trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Saken gjelder regjeringens forslag til forlengelse av midlertidig billettering på ferje som følge av utbrudd av covid-19, hvor man da foreslår at det skal vare til og med 1. juli 2022. Jeg setter pris på at Stortinget har lagt til rette for en svært rask behandling av denne saken, og at det er en enstemmig komité som har innstilt i samsvar med lovforslaget. Den midlertidige loven gjør det mulig for mannskapene på de offentlige ferjesambandene å billettere gjennom registrering av kjøretøyenes kjennemerker eller AutoPASS-brikke og etterskuddsvis fakturering. Ordningen sørger for en smittefri billettering, slik at ferjesambandene kan holdes åpne for trafikk og statens og fylkeskommunenes inntekter fra ferjebilletter sikres. Det har vært et svært viktig tiltak under situasjonen med koronaviruset og har hatt stor betydning både for mannskapet og for at ferjetilbudet i hele landet kan opprettholdes. Ordningen er tatt i bruk i samtlige fylkeskommuner med ferjesamband, bortsett fra Troms og Finnmark, som ikke er med i billetteringssamarbeidet, og ikke har meldt om dette behovet. Statens vegvesen har gitt tilbakemeldinger på at tiltaket har fungert godt i hele perioden denne ordningen har vært i bruk. Det er god dialog mellom alle berørte aktører – rederiene, fylkeskommunene, trafikantenes organisasjoner mv. – på dette området. Departementet har ikke gjennomført høring av forslaget om forlengelse av tidshensyn, men har blitt kjent med at både næringen og fylkeskommunene har ønsket at ordningen videreføres, bl.a. på grunn av den nåværende smittesituasjonen. Gjennom høringsinnspillene vi mottok forrige gang loven ble forlenget, fra 1. januar 2021 til 1. januar 2022, er jeg godt kjent med at mange ønsker seg ordningen med elektronisk billettering permanent. Departementet arbeider med å forberede et høringsnotat med forslag til nødvendige permanente endringer i yrkestransportloven. Dette er høyt prioritert arbeid i departementet. Inntil et slikt lovforslag er klart til å bli fremmet, har situasjonen med koronaviruset høsten/vinteren 2021 vist at det fortsatt er behov for å ha en midlertidig lov en periode framover. Det er håp om at vaksineringsgraden vil føre til at vi snart kommer til et tidspunkt der det ikke lenger er behov for å bruke de midlertidige tiltakene mot koronaviruset. Vi vet fortsatt ikke med sikkerhet når det vil skje, særlig i lys av nye virusvarianter. Her vil Statens vegvesen og fylkeskommunene følge de generelle vurderingene fra helsemyndighetene. En varighet på loven til juli 2022 vil gi den sikkerhetsmarginen vi trenger på dette området, slik det ser ut nå.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Nei, på det nåværende tidspunkt gjør jeg ikke det, men vi skal jo gjøre et stykke arbeid i departementet på det. Jeg tror at vi skal få dette til, og jeg ønsker at vi skal få dette til.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-04-14:
Jeg har akkurat besøkt Etterstad videregående skole, og det var et fint bygg, men et tomt bygg og et uttrykk for nedstengning og en ganske deprimerende status for en lukket hovedstad i mange, mange uker. For en uke siden annonserte statsministeren planen for åpning, og hun la da vekt på tre viktige kriterier for å komme fram mot et mer normalt samfunn: smittesituasjonen der ute, innleggelser osv. kapasiteten i helsevesenet, særlig intensivkapasiteten vaksinetilgangen Sårbarheten vi har hatt i denne tiden, har jo vært knyttet til importsmitten. Den var viktig for første bølge, annen bølge og tredje bølge. Det har vist at vi ikke har hatt god nok kontroll. Målet er jo ikke å stenge Norge, men å ha kontroll med tilgangen til Norge. Konsekvensen av at vi nå ikke får AstraZeneca-vaksinen og ikke får Johnson & Johnson-vaksinen som planlagt, er at dette ene av tre viktige kriterier for å åpne blir svekket. Da står vi jo igjen med tematikken sterke tiltak, strenge smitteverntiltak, eller også behov for å se på vaksinestrategien med nye øyne. De vaksinene vi har, bør de fordeles på andre måter? Det er kommet stemmer om det når det gjelder utsatte grupper i arbeidslivet, lærere, de som er i frontlinjen – en annen vektlegging med hensyn til hvor det er stor smittefare. Det er én uke etter en plan hvor statsministeren sa at man hadde fire faser. Den første fasen ble innledet i går, slik vi forstår det – da skulle det normalt gå tre uker til neste fase. Spørsmålet er da, etter én uke og det vi nå vet om vaksinene, det vi vet om sårbarheten for smitte: Har statsministeren en plan B med hensyn til det hun lanserte i forrige uke – for vaksinefordeling, for behovet for å styrke og trappe opp intensivkapasiteten i sykehusene som kan håndtere det, eventuelt strengere tiltak for å regulere smitten?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-04-14:
Det må jo være å forstå slik at hvis Janssen-vaksinen ikke kommer, får vi en utsettelse, det kan være i opptil tre måneder. Da må man tenke at det betyr at de tiltakene vi har i denne regionen og i en del andre regioner i Norge, vil vare ved. Da er spørsmålet: Hva gjør vi i mellomtiden med det? Hva gjør vi med det som må være en rettferdig krisepolitikk, i en situasjon hvor krisen rammer sosialt skjevt og urettferdig? Det er noen som er særlig sårbare, mens andre av oss kan leve mer normale liv. Jeg ønsker å utfordre statsministeren på de 12 ekstra ukene som kan komme i forhold til dette – det kan skje: Hva kreves da for å møte det med en krisepolitikk når det gjelder bedrifter som kan stå i fare for å gå over ende, når det gjelder dem som mister jobb, blir permitterte, ikke kommer tilbake i jobb – og ikke minst det unge mennesker nå opplever med stengte skoler, og den utfordringen vi har når det gjelder psykisk helse og belastninger? Hva gjør statsministeren seg av tanker? Er det behov for å tenke nytt og mer aktivt på det som følge av at det kan bli utsettelse med tanke på når åpningen kommer?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-04-14:
