trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Da vi styrte og satt i regjering, klarte det departementet som jeg styrte, Landbruks- og matdepartementet, å redusere kostnadene til byråkrati i det systemet jeg hadde ansvaret for. Vi fikk redusert antallet byråkrater fordi vi mente at det var rett, og fordi vi mente at det var klokt. Dessverre var ikke utviklingen sånn i andre departementer og direktorater. Vi har hele tiden hatt det ønsket, og jeg personlig mener at det er en utfordring når andelen som går til administrasjon og byråkrati, blir for stor. Vi har over tid vært et av de partiene som har hatt flest kritiske bemerkninger til den regionale stats esing. Det er ikke noe nytt, men det er kanskje nytt for Hille. Jeg merker meg at flere syntes at dette var et veldig tydelig innlegg, men det var bare en oppsummering av alle de enkelttiltakene som Høyre har gjennomført etter at de kom i regjering. Det har vært systematiske kutt i distriktspolitikk, store og små. Min utfordring til Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre nå er: Har de noen offensive grep, har de noen nye grep, noen nye tiltak, annet enn kutt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Jeg er helt sikker på at Venstre er enig i Senterpartiets forslag om at man skal ta større menneskelige hensyn når man tar imot kvoteflyktninger. Det er Venstres mål. Derfor ble jeg egentlig glad i går kveld, da jeg skjønte at Venstre synes det er vanskelig å stemme for vårt forslag, og at man ville fremme et annet som man kunne ta regien på selv. Da tenkte jeg at nå drar vi i riktig retning, og da er det ikke så farlig hvem som får æren for det. Jeg ble imidlertid litt skuffet da jeg leste forslaget som var en respons. Jeg har sittet i både storting og regjering noen år, og jeg begynner å se forskjell på gode intensjoner og handling. Her var det nesten ikke gode intensjoner engang. Så jeg ble utrolig overrasket, for det endte med at man skulle ha en gjennomgang av retningslinjer. Det er slik som jeg også sendte til Stortinget når jeg ikke ville ha noe gjort. Hvorfor i all verden stemmer ikke Venstre for det partiet er for, og hjelper flyktningene, istedenfor å få en gjennomgang?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
I innlegget mitt – som jeg så fikk hodet til finansminister Jensen til å bevege seg veldig aktivt, så det er tydelig at hun fulgte med, og det er et godt tegn – oppsummerte jeg en del av de ulike distriktsmessige kuttene som Fremskrittspartiet har stått i spissen for sammen med Kristelig Folkeparti, Venstre og Høyre. I den siste tiden har det vært en kjempestor debatt om sentralisering av sykehus og beredskap knyttet til sykehus, spesielt i Kragerø og på Rjukan i Tinn kommune. I 1. mai-toget gikk jeg side om side med lokallagslederen i Fremskrittspartiet, der vi var helt enige om at vi skulle bevare, sikre og utvikle beredskapen i Tinn og deres nærområder. Nå er det ingen lokallagsleder i Fremskrittspartiet lenger, fordi de har sagt at de skal melde hele laget ut av Fremskrittspartiet. Hva er kommentaren til Siv Jensen til at Tinn Fremskrittsparti nå mener at Fremskrittspartiet svikter fullstendig når det gjelder beredskapen i Rjukan?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Det forundrer meg litt at ikke finansminister Siv Jensen i det hele tatt uttrykker bekymring for den lokale beredskapen, men begynner å snakke om fritt sykehusvalg når mitt spørsmål handlet om beredskap i Telemark, og om at de som tidligere var Siv Jensens største støttespillere i det området, nå føler seg fullstendig sviktet og derfor går til det dramatiske skritt å varsle at de skal legge ned hele sitt lokallag. Fremskrittspartiet har jo prøvd å profilere seg som et parti for folk flest. John Alvheim var en sterk talsperson nettopp fra det fylket – meget tydelig og meget klar. Nå er det da Fremskrittspartiet som har det viktigste departementet, Finansdepartementet, som nå godkjenner at lokalberedskapen legges ned i det fylket. Er det en politikk vi også kommer til å se fra Fremskrittspartiet i andre fylker, eller kommer man til å si nei til den type sykehusnedleggelser ved senere runder?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Jeg synes det er nesten utrolig å sitte og høre på statsråd Helgesen. Det virker som om han er mye mer opptatt av det politiske spillet enn av dem som blir berørt av ordningen. Som jeg sa tidligere i debatten i dag, er det ifølge Finansdepartementets tall 200 transportbedrifter som i gjennomsnitt vil få en avgiftsregning på 2,5 mill. kr ekstra årlig, på grunn av endringen. Men vi hører ikke ett ord om det fra Helgesen. Men det vi hører om, er at den forrige regjeringen har skylden for alt. Det er en ansvarsfraskrivelse som er nesten helt utrolig, og jeg vil gjenta spørsmålet som Lisbeth Berg-Hansen kom med: Hva slags forhandlingskraft får man når man i mars sender et brev som sier: ok, alt er greit, og så går man en ny runde, med bakgrunn i kritikken, når man selv har akseptert alle vilkårene? Har regjeringen da lagt opp til en god forhandlingsstrategi?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Hvis vi husker debatten i mars, var regjeringens – spesielt Jan Tore Sanners – mantra at det ikke var mulig å gå nye runder, fordi alt var lagt før den nye regjeringen fikk makten. Det var avgjort før juni i fjor vår. Det er veldig rart, sett i ettertid, fordi det da ble hevdet at det var helt umulig å gå nye runder, men etter at man fikk masse kritikk, fra både opposisjonen her på huset og et samlet næringsliv, var det mulig å gå en ny runde likevel, og man fikk gjort noen bittesmå justeringer. Men selvfølgelig hadde den norske regjeringen mye mindre kraft da enn den hadde hatt hvis den hadde kjørt linjen helt ut og hatt et samlet storting i ryggen. Det blir som om de sier: Unnskyld at vi bryr dere én gang til, men vi har fått så mye kjeft at vi gjør det. Det er litt forunderlig det som gjentas gang etter gang, at den forrige regjeringen ikke var aktiv i dette spørsmålet. Vi fikk f.eks. utsatt implementering av regelverket fra januar til 1. juli, fordi vi mente at man måtte ha overgangstid, for vi så at dette var krevende. Hvorfor tok ikke denne regjeringen initiativ til å utsette implementeringen fra 1. juli til 1. januar når man ser hvor useriøs og rask behandling man har hatt av dette og hvordan bedrifter blir rammet veldig raskt: om én uke?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-06-20:
Takk for velvilligheten, president. Mitt spørsmål er: Har regjeringen på noe tidspunkt tatt initiativ til å få utsatt implementeringen fra 1. juli?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Dette er alt annet enn et billig poeng. Vi har i vårt alternative budsjett bedt om at det prioriteres 1 mrd. kr til Syria. Det er helt nødvendig – dette er den største humanitære katastrofen i vårt århundre. Så er det sånn at etter åtte år med rød-grønt styre er bistandsbudsjettet historisk stort. Det er jeg stolt av. Det gjør også at ved slutten av hvert eneste budsjettår står det igjen ganske store udisponerte beløp som kan overføres til ulike formål, og vi mener at Syria må prioriteres. Hvis det skulle vise seg at det er umulig å prioritere det innenfor de rammene man har, er nysalderingen et veldig naturlig sted å ordne opp i det. Jeg skulle ønske at det ble flertall i stortingssalen for å gjøre denne prioriteringen. De drøyt 160 mill. kr som regjeringen har satt av, er altfor lite. I stedet ser vi en regjering som først og fremst er interessert i å ta imot uskadde syrere som ikke er påvirket av de uhyrlighetene de har vært gjennom, fordi de skadde blir for belastende for Norge. Jeg vet ikke om det er et parlamentarisk uttrykk, men det mener jeg er skammelig.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Takk til representanten Hagesæter for den historiske leksjonen. Hva Per Kleppe i sin tid la i begrepet «midlertidig», kan jeg dessverre ikke svare for. Men det jeg registrerer, er at i et revidert budsjett som legges fram i en tid hvor det varsles lavere vekst og høyere ledighet, prioriterer man å bruke 100 mill. kr på billigere påhengsmotorer. Jeg mener at det er en dårlig prioritering. Man lar en stor barnehageregning ligge udekt hos kommunene. Man lar være å reversere en permitteringsordning som gjør at bedrifter er nødt til å gå rett til oppsigelse, i stedet for å beholde sine ansatte gjennom dårlige tider. Jeg mener at det er en bedre måte å anvende 100 mill. kr på enn å prioritere billigere påhengsmotorer.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Det har vært normal prosedyre i Stortinget gjennom mange år at de parlamentariske lederne har deltatt i debatten om revidert nasjonalbudsjett. Ja, det er en revidering av budsjettet, men det er tross alt hele statsbudsjettet og justeringen av det vi har til behandling. Det er Stortingets siste møtedag. Det er flere store saker som ligger i revidert nasjonalbudsjett. Jeg har vært inne på flere av dem: Det gjelder Syria, barnehager og permitteringer, og det gjelder selvfølgelig de nye makrotallene i budsjettet. Dette er et budsjett som varsler en økonomisk situasjon for Norge hvor ledigheten er svakt på vei opp, hvor vekstanslagene justeres ned, og hvor vi ser tendenser til relativt sterk skattesvikt. Det er en situasjon som jeg mener at de parlamentariske lederne burde ta seg bryet med å diskutere.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Jeg returnerer ønsket om en god sommer! Da finansministeren hadde pressekonferanse og la fram endringene i budsjettet, presenterte hun endringene i taxfree-ordningen som et grep for valgfrihet. Jeg mener at det sier en del om hva finansministeren ser på som de viktige utfordringene i samfunnet vårt, når hun mener at mer vin på taxfree er en viktig frihetsreform å få gjennomført midt i året. Så har regjeringen selv regnet ut at det vil koste rundt 80 mill. kr i år. For ganske nøyaktig halvparten av den summen, 40 mill. kr, kunne regjeringen brukt sin valgfrihet til å reversere de endringene i permitteringsregelverket som gjør at flere bedrifter nå må gå rett til oppsigelse. Mitt spørsmål til finansministeren er: Tror finansministeren at de som nå mister jobben, synes at mer vin på taxfree er en god prioritering i årets reviderte budsjett?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Jeg hørte finansministeren si i innlegget sitt at ledigheten vil være lavere i år enn snittet de siste 25 årene. Det er en noe kreativ måte å uttrykke det på at ledigheten er på vei opp. Så gjentar finansministeren poengene sine fra sist hun var i spørretimen, om at hun skal følge nøye med, men at hun ikke ser noen tegn til at det er nødvendig å gjøre endringer i permitteringsregelverket nå. I spørretimen sa hun til og med at hun ikke har registrert at det er flere som permitterer. Nei, det er nettopp poenget; det er færre som permitteres fordi det blir for dyrt. Alternativet er ikke å ha ansatte i jobb, det er å si dem opp direkte. I og med at hun nå på nytt sier at hun skal følge situasjonen tett og eventuelt komme tilbake til Stortinget dersom situasjonen skulle tilsi det, er det da sånn, i og med at finansministeren selv varsler økende ledighet, at vi kan forvente at finansministeren på et tidspunkt kommer tilbake til Stortinget? Og kan hun si noe om hvor alvorlig situasjonen må bli før hun mener at det er rimelig å foreslå å reversere de endringene som er gjort i permitteringsordningene?
Siri A. Meling (Høyre), 2014-06-20:
Jeg vil rette oppmerksomheten mot den såkalte Syria-milliarden som Arbeiderpartiet tar til orde for i forslag nr. 8. Her vil Arbeiderpartiet gi penger, men overlate til andre å avgjøre hvor det skal kuttes. De vil ta fra andre fattige for å gi til syrerne. Istedenfor å sprøyte inn nye penger, vil Arbeiderpartiet omprioritere, uten å si hvilke av de fattige og svake gruppene som skal ta støyten for denne politikken. Er det sånn at en her scorer et billig poeng med billige penger? Og er dette en måte vi kommer til å se mer av – at Arbeiderpartiet velger å finansiere løftene sine på denne måten fremover?
