Ola Elvestuen (Venstre), 2014-11-25:
Vi har nå 100 000 veteraner i Norge som har vært i internasjonale oppdrag etter andre verdenskrig. Det er en stor gruppe, og tar man med familie, er det mange i Norge som enten har vært med i internasjonale oppdrag, eller som kjenner eller er nære venner av noen av disse. Det påhviler, som flere har sagt, nasjonen et bestemt ansvar når det gjelder å følge opp disse, både i forkant av oppdraget, når de er ute, og over tid etter at de har tjenestegjort. Det er klart at det å være med på internasjonale operasjoner, spesielt for personer som har vært i krigslignende situasjoner eller i krig, er en unik opplevelse som det er veldig vanskelig for andre å sette seg inn i. Derfor er vi fra Venstre veldig glade for denne rapporten fra Riksrevisjonen, hvor man kommer med tydelige og klare anbefalinger om hvordan vi kan gjøre tilbudet til veteraner enda bedre. Vi skal også ta med oss at det som har skjedd de siste årene når det gjelder tilbud, både fra Forsvarets side og fra det sivile tjenesteapparatet, er blitt langt bedre enn det veteraner kom tilbake til etter at de hadde vært utplassert i Libanon gjennom 1980-tallet og på begynnelsen av 1990-tallet. Men det kan alltid forbedres, enten det er ved å gi bedre tilbud via Nav, få erstatningssaker til å gå fortere i Statens pensjonskasse, få opp kvaliteten i de distriktspsykiatriske sentrene, slik at variasjonene blir mindre og tilbudene blir jevnere, eller ved noe så enkelt som at man får refusjon for reiseutgifter når man skal besøke Forsvarets Kontor for psykiatri og stressmestring. Alt dette er viktig, og det er viktig å følge opp alle de punktene som komiteen påpeker, for hele tiden å gjøre tilbudet bedre. Det er ett forhold jeg tar ordet for å ta opp spesielt, og som er en større problemstilling: Det er den korte tiden mange som tjenestegjør ute, har mellom tjenesteperiodene, for det er særlig, som vi har sett i operasjonene vi har hatt i Afghanistan, en mindre del av Forsvaret som har måttet ta en veldig stor belastning. Da er det viktig at man klarer å få oversikt over hvem som har tjenestegjort hvor – for å utnytte kapasiteten i størst mulig grad og for å skåne den enkelte i størst mulig grad. Samtidig må man se på selve innretningen av Forsvaret – om det egentlig er satt opp for å kunne rullere personellet når operasjonene drar ut i tid. Det er ingen grunn til å tro at dette ikke er en problemstilling vi også kommer til å stå overfor i årene framover. Det har vært det i Afghanistan. For ett år siden tror jeg det var få, om ingen, i denne sal som kunne ha forestilt seg at vi om kort tid vil ha norsk personell i Irak. Ser man på situasjonen – en situasjon som er uavklart i østlige Ukraina, og spesielt i Midtøsten – som helhet, er det i hvert fall ikke utenkelig at man vil kunne ha en situasjon også framover hvor man vil ha utenlandsoperasjoner. Det vil være regelen mer enn unntaket – som det jo også har vært. Hvis man ser tilbake, har det fra 1978 og fram til i dag nesten kontinuerlig vært norske soldater utenlands. Jeg tror det er viktig når vi nå ser på Forsvarets innretning, å passe på at det er en god balanse mellom det som er nødvendige investeringer og drift innenfor Forsvaret, og at man har nok personell til å kunne følge opp det som er normen, nemlig at er man ute i mer enn tre måneder, skal man ha et opphold på fire til fem ganger den tiden hjemme. Jeg tror det er vanskelig for mange med den innretningen vi har nå, men vi må planlegge for at dette i større grad er mulig i årene framover. Utover det mener Venstre at dette er en god rapport fra Riksrevisjonen. Responsen fra departementene og imøtekommenheten er god, og vi støtter selvfølgelig alle merknadene fra kontrollkomiteen.