I og med at dette også varer, er det grunn til å dvele ved temaet importsmitte, som har vært det sårbare. Statsministeren sier at all smitte egentlig er importsmitte. Ja, det begynte kanskje med Adam og Eva, men vi lever nå. Importsmitten var viktig for første bølge, da fritidsreisende kom, for arbeidsinnvandringen som var dårlig kontrollert i fjor sommer, og for testkapasiteten som manglet. Vi så det også som konsekvens da tredje bølge kom. Lenge var statsministeren og regjeringens svar at vi hadde de strengeste regler i Europa, dette var på stell, det var ikke behov for å gjøre det, og fagmyndighetene anbefalte det ikke. Nå ser jeg en litt større vilje til å se at man kanskje ikke var der man burde være, også fra Helsedirektoratets side, og at det trengs forbedringer. Mitt spørsmål er: Hvilke lærdommer har statsministeren trukket av dette? Poenget er ikke å stenge grensene, men å ha kontroll ved grensene. Hvilke lærdommer har statsministeren trukket, og hva er det behov for å gjøre praktisk for at vi kan ha bedre kontroll i tiden som kommer?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-04-14:
Det er litt som om statsministeren her på en måte gir folk skylden – hun hadde tillit til dem, men de var ikke tilliten verdig. Det er jo myndighetenes ansvar å rigge et system for kontroll, som gjør at vi har kontroll, og at man kan kommunisere det ut til myndighetene. Jeg vil likevel si at ved enhver anledning når vi har tatt opp disse spørsmålene, har svaret vært: Vi er strengest i Europa – vi har kontroll. I ettertid vet vi at dette var avgjørende for første bølge, og for andre bølge. Det var også avgjørende for tredje bølge. Smitten kom etter at statsministeren sa at for alle praktiske formål var Norge stengt. Jeg har bare lyst til å stille spørsmålet: Nå er vi midt i april. Det kommer til å være vedvarende utfordringer med smittepresset. Vaksinene kan bli forsinket. Ser statsministeren noen utfordring med tanke på fenomenet «importsmitte» i tiden som kommer?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-04-14:
Dette innlegget er et uttrykk for hvor galt dette har vært. Nå sier statsministeren at Arbeiderpartiet aldri har foreslått dette. Arbeiderpartiet har aldri vært invitert til å foreslå eller vurdere dette. Det er statsministeren som på månedlige og ukentlige pressekonferanser annonserer det hun har konkludert etter at hun har lyttet til fagmyndighetene. Når det kommer kritiske spørsmål fra Stortinget, sier man: Dere hadde ikke andre alternativer. Jeg har ikke sittet i møter med Helsedirektoratet eller Folkehelseinstituttet. Dette er fullmakter statsministeren har tatt, og som hun ensidig har kommunisert utad. Så hvis det skal være ansvarsdeling når det gjelder hvilke tiltak som er gjort om smittevern, får statsministeren ta vedtakene til Stortinget. Da får hun tenke som den danske statsministeren har gjort, slik at man også forankrer smittevernstrategi – ikke bare krisetiltak – i Stortinget. Det er en strategi som hun da må legge om. Hun kan ikke komme i ettertid og si at det nærmest er et alternativ der ute, som ikke har vært testet opp mot fagmyndighetene.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Gårsdagens nyheter om Janssen-vaksinen, altså Johnson & Johnsons vaksine, var selvfølgelig negative nyheter, for dette er en éndosevaksine som ville gjort at vi var ferdigvaksinert på et mye tidligere tidspunkt. Vi har fortsatt veldig gode resultater. Det kom noen positive nyheter de siste dagene også, og det er jo resultatene av de vaksinene vi nå har, om at de faktisk gir enda mindre grad av smittespredning, sånn det ser ut, enn man tidligere har trodd at de ville gjøre. Det er alltid en løpende diskusjon hvilke tidsintervaller det skal være mellom første og andre dose. En av tingene Folkehelseinstituttet nå gjør, er å se på tiden mellom første og andre dose, nettopp fordi det å gi mange første dose vil gi oss en betydelig høyere grad av beskyttelse i befolkningen. Men vi vil følge de faglige rådene knyttet til et såpass tydelig medisinsk spørsmål som det – hvor lang tid som er tolerabelt. Vi ser også hele tiden på endringer i fordelingen. Det grepet vi gjorde noen uker før påske, med å gå fra en fordeling mellom kommuner ut fra en befolkning på over 65 år til befolkningsstørrelse, har jo gitt en betydelig større vaksinefordeling til det sentrale Østlands-området siden det er mye mer befolkningstungt. Det vi også gjør, er at vi har en viss grad av skjevdeling til de bydelene og stedene i Viken som har hatt vedvarende smitte lengst. Når det gjelder spørsmålet om tiltak, har vi en tiltaksvifte. Og det er nok en feil i resonnementet til representanten Gahr Støre, nemlig at det skulle gå tre uker fra første steg i åpningen. Det gjorde det ikke. Det var altså fra andre/tredje til tredje og tredje til fjerde, for vi sa at første steg var et forberedende steg. Vi anslo ikke at vi kom til å kunne komme inn i andre steg av dette før i andre halvdel av mai. Det vil altså bety over en måned i avstand, også i det som ble sagt forrige uke.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Det er viktig å huske at hoveddelen av Janssen-vaksinen ville ha kommet i juni. Vi har forutsett at før vi hadde en hovedandel av Janssen-vaksinen inne i vårt vaksineprogram, ville vi allerede kunnet åpne mer i norsk økonomi. Det er altså med en annen type vaksinefordeling og -strategi kanskje muligheter for å kunne åpne mer. Men vi er nødt til å fokusere tydelig og klart på smittevernet. Det er også sånn at etter all sannsynlighet bidrar varmere vær – og det håper vi alle på at snart kommer – til å dempe noe av smittespredningen, det er antydet at det kan være slik. Men det er klart at vi hele tiden vil følge med på at så lenge vi har strenge smitteverntiltak, må vi også ha gode oppfølgingstiltak, både for grupper som utsettes for smitteverntiltak som gjør at de blir begrenset i sin aktivitet, og for bedrifter som gjør det. Vi har hele tiden sagt at så lenge vi har strenge tiltak, skal vi også følge opp med gode tiltak for både folk og næringsliv.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
