverntiltak ble iverksatt, til Stortinget fikk overlevert sakspapirer. Faktisk ble smitteverntiltak fjernet igjen før Stortinget nå behandler saken. Det er kritikkverdig, og det er det spesielt for dem som har vært rammet, som har vært nødt til å leve med usikkerhet om hvor mye de vil få utbetalt, når de vil få utbetalt, hvilken innretning det vil være på ordningene, og om de i det hele tatt kvalifiserer for ordningene. Det regjeringen presenterte i desember, var en skisse av en ordning, og jeg vil minne regjeringen om at de er en mindretallsregjering. Det betyr at det skal forhandles i Stortinget, og fram til ting er lagt fram i Stortinget og er blitt forhandlet, Stortinget har sett på det, gjort sine vurderinger og kommet med sine forslag, er det altså ikke forutsigbart for næringslivet, som venter på en kompensasjonsordning. Fremskrittspartiet merker seg at statsministeren og finansministeren var veldig høye og mørke i opposisjon og mente at pakkene kom for sent, det var for lite, man var bakpå, kom med klattvise krisepakker, og at krisepakkene ikke var klar samtidig som smitteverntiltak ble vedtatt. Stort tregere saksbehandlingstid enn det denne regjeringen har lagt opp til for denne pakken, har det ikke vært under pandemien. Da skulle man i hvert fall tro at når den kommer, er den av god kvalitet. Men nei, det finnes ikke engang en skikkelig omtale av hvordan pandemien har påvirket nye bedrifter, og derfor foreslår Fremskrittspartiet at det skal opprettes en ny ordning, som kan ivareta bedrifter som faller utenfor eksisterende ordninger. Videre ser vi nå at restauranter som under pandemien har gitt bort store mengder mat til veldedighet, vil bli avkrevd både moms og skatt. Iveren og kreativiteten etter stadig å fylle statskassen ser ikke ut til å ha begrensninger. Vi ser at man med ideologiske skylapper velger å innføre en byråkratisk ordning med tilbakebetalingskrav om man klarer å snu skuta og sikre seg et lite overskudd. Regjeringen og SVs enighet tar ikke inn over seg at bedrifter kan innrette driften for å gå med overskudd, f.eks. ved å justere ned lønn eller utbytte. Jeg ser at SV og regjeringen nå er enige om at pandemien opphører den 28. februar. De har gått bort fra data og over til dato, og nå er det datoen 28. februar som gjelder – i hvert fall for kompensasjonsordningene. Men hvis smitteverntiltak fortsatt eksisterer den 28. februar, bør også kompensasjonsordningene gjøre det. Med det tar jeg opp våre forslag.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-01-21:
Kan statsråden forklare forskjellen på at det er greit med skattefinansierte tiltak til kultursektoren og at man der går med overskudd, mens det i denne saken ikke er greit?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-21:
Det er betryggende og klokt at Stortinget nå gjeninnfører kompensasjonsordningen. Nedstengningen har nok en gang rammet folk og bedrifter veldig hardt. Miljøpartiet De Grønne støtter ikke å innføre et generelt krav om at et overskudd fra året sett under ett skal medføre krav om tilbakebetaling. Vi er enig med Virke, SMB Norge og andre som i høringsrunden påpekte det urimelige i et sånt krav. Bedrifter som har vært aktive, og som har kuttet kostnader og omstilt driften for å holde ansatte i arbeid, selvfølgelig ofte i samarbeid med de ansatte på arbeidsplassen, risikerer nå å bli straffet. Vi mener det er helt feil incentiver å gi til et mangslungent næringsliv under en pandemi. Derfor støtter vi Høyres forslag til alternativ lovtekst som ikke innfører et sånt krav om tilbakebetaling. Regjeringen og SV vil likevel i dag sikre flertall for et sånt nytt krav om tilbakebetaling. Vi støtter derfor forslaget om at kravet i minst mulig grad skal svekke incentivene til omstilling. Vi støtter Venstres forslag om ikke å kreve tilbakebetaling før utbytte og Fremskrittspartiets forslag om å opprette en