Siri A. Meling (Høyre), 2014-06-20:
Først har jeg lyst til å gratulere representanten Jonas Gahr Støre med ledervervet i Arbeiderpartiet og ønske ham lykke til med det arbeidet. Nytt lederskap kan gjerne gi en ny retning, og det er vi selvfølgelig spente på å se. Men i denne omgang har jeg lyst til å rette oppmerksomheten mot den såkalte Syria-milliarden som Arbeiderpartiet foreslår i forslag nr. 8. Først har jeg lyst til å si at vi deler jo bekymringen for situasjonen i Syria og de utfordringer og menneskelige lidelser som er der nede. Men i forslag nr. 8, hvor Arbeiderpartiet foreslår å gi 1 mrd. kr til Syria, ber de om at dette skal skje innenfor en omprioritering, altså uten selv å være tydelig på hvilke andre grupper av fattige og trengende en skal ta disse pengene fra. Så vi sitter vel gjerne igjen med et inntrykk av at Arbeiderpartiet her velger å skåre et billig poeng, med billige penger, og jeg er litt spørrende til om det er denne nye retningen den nye lederen av Arbeiderpartiet har tenkt at vi skal se mer av i fremtiden.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
I 1978 var det Per Kleppe som var finansminister i Noreg. Det året blei krona devaluert med 8 pst., og det blei også innført inntektsstopp og prisstopp. For å bremse det private forbruket blei det også innført ei særavgift på båtmotorar som skulle vere midlertidig, men som no altså har vart i over 35 år. Fleirtalet fjernar denne midlertidige særavgifta i dag, og eg har då eit spørsmål til representanten Marthinsen: Synest ikkje Arbeidarpartiet at det er på tide etter 35 år å fjerne ei midlertidig avgift? Viss ikkje det er lenge nok, lurer eg på kva Arbeidarpartiet la i omgrepet «midlertidig særavgift».
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Vi viser ikkje arroganse på noko område. Dette er ei sak vi følgjer nøye. Om situasjonen skulle forverre seg, må ein sjølvsagt vurdere å gjere forbetringar. Eg vil tilføye at det er ikkje berre positivt å gjere forbetringar innanfor permitteringsreglane. Om det blir for gunstig å permittere, vil det ofte kunne låse fast arbeidskraft i enkelte område og ikkje frigjere ho. Ein er avhengig av, spesielt i 2014, eit arbeidsliv som har ein viss fleksibilitet, som gjer at også enkelte arbeidstakarar skiftar arbeidsgjevar. Tidlegare var det i mykje større grad slik at ein starta då ein var ung på ein arbeidsplass, og så jobba ein der resten av livet. No må ein ha større fleksibilitet, og det trur eg òg arbeidslivet vil vere tent med. Derfor er det ikkje berre positivt å ha altfor gunstige permitteringsreglar.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Som eg også sa i innlegget mitt, har vi blitt einige om ein del verbalforslag. Det første forslaget er at ein skal gjennomgå retningsliner som heng att frå den raud-grøne regjeringa. Eg kan ikkje sjå at det er noka overrasking at vi vil gjennomgå retningsliner som den raud-grøne regjeringa jobba ut frå. Det synest vi er både fornuftig og riktig. Som eg også sa, får vi sjå kva som kjem ut av den vurderinga, og kva konklusjonar det blir ut av det. Når det gjeld det andre, er det også eit verbalforslag som vi er blitt einige om, og som skal behandlast og vurderast fortløpande, men det går ikkje an å gå i detalj om kva dette vil medføre i form av tal på kvoteflyktningar osv. Dette må vi sjå på, og vi må sjølvsagt følgje nøye med på korleis situasjonen utviklar seg.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Først vil eg seie at det er ikkje regjeringa som har rekna feil når det gjeld barnehagar. Det regjeringa har nytta og lagt til grunn, er ein berekningsmåte som også den raud-grøne regjeringa brukte. Så viser det seg at den måten ikkje er så god som han burde vere. Han gir rett og slett eit feil resultat. Derfor er det sett i gang eit arbeid med å endre på den berekningsmåten. Ein har samarbeidd med KS for å få ein betre berekningsmåte, som vi kan bruke for framtida. Eg blir spurt om kvifor det er viktigare med billigare sprit. Vi har ikkje gått inn for billigare sprit. Vi har gått inn for at ein kan byte tobakkskvoten sin med to flasker vin – det gir fleksibilitet og valfridom. Og så er det slik at eg trur det er farlegare å røykje enn å ta seg eit glas raudvin i ny og ne. Eg vil sjølvsagt også minne om kva Kristin Halvorsen gjorde.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
I motsetning til skatte- og avgiftsauke, som den raud-grøne regjeringa sto for, står den regjeringa som vi no har, for skatte- og avgiftslettar. Skatte- og avgiftslettar betyr betre konkurransekraft og tryggare arbeidsplassar. Det betyr også betre kjøpekraft og meir velferd for den enkelte og for familiane. Dette registrerer eg at representanten Gahr Støre er imot. Mitt spørsmål er: Dersom så galt skulle skje at Jonas Gahr Støre på eitt eller anna tidspunkt – ein eller annan gong, langt, langt inn i framtida – blir statsminister i Noreg, kva skattar og avgifter blir då auka? Og kva skattar og avgifter blir eventuelt innførte – og innførte igjen? Dette meiner eg at det norske folk, også Stortinget, fortener å få eit svar på.
Terje Breivik (Venstre), 2014-06-20:
Representanten Marthinsen begynte innlegget sitt svært godt med å minna forsamlinga om at dette er ei revidering. Det er eit revidert budsjett, ergo bør me ikkje leggja dei altfor store verken summane eller tinga i det. Så avslutta ho med å gjera det til noko veldig mykje større – og etterlyser deltaking frå dei parlamentariske leiarane – som står i svært stor motsetning til innleiinga. Det er mogleg det er eg som ikkje heng heilt med i logikken, men eg håpar Marthinsen kan utdjupa det.
Terje Breivik (Venstre), 2014-06-20:
Eg kan berre visa til dei resultata som blei oppnådd med utgangspunkt i eit raud-grønt budsjett. Når det gjeld dei viktigaste politikkområda for Venstre, klima, kunnskap og kampen mot fattigdom, er budsjettet for 2014 betydeleg styrkt på alle felt, samanlikna med det utgangspunktet som den raud-grøne regjeringa la til grunn. Den store testen på samarbeidet kjem i budsjettet for 2015, der regjeringa sjølv har kontroll på langt fleire av variablane enn det dei hadde i haust.
