Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-03-14:
Hvert eneste år etableres det nye festivaler, spell og stevner i Norge. Mange av disse er et kulturelt løft for lokalsamfunnet og skaper stort lokalt engasjement. De bidrar også til positive ringvirkninger utenfor det rent kulturelle, som økt omsetning i næringslivet, fulle hoteller, gode tider for handelsstanden og liv og røre der festivalen finner sted. I årenes løp har tolv slike institusjoner blitt knutepunktinstitusjoner. Knutepunktstatusen har vært fulgt av rettigheter, økonomiske midler og noen plikter. Imidlertid var det nå på tide å få en debatt rundt kriterier for å bli knutepunktinstitusjon og en gjennomgang av de plikter og rettigheter en slik status fører med seg. Derfor utformet vi St.meld. nr. 10, Knutepunkt. Den er en liten, men viktig del av Regjeringens kulturløft. I meldingen blir det stilt klare forventninger til virksomheter med status som knutepunkt. Det blir også klargjort hvilke resultatkrav som ligger til grunn for det offentlige tilskuddet. Knutepunktene vil ha det til felles at de har fått oppgaver utover sin ordinære kunstneriske virksomhet og sin lokale forankring. Innretningen på oppdraget kan variere avhengig av profilen til knutepunktet og av hvor store midler som følger med. Det er stor variasjon mellom knutepunktinstitusjoner, både når det gjelder bredde, og når det gjelder innretning av kunstnerisk profil, omfang og virksomhet. Slike variasjoner må det også være i framtiden, men noen felles kriterier skal likevel ligge til grunn når knutepunkt skal vurderes og - ikke minst - jevnlig evalueres. Det vil være ni slike kriterier: stedsforankring festivalaktivitet hvert år kunstnerisk ledende koordinering og samarbeid nasjonal og internasjonal orientering nyskapende og utviklingsorientertpublikumsutvikling god ressursutnyttelseregional medvirkning Departementet vil legge knutepunktenes egne årlige rapporter til grunn for evalueringene, som bør gjennomføres hvert fjerde år, men vil også være åpen for å bruke eksterne krefter i en slik evaluering. Vi regner med at en slik evaluering vil gi oss kunnskap om og utdype forståelsen av knutepunktenes kunstneriske resultat. Det vil være dialog mellom departementet og de regionale og lokale tilskuddspartene om resultatene av evalueringen. En slik evaluering kan resultere i at det er andre som får den knutepunktstatusen som noen andre har hatt. Vi får på den måten inn en dynamikk i knutepunktordningen og gir også nye festivaler muligheten til å bli vurdert. Knutepunktordningen har gitt festivaler med spesielt høy kvalitet en økonomisk forutsigbarhet. Dagens finansieringssystem vil bli videreført med en deling av det offentlige tilskuddet til knutepunkter med 60 pst. på staten og 40 pst. på regionale tilskuddsparter i Sør-Norge og en 70/30-deling for knutepunkter i Nord-Norge. Meldingen tar ikke stilling til hvilke virksomheter som i framtiden skal få knutepunktstatus, eller det økonomiske tilskuddet knyttet til slik oppdrag. Det påpekes imidlertid at det ikke må gå inflasjon i knutepunktoppdrag. Nye knutepunkt skal ha en særskilt begrunnelse, enten i form av et nasjonal sjangeransvar eller i form av et regionalt breddeansvar. Festivalstøtten under Norsk kulturråd er og vil være den viktigste tilskuddsordningen for de fleste musikkfestivaler, og ordningen har fått utvidet sin økonomiske ramme betydelig etter regjeringsskiftet. For 2008 har ca. 80 festivaler fått tilskudd fra ordningen. Jeg er glad for at komiteen i hovedtrekk stiller seg bak hovedkonklusjonene i meldingen, at vi nå får en helhetlig knutepunktpolitikk, og at man også er enig i en jevnlig evaluering. Det er noen - jeg vet ikke om jeg skal kalle det uenighetspunkter, men i hvert fall noen divergerende merknader. Én går på dette med jevnlig festivalaktivitet. Det betyr etter mitt syn ikke at det må arrangeres festival hvert år, men det må være en jevnlig festivalaktivitet - det ordet er valgt med omhu. Representanten Woldseth sa noe om at de nye knutepunktene i det siste har vært veldig geografisk konsentrert om østlandsområdet. Jeg tror nok at de som bor i Hedmark eller Oppland, ikke vil regne Festspillene i Elverum eller Peer Gynt-stevnet som veldig Oslo-lokalisert, og Notodden Blues Festival er heller ikke en festival som man kan si er i kjernen av hovedstaden. Det er riktig at Mela og Øyafestivalen er i hovedstaden, men jeg mener at også på Østlandet må det være mulig med en geografisk spredning, og det er viktige lokalsamfunn og store frivillige ressurser som også settes inn i disse festivalene - i tillegg til at det vil bety mye for det kunstneriske produktet. Til slutt: Jeg må si at jeg er litt skuffet over at ikke opposisjonen er med oss på den tankegangen at de som får store, direkte, statlige, frie midler, ikke samtidig skal bruke sine store administrasjoner og ressurser på å søke alle de ordningene som alle de små bruker. Det fører til mer byråkrati, mer penger til administrasjon og mindre penger til de små, frie gruppene som sliter. Jeg mener at dette burde vi stått sammen om - det er godt for norsk kulturliv - og så får vi heller plusse på de faste støttene, hvis det er det som er utfordringen.