trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg vil innledningsvis få lov til å takke samferdselskomiteen for at de på overtid har kastet seg om og behandlet den fylkeskommunale forskotteringen av en midlertidig togstasjon for Sandefjord Lufthavn Torp. Vestfold fylkesting vedtok så sent som 14. mai å bevilge 7 mill. kr til å dekke utgiftene til tilretteleggingen av gamle Råstad stasjon på Vestfoldbanen. Dermed kan Jernbaneverket nå sette i gang arbeidene i høst, slik at stasjonen blir klar til bruk i 2008. Tilbringertjenesten til Sandefjord Lufthavn, som faktisk er en av landets mest trafikkerte flyplasser, har jo vært et problem. I dag går hovedtyngden av trafikken til og fra flyplassen med privatbil eller drosje, noe også med buss. Men nå kan vi altså øke kollektivandelen til Torp. Og alle hjerter gleder seg over at flyplassen får en egen jernbanestasjon, selv om vi gjerne skulle hatt et mer tidsmessig jernbanetilbud enn det som Vestfoldbanen i øyeblikket er. Det er i grunnen bemerkelsesverdig at Fremskrittspartiet av en eller annen grunn ikke er med på en fellesmerknad i akkurat denne saken. Så er det kanskje naturlig at en Vestfold-representant med bakgrunn i veietaten fletter inn noen kommentarer til den veiskandalen som nå rulles opp i fylket, og som får stadig større og nye dimensjoner. Raset i Hanekleivtunnelen 1. juledag har avslørt at det vi trodde var et veiteknologisk praktverk, snarere er det motsatte. Det er trist for trafikantene, det er trist for fylket, og det er trist for Statens vegvesen. Ved siden av ekspertutredningen om raset i Hanekleivtunnelen foreligger det nå en rapport fra internrevisjonen i Statens vegvesen. Den gir så vidt jeg erfarer, ikke svar på alle hovedspørsmål, nemlig hvem som i alle deler hadde ansvar for hva ved gjennomføringen av anlegget. Derimot er internrevisjonens rapport svært klar på plasseringen av ansvaret for selve utføringen av anleggsarbeidene: Det ligger i byggherrerollen at byggherren har ansvaret for å følge opp produksjonen. Ansvaret var med andre ord plassert, men ble ikke tatt. Jeg har tidligere tatt til orde for at en uhildet instans bør saumfare alle deler av utbyggingen av E18 i nordre Vestfold. For mitt vedkommende synes jeg det hadde vært naturlig å tenke på Riksrevisjonen i så henseende. Men jeg noterer meg at statsråden har til hensikt å engasjere en annen uhildet instans i denne sammenhengen.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Som det går fram av komiteinnstillingen, går planene om en veitunnel mellom Horten og Moss tilbake til 1988 og til hovedflyplassaken. Den gang ble planene lagt til side til fordel for Oslofjordforbindelsen, altså tunnelen under Drøbaksundet, som egentlig ble lansert som en kompensasjon for at flyplassen skulle legges til Gardermoen. Nå skulle det som kjent gås noen runder før så skulle skje. Ikke desto mindre ble Oslofjordforbindelsen åpnet i 2000, men rasjonelt sett og i forhold til samferdselspolitisk nytteverdi er det mellom Horten og Moss at tverrforbindelsen under Oslofjorden burde ha gått. Når samferdselskomiteen nå ønsker en ny utredning av vei- og jernbanetunnel under fjorden, åpner det helt nye samferdselspolitiske perspektiver på begge sider av Oslofjorden. Fjorden har tradisjonelt vært forbindelsesåren mellom Østfold og Vestfold, men i vår hastige tid har den snarere vært en barriere enn en kommunikasjonskanal. En veitunnel eller vei- og jernbanetunnel under fjorden skaper nye regionale utviklingsmuligheter i hele området, fra Grenland via Oslo til Østfold. Jeg vil videre anta at flyplasstrianglet, Gardermoen–Torp–Rygge, og nye dobbeltspor for jernbanen på begge sider av fjorden også åpner perspektiver for kommunikasjon, bosetting, sysselsetting og næringsutvikling i hele området. Jeg har merket meg at fylkestinget i Vestfold og Østfold og Regionrådet for Buskerud, Telemark og Vestfold har bedt om en statusrapport og en ny vurdering av tverrforbindelsen mellom Horten og Moss, og dermed skulle alt ligge til rette for at forbindelsen nå plasseres inn i sin rette sammenheng, nemlig Nasjonal transportplan. Uten at jeg skal foregripe en ny utredning, vil jeg tro at en slik tverrforbindelse lar seg finansiere med bompenger. Det eneste som da vil kunne forpurre dette prosjektet, er enten uoverstigelige teknologiske og økonomiske problemer eller at Fremskrittspartiet skulle få avgjørende innflytelse på samferdselsplanleggingen på begge sider av Oslofjorden. Ettersom Fremskrittspartiet får nærmest allergiske reaksjoner hver gang de hører snakk om bompenger, får vi håpe at høstens kommunevalg ikke setter noen stopper for all videre planlegging.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Det er mange som har sagt at det er en gledens dag i dag. Men det er en gledens dag med en bismak, for det er også en stor sorgens dag, med tanke på den finansieringen som ligger i denne pakken. Det er blitt så populært blant de rød-grønne å framstille Fremskrittspartiet som partiet som bare gir skattelette til de rike, og så framstiller de seg selv som Robin Hood som tar fra de rike og gir til de fattige. Men i denne saken om bompengefinansiering av Haugalandspakken må jeg spørre meg selv om hvem det er som blir skattlagt. Denne bompengefinansieringen er en moderne form for landeveisrøveri og rammer først og fremst dem som har minst, spesielt dem som har barn som skal fraktes til og fra skoler og barnehager, og voksne som skal på jobb. Det er visst ikke grense for hvor langt denne regjeringen vil gå når det gjelder å kreve penger av bilistene. Bruken av bompengefinansiering har løpt løpsk under denne regjeringen og er nå