Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Tidlig i dag morges var jeg på Lucia-frokost, der presten i min menighet kunne annonsere at menigheten sist fredag hadde fått tildelt penger til trosopplæring, med det forbehold – selvfølgelig – at budsjettet i dag blir vedtatt. Det er stor entusiasme rundt omkring i menighetene. Jeg registrerer at vi med Arbeiderpartiets budsjett ikke hadde fått dette. Arbeiderpartiet har heller ikke noe svar på min utfordring, men bruker angrep som forsvar i denne saken. Skolen skal utvikle elevene også gjennom verdier, etikk og kultur. Komiteen viser til verdiprosjektet «Skal, skal ikke» som ett eksempel. KRL-faget er et annet. I juni samlet kirke-, utdannings- og forskningskomiteen seg om skolens mål: å gi barn og unge allmenndannelse, personlig utvikling, kunnskap og ferdigheter. Vi understreket at lærerne er skolens viktigste ressurs og avgjørende for elevenes læringsutbytte. Kristelig Folkeparti er spesielt glad for at Regjeringen følger opp dette ved å sette av 300 mill. kr til kompetanseløft for lærere. Som saksordfører i forbindelse med stortingsmeldingen Kultur for læring var det viktig å understreke at det må satses enda sterkere på engasjerte og kompetente lærere, og at læreryrket blir verdsatt og respektert. Med den nye PISA-undersøkelsen forsterkes inntrykket av behov for Kunnskapsløftet. Studier viser at mange lærere er for ettergivende og lite læringsstøttende. Samarbeid med PPT, foreldre og skoleledelse må også benyttes til kompetanseutvikling. Stor lærertetthet er viktig. Det må vi fortsatt ha. Jeg mener vi må følge nøye med nettopp i utviklingen av dette i vårt langstrakte land. Etter mange besøk på skoler i Vestfold er det mitt bestemte inntrykk at mye er bra. Det bygges nye skoler, de gamle rehabiliteres, det investeres i datamaskiner og annet utstyr. Holdningsarbeid og god opplæring preger mange skoler. For eksempel ved Berger skole i Svelvik er det som står på denne oblaten som jeg står med, respekt – omsorg – ansvar, overskriften på skolehverdagen deres. Folkehøyskolene er en verdifull del av skolesystemet som fremmer allmennutdanning, folkeopplysning og egenutvikling. Den statlige finansieringen er i tråd med Innst. O. nr. 85 for 2001-2002, der man understreket at de årlige justeringer av tilskuddet skal skje på bakgrunn av elevtallsutvikling og generell kostnadsutvikling. Dette skaper forutsigbarhet for skolene. Det ble også påpekt at folkehøyskolelandskapet ikke skal være statisk, men utvikle seg i tråd med behov som melder seg, når det gjelder godkjenning av nye skoler. De statlige høyskolene skal i samarbeid med forskningsmiljøer og næringsliv skape regional utvikling. Det må skapes arenaer for kompetanseutvikling mellom disse, slik det omtales i Regjeringens plan for en helhetlig innovasjonspolitikk. Gode lokaler er også viktig for å sikre kvalitet i utdanningen. Vi vet at det er mange byggeprosjekt under planlegging. Ett av dem er samlokalisering av Høgskolen i Vestfold. Etter komiteens vurdering må det ved prioritering legges vekt på at byggeprosjektet samlokalisering av Høgskolen i Vestfold er ferdig prosjektert og har en godkjent kostnadsramme og dermed er klart for igangsetting. Hittil er det brukt 22 mill. kr til prosjektering.