For øyeblikket har vi en meget streng kontroll ved grensen til Norge. Vi har hatt de strengeste reglene hele tiden, vi har hatt den laveste terskelen for å komme inn i Norge uten å sitte i karantene. Men det jeg har sagt tidligere, er at vi var for lenge tillitsbaserte i karantenebruken. Det faktum at vi forutsatte at folk klarte å holde smittevernet gjennom karantenetiden når de kunne ta karantene hjemme – i samme hus, på hytte eller andre steder, at de da holdt to-meteren, at de hadde eget bad – har vist seg å ikke fungere. Det har også vist seg at ikke alle arbeidsinnvandrere har vært under den typen forhold som gjør at man klarer å opprettholde smittevernet. Derfor har vi strammet inn, vi strammet inn i høst, og vi strammet ikke minst inn – og anbefalingen kom tydelig fra fagmyndighetene om at vi skulle innføre testingssystem – da mutasjonene kom. Derfor er det nå veldig strenge regler for hvem som kan komme, og det er pålegg om karantenehotell for alle som kommer. Vi likebehandler folk. Så lenge det ikke har vært en arbeidsreise, må man altså inn på karantenehotell.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Importsmitteutfordringen betyr at vi er nødt til å være strenge fremover. Men de siste rapportene vi har fått, går ut på at 1 pst. av smitten i Oslo er knyttet til importsmitte. Da er det begrenset til det som måles på grensen. Resten er smitte som sprer seg i befolkningen. Så det er altså en ganske lav andel som er smittet via importsmitte. Det er klart at det at vi nå pålegger alle å være på karantenehotell, er sterkt inngripende. Det er omdiskutert. Men det er altså det som vil være nødvendig hvis vi ikke kan basere oss på et tillitsbasert system. Arbeiderpartiet har aldri på noe tidspunkt foreslått at vi skulle plassere alle i karantenehotell. Arbeiderpartiet mente helt frem til november måned at vi ikke skulle ha obligatorisk testing ved grensen. Da gikk de med på Fremskrittspartiets forslag. Vi fulgte fagmyndighetene, og Stortingets flertall var enig i det, frem til vi fikk mutasjonene. Da innførte vi testing på grensen og større kontrollsystemer. Vi så at det ikke bare var arbeidsinnvandringen som sto for spredningen til Norge – det var faktisk i hovedsak den andre importsmitten. Derfor innførte vi obligatorisk karantenehotell.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Representanten Jonas Gahr Støre gjentar til stadighet at Arbeiderpartiet har vært kritisk, og at Arbeiderpartiet har hatt andre alternativer i ulike debatter. Da må man også tåle at de alternativene ikke er det som nå faktisk er løsningen. Det er også en del av den politiske debatten. Så vil jeg minne representanten Jonas Gahr Støre om at jeg har invitert Stortinget til å være med på dette. Jeg skrev brev til presidentskapet og de parlamentariske lederne i høst, med invitasjon til en diskusjon om hvordan Stortinget ønsket å være orientert og delta i denne diskusjonen. Svaret var at man ønsket at når statsministeren mente det var noe nytt å komme med eller noe annet man ønsket å informere Stortinget om, skulle man gjøre det i redegjørelser. Den anbefalingen har vi fulgt, siden det var ønsket. Vi var åpne for andre måter å håndtere ting sammen med Stortinget på, for vi opplevde at det samarbeidet vi hadde i vår, med koronautvalget, hvor vi informerte om ulike ting, var en viktig måte å kunne ha en uformell diskusjon på, selv om det formelt ikke var for Stortinget. Så det er nok flere deler av denne historien enn det Jonas Gahr Støre bruker mye tid på å fortelle.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Dette er et av de virkelig store dilemmaene vi har stått oppe i, spørsmålet om vi skal innføre testing og hvilken betydning det vil ha for forsyningssikkerheten til Norge, for transportselskapenes vilje til å transportere til Norge, og for muligheten vår til å få helt nødvendige forsyninger inn. Begrunnelsen for at vi har det som kalles fritidskarantene, som betyr at man må oppholde seg i bilen, ikke oppsøke overnattingssteder, ikke være andre steder når man er i Norge, er at ja, vi ser at det er en bekymring knyttet til smitte, men vi må avveie det mot hvilke konsekvenser dette ville hatt for levering av vaksiner til Norge, levering av mat til Norge, levering av medisiner til Norge, for det er en så stor del av det. En trailer som blir stoppet på grensen fordi man får en positiv test, vil kunne medføre betydelige forsinkelser og vil kunne medføre at hele forsyningssikkerheten blir truet. Det er vurderingen bak dette. Så kan man tenke seg at den vurderingen kunne vært annerledes, men vi har ikke villet ta sjansen på å rokke ved forsyningssikkerheten til Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Det er fordi at hvis man tester positivt og transporten blir stående, har det betydning – ganske stor betydning. Risikoen for å teste positivt vil ha betydning for om man vil påta seg oppdragene med transport. Det er liksom det som er hovedbegrunnelsen. Det er den vurderingen vi har gjort, at dette vil kunne stoppe forsyningslinjene inn til Norge og transportlinjene ut av Norge. Derfor har vi valgt å ha munnbindpåbud når man er ute av traileren og at man altså må ha fritidskarantene ved ikke å oppsøke andre steder for å begrense det. Jeg sier at dette er en vanskelig vurdering, men vurderingen har vært at dette kan stoppe vår forsyningssikkerhet. Det er altså ikke mangel på tester, men konsekvensen av en positiv test kan bidra til at fisken ikke kommer seg til markedet, eller at vaksinene ikke kommer inn til fordeling i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
