trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-09:
Posten skal ikke gå med overskudd. Posten skal gå med posten. Ordene er Inge Ryans, men de er like aktuelle i saken i dag. Da den rød-grønne regjeringen sa nei til postdirektivet, var det det første eksempelet på at det er mulig å bruke reservasjonsretten i EØS-avtalen. Så langt har det gitt oss sjansen til å stå utenfor et direktiv som ikke har vært vellykket i EU, og muligheten til å gjennomføre et vellykket system som vi har hatt i Norge, og som har gjort at alle skal kunne sende lik post til lik pris over hele landet. Forslaget fra regjeringen om å innføre postdirektivet er dyrt, det er dårlig, og det er distriktsfiendtlig. Det er dyrt fordi de som konkurrerer, kan velge hvilken del av markedet de vil konkurrere på. Mens de kan gjøre det, må fellesskapet ta ansvaret for den delen av markedet som ikke er lønnsom. En utregning av Oslo Economics, som staten og samferdselsministeren selv benytter i andre sammenhenger, har vist at staten må betale opptil 1 mrd. kr i året allerede fra 2020 for å få betale for ikke lønnsomme posttjenester dersom det blir mer konkurranse. Dersom det ikke er staten, men kundene, som skal betale for denne konkurranseutsettingen, må prisen på porto kraftig opp. I Danmark økte portoen med over 40 pst. da posten ble liberalisert i 2011. Forslaget er dårlig. Fire år etter implementeringen av postdirektivet erkjenner EU selv at direktivet ikke fungerer som lovet. Europas innbyggere har ikke fått billigere og bedre posttjenester, de har i stor grad fått det motsatte. Kilden er rapporten fra analysebyrået WIK Consult, som fikk oppdraget med å evaluere dette av EU-kommisjonen høsten 2013. Samtidig som dette har skjedd, har de ansattes lønns- og arbeidsvilkår blitt presset kraftig. Det er et distriktsfiendtlig forslag. Prisen på post vil komme til å bli dyrere for dem som bor i distriktene, og er en konkurranseulempe for næringsdrivende der. Det vil være dyrere der enn det vil komme til å være i en storby som f.eks. Oslo. Det er bare i Oslo-området det er grunnlag for å si at konkurranse om post vil kunne gi lavere pris. Det vil kunne bli en ulempe for næringsliv utenfor Oslo-området. De som bygde landet, så at de delene av markedet der det var mest penger og billigst å bygge ut ting, skulle være med på å betale for utbygging i de delene av landet der man ikke hadde de samme forutsetningene, såkalt kryssubsidiering. Det var et grunnleggende og bærende prinsipp for dem som bygde landet. Det er det vi gjør når det gjelder strøm, det er det vi gjør i postsektoren, det er det vi har gjort i telesektoren, mens de som river ned og selger landet, i stedet for kjenner prisen på alt, men ikke er opptatt av verdien på noe. Jeg må innrømme at da jeg leste innstillingen fra komiteen om postdirektivet og så det forslaget som regjeringen kom med, kom jeg til å tenke på en sommerslager for et par år tilbake, som gikk som følger: «Jag bygger, bygger upp, O du river, river ner.» For meg er det uforståelig at Venstre og Kristelig Folkeparti velsigner denne implementeringen av postdirektivet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-09:
Flere talere har vært opptatt av en enhetlig pris på posten for å unngå at folk og næringsliv i distriktene skal tape. En av dem var fra Kristelig Folkeparti, en annen av dem var meg. Da er spørsmålet mitt til statsråden: Om man ønsker å ha en enhetlig pris på posttjenester på brev under 50 gram, er det sånn at statsråden mener at staten skal betale merkostnaden med dette, eller mener statsråden at dette er noe postkundene selv skal betale?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-09:
Jeg merket meg at statsråden unnlot å svare på spørsmålet mitt i sted. Derfor tar jeg det opp igjen til jeg får svar på det. Men la meg først bare kort beskrive innlegget fra statsråden. Det var en statsråd som ikke trakk fram en eneste offensiv, god begrunnelse for hvorfor man gjennomfører dette – bare defensive begrunnelser for hvorfor det ikke var negativt. Mange har i debatten trukket fram den digitale utviklingen og har brukt den digitale utviklingen som en begrunnelse for hvorfor det er nødvendig å gjennomføre disse endringene og konkurranseutsette distribusjon av pakker og brev under 50 gram. Jeg er dundrende tilhenger av den digitale utviklingen, for den digitale utviklingen driver fram produktivitet og gjør at samfunnet vårt fungerer på en mer effektiv måte. Men det regjeringspartiene, støttet av Kristelig Folkeparti og Venstre, gjør i dag, er det motsatte av å fremme effektivitet. Det de gjør, er å bringe inn konkurranse. Så sier de at enhetsportoen skal opprettholdes gjennom enten økte skatter eller gjennom økte kostnader for den enkelte som benytter seg av brevtjeneste i Norge. Jeg viser igjen til den Oslo Economics-rapporten som jeg snakket om i innlegget mitt, som sier at man i 2020 kan komme til å måtte betale opp til 1 mrd. kr – 1 mrd. kr, folkens – for å sørge for at vi får beholde enhetsportoen i landet vårt. Det er derfor jeg stiller spørsmålet til statsråden veldig enkelt: Er det slik at de økte kostnadene ved å sikre enhetsporto skal tas inn i form av økt porto på brev den enkelte sender, eller skal de tas inn gjennom økte skatter for å finansiere dette over statsbudsjettet? Jeg tror det er ryddig for debatten at vi har en klar oppfatning, og at vi får en klar oppfatning fra statsråden, når han gjennomfører denne reformen, med støtte av flertallet i Stortinget. Et stort mindretall er imot, fordi dette handler om hvilke konsekvenser en reform som dette får. Til slutt bare en liten bemerkning til den passiaren som går på om Posten er for eller mot dette. Jeg hørte statsråden sitere fra et brev der Posten sa at de var godt forberedt på dette. Jeg vil gjerne understreke at det er veldig, veldig stor forskjell på det å være godt forberedt på noe og det å ønske noe. På spørsmålet «Ønsker du en skikkelig kalddusj?» vil du få et annet svar enn på spørsmålet «Er du forberedt på en skikkelig kalddusj?». Slik vil det være også i denne sammenheng.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-09:
Jeg vet ikke hva vi skal gjøre så lenge statsråden ikke svarer på spørsmålet mitt, og taletiden renner ut. Det enkle spørsmålet mitt til statsråden er følgende: Er det sånn at de merkostnadene som ligger i det å opprettholde enhetsporto, og som Oslo Economics har anslått kan komme til å stige til 1 mrd. kr innen 2020, skal dekkes med økte kostnader for den enkelte brevsender? Eller er det slik at disse kostnadene skal dekkes gjennom økte skatter fra fellesskapet? Det er et enkelt svar på det. La oss si det sånn: Det er en skandale hvis statsråden ikke har tenkt igjennom dette. Hvis han har tenkt igjennom det, fortjener faktisk Stortinget et svar fra ham. Dette er nok et ideologisk høyresideeksperiment som gjennomføres, og problemstillingene rundt det besvares med luftige svar. Hele konkurranseutsettingen av brev under 50 gram kommer til å føre til en overflytting av penger fra gode, effektive fellesskapsordninger til privat, globalt næringsliv. Det er en dårlig idé.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-09:
Jeg vil komme med tre henstillinger til statsråden i forlengelsen av diskusjonen om de tingene som ligger i innstillingen. Det ene er spørsmålet om sykkelveier. Det ligger jo en del veiprosjekter her, og jeg vil bare henstille til statsråden om å forsikre at i de veiprosjektene som her er omtalt, er sykkelveier planlagt på en god måte, og på en måte som er egnet for å sikre trygg sykling langs veiene. Det er altfor ofte sånn, som vi ser i en del prosjekter i statlig regi, at vi ikke har vært gode til å tilrettelegge for sykkel. Dette har vært et generelt problem. Det er bare å se på en del av de kryssene osv. som er bygd her i byen de siste årene, f.eks. Carl Berners plass og foran jernbanestasjonen, der det ikke er tilrettelagt for sykkel på en måte som er en storby verdig. Jeg vil derfor oppfordre statsråden om å sørge for at sykkel blir ivaretatt på en ordentlig måte. Når det gjelder spørsmålet om lufthavnen i Bodø og flytting av den, synes vi det er veldig bra, det som statsråden gjør. SV var de første i Bodø til å ta opp og si at dette er et område som bør brukes til byutvikling. Istedenfor å ta fra områdene som er store og gode jordbruksarealer i bakkant av flyplassen, burde man flytte flyplassen, når det nå ikke blir noen kampflybase der oppe, som Bodøs primærvalg tross alt var. Så det er jeg veldig glad for skjer. Men det er klart at når dette er et område som har vært brukt som flyplass, må man være obs på at det kan være mye giftrester, rester etter forskjellige typer gift, i bakken, og det er viktig å ta hensyn – og miljøhensyn – til det helt fra starten av. Så vil jeg helt til slutt bare si noe som jeg vet ikke vil gjøre min kollega fra Midsund like fornøyd med meg. Statsråden har bestemt seg for Møreaksen som alternativet på en ferjefri E39. Noen av oss er uenig i ideen om en ferjefri E39, men la gå – hvis den skal realiseres, må man i hvert fall lete etter de beste løsningene. Møreaksen innebærer en kjempesvær tunnel – lang tunnel, dyp tunnel – som vi vet av erfaring er upopulær for lastebilsjåfører og veldig negativt for myke trafikanter. Et alternativ som ikke er utredet på en skikkelig måte, er en løsning med forbindelse mellom Vestnes og Sekken – Sekkfast – med videre vei innover, den såkalte Romsdalsaksen, som i realiteten vil ta trafikken utenfor Molde, og som vil være uten senketunnel. Jeg vil henstille til statsråden om at man vurderer å se på et slikt alternativ i den videre planleggingen, rett og slett fordi det vil være en løsning uten en stor, dyp senketunnel.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-09:
Etter representanten Hofstad Hellelands innlegg følte jeg behov for bare kort å bemerke to ting. Det ene er at hun begynner med å kritisere meg for at jeg tok opp Møreaksen i innlegget og så fortsetter hun selv med å ta opp ruteplanen for Oslo og jernbanevedlikeholdet i denne saken. Hun lever med andre ord etter læresetningen «gjør som jeg sier, ikke gjør som jeg gjør» – det er jo greit å ta med seg i videre debatter. Det andre – siden representanten Hofstad Helleland er inne på spørsmålet om jernbanevedlikehold, og siden hun kritiserer de rød-grønne etter åtte år: Jeg er en av de første til å si at det helt klart er bra at jernbanevedlikeholdet øker. Men jeg vil anbefale henne å se på egne budsjetter, bl.a. i løpet av de åtte årene da Høyre satt i opposisjon. Da leverte de alternative statsbudsjetter der de til sammen for drift og vedlikehold kuttet i posten og hadde 1,85 mrd. kr mindre. Det betyr økte problemer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Det er fordi vi har et veldig godt postsystem i utgangspunktet, med en relativt effektiv postbedrift, altså Posten Norge, som har vist vilje og evne til å omstille seg over lang tid. Det betyr at vi går ikke inn i et postsystem som noen ville påstått var dysfunksjonelt, slik en har opplevd andre steder. En forholder seg til bedrifter som har vist seg omstillingsdyktige over lang tid. Så må en også si at direktivet har blitt implementert ulikt i ulike EU-land. Den WIK-rapporten som flere her har nevnt, konkluderer med at en burde lagt bedre til rette for konkurranse og gitt de nasjonale tilsynene større fullmakter for konkurranse enn det en har i dag. Den konkluderer altså med at postmarkedet trenger mer konkurranse og ikke fortsatt monopol, men den konkluderer også med at nettopp fordi en ikke har gjort det slik intensjonen var, har vi ikke fått de effektene som var ønskelige. Så jeg tror en skulle lest hele rapporten når en refererer til den, og ikke bare vist til de problemstillingene den reiser.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
