trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Frank J. Jenssen (Høyre), 2016-11-15:
Også fra Høyres side er vi åpenbart opptatt av at intensjonen i forslaget skal ivaretas, nemlig at vi sikrer best mulig treffsikkerhet i alderstesting av barn som søker asyl i Norge. Man har særlige rettigheter som barn, og det er et poeng at barn skal behandles som barn og ikke som voksne, og at voksne skal behandles som voksne og ikke som barn. Når det gjelder flere av forslagene som er framsatt, f.eks. at UDI skal instrueres i bruk av aldersundersøkelser, eller at det skal lages nye forskningsprosjekt for å lage psykososiale alderstester, vil vi fra Høyre ikke gå inn for de forslagene slik de foreligger. Vi velger å støtte oss på det tunge faglige arbeidet og de vurderingene som gjøres i dag, og som er gjort, og at det faktisk også fins forskning – forskning som man også har behov for å se nærmere på. Fra Høyres side legger vi vekt på det statsråden også opplyser til komiteen i sitt svar, nemlig at fagområdene for aldersundersøkelser er i veldig utvikling. Nettopp derfor, som også representanten Sund var inne på, har Folkehelseinstituttet fått ansvar for å utvikle kunnskap og metoder på området når man gradvis bygger opp et kompetansemiljø i løpet av 2016. Jeg ser også fram til at statsråden eventuelt sier mer om dette. Men i den forbindelse vil man selvfølgelig også vurdere alternative eller supplerende metoder i medisinsk aldersvurdering, og jeg tror det er riktig at Stortinget avventer også det arbeidet før man herfra nærmest gir instrukser om hvordan alderstesting skal foregå. I tillegg er det nettopp avsluttet et forskningsprosjekt som UDI har bestilt, som er knyttet til videreutvikling av de medisinske undersøkelsene. Fra Høyres side støtter vi, som sagt, intensjonen. Vi er opptatt av at det er i alles interesse at vi får en best mulig aldersfastsettelse, men jeg tror vi gjør klokt i å vente med ytterligere forskningsprosjekter og stortingsstyring av hvordan alderstesting skal foregå inntil de avsluttede forskningsprosjektene er vurdert og inntil også Folkehelseinstituttet har fått gjort sitt arbeid.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Jeg vil starte med å takke forslagsstillerne for å ta opp dagens praksis for alderstesting av barn som søker asyl, og de relativt svake metodene som vi har i dette arbeidet. Det er en viktig sak, og Kristelig Folkeparti støtter intensjonen i forslaget om å sikre mest mulig treffsikre metoder for alderstesting. Vi vet at feilvurdering kan få store konsekvenser for dem dette gjelder. Kristelig Folkeparti mener det er grunn til å gjøre endringer i dagens praksis. I dag benyttes medisinsk alderstesting for alle som oppgir å være mellom 15 og 18 år. Det er en praksis som er på kant med forarbeidene til utlendingsloven og Stortingets forutsetninger, som var at slike tester kun skal brukes dersom det er grunn til å tro at opplysningene som er gitt, ikke er korrekte. Slik sett er innholdet i forslaget bare en presisering av det som allerede følger av lovarbeidet. Og som det heter i Ot.prp. nr. 75 for 2006–2007: «Det er ikke slik at det er nødvendig å få gjennomført aldersundersøkelser av alle som mangler tilfredsstillende identitetsdokumenter.» I tillegg anfører flere organisasjoner i høringen at disse alderstestene kan være en ekstra belastning for barna, barn i en sårbar situasjon. Det taler for å bruke testene kun i tilfeller der det er konkrete holdepunkter for å tvile på opplysningene som er gitt om alder. Et annet moment er at disse testene er relativt kostbare; de kostet 13 mill. kr i 2015. Det må da være viktigere å bruke ressursene på grundige alderstester der det er reell tvil om alder, heller enn enkle undersøkelser i alle saker. Kristelig Folkeparti støtter derfor forslag nr. 1, om at regjeringen sørger for at aldersundersøkelse kun brukes i saker der det er konkrete grunner til tvil om asylsøkernes oppgitte alder. I integreringsforliket på Stortinget i fjor høst ble det enighet om å be regjeringen utrede nye og mer treffsikre metoder for alderstesting av barn. Dette ble enstemmig vedtatt i denne sal. Kristelig Folkeparti forventer at regjeringen nøye følger opp dette vedtaket, og her er det ikke nok bare å vise til at Folkehelseinstituttet overtar ansvaret på området, slik man gjør i integreringsmeldingen. Kristelig Folkeparti vil ikke i dag pålegge regjeringen at dette gjøres gjennom et særlig forskningsprosjekt på psykososiale aldersundersøkelser, men det er naturlig at regjeringen sørger for at også denne type undersøkelser utredes. Et viktig moment her er at FNs retningslinjer tilsier at også modenhet vurderes i forbindelse med aldersundersøkelser. Videre løfter forslagsstillerne fram betydningen av kompetanse og kvalitet i aldersundersøkelser fra saksbehandlere i PU og UDI. Som tidligere nevnt vil alderstester og aldersuttalelser kunne få stor betydning for dem det gjelder, og derfor er det viktig at uttalelser om alder fra ansatte i PU og UDI er kvalifisert og holder høy kvalitet, og det er naturlig at regjeringen følger dette opp, selv uten pålegg fra Stortinget.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Det har presidenten rett i.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
