trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-12-18:
Jeg er veldig glad for at representanten Myrli stiller spørsmålet, for det skal ikke henge igjen noen usikkerhet om det. Det overordnete målet er at alle husstander i Norge skal ha tilgang på høyhastighetsbredbånd. Det er helt riktig som representanten Myrli sier, at det målet vi satte oss i 2016, var at innen utgangen av 2020 skulle 90 pst. av husstandene ha tilgang på 100 Mbit/s. I juli hadde vi 89 pst., og jeg tør med ganske stor sikkerhet si at vi kommer til å klare det målet innen 31. desember – at 90 pst. av husstandene skal ha 100 Mbit/s. EU satte i 2016 50 pst. av husstandene som mål. Akkurat nå driver regjeringen og jobber med en ny stortingsmelding som vi skal komme til Stortinget med, der vi skal fastsette det nye ambisiøse målet for når vi skal sørge for at alle husstandene får tilgang på høyhastighetsbredbånd, og hvordan vi skal gjøre det gjennom bruk av 5G, fiber og mobilnett.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
I 1990 kunne man lese følgende i Aftenposten: Her dreier det seg om en jernbanestrekning som burde vært fullt utbygd for to tiår siden. Det var om Østfoldbanen. 1990 er det året jeg ble født. Om mulig virker dobbeltspor gjennom Østfold enda mer fjernt nå enn det gjorde på midten av 1990-tallet. Dobbeltspor gjennom Østfold har passert det punktet hvor vi kan begynne å kalle det en farse. Jeg forstår godt dem som mister tiltro til prosesser, vedtak og oss politikere når vi ser hvor lang tid det tar, og vi ser hvor dette ender. Da vi ikke trodde at det kunne bli verre, tok vi feil. Gang på gang – statsråd etter statsråd – har vi blitt skuffet. I statsbudsjettet for 2020 kunne vi lese at det var uaktuelt å gjennomføre prosjektet i dets nåværende form. Overraskelsen vi fikk i statsbudsjettet for 2021, var at man satte døren på gløtt for en ny KVU. En ny KVU begynner helt på nytt igjen, vi trodde ikke det vi leste. Heldigvis anbefaler ikke Jernbanedirektoratet en ny KVU, og i innstillingen står Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV sammen om en merknad der vi understreker at «arbeidet med dobbeltsporutbyggingen på Østfoldbanen må fortsette, og at en ny KVU vil føre til unødvendig forsinkelse av utbyggingen». Jeg lurer på hvorfor ikke regjeringspartiene står inne i den merknaden, dette burde være noe som hele komiteen kunne ha samlet seg bak. Da mener jeg det er på tide at statsråden og regjeringspartiene oppklarer hvilke ambisjoner man har for Østfoldbanen. Er man klar for å legge ballen om ny KVU død? Det er samtidig viktig å minne om at kostnadene for Østfoldbanen ikke er høyere enn for andre jernbaneutbygginger når vi sammenligner pris per km. Folk er usikre i Østfold, de lurer på hvordan det skal gå med huset og hjemmet sitt. Privat næringsliv kvier seg fordi man ikke vet hva framtiden bringer. Kostnadene har blitt høyere, men se på de samferdselsprosjektene hvor ikke det har skjedd – dette ville ikke vært det første prosjektet i historien. Det er full forståelse i Østfold for at vi må gå gjennom prosjektet, at vi skal se konstruktivt på løsninger, men en ny KVU er ikke løsningen. Nå er det på tide at regjeringen avklarer hvilke ambisjoner man har for Østfold.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Statsråden sier at han forstår skuffelsen til Østfold, men det blir ikke mye jernbane av skuffelse. Så sier også statsråden at han kommer tilbake i NTP med ambisjonene. Under den forrige statsråden, for ikke så veldig mange måneder siden, kunne vi få som svar på skriftlig spørsmål at ambisjonene lå fast – men tydeligvis ikke sånn kjempefast, eller så veldig fast. Andre representanter fra Høyre har her etterlatt et inntrykk av at vi egentlig bare burde forstå dette i Østfold. Kostnadene har jo blitt så høye, så dette må vi finne oss i. Men kilometerprisen for jernbane er ikke noe høyere i Østfold enn andre steder. Ja, prosjektet har blitt dyrere, og Østfold er mer enn villig til å være med og diskutere hvordan vi kan få ned kostnadene, men derfra til å si full stopp, det er vi ikke med på. Statsråden ville ikke gå opp og si at vi ikke skal ha en KVU for Østfold. Samtidig har representanten fra Høyre sagt at Høyre ikke er for KVU, og de står ikke inne i merknaden til Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV i innstillingen. Så jeg lurer på: Hva er regjeringen og regjeringspartienes holdning? Ønsker man nå å begynne på scratch igjen i Østfold og gå tilbake til en ny KVU, eller er det slik som Høyre-representanten sier, at man ikke ønsker en KVU? Det ville i så fall vært en gledelig nyhet for Østfold. Jeg håper at man bruker tiden godt fram til NTP, og at man lytter til de innspillene man har i Østfold, fra dem som kjenner Østfold best i byene. Jeg er sikker på at man sammen kan finne gode, konstruktive løsninger, men da er man også nødt til å lette litt på sløret på hermetiserte prosesser og være med og regne på løsninger som ville passet best for dem som kjenner hvor skoen trykker.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Dette er en gledens dag fordi vi i dag skal få Rogfast-prosjektet i gang igjen, etter at det har vært nødvendig å bremse ned. Det viste seg at det lå an til å bli langt dyrere enn antatt da Stortinget vedtok prosjektet i 2017. Saksordføreren, Langholm Hansen, sa veldig mye bra om hvor viktig prosjektet er. Jeg skal ikke gjenta det. Men saken i dag viser at hadde Fremskrittspartiet fått gjennomslag for vårt forslag som vi fremmet i denne sal før sommeren, kunne gravemaskinene allerede vært i gang, og vi kunne behandlet denne tilleggsbevilgningen fra staten uten at framdriften i prosjektet ble forsinket. Hadde vi fulgt den framgangsmåten, hadde vi ikke tapt et halvt år. Jeg skal ikke bruke mer tid på å rippe opp i det, men jeg har et lite spørsmål som jeg håper statsråden kan avklare: Hvis forsinkelsen i framdriften som en konsekvens av at det forslaget ikke ble støttet før sommeren, fører til at det ikke blir ferdigstilt innen 2030, vil jo resultatet bli at ferjeanbud må forlenges. Da Tausambandet måtte forlenges på grunn