La meg ta sosial dumping først. Der skal vi ha – og vi har – et godt arbeidstilsyn som skal gjennomføre de kontrollene de skal, og sørge for at regler følges opp, og jeg er trygg på at det vil bli gjort på dette området. Jeg kjenner meg ikke helt igjen i måten som representanten prøver å beskrive Posten Norges reaksjon på. I et brev som vi har fått, datert 4. juni 2015, skriver Posten selv at de i lang tid har «etterlyst en modernisering av postregelverket tilpasset dagens virkelighet og endrede brukerbehov. Vi er således godt fornøyd med at postloven nå vedtas. Den nye loven innebærer at det åpnes for konkurranse også for brev under 50 gram. Posten er forberedt på økt konkurranse». – Det er vel nesten det stikk motsatte jeg har skriftlig her i forhold til hvordan en referer Posten. Det Posten er opptatt av, er at de må ha tid til å kunne gjennomføre dette og omstille seg. Det har vi lyttet til, og vi skal sørge for at vi foretar lovendringene i et tempo som gjør at Posten Norge også vil kunne konkurrere på en god måte og få den omstillingen som de selv sier er nødvendig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Brevet jeg siterte fra, er datert 4. juni, og det er etter høringen. 24. april sendte Posten ut en pressemelding om en postlov for framtiden, der de kommuniserte det samme. Men det som Posten også har vært tydelig på, er overgangsperioden her. Det er ikke om vi skal ha en ny postlov, om konkurranse ville være bra, men det er overgangstiden – når de ulike steinene blir lagt på plass for å få systemet. Det er helt riktig at Posten har hatt veldig klare synspunkt på hvor fort eller sent ulike ting må gå for at vi skal ha en helhet i endringene.Der lytter vi til Posten, for Posten har vist seg omstillingsdyktig over mange, mange år, de ansatte i Posten har vist seg omstillingsdyktige og samarbeidsvillige over mange, mange år. Det handler om at vi spiller på lag – vi som er politikere, de som jobber på gulvet, og de som leder Posten. Det er jeg innstilt på at vi gjør. Jeg har ikke på noe tidspunkt sett at Posten har argumentert mot en ny postlov, slik representanten gir inntrykk av, men de har argumentert for gjennomføringstempoet, og det lytter vi til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Posten står for omdeling av ca. 15 pst. av avisene i Norge. Veldig mange av avisene har altså funnet sine egne veier. Veldig få av riksavisene er avhengige av Posten til sin distribusjon. Mange av riksavisene som har lokal distribusjon, får dem også trykt lokalt. Med dagens teknologi sender en digitale filer over til lokale trykkerier for å få jobben gjort der, nettopp for å spare penger på distribusjonen. Jeg er selvsagt helt enig i at avisene bør komme fram på lørdagen. Avis er en ferskvare, og derfor har vi sagt at den skal håndteres annerledes enn posten for øvrig på lørdager. Moren min er fra Rosendal, og selv da hun bodde på Bryne, var Grenda fast innslag i postkassen vår. Sånn skal det fortsatt være. Samtidig vil vi sørge for at vi jobber godt med avisene og Posten for å finne de beste distribusjonskanalene. En digital sending av en fil til et lokalt trykkeri vil i hvert fall være det mest miljøvennlige. Det gir liten mening å ha et postfly som reiser med en liten bunke aviser og kun det i lasterommet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Ofte blir skattebetaleren og postkunden samme person til slutt. Flere har tatt til orde i denne debatten for at vi må ha et likeverdig posttilbud, og det sikrer vi gjennom denne postloven. Vi sikrer Post i Butikk, som har vært en stor suksess og har ca. 1 400 steder rundt i landet. Det blir ikke noen endringer i det, det skal det satses videre på. Vi sier at Posten som bedrift får et oppdatert regelverk som gjør at den er bedre koordinert mot utlandet. Vi får et forbrukerperspektiv der en nå får etablert en styrket klageordning. Så har vi sagt at enhetsportoen for enkeltsendinger skal bestå. Det betyr at vi betaler det samme for å sende et brev om vi sender det fra Oslo øst til Oslo vest, fra Vadsø til Vardø eller fra Vardø til Oslo. Det vil altså ikke være ulik pris avhengig av hvor en bor i landet. En får en enhetsporto. Det er veldig tydelig omtalt i pressemeldinger vi har sendt, i stortingsmelding og alle andre ganger vi har vært ute og omtalt dette. Enhetsportoen vil bestå.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Gode posttjenester er viktig. Det har ligget til grunn for det arbeidet vi har gjort. Når jeg hører motargumentene her, virker det som at en egentlig mer driver med den tro og tvil som noen advarte mot. Jeg nevnte i mitt hovedinnlegg at Posten selv har sagt at lovforslaget gjør at Posten i større grad vil kunne omstille seg i takt med brukernes behov og styrke selskapets konkurransekraft. Så når representanten Eidsvoll Holmås sier at dette handler om en er forberedt på en kalddusj eller ikke, registrerer jeg at Posten selv i sin pressemelding sier at dette styrker selskapets konkurransekraft. Ergo er Eidsvoll Holmås´ innvending erklært ugyldig fra Posten selv. Så sår han tvil om aviser på lørdager. Jeg lurer litt på hvorfor han skaper den debatten. Er det fordi at en da sier at vi skal opprettholde all postomdeling på lørdager? Da går en i så fall glipp av hele besparelsen på 400 mill. kr. Så har vi sagt i alle debatter etterpå at om det koster 50 mill. kr eller 120 mill. kr, vet vi ikke helt ennå. Koster det mindre eller mer? Vi har sagt at uansett skal vi opprettholde lørdagsomdelingen