I mitt innlegg tok jeg opp betydningen av at det er god kompetanse i både PU og UDI når det gjelder det å fastsette alder, for vi vet at de konklusjonene som man kommer fram til, får veldig stor betydning for de barna det gjelder. Derfor er det viktig at det er høy og kvalifisert kompetanse i de to etatene. Jeg ser at det er fremmet forslag som pålegger regjeringen å følge dette opp. Jeg mener at det burde vært helt unødvendig, for det burde vært selvsagt at regjeringen fulgte opp og sørget for at det var god og kvalifisert kompetanse, i både PU og UDI. Det statsråden kan gjøre rede for, er hvordan hun sørger for at vi har den riktige og den kvalifiserte kompetansen.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Det håper jeg også regjeringen gjør. Når statsråden sier at det er forskjellig grad av modenhet hos dem som utfører disse undersøkelsene, blir jeg ganske rystet, for hvis det er modenheten hos den ene saksbehandleren som avgjør om et barn blir riktig alderstestet eller ikke, med de alvorlige konsekvensene det får, stusser jeg litt og lurer på om regjeringen kanskje er litt for bakoverlent. Her burde man heller ha brukt de mest modne til å utføre de undersøkelsene. Er ikke statsråden enig i det?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Vi setter krav til våre underordnede etater om at de skal følge opp det regelverket som til enhver tid gjelder. Jeg har tiltro til at de som jobber med disse sakene, har god kompetanse når det gjelder enslige mindreårige. Det vil være ulik grad av erfaring blant dem som jobber på dette feltet, men i de fleste tilfeller vil det være flere inne i hver sak for å gjøre disse vurderingene. Så det mener jeg er ivaretatt. Men vi kan alltid bli bedre, og det jobber både UDI og PU fortløpende med.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Disse avgjørelsene blir fattet basert på en helhetsvurdering, der man først gjør medisinske undersøkelser – enten det er av tennene eller av håndroten osv. – i de tilfellene hvor det er tvil, for deretter å ta en vurdering av også andre opplysninger i disse sakene. Der det er tvil om alderen, vil tvilen alltid komme disse til gode, slik at de vil bli kategorisert som under 18 år. Derfor mener jeg at dette er et system som fungerer så godt som det går an. Det finnes ingen «quick fix» der ute for hvordan man skal gjøre dette på en annen måte. Vi er blant de fremste landene i verden, etter det vi kjenner til. Det er ingen land rundt oss som vi har undersøkt, som gjør dette på en annen måte. Men vi ligger ikke på latsiden, og derfor jobber Folkehelseinstituttet nå med å se på andre metoder også, om de kan supplere slik at vi kan få enda mer treffsikre metoder.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg har tillit til at UDI bruker aktører som de mener er kvalifisert til å gjøre de vurderingene som her skal gjøres. Det er også riktig å si at den personen som eier dette firmaet, har vært professor i barnemedisin ved Ullevål universitetssykehus, og at han var klinikksjef der da Ullevål hadde ansvaret for å utføre disse testene. Så han har vært involvert i dette arbeidet i veldig mange år. Men nå skal Folkehelseinstituttet overta dette på nyåret, og det blir spennende å se hvilke vurderinger de gjør seg av om det er andre metoder som skal legges til for å utfylle det bildet, som kan være interessant. Så vi får komme tilbake til akkurat det. Men Folkehelseinstituttet er forhåpentligvis klar i februar.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Nå har jeg hatt en gjennomgang med UDI av hvordan disse aldersfastsettelsene skjer. Det skjer på bakgrunn av medisinske undersøkelser, men i tillegg til det gjøres det en helhetlig vurdering. Det som er utgangspunktet, er at når det er tvil, kommer det disse personene til gode, slik at de blir karakterisert som under 18 år. Så må jeg få si at det er vel et poeng her at man gjør en så god jobb som mulig, også for å skille ut dem som er over 18 år. Er det noe som ikke er bra, er det i hvert fall at de som er over 18 år, blir plassert f.eks. på mottak med dem som er under 18 år. Her kan det høres ut som om man ønsker at flest mulig skal være under 18 år, i stedet for at vi faktisk skal finne ut hvem som er under, og hvem som er over, og ha et rettferdig basert system basert på det. Metodene kan bli bedre. Det jobber vi for, og det blir spennende å se om Folkehelseinstituttet finner nye måter å gjøre dette på, sånn at vi kan få utfyllende informasjon.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg mener at det er det som er praksisen. En kan gå gjennom f.eks. de tallene som UDI gir over hvor mange som får innvilget tillatelser, basert på hvor stor sannsynlighet det er for at man er under eller over 18 år. Da vil man se det av tallene. Så er det ikke bare disse undersøkelsene som ligger til grunn. Det er også en helhetsvurdering av andre forhold som ligger utenfor det rent medisinske, så det vil selvfølgelig også være en del av det som man ser på. Men det er faktisk sånn at aldersundersøkelser og de tingene vi gjør i dag, er det beste vi har hvis vi skal greie å skille hvem som er over 18 år og under 18 år, og for meg er det faktisk viktig – både fordi jeg mener det er feil å blande dem som er over 18 år, med dem som er mindreårige, og fordi jeg mener det er feil at personer som er over 18 år, skal få de rettighetene som det innebærer å være mindreårig. Derfor må man ha et sånt system, som vi skal jobbe for å forbedre.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
I filmforliket uttrykte Stortinget en forventning om å få på plass medfinansieringsansvaret. Hva har statsråden gjort for å følge opp det punktet, og når kan vi forvente sak om det til Stortinget? Jeg hørte at statsråden sa noe, men når kan vi få en sak?
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Ja, jeg forventer at statsråden leverer på det punktet. Mens vi venter på det, har vi to andre viktige verktøy, allmennkringkasterne, men statsråden har valgt å svekke innsatsen til norsk film og tv-drama ved å fjerne kravet om bidrag fra kommersiell allmennkringkaster og ved kutt i NRK-lisensen. Hvorfor har ikke statsråden større ambisjoner på vegne av norsk film?