helt uten styring. Av samlet finansieringsplan på Haugalandspakken på 1,7 milliarder kr utgjør 1,1 milliarder kr bompengefinansiering. Hvis ikke dette er ekstra beskatning av folk flest, ja da vet ikke jeg. Når det gjelder denne saken, er det visst heller ikke noe problem for flertallet å ha en rask og effektiv behandling, så lenge det er snakk om bompengefinansiering. Bruken av bompengefinansiering i denne saken gir innbyggerne på Haugalandet hoveddelen av finansieringen, mens sta-ten, som har ansvaret for vei, nesten ikke tar del i det hele tatt. 85 pst. av det totale beløpet blir betalt av brukerne. Dette er ekstra skatt. Da er det pussig å høre flertallet her i salen i dag si at det er så stort lokalt ønske og lokalt initiativ. Men har de noe valg? Det er på sin plass å minne flertallet om at bompengefinansieringen av Haugalandspakken er svært omstridt lokalt, og at det ble samlet inn over 30 000 underskrifter mot dette. Innbyggerne ble ikke spurt direkte gjennom lokal folkeavstemming, som Fremskrittspartiet mente burde blitt gjort her. Det er viktig å merke seg vedtaket fra bystyret i Haugesund. Bystyret sier rett ut at de føler seg tvunget til å akseptere bompenger for å få løst viktige prosjekter. At Karmøy kommunestyre har sagt nei, blir ikke ofret en tanke. Hallgeir Langeland sier at de roper på penger. Ja, de roper faktisk på sine egne penger som blir betalt inn i bensin- og veiavgifter. Denne saken viser igjen at vi har en handlingslammet regjering når det gjelder satsing på samferdsel, og da spesielt på vei og vedlikehold. Regjeringens bevilgninger til samferdselssektoren er altfor lave i forhold til behov og samfunnsøkonomisk lønnsomhet. Løsningen til dagens regjering er å skyve regningen over på innbyggerne, og det er en ekstra beskatning som rammer dem som har minst fra før.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg tror at det norske folk er i ferd med å oppdage at Fremskrittspartiets janusansikt viser seg på område etter område, nå også når det gjelder bompenger. For den ordbruk som Sandberg benytter når det gjelder bompenger, står jo ikke helt i stil med det som står i prinsipprogrammet. For der sier de ja til å bruke bompenger som finansiering på visse forutsetninger. I forrige uke, var det vel, var Per Sandberg i Fredrikstad, og sa – hvis han er noenlunde riktig gjengitt i avisene – ja til å bruke bompenger til å finansiere en ny ringvei, forutsatt at det var mulighet til å kjøre alternative ruter. Men Fremskrittspartiet har stemt imot bompengeprosjektet E18 og E6 i Østfold til tross for at det er mulighet for å kjøre alternative ruter. Så hadde det vært opp til Fremskrittspartiet, og de hadde fått gjennomslag for sin stemmegivning, så hadde vi ikke hatt noen firefelts E6 som nå snart er ferdigstilt. Så sier Sandberg at han unnskylder sine partifeller lokalt som altså er i en situasjon hvor de faktisk må ta ansvar, hvor de må velge mellom et initiativ som betyr vei, eller kø. Og da ser vi altså at man i Oslo, i Austevoll, i Os velger vei. Og så sier han at det er de tvunget til av Stortinget, for det er vedtak som gjøres her. Ja, det er riktig, vedtak gjøres her. Men vedtaket hadde ikke blitt gjort her hvis det ikke først var gjort et vedtak lokalt som sa ja til det prosjektet. Per Sandberg kan bruke så store ord han vil, men det er et faktum at denne regjering har fulgt opp, som den første regjering, Stortingets vedtak om vei- og transportplan som var gjort perioden før. Og det har vært et historisk løft. At man så skulle ønske seg enda mer, det er nå så, det ønsket kan man dele. Men å karakterisere dette som ikke å få til noe på vei, det er en debattform og noen ord og uttrykk som egentlig bare slår tilbake på en selv. Jeg tror vi alle tjener på å føre en politisk debatt med noen ord og uttrykk som står litt mer i stil med realitetene. Og der tror jeg Per Sandberg har et stykke vei å gå.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Fremskrittspartiet setter spørsmålstegn ved den lokale viljen og de lokale vedtak om bompengepakker og betviler at man virkelig ønsker dette – jeg undres: med hvilken begrunnelse? Hvorfor mistenker representanten Sandberg politikerne lokalt for at de ikke vet sitt eget beste, eller ikke mener det de vedtar? Alle partier går inn for bompengefinansiering av veiutbygging, også Fremskrittspartiet, hvis det er alternative veier til bomveien. Det er det her, på rv. 120. Hvorfor går da ikke Fremskrittspartiet inn for denne saken? Og hvorfor vurderer ikke Fremskrittspartiet alternative veier i alle bompengesakene? Isteden fokuserer Fremskrittspartiet i sak etter sak på sin tilsynelatende motstand mot bompenger – for motstanden rekker ikke utenfor denne bygningen. Lokalt går nemlig også Fremskrittspartiet inn for bompengeprosjekter når ansvaret tynger. Men de vet kanskje ikke hva de driver med, ifølge representanten Sandberg. Den siste som har foreslått bompengefinansiering av veiprosjekter, er leder i Moss Fremskrittsparti, Ulf Leirstein, også medlem av finanskomiteen på Stortinget. Han sa til Moss Avis her i vår at han vil foreslå for Stortinget å utrede en tunnel mellom Moss og Horten – noe som vi skal behandle senere i dag – finansiert gjennom å bruke ferjebillettprisen som bomavgift. Han fikk ikke gjennomslag for det i stortingsgruppen sin. Likevel: Presset må være stort på Fremskrittspartiets stortingsgruppe for å endre politikk på dette området, spesielt når også lederen av transportkomiteen, Per Sandberg, oppfordrer til bompengeprosjekter, bl.a. i Fosen og i Fredrikstad, som de siste vi har hørt om. Hva er det egentlig Fremskrittspartiet står for i bompengesaken?
