trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Thorhild Widvey (Høyre), 2014-02-25:
Jeg takker alle for en god debatt og takker igjen interpellanten for å ta opp et veldig viktig saksområde. Det er viktig at det er bred enighet om hvor viktig det er å fokusere på språkpolitikken i de kommende årene. Så noen korte merknader til en del av innspillene som har kommet: For det første deler jeg ikke representanten Rigmor Aasruds bekymring over for lite satsing på bibliotekene. Jeg mener at vi har styrket bibliotekene på nye måter i forhold til det den forrige regjeringen gjorde, og vi vil også fokusere på dem i tiden som kommer. Når det gjelder aviser og å bruke dem som språkpolitisk virkemiddel, tror jeg det er veldig viktig at vi også understreker at det er helt opp til avisene selv å velge hvilket språk de egentlig ønsker å bruke. Det var vel representanten Aasrud som også var inne på dette med nordisk tv. Det har blitt vurdert flere ganger, uten at man har lyktes nevneverdig med det. Jeg tror heller at det kanskje er viktigere å jobbe gjennom de eksisterende kringkastingene. Det finnes allerede et godt samarbeid som jeg tror det er mulig å videreutvikle også i tiden som kommer. Når det gjelder dette med ordbøker – spørsmålet om både forvaltning av språksamlinger og framtidig ordboksarbeid – er dette til utredning i Språkrådet, og vi venter en rapport som skal foreligge rundt 1. mars. Jeg regner med at når den rapporten kommer, vil den selvfølgelig være grunnlag for en grundig debatt og gjennomgang i departementet. Jeg tror også at etter den rapporten vil vi ha en bedre oversikt over sakskomplekset, så vi får vurdere hva det er grunnlag for å gjøre noe med. Jeg finner kanskje behov for å kommentere om det er behov for særlige tiltak for å støtte opp om nynorsk, som er den minst brukte målformen. Jeg mener at for norsk kultur og samfunnsliv er det er en berikelse at vi har to norske skriftkulturer og to norske skriftspråk i levende bruk. Derfor er det viktig at vi håndterer den situasjonen sånn at hver enkelt av oss opplever det nettopp slik, som en berikelse, og ikke som et irritasjonsmoment eller en trussel. Vi erkjenner at det er behov for særlige tiltak for å styrke den minst brukte målformen, og for at flest mulig nynorskelever skal holde fast ved sitt hovedmål gjennom hele skoleløpet – også når de kommer over i arbeid og yrke. Men vi er også opptatt av at dette i størst mulig grad må skje gjennom stimulerings- og støttetiltak, og i minst mulig grad gjennom tiltak som kan ha preg av tvang.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-02-25:
Takk til interpellanten for en viktig debatt. Da Stortinget hadde debatt om språkmeldingen i 2009, var det 40 år siden sist. Språkmeldingen ga oss en helhetlig språkpolitikk. Det var nettopp denne overordnede tenkningen som gjorde språkmeldingen til noe nytt og banebrytende, og til et tidsmessig svar på de språkpolitiske utfordringene vi har hatt og har i dag. Det er derfor interessant å høre hva den nye regjeringen har tenkt å gjøre på det språkpolitiske området, og det er også interessant å høre hvordan den har tenkt å følge opp de tiltakene fra språkmeldingen som ennå ikke er gjennomført. Som de fleste andre nasjonalspråk er også norsk språk i en presset situasjon. Globalisering og internasjonalisering gjør at det i stadig flere sammenhenger er nødvendig å kommunisere på engelsk, og det moderne mediesamfunnet gjør at vi i stadig sterkere grad blir eksponert for engelskspråklige kulturimpulser. Det overordnede målet for språkpolitikken må derfor være å sikre det norske språkets posisjon som et fullverdig samfunnsbærende språk i Norge. Det overordnede målet for språkpolitikken bygger også på en erkjennelse av at norsk er delt i to skriftspråk. Disse er formelt likestilt, men har erfaringsmessig svært ulike rammevilkår. Den merverdien det representerer for norsk kultur og samfunnsliv å ha begge de to skriftkulturene våre, er langt større enn de praktiske utfordringene det medfører. Men som statsråden var inne på i sitt innlegg, dreier det norske språket og språkpolitikken i Norge seg også om forståelsen for de skandinaviske språkene. Den nåværende stortingspresidenten har i de siste fire årene vært en ivrig forkjemper for at vi skulle ha en felles nordisk kultur-tv-kanal. Det kunne være interessant å høre hva kulturministeren mener om akkurat det spørsmålet. En enhetlig språkpolitikk må også ha som mål å verne om og styrke det samiske språk og dermed det språklige grunnlaget for det samiske urfolket i Norge. Videre skal språkpolitikken legge til rette for å verne og fremme språkene til nasjonale minoriteter, og norsk tegnspråk skal ha en høyere offisiell status. Arbeidet med å bygge ut de språklige rettighetene for norske tegnspråkbrukere må fortsette. Med dette som bakteppe er det interessant å høre hva som er regjeringens språkpolitikk. Det er jo ikke så veldig mye som er tydelig, som vi ser. Men det vi ser, er ikke bra. Budsjettkutt for norsk litteratur og kutt i norsk film er også en del av språkpolitikken. Kulturministeren nevner en satsing på bibliotek, men en glemmer ofte å si at den satsingen ble omdisponert fra andre kulturformål, også fra andre formål innenfor biblioteksektoren. Så den politikken som nå føres, gjør meg på ingen måte helt beroliget. Jeg er ikke helt sikker på om det vil bidra til å bygge opp om det norske språkets posisjon som et fullverdig, samfunnsbærende språk i framtiden.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2014-02-25:
Språkpolitikk er en viktig del av kulturpolitikken vår. Det er en viktig del av identiteten vår og skiller seg ut ved at det involverer mange i samfunnet, og mange sektor- og virksomhetsområder. Stortinget har det overordnede ansvaret for en helhetlig språkpolitikk. Jeg er glad for at statsråden har gitt så klare signaler her i dag, og at det er en så stor enstemmighet om at man ønsker å utvikle og jobbe videre med dette språkpolitiske samarbeidet. Det virker som om det er stor enighet på tvers av partiene på Stortinget. «De nordiske språkene» er et begrep som noen har brukt. Vi som reiser litt i Skandinavia, og ser at vi faktisk kan snakke sammen på tvers, opplever likevel at mange legger over til engelsk eller prøver å gjøre seg forstått på andre måter. Det synes jeg er beklagelig. Så det at man sier at man ønsker å utvikle det norske språksamarbeidet i Skandinavia og kaller det de nordiske språkene, synes jeg er positivt. Det som er ekstra gledelig, er at man ser tv-programmer som tar opp dette med dialektene våre. Det er interessant. Jeg vet ikke om det bare er interessant for oss gamlinger, jeg tror at det også kan fenge de unge, når man finner nyanser og nye ord som man synes er interessante og får en annen forståelse. Det jeg også opplever daglig, er diskusjonen om hvem som snakker sidemål, og da diskuterer vi det med et glimt i øyet. Da påstår nynorsktalerne på Stortinget at det er vi, altså vi som kommer fra Østlandet og Oslo-området – Sør-Norge – som snakker sidemål. Det er en fin diskusjon rundt lunsjbordet i Stortinget, og det er med på å utvikle og bevisstgjøre oss i språkpolitikken. Jeg ser, som jeg sa innledningsvis, at det er viktig med språk – et godt norsk språk i Norge. Det bygger samfunnet vårt, det bygger identitet, og det er viktig at vi tar vare på det for framtiden. Hvis vi ser tilbake, ser vi også at det har vært en viktig historisk bærebjelke helt fra tidlige tider. Ikke minst når vi nå har et 200-årsjubileum – fra 1814 – ser vi at språket vårt har hatt stor betydning. Men det er også viktig at vi lar det norske språket utvikle seg – at vi ikke begrenser det på noen måte, men at det får en naturlig utvikling. Språket har utviklet seg. Vi ser tv-programmer, og vi ser gamle debatter her fra Stortinget – da hadde de et helt annet språk. Vi skal ikke så langt tilbake for å se at de talte annerledes i denne sal for ikke mange år siden. Det er tydelig at vi utvikler oss. Nynorsken ønsker Fremskrittspartiet og den sittende regjering at man skal utvikle, men at det skal være valgfritt sidemål – eller et valgfritt hovedmål – for dem som ønsker det. Jeg gleder meg og synes det er flott at vi nå kan se på språkpolitikken, ikke med nye øyne, men at man nå får satt det på dagsordenen igjen og drar fram gamle punkter som har vært nedstøvet de siste årene med den tidligere regjeringen – at vi nå kan få diskutert dem og få utviklet språket vårt naturlig, sånn som vi ønsker det.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-10-06:
På vegne av representanten Geir Pollestad og meg sjøl vil jeg fremme forslag om erstatningsvern for næringsutøvere innenfor yngelområdet for rovdyr.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-10-06:
I likhet med Kristelig Folkeparti er Senterpartiet bekymret for hva en del av regjeringens forslag kommer til å bety når det gjelder sentralisering i samfunnet. Noe av det mest konkrete i trontalen er jo spørsmålet om strukturendringer – innafor politiet, når det gjelder kommuner, når det gjelder høyere utdanning, forsøk med statliggjøring av eldreomsorgen og også det at offentlige sykehus skal ta regningen for såkalte frie behandlingsvalg. En del av de strukturendringene har jo det ved seg at det er stor sjanse for at det samtidig blir økt byråkrati – økt statlig byråkrati og økt statlig styring. Det bekymrer høringsinstansene bl.a. når det gjelder fritt behandlingsvalg for sykehus. I hvor stor grad deler Høyre bekymringene fra høringsinstansene, og i hvor stor grad ser en faren for at en del av endringene en foreslår, kan føre til økt statlig byråkrati og også statlig overstyring?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-10-06:
Det er jo ingen bred politisk enighet i Stortinget om kommunesammenslåing – slett ikke. Det var jo så vidt båten bar i vår da regjeringen nærmest måtte presse Kristelig Folkeparti og Venstre på plass for å få flertall for å pålegge kommunene å gjennomføre utredninger om kommunesammenslåing. Det er ikke noe flertall, så vidt jeg kan se, for tvangssammenslåing, som regjeringen jo har ønsket, og det er ikke noe flertall for å fjerne fylkeskommunen, slik som Høyre og Fremskrittspartiet også har ønsket. Det regjeringen nå har lagt opp til, er at en skal pålegge kommuner å utrede sammenslåing. Mange av kommunene gjør det. De utreder den sammenslåingsprosessen. Det betyr ikke nødvendigvis at de kommer til den konklusjonen at de ønsker å slå seg sammen. Men de gjennomfører den utredningen fordi de er pålagt det, og de kommer sjølsagt også til å ta stilling til resultatet når den tid kommer. Det som er avgjørende for Senterpartiet, er at lokalsamfunnene får lov til å avgjøre disse spørsmålene sjøl, avgjøre spørsmålet om kommunesammenslåing gjennom en lokal folkeavstemning, og vi håper jo at frihetspartiene Høyre og Fremskrittspartiet vil være enig i det.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-10-06:
Det er jo hyggelig at Fremskrittspartiet er opptatt av at Senterpartiet reiser debatten om disse strukturendringene og sentraliseringen som foregår på en rekke områder – ikke bare i kommunene, men også i politiet og i andre beredskapsetater. Og det er for min del helt uforståelig at Fremskrittspartiet, som påstår at de er skeptiske til statlig byråkrati, kan være med på forslag som kommer til å føre til en mye større grad av både statlig byråkrati og statlig detaljstyring. Når det gjelder den parlamentariske situasjonen, har vi en parlamentarisk situasjon der vi har en mindretallsregjering – det er ikke Det norske storting ukjent med – og det betyr jo at regjeringen aktivt må søke et flertall i Stortinget i sak etter sak. Senterpartiet er uenig med regjeringen i en rekke saker, og så er vi enige med regjeringen i noen saker, og i de sakene der vi er enige med regjeringen, skal vi sjølsagt også kunne bidra til et fornuftig flertall om sakene. Vi har forsøkt oss når det gjelder rovdyrpolitikken, fordi både Høyre og Fremskrittspartiet og Senterpartiet lovte en ny rovdyrpolitikk før valget, men vi konstaterer jo at det ikke er mulig å få med verken Høyre eller Fremskrittspartiet på å oppfylle noe som helst av de løftene de ga før valget på dette området.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-10-06:
Vi skal vurdere det forslaget som SV har lagt fram her i dag. Jeg er enig med representanten Andersen og SV i at dette er et viktig spørsmål, og at det er behov for en endring på dette området. I likhet med Kristelig Folkeparti og representanten Hareide synes også Senterpartiet at hensynet til barnets beste bør telle sterkere i disse sakene enn det det har gjort. Vi er nok i ferd med å se en endring ikke bare når det gjelder spørsmålet om opphold for dem som allerede har kommet til Norge, men også i spørsmålet om å ta imot flere flyktninger når FN ber oss om det, f.eks. fra Syria. Dette er en viktig tematikk som Senterpartiet vil se nærmere på. Det gjelder også SVs forslag.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-10-06:
Fremskrittspartiet lider av den vrangforestillingen at bare man får gjort ting statlig, skal det bli mindre byråkrati av det. Men det er ikke slik det er. Noe av det som er mest urovekkende i dagens samfunn, er at det er det statlige byråkratiet som øker, særlig direktoratene. Vi kan alle ta en del av ansvaret for den utviklingen, men det er ikke noe argument for å eskalere en slik utvikling. Det å skulle sentralisere viktige etater i samfunnet, sentralisere politiet, sentralisere brannvesenet, sentralisere 110-sentralene er ikke noe argument for å statliggjøre skatteetaten når man vil ha mindre byråkrati. Jeg tror Fremskrittspartiet rett og slett har misforstått litt av oppfatningen av forholdet mellom lokal offentlig forvaltning og statlig offentlig forvaltning.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-10-06:
Det er jo det som er problemet: Denne regjeringen gjør ingenting i den retning. Den gjør ingenting for innbyggerne når det gjelder forenkling. Noen IT-løsninger – noen dataløsninger – kan man sikkert komme fram til, men de store grepene man varslet i trontalen, som politireform, som kommunesammenslåing, er grep som rett og slett vil være sentraliserende, og som også vil ha det ved seg at de kan bidra til økt rapportering, økte målekrav og økt byråkrati i statlig sektor. Når det gjelder fritt behandlingsvalg, f.eks., som regjeringen sier de vil innføre, viser høringsuttalelsene i den forbindelse et massivt krav fra høringsinstansene om å legge det til side, nettopp fordi det betyr økt byråkrati. Anne Beth Moslet i helsekøen.no sier at dette bare kommer til å bli mer tungvint for brukerne og føre til mer statlig byråkrati.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-10-06:
Senterpartiet mener at vi bør tenke helt nytt når det gjelder spørsmålet om fornying av offentlig sektor, og når det gjelder disse lettvinte svarene om at strukturendring hele tida er det som skal gi en handlekraftig statsråd: Legg vekk den tenkningen, fordi det har i seg både en sentralisering og en byråkratisering av samfunnet – tenk annerledes! Og når det gjelder politireformen: Klart det har vært justering av lensmannskontor i åra tidligere, men i forbindelse med den første politireformen gikk det fra 54 til 27 politidistrikt. Nå skal vi ned til seks, vi skal fjerne 144 lensmannskontorer, og vi har aldri opplevd lignende sentralisering i Norges historie når det gjelder beredskapsetater.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-10-06:
Et grønt skifte handler jo om en rekke ulike ting. Det handler bl.a. om at vi i Norge i årene framover også må få til stor utbygging av fornybar energi. Det kan gjøres på flere områder og på flere felt. Hvis det medfører riktighet at regjeringen nå bedrer avskrivingsreglene for vindkraft, er det bra. Det er et bidrag til det. Men det er også stor usikkerhet knyttet til bl.a. Statnetts rolle når det gjelder å utløse nye investeringer på vindkraftsida, på Fosenhalvøya. Så opplever vi også at man på en måte gir med den ene hånda og tar med den andre hånda. Rett før sommeren fjernet regjeringen med et pennestrøk hele Statskogs satsing på fornybar energi. Ved å ta et ekstraordinært utbytte på 57 mill. kr fjernet de hele muligheten til å kunne bidra til utbygging av småkraft sammen med private småkraftutbyggere. Synes Venstre det var et godt bidrag til å kunne oppfylle det grønne sertifikatmarkedet og dermed bidra til et grønt skifte?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-10-06:
Eg vil på vegner av stortingsrepresentanten Trygve Slagsvold Vedum og meg sjølv fremja eit representantforslag om ein handlingsplan i helsevesenet mot utbreiing av antibiotikaresistente bakterier.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-10-06:
Høgre–Framstegsparti-regjeringa vil innføra fritt behandlingsval i helsevesenet. Forslaget har fått knusande kritikk i høyringsrunden. Tre av fire helseføretak er negative. Dei fryktar mindre effektive sjukehus, tap av nøkkelpersonell og favorisering av nokre få, men ressurssterke pasientar med avklart problemstilling, og ikkje pasientar flest eller folk flest. Pasient- og brukaromboda i Noreg meiner forslaget vil svekkja pasientrettane til kvar enkelt pasient. Legeforeininga åtvarar mot å innføra dette innanfor rus og psykiatri. Psykologforeininga fryktar auka byråkratisering, og den fryktar for kvaliteten på tilbodet. Vil Framstegspartiet revurdera sitt syn om fritt behandlingsval, eller vil verkeleg Framstegspartiet tvangsinnføra ei ordning i norske helsevesen som ingen vil ha, som svekkjer offentlege sjukehus, og som svekjer dei svakaste pasientane sine rettar?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
På vegne av representantene Olaug V. Bollestad, Geir Toskedal, Geir Jørgen Bekkevold og meg selv vil jeg fremme et forslag om personlige registreringsskilt på norske kjøretøy.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
En viktig del av regionalpolitikken handler om samferdsel. Kristelig Folkeparti har store forventninger til regjeringens samferdselspolitikk. Vi har nå et nytt flertall som virkelig vil satse på samferdsel, og til forskjell fra de rød-grønne er det nå også vilje til å tenke nytt. Det er på tide med reformer. Vi må bygge smartere, raskere og mer sammenhengende, vi må få mer ut av hver krone. Derfor har Kristelig Folkeparti store forventninger til det nye veiselskapet og investeringsselskapet som skal på plass. For Kristelig Folkeparti er det viktig at disse nye selskapene gir bedre veier også i distriktene, ikke bare i eller mellom de store byene. Hvordan vil Fremskrittspartiet sørge for at det reformarbeidet som nå er i gang, gir bedre standard på veiene over hele landet, og særlig der hvor kollektivtransporten ikke er noe godt alternativ?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Vi i Kristelig Folkeparti er glade for statsrådens offensive holdning til å tenke ut nye løsninger og satse tungt på samferdselssektoren. I klimaforliket skisseres det et mål om gjennomsnittlig utslipp fra nybilparken i 2020 på maks 85 gram CO2. I samme forlik slås det fast at elbilfordelene skal bevares ut 2017, eller til det er solgt 50 000 elbiler. Alt tyder på at dette målet nås allerede i 2015. Elbilsatsingen i Norge har vært et av de mest virkningsfulle tiltakene rettet mot forbrukerne for å kunne nå målene i klimaforliket. Men vi er også kjent med at elbilsatsingen har store utfordringer, bl.a. knyttet til infrastruktur for ladestasjoner. Hvordan vil samferdselsministeren sikre en fortsatt omlegging til en mer miljøvennlig transportsektor også etter at de første 50 000 elbilene er kommet på norske veier?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
