Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-03-23:
Denne saken har skapt et betydelig engasjement på tvers av stortingsgruppene. Det er både gledelig og oppløftende at bredden av Stortinget samler seg i viktigheten av å trygge våre nasjonale sikkerhetsinteresser. De mange medieoppslagene og innspill fra en rekke engasjerte enkeltpersoner understreker at det brede lag av Norges befolkning har et sterkt engasjement for beskyttelse av Norges sikkerhet. Hvis det hersket noen tvil, ønsker jeg å være tydelig på at det er også min første prioritet som forsvarsminister. Siden jeg ble orientert om salget i midten av januar, har mitt departement – i tett samarbeid med EOS-tjenestene og øvrige berørte departementer – vurdert hvilke konsekvenser dette kunne få, både for forsvarssektoren isolert sett og for nasjonale sikkerhetsinteresser bredt. Av naturlige årsaker har vi ikke kunnet gå i detalj på hvilke undersøkelser som ble igangsatt. Det har skapt rom for påstander om at jeg tar lett på sikkerheten til Forsvarets fartøyer og nasjonale sikkerhetsinteresser. La meg nå en gang for alle understreke at jeg tar denne saken på største alvor. På spørsmål fra ulike stortingsrepresentanter har jeg tidligere uttalt at Bergen Engines ikke er underlagt sikkerhetsloven ved enkeltvedtak, og at bestemmelsene om eierskapskontroll i lovens kapittel 10 således ikke får anvendelse. Dette har vært en konstatering av de faktiske forhold og svar på konkrete spørsmål som har blitt stilt. Enkelte har imidlertid tolket dette som at jeg mener at sikkerhetsloven ikke gir mulighet for å gripe inn. Det er en feilslutning. Slik diskusjonen i det offentlige rom har utviklet seg, ser jeg at vi kunne vært tydeligere på at alle tilgjengelige virkemidler i sikkerhetsloven blir vurdert. Samtidig ber jeg om forståelse for at sensitiviteten i denne typen saker gjør at ikke alle detaljer fortløpende vil kunne offentliggjøres. Så må jeg også få legge til at i mine svar på de skriftlige spørsmålene, som jeg har levert til representanter i denne salen, har jeg også lagt til at vi fortsetter å jobbe med den. Men spørsmål om sikkerhetslovens innvirkning på Forsvarets fartøyer i denne saken, rundt Bergen Engines, de har vi besvart, og vi har ikke funnet grunnlag for at den gjelder der. Det har blitt hevdet at Bergen Engines burde vært underlagt sikkerhetsloven. Bergen Engines er en av mange sivile aktører som brukes av Forsvaret. Antallet øker, og det er en ønsket utvikling, men vi verken kan eller bør legge alle virksomheter som brukes av Forsvaret, inn under sikkerhetsloven. Nasjonale sikkerhetsmyndigheter har gjennom sine undersøkelser heller ikke funnet noe grunnlag for å kritisere Forsvaret for de risikovurderingene de har gjort i denne saken. Jeg registrerer også at sikkerhetsloven fortolkes av representanter i denne debatten. Vi støtter oss også på regjeringsadvokaten og hans vurderinger akkurat i denne saken, og for Forsvarets og Sjøforsvarets fartøyer eksplisitt – vedlikehold, reservedeler, drift – er ikke engasjementet til Bergen Engines så omfattende at det rettferdiggjør å legge dem under sikkerhetsloven. Men som jeg har svart på de skriftlige spørsmålene, er dette også en vurdering vi gjør videre. Jeg har også vært tydelig på at det er uaktuelt å la russiske selskaper drive vedlikehold på Forsvarets krigsmateriell, og at de sikkerhetsmessige utfordringene et oppkjøp vil kunne ha for en kontraktsrelasjon forsvarssektoren har med Bergen Engines, vil være håndterbare. Det vil si at der kan finnes andre leverandører. Beskyttelse av Forsvarets fartøyer er heller ikke det viktigste i denne saken. De utmerkede motorene som utvikles på Hordvikneset, er ikke avgjørende for Forsvaret. Forsvaret er faktisk en relativt liten kunde. Der er 5 000 aktive motorer i dag som er produsert av Bergen Engines. Forsvaret bruker rundt 30. Som justisministeren redegjorde for, er hovedbegrunnelsen EOS-tjenestenes vurdering av at den teknologien Bergen Engines besitter, og motorene de produserer, ville hatt stor militær strategisk betydning for Russland, og det ville ha styrket Russlands militære kapabiliteter på en måte som klart vil være i strid med norske og allierte sikkerhetspolitiske interesser. Det har vært et særlig poeng for denne regjeringen å rette fokuset mot nettopp sikkerhetsutfordringene knyttet til slike oppkjøp. Gjennom den nye sikkerhetsloven har vi fått på plass nødvendig hjemmelsgrunnlag for å kunne stanse salg av strategisk viktige virksomheter, uavhengig av om de er underlagt loven eller ikke. Den nye sikkerhetsloven har et robust virkemiddelapparat for å håndtere denne typen saker. Bruk av disse virkemidlene er imidlertid svært inngripende overfor dem det gjelder, og det forutsetter at det framskaffes et korrekt og tilstrekkelig beslutningsgrunnlag. Vi har derfor i tida fra midten av januar samarbeidet med berørte departementer og ikke minst med EOS-tjenestene, som er helt sentrale i arbeidet med å framskaffe nødvendig informasjon, framskaffe nødvendig kunnskap til å gjøre kvalifiserte vedtak.