trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
Jeg kan garantere at regjeringens plan for å få ned klimautslippene vil medføre at klimautslippene går ned, på samme måte som vi ser at denne regjeringens politikk bidrar til at klimautslippene går ned. Klimautslippene nå er de laveste på 27 år. De har gradvis gått ned, og de går ned fordi vi har en litt annen tankegang bak hvordan vi gjør ting. Vi er opptatt av at vi skal kutte utslipp, ikke utviklingen. Vi er opptatt av at vi skal bruke ny teknologi for å få frem løsningene, og det vi ser nå, er at det er teknologiskiftet i samferdselssektoren som kommer til å være blant det aller, aller viktigste for å få det til. Det er veldig viktig at man i byene bruker kollektivtrafikk når man reiser i nærområdene. Men i resten av dette landet har vi en nyttetrafikk som vi er nødt til å få frem. Vi har bo- og arbeidsmarkedsregioner som må få lov til å bli større. Da er det viktig at de som transporterer oppe i dette, gjør det på nullutslippsmåter. Det betyr at skiftet i bilparken, skiftet i tungtransporten, kommer til å være blant det aller viktigste vi gjør. Derfor ligger det inne mange tiltak for det. Vi har i klimaplanen vist at vi kan nå klimamålene våre for samferdselssektoren også selv om vi i veiavgiften kompenserer for endringer i form av økt CO 2 -avgift. Det er ikke sånn at man da tar vekk effekten, det står faktisk svart på hvitt, og det er også beregnet at det er mulig å gjøre det. Om det er den modellen vi kommer til å bruke, eller om det finnes andre måter å tilbakeføre penger på målrettet til dem som får størst belastning og sørge for fordelingspolitikkaspektet av høyere avgifter, har vi ikke konkludert med ennå. Det jobber vi fortsatt med. Det er andre deler av dette systemet som også er viktige. Men vi må huske at Norge er et langstrakt land der folk bor langt fra hverandre. Alle har ikke råd til å kjøpe seg ny bil på kort sikt. Det betyr at vi også må kompensere tilbake igjen, slik at vi ikke får en sosial slagside, eller en voldsom sentralisering, av de tiltakene vi gjør for å bekjempe klimautslipp.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
Vi har altså lagt frem en egen plan knyttet til hvordan vi skal få ned klimautslippene i Norge. Det betyr ikke at vi på hvert enkelt politikkområde vi jobber med, kan synliggjøre hva klimaeffektene av tiltakene er, for det er summen av klimaeffekt som er viktig for det norske samfunnet, og for verden som sådan. Så så lenge vi faktisk når målene våre om å kutte utslippene, betyr det ikke at hver enkelt sektor hele tiden skal være i den balansen. Det betyr at noen sektorer skal ta et større trykk enn de fleste andre sektorer – slik vi i Norge f.eks. sier at samferdselssektoren skal gjøre, fordi det er en ikke-kvotepliktig sektor, og fordi vi der ligger langt fremme på teknologi. Det er bakgrunnen for at vi velger å gjøre det. Så legger vi klimaplanen til grunn i det som ligger i Nasjonal transportplan.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
Vi har vært opptatt av at vi skal sørge for et bedre togtilbud i intercity. Vi har jobbet med hvordan vi kan få det best mulig, og så har vi jobbet med det faktum at jernbaneprosjekter sprekker i stort monn, at ting blir dyrere. Jeg er opptatt av at når ting blir mye dyrere enn forutsatt og planlagt, må vi faktisk gjøre revisjoner og endringer i planene. Jeg tror veldig mange vet at jeg er veldig glad i et prosjekt på Vestlandet som heter Hordfast. Det er viktig for Bergen. Det har vært viktig, som jeg har snakket om mange ganger, å få inn i Nasjonal transportplan. Selv om jeg har lovet at det skulle starte opp i 2019 eller 2020, sa jeg at vi kan ikke ta inn et gigantprosjekt hvor man har løpt løpsk på planleggingen. Noe av utfordringen nå er at de jernbaneprosjektene vi har, er blitt så dyre at sånn som de ligger i dag, kan de ikke realiseres. I tillegg må vi ha en ansvarlig Nasjonal transportplan. I planen lover vi fremover å bruke 1,75 mrd. kr mer i reelle penger hvert eneste år i snitt for å løfte enda mer, på toppen av at vi nesten har doblet satsingen på samferdsel. Det er en kolossal satsing.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
Det er slik at vi har økt enormt på planleggingsmidler til jernbanen for å holde høyt trykk. Rekordlavt nivå på planleggingsmidler i 2012 gjorde at det var veldig få av disse planene som egentlig hadde noen substans da vi kom inn i regjering. Vi har gått igjennom, og vi har sett at f.eks. i Østfold er det så mye kvikkleire – og vi har opplevd i vinter hvor farlig det er – at kostnadene, med de trasévalgene som er gjort, er blitt mye høyere. Vi kan som politikere ikke bare overse naturen, de viktige utfordringene, og at det kommer nye kostnadselementer. Follobanen er blitt gigantisk mye dyrere enn da den opprinnelig ble vedtatt. Vi må alltid lete etter hvorfor det er blitt sånn. Første spadetak ble tatt i 2007, men vi begynte ikke å bygge den før i 2013. Det er ikke sånn at de rød-grønne hadde stor fart og tempo. De hadde stor imagebygging, men ikke stor fart og tempo. Så tenker jeg at Nasjonal transportplan på dette området er vel en realismeopplevelse for oss alle. Jeg tror ikke Arbeiderpartiet med noen som helst troverdighet, hvis ikke de skal la være å bygge en hurtiggående jernbane, kan love dobbeltspor innenfor de rammene som tidligere har vært lovet.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
Jeg har lyst til å understreke at kompensasjonsmidler ikke gis til enkeltindivider og eiere, de gis til bedrifter – de får pengene. Det er tusenvis av arbeidsplasser knyttet til Color Line i Norge. Det er vanlige arbeidsfolks arbeidsplasser vi er opptatt av å sikre. Det hadde jeg håpet at også Rødt var opptatt av, i stedet for den litt enkle, litt vulgære måten å tegne bildene på. Det er ikke arvingene til Sunde vi er opptatt av. Vi er opptatt av at de som jobber i Color Line, skal få lov til å komme tilbake på jobb – at ikke selskapet går konkurs, flagger ut og kanskje driver fra andre land fremover. Men jeg er helt enig i hovedproblemstillingen som ble tatt opp – spørsmålet knyttet til hvordan situasjonen er sosialt urettferdig når skoler blir stengt ned. Det er det. Det er helt forskjellige forhold i familier avhengig av hvordan de bor. Det er forskjellige forhold når det gjelder hva slags oppfølging de får fra foreldrene sine – og vi vet det. Derfor var noe av det vi sa tidlig, at der hvor det er særlige belastninger, bør skolene – i tillegg til å ha åpent for de barna som har foreldre som har samfunnskritiske funksjoner, f.eks. på sykehusene – ha en mulighet til å la de som er i en helt spesiell situasjon og har vanskelige forhold hjemme, være på skolen. Hvor mye det er brukt, vet vi ikke. Så mener jeg at en del av de spørsmålene som stilles her, også er spørsmål man skal stille til kommunen, for vi har sagt at de ekstraordinære tiltak som må gjøres av smittevernhensyn, vil også staten stille opp og kompensere for fremover. Vi er opptatt av nettopp en del sånne tiltak – f.eks. kan man i stedet for å drive hjemmeundervisning leie lokaler andre steder, med større plass, for å ha undervisningen. Dessverre har vi sett for få kommuner som har gjort akkurat det. Man burde faktisk ha brukt noen av messehallene til å ha undervisning, være til stede, sikre andre tiltak, nettopp fordi det er utfordringer for noen barn.