Martin Engeset (Høyre), 2007-06-14:
I innstillingen fra komiteen skriver Høyre og Venstre at de «peker på at samferdselsministeren har skapt ytterligere usikkerhet om når en sammenhengende E18 kan ferdigstilles ved at hun har åpnet for utredning av et helt nytt traséalternativ gjennom Akershus(Sørmarka-alternativet) (Sørmarka-alternativet) Nå vet vi at Ås kommune, som opprinnelig initierte at Sørmarka-alternativet plutselig skulle kastes inn i trasédebatten, har trukket sitt ønske om at dette skal utredes. Nå er Ås kommune og Ski kommune enige om at det ikke skal være med blant alternativene som skal utredes. Så sier stortingsrepresentant Signe Øye til Smaalenenes Avis den 13. juni: «Jeg håper ikke statsråden fortsetter å ri kjepphester når alle lokale aktører er enige.» Da er mitt spørsmål: Vil samferdselsministeren nå også for sin del skrinlegge Sørmarka-alternativet som en mulig trasé?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Det er moro å få være med på å vedta enda en ny firefelts parsell på E18. I og med at jeg bor på Knapstad, vil jo jeg være en av dem som virkelig kommer til å merke den nye parsellen, og det gleder jeg meg til. Så dette er ingen trist dag for meg, slik som Martin Engeset gav uttrykk for. Det har vært mange runder her i huset for å få framdrift på veien. Ikke minst så det helmørkt ut da inneværende Nasjonal transportplan kom fra Bondevik-regjeringen – ved samferdselsminister Skogsholm fra Venstre, som ville sette en stopper for hele den videre utbyggingen – der Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre gikk inn for at veien først skulle være ferdig etter 2015. Det var trist. Arbeiderpartiet ville ha en raskere utbygging. Så fikk vi ny regjering, ny samferdselsminister og nye friske penger til veiutbygging, som har gjort det mulig å få fortgang med ny firefelts E18 gjennom Østfold. Jeg skal legge til at trafikantene også tar en stor andel av kostnadene. Det må vi ha med oss. Men da blir det helt uforståelig at Venstres representant i komiteen går ut i avisen og beklager sterkt at Regjeringen ikke følger opp E18 i Østfold. Det er jo nettopp det den gjør. Regjeringen leverer også her. Samferdselsministeren ordner opp, og det skal hun ha ros for. Alternativet til Venstre, hva var det? Jo, det var at ferdigstillelse skulle skje etter 2015. Vi skulle leve med en vei der bilistene betalte bompenger, men det skulle ikke skje noe på ti år – ingen anleggsmaskiner, ingen framdrift. Det var det Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti la opp til i inneværende Nasjonal transportplan. Arbeiderpartiet har ambisjoner om å få veien ferdig lenge før det. I dagens lokalaviser leser vi om siste innspurt på enda en ny trasé, Sekkelsten–Momarken, og statsråden kan igjen klippe en ny snor. Snart er det sammenhengende vei. Folk er tilfredse. De ser at det har skjedd mye etter regjeringsskiftet. Vi kan ikke si at det ikke skjer noe. Jeg tror, som også statsråden var inne på, at når vi får ny Nasjonal transportplan, får vi også en sluttdato, og at den ikke er altfor langt fram i tid. Men da blir det også et paradoks når Fremskrittspartiet i behandlingen av saken, der vi skulle tjene på ikke å få stopp, sier at de ikke vil behandle denne saken, men at de vil utsette saken til Stortinget møtes igjen. Det kan jo ikke være slik at dette er en vanskelig sak å behandle. Vi har behandlet denne saken – jeg vet ikke hvor mange ganger – og det er ikke noe nytt. Det er bare å få vedtak på plass, og så blir det ny vei.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg skal være veldig kort. Like vanlig som at Stortinget har sene kveldsmøter helt på slutten av vårsesjonen, like vanlig er det at vi på denne tiden behandler den såkalte soldatproposisjonen, der vi foretar reguleringer basert på lønnsoppgjøret i staten. Så dette er ikke noe uvanlig. I og med at det har kommet fram klage på at vi har fått for liten tid, og at dette har kommet for sent, så har jeg gått inn og sett på hva som har skjedd de siste seks årene med soldatproposisjonen. Det er faktisk slik at soldatproposisjonen er behandlet på omtrent samme tid og med om lag de samme tidsfrister de siste seks årene. Så dette er ikke noe uvanlig, og dette må vi klare. Det sies jo at forsvarskomiteen ikke har så veldig stort press – så dette skulle gå bra.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Allerede tidlig på 1980-tallet begynte noen lokale politikere å drømme om en ferjefri forbindelse mellom Østfold og Vestfold. Det første politiske vedtaket ble fattet i 1987, og bakgrunnen er selvfølgelig de store trafikale utfordringene som dette sambandet medførte allerede da, og som det ikke minst i dag medfører. Som det står i innstillingen, går det 1,3 millioner kjøretøy årlig med Horten–Moss-ferja i dag, og det fører til store trafikkbelastninger, sikkerhetsbelastninger, støybelastninger og ikke minst miljømessige konsekvenser for de to lokalsamfunnene. Utfordringen har vært at prosessen har tatt tid, og til tross for ulike utredninger har man aldri konkludert med at bygging skal skje, verken av tunnel eller noe annet. Det er egentlig litt artig i april som fylkestingsrepresentant å være med på å fatte et vedtak om at man skal iverksette prosesser for å finne ut status, og i dag, i juni, som stortingsrepresentant være med på å se at en samlet komite og et samlet storting står bak at en ønsker å gå videre med en eventuell utredning. Det er således en gledens dag, og jeg synes det er hyggelig at komiteen er så tydelig på at dette er noe de vil vurdere å prioritere. Det er viktig for hele regionen. Men det er en viss forskjell på disse to forslagene. Hovedforskjellen er at forslaget fra Fremskrittspartiet går på en ordning mellom Vestfold og Østfold og ikke nødvendigvis mellom Horten og Moss. En annen forskjell er finansieringen. Saksordføreren var klar og tydelig på at en av fordelene med en fastlandsforbindelse mellom Østfold og Vestfold vil være et felles bolig- og servicemarked. Det er jeg enig i. Men det blir mye vanskeligere å få til et slikt felles bo-, service- og arbeidsmarked hvis man setter opp en tollstasjon midt på brua eller midt i tunnelen. Da vil det i seg selv være en skranke – en skranke som vi på mange måter allerede i dag har i forhold til ferjetrafikken – som vil føre til at utviklingen av denne fellesregionen og utviklingen av disse felles arbeids-, bolig- og servicemarkedene i det minste vil ta mye mer tid og vil være mer problematisk enn hvis en hadde finansiert dette, slik Fremskrittspartiet vil, med statlige midler. Det er et viktig prosjekt. Det er stor trafikkbelastning, og det vil være veldig viktig for disse regionene å få dette skikkelig. Det er riktignok et godt skritt videre. Det er en god dag for innbyggerne i Horten og Moss, og det er en god dag for innbyggerne i Vestfold og Østfold. Jeg synes det er interessant å merke seg at komiteen har tatt frem brualternativet. Etter debattene tidligere i dag og for så vidt andre tunneldebatter forstår jeg at skepsisen til tunnelbygging i dette landet er i ferd med å bre seg. Jeg merker meg det med interesse og ser frem til at utredningen om en forbindelse mellom Østfold og Vestfold også vil inneholde en vurdering av et brualternativ.