Svein Harberg (Høyre), 2016-11-15:
Når det gjelder ønsket om økt satsing på norske tv-serier, tror jeg det er full enighet på Stortinget. Det ønsker vi alle sammen, og det synes jeg vi skal fortsette å jobbe for alle sammen. Det arbeider regjeringen for i mange sammenhenger. Det ser kanskje ut til at det har gått inflasjon i det å lage strategier, men regjeringen har en strategi for å få dette til. Det er derfor den har gjort de grepene den har så langt. Det er derfor vi er veldig tydelige på at når vi har en allmennkringkaster, har den et ansvar for å sørge for at noe av det den får av ressurser, skal gå til å produsere norske tv-serier. Det er derfor vi har lagd de ordningene vi har for betaling. Jeg synes det er litt rart at når vi for ikke lenge siden var gjennom alle støtteordninger omkring produksjon av lyd og bilde, skal vi plutselig se på det hele på nytt. Det er ikke lenge siden vi behandlet en filmmelding som tar opp alle disse støtteordningene. Så skjønner jeg også at det er fristende og gøy i opposisjon å snakke om at alle poster skal være rettighetsbasert, men vi vet jo at det ikke er sånn det fungerer. Vi vet at vi må lage rammer for det som skal skje, og det må vi ta inn over oss. Det er heller ikke sånn at hvis man fikk et rettighetsbasert etterhåndstilskudd, ville det sikre disse produksjonene. Da må en jo oppfylle alle de andre kravene som er, for å få dette tilskuddet. Fra min side var dette bare et behov for å påpeke at regjeringen har en strategi, og den gjør konkrete tiltak. Vi hadde et stort forlik her i salen for kort tid tilbake, der vi gikk gjennom de forskjellige ordningene og fant fram til en felles enighet. Det blir underlig å skulle begynne på det arbeidet på nytt nå.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-11-15:
Vi er opptatt av å få på plass en medfinansieringsordning. Derfor har også Kulturdepartementet tatt initiativ til en rundebordskonferanse med aktørene for å få på plass en løsning. Der så man at avstanden var ganske stor, for å si det på den måten, og det har ført til at vi fortsatt har en dialog. Vi kommer på nytt til å invitere til en samtale, selv om vi har hatt en prosess på gang. Så er vi opptatt av at bransjen selv er nødt til å gå foran og finne løsninger. Det opplever vi nå at er i gang, og derfor har jeg tro på at vi kommer til å komme frem til en løsning om ikke så altfor lenge.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-11-15:
Jeg må rette opp i en ting representanten Mandt hevder, nemlig at vi kutter i NRK-lisensen. Det gjør vi ikke. Det er altså feil. Vi øker den ikke, men det er noe annet enn å kutte. Norsk tv-drama går som aldri før, har aldri vært mer etterspurt internasjonalt, kompetansen og satsingen er veldig tydelig både fra bransjens og fra myndighetenes side, og flere sier at norsk tv-drama er inne i en gullalder. Da tror jeg at politisk innblanding og vedtatte strategier fra Stortinget er det bransjen trenger minst. Det er ikke alt politikerne trenger å løse i dette landet, og når norsk tv-drama virkelig nå hevder seg, synes jeg vi skal være stolte av det og applaudere det bransjen selv klarer å få til.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
La meg starte med å rette en takk til samtlige partier i finanskomiteen for å ha bidratt til rask behandling og tilslutning til regjeringens lovforslag om endringer i skattebetalingsloven ved at det nå innføres en midlertidig ordning med utsatt betaling av formuesskatt for eiere av virksomheter som går med regnskapsmessig underskudd. Rask behandling og vedtak i Stortinget gir ordningen effekt for forskuddsskatten og forskuddstrekket allerede i 2016. Komiteens flertall, bestående av regjeringspartiene sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, har ytterligere utvidet og forsterket ordningen slik at den også vil omfatte konsern med underskudd selv om morselskapet har positivt årsresultat. Holdingselskaper er også inkludert, og ordningen er utvidet til å gjelde personlig eide aksjer generelt, slik det fremgår av flertallets innstilling til nytt lovvedtak. Forslaget om utsatt betaling av formuesskatt er en oppfølging av Stortingets anmodningsvedtak i forbindelse med behandling av stortingsmeldingen om skattereform for omstilling og vekst. Stortinget ba da regjeringen vurdere problemet med formuesskatt i forbindelse med likviditetsutfordringer for eiere og bedrifter når bedriftene går med underskudd og det ikke er grunnlag for å utbetale utbytte til eierne, og regjeringen varslet allerede i revidert nasjonalbudsjett for 2016 at det ville bli fremmet forslag i budsjettet for 2017. Dette er en rask og konkret oppfølging av et meget viktig tiltak for å hjelpe norske bedrifter gjennom en vanskelig periode med manglende etterspørsel og færre oppdrag. Selv om kapitaltilgangen kan hevdes å være god i Norge og for norsk næringsliv generelt, kan enkeltbransjer ha midlertidige utfordringer med å finansiere sin virksomhet. Store kapitalbindinger og liten eller ingen inntjening presser likviditeten, og store utbytter for å betjene eiernes formuesskatt gir ytterligere negativ effekt på selskapenes egenfinansiering og evne til å investere i nye arbeidsplasser. Skattelettelser til bedriftene gir økte investeringer, og økte investeringer gir flere arbeidsplasser. Formuesskatten drar i motsatt retning og er en skadelig særnorsk skatt på norskeide arbeidsplasser som bedriftene må betale uavhengig av om de tjener eller taper penger. Norske bedrifter eid fra utlandet slipper formuesskatt, og det betyr at formuesskatten tapper norskeide bedrifter for egenkapital og innovasjonsevne til fordel for konkurrentene. Stortingets vedtak om å be regjeringen foreslå en ordning med utsatt betaling av formuesskatt er nettopp en erkjennelse av denne problemstillingen og vil bl.a. bety at bedrifter på Sør- og Vestlandet slipper å tappe seg for kapital i en situasjon hvor Norge trenger investeringer i nye arbeidsplasser. Med dette vil jeg på det aller varmeste anbefale flertallets innstilling.