trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-10-04:
Carl I. Hagen la an en konstruktiv tone i sitt innlegg, og han har også tidligere sagt at Fremskrittspartiet fra nå av vil fokusere mer på det som samler de ikke-sosialistiske partiene, enn det som skiller dem. Det er positivt. Men jeg stusser når han faktisk viser til samarbeidet på det han kaller den sosialistiske siden, som et mønster for dette samarbeidet. Det kan jeg for min del ikke anbefale. En strategi som går ut på å feie viktige politiske uenighetssaker under teppet og pakke det inn i ulne formuleringer, vil ikke være konstruktivt. Internasjonal terrorisme har fått et omfang og en voldsomhet som ryster verden. Derfor må også vi her i Norge ta våre forholdsregler, gjennom både forebyggende tiltak, kontrolltiltak og rettslige tiltak. Samtidig er det viktig å unngå stigmatiserende og sårende uttalelser som rammer uskyldige mennesker, og som dehumaniserer store folkegrupper. Mitt enkle spørsmål til Carl I. Hagen er: Er Hagen enig i dette?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Arbeiderpartiet og SV har en bred enighet om behovet for en langt mer rettferdig fordeling. For å fordele mer må vi også skape mer. Derfor trenger vi både å skape mer og å fordele bedre. De fleste er enige om at EØS-avtalen er av avgjørende betydning for å sikre næringslivet stabile handelspolitiske rammebetingelser. Er Kristin Halvorsen enig i behovet for slik stabilitet og likeverdige rammevilkår?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-10-04:
Det vi nå er vitne til, er en kombinasjon av åpne regjeringsforhandlinger og vekselvis ultimatum til hverandre. Vi hørte Jens Stoltenberg stille et helt klart ultimatum til Kristin Halvorsen fra denne talerstolen i et svar til Oddvard Nilsen. Stoltenberg stilte ultimatum både når det gjaldt utenrikspolitikken og den økonomiske politikken. Arbeiderpartiet vil ikke høre snakk om SVs nei til NATO, nei til EØS og nei til WTO. Jens Stoltenberg vil ikke høre snakk om SVs ønske om ny pengepolitikk eller ny finanspolitikk. Og Senterpartiet har stilt et helt klart ultimatum tidligere når det gjelder miljøpolitikk, nemlig at de vil ikke ha mer vern, og de vil ha et kraftigere forsvar for eiendomsretten. Mitt spørsmål er: Hva blir det da igjen til SV? Eller for å snu på det: Hva blir det igjen av SV dersom partiet skal svikte sin historiske arv både når det gjelder utenrikspolitikken, den økonomiske politikken og miljøpolitikken?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-10-04:
SV og Kristin Halvorsen har talt varmt i sitt innlegg om et solidaritetsalternativ etter stortingsvalget, en ny politisk kurs, og hun peker på viktige utfordringer internasjonalt og i et miljøperspektiv som også Kristelig Folkeparti kan være enig i veldig mye av. Men vi har i tre år opplevd at SV har utfordret Kristelig Folkeparti, kritisert Kristelig Folkeparti for å ha vært med på gi skattelettelser. Det har handlet mye om dette, inntil i dag, når Kristin Halvorsen sier at hun ikke vil delta i en debatt om skattelettene, ikke om det som har vært vedtatt inneværende periode. Vi har fått vite mye i disse årene om hva SV mener om skattelettene. Nå er spørsmålet: Hva vil SV gjøre med de skattelettene som er gitt i inneværende periode? Betyr det at SV nå vil vise konsekvensene av sin kritikk av oss i et nytt regjeringsalternativ? Vil de reversere de skattelettene som nå er gitt, og som de har kritisert oss så hardt for? Er det derfor Kristin Halvorsen ser så tungt og hardt på Jon Lilletun? Eller vil hun bare snakke om framtiden?
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2004-10-04:
Senterpartiet ser at landet vårt har behov for en langt mer offensiv distriktspolitikk enn den Regjeringen fører. Landbrukspolitikken vil etter Senterpartiets syn fortsatt være et viktig redskap for å utvikle sterke og levende lokalsamfunn. Kulturlandskapet forsvinner, ser vi, som en følge av den landbrukspolitikken som blir ført, antall bønder reduseres raskt, og presset på bonden for å drive mer lønnsomt er stort. Tilgroingen er et alvorlig problem i landet vårt, og det skjer utrolig fort. På hvilken måte kan Senterpartiet i årene framover regne med Sosialistisk Venstreparti som en alliert i kampen for en offensiv distriktspolitikk og en framtidsrettet og sterk landbrukspolitikk?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Senterpartiet er tradisjonelt kjent for å være et parti som står landbruksbefolkningen nær. Vi vet at norsk landbruk i tiden som kommer, står overfor store utfordringer. Det viktigste stikkordet er vel WTO-avtalen og konsekvensene av den, og vi ser allerede nå at utfordringene blir formidable. Det er to prinsipielt sett forskjellige måter å angripe de utfordringene på. Den ene måten kan være å si at ja, dette blir forferdelig vanskelig, dette blir meget krevende. På mange måter må vi lage en ny landbrukspolitikk, men vi går løs på den utfordringen, og vi skal ta del i arbeidet fullt ut. Den andre prinsipielle innfallsvinkelen er å si at WTO-avtalen er ille, derfor er vi imot, og vi kan ikke ta ansvaret for beslutninger i kjølvannet av en slik avtale. Hva slags prinsipiell innfallsvinkel vil Senterpartiet velge i sitt arbeid?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Jeg må si at jeg har forbauset meg litt over den debatten vi har hatt så langt i dag, for det er vel ingen tvil om at regjeringspartiene i forbindelse med skattemeldingen klart og tydelig har sagt at i løpet av de kommende årene har man en målsetting om 16 milliarder kr i skattelette, hvis man inkluderer formuesskatten. I Arbeiderpartiet har vi sagt at det ikke er vårt utgangspunkt. Da er det ikke spesielt avansert eller komplisert politikk å ha en diskusjon om hva man kan gjøre i stedet for å gi 16 milliarder i skattelette. Hvis man beholder de pengene i statsbudsjettet, kan man jobbe med å bekjempe fattigdom, styrke kommunene, styrke psykiatrien og styrke helseforetakene. I mitt hode blir det et ganske enkelt regnestykke: enten 16 milliarder kr i skattelette eller 16 milliarder kr mer til å bruke på å bygge fellesskapsløsninger. Vi har et klart valg i så måte.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Nei, jeg kan ikke love at vi helt sikkert vil ta initiativ til å innføre de gamle reglene. Men det jeg kan love, er at vi helt sikkert vil ta initiativ til å få evaluert de reglene som ble vedtatt. I likhet med representanten Ballo får også jeg og vi i Arbeiderpartiet mange tilbakemeldinger om at reglene både har positive effekter og klart negative effekter. Det kan vi ikke lukke øynene for. Derfor vil det være helt naturlig i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet nå i høst å gjennomgå konsekvensene av de nye reglene og vurdere hvorvidt det er behov for nye justeringer.