I trontalen presenterer regjeringen en ny satsing på vei, jernbane og kollektiv, og spesielt er det byområdene som skal merke resultatene av kollektivsatsingen. Dette er viktige prioriteringer som vil øke framkommeligheten og gi økt trafikksikkerhet – håper vi – og bidra til at vi kan nærme oss flere av våre klimapolitiske målsettinger. Vi i Kristelig Folkeparti er glad for disse tydelige signalene og ser fram til at politikken blir realisert. Det er imidlertid grunn til bekymring når vi i 2013 fikk en forholdsvis sterk, markant økning av antall drepte i trafikken, en trend som – så langt – fortsetter inn i 2014. Dette er en utvikling som vi ikke kan slå oss til ro med. Det er derfor helt nødvendig, i tillegg til bygging av sikrere veier, å fokusere på alle typer tiltak som kan bidra til at vi kan snu denne utviklingen, med tanke på vår visjon om null drepte og hardt skadde. Her vil jeg på vegne av Kristelig Folkeparti utfordre regjeringen til å komme med en samlet, nasjonal tiltaksplan basert på kunnskaper og dokumenterte erfaringer, som kan gi landet vårt en ny retning når det gjelder antall drepte og skadde. Hvert liv som går tapt, er en menneskelig tragedie som angår mange, i tillegg til at det koster samfunnet store beløp. På Sørlandet har vi de siste årene hatt store framkommelighetsutfordringer på E39 mellom Kristiansand og Stavanger. Med prognoser som tilsier en dobling av tungtrafikken fram mot 2040, og en ulykkesstrekning som hadde det høyeste antall drepte og hardt skadde blant stamveiene i Norge, er det helt nødvendig å opprettholde maksimalt fokus på planlegging og utbygging til firefeltsvei på denne strekningen. Jeg er derfor glad for at samferdselsministeren har gitt Vegvesenet klarsignal til å planlegge hele strekningen som fire felt. For Sørlandet er det også viktig at vi fokuserer på optimal framdrift på E18 Arendal–Tvedestrand og rv. 9. Fergefri E39 fra Kristiansand til Trondheim vil ikke bare kunne knytte bysenter og distrikt sammen på en ny måte, men vil også kunne bli en utslippsfri E39. Visjonen om å produsere energiforbruket denne stamveistrekningen har behov for fra ulike kraftinstallasjoner langs korridoren, vil kunne få stor betydning langt utover Norges grenser. Realiseringen av et prosjekt med en slik visjon vil imidlertid kreve at det avsettes midler til forskning og utvikling i en størrelsesorden på ca. 3 pst. av de totale kostnadene på anslagsvis 150 mrd. kr. Det vil være en investering for framtiden som klart vil betale seg gjennom lavere kostnader på sikt, smartere bygging samt materialer som har lavere utslippsegenskaper. Jeg vil utfordre regjeringen til å tenke visjonært og langsiktig om realiseringen av nye E39.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-10-06:
Eg har på vegner av representanten Heidi Greni og meg sjølv gleda av å fremje eit representantforslag om fjerning av foreldingsfristen for brot på straffelova § 148 første ledd første punktum andre straffalternativ(mordbrannparagrafen) (mordbrannparagrafen)
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-10-06:
Kristeleg Folkeparti er ein del av det parlamentariske grunnlaget til regjeringa, noko som både forpliktar og gjev moglegheiter. Kristeleg Folkeparti definerer seg som eit sentrumsparti og har teke til orde for at dei er garantisten for distrikta med den regjeringa vi har no. Så ser vi at den blå-blå regjeringa stadig varslar omfattande strukturreformer og slår fast at store einingar er løysinga. Politiet og brannvesenet er viktige for at folk i heile landet skal vere trygge. Eg vil gjerne vete kva problem representanten Hareide ser ved den varsla politireforma. Trur han at det er mogleg å bli einig med regjeringspartia om saka, for så likevel etterpå å kunne seie at Kristeleg Folkeparti er garantisten for distrikta?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-10-06:
Parlamentarisk leiar i Framstegspartiet, Harald T. Nesvik, som er partifelle med justisministeren, sa i innlegget sitt at regjeringa leverer på dei større, omfattande reformene, og så nemnde han konkret m.a. politiet og la til slutt til at han gler seg til å kome i gang med arbeidet. Arbeidslyst skal ein absolutt ikkje kimse av, men det er viktig at det er rette grep som blir tekne. Den amerikanske historikaren Henry Brooks Adams sa at praktisk politikk er kunsten å ignorere fakta. Det er i alle fall lettare å skride raskt til verket og gjere store endringar dersom ein ignorerer fakta og argument som talar mot desse endringane. Justisminister Anundsen er også ein mann som ønskjer å vise handlekraft – det er jo bra. Eg har likevel lyst til å høyre om justisministeren klarar å nemne fakta og argument mot ei massiv samanslåing av politidistrikt og lensmannskontor.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-10-06:
Tidlegare i år såg vi at Kristeleg Folkeparti slo seg saman med regjeringspartia når det gjaldt nedlegging av sjukehus. Dette vart særleg sett på spissen då Kristeleg Folkeparti ikkje ville vere med på å utsetje sjukehusnedlegginga i Telemark før sommaren, noko som skapte stor frustrasjon og utryggleik i lokalsamfunnet. Sjukehus, politi og brannvesen er viktig for at folk skal vere trygge. Nærleik og lokalkunnskap er i denne samanhengen avgjerande. Det dreier seg om struktur, og den blå-blå regjeringa kjem til å gå hardt inn for store strukturendringar framover. Er representanten Bollestad meir komfortabel med å samarbeide med dei blå partia i desse sakene enn med dei raud-grøne?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-10-06:
Det vi er veldig stolte av, er alt vi faktisk fekk gjort i løpet av dei åtte åra, og det løftet som vi la grunnlag for at også den sitjande regjeringa skal gjere, fordi vi la fram ein ny, ambisiøs transportplan. Det er heilt avgjerande at det i dei fire åra som vi er inne i no, også blir følgt opp med store løyvingar. Når det gjeld storbyane, kjem ikkje eg til å sitje her og fortelje kva vi kjem til å leggje fram i samband med budsjettet no, på same måte som Orten ikkje kjem til å gjere det, men storbyane er utruleg viktige, og det er viktig at vi har ei satsing på samferdsel i heile landet.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-10-06:
Representanten Klinge er heilt tom!