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
Jeg er veldig opptatt av at vi skal gå sammen ut av denne pandemien. Vi skal jobbe med de områdene vi ser at noen grupper har fått ekstra belastning av, og hvordan vi kan kompensere det. Noe av dette er å sørge for å tette kunnskapshull, sørge for at man får hjelp til å klare seg. De første stegene i dette lå i proposisjonen som ble levert i januar måned, hvor det altså ble lagt inn en halv milliard kroner til sommerskoler. Forhåpentligvis er vi i sommer i en situasjon hvor det er mulig å fylle på, hvor man kan kombinere aktivitet og undervisning for å fylle hullene. De pengene går til kommunene. Det kan kommunene organisere, som ser hvem som har hatt størst belastning knyttet til dette, og hvor tilbudene bør være. Det andre vi gjør, er å opprette flere sommerjobbtiltak, som vi også hadde i fjor sommer, hvor vi gir penger sånn at folk får en mulighet til å få inntekt, og at man også kan gjøre det på en sosialt fordelende måte. Alle disse temaene er viktige og er blant de tingene vi jobber med nå fremover, sammen med gjenåpningsstrategien, som jeg har sagt jeg vil redegjøre for i Stortinget i uken etter påske.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
Jeg vil understreke at den ulikheten vi hadde før, var regjeringen faktisk veldig opptatt av. Derfor har det under denne regjeringen blitt gjort mange tiltak for at barn skal komme bedre ut. Derfor har vi gratis kjernetid i barnehager, inntektsgraderte barnehagepriser, vi har nå forsøk på gratis SFO, vi har også inntektsgradert SFO, vi har en masse tiltak ikke minst når det gjelder ferie, fritidsreiser og annet for barn – nettopp fordi vi skal gjøre noe med opplevelsen og det dårlige utgangspunktet. Allerede i fjor la vi penger til kommunene for at de skulle begynne å gjøre noe med sommerskoler og aktiviteter og sørge for at det var muligheter for folk til å fylle på kompetansehullene, for jeg er helt enig med representanten i at vi ikke må gjøre denne pandemien til en forsterking av de sosiale forskjellene vi har. Særlig gjelder det barn. Barn som har kunnskapshull, må få hjelp. Vi har snakket mye om sårbare barn generelt, og dette er det viktig å gjøre noe med, men jeg er veldig opptatt av at det er mange barn som ikke er sårbare, men som kan få en ballast med seg fremover som de ikke burde hatt. Det må vi jobbe med, bl.a. gjennom de tiltakene jeg har nevnt, med både sommerjobber og sommerskole som en mulighet.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
Det er viktig å gå gjennom og se på erfaringene fra behandlingen av Bergen Engines. Regjeringen er ganske ydmyk overfor at det må vi gjøre for å se på koordineringen både av hvem som svarer på spørsmål når pressen spør, og hvilken prosess det skal være. Da Lars Andreas Lunde, statssekretær i Næringsdepartementet, svarte, var han ikke klar over at det foregikk et ganske intensivt arbeid mellom tjenestene og departementene som hadde ansvar for sikkerhetsloven, med å gjøre noe. Det var feil utsagn med tanke på det, og han burde kanskje ha avvist å svare på det mediespørsmålet på det tidspunktet. Det er sånn at vi har jobbet med denne saken siden den ble varslet til Utenriksdepartementet 15. desember. Da ble den varslet som en eksportkontrollsak. Det er åpenbart at salg av en bedrift i utgangspunktet ikke er en eksportkontrollsak, men det ble også da varslet til de andre departementene og varslet til tjenestene. Derfor ble det også i midten av januar, før medieoppslagene, på departementsrådnivå gjort et samordnet arbeid for å styrke oppfølgingen overfor tjenestene for å få et beslutningsgrunnlag fremover. Siden da har vi kontinuerlig vært i arbeid i de ulike sporene som denne saken dreier seg om. Bergen Engines er ikke underlagt sikkerhetsloven og har ikke noen leverandøravtale av den typen. Det har NSM ikke hatt noen innvendinger mot. De er altså ikke som selskap underlagt sikkerhetsloven, men de leverer tjenester til Forsvaret. Men det som er en del av vår sikkerhetslov, er at vi også vurderer om den typen selskaper som selv om de ikke i seg selv er underlagt sikkerhetsloven, ved salg vil gi teknologi til et land som vi i dag har tiltak rettet mot for at de ikke skal få den teknologien – som et grunnlag for at sikkerhetsloven likevel kan brukes. Det er viktig å skille mellom de to tingene, om man er registrert som innenfor sikkerhetsloven – noen selskaper som er leverandører til Forsvaret, er det – eller om man ikke er det, men likevel har leveranser.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
På de tidspunktene var vi ikke klare for den vurderingen som vi til slutt kom med. Den vurderingen ble klar først med en sterk mistanke da vi ba dem om å stoppe alle forberedelser. Rolls-Royce, som er et selskap som har fulgt veldig godt opp i denne saken, sa da at da stopper de alle «due diligence»-prosesser og sikrer at man venter til regjeringen har fattet beslutninger. Men på det tidlige tidspunktet, særlig det spørsmålet knyttet til forsvarsministerens svar, var vurderingen av det som var det konkrete spørsmålet – kystvakten – at det da ikke ville vært naturlig å stoppe det av hensyn til den kontrakten. For bare den kontrakten ville man kunnet ha andre tiltak. Det er viktig å huske balansen i dette. Skal vi gjøre drastiske ting som dette, må vi også ha sett på om det er mulig å forhindre det på andre måter, og det var den vurderingen. Kanskje skulle man vært mer nyansert i det spørsmålet, men man svarte altså det man på det tidspunktet hadde kunnskap om.