Olemic Thommessen (Høyre), 2004-10-04:
En ny kurs, en ny giv for næringspolitikken og for landbruket, snakket Marit Arnstad om. Da er det merkelig å prøve å tenke seg et resonnement inn i en fremtidig sosialistisk regjering. For hvordan i all verden tror Senterpartiet at en fremtidig sosialistisk regjering vil ivareta det som er det viktigste for distriktene, nemlig å utnytte de ressursene som er der, basert på den eiendomsretten som de lokale eiendomsutøverne har? Senterpartiet velger altså en stø kurs inn mot et alternativ der man ønsker å redusere grunneiernes muligheter til å få uttelling for jakt og fiske, der man ønsker å innskrenke allemannsretten, og der man ønsker en mer liberal rovdyrpolitikk. Selv når Senterpartiet snakker om vernepause, må jeg virkelig spørre: Tror Senterpartiet man får vernepause i selskap med Sosialistisk Venstreparti?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
La meg først få lov til å gratulere representanten Arnstad med at hun er kåret til Nord- og Sør-Trøndelags mest populære stortingsrepresentant. Jeg håper at det ikke fører til at hun revurderer sitt nei til renominasjon. Min replikk går i retning av foregående replikk. Arbeiderpartiet og SV har tidligere i dag snakket om solidaritetsalternativet i forhold til neste års samarbeidsregjering. Jeg vil kalle det mer en motsetningsregjering, ut fra dagens situasjon. Men nå hører jeg at Senterpartiet skal velge en ny kurs, kursen inn i de sosialistiske rekkene. Da vil de legge til side sine tidligere primære oppgaver i forhold til grunneiere, i forhold til verning, i forhold til gassbruken og i forhold til samferdsel og gå rett inn i båsen til SV og Arbeiderpartiet på disse områdene. Er det da riktig å konkludere med at Senterpartiet har tatt et endelig oppgjør med den borgerlige siden, og nå flytter hele sin organisasjon og politikk over til venstresiden?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Det som undertegnede og parlamentarisk leder i Høyre er helt enige om, er at Arbeiderpartiet ikke har noe å fare med. Men jeg må si at jeg synes parlamentarisk leder i Høyre drog det litt vel langt når det gjelder sin stolthet, med hensyn til at alt går bedre. Det er vel en sannhet med visse modifikasjoner. Men at det har gått bedre på enkelte områder, på økonomiske områder, er helt riktig. Og det som er interessant i forhold til det, er at det har gått bedre på tross av at Regjeringen, sammen med Arbeiderpartiet, har brutt sin egen handlingsregel. Og det synes jo vi i Fremskrittspartiet er interessant. Men når det gjelder det representanten Nilsen sier, synes jeg ikke at alt går bedre. I går fikk vi et signal om at norsk næringsliv nå planlegger å flagge ut 80 000 arbeidsplasser i løpet av tre år. Det har også vært tendensen under denne regjeringens regime at mange arbeidsplasser har flagget ut. I tillegg har vi også i Norge, med denne regjeringen, et standhaftig standpunkt i forhold til hvordan vi skal behandle vårt næringsliv med hensyn til nøytralitetsspørsmålet. I forhold til de landene vi konkurrerer med, er vi voldsomt flinke til å ivareta konkurransehensynet innenlands(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Hvis Arbeiderpartiet virkelig ønsker tilstrekkelig ressurser til eldreomsorg, helse, barn og ungdom, er det meget enkelt. Da er det bare å slutte seg til Fremskrittspartiets primære opplegg – vi ønsker at staten 100 pst. skal finansiere alle disse oppgavene – istedenfor å gjøre som Arbeiderpartiet har gjort og ønsker å forsterke: å spre midlene over kommunesektoren uten at de treffer der de skal. Det er det som er resultatet. Replikken til representanten Sandal er interessant, for vi har sittet sammen i kommunalkomiteen i tre år nå. Hvis han ikke har registrert at Fremskrittspartiet virkelig har tatt ansvar overfor kommunesektoren, kan vi gjerne ta en lengre debatt om det. Men Fremskrittspartiet har faktisk fraveket sine egne prinsipp i forhold til finansiering av Kommune-Norge, rett og slett fordi vi har sett at det mangler finansiering. Og det ligger også et forslag på bordet her i dag, der akkurat Fremskrittspartiet virkelig tar ansvar. Vi ønsker å kompensere kommunene med opp til 1,5 milliarder kr i inneværende års budsjett. Det kan bli interessant å se hvordan Arbeiderpartiet voterer i dag i forhold til det.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Representanten Lønning prøver alltid, på vegne av Regjeringen, på vegne av seg selv og ikke minst på vegne av Høyre, å bruke ironi for å fraskrive seg ansvar. Det er en gjenganger, og derfor har vi den situasjonen som vi har i dag: Det er over 4 000 mennesker som har fått endelig avslag som sitter i mottak, og som stort sett er en fare for seg selv, en fare for dem som jobber der, en fare for samfunnet, uten at Regjeringen ønsker å ta noe ansvar for det. Det burde ha vært enkelt. Hvis ikke Lønning har registrert det, så har faktisk denne regjeringen åpnet for det første lukkede mottaket. Til tross for vedtaket i Stortinget har denne regjeringen gjort det. Det er i dag hundre mottak rundt omkring i det ganske land der akkurat disse 4 000 menneskene som har fått endelig avslag, faktisk bor. Og da burde det være enkelt å innføre restriksjoner i forhold til bevegelse på lik linje med det som er gjort i Danmark overfor folk som mangler ID, som begår kriminelle handlinger, og som har fått endelig avslag og skal ut av landet.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Hvis representanten fra SV med å «hakke på» mener at Fremskrittspartiet er det eneste partiet som tør å ta et oppgjør og stå oppreist mot terrorister og mennesker som bruker barn og kvinner i sin kamp for å avdemokratisere Vesten, vil vi ikke slutte med det. Men hvis representanten fra SV legger noe annet i det og beskylder Fremskrittspartiet for å trakassere muslimer, er det helt feil. Det kommer vi aldri til å gjøre. Jeg må få lov til å si at jeg er utrolig fornøyd med at representanten fra SV lørdag gikk ut, sammen med lederen for det muslimske råd i Oslo, og faktisk støttet Fremskrittspartiet i å ta avstand fra de terrortrusler som har kommet mot Norge. Fremskrittspartiet har i lang, lang tid etterlyst at moderate og sekulære muslimer i Norge reiser seg og tar et oppgjør med fundamentalistiske grupperinger som sprer seg utover Europa. Så det er vi meget fornøyd med, og vi ønsker en sterkere og videre dialog med disse grupperingene.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-04:
Marit Arnstad var olje- og energiminister i sentrumsregjeringa. En av de viktigste sakene hun jobbet med, var å sette ned foten for et forurensende gasskraftverk. Der gjorde hun en god innsats, og så vidt jeg har forstått, har man også sentralt stått ved det standpunktet senere. Nå kommer både Marit Arnstad og jeg fra et fylke som heter Nord-Trøndelag, som er Senterpartiets flaggskip. Og de sitter også i fylkesregjering. Det den fylkesregjeringa toner desidert høyest, er nettopp å få bygd et gasskraftverk med dagens teknologi. Marit Arnstad var inne på at Senterpartiet var partiet for sunt bondevett. Mitt spørsmål til Marit Arnstad blir derfor: Er det det sunne bondevettet i Nord-Trøndelag som gjelder i denne saken, eller er det det sunne bondevettet som man uttrykker sentralt? Og er Marit Arnstad bekvem med den situasjonen at samme parti i Nord-Trøndelag så sterkt ønsker å få bygd ut et forurensende gasskraftverk?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-04:
Når vi var med på salg av SND Invest, var det fordi det ikke var noe strategisk instrument for staten for å drive næringsutvikling. Det var tilfeldige investeringer som i hovedsak ble gjort i sentrale strøk, og det er ikke noen god SV-politikk. Så til det som vi fikk som alternativ, den såkalte såkornordningen, 1 milliard kr som skal brukes til egenkapital i næringssvake områder. Det ble satt i gang et arbeid med dette på nyåret, og jeg har full tillit til at dagens næringsminister og dagens regjering får det på plass. Vi i SV har jevn dialog med Regjeringa om dette spørsmålet i og med at vi samarbeider om det, og sjøl om det er noen skjær i sjøen for å få det på plass, er jeg overbevist om at vi klarer å få dette til, og at dette kommer gode bedrifter og gode prosjekt i Distrikts-Norge til gode, slik at vi får etablert arbeidsplasser og får ny vekst i enkelte samfunn som trenger egenkapital.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-04:
Det er hyggelig at Høyre følger med på SVs fylkesårsmøter. Det setter jeg pris på, og det håper jeg dere fortsetter med. Det er helt riktig at SV har utviklet seg fra å være et 5 pst.-parti til å bli et 15 pst.-parti. I den tida har vi også utviklet politikken. Grunnen til at vi var et 5 pst.-parti, var nok at vi ville for lite og var imot for mye, men så har vi også jobbet siden tidlig på 1970-tallet med å skape et moderne parti som vi nå er i ferd med å forme, og som faktisk er modent til å gå i regjering, fordi vi er i ferd med å begynne å ville mer og protestere på mindre. Så var det spørsmål om dette med skatter og næringslivet. Jeg møter et næringsliv som faktisk ønsker et mye mer aktivt virkemiddelapparat, og som ikke er så bekymret av skattetrykket. Jeg besøker mange bedrifter hver eneste måned som sier: Gi oss mer stabile vilkår, og gi oss et skikkelig virkemiddelapparat. Skatten er ikke problemet, og derfor er jeg uenig med Høyre i at skattetrykket er et problem for norsk næringsliv. Norsk næringsliv trenger forutsigbarhet, og så trenger de et virkemiddelapparat som er godt og skikkelig.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-04:
Saken om skipsfarten er kanskje den vanskeligste jeg har vært med på å behandle på Stortinget siden jeg kom inn for tre år siden. Den er veldig kompleks, fordi man på den ene siden har et internasjonalt regelverk å forholde seg til, som praktiseres veldig forskjellig fra det vi gjør i Norge, og på den andre siden må vi ha skatt inn i dette samfunnet dersom vi skal kunne dele ut noe igjen. Vi vet at mange av dem som er engasjert i skipsfarten, og som eier skipene, er noen av Norges rikeste folk. At de på en måte skal få en betydelig skattelette, dvs. at de ikke skal bidra til fellesskapet i det hele tatt, er for oss i SV veldig vanskelig å akseptere. Derfor har vi sagt at vi for en del grupper er villige til å gå inn med andre typer tiltak, bl.a. i forhold til fornying av flåten, i forhold til kompetanseheving, i forhold til å få inn kvalifisert arbeidskraft og gjøre en jobb for å få lærlinger inn på en del av skipene, osv. Men jeg vil bare understreke at dette er et vanskelig spørsmål, og at vi i SV har en kontinuerlig debatt rundt det. Vi er ikke sementert når det gjelder dette spørsmålet, men vi kan ikke være med på å gi de rikeste i landet betydelige skattelettelser.
Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2004-10-04:
Uansett distrikt eller storby, nyhetsbildet om terror og organisert kriminalitet forteller oss at Norge må ta et valg mellom politistaten eller verdistaten. Vi velger verdistaten framfor politistaten, men vi må trolig likevel vurdere å gjøre som nabolandet i øst, Sverige, og overføre store beløp fra Forsvaret til justissektoren for å holde tritt med de økende utfordringene for politiet i fredstid. Kriminaliteten florerer på alle nivåer fordi folk lager sine egne lover uten tanke på fellesskapet. Slik blir justissektoren et umettelig sluk. Det norske folk må samle seg om å nå felles verdier for hvordan vi skal leve sammen. Fortsatt må det være lov å si at noe er rett og noe annet er galt, noe er sant og noe annet løgn. Kristelig Folkeparti vil holde fram de kristne verdiene som en god rettesnor for land og folk. På hvilke områder vil Senterpartiet være en støttespiller i denne verdisatsingen?
