Morten Lund (Senterpartiet), 2001-05-10:
Senterpartiet vil slutte seg til de bevilgningsendringer som er foreslått i proposisjonen, men vi har også kritiske merknader til de temaer som er behandlet. Først til driftsstøtten til Q-meieriene. Stortinget har bedt om at det skal bli en reell konkurranse i melkemarkedet, og Stortinget har bestemt hvordan konkurransereglene skal utformes. Det har ikke vært sagt før nå at vi skal ha fri konkurranse, koste hva det koste vil. Men det er det som ligger i proposisjonen, og Regjeringen foreslår det, for den vet at den har støtte fra Høyre og Fremskrittspartiet til det. Det som står her, og det som ligger bak, er å la Q-meieriene få det de ber om, og at sugerøret skal settes inn i jordbruksavtalens midler. Jeg synes det er en veldig betenkelig utvikling. Disse meieriene får opprettholde en høyere pris til sine melkeleverandører enn andre, og fortsatt skal de få ekstra statsstøtte. Det har blitt foretatt endringer i markedsordningen for melk etter faglige utredninger og forhandlinger, og det har nå blitt gitt en særlig startstøtte over fem år til disse meieriene. Nå skal den økes. Jeg mener dette er en karikatur på fri konkurranse. Det garanteres en merpris til leverandørene til Q-meieriene, eierne trenger ikke å ta sitt ansvar som eiere, og det er ingen fasthet fra det politiske flertallet når det gjelder vilkårene framover. Forskjellen mellom samvirkemeieriene og Q-meieriene og grunnen til problemene innenfor Q-meieriene er etter min mening at samvirket eies av folk som har bygd opp stor kapital uten å ta ut utbytte. De har vært villige til å akseptere pristrekk ved alle investeringer i sitt lokale meieri opp gjennom tiårene, og de får fortsatt slike belastninger. Jeg kjenner til at noen ganger ble det utbetalt null øre pr. liter melk, fordi det rett og slett var tomt i meieriets kasse. Tine har byggende eiere, og det er årsaken til at vi har fått den situasjonen som vi har. Tine står derfor solid. Det må ikke føre til at Tines eiere skal straffes for at vi skal få konkurranse. Jeg mener det ikke kan fortsette slik, men landbruket har da tatt til etterretning at Regjeringen har et flertall i Stortinget for sine forslag. De utredningene som skal foretas, er jeg enig med Høyre i at skal være uavhengige utredninger, men når de foreligger, må det være det som legges til grunn for det som skal ytes fra fellesskapet. Så over til merkostnader på grunn av kugalskap i andre land. Vi har i Norge ikke behov for å importere levende storfe, og vi har ikke hatt behov for det. Behovet for avlsmateriale når det gjelder storfe, har vi kunnet dekke ved å importere embryo. Det har vært faglig sterke advarsler mot å importere ny smitte ved at vi importerer levende storfe. Det har vært sterk motstand mot slik import fra forbrukerne, og det har vært sterk motstand fra landbruket. Og Senterpartiet har da sluttet seg til det. Den risikoen som måtte finnes for å ha fått inn smitte av kugalskap, skyldes kun liberalisering av dyreimport og fôrimport. Og det er myndighetenes ansvar. Jeg mener derfor det er feil å sende regningen for tiltakene som nå har blitt iverksatt, til forbrukerne og til landbruket. Det skulle ha vært dekket over statsbudsjettet; det er det eneste logiske etter Senterpartiets mening. Landbruksorganisasjonene har i de ekstraordinære jordbruksforhandlingene mens krisen var på topp, gått med på en fordeling av ekstra kostnader fram til 1. juli 2001, som da overfører en del av belastningene til forbrukerne og til landbruket. Fordi den enigheten ble oppnådd, vil Senterpartiet fravike det prinsipielle standpunktet som vi har. Regjeringens argument for at landbruket skal delta, er, slik det står i proposisjonen, å sikre forbrukernes tillit til norsk kjøtt. Det var nettopp derfor landbruket ville ha nullimport av levende dyr og av fôr. Fordelingen av kostnadene senere må skje på et fritt grunnlag, uavhengig av det som her har skjedd. Så til slutt litt om det utvidede testprogrammet for storfe. Det har fra faglig hold som komiteen har vært i kontakt med, ikke vært lagt skjul på at det kan settes spørsmålstegn ved fornuften av å gjennomføre det utvidede programmet. Det koster mye penger, og det har også blitt sagt nokså rett ut at ut fra en faglig vurdering og ut fra norske forhold kunne de pengene ha blitt brukt bedre ved å bruke dem på andre ting. Vil det bli foretatt en ny faglig vurdering ut fra den situasjonen vi har i Norge i dag?