Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2011-03-21:
Innstillingen fra kontroll- og konstitusjonskomiteen viser til at Riksrevisjonen har gjennomført en undersøkelse av Arbeids- og velferdsetatens oppfølging av sykmeldte. Datainnsamlingen i Riksrevisjonen ble gjennomført i perioden august 2009 til juni 2010. Parallelt har oppfølgingen av sykmeldte vært tatt opp til drøfting i forbindelse med undertegning av IA-avtalen. Som komiteen er klar over, undertegnet regjeringen og partene i arbeidslivet 24. februar 2010 en ny IA-avtale og protokoll. Regjeringen har på denne bakgrunn allerede tatt initiativ til å gjennomføre tiltak som møter Riksrevisjonens bemerkninger. Som kjent vil regjeringen om kort tid fremme forslag til endringer i arbeidsmiljøloven og folketrygdloven med sikte på å få til en bedre oppfølging av sykmeldte. Dialog og bedre samhandling og informasjonsutveksling mellom arbeidsgiver, sykmelder og Nav er viktige elementer i flere av lovforslagene. Samtidig arbeides det med å utvikle faglige veiledere for sykmeldere med sikte på økt bruk av gradert sykmelding, som etter planen skal ferdigstilles samtidig med lovendringer i arbeidsmiljøloven og folketrygdloven, 1. juli 2011. Departementet følger aktivt opp Arbeids- og velferdsetatens gjennomføring av deres oppgaver knyttet til oppfølging av sykmelder – unnskyld, av sykmeldte, men for så vidt også sykmelder, det vil være en del av det forslaget vi legger fram. Departementet har særlig satt fokus på etatens måloppnåelse i forhold til gjennomføring av dialogmøte 2. Komiteen uttaler at det må tas grep for å bidra til at bruk av gradert sykmelding blir hovedregelen, slik at sykmeldte ikke mister kontakt med arbeidsfellesskapet. Lovendringene og verktøyene rettet mot sykmeldende behandlere bygger opp under økt bruk av gradert sykmelding. Drøftingene med partene legger også opp til dette. Det er positivt at vi gjennom 2010 har registrert at en økende andel av sykefraværstilfellene er gradert. Det er slik at i tredje kvartal 2009 var det rundt 17,1 pst. graderte uføretilfeller, mens det i tredje kvartal 2010 var 19,5 pst. Komiteen peker på behovet for bevisstgjøring av sykmeldere og organisasjoner som representerer sykmeldere. I arbeidet med å utvikle faglige veiledere for sykmeldere, med større fokus på bruk av gradert sykmelding, er representanter fra Legeforeningen sentrale samarbeidspartnere. Videre har det i forbindelse med lovarbeidet vært dialog med arbeidslivets parter og med Legeforeningen om sentrale endringer. Hvorvidt det er behov for et eget tillegg i fastlegeavtalen, vil bli vurdert i samråd med Helse- og omsorgsdepartementet. Komiteen viser til manglende oppfølging fra Arbeids- og velferdsetaten i forbindelse med vurdering av arbeidsrettede aktiviteter etter åtte uker. Riksrevisjonen påpeker at Arbeids- og velferdsetaten i de fleste tilfeller godtar at den sykmeldte ikke er i aktivitet, selv om sykmelder ikke har dokumentert de medisinske årsakene til inaktivitet. Mangler ved oppfølgingen av sykmeldte kan ha sammenheng med at etaten har vært gjennom en krevende reformperiode. En tidvis økt saksmengde innen sykefraværsområdet som følge av økt sykefravær gjennom 2009 har også komplisert arbeidet med oppfølgingen av sykmeldte. Arbeids- og velferdsetaten er viktig i sykefraværsoppfølgingen og har blitt tilført midler i 2011 for å styrke innsatsen for sykmeldte som trenger oppfølging tidlig i sykmeldingsperioden. Samtidig må det påpekes at det er arbeidsgiver i samarbeid med arbeidstakerne som har hovedansvaret for oppfølging av og tilrettelegging for sykmeldte i virksomhetene. Dette følges også opp av myndighetene gjennom Arbeidstilsynets virksomhet. Arbeidstilsynet fører tilsyn med at virksomhetene følger opp reglene i arbeidsmiljøloven også når det gjelder sykefraværsarbeidet. De siste årene har Arbeidstilsynet blitt styrket for særlig å følge opp virksomhetenes IA- og sykefraværsarbeid, og etaten har bl.a. gjennomført særlige satsinger i bransjer med høyt sykefravær. Arbeids- og velferdsetatens oppfølging av sykmeldte følges opp av departementet gjennom virksomhetsrapporteringen. Etaten skal bl.a. rapportere på andelen sykmeldte som er på gradert ytelse etter ni ukers sykmelding, og andel dialogmøter som er gjennomført for sykmeldte innen 26 uker. Et særlig problem er sykmeldte som mister arbeidsgiver. Det er en gruppe som har høy risiko for overgang til varige trygdeytelser. Dette er en gruppe som må prioriteres særskilt, og som tilhører gruppen av sykmeldte som trenger oppfølging tidlig i sykmeldingsperioden. Oppfølgingen av sykmeldte er en prioritert oppgave i Arbeids- og velferdsetaten. Samtidig er det viktig å understreke at alle aktører i sykefraværsoppfølgingen har et selvstendig ansvar for å følge opp sine forpliktelser.