tilskuddsordning for bedrifter som ikke omfattes av kompensasjonsordningen. Og vi støtter Rødts forslag om at utleiere av næringseiendom må innvilge redusert husleie til bedrifter som mottar støtte. Stortinget har gjentatte ganger de siste årene understreket viktigheten av økonomisk åpenhet og forsterket innsats mot skatteplanlegging og finansielt hemmelighold. Siden den første kompensasjonsordningen i 2020 har Miljøpartiet De Grønne ment at staten må stille særlige krav om åpenhet hos konserner som har morselskap registrert i skatteparadiser. Vi fremmer derfor også et løst forslag om dette, der vi ber regjeringen sørge for at selskaper med morselskap registrert i et lavskatteland kun kan motta støtte dersom man kan vise til land-for-land-rapportering og åpenhet om konsernstruktur. Lavskatteland er definert i skatteloven og viser til land som har lavere selskapsskatt enn to tredjedeler av norske skattesatser. Vi mener dette er en bedre formulering enn forslaget fra Rødt i innstillingen, som også handler om skatteparadiser. Jeg håper selvfølgelig på at salen vil gi støtte til forslaget vårt. Noen bransjer er rammet ekstra hardt av den siste nedstengingen. Uavhengig av røde eller svarte tall på bunnlinjen for 2021 gikk serveringsbransjen glipp av enorme inntekter i høst, særlig da julebordsesongen gikk tapt. Skjenkestopp for en bransje der opp mot 60–70 pst. av omsetningen er alkoholsalg, er i realiteten et næringsforbud. Serveringsbransjen er noe av limet i samfunnet vårt, med mange små bedrifter som skaper møteplasser og gir oss felles opplevelser. Derfor fremmer vi også forslag i dag om å unnta serveringsbransjen fra det nye kravet om tilbakebetaling. Med det tar jeg opp våre forslag.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-21:
Jeg støtter helhjertet at kompensasjonsordningen først og fremst har som formål å redde bedrifter og sikre jobben til folk. Så vet vi at det er skatteetaten som har ansvar for kontroll med den bruken, og vi må bare vedkjenne oss at med så mange milliarder som er delt ut, og med skatteetatens begrensede ressurser, er det også begrenset hvor god kontroll vi klarer å ha med de midlene som blir delt ut. Derfor tok Miljøpartiet De Grønne veldig tidlig til orde for at man trenger full åpenhet om hvilke selskaper som får støtte, og hvor mye støtte de har. I dag tar vi i tillegg til orde for og foreslår at man sørger for at de selskapene som har morselskaper registrert i skatteparadiser – altså lavskatteland, som det defineres som i Norge – er nødt til å vise åpenhet om konsernstrukturen sin og til land-for-land-rapportering. Mitt spørsmål er om dette er signaler statsråden ønsker å ta med videre og kunne innføre som krav, og hvis ikke: Hvordan kan man ellers sikre en åpenhet for å hindre finansielt hemmelighold og skatteplanlegging?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-21:
Det er oppløftende å høre at man jobber med en form for register, og jeg kan umulig holde statsråden ansvarlig for hva den forrige regjeringen har gjort og ikke har gjort. Jeg bare minner om at da den første kompensasjonsordningen ble rullet ut i 2020, var grunnen til at man ikke sikret mer åpenhet om bruk av midlene, f.eks. gjennom et åpent register – på tross av at Økokrim uttrykte at de støttet en tanke om et slikt register og åpenhet – at man ville rulle ut fort. Nå har vi hatt pandemien i to år, og spørsmålet er hvor lenge vi skal fortsette på den måten når vi vet at det er en del selskaper hvorav de aller fleste opererer åpent og bruker midlene slik det er tenkt, men det er selvfølgelig også selskaper og bedriftseiere som bruker muligheten til å berike seg selv. Så hvordan vil statsråden sørge for at vi nå i de neste månedene vil se mindre av det, og mer av åpenhet, noe som også gir statsråden mulighet til å vise det samlede norske næringslivet at dette er en satsing for regjeringen?