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Jeg skal ikke bidra til å forlenge debatten stort i det perspektivet, men man skal lytte til dem som har levd lenger enn en selv, og det var jo artig da å høre representanten Flåtten si at saken faktisk har røtter helt tilbake til 1961. Da er det kanskje på tide å gjøre noe, og derfor er det godt at vi har saken. Det som gjorde at jeg var nødt til å ta ordet, var at jeg var veldig optimistisk da jeg var her og holdt mitt første innlegg. Så ble jeg litt mer pessimistisk etter at statsråden holdt sitt innlegg, for jeg forstod det slik at statsråden legger til grunn at dette ikke vil være et aktuelt prosjekt å få inn i Nasjonal transportplan fra 2010. Det betyr altså at vi må vente til 2014, hvilket gjør i hvert fall Høyres ambisjonsnivå i forhold til tidsperspektiv og gjennomføring helt urealistisk. Så jeg håper at statsråden vil presse på for at denne KS1-prosessen kan ta kortere tid enn to år, og legge til rette for at Statens vegvesen kan presse ytterligere på for å gjøre det mulig å få dette inn i NTP fra 2014. Jeg har tillit til at statsråden vil bidra til det.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Det er meget bra at en samlet komite er positiv til å utrede en tunnel eller bruforbindelse mellom Moss og Horten, eller Østfold og Vestfold. Vi snakker om et av landets mest trafikkerte ferjesamband slik det er i dag. Når vi skal ut og kjøre, planlegger vi kjøretid ut fra den lengden vi skal kjøre. Men skal vi krysse Moss, en hvilken som helst dag, må vi legge inn at der står det stille. Så kan vi bruke den tiden vi står stille, til å titte på husene, titte på folkene som bor i Moss, og vi kan vurdere ulike andre sider av Moss sentrum. Men det er ikke alltid det vi ønsker når vi skal på vår kjøretur. Derfor er det bra både for Moss og for Horten, eller for hele forbindelsen, hvis det velges en annen løsning mellom Østfold og Vestfold, som Fremskrittspartiets forslag legger opp til. Det vil hjelpe på de trafikale utfordringene både i Moss og Horten. Allerede i 1988 var det en utredning som sa at dette var teknisk og økonomisk mulig. Det er godt å ta med seg. Men så har vi nå noen utfordringer knyttet til miljø og også driftskostnader, som rapporten fra Statens vegvesen konkluderte med. Det er bra at vi nå skal gå videre. Jeg synes det er gledelig at en samlet komite også trekker fram jernbane i forhold til de klima- og miljøutfordringene vi står overfor. Så vil framtiden vise om det blir bru, tunnel, vei eller vei/jernbane. Vi skal iallfall love at vi som representerer denne regionen, skal vente utålmodig. Vi skal vente, for vi trenger nå de faglige konklusjonene. Men utålmodigheten skal vi love er der!
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Det var interessant å høre avslutningen til representanten fra SV – at alle partier med unntak av Fremskrittspartiet er for å kutte 2/3 i Norge. Da kom jo kanskje katten ut av sekken i forhold til Arbeiderpartiets syn på hva som kommer i klimahandlingsplanen om noen uker. Men over til den saken vi diskuterer i dag. Når vi i dag godkjenner planer for utbygging og drift av Gjøa, Vega og Vega sør og gir tillatelse til anlegg og drift av rørsystemet til disse feltene, åpner vi et nytt område i Nordsjøen for olje- og gassproduksjon. Nå er det slik at all utvidelse av olje- og gassvirksomhet vil gi utslipp til naturen. Slik bidrar også dette anlegget isolert sett til økt klimautslipp. Men samtidig er det viktig å ha et helhetlig perspektiv på aktiviteten på sokkelen. Utbyggingen av Gjøa og Vega bidrar i så måte til å opprettholde olje- og gassproduksjonen vår. I et miljøperspektiv er det interessant at man legger opp til en delvis elektrifisering av produksjonen på Gjøa med el fra land. En slik vurdering er ønskelig for alle framtidige utbyggingsprosjekter på sokkelen, da dette vil representere en betydelig reduksjon i klimautslippene, sammenlignet med stasjonære generatorer. Elektrifisering av norsk petroleumsvirksomhet er og bør være et sentralt virkemiddel i forhold til å klare å redusere våre enorme klimautslipp. Lavutslippsutvalget har jo også dette som et av sine sentrale tiltak i sin rapport til oss. Kristelig Folkeparti er glad for at produksjonen på Gjøa delvis elektrifiseres. Så har vi fått en debatt om hvor strømmen skal komme fra. Kristelig Folkeparti har stor forståelse for at man velger Mongstad som kraftkilde. Det gir nok den beste driftssikkerheten i forhold til kraftforsyning, men samtidig er Kristelig Folkeparti åpen for å vurdere andre trasévalg enn en sjøkabel rett fra Mongstad. Vi merker oss at NVE har bedt om en utredning av alternative energitilknytninger fra Luteland i Sogn og Fjordane, og det er viktig å se dette i sammenheng med den totale forsyningssikkerheten i regionen. Kristelig Folkeparti mener at dersom tilkobling via Luteland er teknisk mulig og miljømessig forsvarlig, ja så bør denne løsningen velges. Det er imidlertid riktig å påpeke at kabel- og linjeføring via Lutelandet kan innebære negative miljømessige konsekvenser. Dette trasévalget kan også forsinke prosjektet og føre til en mindre sikker driftssituasjon. Dette er hensyn som hører hjemme i den vurderingen en nå foretar, som vi forventer svar på når den foreligger. Spørsmålet om trasévalg for kabel- og linjeføring via Lutelandet reiser også spørsmålet om økt bruk av sjø- og jordkabel i utbygging av kraftforsyning. Kristelig Folkeparti mener Regjeringen må foreta en evaluering av gjeldende regelverk for kabling, og vi er derfor med på mindretallsforslaget i innstillingen om dette.
