Siv Henriette Jacobsen (Arbeiderpartiet), 2021-04-26:
Dette er en veldig viktig sak og en veldig viktig debatt, og jeg vil berømme interpellanten for å ha tatt den opp. Så synes jeg både interpellanten og statsråden klarer å være nyansert i dette og ikke skjære alle elever og alle skoler og all geografi over én kam. Jeg tror det som særpreger denne situasjonen, er at den har vært svært forskjellig for den enkelte elev på bakgrunn av geografi. Det er mange steder i Norge som knapt har merket pandemien, mens det særlig i det sentrale Oslo-området og Viken er mange steder som har vært spesielt rammet – lenge – av dette. Jeg tror også vi allerede nå kan konkludere med at det har vært riktig å prioritere barn og unge i denne situasjonen. Det har vært riktig å prioritere tilstedeværelse på skolene, særlig når dette nå drar sånn ut i tid. Det har vært et stort press for at man skulle stenge skoler, særlig fra mange som følte at åpne skoler ville føre til utvikling av smitte og så videre. Så det å holde fast på at man skal prioritere barn og unge, har vært krevende – men det har vært riktig. Det blir også viktig, tror jeg, å avdekke og kartlegge konsekvensene av pandemien med tanke på elever og skoleverket, på en systematisk og grundig måte. Jeg vet ikke hvem som skal gjøre det, eller når det skal gjøres, men jeg tenker at det blir et viktig tiltak å finne ut av. Når det gjelder dette med å ta igjen det tapte raskt, er jeg enig med forrige taler i at jeg tror en del vil bruke litt tid på dette. Selv om det er viktig å ta igjen det tapte så raskt som overhodet mulig, tror jeg det er veldig viktig å være klar over hvor slitne folk i skoleverket er. Lederne er slitne, lærerne er slitne, og mange elever er også slitne. Så det kan jo hende at det mange elever først og fremst ønsker seg nå, er litt koronafri. Så er det viktig å se på de langsiktige konsekvensene som gjelder psykisk helse og tiltak som må settes inn med tanke på dette. Det er krevende når mange kommuner bruker helsesykepleiere til koronaarbeid framfor å ha dem i skolen, og det er krevende når mange barn blir sittende hjemme i for lang tid uten å ha kontakt. Så det å bygge opp laget rundt eleven og avdekke konsekvensene omkring psykisk helse, blir viktig. Et poeng som sjelden kommer godt nok fram, er at digital undervisning kan være fullgod undervisning. Ja, for mange oppleves det faktisk som en bedre undervisning. De får ro, de får konsentrere seg om skolearbeidet på en god måte. Så for mange har det opplevdes som en god undervisning, og i hvert fall ikke som et tapt skoleår. Det ville være å overdrive mye. Jeg er veldig fornøyd med at regjeringen videreførte verktøy for yrkesfag og arbeid for å få på plass flere lærlingplasser også i år. Det er viktig. Men med tanke på fullføringsreformen er det verdt å merke seg at Vg3 i skole ikke er et område som det bør satses mye og mer på. Det er ikke hovedsakelig fordi Vg3 i skole ikke fører til resultater – omtrent 70 pst. fullfører der også – men mest fordi så mange takker nei. I Viken har fylkeskommunen opplevd at man måtte doble antall plasser i Vg3 i skole i fjor, men halvparten av elevene takket faktisk nei til det tilbudet. Så for elevene oppfattes ikke det som et fullverdig tilbud, for det er ikke det de ønsker seg, de ønsker seg en lærlingplass. Jeg tenker det er et viktig tankekors å ta med seg, også inn i arbeidet med fullføringsreformen. Så tenker jeg at det er viktig å videreføre den gode dialogen som statsråden har hatt med fylkeskommunene, for å få tilbakemelding om hvor skoen trykker, og hva man trenger hjelp til. Så må den dialogen også innbefatte kompensering, for den har ikke vært tilstrekkelig.