av aviser. Men er Arbeiderpartiets svar da at om vi ikke vet prislappen nå, før Stortinget har gjort sitt vedtak, så skal vi opprettholde all postomdeling og gå glipp av hele 400 mill. kr i besparelse, for det er alternativet som Arbeiderpartiet her tar opp. Jeg forstår ikke den debatten. Vi har sagt at lørdagsomdelingen skal opprettholdes. Så har vi samtidig vist at 85 pst. av avisene finner andre kanaler enn Posten, og vi tror at det tallet er det mulig å øke i tillegg nettopp fordi det finnes en haug med lokale trykkerier rundt omkring. Arbeiderpartiet spør: Skal det opprettes nye trykkerier for å kunne trykke lørdagsaviser lokalt? Vet dere hva – de trykkeriene finnes allerede. Det er lokalaviser over hele landet allerede. Tenk hvilken økonomi de kunne fått hvis de kunne trykket litt flere enn Klassekampen og Nationen, ja, noen av dem gjør det allerede. Dette har disse avisene allerede funnet ut av, nettopp fordi det koster penger i dag å distribuere aviser med Posten. Posten driver ikke veldedighet i dag, de gjør ikke dette gratis for Nationen, Klassekampen og de andre. De tar betalt akkurat som alle andre. Derfor er det incentiv i systemet allerede i dag til å trykke mer lokalt. Det trodde jeg også man ville se på som et godt miljøgrep. Så prøver Arbeiderpartiet å så tvil om enhetsportoen. Det blir ikke dyrere for næringslivet selv om de sender fem brev istedenfor ett brev. Enhetsportoen gjelder for alle. Det er ikke sånn at hvis du sender ett brev, koster det 10 kr, og sender du to brev, koster det 23 kr. Enhetsportoen vil bestå, men så får en konkurranse. Men jeg tror ærlig talt ikke at i et marked som har så stor nedgang som det vi har sett de siste årene, vil det være mange aktører som vil være en stor konkurrent til Posten. Posten har en fordel, og de har et system som allerede er bygd opp, og det vil de bygge videre på selv med redusert markedsandel.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
En takk til saksordføreren for godt framlegg om Stortingets syn på saken. Jeg vil bare kort uttrykke at jeg er svært fornøyd med at komiteen har gitt sin støtte til regjeringens lovforslag. På samme måten som postloven, som vi nettopp behandlet, er også dette en sak som nå nærmer seg tiårsjubileum i departementets arbeid. Vi er veldig glad for at vi nå får vedtatt dette og kan begynne å arbeide med å implementere. Jeg tror mange av oss kjenner venner, familier og andre som har opplevd at de føler urettferdighet i måten de har blitt behandlet på når de har parkert bilen sin og finner en parkeringsbot under vindusviskeren. Det å ha et forbrukerperspektiv i lovverket er for oss svært viktig. Samtidig vet vi at også store deler av parkeringsbransjen har etterlyst et bedre regelverk, nettopp fordi de også ser at småbanditter i bransjen ødelegger ryktet til bransjen. Lovforslaget vil legge en ramme for et nytt felles parkeringsregelverk med rettigheter og plikter både for dem som skal parkere, og dem som tilbyr slik tjeneste. I rammene ligger det klare krav til parkeringsbransjen og tilsyn med denne og etablering av en ny felles parkeringsklagenemnd for å avgjøre tvister nettopp knyttet til rettigheter og plikter. Nytt parkeringsregelverk vil også sikre forflytningshemmede bedre rettigheter og sikre elbileiere lademuligheter for strøm. Når Stortinget nå har gjort sitt vedtak, vil vi sørge for at vi jobber godt og effektivt for å implementere dette regelverket. Det er et regelverk som har hatt stort engasjement når det har vært på høring. Det betyr at det er mange hensyn vi skal ta, og som skal balanseres på en god måte. Men med Stortingets vedtak kan vi sette i gang dette arbeidet og sørge for at lover og forskrifter trer i kraft så fort som mulig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Jeg skal ikke utdype så mye mer. Det er en enstemmig innstilling, og det er et bra marsjsignal til regjeringen. Begge veistrekningene er viktige å få på plass. I Trøndelag får vi nå det grønne lyset vi trenger for Jaktøya–Klett–Sentervegen på E6, en strekning vi kjørte i fjor sommer. Rv. 36 er en strekning som jeg også har kjørt. Det er en vei som er dårlig. Det har vært mange ulykker, også med dødsfall. Derfor er det viktig at vi får utbedret veistrekningen. En vil få en bedre situasjon for førerne, en får jevn fart og en antar en betydelig økt trafikksikkerhet. Dette er et av de bomprosjektene hvor det ble lagt opp til å ha 100 pst. bompenger. Dagens regjering har framskyndet prosjektet, og vi har også et statlig bidrag i dette, som gjør at en ikke får så høye bomtakster som det en ville hatt om en opprettholdt 100 pst. bompenger. I tillegg viser vi til mulige konsekvenser av bomreformen, som betyr at en kan få ytterligere lavere takster. Jeg er glad for at vi nå får positive vedtak, sånn at vi kan komme i gang med prosjektene.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Jeg har lyst til å starte med å si at det i hvert fall blir en ny næring rundt om i landet hvis man tar samferdselsministerens ord til følge, med en massiv satsing på nye trykkerier for å beholde lørdagsavisene. En samlet komité er enig om at det er behov for å oppdatere og modernisere postloven, som er fra 1996. Det er ikke der uenigheten ligger. Vi tar også inn over oss samfunnsutviklingen som går i retning av stadig mer digitalisering. Å prøve å gjøre et stort poeng av at det er mange som bruker e-post, synes jeg blir feil i denne debatten som pågår her, for det er ikke det vi diskuterer nå. Dette har ført til at volumet har gått ned – det er vi også enige om. Det er allerede gjort restriksjoner på lørdagene, slik at lørdagsvolumet har gått ned. Det erkjenner vi, og det er vi enige om. Sykdommen er vi enige om, men medisineringen er vi uenige om. Vi mener det blir feil