av lengre byggetid av Ryfast, førte det til at de årlige utgiftene ble syvdoblet i utsettelsesperioden. Jeg håper statsråden kan gi et signal om at en slik kostnad ikke vil bli lempet over på bilistene om det samme nå skjer med Rogfast. Ellers leser jeg i merknadene at Senterpartiet og Arbeiderpartiet er bekymret for bompengene og skriver at det «må gjøres grep for å få nedbompengegjelden.» Det er jo litt morsomt. Ingen av partiene har satt av penger i sine alternative budsjetter for å redusere bompenger, og de har heller aldri stemt imot et eneste bompengeprosjekt. Det de har stemt imot, var da Fremskrittspartiet i regjering foreslo en bompengereform i 2015 som ville redusere bompenger. Det var befriende å høre representanten Fasteraune, som sa at Senterpartiet ikke er mot bompenger, men tvert imot for bompenger. Det var godt å få den avklaringen. I 2016 fikk Fremskrittspartiet på plass en bompengerabatt for prosjekter i distriktene. Arbeiderpartiet var imot dette, men takket være at vi fikk det igjennom, har det ført til at mange veiprosjekter rundt om i landet har fått lavere bompenger. For Rogfast betydde den ordningen vi fikk innført, 1,6 mrd. kr i lavere bompenger. Arbeiderpartiet stemte altså i 2016 for en politikk som ville gi bilistene i Rogaland 1,6 mrd. kr mer i bompenger – bare på grunn av Rogfast! Da synes jeg de har frekkhetens nådegave når de i merknads form vifter med pekefingeren og kritiserer høyt bompengenivå. Heldigvis er det ikke Arbeiderpartiet som har avgjørende makt i denne sal. I dag får vi restartet Rogfast med nye, friske statlige midler. Det er en fin førjulsgave til Rogaland. Nå må bare gravemaskinene komme i gang så fort som mulig.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2020-12-18:
Dette er en meget god dag – når vi skal banke gjennom og få gang på Rogfast. Vi skal binde sammen Rogaland til ett sterkt arbeidsmarked, korte ned reisetiden mellom Stavanger og Haugesund med 40 minutter. Vi skal få varene, laksen, godset og industriproduktene fram, og vi skal få folk raskere hjem. Vi skal gi de reisende en enklere hverdag med en døgnåpen vei som ikke stenger hver gang det blåser mer enn stiv kuling. Det er heller ikke til å legge skjul på at dette var en viktig sak å få avklart før valget. For det er ingen tvil om at enkelte partier, som SV og Miljøpartiet De Grønne, har vært store motstandere, selv om Rogfast ifølge Statens vegvesen er mer miljøvennlig enn fergealternativet. Derfor er jeg veldig glad for at regjeringen hele tiden har vært tydelig på, og at vi med dagens vedtak feier all tvil til side: Selvfølgelig skal et så solid, samfunnsøkonomisk lønnsomt prosjekt som Rogfast gjennomføres. I Rogaland har vi en veldig kompetent gjeng som nettopp har bygget verdens lengste undersjøiske tunnel, Ryfast, innenfor budsjettet. Og dyktige, erfarne norske entreprenører og andre er beredte. Vi er klare. Jeg vil takke transportkomiteen med leder og saksordfører. Jeg vil takke dyktige folk i Statens vegvesen og regjeringen. Ikke minst fortjener Knut Arild Hareide en stor takk. Her har vi en minister som virkelig har tatt jobben på høyeste alvor, som har gått grundig gjennom, fått ned kostnader, stilt opp med midler der det trengs, og forbedret framdriftsplanen. Rogfast er den beste julegaven vi kunne fått. I 2021 må vi sørge for at prosjektet holder seg på sporet, at framdriften holdes oppe, og ikke minst må vi ta neste skritt: Det er videre fergefritt lenger nordover. Og så må Kommunal- og moderniseringsdepartementet få landet trasévalget for nye E39, så Nye Veier får startet på arbeidet videre sørover mot Kristiansand. Med det vil jeg ønske statsråden og alle som har vært med på å få gang på Rogfast, en riktig god jul.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Dette er en gledens dag – igjen. Jeg skal ikke legge skjul på at jeg er veldig glad for den brede tilslutningen som ligger til grunn for dagens vedtak om å fortsette Rogfast-prosjektet, men vi må vel ærlig talt si at vi ikke kan holde på sånn lenger. Nå er det på tide å finne fram igjen gravemaskinen, dieselen og dynamitten. Nå er det nok kake og fine ord. Nå trenger vi en vei som er åpen hele tiden, hele døgnet. Det skal ennå gå ti år før vi får det til, og det er mer enn lenge nok. Det har vært en lang vei, og det siste stoppet gjorde veien enda lenger, og etter Fremskrittspartiets mening var det et unødvendig langt stopp. Uavhengig av det er dette et stort og komplekst prosjekt, så noen problemer kan det være vanskelig å unngå, og vi skal bygge verdens lengste og dypeste undersjøiske tunnel. Det er lagt opp til en økt styrings- og kostnadsramme. Det er gledelig med en økt statlig andel, men det er fremdeles en uakseptabelt høy sum som brukerne må betale. Dette er et prosjekt med en stor samfunnsøkonomisk gevinst, og den gevinsten kommer av bruken av prosjektet, og da må vi ikke ha et bompengenivå som fører til trafikkavvisning. For Fremskrittspartiet vil dagens fergepris være rettledende, og vi kommer til å jobbe for et økt statlig bidrag i årene som kommer, for å sikre dette. Historisk legger Fremskrittspartiet ned bomstasjoner omtrent i samme tempo som Arbeiderpartiet og Senterpartiet setter dem opp, så det bør være innenfor rekkevidde. Det får vi legge bak oss nå. I dag er det mange entreprenører som gleder seg. Dette prosjektet skal sikre økt aktivitet i mange bransjer og sektorer. Det vil bety stor etterspørsel etter mange tjenester og mange nye arbeidsplasser. Nå håper jeg at norske selskaper kjemper om kontraktene og også samarbeider om den kunnskapen og kompetansen som vi vet bransjen sitter med. Et ferdig Rogfast vil bety en helt ny tidsregning for Rogaland og Vestlandet. Det handler om å bygge nye bo- og arbeidsregioner, styrke næringsklynger og styrke hverandres kompetanse og særfordeler. Vi kaster grenser og barrierer bokstavelig talt på sjøen. Vi kutter reisetiden mellom Stavangerregionen og Haugalandet med 40 minutter. Når også Hordfast kommer med redusert reisetid mellom Stavanger og Bergen, bygger vi Vestlandet sammen, og Sunnhordland og Haugalandet vil være særdeles attraktive områder. Det er bare å glede seg.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-18:
Jeg tror jeg er den første representanten fra Oslo-benken i debatten så langt, og det er glissent fra Oslo i salen når denne viktige debatten pågår. Men det finnes også samferdsel i Oslo, og det finnes rett mange innbyggere her. Vi fikk høre et litt morsomt innlegg fra Johnsen, som beskrev situasjonen i Oslo. Det er klart: Én ting er at det er folk i gatene, men det er også sånn at Fremskrittspartiet vel ligger på 5 pst. nå. Jeg tror både Rødt og Miljøpartiet ligger godt over i oppslutning i Oslo. I alle fall gjør SV det, så jeg tror at befolkningen i Oslo er ganske fornøyd med den politikken som har vært ført her de siste årene. Grunnen til at jeg har tegnet meg til innlegg i denne saken, er at vi har fremmet et løst forslag som ligger til behandling i dag, og som jeg ikke kan se noen grunn til at ikke skal kunne få bred støtte. Det dreier seg om umiddelbare tiltak for å redusere støyen langs Trondheimsveien. Det er da snakk om strekket som går fra Sinsen til Grorud. Den 3. desember ble det arrangert et folkemøte for befolkningen i Groruddalen. Det er 140 000 mennesker som bor der, og det var godt oppmøte på folkemøtet, som egentlig etterlyste nasjonal oppmerksomhet om den veien. Noen av strekningene på den veien – særlig på Sletteløkka der det bor 2 500 mennesker – er de mest støyutsatte strekningene i hele landet. Det bor som sagt 2 500 mennesker der, og langs hele denne strekningen er det snakk om mange tusen mennesker. Det er barnefamilier, det er levekårsutsatte områder, og det trengs umiddelbare tiltak for å sikre dem en tilværelse uten helsefarlig støy. Det er tiltak som er så enkle som at det bør skiftes ut vinduer i de blokkene der de bor, at man kan redusere fartsgrenser, som er det mest effektive tiltaket for å få mindre støy på den strekningen, at man får på plass støyskjerming der man mangler det, der bebyggelsen er nedenfor veien, og at man kan få på plass et prøveprosjekt med kollektivfelt for igjen å redusere trafikkbelastningen på den veien. Dette er enkle tiltak som det går an å gjennomføre på kort sikt, som gir umiddelbar støyreduksjon, og som ikke koster særlig mye penger når man sammenligner med de andre prosjektene som diskuteres i denne saken. Glem snakket om Fossum-diagonal og andre tiltak som det tar 10–15–20 år å få realisert, og gjennomfør disse tiltakene nå for å sikre at befolkningen i Groruddalen, som har ventet lenge nok, kan se at også nasjonale politikere her i salen er opptatt av tiltak for dem, for å sikre dem en bedre hverdag.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Når ein høyrer dei raud-grøne partia i Stortinget i dag forsøkje å overby borgarleg side – alle parti på borgarleg side, vil eg leggje til – i pengebruk i samferdselsbudsjetta, er det nesten komisk å vere vitne til. Realiteten er at alle desse partia hadde vore tomme for pengar for lenge sidan viss dei hadde hatt handa på rattet i samferdselspolitikken dei siste åra. Dei har vore imot alt som har skaffa pengar til sektoren: omorganiseringa av Posten, som har frigjort pengar som vi kan bruke på betre tenester i staden etableringa av Nye Vegar, som dei seinast ved stortingsvalet sist skulle reversere, og som sparer bilistane for milliardar av kroner ved å byggje lenger og meir heilskapleg enn før bompengereforma, som gjer at bompengane går til vegbygging og ikkje til dyre administrasjonar jernbanereforma, som ikkje berre gjer at vi har større konkurranse og auka innsparing, men som har frigjort pengar og også er med på å finansiere hundre fleire togavgangar kvar dag inn og ut av Oslo S omorganiseringa av Statens vegvesen, som gjer at dei kan ta opp konkurransen med Nye Vegar, spare meir pengar og investere betre i sektoren endringane i Kystverket, som også moderniserer dei som transportetat tydelegare føringar for Avinor, som gjer at ein får meir igjen for kvar flyplass ein utvidar, og heller kan bruke moglegheita til å styrkje flytilbodet langsiktig finansiering som gjev fleirårige bindingar og større moglegheiter til å investere langsiktig i større prosjekt reforma av Nasjonal transportplan, som aukar konkurransen i sektoren og får meir igjen for pengane Éin ting er at dei hadde vore tomme for pengar viss dei hadde hatt handa på rattet, dei er også heilt fullstendig tømde for idear for korleis ein skal drive samferdselsinfrastrukturen framover i dette landet. Debatten i dag er prega av det: store ord, store vyar, utan evne til leveranse. Vedlikehaldsetterslepet gjekk opp i tre tiår medan den gjengen hadde handa på rattet. No vert det redusert for åttande året på rad. For ein har tolt å stå i tøffe debattar, gjort omprioriteringar, ikkje late sektoren styre seg sjølv, men styrt han i staden. Det er det som skil borgarleg samferdselspolitikk frå sosialistisk, i tillegg til evna til faktisk å bruke pengane slik at vi byggjer landet tettare saman og med det aukar verdiskapinga i privat næringsliv. Denne debatten illustrerer heile grunnlaget for at borgarleg side faktisk evnar å styre landet trygt og byggje landet vårt sterkare i lag.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-12-18:
Det er tydeleg at representanten Sverre Myrli har lese seg bakover i tid på alt anna enn sine eigne budsjettforslag, når vedlikehaldsetterslepet på jernbane aukar like mykje som han no kritiserer dagens regjering for. Vi skulle naturlegvis gjerne ha kome lenger, og det kan det hende vi hadde gjort også om vi hadde hatt ei hand på rattet framleis, men det er dit vi kom fordi vi prioriterte sånn som vi gjorde i år. Representanten Sverre Myrli bekrefta òg det eg var inne på i mitt førre innlegg, nemleg at dei har vore imot alt av reformer. Det gjer at ein hadde ikkje sloppe unna med at vedlikehaldsetterslepet på verken jernbane eller veg hadde vore på det nivået som det no blir for 2021 med deira eige alternative budsjett, for dei hadde ikkje hatt råd til det. Det er realiteten. Men så til det eg eigentleg teikna meg for, og som eg hadde tenkt å bruke 3 minutt på, nemleg at endeleg – etter kamp sidan 1984, året eg vart fødd, Tottenham vann UEFA-cupen, og Åge Starheim, tidlegare stortingsrepresentant frå Framstegspartiet, starta arbeidet med det – startar bygginga av Stad skipstunnel neste år. Det er nesten så eg i rein iver og glede, og også for å dra med meg Kristeleg Folkeparti på laget, kunne ha funne på å seie halleluja. Den situasjonen vi er i på Sunnmøre og i delar av Nordfjord no, er umåteleg viktig for vår evne til å skape ny verdiskaping, nye reiselivssatsingar, nye moglegheiter for oppdrettsbransjen, store, nye moglegheiter for ein større bu- og arbeidsmarknadsregion og betre båtsamband langs heile vestlandskysten. Etter meir enn 35 års kamp er det i seg sjølv ein god nok grunn til å stemme subsidiært for den budsjettavtalen vi no har med regjeringspartia. Eg trur ikkje nokon har oversyn over kva slags potensial som ligg i dette – akkurat på same måten som ein ofte ikkje har hatt det på andre infrastrukturprosjekt. Når Oslo-pressa no skriv dels med forakt om sløsing av ressursar, kan dei berre begynne å sjå seg rundt i landet elles. Då vi bygde Eiksundsambandet, sa dei det same. Det er nedbetalt på halve tida, det er dobbelt så mykje trafikk som nokon trudde var mogleg, fordi ein utløyste ein ny bu- og arbeidsmarknadsregion. Det er akkurat det same vi skal få til med utvikling av Stad skipstunnel – i eit område kjent for ei maritim klynge, i eit område der ein er kjend for å skape verdiar og eksportere dei ut av landet, i eit område der ein er kjend for å bruke pengane fornuftig, men også investere når det er nødvendig. Det er utruleg viktig at det no endeleg er på plass frå 2021, at statsråden bekreftar at proposisjonen kjem før sommaren, og at arbeidet dermed er i gang på ein måte som gjer at vi kan utvikle heile norskekysten i åra framover.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Sett fra Østfold var det dessverre ikke så mye å glede seg over i budsjettforslaget på transportsektoren. Framdriften i jernbanens dobbeltspor sørover mot Fredrikstad er skutt ut i det blå, som kollega Bjørnebekk-Waagen pekte på. Da Kjell Borgen la fram en melding om opprustning av jernbanen – jeg tror det var i 1987 – var perspektivet at dobbeltsporet til Halden skulle stå ferdig før århundreskiftet, altså det vi har bak oss, ikke det vi har foran oss. Og da jeg var ordfører i Fredrikstad, avklarte vi traseen for dobbeltspor gjennom byen. Det er snart 25 år siden, og folk som hadde hus på Grønli, der den nye stasjonen skal ligge, kom opp på kontoret og spurte meg om det var nødvendig å male huset til sommeren. Det var i 1997. De har trolig måttet male både en og to ganger før de må flytte. Det var dessverre heller ikke noe til utbedring av farleden til Borg havn, et prosjekt som faktisk lå inne med bevilgning ved begynnelsen av dette århundret. Så kunne vi jo håpe at Fremskrittspartiet hadde et blikk for Østfold i sine krav inn i budsjettforhandlingene, men nei. 18 mrd. kr fikk de til sine hjertesaker, ingenting til planleggingen av dobbeltsporet på Østfoldbanen, men andre baner. Penger til åtte kilometer asfalt på E6 mellom Jonstein og Halmstad var alt de prioriterte for Østfold. Arbeiderpartiet har i sitt budsjettforslag både midler til videre planlegging av dobbeltspor og 20 mill. kr til oppstart av mudringsprosjektet i Borg havn. Dette er et prosjekt som er svært grundig utredet gjennom mange år. Det er nå enighet om en plan, godkjent av miljømyndighetene, og prosjektet er klart til oppstart. Og det er nødvendig at det startes opp neste år. Fordi man har ventet på dette prosjektet, har man unnlatt å drive såkalt vedlikeholdsmudring, og resultatet er at havneløpet er i ferd med å gro igjen. Det ligger i enden av Norges lengste elv, så det er ganske mye som kommer ned med vannet og legger seg ved utløpet. Den samfunnsøkonomiske analysen viser at prosjektet vil generere positive effekter for framkommelighet og sikker seilas for fartøyer som går inn og ut av havna, slik samferdselsministeren skriver til meg i et svar på et skriftlig spørsmål. Derfor har jeg tillit til at samferdselsministeren i revidert nasjonalbudsjett finner plass til de nødvendige midlene, slik at det kan starte opp til høsten, og at han viser den samme handlekraften der som vi i denne debatten hører han har vist når det gjelder Ryfast.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2020-12-18:
Det var veldig hyggeleg at eg no fekk koma etter representanten Nævra, for dei mest lønsame utbyggingsprosjekta i Noreg ligg på Vestlandet. Det er ikkje oljefelt eg her snakkar om, det er vegprosjekta våre. I dag gjev Stortinget klarsignal om å gå vidare med Rogfast på E39, og det er flott. Eg skal prøva å svara opp noko av det Nævra spurde om. Til våren behandlar me òg NTP, og der skal Hordfast mellom Sunnhordland og Bergen få ei avgjerd. Saman med Rogfast vil dette vera eit av dei mest lønsame prosjekta Noreg kan investera i. Prosjekta vil skapa samanhengjande bu- og arbeidsmarknad mellom Bergen og Stavanger og knyta saman ei befolkning på 1 million menneske og 500 000 arbeidsplassar. Næringslivet trekkjer fram desse E39-prosjekta som dei viktigaste for verdiskaping og sysselsetjing på Vestlandet. Det vil gje bedriftene konkurransekraft i krevjande omstillingstider og sørgja for pendleavstandar vestlendingane berre kunne drøyma om tidlegare. Langs Vestlandet har me dessverre ikkje jernbane, så desse prosjekta vert vår intercityløysing. Difor bør det ikkje vera aktuelt for noko parti å flytta pengane frå desse viktige prosjekta over til andre jernbanestrekningar. Eg er glad for at LO og NHO meiner at det er viktig å starta med desse prosjekta, som har høg netto nytte og låg risiko. Det er fleire lønsame prosjekt både sørvest og nordvest for E39, men det aller mest lønsame prosjektet går frå Bergen til Stord. Den fyrste delen av strekninga, frå Bergen til Os, er allereie under bygging og ferdig om eit års tid. Ja, det vert bompengar, men bilistane og varetransporten betalar i dag på ferja, og det er denne betalinga som skal vidareførast som bompengar. Når prosjektet er nedbetalt, vert det gratis – i motsetnad til ferjebetaling i evig tid. Avdøde professor Frank Aarebrot beskreiv vestlandsbyane som kvite perler på ei snor – perler som i dag ligg geografisk nært, men der fjordane skapar avstandar som ferjene aldri vil klara å oppheva. Det vil ferjefri E39 greia. I dag tek det 4 timar og 30 minutt å køyra mellom Bergen og Stavanger. Med ferjefri E39 vil det ta cirka to timar. Så vil eg gje SV rett i ei sak: Energieffektive løysingar vil vera nødvendige om ein skal greia å elektrifisera transportsektoren vår. Energi er òg ein ressurs me må forvalta på best mogleg måte. Ikkje berre går tidsbruken ned, men òg energibruken som vil vera basert på elektrisk framdrift av køyretøy, vil gå ned – for ikkje å snakka om flytransport mellom dei to store vestlandsbyane, som vil verta eliminert. Dette vil verta ein «gamechanger» og er slik sett godt nytt òg for SV.