De utenlandske statsborgerne som får støtte, er folk som har en form for permanent jobb, permanent innpendling til Norge. Det er folk som også betaler skatt til Norge, men som på grunn av disse reglene ikke har opptjent de samme rettighetene til dagpenger i Norge. Dagpengerettigheter har de hvis de hadde blitt normalt arbeidsledige, men siden dette er en utestengning fra å få lov til å komme på jobb, får de altså ikke dagpenger, for det dekker ikke det regelverket. At vi da har laget en sånn ordning, har vi ment er riktig. Vi tror også at det ville vært vanskelig med tanke på EØS-avtalen når vi har myndighetsbestemt at de ikke skal få lov å komme til Norge, å ikke gi dem en kompensasjon. Og for å si det sånn: Det hadde vært en betydelig belastning for vårt forhold til våre naboland, særlig til Sverige, som jo har mange statsborgere som er i Norge, og betaler skatt til Norge, men som er blitt utestengt fra å kunne være på jobb på grunn av innreisereglene.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg tror det er viktig å understreke at Norge nå har eksepsjonelt mye strengere regler for å komme inn og jobbe enn de fleste andre europeiske land. Jeg vet ikke om det er tilfeller av at norske statsborgere som har en fast jobb i andre land, nå stenges ute av de landenes myndigheter. Men ikke minst Fremskrittspartiet har vært opptatt av at vi skal få kontroll med importsmitten. Dette er tiltakene for å kontroll med importsmitten. Så er spørsmålet: Skal da folk som vanligvis bidrar til verdiskapingen i Norge, som vanligvis bidrar til at hjulene går rundt, som bidrar til å bygge veier, som bidrar til å drive verftene i Norge, som bidrar til å være en viktig arbeidskraft for det norske samfunnet, oppleve at fordi de ikke passer inn i dagpengesystemet – som de har rett til – skal de ikke få noen form for kompensasjon? Det har vi altså syntes var urimelig når det varte så lenge som dette. Vi hadde egentlig ment at dagpengesystemet skulle fungere for dette. Det gjør det ikke, fordi det ikke er slik regelverket er. Da har vi altså laget en annen ordning, som ikke er sykepenger, men som er etter sykepengemodellen, men med kompensasjon på nivå med det dagpenger vil være.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Folkehelseinstituttet har nå gått gjennom dette og laget en rapport. De har et samarbeid med Samferdselsdepartementet, vi får det til behandling i regjeringen, og vi kommer til å se på disse spørsmålene. Jeg har snakket om hvilket dilemma vi har. Jeg er ikke uenig med Slagsvold Vedum i at det kan hende at det kan være typer begrensninger som kan settes inn i en slik ordning uten at det går på bekostning av forsyningssikkerheten. Det vil ha noen EØS-rettslige utfordringer ved seg, siden muligheten til å ta denne typen oppdrag er regulert opp mot fri bevegelse av tjenester i vårt samfunn, men jeg er ikke uenig i at det er mulig å se på andre og innskrenkende regler for hvordan man kan komme inn uten testing. Men vi må bare være klar over at det kan ha en nedside, alt sammen, og nedsiden er at det vi har klart å få til siden dag én av denne pandemien, at forsyningssikkerheten i Norge ikke har vært truet, og ting har fungert, kan bli vanskeligere hvis vi, ikke minst som det eneste landet i Europa, innfører andre begrensninger.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Det er helt riktig at det er bevilget penger til å ta ned køene både internt i det offentlige helsevesenet og ved hjelp av private. Det lå jo inne fra regjeringens side også en dugnad dette året for å komme tilbake igjen på kortere ventetider. Det har vært viktig for regjeringen å få ned ventetiden i helsevesenet, og vi har veldig gode resultater i løpet av årene før pandemien på at ventetiden gikk ned, ikke minst for de mest utsatte gruppene innenfor psykisk helse og rusomsorgen. Så har jeg ikke oversikt akkurat nå over hvorfor det eventuelt er ledig kapasitet ved noen private og det ikke utnyttes. Det er også sånn at det helsepersonellet de private har, nå brukes inn mot arbeidet der det er størst trykk av pandemien, for å bruke personell der for å kunne avhjelpe det offentlige helsevesenet. Men vi er enig med Fremskrittspartiet i at vi skal bruke den kapasiteten vi har. Folk skal ikke gå unødvendig og vente på operasjon i Norge. Vi skal sikre at der hvor det er kapasitet, bør man gjennomføre det. Men vi må regne med at når vi har høyt trykk, og vi er på gult nivå på helsevesenet i flere deler av landet, flytter man også ressurser fra behandling av ikke tidskritiske operasjoner – det er ofte særlig dem når en del behandlinger stoppes opp – over til intensivarbeidet og covid-19-arbeidet. Det er en del av den planen vi har for å kunne ruste opp for å ta større trykk fra helsevesenet.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg mener at vi skal ha et godt, offentlig finansiert helsevesen i Norge, at det helsevesenet skal levere gode tjenester, og at det skal være pragmatisk i bruken av private leverandører på områder hvor private kan bidra til at det offentlige fungerer bedre, eller man kan gi et bedre og bredere tjenestetilbud. Det er det målet vi har, og at det derfor skal være unødvendig å ha en privat forsikring for å kunne få vanlige typer behandlinger, behandlinger som det offentlige leverer. Det vil likevel være slik at det vil være noen utprøvende behandlinger og behandlinger det offentlige ikke leverer, fordi vi har et prioriteringssystem for hva som er det offentlige ansvaret, og hvordan man da behandler det. Det vil alltid være noen som vil presse på for å samle inn penger, bruke egne penger for å prøve ut medisiner og behandlinger som det offentlige i dag ikke leverer. Vi forsøker å utvide, og har jo utvidet, de utprøvende behandlingene fra regjeringens side for at flere kan være med på nye forskningsstudier, men vi kommer ikke helt i mål med det.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg er helt enig i at det høres veldig logisk ut, et resonnement av denne typen, at da bruker vi penger på å få folk raskere tilbake. Det står likevel i strid med det prioriteringsregelverket regjeringen har orientert Stortinget om at vi har, som Stortinget har vært med på å behandle, og som Fremskrittspartiet, da de satt i regjering, stilte seg bak, nemlig at det ikke er hvor lønnsom man er i samfunnet, som er avgjørende for om man får behandling. Mennesker er likeverdige i vårt samfunn, så et regnestykke basert på hva samfunnet tjener på at man kommer tilbake igjen til jobb, er ikke et styringsparameter for den behandlingen vi gir i vårt helsevesen. En hjemmearbeidende kvinne som får prolaps, skal likebehandles med en som er yrkesaktiv. En dame på 70 år som er blitt pensjonist, som da kanskje har mindre samfunnsøkonomisk verdi, skal likebehandles med en 25-åring som har fått prolaps. Sånn er systemet vårt. Det var de prioriteringsreglene vi lagde. Derfor er det sånn at jeg er for at private skal jobbe, men resonnementet om at det lønner seg for samfunnet å få den enkelte tilbake, valgte vi ikke å legge til grunn i regjeringen – som også Fremskrittspartiet var medlem av.