Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2011-12-15:
Nok en gang har vi fra denne talerstol hørt representanter fra Høyre og Fremskrittspartiet hamre løs med sin tese om at den rød-grønne familiepolitikken vil holde en klam hånd over småbarnsfamilier. Mitt håp er at representantene fra nevnte partier setter seg ned og leser hva vi sier og skriver, og ikke minst hvordan familiepolitikken fungerer i praksis. Gjør de det, finner de forhåpentligvis ut at småbarnsfamiliene har den valgfriheten de søker. Vår ærbødige påstand er at deres versjon av valgfrihet blir en tvangstrøye for familien, der kvinnen igjen må finne sin plass ved kjøkkenbenken. Men jeg vil forlate kjøkkenbenken for å fokusere på hvordan kjøkkenbenken eventuelt er finansiert. Da har jeg lyst til å fokusere på den voksende gjeldsproblematikken vi ser utvikle seg, og da særlig blant voksne. Inkassokrav og gjeld er en fryktelig dårlig start på voksenlivet. Derfor er det viktig at vi setter denne problemstillingen på den politiske dagsordenen, for at vi kan søke å bidra til tiltak som kan hjelpe folk ut av en vanskelig situasjon. Tall fra Forbrukerrådet viser at antall inkassosaker blant unge voksne under 25 år har økt med 30 pst. de siste fem årene. Ved utgangen av 2010 utgjorde nordmenns misligholdte forpliktelser 63,2 mrd. kr. Dette er en økning på 5,3 mrd. kr fra året før. Unge voksne under 25 år sto for 25 pst. av disse tallene. Det er svært alvorlig. Konsekvensene av en sånn utvikling er at unge voksne blir tvunget til å søke gjeldsordninger. Det er en utvikling som vi plikter å ta på alvor. Det er nok mange årsaker som bidrar til å føre unge voksne inn i en vanskelig gjeldssituasjon. Ett stikkord kan være forbrukslån og den enkle tilgangen vi har på slike lån. Budskapet om å få innvilget et lån på 300 000 kr i løpet av fem minutter, uten garantier og krav til kausjonister, møter vi flere ganger hver dag når vi kobler oss opp på Internett. Ikke minst møter vi det på sosiale medier, der reklamen spesielt er rettet mot unge voksne. Slik reklame vil vi ha vekk. Hvordan vi kan gjøre det, har jeg ikke noe svar på, men jeg tror vi må søke hjelp hos bl.a. våre forbrukermyndigheter. Det ønsket er herved framsatt. Vi kjenner også til at mange banker tilbyr kredittkort i kundepakkene sine. Forbrukerrådet mener at det er lite klokt av bankene. Jeg er enig med Forbrukerrådet, fordi bankene etter min mening bidrar mer eller mindre bevisst til å skape et økt kjøpepress gjennom sine klare føringer om at et kredittkort er en nødvendig del av et kundeforhold – føringer som ofte fører til en aktiv bruk av kredittkort, og som mange unge dessverre velger å være med på. Det burde være i alles interesse at slike føringer for å få etablert et kundeforhold i en bank burde fjernes. Det tror jeg også banknæringen etter hvert er enig med meg i. Vi må stille spørsmål om finansinstitusjonene gjør en god nok jobb i kredittvurderingen av usikret gjeld. Selv om kredittinstitusjonene har en frarådningsplikt og et krav om kredittvurdering, ser vi at det er forbruksgjeld som skaper de største problemene for unge voksne. En medisin som i denne sammenhengen kan fungere, er at utlånerne plikter å ta et større ansvar når det er åpenbart at forbrukslån ikke burde vært innvilget. I denne sammenhengen kan opprettelsen av et nasjonalt gjeldsregister være et godt verktøy for både långivere og låntakere. Jeg er glad for at et slikt register kanskje snart er på plass. Jeg har sagt det før fra denne talerstolen, og jeg gjentar det gjerne: Ett av mange tiltak som vi i denne salen kan bidra til utover det jeg allerede har nevnt, er å vurdere muligheten for å sette et rentetak på forbrukslån. Vi er mange som er sterke i troen på at et rentetak vil dempe utlånsiveren ved at forbrukslån blir mindre lønnsomt. Jeg vil igjen understreke at den enkelte har et selvstendig ansvar for å oppta gjeld. Men det er ikke til å underslå at man får god hjelp fra finansinstitusjoner og andre gjennom deres til dels aggressive markedsføring av lett tilgjengelige penger som bidrar til at mange havner i en vanskelig økonomisk situasjon. Vi er mange som lenge har ment at finansnæringen må holdes litt i ørene. Utlånspolitikken i forbindelse med forbrukslån er et «godt» eksempel på nettopp det. Det er hyggelig å registrere at Høyre i sin begrunnelse for sitt Dokument 8-forslag om ordningen med tvangstrekk i lønn eller annen inntekt argumenterer sterkt for det samme. Velkommen etter til Høyre. Vår oppgave er å bidra med gode tiltak som i første omgang hindrer at noen havner i en slik situasjon. Når de er der, bør vi kunne bidra med hjelp for å få dem ut av en vanskelig økonomisk situasjon. Det tjener vi alle på.