trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-06-18:
Representanten Greni sa i replikkordskiftet no at det er vanskeleg å få auge på kva som er politikk, og kva som er fag, når det gjeld kostnadsnøklar. Til det vil eg seia at kostnadsnøklane på ein måte er fag, og det som er politikk, er skatteutjamning og andre tilskott – det er det som er veldig tydeleg politisk. Der har ein gått i retning av å favorisera dei fylkeskommunane som kjem dårlegast ut. – Berre slik at det er sagt. Det eg ønskjer å stilla spørsmål om, er Senterpartiet sitt forslag om ferjeavløysing, som er kome etter at regjeringspartia, Kristeleg Folkeparti og Venstre var ute og sa at me ønskjer å få på plass ein modell. Eg registrerer at ein no kjem med eit konkret forslag, samtidig som ein i dag tek til orde for å utsetja kostnadsnøklane for å vurdera ferjeavløysing. Mitt spørsmål er: Kvifor seier ein no 40 år? Når den raud-grøne regjeringa har lagt til grunn 30 år for riksvegferjer i sitt opplegg, kvifor seier ein no 40 år, etter at regjeringspartia, Kristeleg Folkeparti og Venstre har sagt 40 år i media?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-06-18:
Eg må først seia at SV gjev inntrykk at når ein styrkjer vekstkommunetilskotet, tar ein frå alle andre. Det er lang praksis for det. Då SV for eit par år sidan auka storbytilskotet i lag med dei andre raud-grøne, tok ein òg frå alle andre kommunar og finansierte det. Det eg har tenkt å stilla spørsmål om, gjeld at eg registrerer at dei raud-grøne ikkje lenger er einige om det økonomiske opplegget for kommunane neste år. Det ser nesten ut til at det er konkurranse om kven som skal by mest over regjeringa. Der vann SV med nokre millionar i forhold til Senterpartiet. Sist SV hadde påverknad på norsk politikk og la fram ein kommuneøkonomiproposisjon, inneheldt proposisjonen lågare vekst for kommunane når ein trekkjer frå utgifter til demografi og pensjon, enn det me legg opp til for neste år. Mitt spørsmål er: Kvifor meiner SV at ein for neste år må auka rammene med så mykje som man har gjort, medan ein ikkje meinte det same for dette året, då ein hadde høve til å påverke?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-06-18:
Det har vore ein god debatt om kommunereforma. Eg er glad for at ho har fått prega debatten, og eg er òg glad for at mange har teke ordet i nettopp kommunereformdebatten. Senterpartiet har gått tungt inn. Slagsvold Vedum lurte på kva problem han skulle løysa. Politikk handlar ikkje berre om å løysa problem, politikk handlar òg om å skapa moglegheiter. For oss er det viktig å skapa moglegheiter – gjennom ei kommunereform – til at kommunane kan få endå fleire nye oppgåver. Representanten Marit Arnstad var heldigvis einig i at ein burde flytta oppgåver ned til kommunenivået. Senterpartiet fekk lite gjennomslag i den regjeringa dei sat i, for å flytta oppgåver vekk frå staten, men no kan dei få lov til å samarbeida med oss i den komande meldinga for å flytta oppgåver ned frå fylkesmann og stat til store og meir robuste kommunar. Det ser me fram til. Senterparti-leiaren sa òg at han lurte på kva fagleg belegg me hadde for å gjennomføra reforma. Det er iallfall ikkje noko fagleg belegg for at den strukturen som vart laga for 50 år sidan, er den einaste riktige. Då var det venteliste for å få telefon, det var venteliste for å få bil, og det var lite kommunikasjon. Så den reforma som vart laga den gongen, kan uansett ikkje vera riktig i dag. Det det derimot er fagleg forska på, er effektane av dei samanslåingane som har vore, og dei er utelukkande positive for dei det gjeld. Komiteen var sjølv på besøk i Nord-Trøndelag og trefte ordføraren i nye Inderøy kommune, som gav ei god beskriving. Senterpartiet er det partiet som har ordførarerfaring frå samanslåtte kommunar der det går bra, så kvifor er partiet i denne salen så negativt til å gjennomføra ei reform når deira eigne har gode erfaringar – det er faktisk mange av deira eigne som er dei som tek initiativ? Då eg vart komitéleiar, var den fyrste som ringde meg, Senterparti-ordføraren Jon Askeland, som sa at no må me gje gass når det gjeld å få verkemiddel for å få ei ny kommunereform på plass. Så litt om inntektssystemet til fylkeskommunen, som òg har vore debattert ein del. Der har det vore hevda at fylkeskommunane ikkje visste, og Bjørn Lødemel var vel den som var best til å forklara at dei har visst. Han viste til at fylkesrådmannen i Sogn og Fjordane i 2011-budsjettet skreiv at fylkeskommunane måtte førebu seg på lågare inntekter. Les ein debatten om kommuneproposisjonen i fjor, sa dåverande statsråd Liv Signe Navarsete rett ut at då ein la om forvaltingsreforma, fekk Sogn og Fjordane meir. Ho seier faktisk: «Sogn og Fjordane fekk heile 10 pst. av ramma – langt over det ein elles skulle hatt.» Då er det ikkje noka overrasking at når ein legg faglege, objektive kriterium til grunn, får ein litt mindre.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-06-18:
Karin Andersen hadde igjen ei helsing til meg i sitt innlegg i samband med at eg klarte å bruka orda «faglege og objektive kriterier» nok ein gong. Eg skal understreka at sjølvsagt er alt politikk, men det har vore ein tradisjon i Noreg for at når ein diskuterer inntektssystemet i kommunane, har ein to element. Det eine er utgiftsutjamninga, som det har vore tradisjon for er fagleg basert. Det er ikkje tradisjon for at ein i denne salen diskuterer vektinga av nøklar og vektinga av kommunar og deira ulike nøklar. Det som det har vore tradisjon for, er at i politikken diskuterer ein i hovudsak alle andre ordningar som ligg på utsida av sjølve nøklane, og som gjeld særskilte tilskot. Småkommunetilskot er eitt døme. Andre døme er distriktstilskot i Sør-Noreg, Nord-Noregtilskot, vekstkommunetilskot, som vi har styrkt i dag, selskapsskatt som ein skal vurdera neste år og skattenivå. Forholdet mellom skatt og rammer er politikk, og utjamninga av skatteinntekter i kommunane er politikk. Eg trur det er ei fornuftig tilnærming å ha det slik at me ikkje går inn på nøklane og diskuterer dei, at ein aksepterer at det ligg faglege vurderingar til grunn for korleis nøklane har blitt, og så konsentrerer me oss om politikken når det gjeld dei andre elementa. Dette vart eg møtt med då eg var ordførar. Ein var veldig irritert over kriteriet som heiter utdanningsnivå innan barnehagesektoren. Ein lurte på kvifor ein fiskar frå Austevoll skulle ha mindre behov for barnehageplass enn ein høgt utdanna person i Bergen. Me fekk svar frå den sitjande regjeringa at dette er basert på faglegheit, og at politikken gjeld for andre ting. Eg synest det er ei klok tilnærming at me ikkje diskuterer nøklane i detalj, men diskuterer politikken på utsida, både når det gjeld skatt og ordningar. Eg vil òg takka Marit Arnstad og Freddy de Ruiter for at dei gjev meg høve til å understreka nok ein gong det eg sa i hovudinnlegget mitt om fridom og tvang. Me kjenner oss overhovudet ikkje igjen i den skildringa av reforma som ei tvangsreform. Det kan vera naturleg og greitt å slå opp på side 42 i innstillinga, der eit breitt fleirtal, Arbeidarpartiet, Høgre, Framstegspartiet, Kristeleg Folkeparti og Venstre, har ein fellesmerknad. Det står der: «Samtidig er flertallet opptatt av at det skal være reell frivillighet for de kommunene som deltar i sammenslåingsprosesser. Dersom kommuner etter en helthetlig vurdering og etter å ha innhentet synspunkter fra sine innbyggere konkluderer med at sammenslåing ikke er aktuelt på det nåværende tidspunkt, er dette en konklusjon flertallet mener må respekteres.» Det går vel ikkje å seia det klårare, så svaret på spørsmålet frå de Ruiter er at eit breitt fleirtal i Stortinget legg frivilligheitslinja til grunn, og at behovet for kommunereform ikkje er til for å gjera Stortinget og regjeringa fornøyde, men for å skaffa betre tenester til innbyggarane. Det må me ikkje gløyma. Derfor har me tillit til at ein viser lokalt leiarskap.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-06-18:
Eg teikna meg då eg såg at debatten gjekk mot ei avslutning. Eg ser at fleire har teikna seg. Likevel er det på tide å takka for ein god debatt. Det har vore bra temperatur. Det har òg vore dei store linjene. Eg merka meg spesielt Ingjerd Schou, som drog historia frå 200 år tilbake. Så har me vore nede på dei heilt enkle tinga – med ei stor ordveksling mellom meg og Karin Andersen om kostnadsnøklar. Eg skal seia mine siste ord om kostnadsnøklar. Sjølvsagt skal dei diskuterast i denne salen, men poenget mitt er at å justera på eit komma har ikkje vore tradisjon. Eg håpar at det heller ikkje blir tradisjon i denne salen. Eg har merka meg med glede at alle partia har snakka positivt om kommunesamanslåingar. Høgdepunktet mitt i debatten var då Heidi Greni sa at Senterpartiet er for kommunesamanslåing. Med det har alle partia sagt noko positivt, og det er kjekt å registrera. Karin Andersen sa at ho kan vera positiv til heile reforma, berre me legg vekk pisken. Det er litt vanskeleg å leggja vekk noko ein ikkje har teke med seg inn. Eg føler at kritikken mot store delar av politikken vår går ut på at ein er imot noko heller ikkje me er for, og då blir det litt vanskeleg å diskutera. Eg håpar at ein les merknadene og ser på kva fleirtalspartia faktisk seier. Det eg trur er hovudbodskapen herfrå i dag, er at det er eit breitt fleirtal som seier at det er naturleg å starta i 2014. Det står regjeringspartia, Kristeleg Folkeparti, Venstre og Arbeidarpartiet bak. Det er det inntrykket som er etterlate, og som lokalpolitikarane må merka seg. Med dette er det ein historisk dag at me for fyrste gong på 50 år seier me skal ha ei kommunereform. Me går inn i ei tid då ein skal nominera til kommunevalet i 2015. Det at me set i gang ein prosess, ei reform, og at me styrkjer posisjonen til kommunane, gjer at lokalpolitikken blir interessant. Eg håpar at me òg frå dette nivået kan bidra til å gjera lokalpolitikken interessant, slik at folk blir motiverte til å stå på ei liste og ta på seg viktig arbeid i kommunestyre og fylkesting ved valet i 2015. Lyftar me blikket litt, ser me at norske kommunar har enormt store oppgåver – og dei har moglegheit, dei har handlingsrom, dei kan prioritera. Me gjev dei eit robust opplegg neste år. Det å vera lokalpolitikar i ein kommune betyr ein forskjell. Ein kan gjera ein forskjell. Ein kan engasjera seg. Samanliknar me oss med naboane våre og med resten av Europa, har norske kommunar ein stor portefølje og er ein viktig arena, noko som me skal hegna om. Derfor håpar eg at det inntrykket som denne debatten etterlèt seg, er at norske kommunar er godt rusta, og at dei frå hausten av har fått eit viktig oppdrag frå eit solid stortingsfleirtal: å diskutera framtida si. Lykke til til alle lokalpolitikarar med den viktige oppgåva!
