Hilde Frafjord Johnson (Kristelig Folkeparti), 2004-06-07:
Forvaltningsrevisjon er egentlig noe nytt i norsk forvaltning, også på dette området. Slik situasjonen var før, etterprøvde man om et prosjekt var gjennomført etter planen. Hvis man så at det var gjennomført etter planen, var man i grunnen fornøyd med det. Man spurte ikke: Har de fått det bedre? Er effekten god? Dette er egentlig også spørsmål som vi i større grad stiller oss ellers i norsk forvaltning: Er effekten og resultatene slik vi satte oss som mål? Har vi lyktes, eller har vi ikke lyktes så bra? Det gjør at vi på en måte er inne i et pilotarbeid: Hvordan kan vi gjennomføre en etterprøving av det vi gjør, som sikrer at vi ser etter effekt og resultater – det som man på engelsk kaller «impact»? Det gjør at vi er inne på nypløyd mark, og at vi alle er nødt til å raffinere og forbedre rutinene våre og måten å jobbe på. Det gjelder også på utviklingsområdet og i forhold til Mosambik. Jeg har akkurat kommet tilbake fra et besøk i Mosambik nå i helgen. I mine møter med president Chissano og stats- og finansminister Diego stod flere av disse spørsmålene som vi diskuterer her i dag, på dagsordenen – ikke minst dette å etterprøve resultater. Det nye verktøyet man nå har utformet i Mosambik som nettopp skal gjøre det, heter Performance Assessment Framework. Der har man laget felles indikatorer. Med dette skal en vurdere effekten av det vi gjør. Så har man laget en statistisk husholdsundersøkelse med en basisk statistikk, som betyr at man år for år kan måle: Har de fattige fått det bedre? Det er et parallelt verktøy som følger budsjettstøtten, og som i sammenheng med det også følger en styrket finansforvaltning. For å ta det første poenget først, som representanten Jacobsen var inne på: Her er det ikke snakk om at budsjettstøtte innebærer at man lar ting seile sin egen sjø. Nei, faktisk er det slik at vi skal etterprøve år for år hvordan midlene blir forvaltet. Men dette er et nytt verktøy, som vi tar i bruk i fellesskap med flere land. Vi er inne på nypløyd mark, og vi må jobbe videre for stadig å forbedre det. Men det er ingen tvil om at her skjer det veldig mye i løpet av kort tid. Det andre, som jeg også vil understreke, som representanten Jacobsen var inne på, er at Norge mange ganger har krevd penger tilbake. Vi er helt klare på det. Er det ikke ordentlig rapportering, er det pengene tilbake. Vi er kompromissløse på det. Så det siste. I forhold til redegjørelser som kan sikre Stortingets etterprøving, er selvfølgelig jeg som statsråd veldig interessert i det. Det er opp til Stortinget å legge til rette for slike årlige redegjørelser. I dag er det bare utenriksministeren som har den muligheten. Derfor vil jeg anmode representanten Jacobsen, dersom han ønsker dette, om å håndtere dette med Stortingets presidentskap og ikke med statsråden, som mer enn gjerne stiller, også på kort varsel. Så til innstillingen og til saken. Jeg konstaterer at det er bred enighet om Norges utviklingssamarbeid med Mosambik, og om viktigheten av nettopp det vi har vært inne på: målrettet innsats og synlige resultater. Jeg vil med en gang si at Regjeringen vil følge opp de signaler som Stortinget gir i sin innstilling. Selv om departementet har, som svaret vårt viser, enkelte innvendinger mot tilnærmingen som er lagt til grunn fra Riksrevisjonens side, og de undersøkelsene og konklusjonene man kommer med, ikke minst i forhold til fattigdomsorientering, er det likevel ingen tvil om at det er rom for forbedringer når det gjelder å tydeliggjøre mål, utfordringer og risikoer, og ikke minst når det gjelder rapporteringsrutinene. Her hører også risikovurderinger og nye retningslinjer for budsjettstøtte med, som saksordføreren var inne på. Vi har tatt Riksrevisjonens rapport alvorlig, noe som har medført endringer, for det første i arbeidet med kvalitetssikring og rapportering i utviklingssamarbeidet generelt, for det andre i arbeidet med tiltak i Mosambik spesielt. Som