å løse dette med å innlemme EUs tredje postdirektiv. Derfor gikk vi allerede i 2011 imot å innføre det tredje postdirektivet. Det gjorde et samlet Arbeiderparti i et landsmøtevedtak. Den gang sa Høyre og Fremskrittspartiet at dette var uansvarlig politikk, det ville medføre økonomisk katastrofe gjennom sanksjoner fra EU, og regjeringspartiene satte hele EØS-avtalen i fare. Sånn ble det ikke, og sånn er det ikke fire år etter implementeringen. Så er det nå engang sånn at Posten ikke står på barrikadene og sier de vil ha innført dette direktivet. Nei, tvert imot, de sa i høringen det som representanten Rommetveit nevnte, at de er i gang med omstilling på grunn av digitaliseringen, og det å få det tredje postdirektivet legger stein til byrden ved en allerede krevende omstilling. Det kan vi ikke prate oss bort fra. Det som nå skjer med det forslaget som foreligger, som dessverre har fått støtte fra Kristelig Folkeparti og Venstre, er full liberalisering – full fri konkurranse, som i mange tilfeller fungerer bra, men i dette tilfellet vil det ikke gjøre det. Det er på grunn av at det vil slå veldig skjevt ut, avhengig av hvor en driver næringsvirksomhet, og avhengig av hvor en bor i dette langstrakte landet vårt. Dette vil også sette press på arbeidstakerne, med sosial dumping – det ser vi på undersøkelser fra andre land. Så det er viktig at vi er klar over hva vi er med på i Stortinget i dag. Vi går for en løsning der vi ikke kjenner framtiden for aviser på lørdagene, og en framtid der vi ikke vet hva det vil koste å sende post rundt om i landet vårt fra distriktene.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Det er mye håp og tro i debatten om denne saka. Jeg bruker å si at det skal man kanskje gjøre andre plasser. Det man burde gjort, var å innhente fakta. Grunnen til at jeg tok ordet, var at jeg har lyst til å bemerke at man faktisk ikke har brukt tid til å innhente nye fakta. Det viser seg at det man baserer hele denne saka på, er rapporter og utredninger som regjeringen har bygd på, og beslutninger man har foretatt i tidsrommet 2009 til 2010. Man har ikke tatt innover seg eller sjekket hvordan dette har fungert ute i Europa. Da hadde man kanskje sluppet å stå her og håpe og tro. Det er i hvert fall sånn at det som står i saka, er at man åpner for konkurranse. Det er vi for så vidt enig i, og så er vi litt uenig i om det er rett medisin. Det som i hvert fall står, er at dette vil være et gode for dem som har stort volum, og for de store byene. Hvem er da taperne? Jo, mer eller mindre alle utenfor sirkelen rundt Oslo. Så konklusjonen er at et slikt forslag vil være distriktsfiendtlig og slå skjevt ut. Det er en annen sak vi også skal være klar over med det forslaget som ligger her i dag. Ja, man kan gjerne stå og si at man tar grep for å spare 400 mill. kr. Jeg har ikke oppfattet at vi er så veldig uenig i å se på postlova og ta innover oss det som skjer, men det vi ikke har svar på i dag, er hva det vil koste å opprettholde ombringing av aviser på lørdagene. Beløpet som er nevnt i saka, er 50 mill. kr–120 mill. kr, forutsatt nærombringing. Det betyr at alle som i dag får avis på lørdager, ikke vil få det. På direkte spørsmål til Posten i høringen, sier de at det vil koste omtrent det samme som i dag hvis vi skal opprettholde samme flytilbud med avisombæring i hele landet. Det må vi ha med oss, og det må vi være klar over når vi sier det vi sier. Så det er faktisk veldig betimelig det spørsmålet og den utfordringen som gikk til Kristelig Folkeparti: Hva betyr det når man sier at man skal opprettholde ombringing av avisene på lørdagene? Er det dagens ordning, eller er det kun lokalavisene man skal opprettholde ordningen for? Til slutt: Det er ingen tvil om at når det gjelder det forslaget som ligger her, om man liker det eller ikke, har samferdselsministeren vært flink et års tid nå og gått ut og sagt at det ikke skal gå utover enhetsportoen og for deg og meg som skal sende brev. Det han unnlater å si – han sier det, men det er kanskje ikke så lett å oppdage – er at det gjelder enkeltsendinger. Altså: Det ene brevet jeg skal sende fra Hemnes til Oslo, blir det ingen endring for, men bedriften ute på Hemnesberget som skal ha masseutsending, vil ikke få den samme konkurransen som de som opererer her i Oslo. Det er en vesentlig forskjell. Og så får vi i framtida ikke være med og bestemme i forhold til om de plutselig kutter til fire dager, eller om de velger å gå bort fra A-post, som også ble nevnt i høringen.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Først til utredning av ny lufthavn Bodø. Vi imøteser den utredningen og ser fram til at man kan finne en bra løsning for Bodø. Når det gjelder den utredningen som er foreslått, ser jeg det er et tempo på det som betyr at man heller ikke bør forsinke prosessen som går med tanke på overtagelse av lufthavnen i Bodø. Så er jeg fornøyd med den finansieringsmåten med bompenger, og jeg er veldig glad for at man åpner for å kunne bruke midlene fra Bergensprogrammet til videreføring av Bybanen i sentrum til Fyllingsdalen – altså fjerde etappe. Det ser vi også fram til, og vi er fornøyd med den løsningen som man velger, som det er åpnet for der. Det er mulig statsråden vil si noe om det, men vi er spent på status for Skjeggestad bru, som ble en flaskehals og et problem, og vi håper man får en løsning på det, i hvert fall før sommersesongen med den store trafikken som vi vet går på denne strekningen. Så stemmer det at vi er uenig i det som foreligger når det gjelder organiseringen av veitilsynet, og vi vil komme tilbake til den saken på en høvelig måte når den skal drøftes, med tanke på veireformen og den biten. Det er det vi ønsker å si på dette tidspunktet om de sakene som ligger i denne saken.