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2014-06-18:
Eg treng ikkje 30 minutt i denne saka, så presidenten kan berre ringa til votering. Det er standard prosedyre for Stortinget kvar vår å vedta endringar i statsbudsjettet på grunn av lønsoppgjeret. LO Stat, YS Stat, Unio og Akademikerne kom til einigheit med staten under meklinga i årets lønsoppgjer. Oppgjeret har ei ramme på 3,3 pst. og inneber dermed ein lønsvekst som ligg innanfor dei rammene som konkurranseutsett sektor legg seg på. Komiteen har ingen merknader til proposisjonen og anbefaler at ein vedtek den innstillinga som ligg føre.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2014-06-18:
Jeg tror ikke jeg deler representanten Njåstads oppfatning om at kommunereformen er det viktigste i dette dokumentet. I år opplever norske kommuner en svikt i skatteinngangen i forhold til hva de har budsjettert med. Regjeringen anslår i proposisjonen at svikten blir på 1,2 mrd. kr. Denne uken la derimot Statistisk sentralbyrå fram tall som viser at tallet kan bli mye større. Ifølge Kommunal Rapport kan svikten i verste fall bli på over 4 mrd. kr i forhold til hva kommunene faktisk har budsjettert med. Det betyr at det må kuttes i skoler, barnehager eller eldreomsorgen, hvis inntektstapet ikke kompenseres. Fremskrittspartiet vil ikke kompensere kommunene. Da kommunene opplevde en svikt i 2004, var Fremskrittspartiets leder og nåværende finansminister Siv Jensen leder i finanskomiteen. Hun var krystallklar på at staten måtte kompensere kommunene for svikten i inntektene. Fremskrittspartiet inngikk til og med en avtale med regjeringen om en slik kompensasjon. Dette står i sterk kontrast til hva komitélederen hevder i merknadene han har skrevet. Vi har vent oss til at Fremskrittspartiet sier noe i opposisjon og gjør noe helt annet i regjering. Når ble det et grunnleggende prinsipp at poenget var å finansiere sektoren delvis med skatteinntekter og rammetilskudd?(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2014-06-18:
Komitélederen etterspurte i sitt innlegg hva som blir forskjellen. Ja, det er mange måter å betrakte tallene på. En måte er å se på veksten i de samlede inntektene, der denne regjeringen legger opp til en samlet vekst på 1,1 pst., men gjennomsnittet for vår regjeringsperiode var 2,6 pst. Det er en forskjell som jeg tror kommunene merker. Noe av hensikten med kommuneproposisjonen er å gi forutsigbarhet og avklare for kommunene hvilke rammer de til neste år skal budsjettere i forhold til. Da har jeg lyst til å gå tilbake til skattesvikten og skatteinngangen. Fordi vi legger vekst på revidert nasjonalbudsjett, vil skatteinntekt fram til nå faktisk ha en stor betydning for veksten neste år. Den vet vi hva blir, den er stipulert. I tillegg viser Kommunal Rapport at hvis denne utviklingen fortsetter, vil det bli en betydelig større skattesvikt enn det har vært til nå. Mitt spørsmål blir: Vil – også etter at vi har kompensert for demografi og prisvekst – komitélederen gå inn for å kompensere kommunene for skattesvikt ved salderingen av statsbudsjettet? Kan man regne med det?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2014-06-18:
Representanten Skjelstad sier at Arbeiderpartiet vil ha en kommunereform. La meg da bare få være helt tydelig, siden også flere av Høyres representanter forsøker å framstille det sånn. Arbeiderpartiet er for endringer av kommunestrukturen, vi er for lokale initiativ, og vi er for frivillighet. Men vi vil ikke ha en kommunereform for enhver pris. Vi har vært tydelige i denne debatten om hvilke grunnlag vi kan støtte et opplegg på. Regjeringen innfrir ikke det grunnlaget. Partiene i Stortinget har ikke kommet oss i møte. Da kan ikke vi gi vår støtte til regjeringens opplegg til kommunereform. Det burde være ganske klart for alle og enhver. Jeg hadde et spørsmål til statsråden om hva som var grunnlaget for vurderingen av at begrensningene i låneopptak hos kommunene kunne omgå Grunnloven § 97. Jeg registrerer at statsråden valgte ikke å svare på det. Jeg forsøker nok en gang å få et svar fra statsråden.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Fremskrittspartiet har gjort seg til talsparti for å bruke folkeavstemning som en viktig del i utviklingen av lokaldemokratiet. Regjeringen fastslår nå at kommunene skal stimuleres til å bruke en innbyggerquiz som et alternativ til folkeavstemning i spørsmålet om kommunesammenslåing. Er det nå slik at Fremskrittspartiet har endret syn på viktigheten av folkeavstemning, og hva er i tilfelle årsaken til det? Er det det at Fremskrittspartiet nå mener at folkeavstemning er en dårlig løsning for innbyggerne med tanke på å bli hørt? Eller er det fordi Fremskrittspartiet er redd for at de får et svar som ikke passer inn i deres planer for tvangssammenslåing av kommuner? Er det slik at folkeavstemning ikke lenger er et tema for Fremskrittspartiet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Jeg kan forsikre om at jeg har lest også det som står om folkeavstemning. Jeg har også lest det som står om innbyggerquiz, og at det skal bevilges penger til å utvikle skjema til en slik innbyggerquiz, så det er tydelig at det er en stor glidning her. Et annet spørsmål gjelder det forslaget som er lagt fram i dag, der fylkeskommunens oppgaver nå skal utredes parallelt med kommunereformen, men samtidig gir det inntrykk av at det ikke gjelder ekspertutvalget, at det ikke skal inn i ekspertutvalgets mandat. Lederen i ekspertutvalget har jo tydelig uttrykt at det er en svakhet ved mandatet at fylkeskommunen ikke er en del av mandatet. Vil det nå bli aktuelt at ekspertutvalget også skal utrede oppgaver for fylkeskommunen, som en del av sitt mandat?