Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2018-03-06:
I mai 2017 legaliserte regjeringen 19 reptilarter ved bruk av forskrift. Forskriften trådte i kraft 15. august i fjor. Det ble da lovlig å ha ni slangearter, sju øglearter og tre skilpaddearter i privat eie i Norge. Jeg bruker bevisst ikke begrepene «husdyr» eller «kjæledyr» om denne dyregruppen, for så langt vi vet, har ikke disse dyrene noe sanseapparat eller følelsesliv som gjør at de setter pris på nærkontakt med mennesker. I forbindelse med forskriftsendringen innhentet regjeringen uttalelser fra flere fagmiljøer om hvorvidt det burde bli tillatt med privat hold av reptiler her i landet. Flere av faginstansene kom da med klare advarsler. Folkehelseinstituttet viste til at salmonella inngår i den vanlige bakteriefloraen hos reptiler, og at om lag 90 pst. av alle reptiler er bærere av salmonella. Det er også påvist flere tilfeller av antibiotikaresistente salmonellabakterier hos reptiler. Folkehelseinstituttet advarte derfor mot å legalisere hold av reptiler i Norge på grunn av den økte faren for salmonellasmitte hos mennesker. En salmonellainfeksjon kan som kjent være svært alvorlig, særlig for barn, syke, gravide og eldre, og Folkehelseinstituttet uttalte i sitt høringssvar at «Endring i regelverket for hold av eksotiske dyr frarådes, siden vi anser at dette vil kunne utgjøre et betydelig folkehelseproblem.» Også Veterinærinstituttet advarte mot en legalisering av reptiler, fordi dette er dyr som krever en god del kompetanse hos eieren, bl.a. når det gjelder artsriktig levemiljø i fangenskap. Hvis den kompetansen mangler, kan det få negative konsekvenser for dyrevelferden. Dyrevernalliansen var også negativ til legalisering av reptiler. De anførte at reptiler ofte reagerer negativt på kontakt med mennesker, og at hyppig nærkontakt med eierne derfor vil kunne redusere trivselen til disse dyrene framfor å bedre den. Dessuten er det en ubehagelig kjensgjerning at andre dyr blir alet opp utelukkende som fôrdyr for kjøttetende reptiler, noe som er problematisk ut fra dyreetiske hensyn. Vi i Kristelig Folkeparti registrerer at regjeringspartiene i sine merknader i komitéinnstillingen argumenterer på en mildt sagt merkelig måte for å forklare hvorfor det var nødvendig å legalisere hold av reptiler i Norge. Både når det gjelder smitterisiko, hygieneinformasjon, veterinærtjenester og kontroll av dyrevelferden, blir det argumentert med at dette er lettere å få til når dyreholdet er lovlig enn når det skjer illegalt. En slik form for argumentasjon er egentlig en gedigen fallitterklæring. I stedet for å gjennomføre et effektivt kontrollregime som hindrer ulovlig innførsel og hold, av dyr som representerer stor smitterisiko og er dårlig egnet for et liv i nærkontakt med mennesker, så velger regjeringspartiene altså å legalisere det en erkjenner har vært en langvarig praksis med brudd på lover og forskrifter. La oss inderlig håpe at en slik forvaltningspraksis gjennom endringer av forskrifter ikke setter standard for hvordan vi løser problemer når det gjelder andre former for ulovlig virksomhet av mindre alvorlig karakter i samfunnet. Ut fra de nevnte forholdene ønsker Kristelig Folkeparti å gjeninnføre forbudet mot reptilarter, som ble legalisert med virkning fra 15. august 2017, med umiddelbar virkning.