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Det er riktig som representanten Limi sier, at dette gjør regjeringen i tråd med skatteforliket fra i vår, et skatteforlik som jo også Arbeiderpartiet er en del av. Derfor støtter vi også forslagets utgangspunkt, at man skal få utsettelse av betaling av formuesskatt i den situasjonen som vi er i nå. Vi ser at det kan ha noe for seg. Derfor er vi også med på forliket. Nå er det allikevel sånn at Arbeiderpartiet synes det regjeringen leverte til Stortinget først, var det beste forslaget. Antakeligvis burde vi da ha fremmet igjen regjeringens opprinnelige forslag som et mindretallsforslag. I mangel av muligheten til å gjøre det nå kommer Arbeiderpartiet til å stemme imot første og andre ledd i den lovendringen som ligger inne, da vi tenker at det best ivaretar utgangspunktet vi har i denne saken. Vi er også uenig i regjeringens vurdering av å gå videre med en høyere sats, men det er også omtalt i merknads form, da dette er en del av forskriften og ikke en del av selve loven. Men Arbeiderpartiet stiller seg bak det vi har vært enige om i skatteforliket.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Nå bekrefter i og for seg statsråden at hun er i gang og har en plan for hvordan hun skal implementere Stortingets ønske om en utvidelse av forskriftene i regnskapsloven og verdipapirhandelloven knyttet til det vedtaket Stortinget vil fatte i dag. Det er veldig positivt. Hun bekrefter også at regjeringen er i gang med en hel rekke andre arbeider knyttet til disse spørsmålene. Hun nevner også at hun vil være en pådriver innen OECD. Det er da jeg blir litt i stuss over hvorfor regjeringspartiene ikke er med på merknaden om å vurdere terskelverdien. Det står ikke noe der fra Stortingets side om at det nødvendigvis er feil. Her er det lagt helt i regjeringens hender å foreta en vurdering av om det er riktig, om det er for mange som går utenom, eller ikke, og så komme tilbake til Stortinget etter to år. Hadde man gjort noe sånt, ville man kanskje også vært bedre rustet til å kunne ta den samme diskusjonen i OECD. Jeg lurer på om det er et perspektiv som statsråden forstår?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Jeg er ikke uenig i det, og jeg skal ikke holde statsråden ansvarlig for hva hennes partikamerater er med på, og ikke, i Stortinget, men en kunne jo tenke seg at dersom noen hadde nevnt for opposisjonen at et mer hensiktsmessig årstall for en sånn vurdering ville ha vært 2020 og ikke 2019, kunne man ha vært tilbøyelig til å være med på det. Det kunne gjort innstillingen bedre. Men nå bekrefter statsråden at dette er noe hun vil jobbe med. En annen ting jeg gjerne vil spørre om, er det som jeg tok opp i innlegget, om at vi i skatteforliket ble enige om å se på hvordan norsk lovverk er rustet for å takle komplekse finansielle instrumenter og juridiske konstruksjoner. Jeg tror det er et viktig arbeid å sette i gang på egen kjøl og også kunne være en pådriver innenfor det området når man kommer til OECDs evalueringer.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
På side 4 i innstillingen viser flertallet til at ordningen som nå foreslås, kan gjøres provenynøytral ved å øke renta i ordningen med ett prosentpoeng til 6 pst. Så står det: «Dette flertallet antar dette i praksis vil bidra til at ordningen blir en mulighet for eiere av virksomhet med midlertidig underskudd som har behov for utsettelse av formuesskatten, mens eiere av overskuddsvirksomhet ikke vil finne ordningen attraktiv.» Da en sånn ordning ble diskutert i vår, var det en rekke problemstillinger som meldte seg. For det første er formuesskatten en personlig skatt, mens overskudd og underskudd i enkelte selskaper er et annet spørsmål. Mange formuesskattytere kan ha eierskap i enkelte virksomheter som går med overskudd, og andre med underskudd. Andre kan f.eks ha en fordel av å få utsatt formuesskatten av andre likviditetsgrunner. Ingen av disse problemstillingene er egentlig synliggjort i særlig grad i proposisjonen, eller i komiteens innstilling, så en må jo nesten mistenke at dette er et vedtak Stortinget gjør uten helt å vite for det første hvilke konsekvenser det egentlig får, for det andre hva slags provenyvirkninger det kan få på sikt, og for det tredje om man har sikret seg mot de skattetilpasningsmuligheter som jeg ved kort gjennomlesing synes å se er ganske åpenbare. Det er ikke sannsynliggjort, synes jeg, at det vil være lettere å betale formuesskatt for både f.eks. 2016 og 2017 i neste skatteoppgjør enn å betale kun for 2016 i dette skatteoppgjøret. Dermed kan dette ende opp med å bli en mer permanent utsettelse av formuesskatten for dem som velger å benytte seg av ordningen, framfor en reell lettelse for dem som betaler formuesskatt, hvis det var det som var formålet. Dette er med på å tegne et bilde av at vedtaket her er et uttrykk for symbolpolitikk som først og fremst skal bidra til å forsterke inntrykket høyresida skaper av at formuesskatten er et større problem enn den egentlig er. På toppen av det virker det som om flertallet til og med er villig til å belaste seg selv med større administrative utfordringer for å få fram det poenget. Regjeringen skriver i proposisjonen: «Ordningen med utsatt betaling av formuesskatt vil være administrativt krevende både for skattyter og Skatteetaten.» Til å være byråkratspråk er det ganske klar tale. Det må bety at også regjeringen selv er usikker på hvordan dette egentlig vil fungere, og hvordan man skal få det til å virke i praksis. Dermed blir forslaget også nok et eksempel på at regjeringen, til tross for masse retorikk mot økt byråkrati, går inn for nettopp økt byråkrati når de setter sin politikk ut i livet. Dette er et av de svakere funderte og svakere utredede forslagene jeg kan huske å ha vært med på å behandle i Stortinget, og i det finner vi kanskje også grunnen til at det er så få som tegner seg til innlegg i denne saken, ikke fordi enigheten er stor, men fordi mange av representantene kanskje ganske enkelt ikke vet hva de skal si. På bakgrunn av dette går Sosialistisk Venstreparti mot forslaget.