Erik Skutle (Høyre), 2015-06-02:
Jeg skal ikke holde et veldig langt innlegg. Jeg vil nøye meg med å komme med noen betraktninger. Først takk til saksordføreren for et godt og grundig arbeid, og takk til komiteen for to vel gjennomførte høringer. Oppegående IKT-systemer er en virksomhetskritisk faktor i de fleste moderne organisasjoner. Og det er klart at i Nav blir dette ytterligere viktig fordi etaten forvalter et sammensatt regelverk, og fordi konsekvensene av feil kan være store. Feil i systemene kan føre til at livsviktige ytelser ikke blir utbetalt til dem som har rett til dem, og som trenger dem. Vi må ha respekt for når man skal gjennomføre et IKT-prosjekt, at det er mange forhold som ikke nødvendigvis skal være kontrollkomiteens anliggende. Det er både organisasjonsfaglige og teknologifaglige vurderinger som vi skal holde oss unna. Likevel må jeg si at det har vært en kraftanstrengelse å få ut relevant informasjon, både oppdatert informasjon og fyllestgjørende informasjon, både fra etaten og fra de konsulentene som vi har hatt inne til høring. Det har gjort det vanskeligere for oss å få et best mulig grunnlag for å gjøre en skikkelig bedømmelse av saken, og det er det som også er årsaken – delvis i alle fall – til at vi måtte ha to høringer. Det er fortsatt mye uvisse om hvor mye av midlene som ble investert i det opprinnelige moderniseringsprogrammet, som faktisk kan komme til nytte i det videre utviklingsarbeidet. Komiteen viser i merknadene til høringen 28. november 2014, hvor daværende Nav-direktør uttalte «at målet for det samlede moderniseringsprogrammet til 3,3 mrd. kr ligger fast, og at vi er i rute med den reviderte planen for Prosjekt 1.» I den gjenopptatte høringen ble det varslet at man kunne stå overfor en ytterligere økning i kostnadsanslagene på 1,5 mrd. kr, sammenlignet med overslagene fra 2010 og 2011, for det samlede prosjektet. Teknologiledelse er en krevende disiplin, men det er altså ikke snakk om å ha detaljert datateknisk skolering og kompetanse, men å ha kunnskap om prosjektstyring og organisasjonsutvikling og ledelse og styring. Vi har fått belyst gjennom høringen, og også på andre måter, at det er fullt mulig også å lykkes med komplekse IKT-prosjekter så lenge man har god ledelse og god organisering. Så er det en generell gjennomføringsrisiko forbundet med det ikke å involvere organisasjonens egne fagmiljøer og de som faktisk skal bruke IKT-systemene, godt nok i prosessene, og det er et ledelsesansvar. Når vil man oppdage at uttalte erklæringer om ambisjoner ikke står i forhold til den faktiske evnen til å løse problemer for dem som skal bruke systemene i det daglige, når man ikke gjør det? Vi mener at det er alvorlige funn som synliggjøres i rapporten, og ikke minst informasjon som vi har fått rede på gjennom høringen. Når man skulle gjennomføre det mest komplekse og dyreste prosjektet man hadde, forkastet man den organisasjonsmodellen som man hadde brukt med hell, som hadde gitt resultater, som hadde levert på kost og tid, og så valgte man en helt ny organisering, der man brukte konsulentene til å fylle ordinære oppgaver i Nav, mens man laget en egen organisasjon med egne ansatte. Og det gikk altså kort tid før dette havarerte. Så vil jeg bare klargjøre et par ting. Høyre, Fremskrittspartiet og Senterpartiets representant i komiteen viser til at det eneste beløpet som Stortinget formelt har tatt stilling til, er 1,75 mrd. kr i forbindelse med oppstart av Prosjekt 1, moderniseringsprogrammet. Prosjekt 1 er altså levert på tid og kost, men med redusert funksjonalitet i forhold til de opprinnelige planene. Beløpet på 3,3 mrd. kr som det refereres til – og gjerne mer enn det også – er en estimert ramme som ekstern kvalitetssikrer Metier anbefalte i KS1, men som altså ikke har vært framlagt for eller besluttet i Stortinget. Det er også Nav som har det operative ansvaret for gjennomføringen av moderniseringsprogrammet. Det blir etter vårt syn helt feil dersom statsråden skal gå direkte inn og foreta planlegging, organisering og styring med prosjektet. Da kortslutter man de styringslinjene som har vært etablert av regjeringer over tid. Så vil jeg si at revisjonskritikk, både denne gangen og generelt, er en tilbakeskuende aktivitet, men denne sakens viktighet gjør at vi også er nødt til å fremme et vedtak. Det er ikke ofte kontrollkomiteen fremmer forslag til vedtak, og når vi gjør det, bør man merke seg at vi velger å gjøre det. Man bør også merke seg at vi har vært nødt til å avholde to kontrollhøringer. Jeg stopper der. Både saksordføreren og representanten Eldegard har sagt mye av det vesentligste i denne saken, og jeg skal ikke gjenta det, men stoppe der.