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Det er altså ingen spor av satsing på østfoldsamfunnet fra regjeringen i denne innstillingen. Ikke klarer flertallet å bevilge noe til Borg havn. De klarer ikke engang å være med på en fornuftig merknad om person- og godstransport på østre linje. Ingen bommer forsvinner i Østfold. Etter at Fremskrittspartiet har hatt Norges fjerde lengst sittende finansminister siden 1884, med 2 289 dager, som blir noe sånt som 54 936 timer, klarte altså ikke Fremskrittspartiet å innfri sine løfter om bompenger. Når vi i tillegg ser at Fremskrittspartiet har hatt samferdselsministeren i 2 289 dager, som også blir 54 936 timer, blir jo saken helt tydelig. Løftebruddet er glassklart. Fremskrittspartiet har altså gjennomført en av etterkrigstidens største politiske snuoperasjoner. Ikke bare lovte de at alle bommene skulle vekk, bare de kom i regjering; det skulle heller ikke komme nye. Resultatet etter at Fremskrittspartiet har hatt finansministeren og samferdselsministeren i over 100 000 timer til sammen, ble rekordinnkreving av bompenger og en økning i bomstasjoner fra 170 i 2013 til 334 i 2019. Det er fasiten på politikken – altså en økning i bomstasjoner på formidable 96 pst., signert Fremskrittspartiet. Og det stopper ikke der. Da Fremskrittspartiet forsto at løftet om å fjerne bompengene ikke gikk, solgte de inn en ordning om fradrag for bompenger som den store Fremskrittsparti-seieren. Nå har Fremskrittspartiet sluttet å snakke om det også, forståelig nok, ettersom heller ikke det ble noe av. Fremskrittspartiet forsøker nå å hvitvaske seg ved å si at de har gått ut av regjeringen, eller fengselet, som de beskriver regjeringsansvaret som, men de har fremdeles ansvaret for budsjettene som landet skal styres etter. De er høyreregjeringens trofaste støttehjul. Det er ikke mye å komme med til folk flest at de skal betale litt mindre i bompenger, når velgergarantien til Fremskrittspartiet var at bommene skulle bort, uten forbehold. Men selv med over 100 000 timer i to statsrådskontorer leverte altså ikke Fremskrittspartiet på sine løfter. De brukte tiden på å lage flere bompengeprosjekter. Det ble ikke som lovet for Østfold. Det ble ingen store satsinger. Det er snarere utsettelser og forsinkelser. Representanter for så vel Fremskrittspartiet som Høyre i Østfold sa at de skulle bygge ferdig jernbanen til Halden to år raskere enn planlagt. Jeg ser ikke en eneste gravemaskin i gang med å legge ny skinnegang mellom Fredrikstad og Halden. Tvert imot, det er snarere full stans, og regjeringen har skapt stor usikkerhet om hele prosjektet. Det er det vi sitter igjen med. Årene med høyreregjering og Fremskrittspartiets vinglende opptreden har altså ikke gitt Østfold noe samferdselsløft. Bommene består, jernbaneutbyggingen er satt på vent. Fremskrittspartiet og Høyre, sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti, ble ingen god deal for østfoldsamfunnet. Det ble ikke som lovet. Det kan vi slå fast.
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2020-12-18:
Som mange har sagt før meg her fra talerstolen i dag: Dette er en gledens dag. Det har nå gått nesten halvannet år siden samferdselsministeren fra Fremskrittspartiet, Jon Georg Dale, valgte å sette Rogfast på vent, og endelig skal vi nå få Rogfast tilbake på sporet igjen. Jeg må være ærlig å si at jeg er stolt over at jeg får være med på å treffe dette historisk viktige vedtaket her i dag. Det er ikke en dag for tidlig, for dette er et prosjekt som allerede er igangsatt. Det er til nå brukt ca. 1 mrd. kr bl.a. på to tilførselstunneler, og det er krevd inn nesten samme beløp i bompenger. Som fylkespolitiker i Rogaland kunne jeg brukt mye tid på å snakke om viktigheten av Rogfast for Rogaland, om hvordan prosjektet vil knytte nordfylket og sørfylket tettere sammen, og hvordan Haugalandet og Nord-Jæren vil bli et felles bo- og arbeidsmarked. Dette er viktige argumenter for hvorfor Rogfast bør bygges. Men Rogfast er et veldig viktig prosjekt både for Vestlandet og for Norge, for Rogfast er et samfunnsøkonomisk lønnsomt prosjekt som vil binde Rogaland og Vestlandet – og da mener jeg ikke bare Vestland, men hele Vestlandet – tettere sammen. Reisetiden mellom Bergen og Stavanger vil bli redusert med ca. 40 minutter, noe som betyr mye for pendlere, men særlig mye for all næringstrafikken som går langs kysten vår, som bidrar med utallige arbeidsplasser og milliarder i inntekter. I tillegg vil Rogfast knytte Sørlandet og Østlandet tettere til Vestlandet. På den måten er dette et prosjekt som gir regionale og nasjonale ringvirkninger. En annen viktig grunn til at det haster med å komme i gang med byggingen av Rogfast og få utlyst den neste delen av prosjektet, er at bedrifter i hele landet skriker etter nye oppdrag for å holde folk i arbeid. Spesielt viktig er det nå som koronakrisen har ført til mange permitterte og arbeidsledige. Rogfast vil alene sørge for sysselsetting av 5 000–6 000 årsverk over en periode på ti år. Det er således snakk om et veldig viktig sysselsettingsprosjekt i en krevende tid. Med dagens viktige vedtak her på Stortinget vil alt ligge til rette for utlysing av Kvitsøy-kontrakten allerede i januar, og da vil det være mulig at vi vil se gravemaskinene i sving allerede til høsten. Avslutningsvis vil jeg ønske samferdselsministeren hjertelig velkommen til Rogaland for å avfyre den første dynamittsalven på tunnelene til Kvitsøy. Og jeg vil samtidig minne ham om at han har en viss egeninteresse i å holde høyt tempo i denne saken, for dersom oppstarten blir for sent på høsten, er det stor risiko for at det er en annen samferdselsminister som får den æren.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2020-12-18:
Dette budsjettet bygger videre på regjeringens strategi for Norges vei ut av krisen, som er å skape mer og inkludere flere, samtidig som vi svarer på de langsiktige utfordringene landet står overfor. Vi skal stimulere til omstilling, vekst og økt aktivitet, og vi skal få folk tilbake i jobb, bidra til at bedriftene kommer i gang igjen over hele landet, og skape flere jobber i privat næringsliv. Her står samferdsel veldig sentralt. Regjeringen prioriterer utbygging og vedlikehold av prosjekter i hele landet med et rekordhøyt samferdselsbudsjett på om lag 83 mrd. kr i 2021. I Trøndelag bygger vi sammenhengende E6 nå – det er hovedpulsåren gjennom Trøndelag. Det pågår prosjekter på E39 og på rv. 706, E14 kommer sterkere, og fylkesveipotten økes. Med 600 mill. kr til Trønderbanen fases nye togsett inn, og elektrifisering er endelig igangsatt. Aldri før har det vært flere anleggsmaskiner på veiene eller mer asfaltering i vår region. Vi gjennomfører også flere forenklinger og forbedringer av samferdselssektoren, sånn at vi får mer vei, jernbane og annen kollektivtransport for skattepengene. Til den kritikken som i hvert fall jeg har hørt fra en del av opposisjonen under debatten i dag, om sløsing med skattebetalernes penger, og om særlig Arbeiderpartiets planer om å få mer ut av samferdselskronene, vil jeg gjerne kommentere, som også representanten Hoksrud gjorde, at samferdselsbudsjettet faktisk er omtrent doblet siden de rød-grønne styrte landet sist. Etablering av Nye Veier har vært en suksess. Nye Veier planlegger å bygge veier mer effektivt, rimeligere og på kortere tid. Arbeiderpartiet var jo imot denne etableringen. Det er litt uklart om de har bestemt seg for om de vil reversere denne reformen, men de benytter seg altså av handlingsrommet reformen har gitt, i sitt eget alternative budsjett. Så spørsmålet er: Kan Arbeiderpartiet garantere at reformen med Nye Veier AS ikke skal reverseres? For alternativet til Nye Veier og reformer i offentlig sektor er enten økte skatter, nedprioritering av vei og jernbane eller velferdskutt i skole, barnehage og helse. Skal Arbeiderpartiet og resten av venstresiden skrote Nye Veier, fortjener velgerne å få vite hvor de skal hente pengene. Man kan ikke både skrote viktige reformer og samtidig saldere budsjettene med gevinsten. Det er ikke seriøst. Kan vi nå få høre fra Arbeiderpartiet hvor mye skattene skal økes utover de 7 mrd. kr som er antydet, for å betale for reversering av helt nødvendige reformer?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-18:
For å starta litt med historieskrivinga: Ein kan no få inntrykk av at vegbygging og jernbanebygging var noko ein fann opp i dette landet i 2014. Men det er altså sånn at dei to nasjonale transportplanane som den førre regjeringa la fram, hadde ein større prosentvis vekst enn dei transportplanane som denne regjeringa har lagt fram. Eg registrerer òg at når ein snakkar om veksten i investeringar, hoppar ein glatt over at i Stoltenbergs siste budsjett låg det inne ein vekst på jernbaneinvesteringar på over 60 pst. Den veksten tek ein æra for sjølv og nemner ikkje at det er knytt til førre regjering. Milliardar på å dekkja overskridingar skryter ein inn som satsingar. Posisjonen er sjølvtilfredse og mette. Eg trur at dei som bur langs rv. 13, som ikkje ser nokon asfaltmaskinar, som ikkje ser noka rassikring, som ikkje ser at det skjer noko, og dei som bur langs E134, næringslivet som bruker Haukelifjell, som ikkje ser noko anna enn at ein held ved like tunellane mens ein lover nye – men det som skjer, er at ein held dei ved like – ikkje er så fornøgde med at fleirtalet er så sjølvtilfredse og mette. For løfte og sjølvskryt kan ikkje folk verken på Haugalandet eller i Ryfylke køyra på. Det er berre asfalt ein kan køyra på. Så er det òg meir for historieskrivinga verdt å minna om at kvart einaste år etter at Framstegspartiet kom med, har ein sett ny norsk rekord i bompengar. Når ein høyrer denne debatten, kan ein få inntrykk av at ein har kutta bompengane i Noreg, men det har ein jo ikkje. Det har jo vore ein formidabel vekst i bompengane etter at Framstegspartiet kom med i styringa. Og ein har sett noregsrekord år etter år. Når det gjeld Rogfast, er det grunn til å vera glad i dag, men det har vore mykje tøys. I 2016 var Ketil Solvik-Olsen og Bent Høie ute og lovde at dei skulle påskunda prosjektet. I 2016 skulle ein altså påskunda eit prosjekt som hadde planlagt byggjestart i 2014. Men gravemaskinane skulle vera på plass i 2017. Det kom ein ny samferdselsminister frå Framstegspartiet som stoppa prosjektet, og etterpå klagar Framstegspartiet på Stortinget på at dei ikkje fekk starta prosjektet igjen, som deira eigen statsråd hadde stoppa. Men no er me heldigvis på sporet, og no håper eg at Hareide sørgjer for at det er seriøsitet og ikkje berre store ord i arbeidet med Rogfast. Rogfast er eit viktig prosjekt. Eg høyrde representanten Nævra var så bekymra for Rogfast. Eg trur Rogfast kjem til å verka og verta akkurat like fantastisk som Ryfast er, som Rennfast er, som T-forbindelsen er, som dette holet der me kjem ut til Stord, er. Eg trur at Rogfast kjem til å verka.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