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Når SV får første replikk i en sak, tyder ikke det på overveldende interesse fra Stortinget for øvrig. Men jeg gjør meg likevel mine tanker når denne saken vedtas. Jeg tenker at om Siv Jensen og regjeringen hadde vist like stor oppfinnsomhet i å sikre tiltak for å lette byrdene for dem som sitter nederst ved bordet i Norge, hadde det vært et mye bedre land å bo i for flere. Men jeg har inntrykk av at når det er snakk om f.eks. uføre forsørgere, er det harde virkemidler som gjelder; det er å frata dem penger, det er å presse selv mennesker som er for syke til å jobbe, ut i arbeidslivet. Men er det snakk om formuende, er det myke virkemidler som må til, bl.a. unntaksordninger. Mitt spørsmål er: Ville finansministeren vært like villig til å innføre lettelser for dem som sitter nederst ved bordet i Norge, selv om de skulle vise seg å være administrativt krevende både for skattyter og for skatteetaten?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Jeg hadde nesten forventet at finansministeren skulle bruke den pågående krisa, spesielt på Vestlandet, som argument i denne saken – som om ikke dette er politikk Fremskrittspartiet uansett hadde foreslått i denne perioden på grunn av sin motstand mot formuesskatten. Jeg må si at finansministerens tårer for dem som er rammet av den pågående krisa, ikke er fullt så troverdig med tanke på at det er den samme finansministeren som har iført skatt på sluttvederlag, som har tatt feriepengene fra arbeidsløse og som nå kutter i startavskrivninger for maskiner i næringsliv som trenger å fornye seg. Dette er bare retorikk. Jeg har lyst til å spørre igjen: Ville finansministeren vært like villig til å innføre unntaksordninger for f.eks. uføre, selv om det skulle vise seg at det ville «være administrativt krevende både for skattyter og Skatteetaten»?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Jeg merker meg at statsråden ikke besvarte spørsmålet om skatteøkningene og de nye byrdene finansministerens regjering har lagt på bordet for dem som er rammet hardest av arbeidsløshetskrisa. Mens arbeidsløse skal få skatteøkning på sine sluttvederlag, skal mange av de rikeste formuende i landet få mulighet til å utsette sin skatt. Hvis det er sånn at det er helt akutt for enkelte bedrifter som er rammet av den pågående oljekrisa å få utsatt sin skatt, ville det ikke da vært bedre å ha målrettede tiltak mot de faktiske bedriftene som er rammet, i stedet for en helt generell ordning som bare tilfeldigvis kan benyttes av alle i formuesskatteposisjon i landet, og ikke kun eksemplene statsråden bruker?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Det handler nok mer om ulike prioriteringer enn om manglende interesse for næringsliv. Der SV i vårt budsjett f.eks. foreslår å gi bedriftene et skattekutt på 1,8 mrd. kr for å investere i en tid der det trengs omstilling, og der man trenger å omstille seg, har regjeringen, som finansministeren selv sier helt klart, prioritert formuesskattekutt i flere år. Mange milliarder kroner i formuesskattekutt. Det er ingenting ved disse skattekuttene som så langt kan dokumenteres å ha effekt i det hele tatt. Men det bringer oss tilbake til det opprinnelige spørsmålet: Hvorfor er det sånn at når det først skal komme unntaksordninger på plass som skal hjelpe dem som er rammet av krisa, er det ikke måte på hvor langt finansministeren er villig til å gå innen administrativt krevende ordninger for eierne – mens de som mister jobben, får skatteøkning og fratas sine feriepenger?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Det stemmer at det ikke bare er formuesskattekutt som har vært en av de store prioriteringene til regjeringen. Det å fjerne arveavgiften er en annen stor prioritering regjeringen har gjennomført, som heller ikke kan vises å ha noe effekt i det hele tatt på sysselsetting eller verdiskaping. En annen stor prioritering regjeringen har hatt, er å innfase oljepenger i et tempo man hittil ikke har sett maken til i norsk økonomi, og til belastning for akkurat den landbaserte industrien som finansministeren nå pretenderer å være så bekymret for. Jeg merker meg at finansministeren etter fire forsøk ikke vil svare på hvorfor hun ikke er villig til å gi like store lettelser, selv om de skulle være administrativt krevende, for dem som er hardest rammet av krisa. Derfor tror jeg rett og slett ikke at jeg gidder å spørre igjen, og jeg takker for ordskiftet.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Takk, president, jeg har brukt min kvote i dag! Dette er et problem som er så stort i omfang at jeg flere ganger har opplevd at når man prøver å sette ord på det, er det vanskelig å tro på. De summene som unndras beskatning, ikke bare fra Norge, men fra andre land, er så store og anslagene så enorme at det er lett bare å slå av. Et problem vi har også i den norske debatten, er at det er vanskelig å få konkretisert hva dette faktisk betyr, altså hvilke summer som kunne vært brukt på velferd, veier, jernbane og politi, men som isteden havner på skjulte bankkontoer. Jeg lurer på om statsråden har vurdert å få synliggjort dette bedre, f.eks. i forbindelse med statsbudsjettet. Vil statsråden f.eks. ta initiativ til å få et mer samlet og helhetlig anslag over hva slags summer vi faktisk snakker om, som unndras beskatning i Norge hvert år, og som kan være med og danne grunnlaget for den bredere debatten om skatt, økonomi og budsjett i norsk offentlighet?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Det er fristende å åpne med å si at det var hyggelig at Arbeiderpartiet og representanten Wickholm heier på regjeringen. I revidert nasjonalbudsjett varslet vi at vi i budsjettet for 2017 ville foreslå en midlertidig og avgrenset ordning med utsatt formuesskatt for eiere av virksomheter som går med regnskapsmessig underskudd. Det var i tråd med Stortingets behandling av stortingsmeldingen om skattereformen. Bakgrunnen var at mange virksomheter har opplevd en periode med manglende etterspørsel og bortfall av oppdrag. Selv om kapitaltilgangen generelt er god i norsk næringsliv, kan det være segmenter av virksomheter som har vanskelig for å få finansiering. Vi vil nå få en god lovregel som gir disse eierne en midlertidig likviditetshjelp, slik at de slipper å ta kapital ut av virksomheten for å betale formuesskatt. Jeg er glad for den brede enigheten i finanskomiteen