Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-06-15:
Jeg er glad for at det er flertall for så å si alt det Regjeringa har foreslått, og at vi nå gir et klart signal om at realveksten i kommunesektorens samlede inntekter blir på 3,5–4 milliarder kr i 2001. Det er godt over den vekst som har blitt varslet i kommuneøkonomiproposisjonen både for årene 1999 og 2000. Inntektsveksten må ses i sammenheng med ubalansen i kommunesektorens økonomi de siste årene. Underskudd før lånetransaksjoner har vokst, og driftsoverskuddet har blitt redusert. Denne situasjonen greier vi ikke å rette opp over natta, den må vi rette opp over flere år. Regjeringas forslag om økte inntekter for neste år er et bidrag til dette, men kommunesektoren må også selv bidra. Gjennom konsultasjoner med kommunesektoren vil Regjeringa før statsbudsjettet legges fram, drøfte prioriteringer av kommunesektorens oppgaver innenfor den foreslåtte inntektsrammen, men også forenklinger, fornyelser og effektiviseringsmuligheter vil måtte være tema i disse konsultasjonene. Et viktig signal i kommuneøkonomiproposisjonen, og som det er støtte for, er omlegging av prinsippene for den statlige styringen av kommunesektoren – fra detaljstyring gjennom øremerkede tilskudd og regelverk til nye styringsformer basert på målstyring, veiledning og dialog mellom staten og kommunesektoren. Målet er helt klart å øke den kommunale handlefriheten, og det er flere forslag som legger til rette for dette. For det første legges det opp til en økning av de frie inntektene fra 1,5 til 2 milliarder kr. Det er en klar endring i forhold til hva som har vært trenden de siste åra, da veksten nærmest i sin helhet har kommet som øremerkede tilskudd. Når veksten i større grad kommer som frie inntekter, gir det kommunesektoren større handlingsrom til å tilpasse aktiviteten til inntektene og til sjøl å bestemme hva som er viktigst i sin kommune. Innlemming av øremerkede tilskudd er det andre viktige grepet som bidrar til økt kommunal handlefrihet. Jeg er glad for at det er så stor oppslutning om å rydde opp i de øremerkede tilskuddene. Jeg tror det nå er en felles erkjennelse både i Stortinget og i Regjeringa av at vi må bli flinkere til å tenke helhet i forhold til våre kommuner. Det kan selvfølgelig være gode begrunnelser for å beholde enkelttilskudd. Problemet er bare at vi nå har et antall og et omfang av øremerkede tilskudd som i altfor stor grad binder opp administrative ressurser på statlig og kommunalt nivå, og som hindrer kommunene i å gjøre gode lokale prioriteringer. Det er dessuten en meget ineffektiv måte å styre kommunene på. Vi har et stort behov for å frigjøre ressurser, både menneskelig og økonomisk, til direkte tjenestetilbud til folk. Når komiteen har gjort noen få justeringer i forslaget om innlemming og avvikling av øremerkede tilskudd i 2001, har jeg ingen problemer med det, all den tid det er bred oppslutning om den retning vi går i. Et tredje viktig grep er økt skatteandel. Skattenes andel av de samlede inntektene utgjør i dag 44 pst. Regjeringa har foreslått en gradvis opptrapping til 50 pst. Jeg har merket meg at flertallet i komiteen vil gå noe raskere fram, og jeg har selvfølgelig ingen problemer med det. Regjeringa har i kommuneøkonomiproposisjonen foreslått betydelige endringer i inntektssystemet for å få til en mer rettferdig fordeling. Jeg er glad for at vi får støtte til å gjennomføre disse endringene, for de er viktige for å kunne tilby våre innbyggere et mest mulig likeverdig tjenestetilbud, uansett hvilken kommune en bor i. Vi vet at den viktigste årsaken til forskjeller i tjenestetilbud er forskjeller i inntektsnivå. Det er en klar tendens til at kvaliteten på det kommunale tjenestetilbudet øker med kommunenes inntekt. Når vi nå får omlegginger av inntektssystemet, vil det føre til at vi får en jevnere og mer rettferdig inntektsfordeling mellom kommuner og fylkeskommuner. Det er de skattesvake og mest folkerike kommunene som tjener mest på det. Jeg vil også understreke at vi har gitt klar beskjed om at kommuner med skatteinntekt under 110 pst. i all hovedsak vil få kompensert det de taper. Derfor er det heller ikke hold i den argumentasjonen som bl.a. Senterpartiet har, når de sier at det vil være dramatisk for de fleste småkommuner. Det er ikke riktig. Oppsummert vil jeg si: Neste år vil gi en klar bedring av kommunenes økonomi. Det vil øke den lokale handlefriheten. Vi vil etter hvert få et mer rettferdig inntektssystem, og det igjen vil føre til at vi får et mer likeverdig tjenestetilbud. Det er jeg svært tilfreds med.