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Jeg er glad for at det nå er et flertall på Stortinget som vil innføre kompensasjonsordningen 2.0, altså kompensasjonsordningen med visse endringer. Et flertall har også samlet seg bak det vi mener totalt sett er en god pakke av kompensasjons- og støtteordninger. Kompensasjonsordningen er, som vi vet, en automatisk ordning utformet for å være enkel, med få skjønnsmessige kriterier og automatisert saksbehandling. Ordningen har fra tidligere vært effektivt gjennomført, og kompensasjonen har gått til bedrifter som har et omsetningsfall som følge av pandemien. Det har vært viktig for å holde hjulene i gang. Dette er fellesskapets midler. Det er skattebetalernes penger vi bruker til å støtte næringslivet vårt. Derfor foreslår regjeringen endringer som skal sikre at ordningen treffer det formålet bedre. Det har regjeringspartiene ment i opposisjon, og det mener regjeringspartiene når vi er i regjering. Ikke minst har det vært viktig å bruke den nye kunnskapen og innsikten fra forrige runde i dette arbeidet, og det er derfor jeg kaller dette for kompensasjonsordningen 2.0. De endringene vi foreslår, gjelder tilskuddsperioden fra og med november 2021 og vil derfor ikke ha tilbakevirkende kraft, selv om jeg registrerer at enkelte har forsøkt å skape usikkerhet om det. Vi foreslår at bedrifter som går med overskudd året under ett, skal tilbakebetale tilskuddet. Kompensasjonsordningen skal redde bedrifter fra konkurs og sikre arbeidsplasser, ikke bygge opp overskudd og heller ikke brukes til å subsidiere utbytte til eierne. Jeg har selv snakket med mange bedrifter som har klart å bygge opp overskudd gjennom det som har vært en svært vanskelig periode. De har jobbet hardt, og jeg vet og anerkjenner hvilken innsats som er lagt ned, også av ansatte og arbeidende eiere. Dette er en helhetsvurdering vi likevel gjør. Flere høringsinstanser har kommentert dette og påpekt at det kan være mange grunner til at en bedrift går med overskudd, f.eks. bedrifter som i 2020 tilpasset seg pandemien, der de året under ett hadde store underskudd, mens resultater av omstillingen først kom i 2021. Det har vi lyttet til, og derfor sier vi også at vi vil se på minstebeløpet for overskudd før tilskudd må tilbakebetales. Vi har også sagt at vi vil utforme regelen slik at man kan vurdere overskudd fra flere år under pandemien sett under ett. De som samlet sett har gått med underskudd, eller bare har hatt et lite overskudd i koronapandemien så langt, trenger da kanskje ikke å betale tilbake tilskudd. Jeg vil takke høringsinstansene, som har jobbet raskt, og Brønnøysundregistrene, som har jobbet hardt. Vi kan åpne for behandling av søknader kort tid etter at loven er sanksjonert. Det betyr at de bedriftene som nå har papirene i orden og raskt sender inn, vil kunne ha penger på konto allerede før måneden er omme.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Som jeg sa, er det to ting vi vil vurdere i forskriftsarbeidet som nå pågår. Det ene er å se overskudd gjennom pandemien under ett. Vi har også varslet i proposisjonen at vi er villig til å se på minstebeløpet for overskudd. Så vil jeg understreke at denne ordningen må ses i sammenheng med alle de andre økonomiske ordningene som er til behandling. 20 mrd. kr, hvis jeg husker riktig, skal gå til å trygge arbeidsplasser, holde hjulene i gang og skape forutsigbarhet for arbeidslivet og næringslivet vårt. Vi har en kommunal kompensasjonsordning, vi har lønnsstøtteordningen, vi har andre ordninger der vi ikke stiller lignende krav. Men basert på de erfaringene vi har gjort oss fra tidligere, mener vi fortsatt at det står seg svært godt, for å sikre legitimitet til denne ordningen, at det er noe strammere avgrenset, at bedrifter som har overskudd, og som har kapital og likviditet til å betale ut utbytte, ikke på samme måte vil ha behov for denne ordningen. Alt dette vil selvfølgelig være klart når portalen åpner, og pengene vil kunne være på konto før måneden er omme.