Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-03-03:
Magasindisponeringa er av stor betydning for kraftsystemets evne til å kunne håndtere forsyningssikkerheten og for muligheten til å dekke forbruket fram til snøsmeltinga. Spørsmålet om magasinene blir disponert på en hensiktsmessig måte og hvorvidt endringer i reguleringa av disse kan bidra til endret forsyningssikkerhet, har vært gjennomgått en rekke ganger. Magasindisponering var ett av temaene i Regjeringas evaluering av energiloven i forrige stortingsperiode. SINTEF fikk i oppdrag å vurdere disponeringa av disse magasinene før og etter energiloven. Rapporten konkluderer med at det ikke er grunnlag for å si at dagens magasindisponering gir en for lav fyllingsgrad. Representanten Solvik-Olsen var sjøl med på behandlinga av Ot.prp. nr. 62 for 2008–2009 om endringer i energiloven, hvor SINTEFs rapport og vurderinger av magasindisponering var omtalt. I proposisjonen ble det slått fast at Regjeringa mener at produsentene utnytter magasinene på en forsvarlig måte. Det ble også presisert at på grunn av den viktige funksjonen til magasinene følger NVE fyllingsgraden i magasinene nøye. Jeg skal ikke gjengi komiteens merknader i sin helhet her, men bare kort vise til at komiteen bl.a. sa: «Komiteen forutsetter at NVE nøye og kontinuerlig overvåker fyllingsgraden når vannkraftsystemet kan rammes av betydelig tilsigssvikt.» Jeg synes det er uheldig med de prisutslagene vi har sett i Norden denne vinteren. Den viktige funksjonen til magasinene gjør det nødvendig at energimyndighetene følger fyllingsgraden i magasinene nøye. Kombinasjonen av kaldt vær og betydelig redusert kjernekraftproduksjon i Sverige har gitt høye priser i det nordiske markedet og en kraftigere tapping av vannmagasinene enn det ellers ville ha vært. Statnett har en rekke tiltak for å håndtere denne situasjonen. Tiltakene omfatter opprettelse av prisområder, informasjonsformidling blant aktørene, revisjonsavlysninger og tiltak for å øke importkapasiteten til områder. Disse tiltakene iverksettes fortløpende ved behov for å sørge for at det til enhver tid er nok strøm. Statnett har også gått til innkjøp av energiopsjoner. Dette er avtaler om frivillig forbruksreduksjon. Disse blir utløst hvis risikoen for rasjonering blir vurdert som høy. I tillegg er det investert i to reservekraftverk, som jeg tror representanten er vel kjent med, og som også vil bli idriftssatt ved høy risiko for rasjonering. I helt spesielle situasjoner kan det etter forskriftene til energiloven dispenseres midlertidig fra vilkårene i anleggskonsesjonene for igangsetting av reservekraftverkene. Statnett har varslet at foretaket vil søke energimyndighetene om en slik dispensasjon for å gjøre reservekraftverkene klare for drift. Situasjonen vi nå har, er en påminnelse om hvor viktig det er å fortsette å bygge ut overføringsnett, øke produksjonen av fornybar energi og bruke energien mer effektivt. Derfor skal vi bygge ut mer nett i årene som kommer og fortsette opptrappinga i satsinga på fornybar energiproduksjon og energieffektivisering. Jeg vil understreke at jeg er enig med Solvik-Olsen i at vi må unngå tomme magasiner i inneværende sesong. Statnetts tiltak vil bidra til at vi unngår problemer med forsyningssikkerheten denne våren, som følge av tomme vannmagasiner. Men for å bedre den uholdbare situasjonen på lang sikt, må vi altså gjøre mye mer enn hva som tidligere er gjort, noe jeg er i gang med og er innstilt på å gjennomføre.