Svein Flåtten (Høyre), 2007-06-14:
Dette er på mange vis en litt underlig sak, hvor to nærmest likelydende forslag har vært behandlet samtidig i komiteen. Jeg synes komiteen har håndtert dette på en utmerket måte. Den har sett på det som er det viktige, ikke konsentrert seg om uenighetene i de to forslagene, for de finnes, men om det viktige, å få til en utredning av mulighetene for å få bygd en veiforbindelse mellom to av de mest sentrale østlandsfylkene, som vil kunne etablere det gjensidige og felles næringsliv og arbeidsmarked som flere har snakket om her, på en ganske annen måte enn i dag. Det hindres i dag selvsagt av den manglende infrastrukturen, men også av en manglende historikk for samarbeid mellom de to fylkene. Det er ikke mange saker hvor regjeringspartiene kommer representantforslag fra opposisjonen i møte i Stortinget. Det tar jeg som det første tegn på at dette prosjektet er viktig også for posisjonen, og det er jo gledelig å registrere at representanten Gullvåg fra Vestfold er entusiastisk og gledesstrålende over et Høyre-forslag. Jeg benytter også anledningen til å arrestere mine to medrepresentanter fra Vestfold, både Anders Anundsen og Steinar Gullvåg, for deres historieskrivning – det har vært planlagt tunnel her lenge før 1987. Allerede i 1961 sa veisjef Alf Torp at man måtte få til en forankret brotunnel når fergekapasiteten sprenges. Jeg vet ikke hva en forankret brotunnel er, muligens er det sterkere tunneler enn dem man bygger i våre dager. Jeg tror at dagens delvise velsignelse her i Stortinget av å få til en utredning vil utløse stor lokalpolitisk aktivitet i de respektive fylkeskommuner og aktuelle kommuner på begge sider av fjorden. Selvsagt er dette bare et bitte lite skritt på veien. Men det som er viktig, er at det har vært en samlet komite, og slik sett er det svært lovende. Det som er et lite skår i gleden, er det jeg oppfatter fra statsråden som en svært lang utredningstid, som, så vidt jeg kan forstå, bringer utredningen forbi neste planleggingstidspunkt i Nasjonal transportplan. Men, som sagt, det ble tenkt allerede i 1961. Østfoldingene og vestfoldingene er tålmodige mennesker, som venter på at fremtiden kan bringe dem sammen.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
: Komiteen er einig med forslagsstillarane bak representantforslaget i Dokument nr. 8:62, Olemic Thommessen, Sonja Irene Sjøli og Jan Tore Sanner, i at gode trygdeordningar har bidrege til valfridom og likestilling i familien og i arbeidslivet. Når det gjeld sjølve forslaget om å leggje fram ulike modellar til endring i folketrygdlova om rett til fødselspengar uavhengig av seksmånadersregelen i samband med etterfølgjande barn når barn blir fødde med kort mellomrom, blir det avvist av eit fleirtal i komiteen. Eg reknar med at dei ulike partia vil gjere greie for sitt syn på saka. Gjennomsnittsalderen for når ein får sitt første barn, har gått opp. Mange familiar ønskjer å få sitt andre barn etter kort intervall. Enkelte opplever det som ein hemsko at dei må ut og vere yrkesaktive i seks nye månader for å opparbeide ny rett til foreldrepengar. Kristeleg Folkeparti meiner det er viktig at den enkelte familie sjølv må få avgjere om dei ønskjer å vere yrkesaktive mellom to barnefødslar, når det er mindre enn 24 månader mellom svangerskapa, samtidig som dei bør sikrast rett til foreldrepengar som ved førre fødsel. Dei som uansett vel å vere heime mellom to barnefødslar utan å ha opparbeidd nye rettar, opplever då at også far mistar sine rettar, fordi hans rettar er knytte opp til at mor har vore yrkesaktiv. Så innføring av søskenbonus kan gi gevinst for både mor og far og barn. Søskenbonus vil auke valfridomen og fleksibiliteten når det gjeld korleis småbarnsforeldre organiserer kvardagen sin mens barna er små. Kristeleg Folkeparti er sjølvsagt oppteke av at far skal bruke meir tid saman med barna. Kristeleg Folkeparti har i regjering vore med på å fremme forslag om, og fått vedteke, å utvide pappakvoten frå fire til seks veker. Stoltenberg-regjeringa har ikkje fremma forslag om noka utviding. Bondevik II-regjeringa betra rettane til fedrane, og vi har følgt opp dette arbeidet vidare på Stortinget etter at vi forlét regjeringskontora. Vi ventar no på at Regjeringa vil følgje etter i dette arbeidet. Eg har merka meg at eit av argumenta departementet bruker mot forslaget, er at dei som ikkje er i jobb og får barn, får ein eingongsstønad på 33 500 kr pr. barn. Kristeleg Folkeparti ønskjer å auke eingongsstønaden kraftig ved fødsel og adopsjon, slik at også denne gruppa kjem betre ut. Kristeleg Folkeparti og Venstre har eit felles forslag i innstillinga der vi går inn for å sikre rett til foreldrepengar som ved førre fødsel når det er mindre enn 24 månader mellom svangerskapa. Subsidiært støttar vi Høgre sitt forslag om ei utgreiing av ulike modellar. Kristeleg Folkeparti har programfesta søskenbonus, og vi synest ikkje vi treng utgreiingar for å konkludere. Men sidan vi ikkje får fleirtal for dette, støttar vi Høgre sitt forslag subsidiært. Eg vil med dette ta opp forslaget frå Kristeleg Folkeparti og Venstre i innstillinga.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Statsråden veit utmerkt godt at Kristeleg Folkeparti var engasjert òg då vi var i regjering, i forhold til spelproblematikken og den handlingsplanen som blei utarbeidd. Då vi kom i opposisjon, måtte vi òg presse på for å få gjennomført nettopp dei tiltaka som statsråd Giske skryter av at dei har gjennomført. Statsråden uttala at om vi ikkje vann fram i EFTA-domstolen og kunne få gjennomført eit monopol, ønskte statsråden eit totalforbod mot automatar. Kristeleg Folkeparti står ved det vi har lova når det gjeld frivillige lag og organisasjonar, altså dei 933 mill. kr. Då ønskjer eg å spørje statsråden: Om vi ikkje hadde vunne gjennom, ville statsråden då ha ignorert løftet til dei frivillige? Det han angrip oss for no, er at vi primært ønskte eit forbod, ut frå det som vi har foreslått i denne perioden, og sekundært at kommunane kunne ha høve til å seie nei. Det førstkomande halvåret vil vere eit halvår utan speleautomatar og utan tiltak i forhold til ein svart spelmarknad.