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Regjeringen er for at næringslivet skal ha overskudd. Det er grunnlaget for velferdsstaten vår. Vi jobber hele tiden med å forbedre rammevilkårene til norsk næringsliv slik at flere bedrifter kan gå med overskudd. Det heier vi på, det er positivt, det er bra. Det vi diskuterer her, er om skattefinansierte støttetiltak til næringslivet også skal gå til bedrifter som ikke bare opprettholder et overskudd, men som kanskje til og med øker overskuddet sitt gjennom pandemien. Regjeringen mener at det ikke er riktig for denne ordningen. Så henvises det til serveringsbransje, uteliv, reiseliv. Jeg er selv nesten daglig i dialog med aktører, med partene, reiser rundt i landet og møter bedriftene og har forståelse for at en del bedrifter gjerne skulle sett at de kunne få tilskudd og likevel ha overskudd. Derfor har vi også andre ordninger. Vi har den kommunale kompensasjonsordningen, vi har garantiordninger, vi har lønnsstøtteordningen, der vi ikke stiller de samme kravene. Jeg mener vi må se helheten i disse ordningene i sammenheng før vi vurderer hvor vellykkede de er.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Når det gjelder ordningene for kultur, er det også der lagt inn mulighet for å se overskudd over flere år under ett. Igjen: Som jeg sa i stad, er det helheten i disse ordningene som betyr noe. Det er ulike bedrifter som treffes av ulike ordninger. Vi vet at når det gjelder forrige runde med nasjonal kompensasjonsordning, har det i mediene vært skrevet at over halvparten av bedriftene som mottok støtte, kunne ha betalt tilbake støtten og likevel hatt overskudd. Det var selvfølgelig også noe av erfaringen og kunnskapen vi tok med oss inn da vi skulle lage denne ordningen.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Takk for et godt spørsmål. Representanten er inne på viktige temaer. Vi er også mot skatteparadiser og vil gjerne jobbe aktivt for å motvirke det. Så er det alltid en vurdering hvor mye man skal legge inn i en kompensasjonsordning som har en varierende varighet. Fra flere representanter har også tempo vært tatt opp. Vi har vært opptatt av tempo: Vi sa i midten av desember at denne ordningen skulle komme på plass. Vi valgte å kjøre en høringsrunde på de ordningene vi foreslo, rett og slett for å sikre best mulig forankring, og det har vi lyttet til og gjort noen justeringer ut fra. Dersom vi skulle ha satt i gang et enda større arbeid, som ville ha lagt enda flere begrensninger og føringer, ville det også kunne ha påvirket når ordningen kunne være klar, og det ville også kunne ha ført til andre utilsiktede konsekvenser. Vi er for åpenhet, og vi ser på et register som viser hvordan støtte er blitt utbetalt. Men å gå lenger i den retningen nå har vi ikke funnet hensiktsmessig.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Som jeg sa, tar jeg veldig gjerne med meg det innspillet. Nå vil stortingsflertallet beslutte at disse ordningene fases ut i februar. Jeg har vært veldig tydelig på at regjeringen skal stille opp for næringslivet også dersom nye smitteverntiltak skulle tilsi det. Det betyr også at vi vil følge situasjonen og ha nær dialog med partene. Nå håper vi jo alle sammen at vi går mot lysere tider, bokstavelig talt, også når det gjelder pandemien. Dersom situasjonen skulle endre seg og det vil bli behov for nye ordninger, vil vi selvfølgelig da vurdere hvordan de kan innrettes på best mulig måte. Det betyr å ta med seg erfaringene fra forrige runde og denne runden, innspillene representanten tar opp, og andre refleksjoner og tanker vi selv gjør oss. Da vil vi vurdere å komme tilbake til Stortinget på egnet måte dersom det skulle være behov for det. Til slutt vil jeg si at vi kan gjerne diskutere tid, men husk at den nasjonale kompensasjonsordningen skal kompensere for omsetningsfall i desember. Meg bekjent er det fremdeles januar, og jeg sier at pengene kommer på konto i januar. Så stort raskere enn det tror jeg faktisk ikke det er mulig å behandle dette.