Abid Raja (Venstre), 2016-05-30:
Jeg vil aller først takke forslagsstillerne og dernest komiteen for et godt arbeid. En samlet komité står bak innstillingens forslag til vedtak. Det er svært gledelig og nødvendig for å sikre nærskipsfarten gode rammevilkår og få mer gods fra vei til sjø. I generasjoner har Norge vært blant de største skipsnasjonene i verden – en posisjon som har skapt, og fremdeles skaper, store verdier for Norge. Det er sjøfarten som bringer Norge ut i verden og verden til Norge. Nærskipsfarten er Norges viktigste transportfartsåre, både langs norskekysten og til og fra havner i Europa. Den spiller en avgjørende rolle for næringslivets transportbehov og norsk industris konkurransekraft, den bidrar med verdiskaping og 14 000 arbeidsplasser langs hele kysten, og den er en viktig aktør i den norske maritime klyngen. Komiteen viser til at det er bred politisk enighet om å legge til rette for godsoverføring fra vei til sjø og bane. Komiteen viser til at dette bl.a. har kommet til uttrykk gjennom voteringen til Innst. 213 S for 2014–2015, der et samlet storting vedtok en rekke forslag for å styrke nærskipsfartens konkurransekraft for å stimulere til økt godsoverføring fra vei til sjø og bane, som styrking av Kystverket, bedring og forenkling av rammebetingelsene for nærskipsfart, midlertidig tilskuddsordning for godsoverføring, stimuli til lavutslippsteknologi, vrakpantordning og bedre avskrivningssatser. Komiteens flertall, medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, viser til at flere av disse grepene er fulgt opp, herunder at det er etablert en vrakpantordning for gamle skip og en innovasjonslånsordning for å bygge nye skip med en ramme i 2016 på 40 mill. kr. Videre er det fremmet tiltak for å gjøre havnene mer effektive gjennom tilskuddet til havnesamarbeid, og utredningsoppdragene pågår eller er ferdigstilt. Komiteen viser til at flere rapporter, bl.a. fra DNV-GL og Transportøkonomisk institutt, viser at overføring av gods fra vei til sjø og bane bl.a. innebærer mindre miljøavtrykk samt lavere risiko for ulykker, skadde og drepte i trafikken. Komiteen viser til at rapporten NTP Godsanalyse ble lagt fram i september 2015, og vil inngå i kunnskapsgrunnlaget til Nasjonal transportplan. Komiteen merker seg at rapporten viser at det er grunnlag for å overføre 5–7 mill. tonn av dagens godstransport på vei til bane og sjø. Komiteen mener det er et stort potensial for godsoverføring i Norge dersom rammevilkårene legger til rette for det. Jeg er svært glad for å kunne meddele at en samlet komité mener det er nødvendig med flere typer tiltak for å oppnå godsoverføring, og at det er viktig å ta med aktørene i næringen i utarbeidelsen av en helhetlig strategi for nærskipsfarten. Jeg er også svært glad for at en samlet komité legger til grunn at 30 pst. av transportarbeidet over 300 kilometer som i dag går på vei, kan overføres til jernbane eller sjø innen 2030, og 50 pst. innen 2050. Neste NTP skal ta Norge et stort skritt på vei mot lavutslippssamfunnet. Målene Stortinget i dag vedtar, kan bidra til å flytte 300 000 lastebiler bort fra veinettet vårt. Det blir mindre belastning på veinettet, færre ulykker og bedre for miljøet. Komiteen viser til at flere, bl.a. Short Sea Promotion Center, framhevet behovet for å innføre tilskuddsordninger for vareeier som vil kunne bidra til å opprette nye godsruter på sjø. Komiteen viser til at Stortinget i Innst. 213 S for 2014–2015, jf. vedtak nr. 488, ba regjeringen utrede en midlertidig tilskuddsordning for godsoverføring. Komiteen merker seg at transportetatene i grunnlagsdokumentet til NTP 2018–2029 har gjort dette, og viser hvordan en slik ordning kan innrettes. Komiteen mener det er viktig at ordningen er midlertidig, rettet mot konkrete prosjekter, og bidrar til dokumenterbar og varig overføring av gods med miljøgevinst. Komiteen ber regjeringen i budsjettet for 2017 komme med konkrete forslag som vil stimulere flere vareeiere til å velge sjøveien. Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, viser til høringen, hvor flere av høringsinstansene pekte på at havneinfrastrukturen i Norge er preget av et fragmentert eierskap og manglende koordinering. Siden det er veldig kort tid igjen, hopper jeg til de forslagene som Venstre har fremmet sammen med Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti. Vi vil gjerne ta opp disse. Da vi ikke vet hvordan voteringen kommer til å ende, kan det hende at vi subsidiært vil stemme for forslagene fra Høyre og Fremskrittspartiet, hvor det tas til orde for å gjøre denne vurderingen som en del av NTP for 2018–2029.