Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2013-05-27:
Det er faktisk pårørende som har forslått ordet «havarikommisjon». Det synes jeg sier litt om hvordan de opplever den situasjonen de er i, når det er innen den norske helsetjenesten de mister en av sine nærmeste. Pasienter, brukere og pårørende skal kunne føle seg trygge på at de får en god, trygg og forsvarlig behandling i helse- og omsorgstjenesten. Jeg vil fremheve at mye i norsk helsevesen er bra, og på enkelte områder er vi i verdensklasse. Men det er kanskje særlig når man er god, at det er viktig å være opptatt av å bli enda bedre. Det er viktig å reflektere over om vi har et forbedringspotensial – og om det er ordninger som allikevel bør styrkes. Undersøkelser viser at det skjer uheldige hendelser med omtrent 10 pst. av alle pasienter som blir innlagt i somatiske sykehus. I norsk målestokk betyr det at det skjer omtrent 85 000 uheldige hendelser i året. Mange av disse har mindre konsekvenser for pasientene. Men altfor mange har store konsekvenser. Høyre har i mange år arbeidet for at pasienter, brukere og pårørende skal bli hørt. Vi mener at det er selvsagt. Når det har oppstått alvorlige og uønskede hendelser i helsevesenet, forstår vi betydningen av å gi pasienter og pårørende en mye tydeligere plass i oppfølgingen. Deres opplevelser, observasjoner og kunnskaper mener vi er av stor betydning. Vi i Høyre er tilfreds med at regjeringen har tatt våre tydelige signaler og forslag på alvor, og at det nå fremmes flere forslag til endringer som styrker pasient- og brukerrettighetene. Et viktig, nytt element er at retten til å anmode om at tilsyn også skal gjelde ved systemfeil. Vi trenger et helsevesen i Norge som er enda mer åpent og lærende. Hovedbegrunnelsen for å evaluere og å gjennomføre kritiske tilsyn med uheldige hendelser må være at man ønsker å skape tryggere pasientbehandling og en kultur for læring og endring. På ett område er vi allikevel skuffet over at regjeringen bare møter pasienter og pårørende på halvveien. For oss er det en selvfølge at pasienter og pårørende skal ha status som part i tilsynssaker som behandles av Helsetilsynet, og dermed ha klagerett på Helsetilsynets avgjørelser. Klare partsrettigheter er viktig for alle de pasienter som opplever feil, mangler og uhell i helsevesenet. Vi vet i dag at mange av disse bruker mye tid og krefter på å få helsetjenesten til å innrømme feil, og på å få en unnskyldning, en beklagelse. Undersøkelser viser at de pasienter som saksøker helsevesenet, i første rekke gjør dette for å bidra til en mer lærende og åpen helsetjeneste. De fleste pasienter er i en sårbar situasjon når de møter helsevesenet. Jeg vet at helsepersonell landet rundt bærer med seg ordene til den danske etikeren Knud E. Løgstrup, som understreker alvoret og sårbarheten i møtet mellom mennesker. Han sier: «Den enkelte har aldrig med et andet menneske at gøre uden at han holder noget af dets liv i sin hånd.» I møtet mellom pasient og helsepersonell er denne setningen særlig relevant. Livet eller mulighetene for bedring avhenger av den profesjonelle hjelperens omsorg og kompetanse – og helsepersonellets betingelser for å yte forsvarlig behandling. Vi vet at leger, sykepleiere og helsepersonell i alle pasientmøter har forsvarlighet og kvalitet som sitt fremste mål. Allikevel kan vi aldri garantere oss mot at feil skjer eller at alvorlige hendelser oppstår – hendelser som kan ødelegge liv, ruinere fremtidsmuligheter og skape livsvarige mén. Det er når dette skjer, når feilbehandling, uhell eller manglende hjelp gjør at enkeltmennesker blir mer sårbare, at vi skal avhjelpe byrden i større grad enn nå. Det er dette vårt forslag handler om. Det kan ikke være slik at den som må leve videre, skal gjøre dette uten rett til å få være part i ens egen sak og uten rett til å få klage på avgjørelsen. Jeg viser til det forslaget som Høyre står sammen med Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti om, at pasienter og pårørende må gis status som part i tilsynssaker.