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Regjeringens ekspertutvalg mener at behovet for endringer i kommunestrukturen er spesielt stort rundt de store byene. Det var også representanten Jenssen inne på i sitt innlegg. Høyres ordførere i denne typen kommuner har uttrykt sterk skepsis til forslaget om å bli slått sammen med naboen, og mener at det er småkommunene som har størst behov for kommunestrukturendring. Er Høyre enig med ekspertutvalget i at behovet for kommunesammenslåing, og kanskje oppsiden med kommunesammenslåing, er størst i områdene rundt storbyene, eller er de størst i de små distriktskommunene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Jeg har aldri boikottet den prosessen, men jeg vil spørre representanten Jenssen om han ikke deler mitt syn om at det er utrolig vanskelig for en kommunepolitiker å sette seg ned og finne ut hvordan en løser oppgavene best før en vet hva en skal holde på med. Nå er flertallet ikke med på vårt forslag om at f.eks. videregående skoler skal legges til regionalt nivå. Nå skal altså kommunene begynne å diskutere hvem de skal slå seg sammen med, uten at de i det hele tatt vet hva de skal holde på med. Tror ikke representanten at lokalpolitikerne vil få store problemer med å skjønne hva som er den beste løsningen for sine innbyggere når de ikke aner hva som er oppgavene i framtiden? Vil det ikke være stor forskjell på en kommune som f.eks. skal drive videregående skole, kontra en kommune som ikke skal ha det som en av de kommunale oppgavene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
En enstemmig komité går i innstillingen inn for å videreføre refusjonsordningen for enslige mindreårige asylsøkere, men man støtter ikke forslagene fra Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV om at det skal knyttes til den eksisterende ordningen om refusjon til barnevernstiltak for denne gruppen. Kan representanten bekrefte at refusjonsordningen som er foreslått, vil være knyttet til barnevernstiltak for enslige mindreårige asylsøkere, at det vil bli en videreføring av dagens ordning og med et støttenivå minst på dagens nivå, altså 80 pst.?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Jeg er enig i – hele komiteen er vel enige om – at det var på tide med en revidering av de fylkeskommunale kostnadsnøklene. I forrige periode hadde vi en stor revidering av kostnadsnøklene for kommunene. Det var en svær sak. Det var intensjonen vår å komme med en sak om fylkeskommunen før kommuneproposisjonen – det ble veldig krevende. Ikke minst var det krevende å få på plass gode og objektive kostnadsnøkler når det gjaldt samferdsel, særlig i fergefylkene. Så årsaken til at det ikke kom, var nettopp at det var veldig krevende å finne objektive kriterier. Utfordringen med det som er kommet i dag, er at det er håpløst å se hva som er objektive kriterier, og hva som egentlig er politikk, i de nye kostnadsnøklene. Det blir ikke lagt fram en fyldig forklaring på hvordan de er snekret, og delkostnadsnøklene er ikke klarlagt. Da vi la fram kostnadsnøklene for kommunesektoren, la vi fram delkostnadsnøklene – vi la fram helt tydelig hvordan dette har kommet fram. Kommunene var misfornøyde og fornøyde, men de visste i hvert fall hva som gjorde at de havnet slik.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Jeg er helt enig med representanten Jenssen i at kommunesammenslåingen mellom Inderøy og Mosvik var en god prosess. Det var et godt resultat, og innbyggerne er veldig fornøyd. Det er nettopp fordi det var basert på frivillighet, det var basert på lokalt initiativ, og det var basert på gode, lokale prosesser. Det var ingen pisk i den andre enden som gjorde at man var nødt til å gjøre overilte vedtak fordi man hadde en tidsfrist på seg til å få det gjennomført. Det er mange gode og dårlige argumenter for å slå sammen kommuner. For at det skal være aktuelt med en kommunesammenslåing, er det slik at de gode argumentene på vektskålen må være mye større enn de dårlige. Det er klart at man sparer en ordfører, man har andre kostnader i den andre enden. Man sparer noe administrativt personale, som man kanskje kan omdisponere til andre ting. Men samtidig kan man også dra på seg en del stordriftsulemper. Min inngang til det er at det er lokalpolitikerne som vet hva som veier tyngst på den vektskålen. Det er lokalpolitikerne som vet om fordelene er større enn ulempene, eller omvendt.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Som Njåstad vet, hadde vi først et merknadsforslag på 40 år i komiteen. Så gikk vi tilbake til 30 år, fordi det var en del av opplegget på statlige riksveier. Deretter fikk vi innspill fra fylkeskommunene om at våre lokalpolitikere ønsket en ordning på 40 år. Etter innspill derfra, og en grundig vurdering, fant vi ut at vi ville lande på 40 år. Det er forklaringen på det.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Jeg mener ikke at gulrøtter er til hinder for en god kommunereform, men jeg mener at tidsfristen 2017 og at alle gulrøttene forsvinner i 2017 er til hinder for en god kommunereform, for det gjør at kommunen ikke får bruke tid til å ha den gode prosessen, tid til å få gode lokale prosesser til å bestemme seg for om de skal slå seg sammen med noen, og hvem de skal slå seg sammen med. Det at 2017 er satt som et sånt trusseltidspunkt – har du ikke slått deg sammen med noen til da, så forsvinner alle gulrøttene – er det som er trusselperspektivet i dette.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Ja, jeg ser fordeler med å slå sammen noen kommuner, og jeg tror at der lokalpolitikere ser at fordelene er større enn ulempene, har Senterpartiet vært en pådriver og stått på overfor våre lokalpolitikere for å ha fått det til. Så er det slik at det er mange steder der Senterparti-politikerne tar initiativ for å få en kommunesammenslåing der faktisk Venstre-, Kristelig Folkeparti-, Fremskrittsparti- og Høyre-politikerne har satt ned foten så godt at det ikke har blitt noe av. Vi har jo alle sett avisoppslagene i Adresseavisen der Venstre-politikere ble tvunget til å holde seg borte fra kommunestyremøtet fordi de var interessert i å gå for en utredning av kommunesammenslåing. Så det er mange fordeler, som jeg sa til forrige replikant her, og det er mange ulemper, men det er kun lokalpolitikerne som har nok lokalkunnskap til å avveie om fordelene er større enn ulempene.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
