Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-02-11:
Jeg kan med en gang si at vi ikke er fornøyd med den utviklingen vi ser med hensyn til oppklaringsprosenten, men vi håper samtidig at de tiltak som settes i verk, og som jeg skal referere i svaret mitt, vil kunne avhjelpe situasjonen. Hovedmålet for politi- og lensmannsetaten er redusert kriminalitet. Politidirektoratets årsstatistikk for 2008 viser en nedgang i antall anmeldte forbrytelser fra 2007 til 2008 på 2,8 pst. Antall registrerte forbrytelser er redusert med om lag 24 000 anmeldelser, eller 8,4 pst., i perioden 2004–2008 – det er de registrerte anmeldelsene. Det er et mål for Regjeringa å øke oppklaringen både når det gjelder den kriminalitet som rammer folk flest, og mer alvorlig kriminalitet, og jeg nevner særlig vold mot kvinner og barn. Derfor ble den gjennomsnittlige oppklaringsprosenten for forbrytelser på landsbasis satt til 38 pst. i 2006. Det var målsettingen. Dette ble gjort både fordi det var viktig å ha et tydelig mål, og fordi det i Soria Moria-erklæringen lå tiltak som vi mente, og fortsatt mener, er viktige for å øke oppklaringsprosenten. Det jeg særlig vil peke på der, er økt bemanning og økt bruk av DNA. Først til bemanning: Bemanningssituasjonen i politiet har i flere år vært en utfordring for oss først og fremst fordi det er utdannet for få politifolk. Spørreren og jeg er enige om det. De konsekvenser tidligere års lave studentopptak har fått for dagens bemanningssituasjon, er godt dokumentert i Politidirektoratets rapport «Politiet mot 2020». Regjeringa har iverksatt flere tiltak for å styrke bemanningen. Det har jeg sagt mange ganger her i Stortinget. Blant annet er det rekordhøye opptaket til Politihøgskolen de siste to årene på 432 studenter i år økt til 552. Dette innebærer altså at vi i denne fireårsperioden kommer til å utdanne over 600 flere studenter enn det vi gjorde i forrige periode. Dessuten vil jeg nå peke på at i den tiltakspakke som skal behandles i Stortinget snart, om den økonomiske situasjonen for 2009, ble politiet tildelt 460 nye sivile årsverk. Det er en betydelig satsing. Sammen med de årsverk som ligger i Regjeringas forslag for inneværende år, gir det en betydelig mulighet for opprustning i forhold til årsverk. Fra 1. september 2008 – altså ikke så langt tilbake i tid – tok vi kanskje det aller viktigste grepet for å heve oppklaringsprosenten, særlig når det gjelder vinningslovbrudd. Da ble politiet gitt mulighet til økt bruk av DNA under etterforskning. Det skal vi i år bruke over 100 mill. kr på. Vi bevilget i fjor 64 mill. kr til DNA-reformen. Dette går bl.a. til sentral finansiering av prøver, men også til å dekke det store volumet prøver som kommer til å komme inn når vi nå utvider registrene. Jeg har forhåpninger om at det vil være veldig viktige tiltak for å heve oppklaringsprosenten, særlig på de felt av kriminalitetsbildet hvor vi i dag henger etter. Derfor er det min oppfatning at man nå har mulighet til kanskje å se at det blir et løft i oppklaringsprosenten når disse reformene begynner å virke, for hensikten bak disse reformene er nettopp å få opp oppklaringsprosenten. Jeg minner også om at oppklaringsprosenten på landsbasis har ligget stabilt rundt 36 pst. Jeg har tall tilbake fra 2004, hvor den også var 36,0 pst. Den har beveget seg rundt 36 pst. – litt opp i min periode – og ligger siste år på 36,0.