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-10-06:
Spørsmålet om å ramse opp kva vi er minst fornøgde med, har eg rett og slett problem med no, fordi eg veit at vi la fram utruleg mykje viktig. Men eg trur alle i denne salen er einige om at vi alltid kan gjere meir. Når det gjaldt det som representanten Leirstein var konkret inne på, om 22. juli, er det openbert at det kom fram mykje som det burde vore gjort noko med, både under den førre regjeringa og under regjeringane før. Nettopp derfor er det så viktig også at vi bruker dei erfaringane vi fekk etter dei rundane vi hadde, for å gjere mykje betre grep framover.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-10-06:
Her er vi inne på noko vesentleg. Senterpartiet er oppteke av at vi skal ha lokale lensmannskontor. Vi meiner at det ligg noko mykje meir i det enn berre at det er eit kontor som folk kan besøkje. Det er openbert også avgjerande at skal vi ha eit lensmannskontor, må det vere bemanna. Ein må ha gode vakt- og patruljetenester i distriktet som gjer at det fungerer. Så er det viktig å få fram – meiner eg – at det regjeringa no legg opp til, slik det blir signalisert, er ei massiv nedlegging av lensmannskontor. Då vil også dei som bur ved desse kontora, flytte nærare der dei kjem til å arbeide. Då blir det tappa for folk lokalt – ein tappar lokalsamfunna rundt omkring for polititenestemenn som no er ein del av lokalsamfunnet, som fotballtrenarar, som kormedlem osv. Det er ein viktig del av den førebygginga – tenkjer eg – politiet kan drive med, at dei kjenner lokalsamfunnet sitt. Det blir svekt viss Framstegspartiet får det som dei vil.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-10-06:
Nei, Senterpartiet er ikkje på nokon måte låst. Vi er opptekne av at det skal gjerast endringar der det er fornuftig å gjere endringar. Massive samanslåingar er svært sjeldan løysinga på krevjande utfordringar. Når det gjeld politiet, stemmer det i høgste grad. Ein skal vere utruleg forsiktig med å rive ned det som fungerer. Ein får byggje på det som er bra. Regjeringa har ikkje konkretisert – det er heilt rett – kor mange politidistrikt eller lensmannskontor det skal vere, men det ligg veldig tydeleg i korta at det er snakk om ei stor sentralisering. Det vil Senterpartiet åtvare imot, nettopp fordi vi er opptekne av nærpolitiet, eit politi som kjenner folk, og som folk kjenner. Det ligg mykje styrke i nærpolitiet vårt. Det klarer vi ikkje å halde ved lag viss vi kutter opp mot 150 lensmannskontor, som det kan liggje i korta at blir gjort.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-10-06:
På vegne av representanten Liv Signe Navarsete og meg selv vil jeg legge fram forslag om handlingsplan mot antibiotikaresistente bakterier i mat og dyr.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-10-06:
Vi er inne i en tid med mye usikkerhet i Europa. Det fører til behov for satsing på beredskap. Fremskrittspartiet og Senterpartiet har tradisjonelt sett hatt mange sammenfallende synspunkter på beredskap. Det gjelder også i synet på beredskapslagring av matkorn, der både Fremskrittspartiets landsmøte og Senterpartiet har vedtatt at en vil gjeninnføre et beredskapslager for matkorn. I forbindelse med debatten om OL i Oslo 2022 sa representanten Nesvik følgende til Dagens Næringsliv 27. september: «Ingen statsråder går mot et landsmøte. Så enkelt er det.» På spørsmål om det gjelder uansett, svarer Nesvik: «Ja, ingen statsråder går mot et landsmøtevedtak.» Kan representanten Nesvik bekrefte at dette også gjelder i spørsmålet om beredskapslagring av matkorn?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-10-06:
Representanten Bru snakket om det grønne skiftet. En del av det grønne skiftet er en satsing på vindkraft. Vi har hørt rykte om at regjeringen nå er i ferd med å bøye av for presset og innfører et grønt avskrivningsregime. Det er gledelig. Et av landets største vindkraftprosjekter er Bjerkreim-klynga, 420 MW, konsesjon er gitt, og hvis vi nå forskutterer at skattegrep i form av avskrivninger kommer på plass, skulle en tro at alle hindringer var ryddet av veien. Men det viser seg at på grunn av manglende kapasitet i Statnett vil en ikke ha på plass en nettløsning før i 2019. Her står lærlingene klar til å ta fatt og til å være med og drifte parken. Mitt spørsmål til representanten Bru er derfor: Er det greit for Høyre at utbyggerne må vente på nett til 2019, eller kan vi forvente tiltak for å framskynde dette?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Jeg tror ikke skattene må opp for at Arbeiderpartiet skal inn. Det tror jeg det er velgerne som må være med og avgjøre. Men her var det mange forhold, i et ganske bredt spørsmål. Skatt vil vi tenke med utgangspunkt i hvilke oppgaver vi ønsker å løse. Vi har planlagt for denne perioden et skattenivå som om vi hadde hatt regjeringsansvar. Vi ville finansiert de grunnleggende oppgavene vi må løse innenfor velferd, infrastruktur og de sentrale oppgavene vi løser sammen. Når vi går mot valg i 2017, skal vi vurdere det med det samme utgangspunktet. Vårt mål er at et skattesystem skal være effektivt, at det skal stimulere produktive investeringer, at det skal være rettferdig, og at det skal være omfordelende. Vi har vist, med erfaring, at vi kan ha et skattesystem som gjør det mulig å ha et konkurransedyktig og et omstillingsdyktig næringsliv, og at vi løser de viktigste velferdsoppgavene. Det vil være vår inspirasjon også når vi skal vurdere skatt for en ny periode.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