I representantforslaget fra Venstre om fylkeskommunen heter det bl.a.: «Forslagsstillerne mener det vil være uhensiktsmessig å legge opp til en kommunereform som ikke baserer seg på en forvaltningsmessig trenivåmodell.» I innstillingen til Venstres forslag slutter partiet seg til et vedtak om å gjennomgå oppgavene til fylkeskommunen, men de støtter ikke forslag om opprettholdelse av en forvaltningsmessig trenivåmodell, de støtter ikke forslag om å slå fast at fylkeskommunen fortsatt skal ha ansvaret for videregående skoler, og de støtter ikke forslag som helt tydelig er Venstres egne formuleringer i begrunnelsen for å reise dette representantforslaget. Hvorfor i all verden støtter ikke Venstre disse forslagene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Representanter for flertallspartiene Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre har sendt ut en pressemelding som forteller om en ordning med ferjeavløsningsmidler over 40 år for fylkesveier, som nå er på plass etter framleggingen av innstillingen til kommuneproposisjonen. Det ligger et forslag fra Senterpartiet og SV i innstillingen, som Arbeiderpartiet nå har varslet at de vil støtte, men som disse flertallspartiene ikke støtter. Derimot har de en merknad der regjeringen bes vurdere en ordning med ferjeavløsningsmidler. Dette er det utrolig viktig for fylkene å ha klarhet i før de nå begynner sin budsjettprosess for neste år. Kan statsråden bekrefte at regjeringen i budsjettet for 2015 vil legge fram en ordning med ferjeavløsningsmidler over 40 år for fylkesveiene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Jeg har sagt det mange ganger før, og uten å ville beskylde noen her i salen for å være tungnem, skal jeg gjenta det: Senterpartiet er for kommunesammenslåing. Vi er for frivillig kommunesammenslåing. Jeg har oppfordret mine ordførere til å ta initiativ i denne prosessen når oppgavene er på plass. Men det som er en forutsetning for oss, og som regjeringen overhodet ikke vil høre på, er frivillighetsprinsippet. Når de lokale prosessene har gått, og det er fattet vedtak, skal vi ha respekt for de vedtakene og ikke overkjøre dem i Stortinget. Oppgavene først, frivillighet og ingen straffereaksjoner: Det er vår oppskrift på kommunereformen. Det blir sagt at vi beskylder og kommer med falske meldinger om at dette er en tvangsreform. Hvis dette ikke er en tvangsreform, må statsråden fortelle meg hvorfor det er varslet i stortingsmeldingen om kommunestruktur som Stortinget skal behandle våren 2017. Så vidt meg bekjent, er alle frivillige kommunesammenslåinger Stortinget uvedkommende, og det er også noe som kun godkjennes av Kongen i statsråd, og skal ikke innom denne sal. Når det gjelder datostempling på gulrøtter, ble det jo for det første framstilt som om dette er noe nytt statsråden kommer med i forbindelse med denne reformen. Det er faktafeil. Det som er nytt, er denne reformstøtten. Opplegget med at inndelingstilskuddet beholdes, var noe som Liv Signe Navarsete som statsråd utvidet til 15 år. Det at kommunene får kompensert for utgiftene sine ved kommunesammenslåing, var noe som den rød-grønne regjeringen gjennomførte. Men det blir tvang for kommunene når det sies at dette faller bort hvis de ikke gjør dette innen 2017 – ved eventuelle kommunesammenslåinger senere må kommunene da ta alle kostnadene selv. Samtidig varsles det at man skal gjennomgå småkommunetilskuddet.Det står noe sånt som at man skal se på om det egentlig er frivillig når de ikke har slått seg sammen – frivilligheten til de kommunene som er så små – og med en trussel om å fjerne småkommunetilskuddet. Det er en trussel. Det er et tvangselement som gjør at kommunene da ikke tør å la være å vurdere kommunesammenslåing, selv om de mener det kanskje ikke er det beste for sin kommune. De kaller det en demokratireform, og det som så langt er fastlagt i den demokratireformen, er at lokalpolitikerne nå ikke lenger kan foreta investeringer uten at staten har godkjent det, ikke kan foreta lokaliseringer uten at staten har godkjent det, og at lokalpolitiske vedtak vil bli overkjørt av Stortinget hvis de ikke vil slå seg sammen med noen hvis de er for små til å være det som regjeringen definerer som en robust kommune. Det er noe helt annet enn det som er min definisjon på en robust kommune.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-18:
Når det gjelder å snakke ned de små kommunene, må det vel helst være de som setter likhetstegn mellom robust og stor som snakker ned de små kommunene. For meg er en robust kommune en kommune som leverer gode tjenester, og som har god økonomistyring – ikke nødvendigvis en kommune som har mange innbyggere. Men det jeg tok ordet for å kommentere, var Njåstads innlegg, der han kunne garantere at de lokale prosessene ble respektert, og at det ikke skulle være tvangssammenslåing. Det står i sterk kontrast til det svaret jeg fikk fra statsråden i spørretimen for en tid tilbake, da jeg spurte om dette, for han var veldig tydelig på at det var aktuelt med tvangssammenslåing. Hvis det var tre kommuner som diskuterte kommunesammenslåing, hvor to av de tre ville, og den siste ikke ville, så var det aktuelt at Stortinget skulle komme med et tvangsvedtak. Og det står i proposisjonen: «Regjeringen planlegger å fremme en samlet proposisjon til Stortinget om ny kommunestruktur våren 2017.» Så jeg gjentar spørsmålet mitt: Hva skal vi med en samlet proposisjon til Stortinget om tvangssammenslåing av kommuner hvis dette ikke er en tvangsreform?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Jeg tror ordet «robust» kommer til å bli kåret til årets ord. I min forståelse av ordet betyr «robust» å være sterk og tåle påkjenninger. Det har ikke alltid noe med å være stor å gjøre, men når det gjelder kommuner, har det med økonomi å gjøre. Nå vet vi at det mangler penger i kommunene til å gjøre det de er lovpålagt – f.eks. mangler det 840 mill. kr for at barn skal få barnehageplass, slik det er lovpålagt, og slik det har vært de siste åra. Fylkeskommunene sier de mangler 240 mill. kr for å holde oppe kollektivtilbudet, og det er skattesvikt. Mener fremdeles Fremskrittspartiet at det er viktigere å holde oppe skattelettepolitikken sin framfor å sikre penger til at vi får barnehageplasser, at det blir kollektivtrafikk, og at kommunene ikke trenger å skjære i eldreomsorgen til neste år?