om at det er behov for en midlertidig ordning med utsatt betaling av formuesskatt. Flertallet i komiteen har dessuten foreslått å utvide ordningen til personlig eide aksjer generelt. Utvidelsen forenkler reglene for aksjer og bidrar til at flere kan benytte ordningen, og for å gjøre den provenynøytral har flertallet i finanskomiteen foreslått å øke renten til 6 pst. Renteøkningen vil trolig bidra til at ordningen blir enda mer målrettet mot skattytere som har vanskelig for å få finansiering andre steder. For at ordningen skal få effekt for forskuddsskatten og forskuddstrekket allerede i 2016, var det nødvendig å behandle endringene før siste betaling av forskuddsskatt forfaller i dag. Jeg er glad for at finanskomiteen og Stortinget har behandlet lovforslaget raskt. Det betyr at tiltaket kan virke effektivt allerede nå ved at virksomhetseiere kan få nedsatt siste termin av forskuddsskatten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Det kan vel hende at det er stor interesse for det vedtaket Stortinget fatter i dag, men at det er bred enighet om det. Det handler om å ha en grunnleggende forståelse for de utfordringene mange bedrifter nå møter som følge av det kraftige oljeprisfallet Norge har opplevd de siste to årene. Det er alvorlig for mange av disse bedriftene. Mange av dem er familieeide bedrifter, de er viktige i sine lokalsamfunn. Jeg synes det er trist at SV tilnærmer seg dette med så kraftige ideologiske skylapper på. Når det er sagt – denne regjeringen har gjort mye for dem nederst ved bordet. Vi letter skattene for dem med lavere og midlere inntekter, vi styrker en lang rekke velferdsordninger nettopp for også å ivareta gode velferdsordninger. Men det må være mulig å ha to tanker i hodet samtidig: både å legge til rette for å bevare arbeidsplasser og skape flere og samtidig legge til rette for gode velferdsordninger for dem som har lite.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Det er helt feil at vi bruker den pågående krisen, som Serigstad Valen kaller det, som argument for å gjennomføre dette. Det er et faktum at som følge av at mange bedrifter nå opplever betydelige likviditetsproblemer, var det nødvendig å iverksette grep rundt midlertidig utsettelse av betalingen av formuesskatt. Dette er ingen lettelse, det er en midlertidig utsettelse. Jeg vedstår meg for øvrig alle forslag til lettelser i den generelle formuesskatten som denne regjeringen har foreslått, jeg mener det er rett, men dette er altså et annet tiltak som et bredt flertall i Stortinget slutter opp om. Det er jeg glad for. Jeg kan minne representanten Serigstad Valen om at da vi skulle sette ut i livet uførereformen som den forrige regjeringen la til rette for, oppdaget denne regjeringen behovet for å gjennomføre flere overgangsordninger, nettopp for å ivareta interessene til dem som sitter nederst ved bordet. Derfor la vi frem overgangsregler, og de ble vedtatt i Stortinget.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg vil minne representanten om at vi så langt i denne perioden har fått vedtatt skatte- og avgiftsreduksjoner på over 18 mrd. kr. Gjennom skattereformen og en lang rekke andre grep har vi ryddet opp i mye av regelverket, men innenfor en struktur hvor målet hele tiden har vært å lette den samlede skatte- og avgiftsbyrden, og det mener jeg har vært vellykkede grep. Så er det en ærlig sak at SV ikke er spesielt interessert i privateide norske bedrifter i Norge, og at de av den grunn også har en sterk ideologisk motstand mot lettelser, endringer eller utsettelser i formuesskatten. Men det er et viktig grep å rekke ut en hånd til alle de familieeide bedriftene som sysselsetter mange, som bidrar med store verdier, og hvor mange nå opplever en betydelig utfordring som følge av oljeprisfallet som rammet Norge for to år siden.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
La meg først rette opp en feil. Det er ikke riktig at det er formuesskattelettelsene som har hatt høyeste prioritet fra denne regjeringens side, men vi har gjort det også. Reduksjonen i formuesskatt er altså betydelig mindre enn øvrige lettelser gitt til både privatpersoner og arbeidstakere og ikke minst gjennom selskapsskattereduksjoner. Men det har vært en viktig sak for denne regjeringen også å gjennomføre lettelser i formuesskatten, rett og slett fordi det er en urettferdig skatt for norskeide selskaper i Norge. Det favoriserer utenlandske bedrifter som opererer i Norge, skattemessig. Det er en forskjellsbehandling vi ønsker til livs. Derfor går vi også inn for å redusere formuesskatten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg har allikevel lyst til å svare, for sannheten er at de store pengene som har vært brukt fra denne regjeringen over alle de budsjett vi har lagt frem, altså ikke har gått til skattereduksjoner. De har gått til helt nødvendige satsinger – til helse, kommunene, veibygging, utdanningssektoren, for å nevne noen viktige områder, og ikke minst til å opprettholde og styrke mange viktige velferdsordninger som er av stor betydning for det norske folk. Så har jeg merket meg at SV synes det er ille at arveavgiften nå er historie. Da er det verdt for velgerne å merke seg at ett av forslagene til SV er å gjeninnføre arveavgiften, som er en forhatt avgift, og som mange av oss kalte skatt på død.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg har ikke noen problemer med å forstå ambisjonene og det som ligger i flertallsmerknaden. Den har jeg merket meg. Men man ber altså om en vurdering av konsekvensene ved å senke terskelnivået innen 2019. På det tidspunktet vil skatteetaten bare ha mottatt rapporter i ett år og i realiteten ha svært begrenset erfaring med bruk av denne typen rapporter. OECD skal gjennomføre en vurdering av disse land-for-land-rapporteringsreglene i 2020. Etter min vurdering er det da mest hensiktsmessig både med tanke på grunnlaget for en slik vurdering og ressursbruken å avvente den vurderingen til etter at OECD har gjennomført sin evaluering i 2020. Så for å avslutte: Jeg tror ikke vi er uenige om at dette perspektivet må frem på et eller annet tidspunkt, men vi må ha gode data å basere det på.