Erna Solberg (Høyre), 2021-03-24:
Jeg er helt sikker på at vi har fått mange gode beskjeder tilbake om dette, men det var aldri noen anbefaling om å listeføre dette selskapet innenfor sikkerhetsloven. Vi har et stort leverandørnett til Forsvaret fra privat sektor i Norge. Hvis alle de skal listeføres, tror jeg vi får en ganske uoversiktlig situasjon også for hva vi kan kjøpe. Vi kan heller ikke drifte alt i regi av offentlig eide og kontrollerte selskaper. Det har ikke vært reist spørsmål fra våre tjenester eller fra sikkerhetsmyndighetene om at dette selskapet burde vært listeført. Det er heller ikke listeføringen av aktiviteten, men det faktum at vi har sanksjoner – eller vi har ikke sanksjoner, vi har tiltak – unnskyld, det var feil bruk av ord, litt for forenklet. Vi har tiltak rettet mot Russland. Noen av de tiltakene rammer nettopp at man ikke skal få denne typen teknologi, og det er det som gjør at sikkerhetsloven kommer i hovedsak til anvendelse i denne saken, ikke at selskapets leveranser til Forsvaret gjør at de skulle vært listeført.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
I krisetider stiller vi opp for hverandre. Helsearbeiderne våre i frontlinjen har stått på post lenge nå. Fra mitt lokalsykehus i Levanger reiser nå intensivpersonell til Drammen og Bærum for å hjelpe sine hardt pressede kollegaer på Østlandet. Intensivkapasiteten er fortsatt en akilleshæl i denne pandemien. Antallet intensivplasser står på akkurat samme sted som i fjor, 289 plasser. Fagmiljøene sier faktisk at vi er dårligere stilt nå enn hva vi var i fjor. Å bygge opp denne kapasiteten tar selvsagt tid. Solberg sa nylig til NRK at intensivkapasiteten ikke er hennes største bekymring. Mitt spørsmål til statsministeren er om hun mener regjeringen har gjort nok for å øke intensivkapasiteten i det året som nå har gått.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Man skal ikke ta sitat ut av sammenhengen, men både statsministeren og helseministeren har jo i fulle, hele setninger uttrykt at man risikerer å ruste opp med intensivplasser man ikke trenger i en normalsituasjon. Arbeiderpartiet er uenig i det, og fagmiljøene er også uenig i det. Regional intensivutredning fra 2019 sier at behovet i en normalsituasjon vil øke med 25–30 pst. fram til 2040. Fagfolkene reagerer på at statsministeren ikke ser hele deres virkelighetsbeskrivelse. Vi trenger økt intensivkapasitet både i hverdagen og – ikke minst – i en krise. Til sammenligning kjøper vi jo en ordentlig snøplog når det snør, selv om det snør veldig få dager i året enkelte steder. Mitt spørsmål til statsministeren er: Hvorfor har man ikke gjort mer for å bygge ut den langsiktige intensivkapasiteten, med så tunge faglige råd?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-03-24:
På veien mot åpning av samfunnet fikk vi et tilbakeslag i går. Mange næringsaktører hadde gledet seg og forberedt seg så godt som mulig på en påske med gjester innenfor et strengt smittevernregime. For veldig mange ble den drømmen knust i går. Mange har ventet så lenge som mulig med å gjøre bestilling av varer – enten det er mat, drikke, underholdning eller andre innkjøp – nettopp i frykt for at dette skulle skje. Men én gang må man bestille hvis man skal ha en sjanse til å få det i tide, og for mange aktører betydde det bestilling sent i forrige uke. I går kveld kunne vi lese på sosiale medier at lille Væktarstua Hotell i Tydal kommune i Trøndelag fikk paller med varer for mange hundre tusen kroner levert etter en bestilling de gjorde på søndag. De er i en helt fortvilt situasjon og frykter de ikke overlever dette. Deler statsministeren den fortvilelsen, og kan hun garantere at alle kostnader som disse aktørene har tatt på seg den siste tiden, blir dekket fullt ut av regjeringen?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-03-24:
500 mill. kr hjelper neppe en nasjon som i praksis er stengt ned. Det hjelper heller ikke å komme med en lovnad om at disse pengene skal komme en gang i midten eller slutten av juni. For veldig mange aktører er det slutt lenge før den tid. Det er jo ikke bare de små som sliter, det er også de store aktørene. Mange store hoteller kaster ut gjestene etter utsjekk torsdag førstkommende, med to dagers varsel. Det betyr at disse hotellene har gjort innkjøp for en tilnærmet normalsituasjon. Man har i mange uker tilbake hatt gjester booket for påskehøytiden. Vi mener at regelstyrte ordninger er det beste, og at det er reglene som er feil. Regjeringen peker på kommunene. Jeg mener det er ansvarsfraskrivelse å skyve dette over på kommunene. Det er staten som stenger ned, ikke kommunene. Hvorfor tar ikke staten et større ansvar?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-03-24:
Dette er vanskelige problemstillinger, men et tankeeksperiment hadde vært interessant likevel. Hvis det hadde vært sånn at det var Nord-Norge og Trøndelag som var de største smitteområdene, hadde en da, på tre dagers varsel, stengt ned Oslo og fjellområdene ved Oslo før påske? Det er i alle fall et interessant tankeeksperiment. Men jeg skal snakke litt mer om vaksiner, for det er jo det som er veien ut. Men det går sent, og det er ikke riktig at enkeltland som bestiller vaksiner, har bestilt bare én vaksine. Storbritannia har bestilt vaksiner fra sju leverandører – til ti ganger sin egen befolkning. Lørdag satte de 870 000 enkeltdoser – på én dag. Vi har satt 760 000 doser siden jul. Regjeringen ga ikke et helt klart svar på Gahr Støres spørsmål om Sputnik-vaksinen. Tidligere har jo Høie sagt at det å kjøpe Sputnik-vaksine først og fremst framstår som en teoretisk mulighet. Jeg opplever at det er en bevegelse fra statsministeren her i dag. Vil Norge ta noe eget initiativ – ikke felles, men eget initiativ – for å kjøpe den typen vaksine fra Russland, dersom den blir godkjent?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-03-24:
Oppbygging av beredskap kommer til å bli en sentral problemstilling, både under og i etterkant av denne pandemien. Den har satt søkelys på vår egen beredskap og manglene ved beredskapen, og vi har litt tidligere nå hørt en meningsutveksling om akkurat det som går på intensivberedskap, som mange av oss vil mene det har vært veldig store problemer knyttet til. Men vi har også manglet mye smittevernutstyr, og når det gjelder smittevernutstyr, er det heldigvis mange private bedrifter i Norge som har kastet seg rundt og startet produksjon av smittevernfrakker, av munnbind, av ansiktsvisir, for å nevne noe. Det er altså private bedrifter som har hjulpet oss i en vanskelig tid, men nå har det blitt full stans. Nå virker det ikke som om norske myndigheter har bruk for dem noe mer, og det er jo meningsløst hvis ikke regjeringen vil bygge videre på disse initiativene. De kunne faktisk ha dannet grunnmuren i det å bygge en bedre nasjonal beredskap for smittevernutstyr. Som lederen i RKGrafisk, de som produserer ansiktsvisir, sier det: Næringslivet stiller opp i en krisesituasjon, men når krisen er over, har en ikke bruk for oss. Det er vanskelig å forstå. I fjor vår var statsministeren sjøl til stede og klippet snora da munnbindprodusenten Innovern i Sykkylven ble åpnet. Styreleder Leif Jarle Aure sier at han mener Norge må definere industri som produserer smittevernindustri, som beredskapsindustri og legge forholdene til rette. «Dersom vi ikke har en norsk beredskap vil vi også i framtida være avhengig av import, særlig fra Kina», sier han. Hvorfor vil ikke regjeringen ta i bruk de private initiativene som nå har bygd opp virksomhet, og som har gjort en positiv innsats under pandemien? Hvorfor vil en ikke bruke dem for også å bygge opp og bygge ut en nasjonal beredskap for smittevernutstyr?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-03-24:
Men disse bedriftene kan jo heller ikke sitte og vente til regjeringen har funnet ut hvordan de skal gjøre dette, og til regjeringen har funnet ut at de ikke har så store lagre som de har akkurat nå, men at de trenger mer. De kan heller ikke slå av og på. Dette er privat virksomhet som er avhengig av faktisk å ha en inntjening, og problemet for dem nå er at det er stopp i leveransene. De fikk veldig mye gehør i starten, og også veldig mye ros, men plutselig er det ikke bruk for dem mer. Det er mange land som etter hvert velger å ta en strategisk innfallsvinkel til beredskapslagring. Tyskland definerer denne typen virksomhet og denne typen bedrifter som beredskapsindustri og vil ha det i eget land – en god del av dem – av sikkerhetsmessige årsaker. De gir også investeringstilskudd ved etablering, og de er opptatt av å ta vare på egenproduksjon. Det bør også Norge være hvis vi skal ta vare på alle de flotte private initiativene som nå er kommet. Så vil Norge gå i dialog med produksjonsmiljøene? Vil en etablere beredskapsavtaler? Vil en etablere forsyningslinjer? Vil en tenke langsiktig oppbygging av nasjonale beredskapslagre på disse områdene?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-03-24:
Når statsministeren blir alvorlig og snakker om de tiltakene vi er midt oppe i, som sikkert krever veldig mye av dem som jobber i staten, i regjeringen og ellers, synes jeg det kler henne dårlig å slenge på den lille konsulentbiten på slutten. Det var unødvendig. Jeg skjønner at ting må ta sin tid, og at ting må tas i rekkefølge, og jeg synes det er positivt hvis statsministeren og regjeringen vil se på dette i et lengre perspektiv. Men vi må sørge for at disse private initiativene ikke går tapt i mellomtida. Vi må sørge for at den grunnmuren de nå har bidratt til, er en fordel som det norske samfunnet faktisk kan bygge videre på. Og vi må ha en tenkning omkring det. Så hvis statsministeren ikke kan gi dem svar akkurat nå, bør i alle fall statsministeren og regjeringen gå i dialog med disse private aktørene og sørge for å gi dem den tryggheten som gjør at de ikke i mellomtida gir opp fordi de ikke lenger får ordrer fra eller leveranser til det offentlige.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-03-24:
Koronapandemien har vist oss at intensivkapasiteten i Noreg er for liten. Elleve intensivpasientar ved Ahus er nok til å laga ei krise. Alvorleg sjuke intensivpasientar på respirator vert transporterte i ambulansar mellom sjukehusa i Helse Sør-Aust for å finna ledige intensivsenger. Dette må vi læra av. Intensivutgreiinga kom hausten 2019. Den inneheldt både status for intensivkapasitet og forslag til auking og organisering. Den anbefalte ei auking i intensivkapasitet på mellom 30 og 40 pst. fram mot 2040. Regjeringa har ikkje følgt opp, men dei har bedt helseføretaka om å utgreia dette vidare, sjølv om det nyleg er utgreidd. Spørsmålet til statsministeren er om ho i dag kan koma med ein klar bodskap om at regjeringa vil setja i gang arbeidet for å auka den ordinære intensivkapasiteten i Noreg.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-03-24:
Unnskyld meg, statsminister, men dette blir feil. Vi har visst lenge at det er behov for auka intensivkapasitet i Noreg. Det viste evalueringsrapporten etter svineinfluensaen i 2009. Det viste DSB sin rapport om krisescenario i 2019. Det viste Riksrevisjonens rapport om helseføretaka sine bemanningsutfordringar, som vart lagt fram i 2019. Den viste at helseføretaka både i 2016, i 2017 og i 2018 varsla departementet og regjeringa om stor rekrutteringssvikt, og dei bad om å få auka utdanningskapasiteten for intensivsjukepleiarar, men regjeringa sa nei alle åra. Kandidatmåltalet for spesialsjukepleiarar har ikkje vorte auka sidan 2014, så dei 100 nye stillingane kjem altfor seint, og det er altfor lite. Tar statsministeren sjølvkritikk på at det ikkje er gjort meir før, og vil ein no koma med ein plan til Stortinget for korleis dette skal reverserast og styrkjast?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-03-24:
Koronapandemien har også rammet kollektivtrafikken hardt, så det er avgjørende å komme ut av krisen på en grønn og smart måte. I Oslo har Ruter ansvaret for kollektivtilbudet til nesten to millioner mennesker, men selskapet varsler nå at de må kutte kraftig i rutetilbudet i andre halvår 2021 for å dekke inn et inntektstap på nær 1 mrd. kr. Kollektivselskapene over hele landet står faktisk i samme alvorlige situasjon. Det er derfor helt nødvendig å få på plass en statlig overgangsordning som sikrer kompensasjon, slik at vi unngår å kutte kraftig i rutetilbudet akkurat når pandemien begynner å slippe opp. Så mitt spørsmål er: Garanterer regjeringen at de vil legge pengene som trengs, på bordet til fylkene for å kunne unngå kutt i kollektivtilbudet på vei ut av pandemien?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-03-24:
Regjeringen la nylig fram de to viktigste meldingene dette tiåret, nemlig klimameldingen og Nasjonal transportplan. Her slås det fast at utslippene av klimagasser fra transportsektoren skal halveres innen 2030. I 2019 var utslippene på over 14 millioner tonn. Utslippene fra veitrafikk utgjorde over halvparten av dette. Klimameldingen legger derfor opp til at store deler av klimakuttene skal skje nettopp i vei. Regjeringens hovedvirkemiddel for å kutte i utslippene er økt CO 2 -avgift, og det applauderer vi. Samtidig styrer de etter en politisk plattform som sier at de skal kompensere for økt CO 2 -avgift ved å sette ned veibruksavgiften. Så det den ene hånden tar, gir den andre tilbake. Regjeringens viktigste virkemiddel for å kutte klimagassutslippene kan med det bli betydelig svekket. Da skulle man tro at Nasjonal transportplan iallfall ville inneholde et troverdig og konkret klimabudsjett som forteller oss hvordan regjeringen har tenkt å kutte i utslippene. I stedet får vi presentert en plan hvor klima og natur er de store taperne på grunn av en massiv motorveisatsing. Regjeringen skriver at denne transportplanen «bygger opp om ambisjonen om å halvere utslippene i transportsektoren». Tross denne ambisjonen har transportplanen vesentlige mangler i klimagassberegningene. For eksempel inkluderer de ikke utslipp fra Nye veiers motorveiprosjekter, utslipp fra anleggsfasen, materialer og arealbeslag, selv om regjeringen opplyser at nedbygging av myrer og skog kan gi store klimagassutslipp. Utslippene fra Avinors og Kystverkets investeringer og prosjekter med oppstart i andre halvdel av NTP-perioden er heller ikke inkludert. Mitt spørsmål er: Kan statsministeren garantere at NTP samlet sett vil bidra til at vi når målet om å halvere klimagassutslippene fra transportsektoren innen 2030?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-03-24:
Jeg takker for svaret og registrerer at statsministeren hevder at regjeringen skal nå klimamålene, på tross av at de ikke legger fram en oversikt over de samlede klimagassutslippene. Vi er nå inne i et tiår da det haster mer enn noen gang å gå fra somling og grønn prat til konkrete tiltak. Da er det svært skuffende at en så viktig plan ikke er tydelig, verken på tiltak som skal til for å nå klimamålene, eller på effektene av disse teknologiske tiltakene som statsministeren setter sin tiltro til. Så mitt spørsmål er: Hva er årsaken til at regjeringen har valgt ikke å legge fram en samlet oversikt over klimaeffektene av Nasjonal transportplan?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
Vi har de siste dagene og ukene sett en ny runde med nedstenginger som får store konsekvenser for folk. I tillegg til det det betyr for folks mulighet til å være sammen i påsken, og som skjer av helt forståelige grunner knyttet til smittevern, vil også tiltakene ha andre konsekvenser. Mange frykter for jobbene sine, for nye permitteringer. Mange opplever at veien tilbake til jobben de er permittert fra, blir lengre. Noen frykter for livsverket sitt. Vi risikerer nå en ny bølge av permitteringer. Vi risikerer at bedrifter kan gå over ende, f.eks. innenfor reiseliv og uteliv. Da ville det jo være naturlig å ha hjelpen klar. Samtidig som de nødvendige smitteverntiltakene kom, burde regjeringen også ha de nødvendige økonomiske og sosiale tiltakene på plass, f.eks. å øke dagpengene noe, nå som over 20 000 mennesker har vært permittert helt siden pandemien begynte, og vi får enda flere i de delene av landet der butikker må stenge, eller når vi får nasjonal skjenkestopp. Vi burde ha fått en bedre ordning for lønnsstøtte, slik at ikke permittering er eneste alternativ på mange arbeidsplasser. Det burde vært en bedre støtteordning for restauranter og små hoteller som allerede har fylt varelagrene for påsken og nå går på en kjempesmell. Men det eneste regjeringen hadde å komme med, var disse pengene til kommunene som det er veldig uklart i hvor stor grad vil hjelpe, og som dessuten først kommer senere. En skulle jo tro, etter et år med pandemi, at regjeringen hadde gjort det slik at hver gang man må stenge ned, kommer det også nødvendige økonomiske og sosiale tiltak. Hvordan er det mulig at regjeringen igjen og igjen går til nedstenging uten å ha klart tiltak for folk som mister jobben og de bedriftene som blir rammet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
Det er mange som mener at forsterkede tiltak trengs, rett og slett fordi denne krisen nå har vart så lenge, den har vist seg også å være en forskjellskrise der konsekvensene slår veldig ujevnt ut. Det er derfor vi etterlyser f.eks. en økning i dagpengene nå, fra å ha 80 pst. opp til 300 000 kr og øke opp til 400 000 kr, slik at de som har vært permittert lenge, og de som blir det nå, får litt mer å rutte med. Da pandemien brøt ut, var regjeringen veldig rask med å gi utsettelse på innbetaling av formuesskatt, for da var man redd for at de formuende her i landet ikke skulle kunne betale regningene sine. Man har kuttet formuesskatten, økt aksjerabatten. Denne ordningen har ikke blitt så mye brukt, for det viste seg jo at de rikeste i landet stort sett klarer å betale regningene sine. Det er andre som har det problemet. Likevel har regjeringen igjen og igjen blitt presset av opposisjonen til tiltak for de arbeidsløse. Er det faktisk slik at statsministeren ikke synes det er viktigere å sette dem med minst i stand til å betale regningene sine, enn å fjerne regninger for dem som har mest fra før?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