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Vi følger situasjonen tett. Vi er i god dialog med partene i arbeidslivet. Jeg har selv besøkt over 120 bedrifter over hele landet etter at jeg tiltrådte som næringsminister, og lytter til deres behov. Vi har vært opptatt av at kompensasjonsordningene våre for covid skal treffe best mulig. Derfor mener jeg fremdeles det er grunn til å si at det totalt sett er en kraftfull pakke vi stiller opp med. Vi ser allerede positive tendenser til innhenting i økonomien. Mange av bedriftene som var hardest rammet av de forrige smitteverntiltakene, opplever nå stor pågang og vekst i økonomien igjen. Det er positivt. Det er selvfølgelig også eksempler på bedrifter som ikke opplever det. Derfor skal vi fortsette å følge situasjonen. Så må vi være klar over at det å drive virksomhet, det å drive privat næringsliv, alltid har risiko forbundet med seg. Det skjer endringer i rammevilkår og konkurransebetingelser i frie, åpne markeder, og det er selvfølgelig alltid et spørsmål om i hvor stor grad staten skal ta ansvar for dette, og i hvor stor grad dette er en del av det å drive næringsliv.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Som jeg sa, følger vi situasjonen tett, og vi er opptatt av at næringslivet skal gå godt. Vi er opptatt av de små bedriftene, de mellomstore bedriftene og de store bedriftene. Så er det kompensasjonsordningene vi diskuterer nå, og i sum er de sterke. Bedrifter med omsetningsfall på 30 pst. eller mer, kan få dekket store deler av de faste, uunngåelige kostnadene. Vi har styrket den kommunale kompensasjonsordningen med over 1 mrd. kr. Vi har innført lånegarantiordningen, som gjør at bedrifter med likviditetsproblemer kan gå til sin bank, få kassakreditt eller annen støtte for finansieringstiltak, og staten garanterer 90 pst. Vi har åpnet for å utsette innbetaling av skatt og avgift, og har også en rekke andre tiltak, så vi stiller opp for næringslivet. Vi er i nær dialog med partene, vi snakker med bedriftene, og vi følger selvfølgelig situasjonen tett. Vi registrerer også med glede at det går godt i store deler av norsk økonomi. Mange bedrifter har mye å gjøre. Det er arbeidskraftmangel i mange regioner og næringer. Det gjelder ikke for alle, og da vil vi også vurdere situasjonen for dem innenfor de mulighetene vi har, men å drive næringsliv er forbundet med risiko.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Fra SVs side gleder vi oss til å ta fatt på andre store utfordringer i arbeidslivet og samfunnslivet når normalsituasjonen begynner å tegne seg opp, og vi har forlenget krisetiltakene så lenge krisen varer. Statsråden gjentok nettopp det viktige og betryggende budskapet i sitt innlegg. Nettopp hvor lenge krisetiltakene skal vare, er en viktig del av diskusjonen vi har her i dag. Derfor vil jeg bare forsikre meg om at statsråden, med sitt utsagn om at krisetiltakene må vare så lenge krisen varer, vil komme til Stortinget med initiativ om å forlenge krisetiltakene om det vurderes som nødvendig før de tiltakene vi forsterker og forbedrer i dag, løper ut.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Galskapen i situasjonen som representanten Lundteigen nettopp beskrev, kan ikke understrekes tydelig nok, nettopp at vi gjennom å være påkoblet og til dels underlagt det europeiske kraftmarkedet, eksporterer kraft og importerer høye priser. Derfor er det nødvendig med politisk kontroll over kraften, og SV ser fram til forhandlinger med regjeringspartiene om nettopp hvordan vi kan få det til, for å unngå at denne situasjonen får gjenta seg, og for å sikre at kraften kommer innbyggere og industri til gode. Så til forslaget vi behandler nå, om endringer i folketrygdloven for å betale ut kontantytelser: SV har på mange måter stor forståelse for et ønske om å gjøre det, og det kan være gode grunner til å gjøre det fra tid til annen, altså å betale ut kontantytelser til folk. Men vi er ikke overbevist om at en sånn lovendring er nødvendig for å kunne gjøre utbetalinger når det trengs. I saken som Stortinget nettopp behandlet, var 1 500 kr, sjablongmessig, til utbetaling til en gitt gruppe oppe til debatt. Stortinget har tidligere samlet seg om å øke utbetalingen til minstepensjonister, og etter vårt syn er det ikke sånn at loven i seg selv setter begrensninger for politisk virke og vilje når det gjelder utbetaling til folk. Vi leser også svaret fra statsråden på en sånn måte, der det ikke er noe entydig svar, men tvert imot er formuleringer som at det trolig trengs, og at det kan være hensiktsmessig. Derfor oppfatter ikke vi at det er et svar med veldig tydelighet, og stemmer imot representantforslaget som er til behandling. Samtidig kan jeg varsle om at vi vil fortsette å fremme kontantutbetalinger til folk når det trengs, og når ekstraordinære tilfeller eller situasjoner krever det. Men det å endre folketrygdloven for å skulle legge opp til en kontantutbetaling, i en situasjon som har andre løsninger enn det som det legges opp til her, og som også blir fremmet andre steder, det mener vi ikke er hensiktsmessig.