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Til den første problemstillingen: Jeg har oppfattet at det flertallsmerknaden handler om, er å få en vurdering av konsekvensene av å skulle senke terskelnivået for rapportering, ikke at man skal gjøre det. For å vurdere om man i det hele tatt skal gjøre det, må man ha et rapporteringsgrunnlag å basere det på. Igjen tror jeg vi må ha litt erfaringsdata for å kunne gi et relevant sakskompleks til Stortinget som grunnlag for eventuelt videre arbeid med dette. Jeg er enig i at det er mye arbeid som må gjøres med finansielle instrumenter gjennom ulike fora, og jeg mener at vi følger det opp på en veldig god måte på alle de arenaene vi har mulighet for å gjøre det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg skal være forsiktig med å svare veldig bombastisk på det, men det inntrykket jeg sitter igjen med etter de diskusjonene som foregår rundt dette særlig i OECD, er at en er veldig stolt over at man har lyktes med å få på plass denne enigheten, og at stadig flere land slutter seg til det. Det er et utrolig viktig utgangspunkt og grunnlag for å bekjempe aggressiv skatteplanlegging og ikke minst skatteunndragelse. Vi har kommet langt bare med det. Ja, det er en tilfredshet over at man har gjort det. Så er man samtidig veldig opptatt av å skaffe seg erfaring. Basert på erfaringsdata kan man på et senere tidspunkt se på mulighetene for å kunne gå videre med dette. Men jeg mener at vår rolle med å være pådriver for dette ikke skal sakkes av den grunn.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg opplever egentlig at det er veldig mange allierte i dette. Særlig etter Panama Papers og den typen ting mener jeg at det nå blir ganske pinlig å være i en situasjon hvor man ikke har sluttet seg til internasjonale regler rundt disse tingene, fordi man rett og slett får et veldig krevende flomlys på seg som enkeltland som har valgt å ikke slutte seg til. Det gjør at flere nå har fortet seg litt med å delta og reise stemmen litt tydeligere i internasjonale fora. Det er veldig bra. Jeg opplever at de aller fleste land er veldig fornøyd med at man har kommet så langt som man har gjort. Jeg har også lyst til å si at OECDs generalsekretær er den som ivrer aller mest for å videreutvikle dette. Det er klart at når lederen av organisasjonen er en så sterk pådriver, smitter det også over på medlemslandene, det er i hvert fall helt sikkert.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
La meg først si at vi de siste årene har tatt i bruk flere virkemidler som har bidratt til å hente penger hjem. Det er bra. Skattemyndighetene rapporterer om at mange har tatt muligheten i bruk, og det gjør at penger kommer tilbake til Norge for skattlegging her. Det er veldig bra. Så er neste spørsmål: Er det grunn til å tro at dette er veldig omfangsrikt, sett med norske øyne? Jeg vet ikke. Jeg har ikke noe behov for å gå kraftig ut og mistenke at det er et betydelig omfang, men jeg mener at det omfanget som måtte være, skal vi gå etter og få rede på, og ikke minst bringe midlene til beskatning der de hører hjemme. Man kan gjerne gjøre en vurdering av spørsmålet til representanten – men det har jeg faktisk ikke tatt stilling til, det må jeg tenke litt på.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
La meg først få takke saksordføreren og komiteen for den enigheten som i dag er på plass, og som i stor grad baserer seg på enighet som tidligere har framkommet i salen. Skadevirkningene av ulovlig kapitalflukt og skatteunndragelser utgjør en stor trussel mot inntektsgrunnlaget i mange land, og derfor er det viktig å finne gode løsninger for å kunne bekjempe ulovlig kapitalflukt og synliggjøre kapitalstrømmer over landegrensene. Med dagens vedtak innfører Norge nå land-for-land-rapportering for skatteformål med virkning for regnskapsåret som begynner 1. januar 2016 og senere. Regelverket er aktuelt for de største norske konsern og for datterselskaper og faste driftssteder i Norge som er en del av et internasjonalt konsern med omsetning på 6,5 mrd. kr eller mer. Rapporten skal inneholde informasjon om inntekt, skatt og forretningsvirksomhet per land samt hovedaktivitet for alle selskaper og faste driftssteder i konsernet. Konsern som kun har virksomhet i Norge, vil ikke omfattes av forslaget. Formålet med rapporteringen er å gi skattemyndighetene bedre grunnlag for å utarbeide risikoanalyser til bruk i sin kontrollvirksomhet. Rapporteringen skal som hovedregel skje til myndighetene i morselskapets hjemland, og skal utveksles automatisk mellom myndighetene i alle land hvor konsernet har selskaper eller faste driftssteder. Avslutningsvis vil jeg påpeke at det er en enstemmig komité som fremmer forslag om at foretak med land-for-land-rapporteringsplikt etter likningsloven skal få rapporteringsplikt etter regnskaps- og verdipapirhandelloven for de opplysningene Stortinget har bedt om. For øvrig er det en viktig forutsetning at rapportene skal være undergitt taushetsplikt. Fremskrittspartiet har som utgangspunkt at nøkkeltall for foretak bør gjøres offentlige, men samtidig er det viktig å være klar over konsensus i BEPS-prosjektet om at land-for-land-rapportering til skattemyndighetene skal være unntatt offentlighet. Norge verken kan eller bør gå lenger enn det som er konsensus, og jeg er glad for at vi har funnet en god løsning på dette gjennom regnskapsrapporteringen. Vi må ikke risikere å komme i en situasjon hvor Norge bryter dette, og hvor konsekvensen blir at vi ikke mottar rapporter, samtidig som det kan bli stilt spørsmål ved vår troverdighet i arbeidet for å sikre skattemyndigheter tilstrekkelig informasjon.