Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2010-10-04:
«Jeg må arbeide hvis jeg skal bære livet. Alle mine levedager, så lenge jeg kan minnes, har jeg arbeidet, og det har vært min beste og eneste glede,» skrev Henrik Ibsen. Ja, arbeid er grunnlag for så mye. Det handler om verdiskaping, fortjeneste, inntekter, fordeling, glede og trivsel. De som nå drister seg til å si at dette ikke var et tema i trontalen, kan verken ha lest eller hørt talen. Vi har høy sysselsetting og lav ledighet. Det er ingen selvfølge, selv om noen gir uttrykk for dette i debatten. Vi har høy produktivitet, vi har dyktige og konkurransekraftige bedrifter, vi har en arbeidsstyrke som konkurrerer internasjonalt, og vi har bedrifter og miljøer som investerer. Norge har den høyeste verdiskapingen i EU. Arbeidskraftproduktiviteten i Norge er over 50 pst. høyere enn snittet i EU. Produktivitet er ikke bare hva som gjøres av innsats i bedriftene, men er også et uttrykk for hvordan samfunnet er formet. Hele vår samfunnsmodell er et viktig bidrag til å ha høy produktivitet og god konkurransekraft. Dette er utvilsomt en av mange årsaker til at Norge har klart seg godt gjennom finanskrisen. Det blir derfor altfor enkelt når representanten Solberg henviser til olje- og gassvirksomheten og inntektene derfra som tilnærmet eneste årsak til at vi kom velberget igjennom krisen. Jeg vil legge til: Forskningsinnsatsen er styrket; 22,5 mrd. kr brukes nå på forskning. Vi har forsterket og utviklet ordninger som understøtter næringslivet. Innovasjon Norge, GIEK og Enova er gode eksempler på dette. Jeg synes også det er verdt å nevne hva en sterk offentlig sektor har betydd som konjunkturdemper i forbindelse med finanskrisen, ikke minst med betydning for sysselsettingen i det private næringsliv. Og ikke minst betydningen av at man fører en ansvarlig økonomisk politikk. Vi har lyktes langt bedre enn de fleste – ikke ensidig på grunn av olje og gass, men på grunn av en helhet. Vi har Europas laveste ledighet. Høy produktivitet, bred kunnskap og en god og ansvarlig økonomisk politikk hvor man bygger på ansvarlighet og gjensidig tillit mellom myndigheter, arbeidsgivere og arbeidstakere er spesielt viktig i slike situasjoner. Gjensidig ansvarlighet og tillit i arbeidslivet innenfor trepartssamarbeidet er ingen selvfølgelighet. Det handler om at man stoler på hverandre. Høyrepartiene har lett for å glemme dette. Derfor forundrer det meg at Fremskrittspartiets parlamentariske leder, Siv Jensen, i et svar til representanten Helga Pedersen forsøker å vitse med at Arbeiderpartiet lytter til fagbevegelsen. Det ble ikke bedre av at representanten fortsatte sitt svar med å tåkelegge sitt eget partiprogram gjennom et anstrengt forsøk på å bortforklare partiets egne programformuleringer om svekkelser i arbeidstakernes rettigheter. Det er ingen selvfølge at man har tillit mellom partene i arbeidslivet. Det er en politisk prioritering. Ja, vi lytter til fagbevegelsen, og ja, vi lytter til arbeidsgiverne, og vi baserer vår politikk på tillit og langsiktighet. Jeg vil så absolutt anbefale både Høyre og Fremskrittspartiet å lytte mer til partene i arbeidslivet. Og høyrepartiene har jo ikke forlatt sine tidligere prinsipper. Nei, de ønsker bare ikke å snakke om dem. For jeg har også lyttet til hva Høyre sier. Høyres næringspolitiske talsperson understreket behovet for midlertidige ansettelser og at mer skulle avtales lokalt i møtet mellom arbeidstaker og arbeidsgiver på NHOs småting. Trontalen var et varsel om det motsatte, om stabilitet og fortsatt tillitsbygging for å underbygge framtidens verdiskaping. Fundamentet for stabilitet og lojalitet og oppslutning om den økonomiske politikken ligger der. Det er helt relevant å trekke fram i trontaledebatten. Regjeringen varslet tydelig gjennom trontalen at det viktigste satsingsområdet i tiden framover er arbeid og et mer inkluderende arbeidsliv. Økt verdiskaping og økt investeringslyst står helt sentralt i næringspolitikken. Det er mange ideer som skapes i Norge. Det er kreativitet, og det er nye forretningsområder som skapes gjennom idé, forskning og teknologiutvikling i Norge. Det investeres mye, og vi vinner nye produksjonsarenaer. Et godt eksempel er REC. Vi skal likevel erkjenne at utfordringen i tiden framover nå ligger i å omgjøre enda flere av ideene til kommersielle produksjoner. Et samlet virkemiddelapparat må i størst mulig grad rettes inn mot å hjelpe de gode ideene over i en kommersiell fase. En pragmatisk tilnærming til systemet og de vurderinger som skal gjøres i tiden framover, er derfor av avgjørende betydning. Økt verdiskaping er det sentrale i næringspolitikken. Regjeringen har startet arbeidet. Det gjøres hele tiden forbedringer for å tilpasse seg framtidens verdiskapinger. Ja, selv forenklingsarbeidet som har blitt kritisert fra denne talerstol i dag, er blitt forsterket i inneværende år. Jeg kan legge til at for perioden 2006–2009 ble det satt i gang tiltak som har spart bedriftene for 300 mill. kr i innrapporteringskostnader. Jeg må erkjenne at jeg gleder meg til fortsettelsen.