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Disse temaene er de samme temaene jeg redegjorde for i den gjenåpningsstrategien vi hadde i forrige uke, hvor jeg pekte på fem vesentlige områder for oppfølging, og som regjeringen også kommer tilbake igjen til i revidert nasjonalbudsjett. Det helt store og åpenbare er å få folk tilbake igjen i jobb, men vi har også disse mer medisinske og barne- og ungdomsrelaterte utfordringene, som er utdanning, konsekvenser av at man har vært syk med covid-19, vold og overgrep i hjemmene og psykisk helse. Alle de tingene har vi gjort mye på. Vi har brukt 2,8 mrd. kr mer siden pandemien startet på tiltak mot sårbare grupper, men vi må gjøre enda mer fremover. Det er klart at i den grad vi kan begynne å gjenåpne, vil det være nye tiltak som vil være enklere å gjennomføre. Vi har vært opptatt av at det skal være lavterskeltilbud til stede, og vi kommer til å bruke mer ressurser på å bygge opp også spesialisthelsetjenesten. I januar ble Fremskrittspartiet enig med regjeringspartiene om å bruke 100 mill. kr mer til spesialisthelsetjenesten og 100 mill. kr mer på det forebyggende. Arbeidet er nå i gang med å bygge mer kapasitet, bl.a. på spiseforstyrrelser.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg er uenig i Slagsvold Vedums beskrivelse av hva som har vært regjeringens hovedstrategi. Vår hovedstrategi har vært bedre tjenester til folk. Den har vært å flytte penger og mennesker fra å flytte papir, gjennom digitalisering, til å overføre dem til å gi tjenester i kommuner og stat. Det tror vi er den riktige veien å gå. Det betyr at det er en del arbeidsplasser i staten som ikke er der lenger, ikke noe sted, fordi vi har overført dette til digitale løsninger. Det gir åpning 24 timer i døgnet for folk. Det gir tjenester nærmere. Det andre vi har vært opptatt av, er kvaliteten på de tjenestene, og selvfølgelig rom til at kommunesektoren kan øke med de behovene vi har framover i helse- og omsorgssektoren. Omsorgssektoren for kommunesektoren, og helsesektoren er for staten. Det har vært en villet politikk. Noe av det betyr at det er færre byråkrater fra staten som sitter rundt omkring og gjør disse oppgavene, og det blir flere hjelpepleiere, sykepleiere, universitetslærere og andre som jobber med undervisning. Det er en villet modernisering av offentlig sektor, og det betyr også at det forsvinner noen statlige arbeidsplasser, men så kommer det andre typer statlige arbeidsplasser etter det. Den typen løsninger betyr også at det blir mindre spredning på noen av disse statlige arbeidsplassene, men målsettingen vår er kvalitet. Målsettingen vår er å bruke digitalisering til å modernisere, gi bedre tjenester til folk uansett hvor de bor. Når vi nå legger en viktig og aktiv strategi for med mye lavere kostnader enn noen gang tidligere å sørge for at vi faktisk får både bredbånd og 5G rundt omkring i hele landet, betyr det også at vi ser på strategien for hvordan vi kan flytte flere av de ordinære arbeidsplassene vi har i staten, ut til andre steder, som f.eks. Næringsdepartementet, som nå har stedsuavhengige departementsmedlemmer for første gang, noe som er et spennende nytt prosjekt.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Staten trekker seg ikke ut av store deler. Vi er til stede med tjenestene, vi er til stede med å fungere, vi er til stede digitalt, men vi bidrar med gode tjenester annerledes. Jeg synes det er litt interessant med disse tallene som Senterpartiet nå har brukt i media, for de vet jo bl.a. at over 3 000 av de arbeidsplassene egentlig skyldes et vedtak som den rød-grønne regjeringen gjorde, nemlig at man flyttet sykehuset i Østfold, ved å bygge nytt, fra Fredrikstad til Sarpsborg. Over 3 000 av de arbeidsplassene som representanten nå nevner, skyldes at et sykehus er flyttet, ikke veldig langt, men mellom to kommuner som nesten er sammenbygget, noe som altså ble gjort av den rød-grønne regjeringen. Da blir det fiksing med tall når man bruker den typen tall. Det kunne man tenkt hvis man ikke hadde visst det på forhånd, men det visste representanten Slagsvold Vedum, for det sto i svaret fra departementet. Men det har han unnlatt å nevne hver gang han har snakket om disse tallene i media.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Vi kan ta ulike sitater. Jeg kan bruke et fra ordføreren i Lyngen som vi fra regjeringen har brukt mange ganger før fra Stortingets talerstol. Han påpekte at han nå ser mer politi, raskere enn tidligere. Han sa vel noe slikt som at før gjorde de egentlig bare opp fordi det tok så lang tid før politiet kom, men at med mer politi på hjul kommer det faktisk mer. Så har jeg lyst til å si en ting: Vi ser at i det arbeidet vi gjør med kriminalitetsbekjempelse, har det vært viktige styrkninger ikke minst når det gjelder overgrep mot barn – og annet. Så ser vi at vi trenger enda mer politi ute i distriktene. Derfor er det et viktig budskap i den meldingen vi la frem om videre utvikling av politiet, at etter at vi nå har nådd de store målene med bedre beredskap, med å sørge for to per tusen innbyggere, må vi også ha mer kapasitet ute i politidistriktene, og at det betyr flere på hjul og flere som kan komme ut. Det ønsker vi å bygge opp fremover. Fremover mener vi at det er der prioriteten må være, på enda mer tilstedeværelse. Men politireformen har altså gitt oss bedre kvalitet, bedre systemer, mer rettssikkerhet i Norge, og ikke minst er man mer til stede der overgrep og kriminalitet i dag skjer, og det er på nett.