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Inne i salen her snakker Høyre veldig høyt om at de har stor tillit til lokaldemokratiet. Men det de foreslår, er jo noe annet, særlig når det gjelder omlegging for fylkeskommunene, for ingen av fylkeskommunene har fått lov til å uttale seg om det nye opplegget og noen av kriteriene. Det slår jo ut i størrelsesorden 100 mill. kr for mange. Det vil man ikke høre på. Man vil ikke høre på KS, som er kommunenes organisasjon, som sier at de mangler 850 mill. kr bare på å skaffe barnehageplasser og 240 mill. kr på å sikre kollektivtrafikken. Så snakker man også om at kommunene nå skal få større frihet, og så sier KS: Men det er ikke nok penger til det. Så skal man ikke skape forventninger, sier representanten Jenssen, samtidig som de sier at kommunene skal bruke 200 mill. kr til rus og psykiatri og 200 mill. kr til helsesøstre, uten å øremerke det. Er ikke dette typisk mistillit til de lokale politikerne, at de ikke vet hva de driver med, når de ikke engang skjønner sin egen økonomi, slik som representanten Jenssen tydeligvis mener?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Det er ingen tvil om at Kristelig Folkeparti både i går da vi diskuterte jordbruk, og i dag når vi diskuterer kommuneøkonomi, hadde fått mye mer gjennomslag for sine saker og synspunkter sammen med de rød-grønne enn sammen med Fremskrittspartiet og Høyre. En av de tingene som regjeringen nå signaliserer, og som jeg med forbauselse ser at Kristelig Folkeparti har sluttet seg til, er at man skal fordele penger skjevere. Man skal altså svekke inntektsutjevningen mellom – nå – fylkeskommuner og i det videre også kommunene. Kommuner som tjener mye penger, skal beholde mer av dem selv og ikke dele så mye med andre. For eksempel vil omleggingen av selskapsskatten virke slik. Jeg lurer på om dette er en ideologisk endring i Kristelig Folkeparti, om de mener at dette er en god måte å gjøre det på – f.eks. å øke veksttilskuddet, som SV er helt enig i. Man gjør det ved å ta penger fra alle i stedet for å legge disse pengene på toppen av økonomien og ikke svekke fordelingen. Hvorfor mener Kristelig Folkeparti det er mindre viktig med en god fordelingspolitikk, også mellom kommunene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Representanten Skjelstad fra Venstre sier at kommuneopplegget kommer til å bli trangt, og det blir det. Det er et område som SV er veldig opptatt av, og som jeg hadde forventet at Venstre også hadde ivaretatt i kommuneøkonomien, nemlig kommunenes ansvar for å følge opp klimaforliket og for å ha klimatilpassinger i f.eks. infrastruktur med veg og vann og slike ting, for vi ser jo at uværet kommer oftere og oftere og ødelegger for mange millioner kroner. Da er det viktig å kunne gjøre noe med dette på forhånd. SV har spurt regjeringen om det er lagt inn penger til dette i kommuneøkonomien, og regjeringen har svart: Nei, ikke ei krone. Derfor er jeg skuffet over at Venstre ikke har støttet SV i disse sakene, og jeg spør: Hva er grunnen til at Venstre mener at kommunene ikke skal ta dette klimaansvaret og få støtte fra statlig hold for å gjøre det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Jeg konstaterer at Venstre ikke har lagt inn noen krefter på dette i kommuneoppgjøret, og det er jeg veldig skuffet over, for kommunene har et stort ansvar, også for å redusere klimautslippene. Et annet spørsmål jeg har til Venstre, gjelder omleggingen av inntektssystemet for fylkeskommunene. Det er riktig at det er behov for å gjøre det, men det som regjeringen nå har gjort, er at de har plukket litt fra en rapport her og litt fra en rapport der. Ingenting har vært på høring til det lokaldemokratiet som Venstre står og sier er så viktig å høre på, og som kan bestemme ting sjøl. Hvorfor mener Venstre at det ikke var riktig å høre dem som har ansvaret for helheten og for virkningen av endringene i de ulike kostnadsnøklene? For det er uriktig, sånn som komiteens leder sier, at kostnadsnøklene bare er fag. Nei, det er mye politikk i kostnadsnøklene, for det har å gjøre med hvordan man vekter de ulike utgiftene – f.eks. til videregående skole, til fylkesveger, til tannhelse – og hvordan det slår ut for de ulike fylkeskommunene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Jeg tror det viktigste når kommuner skal slå seg sammen, er at det er en naturlig enhet, som folk føler er en naturlig enhet, som bo- og arbeidsregioner, f.eks. Derfor er kanskje dette argumentet sterkere rundt byer enn utover i landet, der kommunene er veldig store. Ja, vi er opptatt av robuste fagmiljøer. Det er jo derfor vi er imot konkurranseutsetting. Høyre er sterkt tilhenger av at man skal sette ut på anbud eller kjøpe konsulenttjenester og ikke ansette folk sjøl. Vi mener at man skal ha sterke fagmiljøer, bygge dem opp, eie kompetansen sjøl og drive dette godt. Det kan man gjøre enten som en kommune eller i samarbeid med andre kommuner. Det mener vi er veldig viktig. Vi har ikke noe imot kommunesammenslutninger. Vi er tvert imot positive til at det skjer. Vi er positive til virkemidlene. Det vi er imot, er at man nå setter en sluttdato, har en pisk, og at man heller ikke setter en bom for konkurranseutsetting, sjøl om man mener at robuste fagmiljøer er viktige.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Først til vekstkommunetilskuddet. Det var sånn før. Vi mener at det riktige er at det legges oppå. Nå er det stort behov for økning i vekstkommunetilskuddet. Vi er ikke imot at de kommunene som vokser mye, bør få støtte for dette. Det bør de også få for kollektivpakka, og kanskje også en boligsatsing, i tillegg til kommuneøkonomien. Vi ser at det får veldig skeive og dårlige utslag for fordelingen for kommunene, som mister befolkning og sliter med de problemene. Det er grunnen til det. Når det gjelder kommuneøkonomi, har SV alltid vært det partiet som har prioritert kommune høyest. Det har det vært alle de årene jeg har sittet på Stortinget. Det er jo en forhandlingssak. Det som er den store forskjellen på det opplegget vi la i fjor, og det som regjeringen legger nå, er at vi betalte barnehageregningen. Vi hadde ikke en underfinansiering på kollektivtrafikken som lå i bunnen. Bare den summen er jo en hel milliard, som denne regjeringen har lagt fram og vet om. Det er blitt påpekt. Regjeringen har innrømmet feil i regnestykket, men man gjør ingenting med det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Det er mange teorier om det. Jeg kan si at SV er veldig for skattelette, men vi er for skattelette til dem som tjener lite – det er forskjellen. Det den regjeringen som