Jeg bare konstaterer at statsministeren har sett de rikestes behov, og så er det med god grunn reist spørsmål om hun ser behovene til dem som har det tøffest. Da NRK hadde intervju med statsministeren i anledning ettårsdagen for utbruddet av pandemien, fikk hun følgende spørsmål: «Ja, for hva tenker du da som statsminister når du hører historier om folk som ikke har råd til å betale regningene denne måneden, ikke har råd til mat, ikke har råd til klær, altså som må spare hver eneste krone?» Og statsministerens svar var: «Ja, altså det er jo krevende. Så er spørsmålet: Hadde de egentlig råd til det før og?» Det var ingenting annet i svaret som tydet på at statsministeren var klar til å gi det svaret jeg tror spørreren var ute etter: en tydelig melding om at de som leder landet, ser hvor vanskelig det er f.eks. for dem som nå har vært permittert et helt år, i lavlønnsyrker, som kanskje har mistet en fjerdedel av inntekten sin, og som selvfølgelig må snu og vende på hver eneste krone. Forstår statsministeren at den uttalelsen skapte mye sinne hos dem som har det tøffest nå?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
Jeg sendte dette spørsmålet fra NRK på nytt til statsministeren så hun skulle få en ny sjanse til å svare bedre. I det svaret står bl.a. det statsministeren er inne på nå, at tallene for 2020 indikerer en nedgang i antall mottakere av sosialhjelp. Men nå er det jo ikke regjeringen selv som har kjempet for lavere inntektskrav og økt sats på dagpenger, kompensasjon for kulturarbeidere, forlengelse av arbeidsavklaringspenger eller økt bostøtte for dem som har minst. Sånne tiltak er drevet gjennom i Stortinget mot regjeringens forslag. Så det er ganske spesielt at når regjeringen skal forsvare seg i møte med den forskjellskrisen vi står i, peker statsministeren stort sett utelukkende på ting hun har blitt tvunget til å gjennomføre av opposisjonen. Erkjenner statsministeren nå at med regjeringens politikk alene kunne hun sannsynligvis ikke vist til disse tallene? For sosialhjelpsmottakere ville den sosiale krisen vært mye dypere. Gjør hun seg noen refleksjoner over at hun var nødt til å bli presset til dette av opposisjonen?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-24:
Jeg skjønner at statsministeren er interessert i den historieskrivingen, men jeg er ikke enig i det, og jeg tror det er veldig mange andre i denne salen og ute i landet som ikke er enig i det. Sannheten er at regjeringen har handlet konsekvent for sent når det gjelder de økonomiske og sosiale konsekvensene av denne krisen. Igjen og igjen har Stortinget måttet presse fram løsninger som ellers ikke hadde kommet på plass. Det er det som gjør at så mange reagerte så hardt på denne typen uttalelser. Det bekrefter noe av det jeg tror folk synes de har sett, nemlig at regjeringen ikke har hatt oppmerksomhet mot den store, urettferdige sosiale effekten av denne krisen. Jeg har lyst til å spørre om en konkret ting. Nå er det altså sånn at tiltak fra Nav nok en gang vil bli innstilt på grunn av nedstenging, bl.a. begrenset deltakelse på arbeidsmarkedstiltak på grunn av smitteverntiltakene. Vil statsministeren nå gi forlengelse av arbeidsavklaringspenger også for dem med nedsatt arbeidsevne som nå opplever stans i oppfølging, siden de ikke har fått forlenget sin stønadsperiode på lik linje med arbeidssøkere?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Det blir mer klima, mer Nasjonal transportplan og mer jernbane. Ifølge opprinnelig plan for intercityutbyggingen skulle dobbeltspor stå ferdig til Hamar, Tønsberg og Fredrikstad i 2024 og til Lillehammer, Skien og Halden i 2030. Med Nasjonal transportplan som kom på fredag, skrinlegger regjeringen dobbeltsporutbyggingen. Nå blir det dobbeltspor bare til Moss, Tønsberg og Hamar. Ja, ikke engang til Hamar, det skal stoppe ved Åkersvika sør for Hamar. Ikke engang Ringeriksbanen kan regjeringen nå si når står ferdig, etter at de har overført det til Nye Veier, som jo har et styringssystem hvor årstall for ferdigstillelse ikke eksisterer. Dette er helt uholdbart, sier Høyre-ordføreren i Larvik til NRK. Arbeiderpartiet er enig med ordføreren i Larvik. Det er meget godt sagt, og han peker på de problemene som Larvik og andre byer nå har. Hvorfor skrinlegger regjeringen dobbeltsporutbyggingen på Østlandet?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Vi kan gjerne diskutere Hordfast – det er veldig interessant – men jeg stilte spørsmål om jernbaneutbyggingen på Østlandet. Jobben vi står overfor nå, er formidabel. Vi skal bygge landet, og vi skal kutte utslipp. Jernbaneutbygging kan gjøre begge deler. Bevilgningene til jernbane reduseres nå i regjeringens nye Nasjonal transportplan – det til tross for løfter fra de partiene som nå sitter i regjering, i 2013 da intercityutbyggingen ble vedtatt. Statsministeren har styrt landet hele tida siden 2013, så hvis det har vært noe feil med planleggingen, burde regjeringen ha grepet fatt i og ordnet opp i det tidligere. I 2013 lovte Kristelig Folkepartis stortingsrepresentant fra Østfold dobbeltspor til Halden i 2025. Høyres stortingsrepresentant fra Østfold – og nå blunker jeg litt til herværende president – lovte dobbeltspor til Kornsjø, altså til svenskegrensa i 2030. Høyre har styrt landet siden 2013. Hvorfor ordner en ikke opp med dobbeltsporutbyggingen?
