Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-11-08:
Først vil jeg få takke representanten Almeland for å bringe opp temaet hatkriminalitet, en utfordring regjeringen tar og har tatt på største alvor. Innledningsvis vil jeg kort minne om definisjonen av hatkriminalitet, slik den brukes av politiet i dag: Hatkriminalitet er straffbare handlinger som helt eller delvis er motivert av, eller som har bakgrunn i, hat eller negative holdninger til religion, livssyn, hudfarge, nasjonal eller etnisk opprinnelse, homofil orientering og/eller nedsatt funksjonsevne. Hatkriminalitet er alvorlig integritetskrenkende kriminalitet mot grupper av befolkningen som har et særskilt vern i straffeloven. Politidirektoratets egne tall viser at det for hele landet ble anmeldt 549 saker om hatkriminalitet i 2017. Dette er en økning på 17 pst. fra året før. Politidirektoratet forklarer økningen bl.a. med at politiets kunnskap om hatkriminalitet er langt større i flere politidistrikter. De mener at dette har ført til god fenomenforståelse og mer korrekt registrering av saker ute i distriktene. Politiet er avhengig av publikums tillit for at saker skal bli anmeldt. Vi tror at kunnskapsutvikling i politidistriktene vil gi økt anmeldelsestilbøyelighet. Hele 37 pst. av sakene fra 2017 ble registrert i Oslo politidistrikt, som siden september 2014 har hatt en egen etterforskningsgruppe for hatkriminalitet. I praksis veileder denne gruppen ved Oslo politidistrikt også andre politidistrikter i etterforskningen av slike saker. Dessverre er det fortsatt store mørketall for hatkriminalitet. Regjeringen har iverksatt en rekke tiltak som på den ene siden styrker politiets kompetanse på dette området, og som på den andre siden styrker folks tillit til at politiet tar denne typen kriminalitet på alvor. Regjeringen la i 2016 fram en strategi og to handlingsplaner med egne tiltak mot hatkriminalitet. Disse er Regjeringens strategi mot hatefulle ytringer 2016–2020 Regjeringens handlingsplan mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk 2017–2020 Regjeringens Handlingsplan mot antisemittisme 2016–2020 Dessuten har regjeringen en egen handlingsplan mot radikalisering og voldelig ekstremisme, som også bygger opp under dens arbeid mot hatkriminalitet. I morgen vil barne- og likestillingsministeren og jeg avholde en rundebordskonferanse om hatkriminalitet. Vi vil da snakke med frivillige organisasjoner, representanter fra hjelpeapparatet og andre relevante aktører om status på feltet. Dette gjør vi bl.a. for å få oppdatert kunnskap om utfordringsbildet og innspill til nye grep i arbeidet. Selv om vi har utarbeidet strategier og planer for arbeidet, kan vi ikke lene oss tilbake. Vi må jevnlig innhente oppdatert kunnskap om problemkomplekset og – om nødvendig – gjøre justeringer på tiltakssiden. Ofre for hatkriminalitet skal få lik behandling hos politiet, uansett hvor i landet hendelsen har funnet sted. Riksadvokaten har i sitt mål- og prioriteringsskriv for straffesaksbehandlingen gjennom flere år løftet fram hatkriminalitet som en av de sakstypene som skal ha prioritet i alle landets politidistrikter, på linje med annen alvorlig integritetskrenkende kriminalitet. Det er politimesterens ansvar å sikre at hatkriminalitet prioriteres etter Riksadvokatens retningslinjer. Færre politidistrikter, etablering av Felles straffesaksinntak og endret lokal tjenestestruktur skal bidra til en mer effektiv og enhetlig tjenesteproduksjon i politiet. Med færre politidistrikter legger man til rette for å samle ressurser og skape sterkere fagmiljøer. Politiet skal ha solid kunnskap om hvordan straffelovens bestemmelser om hatkriminalitet skal komme til anvendelse. Det har vært behov for tydelige retningslinjer for registrering av saker. Politidirektoratet har derfor utarbeidet en veileder til bruk i politidistriktene for å sikre ensartet håndtering av saksfeltet. Riktig koding av sakene i politiets registre er også nødvendig for å kunne legge straffeskjerpende momenter til grunn, i tråd med hva loven forutsetter. Det er viktig at politiet fanger opp et eventuelt hatmotiv allerede ved anmeldelse. Alle polititjenestepersoner må kunne gjenkjenne hatkriminalitet og registrere og håndtere denne typen kriminalitet på en riktig måte. Fra april 2018 er merking av antisemittisme som hatmotiv implementert i politiets registreringssystem. Dette er ett av tiltakene som er forankret i regjeringens handlingsplan mot antisemittisme. Oslo politidistrikt har også utarbeidet en egen samling av rettskraftige dommer som gjelder hatkriminalitet, og planlegger også å utarbeide en tilsvarende samling av eksempler på saker der det gis forelegg. Fortsatt fokusering på rettskraftige reaksjoner vil bidra til enda bedre erfaringslæring og til mer lik behandling av slike saker i politidistriktene i hele Norge. Politihøgskolen tilbyr fra i høst et nytt studium for videreutdanning innen forebygging og etterforskning av hatkriminalitet. Politiet ber publikum på sine nettsider om tips når det gjelder rasistiske, diskriminerende og hatefulle ytringer på internett, og om informasjon om nettsteder som genererer hatkriminalitet. Tipsmottaket er døgnbemannet hos Kripos. De formidler henvendelser videre til riktig politidistrikt for videre oppfølging. For eksempel kan politiet lokalt ta kontakt med personer som sprer hatefulle ytringer på nett. Dette vil bidra til å styrke politiets forebyggende innsats lokalt, i tillegg til at de kan ta saker videre i straffesakssporet. I «Trygghet, mangfold, åpenhet, Regjeringens handlingsplan mot diskriminering på grunn av seksuell orientering, kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk» står det at regjeringen vil vurdere «hvordan kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk kan inngå i straffelovens beskyttelse mot ulike former for hatkriminalitet». Justis- og beredskapsdepartementet sendte i juli på høring en ekstern utredning om det strafferettslige vernet mot diskriminering. Ett forslag er å inkludere kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk som diskrimineringsgrunnlag, slik at bl.a. transpersoner får et bedre vern mot diskriminering. Et sentralt tema er hvilke grunnlag som bør gis et strafferettslig vern mot diskriminering, og om sammenhengen mellom bestemmelsene i straffeloven og diskrimineringslovgivningen er god nok. Den som anmelder integritetskrenkende kriminalitet, har ofte behov for tverrfaglig bistand for egen trygghet. Det ble i fjor etablert tolv støttesentre for kriminalitetsofre, ett i hvert politidistrikt. Ordningen skal gi bedre oppfølging av ofre og pårørende gjennom hele saksgangen og retter seg bl.a. mot ofre for hatkriminalitet. Hatkriminalitet og hatefulle ytringer rammer ikke bare det enkelte offer, men skaper redsel og utrygghet i samfunnet som helhet. Denne kriminalitetsformen kan bringe viktige stemmer til taushet og slik sett svekke demokratiet. Gjennom de tiltakene som er beskrevet ovenfor, er det lagt grunnlag for at mennesker med annen etnisitet, religion, funksjonsevne eller legning enn flertallet skal føle seg trygge på at politiet over hele landet tar hatkriminalitet på alvor.