Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-05-31:
Jeg skal selvsagt ikke blande meg inn i valgkampen i hovedstaden, men som flere har understreket, er eiendomsskatten noe som avgjøres i den enkelte kommune, og da er det jo også frivillig å mene hva en vil om den. Det går litt på tvers av partier, når en også ser på hvilke kommuner det er som har innført eiendomsskatt, og hvilke kommuner det er som ikke har eiendomsskatt. Enkelte talere har også vært inne på eiendomsskattens utvikling over tid. Det er riktig, som det er sagt, at opprinnelig var dette en skatt som skulle brukes til å betale for gatelys og asfalt mv., og at den skulle skrives ut i bymessige områder. Det var i grunnen utgangspunktet. Så er det helt riktig at dette nå har utviklet seg til å bli en mer alminnelig skatt, men en alminnelig skatt som kommunen selv bestemmer om den vil skrive ut, og en alminnelig skatt som selvsagt også kan brukes til andre formål over kommunebudsjettet. Det er jo slik at flere kommuner har eiendomsskatt, og de bruker den til eldreomsorg og andre gode prosjekter i kommunen. Så det er viktig, tror jeg, å holde fast ved den lokale forankringen som eiendomsskatten har. Jeg mener også, som saksordføreren her, at det er en viktig del av lokaldemokratiet at en har den muligheten til å diskutere og beslutte lokalt om skatten. Så er jeg den første til å innrømme – og det kommer også fram av det brevet som er sendt komiteen – at en må ha noen rammer rundt eiendomsskatten, f.eks. når det gjelder det spørsmålet som er tatt opp av representanten Gundersen, etter «on the spot»-guiden, som det heter i et annet land, altså etter befaring, og jeg har i brev til komiteen sagt at vi vil gå igjennom dette på bakgrunn av høyesterettsdommen og se på regelverket for jeg ser at det er behov for å gå inn i det. Det er ting her som både kan føles urettferdig og er urettferdig, så jeg skal love at jeg skal gjøre dette så raskt råd er. Så er det viktig å understreke når det gjelder det mer prinsipielle, at kommunene selv i hvert fall i stor utstrekning har et lokalt ansvar for utgiften, selv om det er mange lovpålagte oppgaver som kommunen skal gjennomføre. Den har for så vidt også frihet på inntektssiden, noe mindre frihet når det gjelder avgifter, som skal finansiere kloakk og annen infrastruktur, men større frihet på eiendomsskattområdet. Jeg tror det er viktig å ha dette i botn. Jeg registrerer også – i hvert fall så langt jeg kan både høre, tolke debatten og lese innstillingen – at det bare er Fremskrittspartiet som ønsker å avskaffe eiendomsskatten fullt ut. Så er det ulike syn på hva slags takseringsregel en skal ha. Det er litt ulike syn på dette med om en skal tilbakeføre eller gjøre endringer i naturressursskatten, og også om en skal føre tilbake igjen selskapsskatten til kommunesektoren. La meg bruke noen linjer på å kommentere de to sistnevnte. Dersom en ønsker å endre naturressursskatten, som skal kompensere for et bortfall av eiendomsskatt, vil det innebære redusert proveny for staten og økt overskudd for kraftselskapene. Så er det faktisk slik at eiendomsskatten og naturressursskatten har ulike fordelingsnøkler med hensyn til hva slags kommuner det er som mottar skattene. Så det vil ikke være en direkte sammenheng mellom fjerning av eiendomsskatten og en økning i naturressursskatten for den enkelte kommune. Jeg tror det vil være vanskelig å endre fordelingsnøklene slik at alle kommuner kommer uendret ut. Det er i grunnen begrunnelsen for at jeg mener det bør være slik som det er i dag. Når det gjelder selskapsskatten, var det slik at fra 2005 til 2008 fikk kommunene tildelt en andel av selskapsskatten. Grunnen til at dette ble avviklet i 2009, var at en ville gi kommunesektoren mer forutsigbare inntekter. Selskapsskatten kan svinge, og samtidig som den også er ujevnt fordelt mellom kommuner. Kommunene ble da kompensert gjennom en økning av andel når det gjelder personskatten. Og jeg vil jo si at for mange kommuner er det klart at det er viktig å legge til rette for næringsvirksomhet og å få gode bedrifter til kommunen. Men jeg tror nok at mange kommuner først og fremst er opptatt av at det vil øke innbyggertallet, slik at vi får flere stabile skattebetalere fra personskatten. Så jeg vil nok mene at det bytteforholdet som ble gjort ved at andelen personskatter økte, var et godt bytteforhold for kommunesektoren.