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-24:
Veldig mange barn har nå kun hjemmeundervisning, særlig på østkanten i Oslo. Jeg har lenge lurt på hva regjeringen har gjort for å forsikre seg om at de har internett, at de har datautstyret de trenger, og at de har et stille rom de kan sitte i og følge undervisningen fra. Jeg spør fordi vi ser at innstrammingene, særlig for skolebarn i Oslo øst, vil forsterke ulikheter som allerede er altfor store. Dette er ikke en diskusjon om tiltakene er riktige, men vi trenger en diskusjon om hva vi gjør for å rette opp effekten det har at tiltakene rammer så ulikt. Jeg blir lei meg av å se hvordan det er i de familiene som har dårligst mulighet til å takle hjemmeskole, og som nå blir pålagt det uten at det følges opp med tiltak for barn og ungdom. Det ender med at mange som har dårlige kort på hånden fra før, får det enda vanskeligere, mens barn av mer privilegerte familier slipper lettere unna. Jeg spør også fordi alle ser hvordan regjeringen har vist stor interesse for å rette opp de skadene som pandemien har påført landets kapitaleiere, f.eks. eieren av Color Line. Store kontantbeløp er utbetalt. Dette har bl.a. sikret formuen til arvingene etter Sunde. Så noens barn har man tatt stort ansvar for. Derfor lurer jeg på om regjeringen vil ta det samme ansvaret for å rette opp skadene påført inntektsmulighetene til dem som vokser opp i Oslo øst?
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-24:
Rødt har både vært opptatt av arbeidsledighet og tatt kampen mot ulikhet, både kommunalt og nasjonalt, og nå spør jeg statsministeren om barn og ungdom som har dårlig plass, i familier med dårlig råd. Det er barn som er like smarte som andre barn, med samme behov og drømmer, men de har fått utdelt andre kort. Og på grunn av pandemien får de nå enda dårligere kort når de skal klare seg videre. De har en vanskeligere hverdag og en vanskeligere skolegang. Det er nemlig ikke alle som har hytte eller råd til å leie en leilighet på fjellet. De sitter fast hjemme med foreldre som rammes hardt, en skolegang som rammes hardt, og uten tilbud utenfor hjemmet. De kan altså gjøre alt riktig og likevel komme dårligere ut fordi pandemien har skapt varige skjevheter. Spørsmålet er om statsministeren er enig i at det er et felles mål å rette det opp, og hva regjeringen gjør for det konkret.
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-24:
Dette er gode tiltak, men jeg er fortsatt usikker på om statsministeren tar alvoret inn over seg. Det kan være vanskelig for folk med millionlønn og en helt annen omgangskrets å sette seg inn i det. Men det finnes nå mange barn på Oslo øst som kan gjøre alt riktig framover, men som likevel vil komme dårligere ut enn andre, fordi foreldrene ikke har kunnet ha hjemmekontor, eller fordi de ikke har hatt et eget rom å følge undervisningen fra når de har hjemmeskole. Én ting er ulikheten som var der allerede før pandemien, den har Høyre vist liten interesse for å gjøre noe med, men hva vil statsministeren gjøre med effekten som kommer på toppen, rent konkret?
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-24:
«Saken om Bergen Engines har avdekket alvorlige utfordringer i Forsvarets forhold til privat næringsliv og hvilke konsekvenser utenlandske aktører kan ha for rikets sikkerhet. Hva har regjeringa gjort i denne perioden for å sikre Norge mot russisk og annen utenlandsk næringsaktivitet som kan true rikets sikkerhet, og hvilke grep tar Forsvaret nå for å ta lærdom av Bergen Engines-saken, blant annet når det kommer til anskaffelsesregimer og såkalt strategisk samarbeid?»
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-24:
Først og fremst skulle det bare mangle at dette salget nå er stanset. Jeg hører det statsråden sier, og jeg registrerer ikke særlig mye ydmykhet og vilje til å ta lærdom av denne saken, for vi har en nasjonal trusselvurdering der oppkjøp og investeringer i norsk næringsliv fra stater som spionerer på Norge, er den første tingen som nevnes, og så bruker regjeringen så lang tid. Statsråden har surret og endret forklaring flere ganger, bl.a. om hvordan sikkerhetsloven kan og ikke kan brukes. Kan det være noe å lære her, f.eks. om denne massive outsourcingen av rikets sikkerhet som vi har sett under denne regjeringen, gjør det vanskelig å holde oversikt over alle kontraktene, leverandørene og underleverandørene? Og skyldes den trege responsen at regjeringen har mistet kontrollen lite grann?
Seher Aydar (Rødt), 2021-03-24:
Jeg hører hva statsråden sier. Tidligere i dag sto statsministeren her på talerstolen og klarte ikke å svare på hvorfor Bergen Engines, som det nå er åpenbart ikke kan selges til russerne, ikke ble listeført for oppfølging med sikkerhetsloven. Hun sa at Bergen Engines aldri ble vurdert listeført, og at hvis alt av selskaper som leverer til Forsvaret, skal listeføres, ville det ført til en uoversiktlig situasjon. Jeg har vanskelig for å forstå hvordan dette skal forstås som noe annet enn at forsvarsministeren faktisk ikke har kontroll over denne rotete skogen av kontrakter, leverandører og underleverandører som har vokst fram rundt Forsvaret. Hvilke garantier har vi for at det ikke kommer en ny sak som Bergen Engines-saken i løpet av noen uker eller måneder?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Statsministeren sier at hun vil etablere en kultur for beredskap og sikkerhet. Da er det viktig at hun koordinerer innsatsen mellom de ulike departementene. Bergen Engines er en stor og viktig industriarbeidsplass, med 700 arbeidsplasser, som bl.a. vedlikeholder og leverer motorer til forsvarsskip. Da må regjeringa til enhver tid sjekke at dette er i henhold til gjeldende sikkerhetsbestemmelser. For 13 måneder siden ble det kjent at denne bedriften ble lagt ut for salg. 15. desember i fjor ble det kjent at det var russiske eiere som ville kjøpe denne bedriften. Så kom justisministeren til Stortinget i går, etter massivt press fra opposisjonen, innkalling til redegjørelse og høring. Hun henviser endog til opposisjonen og sier at det er bl.a. på bakgrunn av offentlig diskusjon at de tar opp denne saken på nytt. Hun stanser salget, etter tre måneder, og det skaper veldig mye usikkerhet for de 700 arbeidsplassene dette handler om, og også for Norges trygghet og beredskap. Det som er hele problemet, er at 22. februar sa Høyres statssekretær i Næringsdepartementet at dette er en sak mellom to selskaper som regjeringa verken kan eller bør blande seg inn i. På spørsmål fra Jette F. Christensen svarte forsvarsministeren at sikkerhetsloven ikke kommer til anvendelse. Men så, som lyn fra klar himmel, stoppet allikevel justisministeren dette salget i går. Jeg mener at her har statsministeren åpenbart sviktet sin viktigste oppgave, som hun sa hun skulle være på vakt overfor, og det er å samordne de ulike departementene. Her har altså tre departementer sagt ulike ting i løpet av de tre siste månedene. Hvorfor klarer ikke statsministeren etter åtte år å etablere en god nok sikkerhetskultur?