Kristelig Folkeparti nå støtter, gjorde, og som Kristelig Folkeparti var med på, var at den lot de store skattelettene gå til de 100 rikeste mannfolkene i dette landet – som har store formuer – og det synes SV er feil. Vi mener at de pengene heller burde gå til barnevern, skoler og bedre eldreomsorg. Denne teorien om at bare man gir skattelette til de rikeste skal det liksom risle et eller annet ned på fellesskapet og skapes veldig mye i samfunnet, har vist seg å være feil alle steder der den blir brukt. Så vi tror på at vi skal ha et rettferdig skattesystem der alle er med på å bidra etter evne, og at vi skal bygge opp et fellesskap etter det. Vi ser ikke på det å betale skatt som noe forferdelig, men tvert imot som et nødvendig og riktig bidrag. Jeg tror alle som tenker seg om, ser at de får veldig mye igjen. Vi ønsker å heve kvaliteten på det de får igjen for disse pengene, og det mener vi Kristelig Folkeparti burde vært enig med SV i.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Nei, dette var ikke godt kjent. Det opplegget som regjeringen la fram nå, med de kostnadsnøklene som ligger der, var ikke kjent. Det var ikke kjent i noen av de fylkeskommunene jeg har hatt kontakt med, eller som har tatt kontakt med oss på Stortinget under behandlingen av denne saken. Det er klart dette er vanskelige spørsmål, så man burde ha lagt det fram på en høring. Da kunne man fått en debatt om det, der vi hadde diskutert hvordan de ulike kostnadsnøklene slår ut, og fått en politisk enighet om det. Så kan det hende at Venstre og regjeringen og Høyre hadde hatt et annet syn enn SV på hvordan disse nøklene burde være, for det er jo et politisk spørsmål. At det trengtes endringer er kjent, at det foreligger noen utredninger er kjent, men at man har plukket litt fra den ene og litt fra den andre og lagt det fram som en helhet – som om det skulle være kjent – det er ikke riktig.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Det som var klart, var at man diskuterte ulike endringer, og det var ganske klart at noen fylkeskommuner måtte vente seg et nedtrekk – ja, det var klart. Men sammensetningen av disse nøklene, og hvordan de slår ut i de ulike fylkeskommuner, var ikke klart. Det SV sier og foreslår nå, er kun én ting, nemlig at man legger disse nøklene til grunn og har en høring på det, en grundig runde, slik at alle kan uttale seg om det og forstå hva det er som skjer. Så kan vi bli enige om et opplegg for hvordan vi mener inntektene og utgiftsutjevningen i fylkeskommunene skal være framover. Den sammensetningen av disse kriteriene og nøklene som nå er lagt fram, har ikke vært på noen helhetlig høring. Fylkeskommunene har ikke fått uttalt seg på forhånd om det før Stortinget nå skal ta en beslutning om det. SV er uenig i at det skal behandles på den måten.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Jeg tror ikke det er noe stort poeng i å spørre statsråden hvorfor han ikke prioriterer mer penger til kommunesektoren totalt sett, som SV mener at man absolutt burde gjøre hvis man skal få den gode kommunesektoren som statsråden snakker om. Noe av det som skal til for å være god, er selvfølgelig at man har gode fagmiljøer, kompetente personer og nok kapasitet. Det blir brukt som et argument for en kommunereform at man må slå seg sammen for å bli stor nok. Kan statsråden legge fram noe entydig bevis på at store kommuner alltid har nok fagfolk og alltid gjør oppgaven bedre enn mindre kommuner? Og: Er statsråden enig med SV i at hvis man skal bygge opp store fagmiljøer, kan man ikke splitte dem opp ved å anbuds- og konkurranseutsette de samme fagmiljøene? Det vil gjøre at man ikke eier kompetansen sjøl i kommunesektoren, og på den måten splitter opp det som regjeringen nå mener det er behov for å samle for å bli større.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Jeg er litt forundret over en del innlegg i denne debatten, for det vi er uenige om, er altså tvang og at det skal settes en så kort sluttstrek for en reformprosess. Det er lov å slå seg sammen i dag. Det er mange som har tatt initiativ til det, mange som jobber med det. Helt fint, vi er for det alle sammen. Det eneste som står igjen etter regjeringen, er tvang, og at det skal settes en sluttstrek, sånn at den som ikke har gjemt seg nå, den skal stå. Det kaller man politisk lederskap, og man kaller det til og med mer demokrati og mer lokaldemokrati, når man ikke i utgangspunktet skal høre på de lokale. Så jeg er litt forundret over den tonen man tar i denne debatten. Så er det inntektssystemet for fylkeskommunene. Det å forberede seg på lavere inntekter er ikke det samme som å kunne få lov å være med og diskutere virkningen av ulike metoder som man legger seg på. Jeg hører at komitélederen igjen er oppe her og sier at det er faglig objektive kriterier. Det er ikke riktig. Om man vekter videregående skole, fylkesveier, kollektivtransport på den ene eller den andre måten, gir det forskjellige utslag. Det er politikk, det – om man vil styrke på den ene eller den andre måten. Så forsøker man nå liksom å strekke henda i været og skylde på andre de virkningene man nå legger fram. Man kunne tatt seg tid til å legge dette fram, så vi kunne fått diskutert det. Da hadde det vært mulig for fylkeskommunene å gi oss beskjed om hvordan dette slår ut, og vi kunne ha tatt stilling til det. Det er helt riktig at vi må forandre dette, men nå visste jo ingen hvordan dette slo ut, for det har regjeringen funnet på sjøl, i hemmelighet. Så til slutt til diskusjonen om øremerking: Tone Trøen fra Høyre var oppe her i stad og snakket om at regjeringen satset så veldig mye på helsesøstre og på rus og psykiatri, men at man ikke øremerket pengene fordi de stolte på lokaldemokratiene – for det gjorde jo ikke vi andre! Ja, SV vet at kommunene trenger mer penger for å få til dette, og vi er ikke redde for å si at hvis vi mener at det trengs helsesøstre, så setter vi øremerking på det – det er ærlig og greit. Vi gjorde det da vi satt i regjering; vi la 180 mill. kr på bordet til helsesøstre. Så har man sjekket det, og det har ikke blitt en eneste helsesøster. Da kan jo den satsingen som regjeringen og flertallet nå sier skal komme på helsesøstre, på rus og psykiatri, på dem som sitter nederst ved bordet, like gjerne være på asfalt – eller et bygg. Det kan være bra, det, men da er det ikke satsing på psykiatri og rus og på dem som sitter nederst ved bordet! Hvis man vil ha en satsing på dette, må en legge nok penger på bordet – og det gjør SV – og man må også være villig til å si at dette er så viktig at det må gjøres. Når det gjelder barnevern, f.eks., ser jo også regjeringen at dette er nødvendig, og de støtter den linja som SV hadde i regjering, nemlig at vi må øremerke satsing på barnevernet hvis det skal bli noe av det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-06-18:
Hvis regjeringen vil ha flertall for kommunereformen sin, kan de jo fjerne tvangselementet og fjerne overstyringen av kommunenes låneopptak og si at man kan få lov til å holde på noen år til for å få dette til. Da kunne vi vært enige. Da ville det ligget det samme der, som det gjorde da den rød-grønne regjeringen satt. Da ville vi vært enige. Da ville det blitt kommunesammenslåinger mange steder, for det er mange som ønsker det. Men de får det til sjøl, uten at Høyre og Fremskrittspartiet skal stå med pisk og si: Vil du ikke nå, så skal du. Det andre er at denne vurderingen av disse fylkeskommunale kriteriene er politikk. Det er store vridninger, og de konkrete forslagene har ikke vært drøftet. Det er feil at slike ting ikke blir diskutert i Stortinget. Vi har diskutert mye kriterienøkkelen for barnehager. Mange av oss har vært veldig uenige i den, fordi den ser rar ut og er rar, og da må det diskuteres. Problemet nå er at regjeringen gjennomfører dette uten å snakke med noen av dem det gjelder, helt på egen hånd – svære endringer som slår ut med flere hundre millioner kroner i fylkeskommunene.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-18:
Som jeg sa i mitt innlegg, er Arbeiderpartiet for endringer i kommunestrukturen. Jeg er glad for at det er flere ting som samtlige partier her i salen kan samle seg om, og jeg opplever bl.a. at det er bred enighet om at alle kommunene skal sette seg ned, gå gjennom sine oppgaver og vurdere om kommunegrensene er et hinder for å løse de oppgavene. Jeg er også glad for at Høyre og Fremskrittspartiet gir tilslutning til frivillighet verbalt. Men når jeg har sagt at vi ikke kan stille oss bak kommunereformen slik som den ligger nå, er det på grunn av at når det kommer til substans, har regjeringspartiene glatt oversett vesentlige innvendinger fra oss. Det handler om tidsskjemaer, det handler om avgrensningen av de økonomiske virkemidlene, og det handler ikke minst om at samtlige kommuner skal bli behandlet som ROBEK-kommuner de tre neste årene. Det kan vi ikke stille oss bak. Jeg registrerer også at flertallet her ikke vil være med og slå fast at det regionale folkevalgte nivået skal ligge fast med hensyn til ansvar for videregående skole.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-18:
Vår tilnærming er frivillighet. Jeg registrerer at det er stort engasjement i mange kommuner rundt om i landet for å se på de oppgavene man har ansvaret for, og diskutere om man fortsatt skal løse dem som den kommunen man er i dag, eller slå seg sammen med noen andre. Jeg har stor tillit til at både lokalpolitikere og innbyggere rundt om i landet vet og skjønner sitt eget beste, klarer å se fordeler og ulemper ved ny struktur og klarer å finne fram til gode løsninger lokalt. Så er det riktig at vi har en unntaksbestemmelse i vårt partiprogram, som også kommer til uttrykk gjennom våre merknader. Vi kan ikke utelukke at det vil være tilfeller der staten må gripe inn. Men jeg vil understreke at dette er en unntaksbestemmelse, og vår tilnærming til dette er og skal være reell frivillighet.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-18:
Jeg er riktignok historiker, men jeg kan bare vise til det vi har stått for de ti siste årene. Da har vi stått for at kommunene får beholde skatteinntektene i år der de øker, og vi har også gått inn for å kompensere svikt i skatteinntektene. Det handler om at for Arbeiderpartiet er det aller viktigste å sikre tilbudet til folk der ute, sikre barnehageplasser, sikre et godt sykehjemstilbud og sikre en god skole med større fokus på tidlig innsats. Det er det viktigste for oss, å bruke pengene deretter og ikke ri prinsipper og systemer som høres bra ut på papiret. Det viktigste for oss er å gi folk et godt tilbud.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-18:
Jeg kan slutte meg til at det ikke bør gå så lang tid mellom hver gang man reviderer kostnadsnøklene, for det er veldig uheldig når man plutselig får veldig store endringer. Så jeg tar den. Arbeiderpartiet er også enig i at det er behov for en revisjon, og da kommer ting ikke til å være som i dag. Noen fylkeskommuner kommer til å få mindre, noen kommer til å få mer. Det erkjenner også vi. Men vi mener det er et stort problem at det er stor forvirring om faktagrunnlaget og den økonomiske analysen som ligger til grunn. Før vi kan begynne å konkludere med hvordan det skal være i framtiden, bør vi i hvert fall bli enige om faktagrunnlaget, og fylkeskommunene bør ha hatt anledning til å si fra om det. Jeg merket meg bl.a. at Hedmark fylkeskommune i sin høringsuttalelse satte spørsmålstegn ved at her vekter man ned båt og ferjer, og likevel kommer Hedmark dårligere ut som en følge av det. Det er jo faktisk litt vanskelig å forklare.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-06-18:
Jeg merker meg at når representanter for stortingsflertallet siterer meg, er det en litt selektiv form for sitater. Men la nå det være. Arbeiderpartiet har hatt en lang og omfattende prosess og gode diskusjoner – som ikke minst jeg har deltatt i – i forkant av landsmøtet i fjor, som vedtok det som vi nå har videreført gjennom våre merknader og forslag her i Stortinget. Vi er for endringer i kommunestrukturen, men vår tilnærming til det er at det skal skje med utgangspunkt i frivillighet. Det er riktignok ikke mange kommuner som har slått seg sammen, men erfaringene de siste årene viser at de kommunene som har slått seg sammen, har klart å få til det etter veldig gode prosesser, der innbyggerne har vært involvert, og der innbyggerne klart og tydelig har sett hva som er fordelen med å slå seg sammen. Det mener jeg er en tenkning som er viktig å ta med seg også i det videre arbeidet.