Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2013-04-16:
Høyre har vært opptatt av rettssikkerheten til alle aktørene i sjømatnæringen og har derfor levert en rekke forslag i Stortinget, der vi har bedt om en gjennomgang av lovverk for å sikre at rettssikkerheten er ivaretatt. I representantforslaget Dokument 8:120 S for 2010–2011 ba Høyre om å få en gjennomgang av rettssikkerheten til norske fiskere. Høyre ønsket i den forbindelse en redegjøre1se for de reelle og underliggende eier- og maktforholdene i fiskerinæringen. Man ønsket framlagt en sak om begrensningene i deltakerloven, hvor det redegjøres for om disse bidrar til at lovens formål faktisk oppnås, hvilke positive og negative konsekvenser eierbegrensningene har hatt og har samt å vurdere et skille basert på båtenes størrelse. Høyre har registrert formålet med loven, men så ba vi om en gjennomgang for å se om lovens formål oppfylles, slik som lovverket ligger der i dag. Høyre mener også at regelverket bør endres slik at generasjonsskifter kan skje på en mer ubyråkratisk måte. Høyre mener at det er et behov for å evaluere deltakerloven, og at det i den forbindelse bør utarbeides et høringsutkast som sendes ut bredt til alle aktørene i næringen. I Høyre registrerer vi kritikken fra aktører i næringen om at det har vært en for intern gjennomgang, og at man stiller seg undrende til at man i høringsnotatet opererer med en strafferamme på tre år. I lovutkastet øker dette til seks år – dette uten at høringsinstansene er informert og har fått mulighet til å uttale seg. Etter Høyres mening er det grunn til å kritisere regjeringen for litt uryddighet her. Høyre registrerer at regjeringen møter kritikken fra Norges Fiskarlag om at dette har vært en for lukket prosess, med at dette bare er en etterkontroll av loven, og at det etter regjeringens mening har vært en tilstrekkelig åpen prosess. Her vil Høyre anføre at det ikke på noen måte har vært en så grundig og åpen gjennomgang at det oppfyller Høyres forslag om en grundigere gjennomgang av de reelle maktforholdene i næringen. Høyre har ønsket og foreslått en endring av deltakerloven slik at generasjonsskifter skal være enklere for rederiene. Dette begrunner vi med at den kulturelle tilknytningen man har til næringen ved at man har vokst opp i et rederi, er viktig for næringens videre utvikling, både ved at man enkelt får med seg engasjerte unge mennesker som vil være en del av næringen, og også for å beholde kapital i næringen – kapital som altfor ofte i arveoppgjør overføres til andre områder, der man kan investere uten å bli bundet av regler om bosted og aktivitetsplikt. Høyre mener derfor at generasjonsskifter må kunne gjennomføres på enkleste vis av hensyn til næringen generelt. Innledningsvis redegjorde jeg for Høyres arbeid med rettssikkerheten i næringen. Det er viktig for oss å få presisert i merknads form at de innskjerpelsene som her vedtas om straffegebyr, tvangsmulkt og straffebestemmelsene i deltakerloven, er begrunnet i internasjonal kriminalitet. Vi har derfor valgt en annen løsning enn det Fremskrittspartiet har valgt. Fremskrittspartiet stemmer imot endringer, man vil ha en grundigere gjennomgang. Høyre støtter at vi må ha en grundigere gjennomgang – det har vi også tidligere foreslått. Men for oss er det viktig å komme i dialog med regjeringspartiene, få flyttet dette i merknads form i komitéarbeidet, slik at vi får presisert at dette er ikke noen reell straffeskjerpelse for nasjonal aktivitet. Her er det altså en straffeskjerpelse overfor internasjonal kriminalitet. Høyre registrerer den formuleringen som Fremskrittspartiet tok opp i replikkordskiftet med Arbeiderpartiet, men vi mener at formuleringen holder det den lover, nemlig at det her er en straffeskjerpelse som går på internasjonal kriminalitet. Høyre – sammen med flertallet i komiteen – legger til grunn at dette i seg selv ikke er et signal om endring av normalstraffenivået. Vedtaket er en hevet strafferamme for å kunne møte grenseoverskridende og organisert kriminalitet på en adekvat måte. Avslutningsvis mener Høyre at det er behov for en total gjennomgang av dette feltet med vekt på rettssikkerhet og med vekt på maktforholdene i næringen. Er det sånn at dagens lovverk på alle punkt oppfyller formålet med lovverket?