Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2022-03-17:
Først vil jeg vise til saksordfører Tuva Moflags gode presentasjon av saken. Jeg vil understreke at dette er en lovproposisjon som følger av tidligere stortingsvedtak, og ikke en proposisjon som tar stilling til pensjonistoppgjøret i vår. Hurdalsplattforma har tre viktige punkter angående det vi behandler i dag: Gi pensjonistenes organisasjoner forhandlingsrett på andre områder enn reguleringen av pensjonene, og dermed mulighet til å drøfte viktige spørsmål i eldrepolitikken. Regulere pensjonene basert på det reelle gjennomsnittet av pris og lønnsvekst. Øke minstepensjonen. Dette er regjeringas arbeidsplan. På vegne av Senterpartiet vil jeg først understreke at pensjonistorganisasjonene skal gis forhandlingsrett på andre områder enn regulering av pensjon. Premissene for disse forhandlingene må legges ved Stortingets behandling og vedtak, eksempelvis i 2022 for pensjonistoppgjøret for 2023. Forutsigbarhet er nødvendig. Avklarte rammer i forhandlingene er helt avgjørende, og det er viktig at vi utformer dette mer konkret. Det er viktig å utforme tiltak, eksempelvis Den kulturelle spaserstokken, skolering i lettere tilgang til digitale skjemaer, og økonomisk stimulans til samspill mellom pensjonistene, organisasjoner og kommunene lokalt for å styrke samarbeidet i den tredje sektor. Senterpartiet fikk i regjeringsforhandlingene med Arbeiderpartiet ikke støtte for at Pensjonistforbundet skal få plass i det tekniske beregningsutvalget for inntektsoppgjøret, TBU, på vegne av pensjonistenes organisasjoner. På denne bakgrunn må Senterpartiet stemme imot forslag nr. 5, fra Fremskrittspartiet, SV og Rødt, i innstillinga. At Pensjonistforbundet ikke får plass i TBU, er sjølsagt svært uheldig, for det er dette utvalget som kommer fram til et felles tallmateriale for lønnsoppgjørene. Pensjonistoppgjørene for over en million pensjonister bygger på det samme tallmaterialet, og da er det viktig at alle viktige forhandlingsparter er rundt bordet og gis innsyn og ansvar for resultatet. Det er etter Senterpartiets syn beklagelig at arbeidslivets parter, med LO og NHO i spissen, er imot at Pensjonistforbundet er med i TBU. Forutsigbarhet i pensjonssystemet er viktig både for leverandører av pensjoner og for pensjonistene. Det foreslås i denne proposisjonen at alderspensjon under utbetaling skal reguleres av lønns- og prisveksten, og det foreslås at lønns- og prisveksten skal inngå i regulering av pensjonene, og at det defineres i forskrifter til det hele. Forholdet mellom utvikling av minstenivået av pensjoner og utviklinga av utbetalt pensjon må være kjent. Det vil ikke være tilfelle dersom utbetalt pensjon blir regulert av gjennomsnittet av pris- og lønnsvekst, mens minstenivået blir regulert med lønn fratrukket effekten av levealdersjustering. Dette er grunnen til at regjeringa har foreslått en endring i reguleringa av minstenivåene. I fjor hadde ikke Senterpartiet støtte fra flertallet i Stortinget om at prinsippet om gjennomsnitt av lønn- og prisvekst skulle gjelde ved både reallønnsøkning og reallønnsnedgang. Når lønnsveksten er større enn prisveksten, gir det altså reallønnsøkning, og reallønnsnedgang får vi når prisveksten er større enn lønnsveksten. Prinsippet om gjennomsnitt av lønns- og prisvekst er nå slik at det lønner seg når reallønnsveksten er under 1,5 pst., og sjølsagt ved reallønnsnedgang. Det vi vedtar i dag, kutter topper og hever bunner for pensjoner under utbetaling, og det er etter vår vurdering rettferdig. Når det gjelder regulering av pensjonene i 2022, er faktumet at flere av høringsinstansene har innvendinger til håndteringa av avviket i lønnsvekst for 2021. Lønnsveksten for 2021 ble av regjeringa anslått lavere enn det som ble resultatet i 2021. Anslått lønnsvekst ble satt som et tak for økninga i pensjonene under utbetaling i 2021. Siden prinsippet for regulering av pensjon i 2021 dermed var lønnsveksten og ikke gjennomsnittet av pris- og lønnsveksten, skulle dette nå vært fulgt opp med samme prinsipp ved etterregning av endring i pensjonen under utbetaling i 2022 – dette før en beregner gjennomsnittet av pris og lønn for kalenderåret 2022. Dette har regjeringa ikke gjort, og regjeringspartiene følger innholdet i regjeringas proposisjon. Økning av minstepensjonene er nødvendig. Minstepensjonistene vil bestandig sakke etter når en tar prosentvise tillegg. Det som nå blir gjort, er nødvendig, og det som da er det sentrale, er tillegget i minstepensjonene ved de kommende oppgjørene. Det vil gi fordelingsprofilen.