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Kristeleg Folkeparti var engasjert i regjering, og vi er engasjert i opposisjon og ser at vi må gå endå lenger enn det vi gjorde då vi var i regjering. Men statsråden svarer ikkje på spørsmålet. Statsråden sa at får vi ikkje fleirtal for eit monopol, vil ein ha eit totalforbod, han såg inga anna løysing enn det. Det høyrest ut som om statsråden aldri tenkte tanken i forhold til å sikre frivilligheit. Det same gjeld svart spelemarknad, som er ei av grunngivingane for å ha eit forbod. Vi vil få eit halvt år med automatfri sone – det er fantastisk. Men er statsråden bekymra for den svarte spelmarknaden?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Vi kan godt diskutere fortida – opp og ned i mente. Vi kan diskutere kven som har sagt det eine eller det andre, og kor langt dei ulike ville gå. Eg kan bruke lang tid på det, men løyser det problemet som vi har i dag? Nei, det gjer faktisk ikkje det. Dersom vi lyttar til foreininga for speleavhengige, og dersom vi lyttar til Hans Olav Fekjær, som er psykiater og ekspert på dette området, kva for råd gir dei til oss? Råda er eintydige: Ver så snill, ikkje la speleautomatane stå overalt, eller: Lat oss få lov til å vere spelefri. Så kan statsråd Trond Giske hisse seg opp over forhistoria og bruke all energi på det, men vi ønskjer faktisk å sjå på kva vi kan gjere for å løyse dette problemet i framtida. Ut frå eit oppslag som eg såg i media etter at Kristeleg Folkeparti kom med sitt forslag, kunne ein tolke det som at SV sitt gruppestyre støtta Kristeleg Folkeparti sitt Dokument nr. 8-forslag om at kommunane ikkje skulle påtvingast automatane. På Senterpartiet si heimeside står det jo at dei på sikt ønskjer å fjerne desse automatane. Statssekretæren i Kommunal- og regionaldepartementet har skrive innlegg og signert med tittelen: Det finst ingen snille automatar. Så seier statsråd Giske at regjeringspartia er einige om denne spelpolitikken, men oppslag som har kome etter denne tida og i denne tida, viser at regjeringspartia sprikjer i sine fråsegner. Åslaug Haga sa i spontanspørjetimen at på sikt bør ein fjerne desse automatane. Så kva kan vi gjere for å løyse dei problema som vi er oppe i, og kva kan vi gjere i forhold til dei sosiale tragediane som dette medfører? Då hjelper det ikkje for meg at vi kunne ha gjort ting litt slik eller litt slik osv. Når eg ser framover, så ønskjer eg å lytte til dei som har problem i dag, og så kunne vi sikkert ha sagt at vi kunne nok ha gjort endå meir før. Vi greip tak i det, men vi kunne sikkert ha gjort endå meir. Men ein løyser ikkje dette problemet i dag med å sjå bakover. Eg ønskjer å sjå framover, og eg kunne ønskje at Regjeringa ville vere med.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Det begynner å bli seint på natt, og folk begynner å bli leie. Det verkar som at utan omsyn til kva vi seier, så vil statsråden hisse seg opp like sterkt over den same bodskapen med det same åtaket, og same kva ein forklarer, vil ikkje den bodskapen gå inn. Kristeleg Folkeparti har vore aktive og engasjerte. Det var vi som tok tak i spelproblematikken, vi jobba vidare med den og la fram handlingsplan som denne Regjeringa har hatt moglegheit til å gjennomføre. Vi har lagt til rette. Det eg også konstaterer, er at statsråden vil framstille det som om det er brei einigheit i Regjeringa om dette, medan både Senterpartiet på si heimeside seier dei vil bli kvitt dei såkalla snille automatane, og SV ein augneblink var på glid til å støtte Kristeleg Folkepartis forslag, men er blitt drege inn. Det verkar som om åtak er det beste forsvar, og at Regjeringa synest dette er ei belastande og vanskeleg sak.(Presidenten klubbar.) Eg skal avslutte debatten for mitt vedkommande, for det er framleis mange saker som skal opp til behandling. Eg trur ikkje vi kjem vidare no, men vi skal i alle fall framleis kjempe, og eg håpar at vi når fram til slutt. (Presidenten klubbar.)
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg kan ikke si noe annet enn at jeg lar meg provosere av Kristelig Folkepartis tog mot denne talerstolen. Kristelig Folkeparti prøver på en måte å framstille seg som så mye mer edel enn alle oss andre, og så mye bedre i politikken enn alle oss andre på dette området. Jeg har lyst til å utfordre Kristelig Folkeparti, for jeg vil at de skal nevne ett tiltak som Kristelig Folkeparti gjennomførte i regjering for å redusere problemet med spilleavhengighet. Ikke et eneste tiltak kom de med, men jeg vil gjerne at de skal nevne det, hvis de klarer det. For det andre sier de i dag at spilleavhengige finansierer frivilligheten. Hvorfor mente de at spilleavhengige ikke finansierte frivilligheten da de sjøl satt i regjering? Kan noen forklare meg det? Molvær Grimstad vil ikke snakke om det som har skjedd. Hun ønsker å se framover. Ja, det kan være greit. Men hadde ting blitt gjort på et tidligere tidspunkt, kunne mange enkeltskjebner vært spart. Hvis man hadde gått inn med f.eks. nattestenging eller seddelforbud på et tidligere tidspunkt, kunne mange familier ha sluppet de tragediene som de opplever i dag. Det hadde Kristelig Folkeparti og de andre regjeringspartiene mulighet til. Det er ikke slik som Kristelig Folkepartis nestleder nå påstår, at dette måtte modnes. Dette var ting man kunne ha gjennomført i regjering uten at man var nødt til å gå til Stortinget og spørre, fordi det kan skje gjennom forskrifter. Denne regjeringen har gjennomført den spillpolitikken som vi har i dag. Den forrige regjeringen kunne ha gjort det samme. Tidligere i debatten ble jeg beskyldt av Olemic Thommessen for ikke å vise raushet i forhold til Svarstad Haugland. Er det en politiker i de tidligere regjeringspartiene jeg virkelig mener man kan være raus overfor, er det Svarstad Haugland. Hun bidro til at man fikk et forlik i Stortinget som denne regjeringen har stått last og brast om. Det som er det triste, er at de tidligere regjeringspartnerne har snudd Svarstad Hauglands glimrende politikk ryggen. Det er de som har snudd ryggen til dette, og som ikke i dag vil bidra til at vi får en spillpolitikk som både balanserer inntektene til frivilligheten og sørger for at vi får minsket de problemene vi har i forhold til spillegalskap.