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Takk til saksordføreren og komiteen som har jobbet fram en såpass enstemmig innstilling; det er jeg helt enig med saksordføreren i. Det har nesten vært gjengs i denne type saker, og vi fortsetter den gode trenden med den innstillingen vi i dag behandler. Dette er ingen liten sak, for det er et ledd i et større arbeid som egentlig skal sikre skattefundamentet i det enkelte land – og er det noe vi vet er under press, er det nettopp det. Åpenhet om selskapers inntekter og skattebetaling er derfor en nøkkel i kampen for å sikre det nasjonale skattegrunnlaget, som igjen er grunnlaget for vår velferd. At vi nå har et bredt flertall på Stortinget som vedtar regler som innebærer at store flernasjonale konsern får plikt til å levere en land-for-land-rapport for skatteformål til skattemyndighetene, er et godt og viktig nytt skritt i denne retningen. Departementet la i vår fram forslag som innebærer at store flernasjonale konsern får plikt til å levere en land-for-land-rapport for skatteformål til skattemyndighetene. Det er bra. Og så har vi i Stortinget behandlet dette forslaget og samlet oss om ytterligere forslag for å styrke en åpen og god rapportering fra selskapene til skattemyndighetene. Det er nevnt av de foregående talerne hvordan vi har sikret dette uten å komme i konflikt med det fellesarbeidet som gjøres bl.a. i OECD-sammenheng, nemlig at selskapene nå blir pliktige til også å rapportere etter regnskapsloven og verdipapirhandelloven. Det er selvfølgelig viktig hva som skjer internasjonalt. Fra flertallet ligger det en sterk oppfordring til regjeringen om at vi i OECD-sammenheng og når det gjelder revisjonen av modellovgivningen som BEPS er bygget på, er en aktiv pådriver for ytterligere økt åpenhet. Det er klart at vi er avhengig av konsensus i denne type saker, men jeg håper og tror at Norge vil sette seg i førersetet for å bidra til stadig mer åpenhet. For til syvende og sist er det dette som skal sikre vår nasjonale skattebase og dermed også vår velferd i årene som kommer. Og vi vet hvor aggressive mange selskap er når det gjelder å bedrive skatteplanlegging som sørger for at man betaler minst mulig der man holder på – der man har sin havn, for å si det slik. Jeg er glad for innstillingen og anbefaler den.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Jeg synes statsrådens innlegg lover veldig godt, ikke minst for den rollen Norge har, og har hatt, med å være en pådriver for økt åpenhet også internasjonalt. Statsråden var selv innom den revisjonen som skal skje av modellovgivningen innenfor BEPS, og det er, som det ble sagt, en minimumsstandard som vi nå er avhengig av at alle er enige om for at det skal fungere. Hvilket inntrykk har statsråden når hun snakker med sine kollegaer og ulike lands myndigheter av muligheten for å heve terskelen noe og dermed bidra til at dette virkemiddelet blir mer effektivt?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Det kunne være fristende å spørre om hvilke land statsråden ser som sine fremste allierte for å komme et steg videre. Det er vel enda vanskeligere å spørre om hvilke land hun ser på som motspillere, men jeg kan eventuelt høre hva statsråden velger å svare uansett.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-06-10:
Det å ha tilgang til å arbeide forutsetter et par viktige ting som ligger som premiss for alt som er sagt fra Høyre, nemlig at man har vært gjennom et asylintervju, at man er registrert og har godtgjort at man har behov for beskyttelse, og jeg tror representanten Lauvås også er klar over at vi er veldig tydelige på at man også må ha avklart eller medvirket til å avklare hvem man er. Det er ikke slik at vi bare kan slippe inn i landet folk som ikke har registrert og avklart sin identitet. Erfaringene så langt har vært at en del kan det, men en del ikke. Dette er et forslag og et synspunkt som har vært tydelig fra Høyre hele tiden, men det vi også har vært tydelige på, er at når dette er avklart, er det helt i orden. Det bør også være påkrevd at nettopp muligheten til å komme i arbeid og forsørge seg selv er viktig, men disse tingene er altså en forutsetning.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-06-10:
Jeg kjenner meg i grunnen ikke igjen i beskrivelsen til Greni. Det har vært utallige møter hvor både Høyre og Fremskrittspartiet har vært tydelige på – det kan ikke være noen overraskelse – at vi er opptatt av at flest mulig av regjeringens forslag skal gå igjennom, og jeg har på alle de møtene også oppfattet at det har vært et synspunkt fra Senterpartiet. Men det betyr at andre partier også må være villige til å fravike sine subsidiære standpunkter i neste runde. Jeg er glad for at vi på enkelte områder også har funnet fram til enighet med Senterpartiet og Arbeiderpartiet om innstrammende tiltak. At vi er der vi er i dag, med en rekke innstramninger, men kanskje ikke fullt ut like mange som det regjeringen foreslo, tar jeg til etterretning. Det er bra at vi har den enigheten. Jeg skulle ønske vi kunne ha gått lenger, bl.a. når det gjelder midlertidighet for enslige mindreårige, for jeg tror at vi både som regjeringsparti og som flertall i Stortinget faktisk får til mer hvis vi klarer å holde enigheten fra november. Men vi kom dit vi kom, nå.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-06-10:
Den saken vi nå behandler, handler ikke om integrering, men om innstramninger, og SV har vært fanebærer for en mer liberal asylpolitikk ved å stille seg utenfor innstramningsforliket i fjor høst. Det er viktig å huske at asylbegrepet i seg selv er midlertidig. Det er knyttet til at det er krig og konflikt i det landet man kommer fra. Det er ingen av oss som er uenig i at man har det best sammen med familien sin, men det betyr ikke at det er Norge som er stedet for det. Når man er kommet hit, er det fortsatt slik at vi har ønsket at det skal være midlertidig. Vi har sågar foreslått det også for enslige mindreårige, og så vidt jeg husker, var også SV med på det i forrige regjering, nemlig midlertidighet for dem fra 16 til 18 år. Jeg ser at prinsippene står for fall, og at SV fortsatt står for en mer fanebærende linje for en mer liberal asylpolitikk.
Ingjerd Schou (Høyre), 2016-06-10:
Jeg vil benytte anledningen til også å takke representanten Pedersen for godt samarbeid under behandlingen av denne proposisjonen. Jeg ser at Arbeiderpartiet i denne saken ikke støtter midlertidighet for enslige mindreårige. Men det jeg også ser, er at Arbeiderpartiet i forrige regjeringsperiode fremmet forslag om at enslige mindreårige i aldersgruppen 16–18 år skulle ha et midlertidig opphold. Hvorfor var det nødvendig å ha midlertidighet for denne gruppen, men ikke å delta nå?