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Vi gjennomførte en regionreform fordi Kristelig Folkeparti og Venstre i forbindelse med arbeidet med kommunereformen i 2014–2015 ønsket at det skulle ses i sammenheng, at vi skulle gjøre det samtidig. Det er bakgrunnen for at det er en regionreform. Det var ikke i utgangspunktet en del av plattformen til den daværende regjeringen fra Høyre og Fremskrittspartiet – ikke så unormalt eller rart siden begge partiene egentlig er for å legge ned dette regionsnivået. I 20 år har vi holdt på med diskusjoner om hva de skal drive med. Alle i opposisjon har ment de skal drive med mye mer, og ingen – når de har kommet i regjering – har klart å tilføre regionsnivået særlig mange nye oppgaver. Vi var da enige om at det var viktig kanskje å forsøke – hvis vi skal tilføre flere oppgaver – å ha noe større enheter, sånn at kvaliteten på tjenestene ble bedre. Vi har også tilført flere oppgaver. Noen ville nok ønsket at de skulle fått enda flere oppgaver. Men dette er bakgrunnen for at vi hadde denne reformen. Når det gjelder Viken, er utgangspunktet at Buskerud ønsket, og flertallet av politikerne i Buskerud mente, at de skulle henge sammen med Akershus og Østfold, ikke sammen med Vestfold og Telemark.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg forsvarer gjerne at vi har fått den strukturen vi har, men når representanten spør meg om hva som var årsaken til at vi hadde en regionreform, svarer jeg ærlig på hva som var årsaken til regionreformen. Jeg forutsetter at meningen er at statsministeren skal svare ærlig på spørsmål. Og dette er ikke så rart, for det er åpenbart et vedtak i Stortinget, ikke noe som lå i regjeringsplattformen. På den andre siden har jeg lyst til å si at jeg kommer fra fylket Vestland. Jeg kommer fra det partiet som var mest imot etableringen av fylket Vestland, nemlig Bergen Høyre. Vi er veldig fornøyd med hvordan Vestland fungerer. Vi er fornøyd og mener at dette var en god idé. Jeg opplever at trønderne synes det er bra, jeg opplever at Agder fylke synes det er bra, og jeg opplever egentlig at i Innlandet ses dette på som en god sak. Egentlig er det mange deler av regionreformen som er viktig. Og grunnen til at Buskerud ble sammen med Østfold og Akershus, var altså et ønske fra buskerudpolitikerne. I stedet for å komme sammen med Vestfold og Telemark, mente de at dette var den den riktige retningen for bo- og arbeidsmarkedet.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Vi kommer for hvert enkelt steg vi gjør i oppfølgingen av økningen av CO 2 -avgiften, til å gjøre det som er grunnlaget, som også står i klimameldingen, at vi skal tilbakeføre til de forbrukerne eller de næringene de samme økonomiske midlene som blir tatt inn gjennom dette. Det kan vi gjøre gjennom generelle skatte- og avgiftslettelser, målrettede skatte- og avgiftslettelser eller andre typer ordninger knyttet til næringene. For oss er utgangspunktet at dette ikke skal gi en merbelastning i distriktene, men at vi skal kunne føre tilbake penger til folk. Så vet kanskje representanten Slagsvold Vedum godt at de som kjører mest og f.eks. har fått mest bruk for pendlerfradraget, bor i Akershus – slik har det generelt alltid vært. Det er ikke sånn at det er mest i Distrikts-Norge, det er særlig mest i Akershus. Også i Finnmark kjører man mye, men det har alltid vært slik i forhold til statistikken. Så tenker jeg at det er mulig å finne gode og målrettede løsninger, men hele prinsippet som ligger i vår melding, er jo at vi skal tilbakeføre, nettopp fordi vi skal passe på fordelingseffekter og distriktseffekter av tiltakene.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Regjeringen er opptatt av at vi skal levere god distriktspolitikk, og at vi skal levere gode løsninger for fremtiden. Gode løsninger for fremtiden er at vi gjør noe med avstandsulemper. Derfor bygger vi betydelig mer innenfor samferdsel. Derfor bygger vi ut mye mer digital infrastruktur. Derfor gjør vi offentlige tjenester mer tilgjengelige digitalt, som gjør at vi faktisk strekker ut flere steder enn det de tidligere var. Derfor har vi sett på områder hvor vi trenger særlig gode støtteordninger. Vi vet at lærermangelen i deler av Nord-Norge har vært en utfordring. Derfor har vi også gitt mer og bedre stipendordninger for å utdanne lærere i Nord-Norge, for at de kan bli værende i jobbene der etterpå. Vi har gjort en rekke tiltak, men i bunnen er kanskje det aller viktigste tiltaket gode økonomiske rammebetingelser for å etablere bedrifter. Før pandemien slo til, var det mangel på arbeidskraft i store deler av Nord-Norge. Da må vi ha en aktiv politikk for å rekruttere arbeidskraften, men det viser også at økonomien gikk bra, og det gjør den i mange deler av Distrikts-Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg skjønner at man alltid tror at virkeligheten svirrer rundt sin egen navle. Det er ikke sånn at vi, og vår distriktsminister, lanserte spørsmålet om en egen innlandsstrategi og en egen kyststrategi fordi Arbeiderpartiet hadde lagt fram noe. Det var et arbeid som var gjort en stund. Det er selvfølgelig leit at representanten ikke har oppdaget at det nå foregår innspillsmøter over en lav sko til disse. Det tror jeg veldig mange av Arbeiderpartiets politikere rundt omkring i landet har oppdaget, for de har vært invitert til å komme med innspill. Og det handler nettopp om forståelsen av at utfordringene er ulike i Distrikts-Norge. Det er forskjell på en kystnæring hvor det er veldig mye næringsutvikling som kommer av utviklingen av sjømat, utviklingen av alt det livet vi har i havet, og at man kan trenge andre virkemidler enn det innlandet, og særlig fjellområdene, kommer til å trenge. Det er konkretiseringen av det arbeidet som det nå jobbes med, og som vi etter alle solemerker vil legge frem før sommeren. Der er det bl.a. grønne bioressurser, store utmarksarealer og fornybar energi for alle som er blant de viktige temaene, f.eks. i innlandet.