La meg minne om at det store løftet på samferdselsområdet kom i vår regjeringstid – særlig innenfor jernbane, men også innenfor vei. Vi tok også mange andre organisatoriske grep. Det vi har pekt på, er at utfordringene i de store byene, som krever at vi bygger nytt der folk skal bo og arbeide, må ses i sammenheng med kollektivtrafikken, slik at vi kan bruke kollektivtrafikk fremfor biler. I bymiljøpakkene, som lå inne i vår transportplan med 26 mrd. kr, hadde vi lagt opp til det første anslaget for hvordan dette kunne skje, med en finansiering opp mot 50 pst. Vi mener at med de utfordringer vi har nå i årene som kommer, bør vi i de fire største byene i de pressede områdene kunne øke til 70 pst. Det må da reflekteres i budsjettsatsingene våre innenfor kollektivtransport og særlig innenfor det som handler om bane.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Dette er jo en kjær debatt – om tilsagn om tilskudd til bygging av omsorgsplasser. Jeg har stått i den debatten en del. Vi får se når vi nærmer oss utgangen av 2015. Det inntrykket jeg har, er at de kommunene som har søkt om midler til å bygge nye omsorgsboliger, har fått det – alle har fått det de har søkt om. Det som har skjedd, er at nye plasser også har erstattet gamle. Dobbeltrom har blitt til enerom. Oppussing har gitt nye rom, og gamle rom har blitt revet. Vi mener at det har skjedd en vesentlig opprusting av omsorgssektoren i vår tid, bl.a. gjennom sterk satsing på kunnskap og kompetanse hos dem som jobber i sektoren. Men vi har også erkjent at vi har noen store utfordringer og noen mål vi ikke har nådd når det gjelder heldøgns omsorgsplasser. Det har ført til at vi nå er inne i en ganske grundig gjennomtenkning av hvordan vi som fellesskap bør prioritere midler og satsinger for å møte disse utfordringene. Økningen i antall eldre kommer om fem–seks år. Det er veldig kort tid – det er omtrent den tiden det tar å planlegge og å bygge nye plasser. Vi deltar gjerne i samtaler med regjeringen og andre om hvordan det kan gjøres på best mulig måte.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Slik jeg har hørt representanten Lysbakken, har han ikke uttrykt seg negativt til det å gjøre barnehageplasser noe rimeligere for dem som er aller vanskeligst stilt. Men han har påpekt et poeng jeg vil slutte meg til, nemlig: Hvordan fordeler man helheten? Her skjer det en omfordeling innen barnehagene. Vi mener at vi i samfunnet som helhet burde ha funnet ressurser hos dem som har de sterkeste skuldrene, til å betale for at de barnehageplassene blir noe billigere. Det som er viktig med denne reformen, og som vi må studere nærmere, er om ikke noe annet er i ferd med å skje, nemlig at neste gruppe familier med en ganske knapp økonomi vil oppleve dyrere barnehager, som gjør at de ikke velger barnehager. Derfor er dette nullsumspillet innenfor barnehageøkonomien noe vi er kritisk til. Vi vet at noen grupper foreldre, f.eks. enslige foreldre og andre, vil kunne komme i en situasjon hvor det å velge bort barnehager vil bli et resultat som følge av denne reformen. Så her er det fordelingsgrepet jeg er kritisk til, og som jeg har oppfattet at representanten Lysbakken – som utmerket godt kan snakke for seg selv – er kritisk til.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Svaret på det er ja. Vi har jo en rekke områder som i dag ikke er åpnet for slik boring, Skagerrak f.eks. og områder langs vår kyst hvor det ikke er åpnet for boring. Situasjonen er jo den også, som representanten viser til, i Lofoten og Vesterålen og andre steder. Så dette er Arbeiderpartiets holdning og må gjøres veldig erfaringsbasert. Vi har helhetlige forvaltningsplaner som har tjent oss vel i den sammenheng. Til spørsmålet: Jeg mener jeg har uttrykt meg på den måten at skal vi nå IEAs mål, ser vi et globalt bilde, at det vil bli liggende fossile brensler under bakken når denne oljealderen en gang er over, og vi kan ikke være uberørt av å følge det. Men god norsk ressursforvaltning handler om å ha et høyt og stabilt letenivå som gjør at vi kan levere olje og gass med lave utslipp til et verdensmarked som kommer til å etterspørre det i årene som kommer, samtidig som vi tar vårt globale klimaansvar på alvor, og at vi har et våkent øye for hva natur og miljø krever når vi driver virksomhet utenfor vår lange kyst.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
For det første er den FN-rapporten svært god og tankevekkende. Den viser til at to byer av omtrent samme størrelse, Atlanta i USA og Barcelona i Spania, har ti ganger forskjell i klimautslipp fordi de har bygget og planlagt for hvor folk bor, og hvordan de reiser, på ulik måte. Det bør også inspirere måten vi bygger på. Nå skal ikke jeg gå inn i allerede vedtatte planer for hvordan vi bygger veier i og rundt hovedstaden, men i mitt innlegg var jeg ganske tydelig på at den byplanleggingen vi må drive, bør bli en hovedstrategi i måten vi driver klimaarbeidet på, noe som bl.a. tidligere miljøvernminister Solhjell var en talsmann for, og den regjeringen jeg deltok i. Da kan vi heller ikke være helt stillestående i måten vi ser på finansieringsordninger og andre ordninger som stimulerer til ikke minst kollektivsatsingen, noe jeg var inne på i mitt innlegg. Jeg er helt sikker på at i vår hovedstad, som er blant de raskest voksende i Europa, må vi også tenke nytt rundt kollektivsatsingen, slik at vi kan reise inn og ut til arbeid og bolig kollektivt, med lave utslipp, og ikke hver og en i én bil.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