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-21:
Grunnen til at SV har forståelse for forslaget som fremmes i dag, er at det absolutt kan være situasjoner der brede utbetalinger bør kunne skje raskt. Et eksempel på det er når samfunnet blir lammet av en pandemi. Det er når gatene er tømt for folk, når arbeidsplassen er stille, når verden har stoppet opp og kontoene krymper. Da kan det være gode grunner til å sette seg ned og tenke raskt og bli enige om hvordan man kan få ut kontantutbetalinger og krisehjelp så raskt som mulig til dem som trenger det mest. Støtteordningene kom absolutt kjapt når koronaen slo til. Først og fremst kom de uten vilkår, noe som skulle gi sosial trygghet for arbeidsfolk og sørge for at de pengene som ble brukt, traff riktig. Derfor er det spesielt at man etterlyser den typen krisehåndtering nå, når vi behandler andre spor for å avhjelpe situasjonen for folk som taper penger, og som sliter med høye strømregninger. Derfor må jeg også stille spørsmål ved troverdigheten for grunnlaget her, for det er ikke sånn at noen ikke ønsker å stille opp for folk som sliter med høye strømregninger, eller som ikke kan få betalt andre regninger. Men det er åpenbart at det er ulike samvittighetspunkt og ulike folk man lytter til, når kontantutbetalinger lett lar seg gjøre til næringsliv og bedrifter, mens denne typen krisehåndtering ikke kommer før etter at en ny regjering er på plass. Og så vil jeg sitere statsråd Gram, som sier «trolig nødvendig», og ordet «trolig» er ikke en helt åpenbar forståelse av at her er det nødvendig. Det er en veldig forsiktig insinuering om at det kan være det. Det er ingen tvil om at vi står på for å bekjempe den markedsmakten som herjer med folk, og som fører til økte strømpriser, og at vi jobber for å finne gode ordninger for å bøte på situasjonen, i tillegg til å styrke velferd og utbetalinger for folk.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
Nå ble jo debatten knyttet til dette forslaget først og fremst tatt i kommunalkomiteen, som sendte dette lovforslaget over til oss i arbeids- og sosialkomiteen. Jeg vil likevel knytte noen kommentarer til det. For det første har regjeringspartiene, sammen med SV, kommet fram til denne sjablongløsningen for dem som er blitt repermittert. Den treffer noe av den samme målgruppen. Det foregår også viktige samtaler i andre komiteer, og det har kommet viktige ordninger for å avhjelpe den vanskelige situasjonen mange er i når det gjelder strøm. Men det jeg synes er litt spesielt med de partiene, spesielt høyrepartiene, som står bak dette forslaget i dag, er at de har en tanke om at velferdsstaten skal man bare skru på i kriser og dele ut en tusenlapp her og der. Velferdsstaten er en grunnmur som vi må ha med oss hele veien. Den gruppen som Høyre ønsker å avhjelpe med denne tusenlappen nå, dem på arbeidsavklaringspenger, ville ha risikert å bli stående uten penger hvis ikke denne regjeringen sammen med SV hadde forlenget arbeidsavklaringspengeperioden til juni. Så det er noe med at en velferdsstat skal man ha til vanlig, og så kan vi forsterke den i kriser. Det er ikke noe man bare kan pynte seg med ad hoc.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2022-01-21:
En av de gruppene dette lovforslaget søker å hjelpe, er mennesker på arbeidsavklaringspenger. Er det noe disse menneskene har opplevd, er det at velferdsstaten har blitt skrudd av for dem. De har blitt kastet ut i fattigdom, mistet sin inntektssikring og mistet sin mulighet til å få god oppfølging for å komme tilbake i arbeidslivet. Det var det jeg mente med mitt innlegg.