Torill Eidsheim (Høyre), 2015-06-09:
Kvar omlegging og endring vil vere utfordrande. Men vi lever i dag i eit samfunn med stadige endringar og behov for tilpassingar. Formålet med postlova er å sikre eit landsdekkjande formidlingstilbod av postsendingar til rimeleg pris og til god kvalitet. Dette regelverket bør til kvar tid oppdaterast, og det bør sjåast i samanheng med eventuelle endringar av behovet. Brevpost er i dag ikkje den valde kommunikasjonsforma for dei fleste av oss, verken i næringslivet eller privat. Teknologisk utvikling har gjeve oss så uendeleg mange andre alternativ der vi kan kommunisere både raskt og rimeleg og målretta. Samtidig ser vi at ein globalisert handel gjennom Internett bidrar til ein aukande marknad for pakkepost. Det er vår oppgåve å leggje til rette for denne framtida. Nettoinnsparinga for Posten ved å slutte med ordinær post på laurdagar vil bli nærmare 300 mill. kr. Dette er pengar som kan nyttast betre – f.eks. til å dekkje innbyggjarane sine endra behov. Det har blitt uttrykt bekymring for at lovendringa vil gå ut over distribusjonen av laurdagsaviser i distrikta. Vi lever i ei stadig meir digitalisert verd, men trass i dette opplyser heile 70 pst. av avisabonnentane i dag at dei framleis ønskjer papiravis, ifølgje Mediebedriftenes Landsforening. Og all tvil til side: Laurdagsavisene skal framleis ut til dei husstandane som ønskjer det! Det spelar nemleg lita rolle om ein får ei rekning på laurdag eller på måndag, men for nyheitsavisene spelar det ei stor rolle om ein får laurdagsavisa på laurdag eller på måndag. Eg vil understreke at det er berre 11–15 pst. av det totale opplaget til avisene som ikkje er dekte med eigne avisbod, og som dermed vil bli råka av omlegginga i Posten. Lovforslaget opnar for at ein skal kunne kjøpe avisdistribusjon på plassar der det ikkje er eit eige avisbodnett. Det er brei politisk einighet på Stortinget om å leggje til rette for distribusjon av laurdagsaviser, og det er særs viktig at lokalavisene og dei riksdekkjande meiningsberande avisene blir vel varetekne. Her er prosessen i departementet allereie i gang, og eg føler meg trygg på at ein skal finne fram til gode løysingar for dette.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Mange har i den debatten vi nå er inne i, og også i mediene de siste ukene, uttrykt stor bekymring for framtiden for lørdagsavisene. Beskjeden fra regjeringen har hele tiden vært at man skal søke å finne en løsning som sikrer distribusjon av aviser også på lørdager. Men fortsatt – mange, mange måneder etter at denne saken ble startet – er ikke dette på plass. Fortsatt er framtiden for lørdagsavisene helt i det blå. Statsråden uttrykker ikke akkurat bekymring over denne utviklingen. Kanskje er det naturlig, når han bare viser til den digitale utviklingen og til at stadig flere aviser nå likeså gjerne leses på PDF eller på nett. Men for de fleste avisene i dag er økonomien svært sårbar og avhengig av papirutgaven. Lørdagsavisen er flaggskipet for mange aviser. Det er også slik at papiraviser er utskytingsrampen for den digitale satsingen. Når man viser til at dette utmerket vel kan løses ved at man leser aviser digitalt, glemmer man – eller hopper kanskje bukk over – det faktum at den digitale transformasjonen skjer nå, og at man, hvis man kveler papiravisen midt i denne transformasjonen, legger ytterligere stein til byrden for allerede pressede mediehus, og risikerer å dytte flere aviser utfor stupet. Det er ingen tvil om at dersom lørdagsavisen rammes, vil resultatet umiddelbart bli at flere aviser får store økonomiske problemer. Kristelig Folkeparti har garantert for distribusjon av aviser på lørdager. Vi har bl.a. sett at representanten Grøvan, fra Kristelig Folkeparti, sier til Klassekampen at lørdagsavisene fortsatt skal ut til alle husstander. Men hvordan skal regjeringspartiene, med støttepartiene i spissen, sikre dette? Posten selv sier at det er urealistisk at endret postutdeling – fra seks til fem dager i uka – skal ha disse virkningene. Solvik-Olsen leker seg med diverse nye løsninger, som f.eks. trykkeri over hele landet, men hvem skal betale for en slik ordning? Som redaktøren i Nationen sier til Klassekampen i dag, ligger det «fortsatt an til at avishusene selv må sørge for» at denne distribusjonen skjer. For Nationen, f.eks., vil dette måtte bety at man må legge ned papirutgaven av lørdagsavisene. Hvis man mener alvor med dette fra Kristelig Folkepartis side, anbefaler jeg virkelig at man stemmer for forslag nr. 2, fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, som er framlagt i denne debatten. Hvis ikke ønsker jeg en forklaring på hvorfor.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Det var innlegget fra representanten Orten som fikk meg til å be om ordet. Det har versert noen tall og størrelser når det gjelder hva det vil si å få distribuert aviser til alle husstander også på lørdager, som flere i denne salen har vært opptatt av. Orten viser til et tall mellom 50 mill. kr–120 mill. kr. Men det er ved å sikre distribusjon internt i hver enkelt region når lokalavisene kommer ut i sitt lokale nærområde. Hvis Levanger-Avisa f.eks. har abonnenter i Oslo – det bor mange trøndere i denne byen – er ikke det et ansvar som Posten vil ta. Og Posten svarer, som Juvik helt riktig pekte på, på direkte spørsmål. Hva hvis man skal sikre denne typen regionoverskridende distribusjon av aviser? Da vil det tilsvare omtrent akkurat det samme som om man skulle ha fortsatt med lørdagsdistribusjon av post. Vinninga går opp i spinninga. Siden jeg ser at statsråden er nestemann på talerlisten, vil jeg gjerne utfordre statsråden: Hva er de riktige tallene? Og spørsmål nr. 2 er: Hvem skal ta ansvaret? Når statsråden sier at dette skal vi finne gode løsninger på, og når Grøvan har lovt at dette skal sikres, hvem er det som betaler regningen? Er det et ansvar som staten skal ta? Er det et ansvar som skal pålegges Posten, eller er det et ansvar som avisene selv må bære? Hvis det sistnevnte er resultatet, frykter jeg at mange aviser i Norge umiddelbart vil få store økonomiske problemer. Jeg mener vi må få disse svarene før Stortinget fatter vedtak i en så viktig sak.