Victor Norman (Høyre), 2002-05-14:
Da denne saken, i sitt utspring i hvert fall, knytter seg til forhold som ligger forut for min tid som statsråd, ønsker jeg av naturlige grunner ikke å kommentere de faktiske forholdene omkring konsulentkjøpene i Statsbygg. Jeg vil imidlertid si litt om hva som er gjort til nå for å rette opp de tingene som beviselig ikke var bra, og i tillegg si litt om de tankene vi har når det gjelder Statsbyggs organisering og oppgaver i framtiden. Når det gjelder komiteens tilråding under I med hensyn til en gjennomgang av Statsbyggs rutiner, vil jeg først bemerke at departementets rapport av 1. desember 2000 om administrative konsulentkjøp i Statsbygg pekte på flere områder i Statsbyggs organisasjon hvor det var behov for endringer. Det gjaldt bl.a. bedre koordinering og samordning av de overordnede styringsdokumenter i Statsbygg for å få et enklere og mer oversiktlig styringssystemopprydding i internt regelverk med avklaring av hvilke regler som gjelder, og tilpasning til ny organisasjonutvikling av en internrevisjon med nødvendig posisjon og uavhengighet, og hvor revisjonsarbeidet i større grad blir rettet mot hvorvidt lover og bestemmelser blir etterlevdvurdering av konsulentbruk i forhold til opprettholdelse av Statsbyggs kjernekompetanseå påse at lover og regler blir etterlevd ved innkjøp av konsulenttjenester. Det ble pekt på en rekke punkter hvor så ikke var tilfelle, for en del avtaler Statsbygg hadde inngått i perioden 1998-2000 På denne bakgrunn fant departementet at det var nødvendig å treffe konkrete tiltak for å sikre at de mangler som var påpekt, ble rettet opp. Statsbygg ble derfor pålagt å utarbeide en handlingsplan med konkrete forbedringstiltak. Etter min mening la denne handlingsplanen et godt grunnlag for at Statsbygg kunne ta tak i problemområdene. Rutiner og bestemmelser er etter det jeg forstår, nå utformet mest mulig likeartet og gjennomgående i organisasjonen, bl.a. for å sikre at det er en betryggende kontroll med innkjøpene, og at det er reell konkurranse ved kjøp av varer og tjenester. Det er også lagt ned mye arbeid for å sikre at lover, regler og rutiner etterleves i praksis. Dette arbeidet er svært viktig, og det følges opp av departementet både gjennom den ordinære etatsstyringsdialogen og via særskilt etablerte rutiner. Statsbyggs interne økonomiinstruks er for øvrig fulgt opp gjennom en egen prosess, og en ny økonomiinstruks er på plass. Departementet vil, uansett det forbedringsarbeidet som er lagt ned i forbindelse med gjennomføringen av handlingsplanen, foreta en ny utvidet kontroll av Statsbygg høsten 2002 for bl.a. å sjekke om det er behov for ytterligere tiltak for å sikre riktig og god etterlevelse av regler, rutiner og prosedyrer. Når det gjelder komiteens tilråding under II om en vurdering av Statsbyggs organisasjon, vil jeg først vise til hva jeg sa under min redegjørelse for Stortinget den 24. januar i år om modernisering i offentlig sektor, samt i mitt innlegg i kontroll- og konstitusjonskomiteens åpne høring om saken den 15. februar. Helt fra første dag som statsråd har jeg oppfattet departementenes etatsstyring av underliggende forvaltningsorganer som et vanskelig område. På den ene side er meningen med å skille virksomhet ut fra departementene å gi dem en frihet til selvstendig å drive sin virksomhet etter definerte mål og retningslinjer. På den annen side kreves det – fra ulike hold – tett politisk styring med disse etatene. En for tett politisk styring av underliggende etater gir etter min mening grunnlag for mange mulige rollekonflikter mellom departement og etatsledelse. Et av hovedpunktene mine i moderniseringsredegjørelsen for Stortinget var at vi må bidra til avklaring av det offentliges mange ulike roller for å sørge for en ryddig forvaltning til borgernes beste. Etatsstyring generelt er derfor et av de hovedtemaene vi jobber med i omorganiseringen både av mitt eget departement og av departementsstrukturen generelt. Når det gjelder Statsbygg spesielt, er Regjeringen helt på linje med Stortinget når det gjelder behovet for å få vurdert om dagens organisering er hensiktsmessig. I gjennomgangen av Statsbygg vil jeg spesielt fokusere på to ting: Det ene er å skape et klart skille mellom de ulike oppgavene som Statsbygg i dag ivaretar, altså mellom eiendomsforvaltning, drift og vedlikehold, og byggherre- og rådgivningsfunksjoner. Det andre er å få klarhet i at rollen som bestiller på vegne av staten i størst mulig grad skal kunne skilles fra rollen som utfører. Det er naturlig at de oppgavene som kan konkurranseutsettes – i første rekke drift/vedlikehold og prosjektering/rådgivning – skilles ut i egne selskaper. Det er også naturlig å vurdere om eiendomsforvaltningen bør legges i et eget selskap. Når det derimot gjelder overordnede bestilleroppgaver, er det naturlig å trekke disse nærmere inn i departementet. Departementet er allerede i gang med en slik gjennomgang av Statsbygg og forholdet mellom Statsbygg og departementet, og jeg tar sikte på å kunne gi en bredere orientering om denne saken i forbindelse med fremleggelsen av budsjettproposisjonen til høsten. Målet med denne gjennomgangen er å få et klarere skille mellom de deler av statens byggevirksomhet som det kreves tett politisk styring med, og de funksjoner som ikke krever politisk styring. Jeg tror at et slikt skille vil være et vesentlig bidrag til å løse det etatsstyringsdilemmaet jeg pekte på, og på den måten til syvende og sist også bidra til å gi en ryddigere forvaltning.