Henrik Asheim (Høyre), 2022-01-21:
Den 20. januar skrev kommentator i VG, Astrid Meland, at hun hadde funnet ut at krisestøtteenheten i Justisdepartementet hadde sendt ut et brev til alle departementene om at man måtte planlegge for et sykefravær på over 20 pst. Da blir spørsmålet hvorfor regjeringen ikke foreslår også å redusere arbeidsgiverdagene, både for frilansere, for selvstendige og for vanlige arbeidsgivere, ned til tre dager, slik som det var tidligere i pandemien, da også sykefraværet var lavere enn det det anslås å bli nå.
Henrik Asheim (Høyre), 2022-01-21:
Jeg vil først minne statsråden om at Høyre stemmer for en forlengelse av de ordningene for arbeidsfolk som hun viser til. Det som er spørsmålet, er jo hvorfor hun ikke gjør det samme for arbeidsgivere, de som nå sliter med mange utgifter på en gang. Det tar meg over til det andre spørsmålet, og det er at statsråden i proposisjonen skriver at i løpet av januar og februar ville 16 500 mennesker falt ut av dagpengeordningen dersom man ikke forlenget. Dette tallet vil naturligvis bare bli høyere og høyere jo lenger man forlenger. Når vi nå forlenger ut mars, noe Høyre stemmer for, vil det også bety at vi når den magiske 104-ukersgrensen for ganske mange mennesker som har vært på dagpenger hele veien. Da blir mitt spørsmål til statsråden: Har hun en plan for hvordan hun skal håndtere det faktum at på ett tidspunkt vil vi gå tilbake til normale ordninger fordi smitteverntiltakene rulles tilbake? Hvordan vil hun da håndtere at mange som går på dagpenger, vil falle ut av ordningen?
Henrik Asheim (Høyre), 2022-01-21:
I løpet av denne debatten har det kommet veldig mange ulike argumenter for hvorfor flertallet ikke ønsker å gjøre de nødvendige vedtak for å utbetale 1 000 kr ekstra til dem som går på dagpenger eller arbeidsavklaringspenger fordi strømprisen er høy. Representanten Moflag sa at de har en annen ordning som treffer noen av disse. Det er en overdrivelse å si «noen». Det er «noen få» av disse. Bare for å ta et eksempel: 1 000 kr ekstra, slik Høyre og Fremskrittspartiet foreslår, utgjør en kostnad på 300 mill. kr. Det grepet som regjeringspartiene nå gjør, sammen med SV, har en kostnad på 8 mill. kr. Det sier noe om hvor mange færre man treffer med en annen, sjablongmessig ordning. Vi kan godt stå her og slå hverandre i hodet med paragrafer og regler og holde på, men det hjelper ikke de menneskene som har høye strømpriser nå, og som sliter med det. Jeg tror egentlig at flertallspartiene, som i dag stemmer imot ikke tusenlappen, men lovendringen som gjør det mulig å utbetale den typen ekstra støtte til dem som trenger det i særskilte situasjoner, stemmer imot det fordi de er imot det. Det er en bedre forklaring, for å være helt ærlig. SV og representanten Bergstø uttaler at hun ikke tror det er nødvendig med en lovendring. Grunnen til at vi har fremmet en lovendring, er at kommunalministeren har sagt at det er nødvendig med en lovendring, og siden det ikke ble vedtatt i kommunalkomiteen fordi der kunne man ikke vedta det fordi vi måtte ha en lovendring, fremmer vi en lovendring som kommer til arbeids- og sosialkomiteen, og så stemmer de samme partiene det ned der, for de tror ikke vi trenger en lovendring. Jeg forstår at man kan være politisk uenig i dette grepet, men si i så fall det; si at man er uenig i at man skal betale ut en tusenlapp ekstra nå på grunn av høye strømpriser. Når dette nå blir nedstemt, dessverre, er jo det, som representanten Molberg helt riktig sa, ikke først og fremst et spørsmål om denne ordningen akkurat nå, for den kan man sikkert problematisere så mye man vil i et departement, men det betyr at vi heller ikke har hjemmelen til å kunne gjøre lignende ting i fremtiden dersom det skulle være nødvendig. Det beklager jeg sterkt. Allikevel er det altså slik at makta rår, og at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har blitt enige om å ikke vedta dette, selv om det ville vært en veldig nyttig hjemmel å ha for fremtidige situasjoner, som kommunalministeren sier at man trenger for å kunne gjøre det.