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-10-04:
Jeg takker for replikken. Vi vil avvikle EØS-avtalen. Jeg tror ikke representanten Kristiansen er klar over det, men handelsavtalene er der fremdeles, de har ikke blitt borte, slik folk tror. Men da vi fikk EØS-avtalen, ble handelsavtalene lagt på is. Så vi kan utmerket godt avvikle EØS-avtalen og likevel forholde oss til handelsavtalene. Jeg vil velge å gå litt videre: Representanten Kristiansen bruker å si at vi må tenke nytt. Ja, hvis nye tanker skal gå ut på å selge naturressurser, så har folk tenkt de tankene før. De er ikke særlig nye.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-10-04:
Jeg har ikke sagt et ord om de andre avtalene og at vi skal melde oss ut. Vi skal ikke melde oss ut av noe. Men vi produserer noe som folk må ha – også representanten Nesvik, går jeg ut fra. Det er sjømat. Også representanten Nesvik spiser sjømat, går jeg ut fra. Og det har vi altså plenty av. Vi er en stormakt! Jeg vil verne om nasjonalstaten og de grensene Norge har. Det er det jeg vil. Jeg har ikke sagt et ord om at vi skal si opp de avtalene vi har. Dem skal vi fortsatt ha. Vi er en stormakt når det gjelder produksjon og salg av mat, og det skal vi fortsatt være. Og jeg går ut fra – som jeg sa tidligere – at også representanten Nesvik spiser sjømat.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-10-04:
Jeg takker Østberg for replikken. Det han leste opp, var jo hele programmet til Kystpartiet, så jeg skulle gjerne hatt litt mer tid på meg for å kunne svare på alle spørsmålene. Men jeg kan jo ta det siste først, hva slags regjering vi skal støtte ved neste stortingsvalg. Hvis Ivar Østberg tror han kan lokke meg ut på glattisen ved at jeg forteller det fra denne talerstolen, tar han feil. Det er valgresultatet som skal avgjøre det. Om det blir en sosialistisk regjering eller en Høyre-regjering, gjenstår å se. Når det gjelder alt det andre som ble lest opp: Jeg er glad for alle meldinger som Regjeringen legger fram. De skal bli behandlet på behørig måte i Kystpartiet. Det kan jeg forsikre.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-10-04:
Når det gjelder beskyttelse og opphold i dette landet, er det nedfelt i de konvensjonene som vi har skrevet under på, bl.a. FN-konvensjonen. Vi har en innvandringsstopp som fremdeles gjelder. At asylsøkere kommer til dette landet under beskyttelse av asylinstituttet, er for så vidt helt greit. Men vi trenger ikke å beskytte dem som hiver papirene sine i søpla, eller som eter dem opp. Disse kommer ikke til Norge fordi de trenger beskyttelse. Det er andre grunner til at de kommer hit.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-10-04:
Representanten Bastesen startet sitt innlegg med å gi uttrykk for at folk klarer seg stort sett veldig bra i dette landet, men resten av innlegget til representanten Bastesen bar ikke akkurat preg av det. Jeg satt og nesten så for meg her avslutningsvis at svartedauden er på full fart inn langs norskekysten. Og jeg er ikke sikker på om folk flest langs kysten kjenner seg igjen i den beskrivelsen. Men når representanten Bastesen også gir uttrykk for at vi må frigjøre kysten for en tvangstrøye – EØS-avtalens tvangstrøye – så må mitt spørsmål til representanten Bastesen bli: Når vi har hundretusener av ansatte i bedrifter langs norskekysten som har EØS-avtalen som sitt eneste sikkerhetsnett, hvorfor vil Kystpartiet avvikle denne avtalen, som er en garantist for at Kyst-Norge får lov til å selge varer og tjenester til sitt nærmeste og best betalte marked? Det er jo den reneste avviklingsordren Kystpartiet gir til Kyst-Norge, og det er det helt umulig for meg å fatte.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Det skal representanten Bastesen i hvert fall ha: Han holdt et engasjert innlegg. Han er sikkert blitt motivert av den senere tids utvikling i Troms. Men når det gjelder innholdet – særlig alt vi skal melde oss ut av, alt samarbeid vi er med i, hvor fælt det er, hvor trasig det er at vi har Schengen-avtalen, og EØS-avtalen er det jo en krise for Norge at vi fortsatt har, så den må vi si opp – tror representanten Bastesen at vi bare kan tiltre de tidligere handelsavtalene. Det har jeg ingen tro på, for da må vi nok begynne å reforhandle en del av innholdet i disse handelsavtalene. Med den enorme befolkningen som Norge har bak seg i forhold til EU – å skulle forhandle fram nye handelsavtaler med dem – skal vi virkelig få omsatt fisk, tror representanten Bastesen. Jeg tror nok hverdagen blir litt annerledes. Representanten Bastesen kan få svare på følgende: Er det snart noe internasjonalt organ igjen som Bastesen og Kystpartiet mener vi skal være medlem av? Eller skal vi melde oss ut og tilbake til steinalderen, stå helt alene mot alle og hele verden og klare oss selv?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Jeg har med interesse lyttet til arbeids- og sosialministerens innlegg, og jeg synes faktisk det var veldig mye positivt. Jeg synes særlig det som går på en samlet ledelse når vi snakker om sosialetat, trygdeetat og arbeidsmarkedsetat, er et veldig viktig signal, og også noe som Stortinget faktisk har bestilt, gjennom at man sier at man ønsker å få én enhet ut av dagens organisering av sosial-, arbeidsmarkeds- og trygdeetaten. Og Regjeringen har valgt å komme tilbake til Stortinget med en sak og følge denne opp. Ministeren nevnte også det som gikk på avtalen om et inkluderende arbeidsliv. Der var det særlig tre pilarer partene i arbeidslivet kjempet for. Det var å få ned antallet uføre, redusere den generelle pensjoneringsalderen og redusere sykefraværet med 20 pst., og i tillegg få flere med nedsatt funksjonsevne ut i jobb. Hvor står dette i dag? Kan statsråden si litt om hvorvidt man er i mål, er underveis eller må gi opp målene?
Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 2004-10-04:
I trontalen sies det at det gjennom kontantstøtte og et godt barnehagetilbud skal legges til rette for småbarnsforeldres valgfrihet. Er Kystpartiet enig i dette? Det skal komme en stortingsmelding om regional- og distriktspolitikken. Er Kystpartiet enig i det? Regjeringen vil styrke trosopplæringen. Hvordan stiller Kystpartiet seg til det? Regjeringen vil legge fram en stortingsmelding om marin næringsutvikling og de marine næringers betydning for kystsamfunnene. Ønsker Kystpartiet en slik melding? Regjeringen vil følge opp FNs tusenårsmål, med bl.a. opptrapping av bistand og fortsatt gjeldslette. Er Kystpartiet enig i dette? Kystpartiet stemmer ofte sammen med regjeringspartiene. Hvilket regjeringsalternativ foretrekker Kystpartiet, Samarbeidsregjeringen eller det sosialistiske Arbeiderpartiet–SV–Senterpartiet-alternativet?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-10-04:
Én ting er iallfall sikkert: Hvis Steinar Bastesen i det hele tatt har til hensikt å støtte noen som helst form for regjeringsdannelse, vil han med stor sannsynlighet måtte støtte en regjering som ikke har til hensikt å si opp EØS-avtalen. Steinar Bastesen tar feil når han sier at Kystpartiet er alene om å ville si opp EØS-avtalen. Men i motsetning til Kystpartiet vil Senterpartiet ikke stille seg utenfor enhver mulighet til å ha innflytelse på den politiske utviklingen så lenge det er et stort flertall på Stortinget som vil opprettholde EØS-avtalen. Men det jeg egentlig ønsker å spørre Steinar Bastesen om, bl.a. på bakgrunn av at hele kommunestyregrupper fra Kristelig Folkeparti nå har meldt seg inn i Kystpartiet, og på bakgrunn av at han fra denne talerstolen nærmest karakteriserer asylsøkere som «banditter», er: Hvem ønsker Kystpartiet å gi beskyttelse og opphold i dette landet?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Parlamentarisk leder for Høyre sa at han var usedvanlig stolt av det som nå er gjort. Jeg merket meg også statsministerens innlegg i dag, der han signaliserte – og det har andre i Regjeringen også gjort – at det er vanskelig å nå Sem-erklæringens mål om over 30 milliarder kr i skattelette. Vi i Arbeiderpartiet er særdeles glade for det, slik at våre skoler, våre omsorgstjenester, kampen mot arbeidsledigheten og psykiatrien, med andre ord hele sikkerhetsnettet, som er i ferd med å dette ut av velferdssamfunnet vårt med disse store skattelettelsene, nå heldigvis ikke kan bli så svekket. Før valgkampen lovte Høyre opp mot 40 milliarder kr i skattelettelser. Nå har de regjert i snart fire år, og de må innrømme at de ikke greier å nå målet om 31 milliarder kr i skattelettelser. Og ikke bare det, men hver sommer sier en finanspolitisk talsmann for Høyre at nå må vi få alkoholprisene ned på svensk nivå. Det skjer hver sommer. Mitt spørsmål til Høyres parlamentariske leder er: Står ikke troverdigheten alvorlig på spill for Høyre når de går ut og lover så mye på forskjellige fronter, og så kommer man tilbake og sier at dette greier vi ikke å kvittere ut?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-04:
SV er veldig opptatt av hvilke arbeidsplasser vi skal ha i framtida, og hvordan de best kan trygges. Mens Høyre ser ut til å tro at vi kan skattelette og kutte oss til en trygg framtid, tror SV at en offensiv satsing på utdanning, forskning og utvikling er det eneste trygge som vi kan satse på. For det er ikke slik at vi kan konkurrere på dårligst mulige arbeidsvilkår og på lavest mulige lønninger i Norge og tro at det er en trygg framtid. Jeg må si at jeg i Høyres parlamentariske leders innlegg savner noen ord om satsing på forskning og utvikling, særlig fordi vår nye næringsminister i sitt tiltredelsesintervju i Dagbladet signaliserte noe så gammeldags og meningsløst som at man skulle kutte på grunnforskningen i Norge for å ha råd til anvendt forskning. Det er med skam å melde forferdelig umoderne og en meget utrygg strategi for at Norge skal ha noen arbeidsplasser i framtida. Det eneste resultatet av Høyres strategi er jo at vi har færre arbeidsplasser i Norge og større forskjeller, og det er en strategi som SV er uenig i, og derfor mener vi det er behov for en ny regjering som også tør å satse på forskning og utdanning.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Eg deltek i ein reieleg debatt, men av og til er eg ueinig med Lilletun, og det må det vera lov til å seia noko om. Eg er heilt einig i at stabile og føreseielege rammevilkår for arbeidslivet er viktig. Vi var med på å auka budsjetta for inneverande år med 900 mill. kr for å skapa nye og å tryggja arbeidsplassar. Det ropte Lilletun hurra til. Så valde likevel parlamentarisk leiar, då vi kom til revidert nasjonalbudsjett i år, å kutta på dei fleste av desse millionane, fordi dei ville bruka dei til skattelette. Det meiner eg er heilt feil, for det er ikkje med på å skapa nye og å tryggja arbeidsplassar. Det er viktig å ha pengar i budsjetta til å gjera det. Arbeidarpartiet klarte å redda mykje av det igjen i revidert. Så vil eg seia noko når det gjeld valfridom og kontantstøtta. Sonen min og svigerdottera mi står i lag med 200 andre foreldre på venteliste for å få barnehageplass. Det er ikkje mykje valfridom. Ein må òg vera villig til å sjå at det er altfor få barnehageplassar. Det trengst midlar til fleire barnehageplassar i Noreg.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Det er heilt nødvendig å sjå samanhengen mellom verdiskaping og velferd. Der meiner eg faktisk at Arbeidarpartiet er best – det skulle ikkje forundra meg om representanten skjønte at det var det eg synest. Og det er viktig at vi skaper verdiane før vi fordeler dei. Når det gjeld utflagging av arbeidsplassar, må eg seia at eg ser med stor uro på det, og det er klart at vi er nøydde til å ha ein aktiv næringspolitikk, ikkje ein næringsnøytral politikk, slik som Høgre har stått for heile tida. Arbeidarpartiet har vore med på ein del av skattelettane som næringslivet har fått, for det er heilt riktig at vi må ha same rammevilkår som dei som vi konkurrerer med ute. Men det gjeld òg f.eks. det som eg nemnde om nettolønnsordninga for sjøfolk, for dei har ikkje fått dei same rammevilkåra som dei dei konkurrerer med. Så ein må vera konsekvent her og tenkja på heilskapen når det gjeld bedriftene. Det skattenivået som Regjeringa no har lova, det er Arbeidarpartiet ueinig i.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Det er viktig med ein aktiv næringspolitikk. Som det har vore sagt her før i dag, har Arbeidarpartiet vore med på ein del skattelettar. Men dei 12 milliardar kronene i skattelette som regjeringspartia har føreslått i skattemeldinga, pluss 4 milliardar i tillegg, meiner Arbeidarpartiet ikkje er nødvendige. Vi kan samanlikna oss med land i Norden når det gjeld skattenivå. Arbeidsgjevaravgifta i Sverige er på over 32 pst. Ho er ikkje i nærleiken av det ho er i Noreg. Så eg trur det går godt an å samanlikna seg med dei ulike landa i Norden òg når det gjeld skattepolitikken. Men det er viktig å ha rammevilkår som er føreseielege, og det har Arbeidarpartiet vore oppteke av når det gjeld næringspolitikken.
