trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-10-11:
Som jeg for så vidt allerede har vært inne på, er kanskje det viktigste verktøyet å forbedre rutinene, både i forhold til den kvalitative kontrollen, og i forhold til den kundevennlige behandlingen. Den undersøkelsen som Innovasjon Norge selv gjennomfører, finner ut hvorvidt kundene er fornøyd med den servicen de får i Innovasjon Norge. Som jeg nevnte i mitt første svar, viser de evalueringer som er gjennomført, f.eks. i forhold til etablererordningen, at det er stor grad av tilfredshet med måten kundene blir møtt på. Men det er selvfølgelig ikke til hinder for at en til enhver tid – og da gjelder det altså Innovasjon Norge – jobber med forbedringer. Det jeg imidlertid ikke tror kommer til å være mulig å få til, er en fullstendig lik behandling fra fylke til fylke, fordi det er forskjellige programmer og forskjellige aktiviteter i de forskjellige fylkene. Det er klart at muligheten for å få gjennomslag innen verdiskapingsprogrammet for treprosjekt sannsynligvis vil være betydelig større og mer relevant i Hedmark enn i Finnmark, mens den satsingen vi har på marin teknologi og utvikling, vil være mer aktuell langs kysten enn den vil være i Oppland. Derfor vil den typen lokal tilpasning som kan medføre forskjellsbehandling, nettopp gi den behandlingen som er riktig i forhold til de prosjektene som til enhver tid behandles i det enkelte fylke. Den lokale innflytelsen mener jeg også er verdifull for næringsutviklingen i Norge.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
«E39 fra Kristiansand til Stavanger er en av de strekningene som er mest ulykkesbelastet. I forrige uke var det igjen en dødsulykke, ved Lenefjorden i Vest-Agder. Her har det vært flere dødsulykker på kort tid. Politiet og Statens vegvesen har påpekt dette flere ganger, men det er lite de kan gjøre bortsett fra å redusere tillatt fart. Kombinasjonen av smal vei, kraftige svinger og store høydeforskjeller gjør strekningen ekstremt farlig, noe også Lastebileierforeningen påpeker.» – Vi ser av oppslag at 72 er drept i Vest-Agder på denne strekningen fra 1990–2006, og for en og en halv uke siden fikk vi enda et dødsfall. Her må noe gjøres. – «Hva vil statsråden gjøre med dette?»
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Jeg takker for svaret. Når det gjelder nettopp den strekningen som vi kaller Osestad–Herdal, som er en forlengelse av den strekningen som statsråden selv påpekte, altså Vigeland–Osestad, er det faktisk en mulighet å implementere denne strekningen i strekningen Vigeland–Osestad, hvor det er beregnet oppstart i 2008. Vi vet også at på E39 er det i Rogaland kun 12 km som har full motorveistandard, og i Vest-Agder er det null kilometer som har fullgod motorveistandard. Vi ønsker at statsråden skal være positiv, og håper at hun kan bekrefte at strekningen Osestad–Herdal kan implementeres i pakken Vigeland–Osestad, slik at det blir en trafikksikker E39 på hele denne strekningen, og at det ikke bare blir stykkevis og delt, for det vet vi er et problem.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Jeg vet akkurat hva Fremskrittspartiet har foreslått i sitt reviderte budsjett, og der er Nasjonal transportplan i høyeste grad på plass, så jeg synes ikke det skal være til debatt nå. Men i tillegg viser det seg at en tilbringer til denne strekningen på E39, altså rv. 465, som er bygd med bompengefinansiering osv., er bygd i godt og vel 6 meters bredde, noe som vil bety at to vogntog faktisk ikke kan passere hverandre uten å måtte kjøre utenfor yttergrensen. Dette er et stort problem også på sommerføre, men ikke minst på vinterføre. Kan statsråden love at hun vil se på problematikken, slik at vi på denne strekningen får en vei som er tilpasset dagens trafikk, og slik at vi ikke går bakover inn i framtiden, for det ble faktisk bygd en bedre og bredere vei for 30 år siden.