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Vi har lagt frem en plan for å kutte det som vi har lovet, 45 pst. i ikke-kvotepliktig sektor. Den planen som er lagt frem for Stortinget med de tiltakene vi har, vil gjøre at vi når det målet. I tillegg er det fortsatt sånn at den andre store biten som vi har, er avhengig av kvotesystemet i EU. Vi jobber aktivt med, og EU selv jobber også aktivt med, å stramme inn kvotesystemet, sånn at det hele tiden vil bli dyrere for dem som er innenfor kvotesystemet, å ha utslipp. Det vil gjøre ny teknologi og andre måter å drive på mer lønnsomt. Men i tillegg til det å ha den litt passive holdningen om hvilke virkemidler rettet mot den næringen, som tidligere regjeringer har hatt, har vi også hatt en aktiv holdning ved å bruke Enova klimarettet for å utløse ny teknologi i disse sektorene. Vi jobber med rammebetingelser for det, og vi har sagt at CO 2 -avgiften også skal gjelde i de kvotepliktige områdene for å bidra til å stimulere ekstra til å løse ut ny teknologi. Jeg er altså uenig i representantens påstand om at vi bare har en klimapolitikk for halve utslippet. Men det er en annen klimapolitikk enn det Senterpartiet har, nemlig at vi legger vekt på at vi skal nå målet for kvotepliktig sektor sammen med EU. Det har ligget siden den rød-grønne regjeringen la dette inn i klimaarbeidet tidligere. Det har vært en viktig og stabil rammebetingelse for norsk næringsliv. Og vi legger til nasjonale tiltak på toppen av det for å sørge for å realisere ny teknologi. Men vi har sagt før: Vi kan få økt CO 2 -utslipp i Norge hvis vi blir det mest vellykkede industrilandet. Hvis vi på noen områder har lavest intensitet på utslippene våre, men likevel får utslipp fordi vi har den beste teknologien, vil noen næringer faktisk kunne ha større CO 2 -utslipp i fremtiden. Det er helt naturlig hvis vi faktisk klarer å vinne på noen av disse områdene.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Det er et grunnleggende brudd med måten vi har håndtert klimautfordringene på, hvis vi mener at vi ikke skal ta utgangspunkt i likebehandlingen som kvotesystemet gjør på utslippstillatelser. Det mener jeg er grunnleggende. Men vi kommer på noen områder til å være skjerpet på tiltakene i Norge. Det andre vi kommer til å gjøre, er å bruke mye ressurser – og vi bruker mye ressurser. Langskip er et stort løft som ett bidrag i dette. Det utløser sannsynligvis også mer optimisme knyttet til hydrogen. Olje- og energiministeren vil på vegne av regjeringen legge frem en stortingsmelding om energiressursene fremover som også viser mer av veikartet knyttet til det. Det er veldig mye industripolitikk knyttet til de energiløsningene som kommer der. I tillegg bruker vi nå Enova aktivt for å få realisert ny klimapolitikk. Jeg er uenig med representanten fra SV i at man har et svar fra SVs side. Vi er opptatt av å kutte utslipp, men ikke kutte utviklingen. Jeg er nok redd for at SVs politikk vil kutte utviklingen. Det kan være at utslippene går ned, men det blir også mindre velferd i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg tror nok det blir mange utslippskutt som kommer til å bli annonsert fra ulike bedrifter og andre steder på grunn av de virkemidlene vi har. Vi har en rekke bedrifter som på grunn av at vi f.eks. har økt midlene betydelig til Enova, nå har installert teknologi som gjør at utslippene faktisk går ned. Innenfor grønn skipsfart er vi ledende i verden. Det er fordi vi har hatt et grønn-skipsfart-program som først har jobbet med kompetanse, kunnskap, i beslutningene sammen med næringen, som nå fører til realisering av ny teknologi fordi vi har en satsing rettet mot hydrogen og utvikling av det, og ved PILOT-E-ordningen knyttet til det, utvikles det ny teknologi. Vi får de første anbudene. Vi ser et ganske interessant bilde bare i løpet av det siste halve året, når Veidekke vil ha to hydrogen- eller nullutslippsløsninger langs kysten på lastebiler, når vi ser ASKOs satsing over Oslofjorden. Vi ser flere rederier som har det, og Rederiforbundet har fulgt sterkt opp. Det vil være mange tiltak som kommer til å vise at vi kommer til å få ned ulike utslipp fordi vi er teknologioptimismer, fordi vi jobber med teknologiutviklingen.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg skjønte at det var et retorisk spørsmål, siden vi har lagt frem en stor melding – vi har en stor Klimakur-rapport, jobbet med alle de tiltakene som faktisk er oppskriften. Det er det mest konkrete som noen gang er lagt frem fra noen regjering for å kutte, fordi vi er i den fasen hvor handling er nødvendig. Så er jeg uenig i å si at dette er bare ord og tiltak. Alt det jeg nevnte, er reelle resultater av tiltak som vi gjennomfører, som betyr at den enkelte investoren har troverdighet, at de får hjelp, støtte og rammebetingelser fremover. Hovedutfordringen til SV i klimapolitikken er at alt det SV ønsker at næringslivet skal gjøre, kommer de ikke til å kunne klare å gjøre hvis vi tar SVs næringspolitikk på toppen. Det er ikke sånn at røde tall gir bedre klimaløsninger. Økt skattebyrde og mindre investeringsmidler i de enkelte bedriftene kompenseres ikke av at man skal overføre mer fra andre ulike typer støtteordninger. Tvert imot vil evnen til å løse klimautfordringene, fordi evnen til å skape jobber er klimarelatert, bli begrenset av at den næringspolitikken SV har, faktisk vil gjøre at færre vil tørre å investere.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg er enig i at solenergi er en av flere energiformer som kommer til å være viktig. Selv i Bergen kommer solenergi til å kunne være en riktig satsing for mange. Veldig mye rettet mot bygg kommer solenergi til å være, men det kan også gi netto mer energi inn i det. Så velger ikke vi hver enkelt bransje med egne tiltak. Når vi velger å bruke f.eks. Enova som det store hovedvirkemidlet, er det teknologinøytralt, det er innsatsnøytralt. En er opptatt av effekten på klimaet av de tiltakene man har. Det betyr at vi ikke plukker hver enkelt næring og lager en egen politikk, eller hver enkelt energiform og lager en egen politikk. Det er faktisk summen – at man bruker de beste hodene som har jobbet med dette over lengre tid, og ser hva det er som «brekker» ny teknologi og gir oss reduksjoner i CO 2 -utslippene. I den formen vil også solenergi være. Så vil jeg bare si at jeg er enig med representanten Lysbakken i at voteringen over rødt kjøtt kan være hipp som happ fordi det virker litt rart. Jeg har bare lyst til å si at det er også noen ganger i debatter at man blir anklaget for at man er imot noe, men hvor man egentlig er(presidenten klubber) enig med representanten som har foreslått det. Da er det av og til enklest å bare stemme for. (presidenten klubber)