Terje Breivik (Venstre), 2014-06-20:
Venstre deler og set pris på engasjementet til Slagsvold Vedum og Senterpartiet når det gjeld den hjartelause, akutte og kritiske situasjonen i Syria. Som Slagsvold Vedum sjølvsagt kjenner til, og som det vart nemnt fleire gonger i debatten i dag, er dagens mottak av kvoteflyktningar fatta med heimel i retningslinjer frå juni 2010. Me er derfor godt fornøgde med at me i eit samarbeid – der det er forhandlingar, og der ein alltid må ta og gje – får eit fleirtal, i lag med Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia, på at ein no skal gå gjennom og revurdera desse retningslinjene.
Terje Breivik (Venstre), 2014-06-20:
Utan å gjenta meg sjølv trur eg eg nyttar tida til å minna representanten og salen om at me i forhandlingane har fått gjort noko med den akutte situasjonen for Syria-barna. Me har fått inn ordningar som skal gje permanente løysingar. Eg refererte til det forslaget som det vert fleirtal for i dag, om å gjennomgå dagens retningslinjer, som den førre regjeringa vedtok. I revidert budsjett har me fått inn eit verbalforslag der me ber regjeringa om å vurdera incentiv for raskare busetjing av einslege mindreårige asylsøkjarar. Det same er følgt opp i kommuneproposisjonen, der ein reelt sett har styrkt løyvingane til akkurat den same tilskottsordninga. Så det er ein god del me har oppnådd, samanlikna med det som var utgangspunktet frå dei raud-grøne.
Terje Breivik (Venstre), 2014-06-20:
God sommar til ministeren frå meg òg. Eg vonar verkeleg at ho får høve til ein god og – ikkje minst – velfortent ferie. I samband med avtalen om statsbudsjettet for 2014 mellom regjeringspartia, Venstre og Kristeleg Folkeparti vart det òg vedteke å innføra momsfritak knytt til kjøp og leasing av batteri til elbilar. Vedtaket er førebels ikkje sanksjonert som følgje av notifisering hos ESA. Med tanke på at Noreg for lengst har fått godkjent momsfritak på elbil, bør dette vera innanfor formalia. Så spørsmålet mitt til finansministeren er kort og godt: Korleis går det med dette arbeidet, og når kan me venta at regjeringa vil setja i verk stortingsvedtaket?
Terje Breivik (Venstre), 2014-06-20:
Representanten Arnstad var, som partileiaren sin, oppteken av flyktningsituasjonen i Syria. Slagsvold Vedum sa bl.a. i sitt innlegg at dersom han hadde hatt makt, ville han ha valt den skadde 16-åringen framfor den friske 25-åringen. Det verken Slagsvold Vedum eller Marit Arnstad bruker noka taletid på, er at dei begge to har hatt makt dei siste åra, og dei har systematisk og konsekvent valt den friske 25-åringen. Det er, som det er godt dokumentert i debatten i dag, regelverket til dei raud-grøne me fattar vedtak ut frå når det gjeld kvoteflyktningar, og spørsmålet er kort og godt: Med åtte år med makt, kvifor har ikkje Senterpartiet teke ut den omsorga mens dei hadde fullt høve til det i fleirtalsregjering?
Svein Flåtten (Høyre), 2014-06-20:
Nei, det står ikke på regneferdigheter. Som representanten vet, er Høyre et kalkulatorparti. Regneferdigheter har vi i aller høyeste grad. Det er upresist å si at regjeringen har feilberegnet dette. Det er en beregningsmodell som har ligget til grunn for dette. Den har eksistert i flere år. Det har vært lite oppmerksomhet rundt den, rett og slett fordi kommunene har kommet godt ut i enkelte år. Har man kommet dårligere ut, har det vært betydelig fokusering på det. Regjeringen har vært krystallklare på å si at vi må lage en annen beregningsmodell. Det foreligger til og med et verbalforslag fra samarbeidspartiene om at dette må man se nærmere på. I tillegg har vi gjennom forliket kompensert dette med 175 mill. kr. Det er ikke slik at dette er noe som har oppstått p.g.a. regnefeil hos regjeringen eller p.g.a. systemer som regjeringen har etablert. Det har – med all respekt – faktisk vært mulig for tidligere regjeringer å gå inn og se på denne modellen.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-06-20:
Jeg mener at det i aller høyeste grad er forsvarlig. Jeg mener at alternativet ville være uforsvarlig. Det ville være uforsvarlig ikke å gjennomføre og etablere retningslinjer og regler for dette. Det som kan ha vært uforsvarlig over veldig lang tid, er ikke å ha arbeidet godt nok inn mot EU, inn mot systemene – kommet med innspill, fulgt opp sin plikt for å forsvare norsk næringsliv i noe som man har visst ville komme. Jeg tillater meg å si at den rød-grønne regjeringen ikke var spesielt besjelet av noe ønske om å reise mest mulig til Brussel og håndtere de sakene som kommer derfra. Man må gjerne mene at man ikke er fornøyd med det som gjøres der, men når det er viktige saker som gjelder Norge og norsk næringsliv, må man følge opp på en bedre måte. Det vi har gjort – det har Arbeiderpartiet også sluttet seg til – er at vi, fra situasjonen vi har hatt, har gjort det vi har kunnet, og lagt til rette for et videre godt løp.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-06-20:
Jeg tror fortsatt – som svar på dette og på det foregående spørsmålet – at det har vært klokt av Stortinget å gå inn på dette. Det var stor enighet i finanskomiteen om at dette skulle behandles. Jeg mener det har vært gjort på en veldig forsvarlig måte. Alle høringsinstanser som var til stede – og det var relativt mange – fikk komme med sine budskap. Jeg noterer meg at det er et stort flertall som mener at vi nå har gjort det som var mulig å gjøre i øyeblikket. I tillegg er stort sett alle synspunkter som kom frem i denne høringen, omtalt i merknader eller i forslag fra et samlet flertall om hvordan dette løpet skal gjøres videre mot de bedriftene det gjelder. Selvfølgelig er det dramatisk, det er ikke det at jeg ikke har omsorg for bedriftene, men vi har sagt at vi nå skal ta opp alle de problemstillingene som ble reist. Det blir faktisk gjort, og det er min oppfatning at nordnorsk næringsliv har vært fornøyd med det.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-06-20:
Takk for det, president, det gjør jeg i aller høyeste grad.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Jeg la merke til at representanten Flåtten mest kommenterte det store bildet – og ikke de enkeltsakene som det er gjort endringer i i revidert budsjett. Derfor skal jeg gi representanten en mulighet til å kommentere en sak som kanskje har druknet litt i det store bildet. Vi har tidligere i dag hørt at regjeringen har feilberegnet antallet småbarnsfamilier som ville velge kontantstøtte framfor barnehageplass. Det bekreftes også av Finansdepartementet i et svarbrev på spørsmålet at man har trukket ut 344 mill. kr av rammetilskuddet til kommunene på grunn av denne feilberegningen. Dette hadde man kanskje ventet at regjeringen ville ha rettet opp i revidert budsjett – og i hvert fall at man ville ha gjort det i Stortinget. Det har man ikke gjort. Da vil jeg spørre representanten: Er det regneferdigheter det står på, eller er dette en bevisst omlegging av familiepolitikken? Hvis man spør barnefamiliene, vil jeg tro at de ville ha ønsket seg at dette ble rettet opp.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Det er ingen tvil om at en rekke arbeidstakere det siste halvåret har mistet jobben, har blitt sagt opp som følge av regjeringas endring av permitteringsreglementet. Permittering blir rett og slett for dyrt for mange bedrifter. I komiteens høring var det massiv motstand mot de nye reglene og et unisont krav om reversering. Men regjeringa nekter å lytte, og hevder endog at de nye reglene fungerer godt. Pengene sitter løst når det handler om skatte- og avgiftskutt, gladsaker, som Hagesæter kaller det. Men når det gjelder de nye permitteringsreglene, er det lite å glede seg over. Det skaper heller ikke en enklere hverdag for folk flest – igjen for å sitere Hagesæter. Så mine spørsmål er: Hvordan kan regjeringa sende folk ut i oppsigelse på denne måten? Og hvorfor velger Fremskrittspartiet å utvise slik arroganse overfor et samlet norsk arbeids- og næringsliv?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
De nye retningslinjene for regionalstøtte ble vedtatt av EU-kommisjonen så langt tilbake som 19. juni 2013, og når man leser mindretallsmerknaden til Senterpartiet i Innst. 311 S for 2013–2014, er det tydelig at man har et stort behov for å skrive sin versjon av historien, av hva som har skjedd både i forkant og i etterkant av EU-kommisjonens vedtak. Denne saken om differensiert arbeidsgiveravgift er viktig for oss alle. Men når den er spesielt viktig for Senterpartiet, basert på diverse uttalelser og på merknad, blir mitt spørsmål til representanten Slagsvold Vedum: Hva gjorde Senterpartiet konkret overfor EU-kommisjonen både i forkant og i etterkant av vedtaket i fjor sommer, og hvilken informasjon ble gitt? Hva kan den totale mangelen på gjennomslag overfor EU skyldes?
Sigurd Hille (Høyre), 2014-06-20:
Det var for så vidt litt av et innlegg representanten Slagsvold Vedum holdt. Jeg skjønner at det selvfølgelig er litt sårt at Senterpartiet ikke har den posisjonen i distriktet som de i sin tid hadde. Jeg minner om at Hordaland fylke sender 16 representanter til Stortinget, og Senterpartiet har utjevningsmandatet. Ellers er det å si at i merknadene til denne saken presiserer Senterpartiet at de har valgt å prioritere enkelte områder der det særlig er påkrevd med en kursendring. Det er for så vidt alltid interessant å lytte til Senterpartiet. Noen av oss har det inntrykket at man kan si mye om partiet, men at de er kjent for å komme med nye ideer og bedre løsninger, er vel kanskje ikke akkurat det som fremtrer der, for å si det forsiktig. Men merknadene inneholder et særdeles interessant punkt, som kanskje varsler en kursendring. Det foreslås nemlig å sette ned kostnadene ved fylkesmannsembetene med 30 mill. kr. Betyr dette at Senterpartiet nå tar tak i byråkratiet i offentlig sektor, og kan det utdypes hvordan disse 30 mill. kr skal innspares?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
I Oslo hadde vi i en årrekke den politiske situasjonen i bystyret som vi i dag har på Stortinget – Venstre og Kristelig Folkeparti som støttepartier for en blå-blå Høyre–Fremskrittspartiet-regjering. Budsjettet skulle hvert år, hver høst, forhandles i bystyret med støttepartiene. Det var mye ståhei og dramatikk i presse og i kulissene, men resultatet var alltid det samme. Finansbyråden hadde viselig gjort kutt når det gjaldt kollektivtrafikk, sykkelveier og kirkebygg. Hvert år fikk Venstre og Kristelig Folkeparti kjempet fanesakene sine inn igjen. Er dette en samarbeidsform som er preget av respekt og tillit? Nå ser vi det samme i Stortinget. Siv Jensen la fram revidert budsjett med åpenbare mangler, som en lovet sykkelveisatsning og underfinansiering av barnehagene. Venstre måtte bruke sin politiske kapital på å forhandle inn saker Høyre eller Fremskrittspartiet heller ikke kunne vært foruten. Er ikke dette å selge seg litt billig? Jeg vil spørre representanten: Har ikke Venstre lært noe av egen erfaring fra Oslo?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
