Erna Solberg (Høyre), 2001-11-28:
Det budsjettopplegget som vi har fått avklart at vi får vedtatt i kveld, innebærer etter min mening en meget god ramme for Kommune-Norge. Det er få år der man har hatt en slik vekst innarbeidet i rammene ved behandling av budsjettopplegget på høsten. Det vil komme etter et år, nemlig 2001, hvor den totale økningen i inntekter i kommunesektoren vil være større enn den har vært siden 1997, og de to årene vil fremstå som de to beste årene i løpet av de siste 20 årene når det gjelder vekst i kommunesektoren. Jeg har lyst til å kommentere en del ting knyttet til budsjettet. For det første har jeg lyst til å si noe om den debatten vi har hatt om underskuddene i fylkeskommunen, særlig knyttet til sykehusene. Jeg har først lyst til å understreke at de underskuddene vi nå ser, for øyeblikket først og fremst er snakk om prognoser. Ingen vet hva underskuddet i sykehussektoren kommer til å bli. For det andre er det ganske viktig for oss at de signalene vi har gitt i budsjettforslaget, og som bygger på det Stoltenberg-regjeringen også gjorde på dette området, har vist en vei til hvordan vi skal håndtere disse underskuddene. Det er altså gitt et tilskudd på 1 milliard kr til feriepenger som ikke er bundet til tidligere pådratte utgifter. Disse pengene kan brukes til å dekke underskudd i fylkeskommunene. Det er også gitt tilskudd til dekning av gjeld i forbindelse med sykehusoppgjøret. Fylkeskommunene kan – hvis nødvendig – nytte deler av dette tilskuddet til å dekke underskudd. Det innebærer at ingen fylkeskommuner behøver å stå igjen med udekket underskudd etter 2001. De fylkeskommunene som har behov for å innrette seg på denne måten, vil sitte igjen med en noe høyere langsiktig gjeld, altså ikke et kortsiktig underskudd som de må håndtere innenfor den vanlige fireårsfasen, men en gjeld som de må håndtere over langt flere år. Det betyr at det ikke er noe grunnlag for å si at underskuddene i 2001 kommer til å påvirke nevneverdig aktiviteten i fylkeskommunene for 2002. Det er mulig å unngå det. I tillegg har Regjeringen i budsjettet varslet at man i revidert nasjonalbudsjett vil foreta en vurdering av det økonomiske oppgjøret som følge av den statlige overtakelsen av sykehusene i forhold til hver enkelt fylkeskommune for å se om det er spesielle negative utslag for enkelte fylkeskommuner. Det betyr at vi mener at det er mulig for fylkeskommunene å leve med det opplegget som vedtas i dag. I tillegg har vi sagt at vi vil komme tilbake til pensjonsutgiftsspørsmålet i revidert nasjonalbudsjett, for vi vet i dag ikke hvordan pensjonsutviklingen kommer til å være, og hvordan kravene til innbetaling kommer til å være for 2002. Vi mener at vi i hovedsak har avhjulpet kommunene for 2001 ved at de har fått lov til å holde tilbake de ekstra skatteinntektene som er blitt dokumentert utover høsten. Det har i denne debatten vært rettet mye kritikk mot regionalpolitikken og distriktspolitikken til Regjeringen. Jeg har lyst til å si at det er riktig at denne regjeringen endrer regional- og distriktspolitikken. Det betyr ikke at vi satser mindre, men at vi satser på en annen måte enn det som har vært gjort tidligere. Vi ønsker mer målretting av distriktspolitikken, samtidig som vi ønsker større fokusering på rammebetingelsene for næringslivet i distriktene. Vi ønsker altså at næringslivet i distriktene først og fremst skal kunne bli levedyktig på egne premisser istedenfor å få bidrag gjennom ulike stønadsordninger. Da er det viktigste vi har i fokus, å få kostnadene for næringslivet ned. Og en av kostnadene vi har i Distrikts-Norge, er bl.a. at det er dyrere å reise. I alle fall i store deler av Distrikts-Norge og i regionalpolitikken har flyplassavgiften vært oppfattet som et problematisk spørsmål knyttet til at det er dyrere å lokalisere ting utenfor det sentrale Oslo-området på grunn av høyere kostnader. Derfor er det bra at vi fjerner flyplassavgiften også for distriktene. Og det blir litt påfallende at representantene for Arbeiderpartiet, som bl.a. i denne debatten har sagt at dette jo ikke vil hjelpe Nord-Norge, glemmer å si det som er sannheten, nemlig at vi ved alle reiser i Norge ville måtte påføre en avgift på grunn av ESA-pålegg, slik at vi måtte ha utjevnet det over hele landet. Alternativet til dagens modell, hvis vi skulle opprettholdt en flyplassavgift, ville vært en flyplassavgift som hadde rammet alle reisende fra alle steder i Nord-Norge – hvis vi skulle opprettholdt den. Vi har fjernet den. Det betyr en lettelse. For en tobarnsfamilie betyr det en lettelse som altså er på mer enn 1 000 kr på en tur-returreise til bestemor, hvis hun tilfeldigvis skulle bo i andre deler av landet. Det betyr noe for økonomien i de fleste familier.