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-06-14:
Til statsrådens innlegg om at vi, under forutsetningen av lokalt selvstyre, måtte ha ekspertise i 431 kommuner: Det er fullt mulig å ha den lokale reservasjonsretten. Det er det vi snakker om, uten at man skal behøve å ha ekspertise alle steder. Vi er fortsatt inne på at vi skal ha spillmonopolet. Hele det apparatet og hele den ekspertisen og alle de sikkerhetsforanstaltninger som statsråden viser til, hele det systemet som er bygget opp, vil det fortsatt være mulig å ha i en sentral, nasjonal løsning og et nasjonalt regelverk. Forskjellen er altså bare at noen kommuner ville kunne ønske ikke å ha disse spillene i sin kommune. Jeg tror, i likhet med Skei Grande, at hvis dette er så bra som statsråden legger opp til, er det kanskje mange kommuner som vil velge å ha spillene. Jeg tror også at man ville kunne komme inn på gode diskusjoner om frivillighetens kår i de enkelte kommunene.
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-06-14:
Jeg vil tilbake til det med ekspertisen i de 431 kommunene. Selvfølgelig er det slik at man må ha en diskusjon ut fra hva man står overfor av typer spill. Men på samme måte som i alkoholpolitikken går jeg da virkelig ut fra at de sentrale myndigheter som forvalter dette, og som står for spillene, også kan spre sin kunnskap utover i landet. Man har da ikke lokal forskningsvirksomhet, eller lokal ekspertise, spesielt rettet inn mot bevilgninger og alkoholpolitiske diskusjoner. Det går på mengde og ting som statsråden kjenner til. Innenfor den rammen som er gitt, kan jeg ikke skjønne at det er noe uforsvarlig i det hele tatt at lokale politikere tar slike beslutninger. Mener virkelig statsråden, som Senterpartiet gav uttrykk for her, at dette er vanskelige spørsmål, som lokale politikere bør være forskånet for?
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-06-14:
Det er ganske spesielt å høre at de spørsmålene vi nå diskuterer, er for vanskelige, for kompliserte, for tyngende for lokale politikere. Det later til å være Senterpartiets hovedargument for ikke å støtte det lokale selvstyret i denne saken – tenk det. Jeg har faktisk tillit til at lokale politikere også kan ta de vanskelige beslutningene, at de faktisk også kan ta de beslutningene som er krevende, og som sikkert også ville bli krevende her. Jeg synes kanskje også at representanten fra Senterpartiet kunne legge seg et hakk lavere i retorikken i forhold til fortreffelighet når det gjelder å være restriktiv på dette området. Jeg kan ikke akkurat huske at det var tett med forslag fra Senterpartiet heller i forrige periode når det gjaldt å stramme inn. Når situasjonen var den at vi mottok hundrevis, kanskje tusentalls av mailer fra fotballag, fra kor, fra idrettsforeninger landet over, var det ikke akkurat den samme stemningen rundt denne talerstolen i forhold til det å flagge det å ha en restriktiv linje. Det var det faktisk Bondevik-regjeringen som tok belastningen med, og ikke så lite Valgerd Svarstad Haugland personlig som statsråd i den regjeringen. Det skal bli interessant å gå tilbake – og det synes jeg noen bør ta seg bryet med, for jeg må innrømme at min erindring ikke er tilstrekkelig til at jeg kan huske nøyaktig alle forslag og hvem som stemte hva på hva – og se hvem som stemte hva til hva. Min ærbødige påstand er at det ikke er mange andre enn Lund Bergo som kan stå oppreist på denne talerstolen og på en måte ha ryggen fri i forhold til den tonen som er lagt an i disse spørsmålene. Jeg synes redelighet i politikken er viktig. Jeg synes kanskje denne saken burde fortjene å kjølne litt i forhold til akkurat det. Jeg synes man bør ha en litt sterkere erindring om hva man faktisk tidligere har ment, og tidligere har jobbet for.
Olemic Thommessen (Høyre), 2007-06-14:
Jeg er sikker på at representanten Sande har lest mye Holberg, for han resonnerer omtrent som Erasmus Montanus. Men det er altså slik at Mor lille er heller ikke denne gang en sten! Det finnes en ganske grei forklaring på hvorfor vi ikke ønsker kasinoer land og strand rundt, selv om vi synes at kommunene må kunne ha en oppfatning om frivillighetspolitikken i egen kommune og reservasjonsrett i forhold til et kontrollert system. Det er riktig at det kreves en ekspertise. Riktignok er det feil som det hevdes fra Arbeiderpartiet, at man må ha den i 431 kommuner. Men departement, tilsyn og Norsk Tipping vil ha ekspertise, så her vil det være en kontroll på rammebetingelsene. Det bør ikke frata de lokale politikerne muligheten. Det er noe helt annet enn å legge opp til et vidt spekter av spill. Da måtte man ha denne ekspertisen spredt rundt.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Jeg kan vel kanskje åpne med å si at det føles litt klamt med den medynk representanten Skei Grande har med meg. Men hun har samtidig helt rett: På et tidspunkt gav jeg uttrykk for at jeg ikke ønsket de nye terminalene til Norsk Tipping satt ut. Det bygde jeg på de terminalene som Valgerd Svarstad Haugland viste oss i 2004. Vi hadde ikke fått noen signaler om at de spillene skulle endres. Etter det har jeg vært på besøk hos Norsk Tipping. De har også innsett at disse terminalene, på det tidspunktet, hadde spill som var avhengighetsskapende og aggressive. Jeg hadde også møter med statsråd Giske om det samme, som forsikret oss om at disse spillene skal bort. De spillene som skal være på terminalene, skal ikke være mer aggressive enn noen av de andre spillene som Norsk Tipping har i dag. For meg er det forsikring god nok, og det var også forsikringer som gjorde at vi så oss i stand til å akseptere, som jeg også sa i stad, den nye teknologiske plattformen for Norsk Tipping. Så til representanten Molvær Grimstad. I 2003 og framover hadde jeg mange møter med daværende statsråd Svarstad Haugland. Det var SV som var garantisten for at hun kunne dra dette akkurat så langt hun ville. Jeg tror det gikk fram av mitt forrige innlegg at vi ville gå mye lenger. Hun visste at alle tiltak hun ville iverksette, ville vi støtte. Det må være ubehagelig å vite at det i den perioden lå forslag på bordet som helt klart ville ha stoppet ny rekruttering til spilleavhengighet. I perioden fra 2003 til den forrige regjeringen gikk av, fikk vi, som undersøkelser viser, 50 000 nye spilleavhengige uten at det ble løftet en finger. Det må være ubehagelig.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Det var hyggelig å høre representanten Dagrun Eriksen i en debatt igjen. Det er lenge siden vi har vært i samme debatt. Du sa det som var sant. Du sa at det var det lengste vi kunne komme. Det var i hvert fall nesten sant, for, som jeg sa i mitt forrige innlegg, hadde jeg ganske mange møter med Svarstad Haugland i den perioden. Som Molvær Grimstad sa: Vi tror kanskje det er litt uenighet i Regjeringen. Ja, det er forskjellige syn på denne saken i Regjeringen, slik som det var i den forrige regjeringen, så det er grenser for hva vi kunne få til. Det stod aldri på oss. I 2003 var det en stor belastning det Valgerd Svarstad Haugland gjorde, og det har jeg skrytt av mange ganger. Det var en enda større belastning for oss som ville gå enda lenger, men vi var villige til å ta den belastningen. I dag er det ikke noen belastning lenger. I dag spretter det opp kaniner i alle hjørner som skal være med og bekjempe spilleavhengighet, fordi det nå er en vinnersak. Nå er det lett å være med, og det er særdeles lett for ordførere som ikke skal betale én krone.