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Eg er redd for at dersom det ikkje vert ny regjering til neste år, har vi ikkje noka offentleg SFO å diskutera. Det er viktig at vi tek vare på og brukar meir pengar til skulefritidsordninga i kommunane. SFO er vorten veldig redusert i det siste når det gjeld kvalitet, endå meir dramatisk redusert fordi ein slit med å få pengar til skulefritidsordninga. Men eg vil vera samd med representanten Djupedal i at det er viktig òg å stilla krav til kva kvalitet som skal vera der, for det skal ikkje berre vera ein oppbevaringsplass. Det er viktig at borna får moglegheit til å læra, men ikkje minst til å leika, når dei er der, og at det er vaksenhjelp som står i forhold til talet på ungar. Men det viktigaste no er å få auka løyvingane.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Eg vil først seie at eg er heilt einig med representanten Lilletun i at det er viktig med skattelette. Vi meiner at det burde ha vore gitt meir skattelette for å sikre dei arbeidsplassane vi har, og for å hindre utflagging. Eg må likevel seie at ho ikkje er heilt fast og stø, den linja som Regjeringa fører. No såg vi i nyheitene ein av dei siste dagane at våre to store utanriksferjereiarlag har planane klare for å flagge ut. 2 500 norske sjøfolk kan miste jobben. 500 av desse har visstnok allereie fått beskjed om at dei mister jobben. Det kjem av at ein ikkje har internasjonalt konkurransedyktige rammevilkår frå 2006 og framover. Mitt spørsmål til representanten Lilletun er: Er ikkje desse arbeidsplassane på utanriksferjene høgverdige nok til at Kristeleg Folkeparti vil berge dei, eller ønskjer Kristeleg Folkeparti å revurdere sitt syn her?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Representanten Frøiland er oppteken av arbeid til alle, og det er også Framstegspartiet. Ho er også oppteken av at vi skal ha ein meir aktiv næringspolitikk, og det er også Framstegspartiet. Men representanten Frøiland og Arbeidarpartiet er ikkje opptekne av å få ned skatte- og avgiftsnivået i Noreg, og der er Framstegspartiet ueinig. No har også nettopp det globale revisjons- og rådgivingsfirmaet Ernst & Young slått fast at Noreg er blant landa i verda med absolutt høgast skattenivå. Det viser også at samtidig som konkurrentlanda har redusert skattane, har det samla skattetrykket dei siste fire åra auka i Noreg med ca. 1 pst. Dette kjem hovudsakleg av dei skatteskjerpingane som Arbeidarpartiet kom med på slutten av si regjeringstid. Mitt spørsmål er: Viser ikkje dette at det er behov for generell skattelette for å forbetre rammevilkåra?
Trine Skei Grande (Venstre), 2004-10-04:
Jeg skulle nok gjerne hatt lengre taletid for å snakke om alle de andre sakene Venstre er engasjert i. Vi er også veldig engasjert i kommuneøkonomi, og jeg antar at det er kortere tid siden jeg balte med kommuneøkonomi enn representanten Brørby. Når det gjelder skattepolitikken, er vi veldig fornøyd med Regjeringas skattepolitikk. Den ligger veldig nært Venstres program på en rekke områder. Vårt engasjement når det gjelder skattepolitikken, har først og fremst vært å utligne forskjellen mellom det å ha høy skatt på å ha et ærlig arbeid og lav skatt på å sitte på baken og tjene penger på pengene sine. Det å ha aktive eiere i bedriftene som bryr seg om bedriften sin, som arbeider i bedriften sin, brenner for bedriften sin, og som 24 timer i døgnet prøver å skape en arbeidsplass for seg og noen til, har Venstre et brennende engasjement for. Det er det som ligger i punktet vårt om småbedrifter, og det er det som ligger i engasjementet vårt rundt skattepolitikken. Det er snakk om det å skape arbeidsplasser, gi frihet til mennesker til å skape sin egen arbeidsplass og gi frihet til mennesker til å bruke skaperkraften sin til også å gi andre en arbeidsplass.
Trine Skei Grande (Venstre), 2004-10-04:
Når det gjelder kommuneøkonomi og det som kommer i statsbudsjettet, skal jeg vente med det til statsbudsjettet kommer, også når det gjelder de utfordringene som fortida har brakt oss. Det eksemplet som Sortevik nå kom med om å slippe skolene fri, er kanskje et av de beste eksemplene med hensyn til å se forskjellen mellom Venstre som et sosialliberalt parti og Fremskrittspartiet som et liberalistisk parti. Sosialliberalerne har faktisk tro på at det finnes noen fellesskapsløsninger, og at det er noen ting som faktisk skal løses i fellesskap, i lokalt fellesskap, ved at mennesker setter seg rundt et bord og finner løsningen på en utfordring. Fremskrittspartiets liberalistiske holdning går på at man lager et rettighetssamfunn skapt i denne sal, der man gir alle mennesker en advokat ved livets begynnelse, og så skal man cashe inn sine rettigheter. De som taper i et rettighetssamfunn som det Fremskrittspartiet lager, er alltid de svakeste, de som ikke har råd til den dyreste advokaten, og de som ikke finner fram i systemet. I dag lager vi mer og mer avanserte sosiale systemer som gjør at man må ha mer og mer ressurser som menneske for i det hele tatt å finne fram. Vi vil ha lettere systemer og fellesskapsløsninger, i nærhet til menneskene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2004-10-04:
Ja, mitt beste råd til Langeland er å komme seg ut av det han holder på med. Hvis han hørte Jens Stoltenberg på denne talerstolen i dag, sa Jens Stoltenberg at enten ble det en samarbeidsregjering han skulle begynne med, med Arbeiderpartiets politikk, eller så ble det en ren arbeiderpartiregjering. Det var det han sa herfra. Det bør SV merke seg. Det bør SV spesielt merke seg når det gjelder miljøpolitikken. Vi i Venstre har prøvd mange samarbeidskonstellasjoner for å få igjennom vår miljøpolitikk. Vi har prøvd det lokalt, og vi har prøvd det i denne salen, og vi ser at vi faktisk får til mye mer på miljøsiden når vi samarbeider med Høyre, enn det SV har fått til, f.eks. i denne byen, når de skulle samarbeide med Arbeiderpartiet. Det skal bli veldig morsomt når Brustad og Langeland skal sitte og bli enige om gasskraftutfordringen og lignende. Vi er faktisk kjempestolte over at vi har fått det største løftet på kollektivtransporten i historien i denne regjeringa. Vi er veldig stolte av alt vi har fått til på vern, og vi er veldig stolte av de andre miljøutfordringene som vi har klart å ta tak i. Det at denne salen har vedtatt å bygge gasskraftverk, skal vi nok prøve å spenne ben for med andre metoder.
Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Venstres parlamentariske leder er uavhengig av særinteresser, sier hun med styrke. Ja, hun hadde også styrke i sin håning av fagbevegelsen. Jeg har oppfattet henne i andre innlegg som om hun har hatt en ganske glødende interesse for de enslige, for arbeidsføres skattevilkår, for bruk av pappapermisjoner og den frivillige sektors betydning i vårt samfunn. Hun og Venstre er ikke like glødende opptatt av kommunenes økonomi, av tjenesteproduksjonen i kommunene, av en enda bedre skole og av hvordan de ansatte i eldreomsorgen kan få bedre tid til å holde de eldre i hendene når de trenger det. Jeg har heller ikke merket noen glødende interesse fra Venstres side når det gjelder det å mene noe annet i skattepolitikken enn det Høyre gjør. Det gjør også Venstre ansvarlig for manglene vi har i samfunnet. Mitt spørsmål til Venstres parlamentariske leder er: Synes hun det er radikal sentrumspolitikk og en frihet i å fortsette å gi skattelettelser?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Jeg har to spørsmål, først et om økonomi. Når kommunene, som i dag har ansvar for dimensjonering og drift av det aller meste av skoletilbudet innenfor grunnskolen, rammes av skattesvikt, blir også skoletilbudet rammet. Er Venstre enig i at manglende skatteinntekt til kommunene for 2004 – i forhold til kommunenes budsjetter for 2004 – bør dekkes av tilleggsbevilgninger fra staten på statsbudsjettet for 2004? Så et spørsmål om valgfrihet. Venstre vil slippe skolene fri. Venstre sier at det må gis tillit til at viktige beslutninger kan tas av de daglige brukerne av skolen. Elever og foreldre er de viktigste brukerne. Vil Venstre la finansieringen følge brukerne direkte? Vil Venstre sikre riktig dimensjonering, riktig finansiering og valgfrihet ved å la finansieringen gå utenom kommunestyrene og kommunenes administrasjon og følge brukerne direkte?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-04:
Skei Grande brukte relativt mykje av sitt innlegg til m.a.å angripa SVs ideologiske profil og sa i det korte innlegget veldig lite knytt opp mot ein del viktige Venstre-saker, slik eg oppfattar det. Eg vil gjerne utfordra Venstre litt når det gjeld miljøpolitikken. Venstre var stolt av å vera i regjering, blei det sagt. Ein er altså stolt av å byggja sannsynlegvis sterkt forureinande gasskraftverk på Snøhvit. Ein er stolt av å ha opna Barentshavet for auka aktivitet, og ein er stolt av å opptre som kraftsosialistar i utbygginga av Sauda-falla, m.a. Denne stoltheita lurer eg litt på, og derfor vil eg gjerne ha nokre råd frå Venstre knytt opp mot SV sitt prosjekt i 2005. Som ein ser av det politiske biletet, har jo Senterpartiet sin profil knytt opp mot mindre vern og Arbeidarpartiet sin profil knytt opp mot meir aktivitet i Barentshavet og gjerne òg bygging av sterkt forureinande gasskraftverk. Korleis kan SV unngå å hamna i den situasjonen som Venstre har hamna i, der miljøpolitikken heilt forsvinn?
Svein Flåtten (Høyre), 2004-10-04:
Det er viktig å øke deltakelsen i arbeidslivet for å øke verdiskapingen, som skal bære de offentlige utgifter. Akkurat det siste nevnte ikke representanten Hanssen i sitt innlegg, men han har vært en av dem som i sommer har bidratt til at det kan dokumenteres opp mot 30 milliarder kr i foreslåtte velferdsøkningsløfter fra den fremtidige rød-grønne regjeringen. De fleste av løftene fremstilles som å være velferd i stedet for Regjeringens såkalte skattelettelser til de rikeste. Samtidig sier partilederen i Arbeiderpartiet nå at den totale skattebelastningen er på et nivå som er passe. Stoltenberg sier også i en replikk til statsministeren her i dag at debatten blir ærligere hvis man innrømmer at skattelettelser går på bekostning av å finansiere velferdsgoder. Kan representanten Hanssen gi et bidrag til denne ærligheten i debatten ved å fortelle hvordan finansieringen av alle sommerens løfter vil være, og bekrefte at han, og ikke minst hans partileder, fortsatt innestår for at det ikke vil være nødvendig med noen økning av skattene, selv med de foreslåtte økningene vi har hørt om i sommer?
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-04:
Representanten Hanssen tok i sitt innlegg til orde for et inkluderende arbeidsliv, og påpekte at mange faller ut av arbeid og har store problemer. I forbindelse med statsbudsjettet for 2004 vedtok Stortinget betydelige innskjerpinger i forhold til retten til å kunne tilstå rehabiliteringspenger. Vi har sett at konsekvensene av det etter hvert er at mange ikke lenger får ytelser fra folketrygden ved langtidssykefravær, men i stedet henvises til å måtte kontakte sosialkontoret og klare seg med ytelsene derfra. Vi vet at det kan ha dramatiske konsekvenser, bl.a. i form av at man må omsette – selge bil og selge private eiendeler – og at det på mange måter produserer fattigdom over tid dersom trygdeytelsene forsvinner. Det flertallet som stemte for betydelige innskjerpinger i rehabiliteringspenger i forbindelse med statsbudsjettet i 2003, var i tillegg til regjeringspartiene også Arbeiderpartiet. Vil Arbeiderpartiet ta initiativ til å gjeninnføre de gamle reglene for rehabiliteringspenger for å hindre den uverdige situasjonen som nå har oppstått for en rekke mottakere av rehabiliteringspenger?