saksordføreren var inne på, er det reflektert også i St.meld. nr. 35, Felles kamp mot fattigdom, som Regjeringen la fram i vår. Der framgår det et sterkere resultatfokus og en sterkere vektlegging av kvalitetssikring og måten vi har tenkt å gjennomføre det på. Vi har begynt, i budsjettproposisjonen for 2004, med en mer systematisk framstilling og en synliggjøring av nasjonale mål og resultater som Norge sammen med andre givere bidrar med i hovedsamarbeidslandene. Der ønsker vi å bidra til at Stortinget får et bedre grunnlag for å vurdere effekten av det vi gjør. Som et ledd i å bedre læringen i bistandsforvaltningen har alle ambassader med bistandsansvar ikke bare nå, men for flere måneder siden, blitt bedt om å følge opp konklusjonene og anbefalingene i Riksrevisjonens undersøkelse i forhold til sin egen portefølje og virksomhet. Riksrevisjonens rapport og hva vi kan lære av den, er også fulgt opp gjennom møter med de bistandsansvarlige medarbeiderne ved alle ambassadene. Styrket kvalitetssikring innebærer også forbedring og oppdatering av retningslinjer og verktøy. Det er vi også i gang med, bl.a. Bistandshåndboka. Som et ledd i departementets oppfølging av ambassadenes arbeid skal det også utføres en forvaltningsgjennomgang av ambassadene i alle våre hovedsamarbeidsland i løpet av inneværende år. Mål- og resultatoppfølging samt oppfølging av gjeldende retningslinjer er sterkt vektlagt ved disse gjennomgangene. Det har altså skjedd ved en generell gjennomgang og oppfølging på bakgrunn av rapporten. Så til det spesielle for Mosambik. Der har vi, som det framgår av vårt svar til Riksrevisjonen, og som er reflektert i stortingsdokumentet, utarbeidet en konkret oppfølgingsplan med en rekke punkter som jeg ikke skal gjennomgå i detalj. Den har komiteen allerede kjennskap til. Jeg vil bare si at ambassaden har utarbeidet en første rapport om hvordan de nå følger opp denne oppfølgingsplanen. Departementet vil nå gjennomgå rapporten, også på bakgrunn av mitt nylige besøk i Mosambik. Norge, i samarbeid med andre givere, bistår nå landets myndigheter med å utarbeide nye systemer for å overvåke gjennomføringen av fattigdomsstrategien og bedre resultatrapporteringen – det var det jeg var inne på innledningsvis – gjennom det nye rammeverket og disse indikatorene som kan gi resultatrettet rapportering. Det vil også da kunne spille inn i forhold til de nye budsjettproposisjonene. Vi håper at vi har noe klart allerede for budsjettproposisjonen for 2005. La meg avslutningsvis si at det er noen gode nyheter som jeg synes det er viktig at Stortinget har kjennskap til. Det første er at denne husholdsundersøkelsen som nå vil være grunnlaget for gjennomgangen og overvåkningen, viser at fattigdomsproblemene i Mosambik faktisk er i nedgang. Den absolutte fattigdommen har gått ned fra 69 pst. i 1996/1997 til 54 pst. i 2002/2003. Det er faktisk en betydelig reduksjon på relativt kort tid. Her har for øvrig Statistisk sentralbyrå i Norge bidratt til framstillingen. Vi har et samarbeid med Mosambiks statistikkbyrå, så her har Norge også hatt et ord med i laget – i forhold til måling, i hvert fall, og jeg tror også i forhold til resultatene. Den økonomiske veksten i Mosambik var på 7,1 pst. i 2002/2003, og det var på linje med målsettingen i fattigdomsstrategien. Den felles gjennomgangen som nå nettopp er foretatt av budsjettstøtten som vi og 14 andre givere er med på, påviste stor grad av resultatoppnåelse i prioriterte sektorer i strategien. Det gjaldt særlig utdanning, helse, landbruk og infrastruktur. Det betyr også at vi er i ferd med å få gode resultater. Det siste året har det vært en god økning i skatteinngangen, noe som betyr at mosambikanerne selv tar ansvar for sin egen utvikling. Jeg hadde bare behov for å komme med disse tre nye eksemplene på en utvikling i positiv retning, slik at Stortinget også får med seg at det er en god trend i Mosambik, til tross for den rapporten vi har på bordet til behandling i dag.