Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2011-12-09:
Dette har vært en god debatt, men som i mange andre debatter om innvandring kan man få et galt inntrykk av hvem innvandrerne i Norge er. Jeg vil derfor begynne med å minne om at i 2010 innvandret 65 000 utenlandske statsborgere til Norge. Samtidig utvandret ca. 22 000. Nettoinnvandringen var på ca. 43 000, og det representerer en svak økning fra 2009, men er lavere enn i 2008. Det store flertallet kommer fra Europa: 64 pst. fra EU-land; flest fra Polen, deretter fra Litauen og fra Sverige. Jeg synes representanten Tetzschner hadde et godt poeng – de fleste innvandrere kommer hit fordi det er i vår interesse at de gjør det. Norge er helt avhengig av innvandrere. Det er over 100 000 utenlandske statsborgere i arbeid i Norge. I Oslo har hver tredje ansatte i pleie- og omsorgssektoren innvandrerbakgrunn. Av mange grunner – både gode og dårlige – er det asylpolitikken som får mest oppmerksomhet. Etter å ha hørt flere av de forrige innleggene har jeg behov for å si litt om den. Det har skjedd mye på dette området de siste årene. Jeg vil løfte fram noen viktige ting som regjeringen har gjort, og som i sum bidrar til å trygge asylinstituttet. Justisministeren nevnte nettopp i sitt innlegg at det er viktig at de som har en asylsøknad til behandling, slipper å sette livet på vent. Saksbehandlingstiden i UDI er halvert siden 2010. Fortsatt ligger det noen ubehandlede søknader til behandling der, men dagens budsjettforslag gir rom for ytterligere reduksjon i saksbehandlingstiden. Returarbeidet har høy prioritet. Det er viktig for asylinstituttets troverdighet og oppslutning at de som har krav på beskyttelse, får opphold i Norge. Men det er like viktig at de som får avslag, returnerer. Lovlig fattede vedtak av norske myndigheter skal etterleves. Regjeringen har de siste årene økt støtten til frivillig retur. Samtidig er arbeidet med tvangsretur styrket. Det har ført til at vi fra 2009 til 2010 hadde en 40 pst. økning i både frivillige og ufrivillige returer. Så langt i år har 1 700 personer returnert frivillig. Det er 300 flere enn i hele fjor, Høyre og Fremskrittspartiet står i dag sammen om et forslag om å be regjeringen «få på plass flere returavaler slik at grunnløse asylsøkere kan sendes tilbake». Dette er å sparke inn åpne dører. Norge har i dag tilbaketakelsesavtaler med 28 land, og det jobbes med flere. Siden 2005, da Høyre satt i regjering, er antallet returavtaler tredoblet. Fram til 31. oktober i år kom det 7 651 asylsøkere til Norge. Det er 8 pst. færre enn i samme periode i 2010. Samtidig som tallene går ned, går innvilgelsesprosenten opp. Det er bra. Det tyder på at det er de grunnløse søknadene som går ned. Sett i forhold til europeiske land vi ofte sammenlignes med, mottar Norge nå en lav andel asylsøkere uten beskyttelsesbehov. Politikken har som mål at de som trenger beskyttelse, skal få det. Tidligere i år besøkte representanten Lise Christoffersen og jeg asylmottaket for enslige mindreårige asylsøkere på Hvalstad i Asker. Enslige mindreårige asylsøkere er en veldig sårbar gruppe. Mange har vært på flukt lenge og tatt stor risiko. Jeg er veldig glad for at regjeringen nå tar sikte på å innføre en representasjonsordning for enslige mindreårige fra 1. juli 2013. Det gir en sårbar gruppe økt rettssikkerhet. Regjeringen fører en konsekvent og rettferdig asylpolitikk. For å unngå at Norge, i forhold til folketallet, ikke mottar en uforholdsmessig stor andel av de asylsøkerne som kommer til Europa, er det viktig at vår politikk ikke framstår som vesentlig mer liberal enn andre vestlige lands politikk. Men vi skal heller ikke ha den motsatte situasjonen. Norge skal ta sin del av ansvaret.