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Hvis man tar tak i hele Carl I. Hagens tale og ikke enkelte bruddstykker, som noen velger å gjøre, vil man se at den talen var et angrep på det også jeg omtalte som fundamentalistisk islam, og ikke et angrep på islam som sådan, slik enkelte valgte å tolke det som. At noen ambassadører fra land som har en tvilsom historie i forhold til menneskerettigheter, velger å gå til angrep på Carl I. Hagen, kan vi ikke ta hensyn til. Vi har et ansvar for å si fra når vi opplever at situasjoner og tilstander er så alvorlige som de er i forhold til menneskerettighetssituasjonen, fundamentalisme og ytterliggående islam. Ja, vi har også et ansvar, men ansvaret ligger også i å si fra, slik vi gjør. Hvis vi blir hindret i å si fra, er vårt demokrati virkelig truet.
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Fremskrittspartiet er glad for at EU og USA har såpass sammenfallende synspunkter som de har. Når vi har sagt at vi ønsker å konsentrere oss om NATO, og er skeptiske til den forsvarsdimensjonen som bygger seg opp i EU, er det utelukkende fordi vi ikke er medlem i EU og må forsvare oss rundt det vi ser på som bærebjelken i vår sikkerhetspolitikk, nemlig NATO. Vår viktigste utenrikspolitiske visjon er å forsvare norske interesser. Men for all del, vi må forholde oss til den virkelighet som er der ute. Vi må forholde oss til at det bygges opp en forsvarsdimensjon i EU. Vi må tettest mulig søke et samarbeid der som ivaretar våre interesser. Vi kan ikke fornekte den virkeligheten. Men vi står fast ved at vi synes NATO hadde vært den beste løsningen for å ivareta også Europas sikkerhet i årene fremover.
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
Jeg var innom dette i mitt innlegg. Jeg tror vi alle må innse at man har gjort feil i tidligere tider. Det kan være Fremskrittspartiet, det kan være Norge, det kan være USA, det kan være alle som ikke har talt like sterkt og overbevisende når de har sett urett og overgrep. Jeg er for så vidt glad for en internasjonal politikk, en utenrikspolitikk fra både det ene og andre hold, som mer tydelig fokuserer på menneskers lidelser og urett når den begås. Vi må diskutere hvordan vi håndterer det. Her reises det vanskelige spørsmål. Jeg prøvde å trekke opp dette i mitt innlegg, individet kontra statene, diktaturer kontra frihet. Det er slike fundamentale spørsmål som jeg ønsker velkommen, og jeg har gjerne SV med i en slik debatt. Det er ingen enkel debatt, og det er ikke gitt noe fasitsvar, men det er en debatt som må tas. I så måte tror jeg vi alle har et ansvar for å gå i oss selv og finne ut hva som er konstruktive løsninger på de utfordringer verden ser i dag.
Gunhild Elise Øyangen (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
I en tale til menigheten Levende Ord i Bergen i sommer gikk Fremskrittspartiets leder Carl I. Hagen til det som ble oppfattet som et angrep på islam. Det skapte naturlig nok stor debatt, og ikke minst reagerte flere ambassadører i Norge på uttalelsene. På fredag fikk vi høre at Al Qaida hadde framsatt en trussel mot bl.a. Norge. Muslimer i Norge var raskt ute og tok sterkt avstand fra trusselen og framholdt at norske muslimer må beskytte Norge. Ser Fremskrittspartiet at også de har et ansvar for å bidra til å bygge broer mellom folk istedenfor å skape motsetninger i en tid hvor terror og trusler preger det internasjonale samfunnet kanskje mer en noensinne? Eller er det slik, som en fikk inntrykk av i representanten Høglunds innlegg, at de har gitt opp dialogen, både nasjonalt og internasjonalt?
Julie Christiansen (Høyre), 2004-10-04:
Det er prisverdig at Fremskrittspartiet tar opp utenrikspolitiske spørsmål. Det skjer ikke for ofte, men er desto mer prisverdig når det skjer. Etter min mening mangler Fremskrittspartiet et overordnet syn/perspektiv på norsk utenrikspolitikk, og spesielt gjelder det vårt forhold til NATO og den store omformingen vi ser av NATOs oppgaver og struktur. Dette kommer også til uttrykk når det gjelder det nye forholdet mellom EU og NATO. EU har store ambisjoner på egne vegne når det gjelder en felles utenriks- og sikkerhetspolitikk. Gjennom den såkalte Berlin-pluss-avtalen har EU sikret seg tilgang til NATOs felles ressurser, slik som militære hovedkvarter. På den måten unngås unødvendige dupliseringer mellom disse to organisasjonene. Dette er en utvikling som varmt støttes av USA. På denne måten frigjøres også ressurser som USA kan bruke andre steder, f.eks. i kampen mot internasjonal terrorisme. EU og NATO går med andre ord i tospann og har samme perspektiv når det gjelder de vesentligste sikkerhetsutfordringene i dag. Så mitt spørsmål er: Hvorfor har Fremskrittspartiet så avvikende synspunkter fra USA i et så grunnleggende spørsmål som europeisk sikkerhet? Er det Fremskrittspartiets syn at Norge bør delta i arbeidet med å sikre stabilitet i Europa?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-04:
Representanten Høglund var i innlegget sitt inne på at FN ikkje verkar godt nok. Han var også delvis inne på svaret på korfor det ikkje verkar godt nok, nemleg at ein ser at oppslutninga om FN ikkje gjeld. Vi har hatt fleire innlegg om Irak i dag. Vi veit at løysinga der kunne ha vore FN viss ein hadde fått ei oppslutning om FN. Vi veit at situasjonen i Irak er prekær, og frå Framstegspartiet og Regjeringa blir det peika på at vi må sjå framover og ikkje snakke om snøen som fall i fjor. Det kan vere greitt om det bidreg til fleire gode strakstiltak for å redde sivilbefolkninga frå fleire lidingar. Men om ein ønskjer å leggje lokk på debatten om det internasjonale samfunnet si evne til å løyse konfliktar på fredeleg vis, har ein trådd feil. Vi veit at det forbodet vi fekk i førre hundreåret, mot bruk av makt, heile tida blir uthola. Kva er Framstegspartiets politikk for å hindre folkerettsstridige forkjøpsangrep, for å hindre at tilnærma løgnaktige bevis blir presenterte for verda i tryggingsrådssalen i FN? Kva er Framstegspartiets tiltak for å hindre aleinegang i den internasjonale politikken?