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Til statsråd Solvik-Olsen: Det er helt riktig at Arbeiderpartiet gjerne ville hatt avklart disse tallene for det vi faktisk diskuterer, for det er stor forskjell på om det er 50 mill. kr eller 400 mill. kr man snakker om når det gjelder ansvar. Det er også stor forskjell på om dette skal være et statlig ansvar, om det skal være et ansvar Posten skal bli pålagt, eller om det er et ansvar som avisene selv må bære. Dette er det viktig at vi får avklart før Stortinget fatter en så viktig beslutning. Det er fristende å spørre statsråd Solvik-Olsen om hvor mange aktive trykkerier han tror det finnes i Norge. Hvis det var sånn at det var lønnsomt for avisbransjen å ha en rekke trykkerier rundt omkring, skulle man kanskje hatt et rundt hvert nes i Norge. Faktum er at det går i stikk motsatt retning. Markedet konsolideres, og det blir stadig færre trykkerier. Vi vet at det har en stor kostnad hvis dette skal være løsningen fra regjeringens side. Det som ville ha skapt trygghet i bransjen nå, var at regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre hadde stemt for forslag nr. 2. Det ville sikret den nødvendige ro.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Det er lett å slutte seg til påstanden om at dagens lov ikke fungerer tilfredsstillende. Men har man et problem, søker man å løse det, ikke å skape et enda større problem. Det er flere momenter som Arbeiderpartiet er opptatt av i denne saken. For det første er det forbrukerbeskyttelse, at når man gir penger, skal man vite hva de går til, og at pengene kommer fram. Det andre er å bekjempe terrorfinansiering, hvor vi ser vektige motargumenter fra både Justisdepartementet, PST og Økokrim, som peker på at dette vil svekke arbeidet med nettopp å avdekke og bekjempe terrorfinansiering gjennom innsamling. Så mener vi at Frivillighetsregisteret godt kunne ha tatt et sånt ansvar, og mener at det ville vært ubyråkratisk, enkelt å forholde seg til og en effektiv måte å drive en sånn kontroll på. Jeg blir veldig forundret når jeg hører statsrådens unnvikende svar på utfordringene fra Rigmor Aasrud i replikkordskiftet, for det gis ingen svar på verken de vurderingene som er tatt, eller hvordan man kan påstå at dette arbeidet vil styrke arbeidet med å bekjempe terrorfinansiering. Vi mener ikke det vi gjør i denne saken fordi vi er glad i lover og regler, som Kårstein prøver å framstille det som, men nettopp for å ivareta viktige hensyn som forbrukersikkerhet og det å ha et effektivt arbeid mot terrorfinansiering. Når vi vet at det vil ta ett år, kanskje, før de nye tiltakene er på plass – og la oss håpe at det går an å jobbe raskt med det – går det lang tid før man får på plass effektive tiltak, all den tid vi vet at statsråden sammen med sine regjeringskolleger utmerket godt kunne ha iverksatt en lang rekke tiltak fortløpende for å styrke den loven som vi allerede har, og for å styrke arbeidet mot terrorfinansiering. Derfor blir utfordringen til statsråden: På hvilken måte vil det å fjerne denne loven være med og styrke nettopp det arbeidet – for å sikre forbrukerne, for å sikre organisasjonene og for å sikre arbeidet mot terrorfinansiering? Det henger iallfall i løse lufta, fordi vi ser at det som foreslås her, og som sannsynligvis blir vedtatt, faktisk vil være med og svekke nettopp det arbeidet. Jeg vil gjerne utfordre statsråden til å svare på: På hvilken måte mener hun at dette faktisk vil styrke arbeidet mot terrorfinansiering gjennom innsamling?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Det er en enstemmig komité som står bak innstillingen i saken. Det har ikke kommet noen særlig vesentlige negative merknader i høringen. Grunnen til at denne saken i det hele tatt må ligge på bordet hos oss her i Stortinget, er at vi ser at det er en utvikling i verden og et trusselbilde som endres, som også betyr at vi må fatte nye vedtak. Mye nytt regelverk er kommet på plass innen luftfart, det vil komme nytt regelverk etter hvert innenfor sjøtransport, og nå ser vi altså dette i forhold til bane. Da er det viktig å se hva komiteen framlegger her. Det er viktig at det nå utarbeides et regelverk for sikkerhet og beredskap for skinnegående transport, og at Statens jernbanetilsyn kan gjennomføre tilsyn som vil gi en grenseflate mot andre myndigheter som har tilsvarende funksjoner i andre sektorer. Så er det også viktig at det nå gis adgang til informasjonsutveksling mellom tilsynet og andre myndigheter. Det er egentlig ikke noe mer å si i saken. Saken er viktig, og jeg mener at regjeringen har vist handlekraft med å få den så tidlig og kjapt på bordet at vi kunne behandle den her på Stortinget før sommeren.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Det er ikke så mye mer å påpeke fra Fremskrittspartiets side. Det er jo en bortimot helt enstemmig komité som står bak alt, bortsett fra – som representanten Juvik nettopp var inne på – organiseringen av veitilsynet. Vi er opptatt av at tilsynet får en friere og mer uavhengig rolle, og derfor er det viktig å kunne støtte intensjonen om å skille dette ut fra Statens vegvesen. Det er jo nettopp dette vi har sett har blitt viktigere og viktigere, at tilsynet ikke har bindinger og ikke er underlagt – som i dette tilfellet – vegdirektøren. Som det også står i saken, vil departementet komme tilbake til dette i en egen sak, og da vil dette være gjenstand for diskusjon, men det er betimelig at dette kommer nå, i denne saken.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2015-06-09:
Jeg vil først få takke komiteen for full støtte til saksordførermerknadene. Det er et godt utgangspunkt for saken. Regjeringen legger i proposisjonen fram forslag til lov om endringer i vegtrafikkloven mv. – vilkårsparkering. Med vilkårsparkering menes parkering mot betaling, med tidsbegrensning eller på andre vilkår. Formålet med et felles parkeringsregelverk er å sikre en forutsigbar og forbrukervennlig utøvelse av parkeringsvirksomhet, herunder at parkeringstilbudet er universelt utformet, og at parkeringsvirksomhet utøves med god kvalitet og mest mulig likt, uavhengig av hvem som tilbyr parkering. Formålet er videre å sikre likere konkurranseforhold mellom kommunal og privat parkeringsvirksomhet og tilrettelegge for tilsyn med virksomhetene. Regjeringens forslag innebærer at det nå stilles strengere krav til virksomheter som driver i bransjen, parkeringsområdenes beskaffenhet og kontrollsanksjonene. Videre gis regjeringen rett til å gi nærmere bestemmelser om tilsyn og tilsynsvirkemidler. Dette gjelder bl.a. rett til å gi nærmere bestemmelser om krav til fjerning, forvaring og utlevering av kjøretøy, herunder også fra annen parkering enn vilkårsparkering. Forslag til ny § 8 er den sentrale endringen. Bestemmelsen vil i første ledd angi virkeområdet for et nytt felles parkeringsregelverk og gi regjeringen rett til å gi nærmere bestemmelser om vilkårsparkering, bl.a. om krav til virksomheter som vil