Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-15:
SVs sikkerheits- og forsvarspolitikk har som mål å sikra norsk suverenitet og demokratiet vårt gjennom ein aktiv fredspolitikk, gjennom internasjonalt arbeid for nedrusting og avspenning og gjennom eit sterkt nasjonalt forsvar som i størst mogleg grad er i stand til å hevda suverenitet i våre eigne område. Dessverre har utanriks- og forsvarspolitikken i mange år gått i feil retning. I staden for å bidra kraftfullt til nedrusting internasjonalt har Noreg bidratt til opprusting. I staden for å bidra til avspenning bidrar Noreg til å auka spenninga mellom stormaktene. I staden for å byggja eit norsk forsvar med vekt på overvaking av kyst- og havområde og å vera til stades lokalt over heile landet for å ha ein solid nasjonal beredskap, har forsvarspolitikken meir og meir gjort oss avhengige av andre og styrkt dei delane av Forsvaret som slett ikkje skal forsvara Noreg, men bidra i krigføring internasjonalt. Noreg har hatt ein forsvarspolitikk som ikkje fyrst og fremst legg norske interesser til grunn, men som i større grad tener USAs interesser. Eit eksempel på politiske vegval som ikkje tener forsvaret av landet, er nedlegginga av Andøya flystasjon som base for dei maritime overvakingsflya våre. Overvakingsflya gjer ein uvurderleg innsats med å ha oversikt og beredskap og hevda suverenitet i havområde. Den jobben gjer dei best ved å vera stasjonerte på Andøya. Fordelane med Andøya er mange. Det handlar om geografisk plassering, det handlar om topografi, og det handlar om infrastruktur som er på plass på Andøya flystasjon, både når det gjeld ammunisjon, og når det gjeld drivstoff. SV har ikkje gjeve opp kampen for at Andøya flystasjon framleis skal ha ei rolle i forsvaret av Noreg. Me føreslår i vårt alternative budsjett å ha pengar til drift av flystasjonen òg i 2022. Forsvarsbudsjetta har over lang tid hatt ein ubalanse mellom investeringar og drift. Det er kjøpt inn store mengder høgteknologisk materiell utan å ha infrastrukturen rundt og ikkje minst tilstrekkeleg bemanning på plass. Tvert imot har rådyre feilinvesteringar gått ut over forsvarsevna, og innkjøpet av nye kampfly er det fremste eksempelet på dette. SV føreslår difor i vårt alternative budsjett å styrkja drifta av Forsvaret. Me lyttar til dei mange bekymringane om personellsituasjonen i Forsvaret og vil ha fleire stillingar i Hæren, Heimevernet og Kystvakta. I utviklingsbudsjettet har SV fire hovudprioriteringar. Det er klima og natur fordi klima- og naturkrisa rammar dei fattigaste mest. Det er kamp mot global ulikskap, mot skatteparadis og skatteunndragingar. Det er kamp for demokrati og menneskerettar og eit sterkt sivilsamfunn, og det er kamp for likestilling og kvinner sine rettar internasjonalt. Difor føreslår me i vårt alternative statsbudsjett å auka innsatsen på alle desse områda. Minst like viktig som å ha eit godt utviklingsbudsjett er det å sjå ut over dette budsjettet og bistanden, for Noregs samla innsats i desse viktige kampane handlar om mykje meir enn bistand. Kampen mot pandemien illustrerer dette godt. Pandemien og den økonomiske usikkerheita som den har ført til, har sett kampen mot fattigdom og ulikskap mange år tilbake. Samtidig har utviklinga til fulle òg vist at vår eiga sikkerheit og vår eiga velferd heng tett saman med globale forhold. Desse krisene viser både behovet for eit forsterka internasjonalt engasjement og svakheitene i det noverande internasjonale samarbeidet. Den sterkt urimelege skeivfordelinga i tilgangen på vaksinar, medisinar og testutstyr i kampen mot covid-19 rammar i fyrste rekke dei fattige i verda, men som me i den seinare tid smerteleg erfarer, er det òg ein trussel mot liv, helse og velferd i heile verda, òg i Noreg. Aller viktigast no er det difor å få på plass eit breitt unntak for patent og immaterielle rettar for vaksinar, medisinar, testutstyr m.m. i kampen mot covid-19. Signalet frå regjeringa om i alle fall å støtta eit patentunntak for vaksinar er eit steg i rett retning, men SV meiner at me bør ta heile steget og støtta heile forslaget frå Sør-Afrika og India i Verdshandelsorganisasjonen. Budsjettforliket med regjeringa innfrir ikkje alle SVs ønske og prioriteringar i utviklingsbudsjettet, men me har fått eit viktig gjennomslag ved å få utviklingsbudsjettet heilt opp til 1 pst. av BNI. Noreg skal ha ei tydeleg stemme for internasjonal solidaritet, og den stemmen har større legitimitet når me òg prioriterer utvikling i våre eigne budsjett. Ekstra gledeleg var det at me fekk gjennomslag for endeleg å auka tilskotsordninga for fredsorganisasjonane. Dette har lenge vore nedprioritert. Det har vore kutta under førre regjering og det politiske fleirtalet som har vore dei føregåande åtte åra. For eksempel har fredsprisvinnaren ICAN ikkje kunna få støtte til sitt viktige arbeid for kjernefysisk nedrusting og eit internasjonalt forbod mot atomvåpen. Det kan dei no, og fleire andre organisasjonar kan no få støtte. Dette oppfattar me som ei svært god investering i kampen for at Noreg igjen skal bli ein fredsnasjon.