Odd Henriksen (Høyre), 2014-12-05:
Europa står framfor store utfordringer i energisektoren, både når det gjelder å opprettholde energiforsyningen og å redusere klimautslipp. Mangel på et europeisk elnett er bare én av utfordringene. Norge spiller en viktig rolle for å nå klima- og fornybarmålene i Europa. Det er betydelig verdi i norsk kraftproduksjon, og vi har store ressurser som ennå ikke er utnyttet når det gjelder fornybar energi. I tillegg vil vi bidra med olje og gass inn mot Europa. IføIge IEA, Det internasjonale energibyrået, trengs norsk olje- og gassproduksjon innenfor et togradersmål. Et grønnere Europa kan bli enda grønnere med norsk gass. Framtiden er elektrisk, og det grønne skiftet skrider fram. Vårt felles budsjett tar Norge videre i denne prosessen. Statsbudsjettet 2015 legger til rette for ytterligere utbygging av fornybar energi i Norge. Det satses på å legge til rette for mer småkraftproduksjon. Dette er viktige ressurser og gir verdiskaping i store deler av landet. I tillegg bidrar ny teknologi innenfor denne bransjen til at utbyggingene kan gjøres på en mye mer miljøvennlig måte enn det man gjorde tidligere. Vi ruster Norge for framtiden ved å stimulere til mer utbygging av fornybar energi. Elsertifikatordningen som er innført, har som mål at vi sammen med svenskene skal bygge ut ca. 26 TWh innen 2020. Regjeringen ser at per i dag kommer for liten andel av utbyggingen på norsk side. Dette gjelder spesielt vindkraft. Derfor innfører vi nå gunstige avskrivningsregler for vindkraft. I tillegg øker vi innslagspunktet for grunnrenteskatten. Med disse grepene ønsker regjeringen å øke vår produksjon av fornybar energi. Dersom Norge i de kommende årene skal kunne utnytte de mulighetene vi har til økt utbygging av fornybar energi, er utbygging av overføringsnettet for elektrisk kraft helt avgjørende. Et godt utbygd nett er en forutsetning for å kunne ta ut potensialet for ny kraftproduksjon og for å sikre kraftforsyningen. I enkelte deler av landet er det i dag ikke mulig å bygge ut fornybar energi på grunn av manglende nettkapasitet. Store prosjekter for bygging av nytt nett er allerede satt i gang. Det er bra. I tillegg er det gitt konsesjon til to nye mellomlandsforbindelser, henholdsvis til Tyskland og til Storbritannia. Dette vil gi en bedre utnyttelse av kraftsystemene og bidra til økt verdiskaping. I tillegg vil det føre til reduksjon i CO2-utslippene, så det er en vinn-vinn-situasjon for alle parter. Framtidens overføringsnett står foran nye utfordringer, fra stort sett innmating av vannkraft til framtidens nett hvor vind- og solkraft skal inn i nettet. I tillegg legger vi til rette for at vi i framtiden som forbrukere også kan bli produsenter av kraft gjennom å legge til rette for plusshus. Videre ser vi at vi som forbrukere etterspør mer effekt enn tidligere på grunn av opplading av elbiler, induksjonsovner, varmepumper m.m. Dette stiller strenge krav til nettet. Da er innføring av AMS, eller Avanserte Måle- og Styringssystemer, viktig, AMS gir oss muligheten til å styrke effektsituasjonen ved at en gjennom bedre informasjon til forbrukerne kan få til at forbruket av elektrisk kraft jevner seg ut, og at effekttoppene blir mindre. Når vi krever en robust kraftforsyning for å møte våre behov, er det nettopp effekttoppene som avgjør. AMS gir oss i tillegg muligheten til å utnytte eksisterende infrastruktur på en best mulig måte. Nettet er i endring. Store investeringer skal gjøres i strømnettet. Det forutsetter en mer rasjonell nettstruktur og mer robuste nettselskaper for å kunne ivareta forbrukernes behov. For å ivareta dette har regjeringen begynt arbeidet med å se på Reiten-utvalgets rapport, Et bedre organisert strømnett. I tillegg har vi sendt kompetanseforskriften ut på høring. Med andre ord: Regjeringen ruster Norge for framtiden. Til slutt noen ord om flom og skred. Regjeringen øker satsingen på dette området i årets budsjett. Det er viktig. Her blir det viktig å fokusere på å sikre eksisterende bygg og infrastruktur, men ikke minst å fokusere på framtidig planlegging og nybygging. Den beste sikring vi kan gjøre, er god planlegging. Her stilles det krav til sentrale myndigheter og ikke minst til fylkeskommuner og kommuner. Det er behov for gode skredkart og geologiske undersøkelser. Dette vil være verktøy for gode planprosesser og ikke minst god forebygging. Gjennom god kartlegging og overvåking vil vi kunne forebygge framtidige utfordringer. I budsjettet for 2015 styrker samarbeidspartiene flom- og skredforebygging med 62,3 mill. kr. Dette er en betydelig økning. NVEs bistand til å forebygge og håndtere flom- og skredrisiko er viktig for folks trygghet mange steder rundt omkring i Norge.