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Vi har et eget programarbeid, så det kan godt tenkes at det kommer nye tiltak i programarbeidet vårt og med ulike satsingsområder. Landsmøtet skal vi ha i midten av mai, så det får vi da komme tilbake til. Så har jeg allerede sagt at bruken av energiressurser er tett knyttet til nettopp de spørsmålene som dreier seg om klimaskifte i industri og næringsliv i kvotepliktig sektor. Så kommer det en egen stortingsmelding knyttet til videreutvikling av det som vil berøre mange av de viktige teknologiene. Vi tror ikke at markedet løser alt. Vi bruker massevis av regler, forskrifter og annet. Vi har påbud og nye faser som ligger i denne planen. Vi legger nye reguleringer på plass fremover, og har tidfestet det datomessig inn i planen. Vi har sørget for at vi bruker masse penger på forskning og utvikling for å sørge for at teknologier er der, og vi sier at vi skal alltid strebe etter best mulig teknologi. Så det at det er bare markedet: Nei, vi styrer ganske mye inn mot markedet, men vi er teknologinøytrale i mange sammenhenger.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg er enig i at det ville vært fint med en bred enighet om klimapolitikken. Hovedutfordringen vår var at det ville senket ambisjonene fra regjeringens side hvis vi skulle gått inn på en del av de forslagene som bl.a. Arbeiderpartiet har lagt opp til. Vurderingen var også, og det tenker jeg egentlig at rød-grønn side i norsk politikk bør tenke over, at det som var fordelen både i 2008 da vi forhandlet om klimaforlik, og i 2012 da vi forhandlet om klimaforlik, var at de man forhandlet med – opposisjonen – satte seg ned og ble enige om hva de skulle kreve, og stilte med en felles agenda overfor regjeringen den gangen. Det har vi ikke sett nå. Vi har sett en fullstendig sprikende agenda fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet. De er knapt enige om noe som helst i forbindelse med dette – ulike ambisjoner, ulike tiltak. Så det norsk politikk egentlig trenger nå, er å få vite hva rød-grønn side mener om klimapolitikken. Det er de som skaper ustabilitet om hvilke rammebetingelser man skal ha fremover for norsk næringsliv.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Denne regjeringen har jobbet tett med næringslivet gjennom hele arbeidet med både klimameldingen og industripolitikken fremover. Når Prosess21 legges frem, med mange viktige føringer for industriutvikling og også for klimapolitikken fremover, er det fordi det skjer i samarbeid med og etter oppdrag fra regjeringen – for at vi skal ha et grunnlag for det, for et godt partnerskap rundt veivalgene fremover og for å klarlegge hvor utfordringene kommer. I oppfølgingen av klimautvalget som vi nedsatte i 2015, har alle næringsorganisasjonene i Norge levert inn veikart for sine områder, og det er jobbet frem hvordan man skal gjøre det. Dette er et godt grunnlag for det arbeidet vi har. Vi har massevis av samarbeid knyttet til disse spørsmålene. Det som kanskje er det mest avgjørende virkemiddelet, nemlig spørsmålet om CO 2 -avgiften fremover, er det området der opposisjonen spriker mest. Senterpartiet skal ikke ha CO 2 -økning. Arbeiderpartiet skal ha en annen innfasing av CO 2 -økningen. Og SV har et sterkere CO 2 -fokus på at forurenserne skal betale.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Jeg vil bare få lov til å nyansere det som sies. Det er ingen begrensning på hvor stor andel av fondet som kan gå inn i klima- og miljømessige investeringer, så lenge det er konvertible aksjer som kan investeres i. Det er viktig, fordi det er det som gjør at man også kan løsrive, ha mindre politisk risiko, i disse egne prosjektene, og man kan raskere løsrive og bruke pengene på andre måter. Derfor er det en forsiktighetsregel om hvor mye man kan investere i eiendom, hvor mye man kan investere i unoterte aksjer og andre områder, fordi det også skal være mulighet til å komme ut, det skal være en transaksjonsmulighet i de aksjene man har. I så måte så vil jo klimainvesteringer og klimasatsing bli mer normalt også inn i vanlige aksjeselskaper i vanlige former, og sannsynligvis bruker fondet mye mer enn det som er mandatet, inn i selskaper som er en del av det store grønne skiftet i verden. Så skal de jo følge lønnsomhetsprinsippet, og så lenge det er lønnsomt å investere i den typen aksjer, vil jo fondet også gjøre det. Men jeg er opptatt av at disse hovedprinsippene om lønnsomhet og om ikke for stor risiko legges til grunn, for dette er de pengene som skal sikre våre barns fremtid, at de ikke bukker under under pensjonsforpliktelsene fra sine foreldre, og at vi har penger til å møte kriser som den pandemien vi er oppe i, også i fremtidige kriser som vil komme. Dette har vi et generasjonsperspektiv på. Derfor er vi opptatt av at fondet ikke skal være et politisk virkemiddel, men det skal være et virkemiddel for å sikre god avkastning. Så jeg er enig med representanten Stoknes i at grønne investeringer kan synes å være mye mer lønnsomt fremover. Da er det helt naturlig at fondet kommer til å investere i det.
Erna Solberg (Høyre), 2021-04-14:
Vi mener at vi må gå stegvis frem, nettopp fordi vi må ha sikkerhet for disse pensjonspengene. Det er altså sånn at de pengene skal være der for fremtidige generasjoners muligheter, de skal være der for å være bufferen i vår økonomi. Vi har et samfunn med et «pay as you go»-pensjonssystem, hvor det altså ikke spares i fond, som det gjøres i mange andre land. For pensjonsforpliktelsene er det sånn at vi må ha dette også for å kunne sikre oss fremover. Det betyr at vi ikke kan ta stor risiko. Derfor mener jeg at å gjøre større endringer raskt for å realisere andre mål, er feil. Vi må være innenfor det området at vi skal ha lav risiko og bidra til høy avkastning. Så må man ta de risikovurderingene når man går inn, men ikke politisk styres til at man skal ta enda større risiko på enkeltområder. Det kan godt tenkes at rommet skal økes noe, det kan man vurdere hvert eneste år fremover, men det kan også være at vi opplever et tilbakeslag. Jeg håper at det tilbakeslaget ikke betyr at neste generasjon taper penger.