tilby vilkårsparkering, og til personer som skal håndheve slik parkering, herunder til opplæring og undervisningsplan. Videre kan det stilles krav til det enkelte parkeringsområdet, herunder til skilt, om brukervennlige og universelt utformede betalingsløsninger, universell utforming av parkeringsareal samt særskilt tilrettelegging og reservering for innehavere av parkeringstillatelse for forflytningshemmede. Dagens betalingsfritak for forflytningshemmede med parkeringstillatelse på avgiftsbelagte kommunale parkeringsplasser videreføres, mens betalingsfritaket for elektrisk og hydrogendrevet motorvogn på avgiftsbelagte kommunale parkeringsplasser videreføres som en rett, men ingen plikt, for kommunene. Denne saken har hatt en lang reise før den kom hit. Betalingsløsninger og muligheter har endret seg mye siden 2005. Smarttelefonene har avløst de gamle mobiltelefonene. App-er har avløst sms. Komiteen regner med at departementet kan se nærmere på dette og eventuelt ta nødvendige grep for å legge til rette for ny teknologi.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2015-06-09:
Denne saken omhandler både luftfart, vei og jernbane. Komiteen stiller seg bak stort sett hele innstillingen, så jeg skal ikke bruke så mange minutter. Jeg vil først bare så vidt nevne at komiteen ønsker å bemerke at man er veldig positiv til regjeringens ønske om utbygging av E16 og Ringeriksbanen i ett prosjekt. Vi er tilfreds med at planleggingstiden blir kortet ned, og at man får en raskere realisering av dette viktige prosjektet. Jeg ønsker også å nevne arbeidet som er knyttet til Skjeggestad bru. Der var det et ras i februar i år som var dramatisk, som kunne ha endt veldig mye verre. Der har det siden raset gikk, vært omkjøring. E18 har vært stengt, men man har jobbet for fullt, og komiteen er tilfreds med at nordgående bru kan åpnes i begge løp før fellesferien setter i gang og det blir en veldig økning av trafikken nedover E18. Jeg har også lyst til kort å nevne Bergensprogrammet, der fjerde etappe for Bybanen står for tur. Komiteen har merket seg at økonomien i Bergensprogrammet har utviklet seg mer gunstig enn det som var forutsatt. Komiteen ønsker også å understreke at Bybanen er et viktig prosjekt for å øke kollektivandelen i Bergen. Helt til slutt: Det eneste punktet der komiteen deler seg, er i merknaden om et uavhengig veitilsyn. Der er det et flertall som uttrykker tilfredshet med at Samferdselsdepartementet ønsker å etablere et eget, uavhengig veitilsyn. Det mener vi er bra, og vi ser frem til at regjeringen presenterer et uavhengig veitilsyn.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2015-06-09:
Jeg må si til presidenten at som saksordfører er jeg opptatt av at Stortinget diskuterer den saken vi har til behandling. Når representanten fra SV begynner å dra inn Møreaksen, et prosjekt som overhodet ikke er omtalt i saken vi har til behandling, er det mange andre veiprosjekter også som mange representanter ville ha diskutert i salen, så jeg foreslår at presidenten prøver å styre ordet ut fra de faktiske samferdselsprosjektene vi diskuterer. Så vil jeg legge til at trasévalget for E39 er tatt etter en grundig konseptvalgutredning, og der synes jeg regjeringen har gjort en god jobb. Det er mange som ønsker å diskutere jernbane her. Jeg synes representanten Kolberg hadde veldig mye godt å si om hvor viktig det er å få fart på utbyggingen av Ringeriksbanen. Det var bare én ting som var uheldig i representanten Kolbergs innlegg, og det var da han snakket om de økonomiske sentrene, som var i Bergen og Oslo. Der tror jeg han også skulle tatt med Trondheim, men det glemte han dessverre, og det tilgir jeg han for. Det er sagt mye bra, og det er gjort mye bra for å få fart på Ringeriksbanen. Jeg registrerer også at SV er, og har vært, veldig opptatt av Ringeriksbanen, men jeg kan dessverre ikke se mange spor etter det etter at SV har sittet åtte år i regjering. Jeg må si at jeg ble veldig glad da jeg så SSBs nye oppdaterte tall i dag. Både SV og Miljøpartiet De Grønne snakker veldig mye om satsingen. Vi ser at Miljøpartiet De Grønne er oppe på talerstolen og spenner bein under det å få en rask utbygging av Ringeriksbanen, utsette trasévalg, vil ha nye utredninger, og det forsinker. Det samme ser vi fra SV, man har ikke fått til noen rask framdrift i planlegging og utbygging av jernbanen. Men i dag kom SSBs tall som viser at det i fjor var 4,6 pst. flere togreisende. Det er for første gang over 70 millioner reisende. Fra desember 2014 går det nå over hundre flere tog gjennom Oslo hver dag, takket være en ny rutemodell for NSB, og det er gledelig at med Fremskrittspartiet og Høyre i regjering og støttet av Kristelig Folkeparti og Venstre, blir 2015 av Jernbaneverket kalt «det første store vedlikeholdsåret». Det er jeg stolt over. Vi kommer til å fortsette med å jobbe for å innhente det store vedlikeholdsetterslepet som vi måtte ta over, og vi ønsker fortsatt full fart på utbyggingen av jernbanen.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2015-06-09:
Jeg skal holde meg til saken, og det er ganske lett. Dette er to konkrete prosjekter som komiteen står samlet om. Det gjelder utbygging og finansiering av rv. 36 Slåttekås–Årnes, og det gjelder kostnadsramme for E6 Jaktøya–Klett–Sentervegen. Komiteen viser til at strekningen Slåttekås–Årnes i dag utgjør en flaskehals på rv. 36. Strekningen holder lav standard og er preget av stort forfall. Derfor slutter komiteen seg til planen for utbygging og finansiering av prosjektet rv. 36 Slåttekås–Årnes. Det samme gjelder også E6 Jaktøya–Klett–Sentervegen. Der slutter komiteen seg til kostnads- og styringsrammen, og vi er også veldig glad for at det her legges opp til anleggsstart i høst, og at prosjektet er ventet åpnet for trafikk i 2018. Så tror jeg det holder med dette.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2015-06-09:
Rv. 36 på strekningen Slåttekås–Årnes er en viktig utbedringsstrekning. Den har veldig dårlig standard, det har vært flere ulykker på strekningen. Dersom man får på plass en ordning med rentekompensasjon, betyr det også at man kan klare å få redusert noe på bompengekostnadene. Det er ikke tvil om at som FrP-er synes jeg dette er et svært dyrt prosjekt, men det er et svært viktig prosjekt, og det er et lenge ønsket prosjekt lokalt. Det er fylkestinget i Telemark sammen med kommunene i Midt-Telemark som har ønsket å få dette prosjektet på plass, og mener at det er viktig å få det på plass. Derfor er jeg glad for at regjeringen nå sørger for at dette viktige prosjektet kommer på plass.