Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-06-02:
Et godt tegnspråkmiljø er viktig for å kunne opprettholde god opplæring og gode tolketjenester for hørselshemmede. I innstillinga sier representanten fra Venstre at et hovedformål med forslaget bl.a. har vært å fokusere på tolketjenestene og rettigheter knyttet til disse, slik at samfunnet vil tilrettelegge for denne tjenesten ved flere arrangementer enn i dag. Vi er enig i at dette er viktig for at hørselshemmede skal kunne delta i hverdagen på linje med andre uten denne typen funksjonshemming. Men som forslagsstilleren selv skriver, er denne typen tilrettelegging også – eller vel så mye – en sak for andre komiteer enn kirke-, utdannings- og forskningskomiteen, f.eks. når det gjelder tilrettelegging for hørselshemmede i bygg, herunder å ta hensyn til lyd, lys og akustikk. Forslagsstillerne viser også til regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet sine forslag sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti i forrige stortingsperiode, da denne komiteen behandlet Meld. St. nr. 18 for 2010–2011, Læring og fellesskap, der det ble foreslått tiltak for å endre Statped. Dagens flertallspartier foreslo da at de statlige grunnskolene på hørselsfeltet ikke skulle legges ned. Dette vedtaket fikk ikke flertall den gangen, og i dag har Statped to skoler – A.C. Møller i Trondheim og Skådalen skole for døvblindfødte i Oslo. Signo skole i Andebu og Briskeby videregående i Lier er godkjent etter privatskoleloven. Statsråd Røe Isaksen har i sitt svarbrev til komiteen redegjort for oppfølging av vedtakene som ble gjort i forrige periode, og vi har fått opplyst at det pågår et arbeid bl.a. med Trondheim kommune for å sikre et godt tegnspråkmiljø i en tid med synkende elevtall der. Som representant har jeg ikke mottatt henvendelser med bekymringer fra brukere av tegnspråk før for et par dager siden. Jeg har derfor ikke hatt noen grunn til å betvile at kunnskapsministeren har fulgt opp de vedtakene som tidligere er vedtatt. Likevel har jeg oppfattet at Døveforbundet ønsker en melding om tegnspråkets stilling i Norge, og vi vil derfor støtte dette forslaget. Dersom vi er opptatt av inkludering og ikke utenforskap, har vi fortsatt veldig mye å hente på å forsøke å legge så godt til rette at de aller fleste elever med hørselshemminger kan gå i sine egne nærskoler. Vi ser samtidig at det kan være nyttig å samle noen flere elever med samme behov på samme skole, men er skeptiske til å etablere en fast knutepunktgrunnskole, slik som SV foreslår. Vi registrerer også at det er bygd opp interkommunale skoletilbud med tegnspråklig kompetanse, og noen steder også egne kommunale skoler. Det kan være fornuftig å samle kompetanse, men det er også viktig at alle elever som ønsker det, i første rekke får muligheten til å gå på sin egen nærskole. Statpeds oppgave er å støtte godt opp under de ulike lokale tilbudene. Så er vi klar over at det på videregående trinn allerede er etablert en rekke knutepunktskoler, men vi anser dette for å være litt annerledes ettersom mange elever gjerne må reise noe lenger for å gå på videregående. Elever med behov for undervisning på tegnspråk krever også at vi har lærere med god tegnspråkfaglig bakgrunn. Som statsråden viser til i sitt svarbrev, ser det ut til å være tilfredsstillende søkning til bachelor og årsstudier i tegnspråk. Dette er bra, men det er ingen grunn til å hvile. Det er viktig at ufaglærte lærere som søker seg til utdanningen, får mulighet til dette. Vi ser at det har vært et ønske om det, men at det ikke har vært mulig for institusjonene å oppfylle disse ønskene riktig ennå. Vi hadde derfor satt pris på om statsråden kunne redegjort for utviklingen på høvelig måte ved en senere anledning. Det pågår et arbeid med en gjennomgang av opplæringsloven § 2-6, som saksordføreren var inne på, og det omhandler en rekke tilbud og formål. Det vurderes også opplæring for barn med hørselshemmede foreldre, valgfag for dem som ønsker opplæring for å kommunisere med hørselshemmede venner, familie osv., og vi ser fram til å få resultatet av dette arbeidet. Senterpartiet vil også gjerne se sluttresultatet av vedtakene som ble gjort i forbindelse med omorganiseringen av Statped. Denne organiseringen er inne i sitt siste omstillingsår, og det blir interessant å se om organiseringen har innfridd målsettingen på en god måte, eller om det er tiltak eller endringer vi er nødt til å iverksette for å gjøre tilbudet bedre. Det vil her være interessant å høre hva brukerne mener – hva de fornøyd med, og hvilke endringer de eventuelt mener må komme. Til slutt vil jeg minne om at hørselshemmede omfatter flere enn dem som bruker tegnspråk. Jeg mener derfor det er viktig, når det skal meldes tilbake til Stortinget, at vi er opptatt av alle hørselshemmede. Det gjelder også universell tilrettelegging, som jeg tidligere har vært inne på.