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Dette var en litt ny opplevelse, for etter at statsministeren har irettesatt den ene spørreren etter den andre i løpet av denne spørretimen, viser hun nå en viss grad av ydmykhet. Dette ble kjent 15. desember. Næringsdepartementet svarer én ting – at dette er en kommersiell transaksjon. Forsvarsministeren får spørsmål fra Stortinget og svarer ingenting om at han vil vurdere dette eller trekke i nødbremsen eller noen ting. Hvorfor, og det er jo spørsmålet, klarer ikke statsministeren – som har sagt at hun vil koordinere departementenes arbeid bedre, etablere en egen enhet på Statsministerens kontor for å ivareta sikkerhet – å få hele det statsapparatet som hun har ansvaret for, til å tale med én stemme i en sak som handler om rikets sikkerhet?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2021-03-24:
Det som er mitt poeng til statsministeren, er at når det gjelder listeføring og om sikkerhetsloven kommer til anvendelse, handler det om hvilke selskaper man listefører, og det skjer jo ikke av seg selv. Det er det regjeringa som har ansvar for. På et tidspunkt har regjeringa sagt at nei, vi listefører ikke dette, og da må jo justisministeren, som gjorde som hun gjorde i går – selskapet er ikke listeført og skal ikke vurderes i henhold til sikkerhetsloven – trekke i nødbremsen. Men spørsmålet er: Hvorfor valgte regjeringa – for dette er det ikke NSM eller noen andre som har ansvar for, dette er regjeringas ansvar – ikke å listeføre dette selskapet?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-03-24:
Mitt spørsmål går til barne- og familieministeren, og det lyder som følger: «I 2016 vedtok et enstemmig storting å utrede fosterforeldres pensjonsvilkår med siktemål om at fosterforeldre ikke skal tape på å være frikjøpt, jf. vedtak 748. I 2018 fikk vi en NOU om fosterhjem, lite har skjedd siden da. Fortsatt er det slik at kommunale fosterhjem som grunnet barnets behov må være frikjøpt, ikke er ivaretatt med en pensjonsordning, mens statlige fosterhjem er bedre ivaretatt gjennom egen pensjonslov. Hva konkret gjør statsråden for å sikre bedre pensjonsvilkår for kommunale fosterhjem, men også bedre rammevilkår for fosterhjem generelt?»
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-03-24:
Takk for svaret. Det er bra at den NOU-en som høringsfristen gikk ut på i mai 2019, for nesten to år siden, omsider får en strategi. Det er viktig. Det jeg ikke får taket på, er hvorvidt man faktisk da tenker å følge opp forslaget fra utvalget om at man skal kompensere frikjøpte fosterforeldre i ordinære fosterhjem for tapet av tjenestepensjonen i kommunal regi. Statsråden skulle komme tilbake til det, men i den situasjonen vi nå er, der det er såpass vanskelig å rekruttere fosterhjem, synes jeg at bl.a. dette momentet må være viktig. Er ikke statsråden enig med meg i at pensjonsvilkår er viktig i rekruttering, og at det derav faktisk bør følge at han kan signalisere allerede nå at han vil følge utvalgets oppfordring?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-03-24:
Takk for svar. Da avventer jeg den strategien. Da skal vi over til kommunene, for det er ikke bare bare å være kommune og forholde seg til fosterhjem. I dag har Bufetat heldigvis medfinansieringsansvar for fosterhjemmene. Kommunene betaler utgiftene opp til en fast sats, og det fosterhjemmet koster utover den satsen, kan de søke om refusjon av. Den refusjonsordningen avvikles nå som følge av den kommende barnevernsreformen, der kommunene skal få fullt finansieringsansvar for ordinære fosterhjem. Kommunene skal etter planen kompenseres gjennom en økning i rammetilskuddet, men jeg har i det siste snakket med et utall av ordførere og barnevernsansatte som mener at det er altfor mange løse tråder med tanke på om det faktisk kommer nok rammefinansiering – på NOU-ens status, da. De ønsker også en tydeligere forbedring av rammevilkårene til fosterforeldrene. Kan statsråden garantere at disse viktige momentene er avklart og tydelige for kommunene innen 2022, når reformen faktisk skal tre i kraft?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-03-24:
Jeg er glad for at representanten stilte meg dette spørsmålet, for fosterhjemsomsorgen er et felt jeg brenner for. Alle barn trenger et trygt og godt hjem, og for noen unge er det ikke trygt og best å bo hjemme. Fosterhjem er i disse tilfellene det mest brukte barnevernstiltaket. Jeg jobber for at fosterforeldrene skal ha gode rammevilkår for at de skal kunne gi barn trygge og stabile hjem. Regjeringen vil derfor om kort tid legge fram en fosterhjemsstrategi. Tiltakene i strategien har som mål å øke stabiliteten i og tilgangen til gode fosterhjem, sånn at alle barn kan få et trygt hjem. Strategien vil bygge på tiltak fra fosterhjemsmeldinga og fra fosterhjemsutvalget, som representanten viser til. Både økonomiske og faglige rammevilkår for fosterforeldre er viktige tema i strategien. Fosterforeldre i kommunale fosterhjem skal som utgangspunkt kunne være i ordinært arbeid ved siden av fosterhjemsoppdraget, og de kan også ha en tjenestepensjonsordning gjennom sin arbeidsgiver. Kommunale fosterhjem skiller seg således fra statlige fosterhjem, der en av fosterforeldrene må være hjemme på fulltid og ikke har en tjenestepensjonsordning gjennom sitt ordinære arbeid. Det er imidlertid også noen kommunale fosterforeldre som må være hjemme over lengre tid. Da kan tapt opptjening av pensjon ha innvirkning på pensjonsutbetalingen. Dette temaet kommer jeg tilbake til i strategien. Samlet skal tiltakene som regjeringen legger fram i fosterhjemsstrategien og i ny barnevernslov denne våren, bidra til mer forutsigbare og bedre rammevilkår for fosterhjemmene, sånn at flere barn kan få et trygt hjem.