Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2015-06-12:
Investeringsproposisjonen som Stortinget i dag har til behandling, omfatter seks nye investeringsprosjekter. Proposisjonen inkluderer i tillegg en endring i et allerede godkjent prosjekt samt informasjon om noen øvrige prosjekter. Stortinget inviteres til å gi sin tilslutning til kostnadsrammen for tre nye bygge- og anleggsprosjekter. På Ørland flystasjon bes det om godkjenning av nytt vedlikeholdsbygg og ny hovedinfrastruktur for kampflyet F-35 og på Bardufoss flystasjon om godkjenning for bygging av ny brannstasjon. På materiellsiden omfatter prosjektene oppgradering av Leopard 2 stridsvogn, kampluftvern til Hæren og mellomløsning for Ula-klassen ubåter. En samlet komité gir sin tilslutning til igangsettelse av de nevnte prosjektene. Forsvarets investeringer i materiell har store konsekvenser for Forsvarets fremtidige stridsevne. Forsvarets evne til å forsvare landet eller bidra til ulike oppdrag utenfor Norges grenser er ikke noe som kan skrus av og på med en bryter, avhengig av det til enhver tid aktuelle trusselbilde. Anskaffelse av kampsystemer er en tidkrevende prosess, og leveringstiden av et avansert system overlever gjerne flere statsråder og et par forsvarssjefer. Det betyr at Forsvarets planverk må være solid forankret langt inn i fremtiden, slik at det er mulig å fase inn systemer, samtidig som eldre systemer fases ut. Det er ikke akseptabelt at Norge blir stående uten strategisk viktig kapasitet grunnet erstatning av eksisterende systemer. Samtidig som et kampsystem erstatter et annet, er det viktig å vurdere hvorvidt et mer teknologisk avansert system innenfor et område kan gjøre investeringer innenfor et annet område overflødig. Dersom teknologisk nyvinning medfører at den operasjonelle kapasiteten i et system øker betydelig, bør dette tas hensyn til innenfor andre felter. Skal et system kunne fases inn, må det samtidig bygges tilstrekkelig infrastruktur som gjør mottak av nytt materiell mulig. Investeringsproposisjonen tar hensyn til disse forholdene. Mens innfasingen av F-35 er i rute, bygges nødvendig infrastruktur som gjør det mulig å ta imot og vedlikeholde kampflyene. Disse to prosjektene har en kostnad på henholdsvis 1 430 mill. kr og 288 mill. kr. Oppgradering av Leopard 2 stridsvogner er helt sentralt dersom Hæren skal kunne opprettholde sin stridsevne utover 2020. Oppgraderingen betyr at vognene blir å betrakte som et kampsystem gjennom en kombinasjon av vognenes mobilitet, beskyttelsesevne og ildkraft. Kostnadsrammen er i overkant av 2,6 mrd. kr. Hæren vil videre få kapasitet til å gi direkte luftvernstøtte gjennom anskaffelse av et kampluftvernbatteri. Kostnadene er beregnet til 900 mill. kr. I dette prosjektet er det naturlig at norsk forsvarsindustri spiller en hovedrolle. Luftvern er den mest vellykkede eksportsatsingen i norsk forsvarsindustri. Forsvaret har siden samarbeidet startet opp for mer enn 30 år siden, anskaffet luftvern fra norsk industri til en verdi av 2 mrd. kr. Norsk industris eksport av luftvern i samme periode beløper seg til om lag 12 mrd. kr. Dette har gitt betydelig nasjonal verdiskaping, store inntekter til staten, innovasjon, teknologiutvikling og mange hundre høyteknologiske kompetansearbeidsplasser i store deler av landet. Mer enn 100 små og mellomstore bedrifter har levert til luftvernprosjektene. Med dette som bakteppe er det en forutsetning at kampluftvernprosjektet utnytter den nasjonale luftvernkompetansen, slik at norsk industri sikres best mulig grunnlag for å kunne bli hovedleverandør av kampluftvern til Hæren. Det vil både sikre at Hæren får levert sitt kampluftvern med minimal teknisk risiko og styrke norsk forsvarsindustris konkurransekraft i det internasjonale markedet for luftvern. Sjøforsvarets seks Ula-klassen ubåter nærmer seg slutten på sin tekniske levetid. For å forlenge denne for fire av båtene blir det foreslått å bedre sikkerheten om bord og samtidig skifte ut ukurante deler og anskaffe nye reservedeler. Løsningen er en mellomløsning som har en beregnet kostnad på 529 mill. kr. Skal Forsvaret sikres nødvendig tilgang på kompetanse, materiell og tjenester, er det viktig å ha en kompetent og konkurransedyktig norsk forsvarsindustri. Utvikling og anskaffelse av forsvarssystemer er dyrt. Det er derfor viktig at disse anskaffelsene settes inn i et bredere samfunnsmessig perspektiv. Skal folk flest gi sin tilslutning til milliardinvesteringer i nytt og stadig mer avansert forsvarsmateriell, er det helt avgjørende at norsk forsvarsindustri gis en sentral rolle, både som systemleverandør, delsystemleverandør og komponentleverandør. Slike leveranser må inngå i de systemene Norge anskaffer, men norske myndigheter må også stille tydelige krav som sikrer norsk forsvarsindustris leveranser, som hele serieproduksjonen av ulike systemer. Det vil gi stordriftsfordeler og sikre norsk forsvarsindustri konkurransekraft. Innstillingen viser at det er et bredt flertall i komiteen for at det strategiske samarbeidet mellom Forsvaret, forsknings- og utviklingsmiljøene og næringslivet må baseres på Forsvarets behov. Flertallet er også tydelig på at dette samarbeidet bør styrkes og omfatte både nasjonale og internasjonale prosjekter. En aktiv forsvarsindustripolitikk vil bidra til økt verdiskaping i Norge og sikre viktige nasjonale kompetansemiljøer.