La meg ta imot den hyggelige hilsenen jeg fikk fra representanten og si takk for den, nå i denne første replikken. Representanten brukte tid på en urolig verden og endringer som skjer rundt oss. Da har jeg lyst til å komme til et tema som ikke var med i trontalen. Jeg tror det er første gang på en stund at ikke begrepet «nordområdene» er nevnt på regjeringens ambisjonsliste. Nå vet vi at nordområdene blir påvirket av det internasjonale klimaet, ikke på grunn av noe som er oppstått i nord, men fordi nordområdene igjen – som tidligere – erfarer at når det er et kaldere internasjonalt politisk klima, får det også konsekvenser i nord. Men det undrer meg å se hvordan regjeringen, på område etter område, unnlater å følge opp den satsingen som var over bred front – på kunnskap, næring, kultur og forskning i nord – og at profilen til nordområdene, som var noe Norge brukte aktivt i utenrikspolitikken og innenrikspolitikken, er blitt så til de grader dempet. Hvordan ser representanten Helleland på nordområdene som politisk satsingsfelt og prioritet for Norge?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Jeg vil advare mot å gjøre dette til en Nord-Norge-satsing. Nordområdesatsingen er en satsing for hele Norge, hvor vi trekker med på det som skjer i nord. Men jeg vil stille et spørsmål tilbake til det med kommuneøkonomien. Representanten var opptatt av at de små sakene er viktige. Vel, de små sakene er ofte de som er nærmest der vi bor, og der vi lever, og veldig mye av det kommunene har ansvar for, er både små og store saker i menneskers liv. Forrige gang Høyre satt med regjeringsmakt, var det stort engasjement i forhold til kuttene i kommuneøkonomien rundt om i Norge i mange kommuner. Så langt har vi sett at kommunene mener det økonomiske opplegget som regjeringen varslet for 2015, er for trangt til å oppfylle regjeringens egne forventninger. Vi har også sett at regjeringen ikke ville kompensere underfinansieringen fullt ut da etterspørselen etter barnehager viste seg å være høyere enn det som var lagt til grunn. Så spørsmålet mitt er nå – også før budsjettet kommer: Er det en generell vilje til reelt å finansiere kommunenes oppgaver – det de har ansvaret for? Og når man gir dem nye oppgaver, slik vi kunne lese av trontalen, vil det også bli etterfulgt av nye penger?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Jeg er av dem som synes det er et spennende innslag at Miljøpartiet De Grønne er i Stortinget. Jeg vet ikke om det alene er grunnen til at vi tar klima mer på alvor i debattene, men jeg mener at det bringer inn nye perspektiver, mer kunnskap og også et viktig engasjement, og det vil jeg gi den ene representanten foreløpig honnør for. Det var mye interessant i innlegget hans. Jeg mener det må være viktig å kunne snakke om nasjonal og internasjonal satsing uten å snakke det ene ned for å snakke det andre opp – begge deler er viktig. Men mitt spørsmål handler om et område hvor ikke Miljøpartiet De Grønne ofte er så tydelige, og det kan jeg forstå, og representanten grunngir også hvilke valg av saker, og det gjelder veksel mellom privat forbruk og offentlig forbruk. Regjeringen varslet i revidert budsjett at det private forbruket stiger raskere enn det offentlige. De varsler nå også store kutt i skatter og avgifter som kommer til å øke det private forbruket ytterligere. Hva er Miljøpartiet De Grønnes syn på skattepolitiske grep og fordeling i stort, for det handler jo om hvor samfunnet bruker sine store ressurser for å nå viktige mål?
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-06:
Først har jeg lyst å gratulere Jonas Gahr Støre som ny opposisjonsleder i Stortinget. Det er naturligvis spennende å se hvor Arbeiderpartiet går med en ny leder. Selv hadde jeg gleden av å være saksordfører for innføringen av kontantstøtten her i Stortinget i 1998, og det gleder meg å se at argumentet om valgfrihet for familier med de minste barna igjen er i fokus. Jeg gleder meg over at Arbeiderpartiets nye leder har kommet til den samme erkjennelsen som oss: Alle familier er ulike. De har ulike behov og ønsker, og samfunnet må legge til rette for at disse ønskene kan ivaretas. Men det gjelder ikke bare innenfor familiepolitikken. Også innenfor kunnskapspolitikken, klimapolitikken og helsepolitikken har representanten Gahr Støre signalisert at det må tenkes helt nytt. Det eneste som er sikkert, er at en må finansiere alle disse ønskene, og Arbeiderpartiet sier jo i sitt partiprogram at de samlede skatter og avgifter skal være på samme nivå som i dag, dvs. i fjor. Hvilke skatter må opp dersom Arbeiderpartiet skal inn?
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-06:
Det var mange gode anslag i innlegget til Gahr Støre. Han er opptatt av at det er mye som er felles, og som vi skal jobbe sammen om her i Stortinget. Det er jeg enig i. Innenfor samferdsels- og kollektivtrafikken har Arbeiderpartiet nå lovt at de skal øke – og det sa også Gahr Støre i sitt innlegg – den statlige finansieringen av kollektivprosjektene i de fire store byene. Men Arbeiderpartiet har i alle fall tidligere sagt at dette skal skje innenfor den eksisterende rammen av Nasjonal transportplan. Det er bra at Arbeiderpartiet har kommet til at staten bør bidra mer enn de selv var villig til å gå inn for i regjering. Mitt spørsmål blir: Så lenge dette skal skje innenfor NTP-rammen, hvilke prosjekter i Distrikts-Norge skal få mindre når de store byene skal få mer?
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-06:
Det er veldig viktig at Gahr Støre tar opp det temaet – det ser jeg på som svært viktig. Nå er det en dag eller to til budsjettet kommer, og jeg er sikker på at representanten Gahr Støre vil oppleve at regjeringens nordområdesatsing ikke bare videreføres, men blir forsterket fra det den forrige regjeringen la opp til. Vi har kommet i en vanskelig diplomatisk situasjon internasjonalt på grunn av Russlands aggresjon mot Ukraina. Men regjeringen har også, med full støtte fra Arbeiderpartiet med flere, sagt at vi ønsker å videreføre folk til folk-samarbeidet. Vi ønsker å videreføre den dialogen som går over grensene på Nordkalotten. Det er en viktig del av nordområdesatsingen. Men når det gjelder det økonomiske knyttet til denne satsingen, vil vi komme tilbake til det i budsjettet – naturlig nok. Men jeg har bare lyst til å si at de mulighetene og de enorme ressursene Nord-Norge har, må utnyttes på en positiv måte for hele landet, og det vil denne regjeringen gjøre.