På vegne av stortingsrepresentantene Nina Sandberg, Jorodd Asphjell, Marit Arnstad, Marit Knutsdatter Strand, Mona Fagerås og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om krafttak mot lærermangel i skolen.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Aller først vil jeg gjerne si at det er fantastisk hvor mange som har stått på i denne dugnaden som har å gjøre med koronakrisen. Det har vel ikke bare med koronakrisen å gjøre, tenker jeg, det som representanten tar opp. Det handler jo om kvinner i deltidsstillinger rent generelt. Det som i alle fall er tilfelle, er at det under denne regjeringen er blitt færre deltidsstillinger, særlig innen helse- og omsorgssektoren. Det er høyt prioritert å få flere kvinner inn i hele, faste stillinger og ikke minst at man også får den lønnen man fortjener. Når det gjelder pensjon fra første krone, har vi et pensjonsforlik i Stortinget. Nå jobber vi i Stortinget med en ytterligere forbedring av pensjon. Det gjelder for pensjonister, så sånn sett vil i alle fall minstepensjonister få en bedring av pensjonen. Men det er kanskje ikke så mye trøst for disse kvinnene, så uansett vil jeg i alle fall oppfordre dem til å være med i fagforeninger, sånn at de kan jobbe for faste stillinger.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Jeg mener summen er 30 mill. kr, og at det står i budsjettet, men vi skal ikke krangle om det. Jeg tenker at vi trenger mer midler til dette fremover. Dette er en oppstart og gjelder særlig barn der staten overtar foreldreansvaret. Det er dem det er snakk om. Jeg er også opptatt av å lovhjemle dette. Vi får en ny barnevernslov til behandling på vårparten, så jeg regner med at vi kommer tilbake til det. Jeg ser fram til arbeidet og ikke minst til at det blir en grundig og tverrfaglig helsekartlegging. Så vi står sammen i dette.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Jeg mener vi har et veldig bra budsjett for barn og barnefamilier, og en av de gode tingene er at vi faktisk har klart å øke barnetrygden. Det er en god håndsrekning til barnefamiliene. Vi har også lagt inn mer midler til bl.a. fritidskort, slik at barn skal ha en god og meningsfylt fritid. Vi har lagt inn midler, slik at barn skal få komme på sommerferie, osv. Så jeg mener at dette budsjettet er ganske målrettet mot barnefattigdom. Vi vet at det viktigste for å få folk ut av barnefattigdom, er at foreldrene er i arbeid. Så dette handler også om regjeringens inkluderingsdugnad. Det er mange foreldre med innvandrerbakgrunn som ikke er i arbeid, og dette var noe Jens Stoltenberg påpekte allerede i 2013, da han ble intervjuet av Dagbladet og sa at det å komme i arbeid kanskje er det beste vi kan gjøre for å komme ut av fattigdom.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Fritidskortet og innføringen av det er nettopp tenkt å forhindre utenforskap, som representanten nevnte i sitt innlegg. Arbeiderparti-styrte Drammen har søkt om å delta i nasjonal utprøving av fritidskort, og det er 15 000 barn som får glede av det. Da er spørsmålet mitt: Hva vil nå Arbeiderpartiet gjøre dersom Arbeiderpartiet kommer til makten til høsten – vil de frata disse 15 000 dette fritidskortet og de 15 mill. kr som følger med til kommunen til det?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Dette er et budsjett for inkludering og deltagelse, og dette er et budsjett som skal demme opp for utenforskap. Ingen er interessert i fritidskortet, sa representanten Henriksen. Nå er det sånn at det er 184 kommuner som har søkt om å få lov til å delta i ordningen med å prøve ut et fritidskort, og veldig mange av de kommunene er styrt av Arbeiderpartiet. Jeg fikk vel ikke svar på min replikk, om Arbeiderpartiet vil stoppe denne ordningen og frata de barna som nå får midler til å velge seg sin egen aktivitet, den muligheten. Arbeiderpartiet lanserte i 2019 det de kalte en fritidsreform. Da skulle aktiviteter tas inn i skolefritidsordningen – eller AKS – med kommunalt ansatte, lønnede trenere. Det ble lagt stor vekt på idrett, det er vel og bra. Vi ser også i merknadene til Arbeiderpartiet i budsjettet nå at idretten er framhevet. Men det vi er opptatt av, er at barn selv skal velge aktivitet, enten det er korps, speider, dans, musikk eller andre kulturaktiviteter, altså mye bredere enn idretten. Det er barnet selv som skal få velge, staten skal ikke velge for barnet. Ordningen med fritidskort er etter modell fra Island, den er mulig å gjennomføre. Jeg forstår ikke argumentasjonen om at dette er byråkratisk, tvert imot, det skal være ubyråkratisk. Det tar litt tid å få opp teknologiske løsninger, som det gjør på alle områder i landet, men når de først er der, skal det være enkelt å få til å delta. Vi ønsker at barn skal få like muligheter, og det får man ikke bare ved å ha en god norsk skole, det får man også ved å ha mulighet til å delta i fritidsaktiviteter. Mer og mer er organisert, mye mer enn det det var tidligere. Derfor er det viktig å nå dem som kanskje er lengst unna. Da tror jeg at ordningen med å la hvert barn bestemme – få en app eller hva det måtte være for å delta – er det beste, for det vil gjelde alle barn. Så har det vært snakket mye om fattigdom. Vi vet at for førstegenerasjons innvandrere tar det lengre tid å komme i arbeid. Som jeg nevnte tidligere, har også Stoltenberg sagt at man måtte gjøre mer og ikke minst se på om man bør ha en større inkluderingsdugnad.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Ja, tidligere minister skal ha ros for å ha innført ordningen, men det ble vel ikke lagt så veldig mye i ordningen i budsjettet i 2013. Vi har økt ordningen formidabelt, og det ligger nå på plass det vi faktisk har lovet, 1,8 mrd. kr i momskompensasjon. Det er altså det vi lovet. Vi mener at dette, i tillegg til de midlene som gis i kompensasjon til lag og frivilligheten som rammes av koronakrisen, vil gi den støtten som de trenger. Så det er rett og slett også en budsjettprioritering. Jeg er klar over at man ønsker en rammestyring på dette, og så får vi se hva de neste budsjetter sier, men jeg vil iallfall si at det er en formidabel økning som har skjedd.