I valgkampen var mantraet fra Høyre og Fremskrittspartiet at vi trengte en ny og handlekraftig regjering. Vi fikk en ny regjering, men hvor handlekraftig den egentlig er, synes jeg er vanskelig å si noe om. Den retorikken er tydeligvis lagt på hylla for en stund. I debatten i dag har det gjennomgående vært noen andres feil – noen andres ansvar. Regjeringen trenger ikke selv å handle, for det er ikke deres skyld at det blir sånn som vi nå opplever det. Det er regler, systemet eller Stoltenberg som må bære ansvaret. Det må være deilig å styre når man egentlig ikke trenger å ta noe ansvar. Overføringen til barnehagene ble kuttet. Men når det viser seg at regjeringens beregninger ikke holder stikk, velger den ikke å prioritere å rette opp egen feilberegning. Unnskyld, president: Representanten Flåtten har avklart tidligere i debatten at det ikke var regnet feil. Høyre er jo, som han sa, et kalkulatorparti, og det var systemet som var feil. Men det handlekraftige kalkulatorpartiet klarte altså ikke å regne seg fram til hvordan man skulle prioritere mennesker foran systemet. Også når man kommer til de syriske flyktningene, blir det tydeligvis lett for regjeringens representanter å sitte stille i båten. Det er ikke deres skyld. De trenger jo ikke å prioritere oppholdstillatelse til mennesker som har fysiske spor etter den krigen de har vært utsatt for. Det er tross alt et system som ligger der, som sier at de er på trygg grunn. De trenger heller ikke å stemme for Arbeiderpartiets forslag om en Syria-milliard, for det har vært viktigere å diskutere om dette dreier seg om et nytt prinsipp for budsjettering. Ja, det er godt vi ser hva handlekraft er i virkeligheten – på Verdens flyktningdag til og med – når vi vet at det finnes 51,2 millioner flyktninger i verden, 33,3 millioner av dem internt fordrevne. Vi diskuterer altså her i hvilken beskaffenhet de skal være når de kommer. Selv ikke der klarer regjeringen å vise handlekraft og si at dette er feil, la oss gjøre det annerledes. Det hadde det stått respekt av. Jeg mistenker at dette er prioriteringer, eller en måte å drive politikk på, som sitter dårlig hos Kristelig Folkeparti og hos Venstre. Jeg synes vi har merket oss det i debatten. Mens Høyres og Fremskrittspartiets representanter har vært opptatt av å presentere budsjettet og dagen som en viktig dag som markerer en linje, et taktskifte og en retning for på hvilken vei man skal fortsette med den nye regjeringen, har representantene fra Venstre og Kristelig Folkeparti hatt en annen tone. Da har det vært snakk om at det virkelige merket, de ordentlige prioriteringene og den nye veien først skal komme til syne når budsjettet legges til høsten. Det blir spennende å se om det blir mer handlekraft av denne fraværende typen, eller om det blir nye takter til høsten.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2014-06-20:
I merknaden skriver representanten Serigstad Valen at regjeringen «forsømmer et klart ansvar for velferden til folk ved å bevisst underfinansiere et viktig velferdstilbud» på grunn av feil i beregningen av barnehageplasser. Men de rød-grønnes siste hilsen til barnefamiliene var å legge fram et budsjett hvor de fjerner kontantstøtten. Vi kan like det eller ikke, men kontantstøtten var en livlinje for alle de barnefamiliene som oppdaget hva rød-grønn nytale om full barnehagedekning egentlig betydde. De rød-grønne ville kun gi 241 mill. kr av de 1,5 mrd. kr det ville kostet å innføre to barnehageopptak i året. Det betyr at to tredjedeler av familiene som trengte barnepass, ville stått uten både barnehageplass og kontantstøtte til barnepass. Dette var en bevisst underfinansiering, som hadde rammet i underkant av 6 000 barnefamilier – en villet politikk opp mot et anslag som ikke slo til. Hvorfor ønsket SV bevisst å underfinansiere velferden til folk flest på den måten?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2014-06-20:
Jeg skal innrømme at det koster meg litt å fortelle det jeg nå skal si. Før jeg kom inn på Stortinget, var jeg permittert i seks måneder. Det betydde en halvering av inntekt, det betydde usikkerhet for framtiden, det var tap av muligheter for å ta egne oppdrag som jeg kunne tjent penger på, og jeg ville miste rettigheter til goder dersom jeg selv sa opp. Jeg mente permitteringen var gjort på feil grunnlag, og at det riktige virkemiddel den gang ville vært å gå til oppsigelse. Det ville gitt meg rett til tre måneders lønn samt avklart min framtid, slik at jeg kunne tilpasset meg det. Permitteringsreglene, slik de var, og for så vidt i noen grad er, overfører belastningen til den enkelte og til skattebetalerne istedenfor til bedriften selv. Permittering ser jeg også kan være et godt og verdifullt virkemiddel for enkelte industrier i helt ekstraordinære tider. Men det jeg ikke skjønner, er hvorfor SV vil ha permitteringsregler i et arbeidsmarked som faktisk trenger arbeidskraft og mobilitet, og som normaliserer permitteringer, slik at privatkapitalistiske rikinger kan skyve kostnaden for dårlig planlegging og omstilling over på fellesskapet og den enkelte arbeidstaker.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2014-06-20:
Alternativet er jobb i bærekraftige industrier som har klart den omstillingen. I et relativt normalt arbeidsmarked, hvor man ser at behovet for arbeidskraft andre steder er høyt, og man trenger den mobiliteten i markedet, skjønner jeg ikke hvorfor man ønsker en ordning som er for ekstraordinære tider, slik at den ordningen kan misbrukes av bedrifter som ikke klarer å omstille seg, eller ikke vil omstille seg, og som da skyver dette ansvaret over på den enkelte arbeidstaker. Jeg tror faktisk ikke man forstår hvilken situasjon man setter arbeidstakerne i. Det er ikke større trygghet når din egen inntekt blir halvert, når du ikke vet når du kan komme tilbake til jobb, og når du ikke har så mange valg for framtiden. Jeg forstår fortsatt ikke hvorfor SV ønsker å prioritere en slik ordning istedenfor å la arbeidstakerne gå og finne en ny jobb for en sikrere framtid.
