Ivar Skulstad (Arbeiderpartiet), 2008-04-01:
Siden saksordføreren for Forsvarsdepartementets og Arbeids- og inkluderingsdepartementets kapitler i regnskapet for 2006, Svein Roald Hansen, ikke er til stede i salen her i dag, skal jeg dekke disse to i tillegg til Kunnskapsdepartementets og Kommunal- og regionaldepartementets kapitler, som jeg har ansvaret for. Kontroll- og konstitusjonskomiteens befatning med Forsvarets regnskaper og virksomhet gjennom flere år har vist hvor viktig det er at Stortinget gjennom sine kontrollorganer fører en aktiv kontroll med forvaltningen. Gjennomgangen av årsregnskapet for 2006 viser at det på tross av budsjettjusteringen høsten 2006 er vesentlige mer/mindre-utgifter på over 1/3 av utgiftspostene og vesentlige mer/mindre-utgifter på over 2/3 av inntektspostene, slik at 2,5 milliarder kr, eller ca. 8 pst., ble overført til 2007. Dette gir grunn til bekymring, og en samlet komite understreker viktigheten av en realistisk budsjettering. Et eksempel er beslutningen om å redusere lagrene for materiell og varer for 276 mill. kr for å dekke manglende finansiering av leveranseavtalene mellom FLO og forsvarsgrenene. Dette stiller komiteen seg meget kritisk til, og minner om at det ikke er anledning til å tære på lagre for å dekke utgiftene til drift. Det er heller ikke akseptabelt når deler av tilleggsbevilgningen til Forsvarets militære organisasjon på 360 mill. kr til balansering av drivstoffbeholdningen i Forsvaret benyttes til andre formål. Kort sagt: Det er en rekke anmerkninger til forhold under Forsvarets militære organisasjon. Det påpekes f.eks. ubalanse mellom oppdrag og tilgjengelig personell og ressurser når det gjelder både teknisk personell, merkantilt personell og sambandspersonell. Forsvarets materiellforvaltning er et tilbakevendende problem og har vært tema for komiteens merknader en rekke ganger. Det er derfor forstemmende når Forsvarsdepartementet selv i brev av 20. august 2007 sier at det «anser manglene innenfor materiellforvaltningen som særlig bekymringsfulle». Jeg forutsetter at arbeidet med å sikre en forsvarlig materiellforvaltning gis høy prioritet i det videre arbeidet. Som i tidligere år har man heller ikke i 2006 klart å sikre seg mot feilutbetalinger av lønn. Antall ubetalte fakturaer ved årsskiftet med tilhørende inkassovarsler og gebyrer er igjen stigende. Det skjer fortsatt en rekke brudd på anskaffelsesreglementet. Oppsummert er inntrykket at Forsvarets militære organisasjon fortsatt har et betydelig forbedringspotensial når det gjelder styring av ressursene. Særlig alvorlig er det at mange av de feilene Stortinget påpekte i forbindelse med behandlingen av tidligere års regnskap, ikke er rettet opp. Så til Arbeids- og inkluderingsdepartementet: Gode saksbehandlingsrutiner, rett til innsyn og mulighet for å følge beslutningsprosesser i departementet og underliggende virksomheter er en forutsetning for at Stortinget gjennom sitt kontrollorgan, Riksrevisjonen, skal kunne føre reell kontroll med forvaltningen. En samlet komite ber derfor statsråden sørge for at rutiner for å avgjøre hvilke dokumenter som anses som styringsdokumenter, kommer på plass. Arbeids- og inkluderingsdepartementet har ansvaret for NAV-reformen. Ingen kunne forvente at alle systemer, regelverk osv. var på plass etter et halvt års virke ved årsskiftet 2006/2007, da arbeidet med Dokument nr. 1 for budsjettåret 2006 ble avsluttet. Først under behandlingen av Dokument nr. 1 for budsjettårene 2007 og 2008 vil det være aktuelt å gå tungt inn i resultatene. La meg likevel si at jeg anser målet om et NAV-kontor i hver kommune i løpet av 2009 som ambisiøst. I en oppstartsfase er det særlig viktig å etablere gode rutiner for økonomiforvaltning og sikre ansatte relevant opplæring av kompetanse. Ikke minst bør kunnskap om anskaffelsesreglementet gis prioritet. Jeg har merket meg at departementet har satt i gang en bred gjennomgang av hjelpemiddelområdet. Dette er både viktig og nødvendig. Enkel tilgang til nødvendige hjelpemidler er av stor betydning for den enkelte når utfordringene i hverdagen skal møtes. En samlet komite har merket seg at åtte av ti merknader fra foregående år er kvittert ut. To forhold står tilbake, nemlig bedring av informasjonssikkerheten i trygdeetatens stormaskinmiljø og