Ola Elvestuen (Venstre), 2020-10-05:
Jeg har en plakat på kontoret mitt. Den ser jeg på hver dag, og der står det: Vi har bare tolv år – jorda har feber. Den fikk jeg av en miljøagent, men jeg fikk den for to år siden. Det vil si at nå har vi bare ti år på den viktigste oppgaven som dette storting og neste storting står overfor, nemlig å kutte klimagassutslippene tilstrekkelig fram mot 2030. Vi har viktige oppgaver foran oss. Neste år, 2021, trer det forpliktende regelverket for Parisavtalen inn. Alle land skal melde inn sterkere klimamål. Regjeringen i Norge var tidlig ute med å melde inn et mål på 50–55 pst. reduksjon, og vi trenger å presse på for at de andre gjør det samme, slik at hele verden er med på den dugnaden som vi i fellesskap må ha for å kutte klimagassutslippene globalt med minst 50 pst. innen 2030. Vi er også i full gang med et samarbeid i Europa om felles gjennomføring av de klimamålene vi skal ha, altså at vi skal ha et samarbeid på alle områder, ikke bare de kvotepliktige, men også de ikke-kvotepliktige, som transport, avfall, landbruk og også arealbruk. EU-kommisjonen har lagt fram forslag om at vi skal kutte 55 pst. Det vil da med avtalen gjelde også for oss, og det er viktig at vi nå, innenfor dette samarbeidet, ytterligere skjerper også våre tiltak. På mange områder ligger vi langt foran. De norske utslippene går ned. Det har de gjort de siste fire årene. Faktisk også i seks av de sju siste årene har utslippene gått ned. Klimamålet for 2020 er innen rekkevidde. Får vi de samme utslippskuttene i år som vi gjorde i 2019, når vi målet om å komme ned på 48,7 millioner tonn. Det var det få som trodde for få år siden. Dette gjør vi altså samtidig som andre, f.eks. Oslo, sliter med å kutte sine utslipp. Her går de opp. Innenfor transport ligger vi langt foran. Vi har holdt på elbilfordelene gjennom to stortingsperioder. Så langt i år har 50 pst. av salget vært elbiler. Sist måned var det oppe i 60 pst., og vi er også på vei mot å nå målet i 2025 med bare salg av nullutslippskjøretøy. Det er avgjørende at elbilfordelene nå opprettholdes inntil vi vet at vi når målet. Diskusjonen om avgiftsendring må følge. Målet må være det førende. Når vi vet at vi når det, kan man se på justeringer. Vi ser at elektrifiseringen blir stadig mer omfattende. Vi har gjennomført en betydelig styrking av Enova, men også via Forskningsrådet, miljøteknologiordningen, Klimasats og Grønt Skipsfartsprogram. Nå ser vi stadig flere elektriske busser, varebiler, de første innenfor tungtransport, og også det som skjer innenfor grønn skipsfart – med stor endring og i stort tempo. Og vi har vært modige. Vi har tatt i bruk bærekraftig biodrivstoff til tross for dilemmaene som det innebærer, og klimaeffekten av biodrivstoff blir også stadig bedre. Sannheten er at uten denne viljen ville det ikke vært mulig å nå klimamålet for 2020. Men nå må vi se framover. Det er i denne stortingssesjonen at Stortinget også skal vedta en klimaplan som skal gi den forutsigbarheten og de tydelige rammene vi trenger for å kutte utslipp i Norge og sammen med Europa, fram mot 2030. Men vi er også i en naturkrise. Én million arter er truet av utryddelse. Nå er naturbaserte løsninger også et viktig klimatiltak, og det er viktig at Norge fortsetter den innsatsen vi gjør, og det lederskapet vi har internasjonalt – enten det er regnskogsatsing, kamp mot miljøkriminalitet eller det er den havsatsingen som også statsministeren har stått bak. Men vi må også gjøre mer her hjemme. Vi har fått i gang mye med 10 pst. skogvern – vi har passert 5 pst. Vi har doblet antall utvalgte kulturlandskap. Vi har nye marine verneområder, og vi har større innsats mot plast og forsøpling i havet. Vi har også vernet Lofoten, Vesterålen og Senja og andre områder mot petroleumsaktivitet. Men vi må videre. Det holder ikke lenger bare å sikre de viktigste områdene og bremse en utvikling med tap av natur. Vi er nødt til å stoppe utviklingen og drive den tilbake. I 2030 må vi ha mer natur enn det vi har i dag. Da trenger vi også å få på plass en Parisavtale for natur, med vilje til å verne mer, ha bedre helhetlig forvaltning og se på hvordan man kan få dette til.