Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-06-19:
«Regjeringen kommer med tiltak for å styrke lokaldemokratiet og øke kommunal handlefrihet» var overskriften på pressemeldingen om kommuneøkonomiproposisjonen fra Statsministerens kontor 14. mai i år. Det hørtes kanskje besnærende ut for mange slitne kommunepolitikere, men hva var det egentlig som var så fantastisk med Regjeringens kommuneproposisjon for neste år for kommunene og for innbyggerne? Jeg skal bruke Moss kommune som et eksempel: Moss kommune står overfor en meget alvorlig økonomisk situasjon, og har gjort det i en tid. Privatisering av sykehjem og andre tjenester har ikke gitt kommunen bedre økonomi. Før de tar ferie, må kommunen kutte ytterligere over 60 mill. kr. «Kommunen er i en økonomisk unntakstilstand», sier Kjell Kåsin, gruppeleder for Høyre, til Moss Avis i går – en kommune som Høyre har styrt i åtte år, og der underskuddene og problemene bare har blitt større og større. Spørsmålet er om Regjeringens forslag ville ha reddet de borgerlige kommunepolitikerne i Moss fra å måtte foreta ytterligere nedbygging av skoletilbudet og eldreomsorgen til neste år. Neppe. For selv om det plusses på noen millioner i rammetilskuddet, trekkes det fra på andre områder. Etter Regjeringens opplegg vil Moss kommune tape over 6 mill. kr ved omleggingen av rus- og psykiatrikriteriene, og de taper på at flere av de øremerkede tilskuddene foreslås innlemmet, bl.a. krisesentrene. Da blir det ikke mye igjen av lokaldemokratiet utover den handlefriheten de selvsagt har til å måtte gå til oppsigelser av de ansatte, men jeg er ikke så sikker på at det var spesielt den handlefriheten de tenkte på da statsministeren og kommunalministeren lovet dem mer handlefrihet og mer lokaldemokrati. Arbeiderpartiet mener det er behov for å styrke kommuneøkonomien med 3 milliarder kr for neste år utover det Regjeringen har foreslått. Det ville ha gitt Østfold-kommunene 116 mill. kr mer i forhold til Regjeringens forslag. Det er det samme som vi foreslo for inneværende år. Samlet sett ville det ha gitt Moss kommune og mange andre kommuner i hele landet som nå sliter, en helt annen økonomisk situasjon og et helt annet tilbud til innbyggerne innen skole, eldreomsorg, helse og skolefritidsordning. Selv om jeg brukte Moss kommune som et eksempel, er ikke dette spesielt. Dette er ganske likt over hele landet. En undersøkelse som Kommunenes Sentralforbund presenterte i februar 2003, viser at hele 56 pst. av kommunene i år må redusere ett eller flere tjenestetilbud for å få økonomien til å gå i hop. Det bygges ned i tilbudene innen skole, eldreomsorg, kultur, skolefritidsordning, funksjonshemmede, helsetjenester og barnevern. Hadde spørreundersøkelsen blitt gjort i dag, ville svarene sannsynligvis vært enda mer nedbygging etter at skatteinngangen i kommunene har sviktet. Det er dette alle kommunene nå sliter med. Stortinget har tidligere bedt Regjeringen om å komme med endringer av inntektssystemet, slik at kommuner med store problemer innenfor rus og psykiatri skulle få økonomiske forutsetninger til å gi et bedre tilbud. Da er det oppsiktsvekkende at Regjeringen foreslår et system der f.eks. alle kommunene i Østfold taper. Til og med Fredrikstad, som har fått storbytilskudd med bakgrunn i de samme kriteriene for rus og psykiatri, taper. Først taper de storbytilskuddet på om lag 6 mill. kr, og i tillegg skal de trekkes i rammene for over 3 mill. kr – til sammen altså 9 mill. kr. Dette er ille og overraskende, og det er umulig å forstå. En slik omfordeling mener Arbeiderpartiet er helt uakseptabelt å vedta. Derfor vil vi sende hele saken tilbake. Her må det komme et mer rettferdig system for disse kommunene. Til slutt: Arbeiderpartiet mener at det må være et samsvar mellom de oppgaver kommunene skal løse, og de pengene kommunene har til rådighet. Og det må bli slutt på at Stortinget vedtar underfinansierte reformer. Regjeringen må gå inn i drøftinger med kommunene om en helhetlig plan for oppretting av den økonomiske ubalansen som er i kommunesektoren i dag. Dette kan ikke fortsette.