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Ja, jeg er veldig glad for at vi har fått fortsatt øremerking, og særlig i et krevende år hvor det er viktig, som også representanten sier, å hegne om frivilligheten. Det som er varslet, er en evaluering av ordningen, og det må vi tillate oss å ha, selv om vi fortsatt har bedt om en øremerking i budsjettet for 2021. Så blir det nye budsjetter senere. Men vi fikk det til nå, og det skjedde også i budsjettet for 2020, som sikkert representanten vet, så det er vi fornøyd med. Så vil jeg også si, som nevnt i tidligere innlegg, at frivilligheten nyter også godt av de koronamidlene som er gitt til kommunene. Det gjelder idrettslag, korps, loppemarked osv., slik at noe av inntekten der er også sikret gjennom det.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Det er ikke bare eventbransjen som har utfordringer i denne tiden. Det er mange som bidrar i det vi kaller den store dugnaden, også utelivsbransjen og reiselivsbransjen. Dette er et område som er under Næringsdepartementets portefølje. Det er jo, som jeg nevnte i innlegget mitt, en del som handler om både kultur, næring og arbeid og sosial. Nå er det jo åpnet for flere ordninger nettopp for eventbransjen, men de treffer sikkert ikke så godt som det var tenkt, så vi må rett og slett bare jobbe videre med de ordningene som er, og få dem til å treffe bedre.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Jeg har lyst til å knytte noen bemerkninger på tampen av debatten til omtalen av koronatiltak. Slett behandling, ble det sagt av SV. Arbeiderpartiet sier for lite for sent – alt er egentlig galt. Jeg må minne om at vi tross alt har bevilget 8 mrd. kr nå, som har vært brukt, og som skal brukes. Alt var ikke perfekt fra første stund. Det er første gang vi har hatt en slik pandemi, som har fått slike konsekvenser for kulturlivet, for reiselivet og for restaurantnæringen. Det er en prosess, og det er faktisk lov å være i en prosess. Jeg mener at bl.a. kulturministeren, som nå endrer på stimuleringsordningen til å gå over til mer arrangementsstøtte, som har vært etterspurt, er et eksempel på at man faktisk lytter. Det er viktig. Jeg må si jeg er litt skuffet over Senterpartiets alternative budsjett. Det er god bruk av oljepenger, men å kutte i Kulturrådet, som nettopp har et så vanvittig press på seg for å saksbehandle og forvalte disse støtteordningene, synes jeg var skuffende. Noen av de andre kuttene var mindre overraskende, men dette var faktisk det. Jeg lurer egentlig på hvorfor både Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er så imot gaveforsterkningsordningen. Det er altså en påplussing fra staten på 25 pst. til de institusjonene som klarer å få penger fra næringslivet. Meningen med denne ordningen er jo rett og slett at institusjonene skal få et lite dytt, at de skal bli inspirert, at de skal gå litt mer utenom seg og utenom den faste tildelingen, enten det er fra kommune, fylke eller stat. Det er faktisk mange som har tatt opp den hansken. 590 mill. kr er bevilget fra staten i løpet av denne tiden fra ordningen ble innført. Det er store institusjoner i både Oslo, Bodø og Trondheim som har fått midler. Jeg har lyst til å klappe for det og det arbeidet de gjør. Men det er også andre institusjoner, det er historielag, det er opera i Østfold, små foreninger som også har fått nyte godt av det. Så jeg synes vi må jobbe med at næringslivet kaster seg over kulturlivet, og da må også kulturlivet kaste seg over næringslivet.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-12-17:
Jeg hører vel her fra talerstolen at Arbeiderpartiet kanskje er lite grann på glid når det gjelder gaveforsterkningsordningen. Det er jo sånn at det er ikke bare de store institusjonene som får penger. Det kan vi dokumentere godt. Det er faktisk flere institusjoner som nå får penger, enn før gaveforsterkningen ble tatt i bruk. Jeg har reist ganske mye rundt i Norge før koronaen kom, og det første jeg hører når jeg møter institusjoner, er at de er veldig glad for den gaveforsterkningsordningen, de får en 25 pst. pluss. De sier de faktisk ikke hadde tenkt at de skulle ta en liten undersøkelse av om det er noen private som ønsker å gi dem midler. Blant annet sier Vestfossen Kunstlaboratorium for samfunnskunst at de ikke hadde tenkt på det før de nå søkte Sparebankstiftelsen og fikk penger. Det er faktisk mulig å gjøre det, så jeg håper Arbeiderpartiet kan ta enda en ny re-tenking rundt private.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Gjennom koronakrisen hadde jeg håpet at øynene til høyreregjeringen og representanter fra Høyre, som fortsatt ser ut til å være lukket, skulle åpnes, så de ser viktigheten av de damene som jobber i de viktige kvinneyrkene – de som nå har stått på, gått på jobb og utsatt seg selv for fare for å holde hjulene i gang og for at vi andre skal være trygge. Det er hun som jobber som hjemmehjelp, det er sykepleieren, det er renholderen, det er hun som jobber på butikken. Det har ikke vært måte på klapp fra balkonger og rosende ord også fra høyresiden, men når det gjelder å gjøre arbeidslivet for disse damene litt bedre og mer anstendig, gi dem hele, faste stillinger, en lønn å leve av og pensjon fra første krone, ser vi at det er bare festtaler og klapping fra høyresiden. Hvorfor mener representanten at disse damene ikke fortjener hele, faste stillinger, pensjon fra første krone og en lønn å leve av – når Høyre fortsetter å stemme imot våre forslag?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-12-17:
Statsråden sa helt til slutt i sitt innlegg at det å satse på likestilling er smart å gjøre. Da er det vel ikke så smart å satse på ordninger som motvirker likestillingen. Nå har vi i 20 år brukt over 50 mrd. kr på en ordning som er skadelig for arbeidslinja, som holder mødre utenfor arbeidslivet, som er skadelig for likestillingen, og som skader integreringen, altså kontantstøtten. Utvalg etter utvalg, rapport etter rapport, har pekt på dette uten at regjeringen har lyttet. Senest i går kom by- og levekårsutvalget med sin innstilling, og deres konklusjon er at kontantstøtten skaper levekårsutfordringer, og de foreslår å avvikle kontantstøtten og innføre gratis barnehage, helt i tråd med Arbeiderpartiets syn. Stortingsrepresentant Abid O, Raja sa senest i fjor at han ville avvikle kontantstøtten. Hva tenker likestillingsminister Abid Q. Raja om by- og levekårsutvalgets rapport og konklusjon om kontantstøtten, som kom i går?