forvaltningen av høreapparater. Når det gjelder det første, opplyses det at forholdet er tatt tak i, og at Riksrevisjonen følger saken. Forvaltningen av høreapparater, derimot, gir grunnlag for sterk kritikk. Jeg finner grunn til å peke på at det under kontroll- og konstitusjonskomiteens behandling av Dokument nr. 1 for budsjettåret 2005 ble opplyst at målsettingen var at tiltak skulle presenteres i forslaget til statsbudsjett for 2008 med sikte på å ha en permanent ordning på plass 1. januar 2008. En enstemmig komite var ikke fornøyd med dette og bad om at det ble iverksatt tiltak som gav brukerne et godt tilbud også i perioden fram til den permanente ordningen kom på plass. Saken hadde høy prioritet fra Stortingets side. Skuffelsen over at man verken har satt i verk strakstiltak eller satt frister som sikrer umiddelbar iverksetting av nyordningen, er stor. Når departementet attpåtil opplyser at arbeidet med å sikre en ny permanent ordning er forsinket, men uten å oppgi grunn, kan det være uttrykk for en manglende respekt for Stortinget som jeg ikke hadde forventet. Når det gjelder Kommunal- og regionaldepartementet, er det bare å konstatere at komiteen er svært tilfreds med hvordan regnskapet er ført, og at det ikke er merknader til statsrådens forvaltning. For Kunnskapsdepartementet: I forbindelse med behandlingen av Riksrevisjonens rapportering til Stortinget om regnskapet for 2005 forutsatte kontroll- og konstitusjonskomiteen at Regjeringen sørget for at det ble tatt et større ansvar for å sikre at virksomhetene gjennomfører sine budsjetter i samsvar med forutsetningene for bevilgningene. Det er derfor gledelig å konstatere at avsatt andel bevilgningsfinansiert virksomhet for første gang på flere år har vist nedgang. Tiltakene som departementet har iverksatt på dette området, ser dermed ut til å ha virket. Riksrevisjonen har merknader til statsrådens forvaltning av studentsamskipnadene - dette på tross av pålegg og merknader i forbindelse med behandling av tidligere årsregnskap i Stortinget. Den nye loven om studentsamskipnader og lovendringene i den forbindelse vil trolig bidra til forbedringer i tilsynet med studentsamskipnadenes ressursbruk. Høgskolen i Hedmark har ikke fulgt reglementet om forvaltning av ekstern finansiert virksomhet ved universiteter og høgskoler og om disse institusjonenes samarbeid med andre rettssubjekter. Jeg ser god grunn til å understreke alvoret i dette fordi disse forholdene er tatt opp med høgskolen og departementet i tilknytning til revisjonen av regnskapene for både 2003, 2004 og 2005. Det er alvorlig at brudd på reglementer, mangelfulle rutiner og dokumentasjon fortsatt kan avdekkes av Riksrevisjonen for slik eksternt finansiert virksomhet. For Høgskolen i Hedmark påvises det også store utestående fordringer, hull i bilagsrekkefølgen for utgående faktura, svakheter i avstemming av balansekonti og manglende vedlikehold av tilganger til økonomisystemer. En samlet komite påpeker at det er departementets ansvar å følge utviklingen nøye ved Høgskolen i Hedmark for dermed å sørge for at forvaltningen er forsvarlig, og at dette gir tilfredsstillende resultater. Komiteen gjennomførte en åpen høring i forbindelse med universiteters avsetning til bevilgningsfinansiert virksomhet. Bakgrunnen var at de samlede avsetningene var på 2,1 milliarder kr, og at Riksrevisjonen påpeker at kun et fåtall av virksomhetene hadde satt opp en fullstendig dokumentasjon i sitt årsregnskap i tråd med departementets krav. Under høringen kom det fram en tilfredsstillende oversikt over denne avsetningen, og at det ikke er grunn til å reise tvil om behovet for størrelsen på dem. Departementet har ikke påsett at det blir gjennomført tilsyn etter barnehageloven i 2006. Slikt tilsyn er et viktig virkemiddel for å sikre at målsettingene på barnehageområdet nås. Jeg vil benytte anledningen til å understreke viktigheten av slikt tilsyn. Avslutningsvis er det god grunn til ved gjennomgangen av statsregnskapet for Kunnskapsdepartementet å understreke departementets ansvar for å følge opp tidligere merknader og pålegg i forbindelse med framleggingen av statsregnskapene. En samlet komite finner det ikke tilfredsstillende at de samme feil og vesentlige mangler gjentar seg år etter år, slik Riksrevisjonens kontroll har avdekket.