Signe Øye (Arbeiderpartiet), 1999-06-16:
Norske kommuner og fylker hadde i fjor et samlet underskudd på nesten 5 milliarder kr. Dette er en voldsom økning fra året før. I år rapporteres det om nedleggelser av skoler og barnehager, samtidig som foreldrebetalingen innenfor barnehager og skolefritidsordningen øker sterkt og skoletilbudet forringes. Svake elever mister sine støttetimer. Dette er trist. Arbeiderpartiets kommuneøkonomiopplegg for 1999 innebar en styrking på om lag 1 milliard kr mer til kommunene enn det som ble vedtatt av regjeringspartiene, Høyre og Fremskrittspartiet. I tillegg ville vi omfordele 1 milliard kr mellom skattesterke og skattesvake kommuner. Det ville gitt en bedre økonomisk situasjon i Kommune-Norge, spesielt for de skattesvake kommunene som er de som nå rammes hardest. Det fikk vi ikke flertall for. Arbeiderpartiet vil også for neste år foreslå å bevilge mer penger til kommunesektoren bl.a. ved å øke rammene og øke de frie inntektene utover det Regjeringen foreslår i kommuneøkonomiproposisjonen. I tillegg vil vi omfordele mer mellom de fattige og de rike kommunene. Det kaller kommunalministeren for uansvarlighet. Han sa i en pressemelding i går at det kommunene nå trenger, er forutsigbarhet. Spør vi senterpartiordførerne rundt om i landet om de har følt at den kommunepolitikken som senterpartistatsrådene i denne regjeringen har ført har vært forutsigbar, vil nok svaret helt sikkert være nei. Blant annet uttalte senterpartiordfører Thor Tøllefsen på Karlsøy følgende om statsbudsjettet for 1999: «For nå er en grense nådd for svikefull handling overfor partiets egne velgere. Det er nemlig intet mindre enn et svik dersom partiets statsråder skal godta bruk av tre milliarder kroner til kontantstøtte for småbarnsforeldre mens distriktene og kommune-Norge samtidig vil bli rasert.» – Dette stod i Nordlys 14. november 1998. Regjeringen foreslår at kommunene fra og med neste år får kompensasjon knyttet til de særlig ressurskrevende brukerne av kommunale tjenester. Det er satt av 310 mill. kr til denne gruppen, og det er bra. Men Arbeiderpartiet mener at dersom disse millionene skal komme de særlig ressurskrevende brukerne til gode, må kriteriene avgrenses klarere enn det som foreslås i proposisjonen. Ikke engang sentrumspartiene stoler helt på sin egen regjering i denne saken og vil ha et ord med i laget om hvordan kriteriene skal utformes. Et flertall i komiteen ber Regjeringen komme tilbake med forslag til kriterier i forbindelse med statsbudsjettet for år 2000. Dette skyldes at vi i Arbeiderpartiet er redd for at denne potten, som kun er en økning på 100 mill. kr i forhold til tidligere, er altfor liten og vil skape store forventninger ute i kommunene som ikke vil kunne innfris. En ny rapport fra SINTEF viser at situasjonen i mange asylmottak her i landet er urovekkende. Det må vi gjøre noe med. Det er i dag mellom 13 000 og 14 000 i våre mottak, deriblant mange mennesker som er kvalifisert til ledige jobber. Etter flere pålegg fra Stortinget arbeider departementet med å endre regelverket for arbeidstillatelse, slik at asylsøkere og flyktninger kan komme raskere i arbeid. Men det har tatt utrolig lang tid. Nå må det være lov til å kreve at dette arbeidet blir prioritert, og at de lovendringene som er nødvendige, må komme til Stortinget raskt, slik at de kan bli vedtatt. I kommuneøkonomien, som på andre områder, skyver Regjeringen problemene foran seg. Dette gjelder bl.a. hvordan tapskompensasjonsordningen er tenkt håndtert etter at overgangsperioden i inntektssystemet slutter i år 2001. Hvor er forutsigbarheten for kommunene, som statsråden er så opptatt av, i denne saken? Østfold-kommunene var av de kommunene som skulle tjene på omleggingen av inntektssystemet. Til neste år vil Fredrikstad kommune f.eks. bli trukket med 11 mill. kr. Dette vil øke ytterligere i år 2001. Dersom Stortinget mente noe med at vi skal ha et likt tjenestetilbud over hele landet, inklusiv det mer sentrale Østlandet, må vi legge til rette for det. Og da må Regjeringen manne seg opp og komme med forslag. Likeledes må Regjeringen komme til Stortinget med en gjennomgang av hvordan Rattsø I og II har slått ut for kommunene, og om systemet er blitt slik vi vedtok. Saksordføreren fra Kristelig Folkeparti kaller problemene i kommunene for utfordringer(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) er på mellom 10 og 15 milliarder kr. – (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)