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-06:
Høyre har i mange år vært opptatt av at når kommunene får nye oppgaver, skal disse også finansieres. Vi har vært opptatt av en god og sunn kommuneøkonomi, samtidig som vi ønsker å stille krav til kommunene – og ikke minst til statlig sektor – om å effektivisere, om å få mer ut av pengene. Jeg tror den bekymringen som nå bygger seg opp rundt kommuneøkonomien, vil bli besvart på onsdag. Jeg tror regjeringen vil vise at kommunene er hjørnesteinen i velferdssamfunnet; det er kommunene som legger grunnlaget for den satsingen vi kan gjøre på skole, på helse, på forebyggende arbeid og andre ting. Derfor tror jeg ikke representanten Gahr Støre skal bekymre seg så veldig. Denne regjeringen har tenkt å bidra til at norske kommuner skal kunne produsere de velferdstjenestene som vi alle her i dette huset er enige om, og da er en avhengig av at en har en god og sunn kommuneøkonomi, samtidig som en kan stille krav til kommunene om å levere mest mulig for de pengene de får.
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-06:
Jeg har hatt gleden av å sitte først fire år i transportkomiteen og deretter fire år i kommunalkomiteen. Da jeg satt i transportkomiteen, var det mange demonstrasjoner utenfor dette hus. Det var mange som møtte oss når vi var ute og reiste, og som krevde bedre veier, bedre infrastruktur. Det er den beste distriktspolitikken. Så satt jeg i kommunalkomiteen. Det var da jeg måtte konstatere at jeg ikke hadde sett noen demonstrasjonstog for regionale utviklingsmidler. Men jeg hadde sett mange som ønsket kommunale næringsfond, inkubatorer, styrking av det lokale høyskolemiljøet, forskningsmiljø osv. Konklusjonen er vel egentlig: Vi ønsker å satse på infrastruktur, det er vår hovedsatsing. Så vil vi naturligvis også satse på distriktspolitikken, men jeg tror ikke regionale utviklingsmidler er det som står øverst på prioriteringslisten hos det lokale næringsliv.
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-06:
Fokuset for vår politikk er det enkelte mennesket – at det enkelte mennesket i dette land, om man er pasient, om man er bruker, om man er elev, osv., skal få et best mulig tilbud. Det er utgangspunktet for vår politikk, det er det vi former politikken rundt, og det er derfor vi ønsker å forandre og forbedre. Så vil vi i mange saker få diskusjoner. Det er jo mange reformer, som Marit Arnstad nå lister opp, som ennå ikke er kommet i gang, eller som ennå ikke er vedtatt. Vi skal sammen i Stortinget utforme dette, og jeg tror at det innenfor både kommunestruktur, statlige høyskoler osv. er rom for forandringer og forbedringer. Vi ønsker å gå videre med de reformene vi har startet, og vi inviterer Stortinget til samarbeid om å få dette til. Jeg vil vel si at den forrige regjeringen Høyre satt i, desentraliserte betydelig mer når det gjaldt statlig makt, enn det Marit Arnstads egen regjering gjorde. Hvem var det som brakte direktorat og andre ting ut av Oslo? Det var ikke Senterpartiet, det var Høyre.
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-06:
Jeg deler gjerne æren med Trine Skei Grande om desentraliseringen under Bondevik II-regjeringen. Det kan vi gjerne sammen påta oss ansvaret for. Når det gjelder bredden av tiltak innenfor lærersatsingen, har vi nå lansert Lærerløftet. Der blir det gjort en rekke tiltak for å bedre lærernes situasjon. Og jeg er egentlig veldig glad for at det ser ut til å være en edel kappestrid mellom Venstre og Høyre om hvilket parti som satser mest på læreren. Jeg er helt overbevist om at også Venstre har mye å bidra med i den debatten – det vet jeg. Vi skal naturligvis ikke holde fast ved byråkratiske ordninger for byråkratiske ordningers del. Vi er villige til å se på endringer som gjør at hverdagen for lærerne blir enklere. Det er derfor det er så fint at vi har en samarbeidsavtale, for da kan vi sette oss ned og prøve å bli enige om dette.
Trond Helleland (Høyre), 2014-10-06:
Representanten Serigstad Valen begynte løfterikt i sin replikk med at vi ikke skulle mistenkeliggjøre hverandres verdier og motiver. Jeg synes det er nettopp det Serigstad Valen gjør i sin replikk. Han går rett inn og sier at Høyre vil gjøre det vanskelig for dem som er syke, dem som er uføre og den og den gruppen. Nei, det vi ønsker, er å få til en sosialpolitikk som fungerer, og som gir folk muligheten til ikke å falle gjennom maskene i det sosiale sikkerhetsnettet. Derfor brukte jeg ganske mye tid på dette i mitt innlegg, og jeg ber derfor representanten lese det innlegget og slutte å mistenkeliggjøre andres motiver og verdier. Det kan han godt fortsette med, men vi ønsker faktisk å ha reelle debatter om hvordan vi skal få velferdssamfunnet vårt til å fungere best mulig, med ett utgangspunkt, nemlig at vi skal ta vare på våre medmennesker og gjøre livet enklere for dem. Da må vi kanskje gjøre noen grep, men alt det Serigstad Valen nå listet opp, er ikke nødvendigvis den politikken vi vil føre, for han setter ting på spissen og mistenkeliggjør andres motiver.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Jeg vil også benytte anledningen til å ønske representanten Gahr Støre lykke til som opposisjonsleder i Stortinget. I sitt 15-minutter lange innlegg var stortingsrepresentanten inne på svært mange forskjellige områder. På slutten av sitt innlegg fant representanten Gahr Støre det også for godt å komme inn på – i en bisetning – at omsorgspolitikken var viktig. I den regjeringen som representanten var en del av, hadde man som målsetting at det skulle etableres 12 000 nye plasser innenfor denne sektoren, mens det man leverte fram til utgangen av 2013, var 1 976 plasser. Hvordan mener representanten man skulle klart å få på plass de 12 000 nye plassene, når man så hvor kort man var kommet i sin regjeringsperiode?