Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2014-12-09:
Det er ingen tvil om at dette budsjettet har en sterk satsing på UDs rammeområde. Det er et historisk høyt utviklingsbudsjett vi skal vedta her i dag. Regjeringen løser viktige oppgaver i dag og ruster Norge for framtiden. Det gjelder ikke bare på den hjemlige arena. Regjeringen vil fremme økonomisk vekst og sikre grunnlaget for utvikling og velferd i samarbeid med EU som EØS-medlem og i vår rolle som internasjonal utviklingsaktør. Satsing på næringsliv, investeringer, innovasjon og utdanning, samt å føre en politikk som sikrer gode avtaler om markedstilgang og en friest mulig verdenshandel, går som en rød tråd gjennom regjeringens utenriks- og utviklingspolitikk. Der vi før diskuterte bistand til fattige land, snakker vi nå i større grad om å legge grunnlag for økt handel, investeringer, næringsutvikling og vekst i privat sektor. Bedrifter som tjener penger, investerer og skaper jobber, er den mest effektive formen for fattigdomsbekjempelse. For to uker siden hadde vi en bred debatt her i salen om norsk europapolitikk. Vi vet hvor avgjørende utviklingen i EU er for norsk næringsliv, for verdiskaping og for velferden i Norge. EØS-avtalens betydning når det gjelder å sikre oss tilgang til de store markedene i Europa på like konkurransevilkår, for å fremme vekst, sysselsetting og innovasjon i Norge, kan ikke overvurderes. Arbeidsinnvandringen sikrer folketallsutviklingen i mange norske distriktskommuner og gir rekruttering til viktige næringer som landbruk og havbruksnæring. EU er vår desidert viktigste handelspartner. Rundt 80 pst. av vår eksport går til markedene i Europa. Derfor er det makroøkonomiske bildet etter at regjeringen la fram budsjettet, urovekkende. Både OECD, IMF og EU-kommisjonen mener at den økonomiske utviklingen i EU kan bli svakere enn det man har trodd og håpet på. Dersom oljeprisen skulle fortsette å synke, vil det også ha vesentlig konsekvenser for Norge. Hvor går EU? Valget til Europaparlamentet førte flere av de nye ytterliggående, fremmedfiendtlige og EU-kritiske partiene inn i EU-parlamentet. Det skaper bekymring. Vi ser også at Russland finner det opportunt å bidra med støtte til denne type grupperinger i EU-landene. Utviklingen i EU-landet Ungarn, der nåværende statsminister Orbán åpent har uttrykt ønske om å bygge en åndelig mur mot vestlig innflytelse, der man vender ryggen mot Vesten og omtaler sovjetstaten og Russland som en suksesshistorie, er også noe vi bekymrer oss over. Ungarn bryter avtalen om betingelsene for bruk av de i alt 1,8 mrd. euro som er Norges bidrag til landet gjennom EØS-avtalen, NGO-er støttet av norske EØS-midler blir trakassert. I så måte er det viktig å gi uttrykk for full støtte til regjeringens frys av EØS-midler til Ungarn og en etterlysning av en klar holdning fra EUs side om at man ikke vil tolerere en utvikling i retning av en udemokratisk statsdannelse innenfor EUs grenser. Da EU ble utvidet i 2004, tok EU-landene på seg et stort ansvar for økonomisk, sosial og demokratisk utvikling i de nye medlemslandene i Øst-Europa. EØS-midlene er Norges bidrag i dette spleiselaget. Totalt 4,5 mrd. kr i 2015 er relatert til utbetalinger for avtaleperioden 2009–2014. Forhandlingene med EU om nivået på EØS-midlene i kommende periode, fram mot 2019, har så langt vært preget av stor avstand mellom partene, som ministeren også var inne på. Det er viktig å understreke Norges posisjon i disse forhandlingene. Vi står fast på at framtidige bidrag må bygge på de prinsippene som ligger i EØS-avtalen, og vi kan ikke akseptere en sterk økning i nivået på EØS-midlene samtidig som EU-landene selv ikke viser tilsvarende økning i sine budsjetter. At regjeringen kobler forhandlingene til økt markedstilgang for fisk, er en strategisk veldig viktig beslutning, fordi en videreføring av EØS-midlene vil forutsette tilfredsstillende løsninger for fisk. Norsk europapolitikk er inne på et helt nytt spor. Vi må holde fast ved og utvikle relasjonene til EU, komme tidlig inn i prosesser, delta i ekspertgrupper, følge med i viktige forhandlinger, og vi må bli raskere til å implementere EØS-regelverket i norsk rett. Til slutt vil jeg nevne at vi står overfor en ny runde med forhandlinger om EØS-avtalens artikkel 19, om økt handel med landbruksprodukter, der vi må være forberedt på omfattende og offensive krav fra EUs side.