Erling Sande (Senterpartiet), 2007-06-14:
Det er mogleg at representanten Ingebrigt Sørfonn ikkje var i salen då eg heldt innlegget mitt. Men eg sa iallfall klart og tydeleg at Senterpartiet ynskjer å gjere frivillig sektor mindre speleavhengig. Men innlegget til Sørfonn blir ikkje mindre interessant når han siterer Senterungdommens leiar, som seier noko sånt som at vi vil ikkje overlate til kommunane å måtte velje mellom ny idrettshall og å unngå sosiale problem. Nei, det vil jo ikkje vi. Det er jo Kristeleg Folkeparti som vel det med det forslaget som ligg her i dag. Det er Kristeleg Folkeparti som vil lempe dette problemet ut av dette huset og over på kommunane, slik at kommunane nettopp står overfor det valet, slik at dei frivillige organisasjonane nettopp går til ordførarar og lokalpolitikarar når dei skal ha pengar til sin aktivitet. Representanten Sørfonn må lese forslaget, for det er nettopp det som ligg i dette forslaget. Kristeleg Folkeparti argumenterer i dag som om dette skulle vere eit forbodsforslag. Hadde det vore det, hadde alle Kristeleg Folkepartis innlegg stemt ganske bra. Men dette er eit forslag om å overlate dette problemet til kommunane. Så ein ting til. No har altså Kristeleg Folkeparti tre gonger blitt utfordra på kva Kristeleg Folkeparti gjorde i førre periode for å kome i møte denne veldige auken i omsetnad på automatane. Eg registrerer at no har det vore to innlegg frå Kristeleg Folkeparti frå denne talarstolen, og det har ikkje kome eit moment, ikkje ein ting er nemnd av tiltak som Kristeleg Folkeparti gjorde for å avgrense den eksplosive veksten på dette området då Kristeleg Folkeparti sat med statsråden og Kristeleg Folkeparti sat med regjeringsmakt.
Erling Sande (Senterpartiet), 2007-06-14:
Eg må berre kort få kommentere representanten Olemic Thommessens innlegg om lokalt sjølvstyre. Det var interessant. Tidlegare i debatten vart Thommessen utfordra av representanten Knudsen frå Framstegspartiet om kvifor ein ikkje kunne vere med på å tildele det lokale sjølvstyret større kontroll over spelpolitikken. Då var Thommessen på denne talarstolen og sa: Nei, dette gjeld berre speleautomatar. Det er jo ikkje slik at vi opnar for kasino og liknande ting. Så det enkle spørsmålet til Thommessen må jo vere: Kvifor i all verda vil han ikkje overlate det til lokale styresmakter? Er det slik at lokale styresmakter kan finne på i innføre kasino over heile landet? Kvifor er ein så redd for å ta steget heilt ut og overlate heile spelpolitikken til lokalt sjølvstyre.
Erling Sande (Senterpartiet), 2007-06-14:
Vi har eit mål om at aktiviteten på sokkelen skal gje ringverknader i form av kompetanse og arbeidsplassar på land. Det fylket som eg representerer, har store delar av petroleumsressursane rett utanfor kysten. Likevel har ein berre ein forsvinnande liten del av arbeidsplassane i næringa. Vi veit at det i Sogn og Fjordane var eit stort ynske om ilandføring av gass til fylket. Det er eit ynske eg deler, men når andre løysingar her er valde, er det sentralt at utbygginga gjev andre ringverknader til fylket. Regjeringa har lagt fram ein grundig proposisjon som komiteen har supplert med viktige merknader og presiseringar. Det er tydeleg slått fast at Florø skal vere utgangspunktet for basar for forsyning, driftsinnkjøp, transport av personell og lager/verkstad i både utbyggings- og driftsfasen både til Gjøa, Vega og Vega sør. Vidare er det viktig at eit stort fleirtal i komiteen legg til grunn at straumen til Gjøa skal hentast frå Lutelandet, så sant dette er teknisk mogleg. Det er ikkje berre ei fornuftig energipolitisk avgjerd. Det opnar i tillegg for vidare utvikling av eit spennande industriområde. Dette er ein bonus som vi må gle oss over. Statsråden har tidlegare lagt til rette for eit påkoplingspunkt på gassrørleidninga som skal gå til Mongstad, i tillegg til ein dimensjon på leidninga som gjer at det kan førast gass òg til Sogn og Fjordane. Det er òg med på å styrkje sjansane for utvikling på Lutelandet, og det skal statsråden ha ros for. Så blir det slått fast at logistikkdelen av driftsorganisasjonen til Gaz de France skal ligge i Florø, og selskapet har signalisert at dei vil krevje at driftsstøtteoperatør blir samlokalisert med logistikkorganisasjonen til Gaz de France i Florø. Dette har komiteen understreka. Særleg interessant er det at komiteen slår fast at operatøren òg skal leggje til rette for at den tekniske delen av driftsorganisasjonen blir lagd til Florø, og på sikt endå større delar av driftsorganisasjonen. Dette er gledeleg og vil styrkje den kompetansen som er på drift i Florø i dag.