Tom E. B. Holthe (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Vi behandler også Prop. 118 S, om differensiert arbeidsgiveravgift. I innstillingen har representanten Serigstad Valen valgt å kritisere regjeringen i forholdsvis sterke ordelag, der han bl.a. sier at han «stiller seg sterkt kritisk til hvordan regjeringen har valgt å gjennomføre denne prosessen». Denne saken ble kjent allerede i fjor vår, da daværende statsråd Navarsete stolte blindt på signalene fra presidenten i ESA, som ifølge daværende statsråd skal ha sagt at det norske kravet om unntak skulle gå i orden. Dette ble også da sagt i denne sal. Mitt spørsmål til Serigstad Valen er derfor: Hvilke tiltak satte den forrige regjeringen inn for at denne saken skulle få en god og grundig behandling?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Det jeg synes, er at det er meningsløst å sette endringer i taxfree-ordningen opp mot det norske arbeidsmarkedet. Regjeringen satser nemlig på begge deler. Vi har sagt gjennom hele dette året at vi vil følge utviklingen i arbeidsmarkedet tett. Det er ingen signaler på det nåværende tidspunkt som skulle tilsi at vi skulle gjøre endringer i permitteringsregelverket. Men skulle det behovet melde seg ved at vi får en forverring av situasjonen i det norske arbeidsmarkedet, vil regjeringen komme tilbake til det. Jeg har også tidligere anmodet Arbeiderpartiet om å vente med å trykke på alarmknappen til situasjonen påkaller det. For øyeblikket har vi lav arbeidsledighet og høy sysselsetting og en betydelig grad av mobilitet i det norske arbeidsmarkedet, og det skal vi være glade for. Jeg kan forsikre om at skulle situasjonen påkalle det, vil vi også legge frem nødvendige endringer i regelverket.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Det er ikke så veldig mange dagene siden jeg var i spontanspørretimen og svarte på disse spørsmålene, og situasjonen har altså ikke endret seg på de dagene. Jeg mener at vi skal være glade for at det fortsatt er høy og økende sysselsetting i Norge. Det er nemlig det som er det grunnleggende bildet. Vi har lav ledighet, og den er betydelig lavere enn alle andre land det vil være naturlig å sammenligne oss med. Da mener jeg at vi tar i bruk de dramatiske virkemidlene først når situasjonen blir dramatisk, og det er det ingenting som tyder på at vi er i nærheten av. Men jeg har sagt hele tiden, helt siden regjeringen la frem en normalisering av endringene i permitteringsregelverket, at endrer situasjonen seg til det verre, vil selvsagt også regjeringen følge det opp på egnet måte.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Jeg synes det er synd at det lokallaget nå legges ned. Men det jeg er mest opptatt av, er hvordan vi innretter virkemidlene i den overordnede helsepolitikken for å få ventetidene ned. Regjeringen har rekordhøye bevilgninger til sykehussektoren i 2014. Vi har styrket den innsatsstyrte finansieringen. For kort tid siden la også regjeringen frem forslag til hvordan vi skal øke valgfriheten og fleksibiliteten gjennom å utnytte mulighetene for et tettere samarbeid med private i helsevesenet. Det vil være bra. Og det jeg er særlig stolt av, er at regjeringen også fokuserer sterkere på mulighetene for å få opp behandlingstilbudet både innen rus og psykiatri. Det er to områder som har vært grovt forsømt, og som denne regjeringen setter først, rett og slett fordi det er de aller svakeste som trenger hjelp gjennom vårt helsevesen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Både Fremskrittspartiet og regjeringen er opptatt av at vi skal ha en god sykehusstruktur over hele landet, og jeg er helt sikker på at helseministeren vil kunne gi representanten Slagsvold Vedum mer utførlige tilbakemeldinger om hvordan regjeringen har tenkt å håndtere dette i tiden som kommer.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Regjeringen har selvsagt fulgt opp den enheten mellom de fire partiene. Vi er i full gang med det, og jeg vil sørge for å orientere representanten Breivik om når vi kan forvente et resultat av det arbeidet som nå pågår.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-06-20:
Det ble gjort endringer i permitteringsregelverket i forbindelse med finanskrisen. Da hadde vi en situasjon som påkalte den endringen. Nå har vi ikke det. Derfor er det viktig å understreke hvorfor man skal benytte den type regelverk symmetrisk. Det har vekslende regjeringer og storting gjennom mange år gjort, nettopp fordi virkemidler virker best når det er nødvendig å iverksette det. Det å normalisere regelverket i en normalsituasjon er ikke spesielt oppsiktsvekkende. Det jeg synes er mer oppsiktsvekkende, er at noen forsøker å skape et inntrykk av at situasjonen i det norske arbeidsmarkedet er mer dramatisk enn den er. Vi har lav ledighet, vi har økende sysselsetting – det er situasjonen. Det skal vi være glad for. Så skal vi benytte virkemidlene og anledningen til å legge premissene for at vi fortsatt styrker mulighetene for nye investeringer og flere arbeidsplasser i Norge. Og det gjør denne regjeringen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
I regjeringen sitter partier som kuttet i bistanden midt i året da de var i opposisjon, så her er det mange andre eksempler å vise til. Dette er ikke billige penger og billige poenger. Det er fullt mulig innenfor et budsjett på 30 mrd. bistandskroner å si at med den utviklingen som er i Syria, er det mulig å gjøre små grep for å få til en markering på det som blir 1 mrd. kr til Syria. Jeg vil peke på to hovedmåter. Den ene er at en del av de prosjektene vi støtter gjennom bistandsbudsjettet – som er langvarige budsjetter, og som ikke handler om nød og om humanitære kriser – kan skyves litt ut i tid og frigjøre noen midler. Den andre er at på slutten av hvert år er det penger som ikke har kommet til anvendelse, fordi prosjekter ikke alltid følger kalenderåret. De pengene kan vi i dag bestemme at skal kunne gå til – at vi har 1 mrd. kr ekstra til – Syria. Å prioritere handler om å flytte fra forskjellige områder. Et stort budsjett som bistandsområdet, som Fremskrittspartiet tidligere år gladelig har kuttet med milliarder kroner midt i året og på slutten av året, gir muligheter for en ansvarlig omprioritering for å satse på dem som trenger det mest.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Jeg liker at representanten Hagesæter tar ting på forskudd og begynner å forberede seg på spørsmål han kan arbeide grundig med. Jeg skal ikke stå her i dag og gi svar på dette spørsmålet i detalj. Det ville være useriøst. Jeg kan si at Arbeiderpartiet er for et rettferdig, effektivt, forutsigbart og omfordelende skattesystem. Vi er imot skatteøkninger som gir en vanlig familie en 50-øring om dagen – og det etter at 50-øringen er blitt avskaffet – mens de aller rikeste kan ha tusenvis i inntekt. Det er skattelettelser som ikke er vekstfremmende. De bidrar til forskjeller, det er ikke for å styrke produktiviteten i vårt samfunn. Hvis vi fjerner arveavgiften, som det er gjort, og hele formuesskatten, som regjeringen vil, vil to land i OECD ha mer gunstig beskatning for rike mennesker enn Norge. Det er ikke den utviklingen som har gitt Norge det utgangspunktet som gjør oss til landet med høyest sysselsetting, lavest ledighet, høyest velferd og høyest tillit. Et skattesystem som er rettferdig, omfordelende, effektivt og forutsigbart, er Arbeiderpartiets oppskrift. Velgerne skal få vite veldig klart hva dette vil handle om når neste valg kommer.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-06-20:
Jeg ser fram til å ha diskusjoner om familiepolitikk. Jeg tror ikke jeg skal si at det er en ny kurs. Det jeg har tatt til orde for, er at vi til enhver tid må forstå hvilken situasjon småbarnsfamiliene og det jeg kaller omsorgsfamiliene, står i. Politikkens oppgave er å bistå folk som kan få hjelp til at hverdagen blir enklere, slik at de kan kombinere omsorg, barn og arbeid. Jeg tror det bygger på en misforståelse at vi går inn og kutter. Det er et forslag om å øke kontantstøtten fra halvårsvirkning dette året som vi ikke går inn for. De pengene som ville gått til det, disponerer vi på en annen måte. Jeg mener det er i tråd med ansvarlig budsjettering. Skulle det ikke være tilfellet, skal jeg være villig til å utdype det nærmere ved en annen anledning.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-06-20:
Jeg skjønner at regjeringen har tenkt å tåkelegge hele debatten om differensiert arbeidsgiveravgift med å påstå noen ting om hva som skjedde i fjor vår, som de overhodet ikke kan dokumentere. Det som skjedde i juni i fjor, var jo EUs vedtak. Jeg er enig i at det var viktig å følge opp i etterkant, og spørsmålet er: Hva gjorde regjeringen i oktober og november for å følge det opp? Vi kan sjølsagt fortsette å diskutere det, fram og tilbake, i mange år. Men nå har vi kommet i den situasjonen vi nå har kommet i, og vi er nødt til å gjøre tilpasninger. Da er også spørsmålet: Hvilke ordninger skal man nå gjøre bruk av for å unngå at man rammer mest mulig problematisk? Der har Senterpartiet sterke synspunkter bl.a. på hvordan disse kompenserende tiltakene blir innrettet, bl.a. når det gjelder regioner utenfor Nord-Norge.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-06-20:
Jeg må fastholde at jeg mener at det er nåværende regjering som driver en tåkeleggingsstrategi. I stedet for å diskutere realitetene i den saken vi nå står overfor – både sjølve ordningen og hva man kunne opprettholdt, og også kompenserende tiltak – velger man å konsentrere debatten om en påstand om hva som ikke skjedde i fjor vår. Det er en påstand jeg har spurt europaministeren tidligere om hvorvidt det er mulig å dokumentere, noe han ikke har svart på. Poenget er at vi i dag bør diskutere om de ordningene som nå innføres, er gode nok som kompenserende ordninger. De er langt fra det denne regjeringen har lovt sine velgere – senest på radioen i vår lovte kommunalministeren krone for krone til kompensering. I dag er det store områder som sjølsagt får altfor dårlig kompensasjon, og som reagerer på det. Nord-Østerdalen er sikkert et av dem. Namdalen, der jeg kommer fra, er et annet område.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-06-20:
Jeg ser at Venstre og Kristelig Folkeparti i dag prøver å bruke retningslinjene fra 2010 som det fikenbladet de skal gjemme seg bak, for å slippe å stemme for et forslag de er for. Det er «fair enough». Men la oss si at vi sammen mener at de retningslinjene ikke var tilstrekkelige. Da må det likevel være mulig å stemme for Senterpartiets forslag her i dag, for Senterpartiets forslag omhandler sjølve saken som nå er aktuell, og den saken som det haster med. I stedet for å gjemme seg bak enten fikenblad eller taktikkeri om at nå skal vi vurdere eller ha en gjennomgang av dette, kunne Kristelig Folkeparti og Venstre – særlig når man er ute i mediene og bruker så sterke ord som man gjorde i går – tatt på seg den oppgaven å stemme for dette forslaget i dag og bidratt til at det reelle flertallet i Stortinget faktisk framkom.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-06-20:
«Skadelig for distriktene», sa representanten Arnstad. Jeg skal i hvert fall love at vi ikke skal sove så godt som Senterpartiet gjorde i det avgjørende øyeblikk i juni 2013 da det gjaldt differensiert arbeidsgiveravgift. Jeg satt og hørte på distriktsradioen i dag, og jeg hørte at det er opprør oppe i Nord-Østerdalen. Man ber om utsatt behandling av hele den differensierte arbeidsgiveravgiften. Nord-Østerdalen er Senterpartiets kjerneområde, så jeg regner med at da vet alle hvor den ideen kommer fra. Men man har altså ingen tanker om hvilken risiko man da utsetter seg for med hensyn til å beholde en ordning som finansministeren sa kanskje er det viktigste distriktspolitiske virkemiddelet vi har. Da blir spørsmålet: Hvordan tør Senterpartiet sette hele den differensierte arbeidsgiveravgiften på spill for sitt eget behov, for å tåkelegge at man i regjering sov i det avgjørende øyeblikket i juni 2013?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-06-20:
Vår regjering tok umiddelbart tak med en gang man ble oppmerksom på hvilken bombe som lå der. Jeg sitter i diverse utvalg på Stortinget som behandler mange EU-saker, og jeg har sett hvilken reaksjon som var blant de rød-grønne da man faktisk ble klar over hvilken forsovelse man sto for. Man visste rett og slett ikke om dramatikken i det som var besluttet i EU mens man satt i regjering. Det viser hvor viktig det er å ha en aktiv europapolitikk – også for norske distrikter – når man rett og slett ble tatt på senga og gikk ut av regjering uten å vite om dramatikken i de vedtak som ble gjort mens man satt i regjering. Jeg finner det ganske bemerkelsesverdig at Senterpartiet tør å drive en sånn tåkeleggingsstrategi som gjør at man setter hele ordningen på spill.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-06-20:
Det er stor enighet om at vi ikke skal ha noen debatt om dette, men i innstillingen henvises det til den såkalte utbytteordningen, og da bør det være riktig. At et parti hadde én representant for mye i salen, hadde ingen innvirkning på resultatet. Det avgjørende er at den avtalen som ble gjort den 23. oktober, ikke tok høyde for den situasjonen som da oppsto og ga et feil flertall i Stortinget, sammenlignet med hva det skulle vært – sånn at man er klar over det. Når vi nå stemmer for det forslaget som ligger i innstillingen, er det mye på grunn av det vi prøvde å bruke den debatten som det ble referert til, til, nemlig å få avklart om forslaget som lå der den gangen, innebar at man skulle vurdere påbud om redningsvest, eller om det gjaldt et pålegg om redningsvest. Nå har vi fått den avklaringen, Dermed stemmer vi for forslaget, så det er en samlet komité som står bak innstillingen.