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Hendingane på E39 gjer det tydeleg at ein treng både kortsiktige og langsiktige tiltak. Dei kortsiktige tiltaka gjeld fartsgrenser, skilting og tiltak som betrar friksjonen. Statens vegvesen har i samråd med lensmannskontoret i Lyngdal vedteke å setje ned fartsgrensa frå 70 km/t til 60 km/t. Det gjeld heile ulukkesstrekninga ved Lenefjorden. I tillegg vil Vegvesenet skilte strekninga med skiltet «Ulukkesstrekning». Få dagar etter den siste ulukka vart friksjonen på vegdekket målt. Den ligg innafor dei krava som gjeld. Statens vegvesen vil likevel syte for at asfaltdekket vert frest, slik at friksjonen vert endå betre. Gjennom budsjettforslaget for 2007 har Regjeringa valt å gjennomføre Nasjonal transportplan med økonomiske midlar, i motsetnad til i førre stortingsperiode, då Framstegspartiet var med på å vedta statsbudsjettet i tre av fire år. Det er difor no grunn til å sjå på Statens vegvesen sitt handlingsprogram med ein heilt annan grad av realisme enn tidlegare. Det er i dette handlingsprogrammet for stamvegnettet i perioden 2006–2009 prioritert 15 mill. kr til tiltak for å betre trafikktryggleiken i Lenebakken på staden der den siste dødsulukka var. Tiltaket er planlagt gjennomført i 2008–2009. For m.a. å betre trafikktryggleiken på E39 i Vest-Agder er det i Statens vegvesen sitt handlingsprogram for perioden 2006–2009 prioritert utbygging av stamvegen mellom Vigeland og Osestad. Det er lagt opp til anleggsstart årsskiftet 2008/09, med fullføring i perioden 2010–2013. Nasjonal transportplan for perioden 2010–2019 er no under utarbeiding. Større utbetringar, strekningsvise investeringsprosjekt og tiltak for å betre trafikktryggleiken mellom Osestad og Oftedal vil då verte vurderte i samanheng med andre aktuelle prosjekt for å betre tilhøva på stamvegen mellom Kristiansand og Stavanger.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Dersom ein i førre periode hadde gjort det som denne regjeringa gjer, nemleg å følgje opp Nasjonal transportplan, hadde vi kome mykje lenger med omsyn til å få ein fullgod standard på ein større del av vegnettet i dette landet. Det gjeld òg i Vest-Agder. Eg kan ikkje her og no drive planleggingsarbeid og gi lovnader for prosjekt som ligg føre. Det ville ha vore useriøst, og eg har ikkje tilstrekkeleg grunnlag for å gjere det. Men det eg kan seie, er at me har desse strekningane i fokus. Eg har gjort greie for det som ligg inne i Nasjonal transportplan, og som òg Framstegspartiet har vore med og vedteke her i Stortinget. Så skal eg utover det sørgje for eit godt grunnlag for prioriteringane i neste Nasjonal transportplan, som Stortinget skal få om to år.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Eg skal sjølvsagt ta ein runde og gå inn og sjå på kva som skjer på rv. 465. Men reint generelt vil eg seie at dei vegstandardane som har lege til grunn for planlegging, er dei standardane som òg ligg i Nasjonal transportplan. Og kor stor trafikk det er på vegen, har vorte knytt opp til kva breidd vegen får. No har Vegdirektoratet allereie under utarbeiding nye vegstandardar som skal leggjast til grunn ved neste Nasjonal transportplan, og i den samanhengen skal eg sjølvsagt òg ta med meg det som representanten her seier, at dei ve-gane som me no byggjer, må vere breie nok til at òg tunge køyretøy har trygg og god passasje.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Med utgangspunkt i politiske føringar og økonomiske rammer som er gitte gjennom Nasjonal transportplan for 2006–2015 og i påfølgjande handlingsprogram for stamvegnettet, vert E18 mellom Harebakken og Rannekleiv trafikktryggleiksmessig oppgradert i løpet av 2008. I 2006 vart fyrste del av strekninga mellom Stoa og Rannekleiv opprusta med midtrekkverk og forbikøyringsfelt. Midtrekkverk mellom Harebakken og Stoa er planlagt i 2007–2008. Desse tiltaka vil betre trafikktryggleiken og framkomsten på strekninga. Det vert òg etablert midtdelar på strekninga mellom Grimstad og Kristiansand som del av det pågåande OPS-prosjektet. I Aust-Agder er det dei seinare åra gjort vesentlege utbetringar av E18 mellom Telemark grense og Risør, med ny to- og trefeltsveg og midtrekkverk på delar av strekninga. Ut frå trafikkmengda på strekninga som i dag ligg på ca. 5 500 ÅDT, er standarden rekna for å vere tilfredsstillande i mange år framover. Vidare utbygging av E18 mellom Risør og Arendal er ikkje prioritert i Nasjonal transportplan for perioden 2006–2015. Strekninga vert vurdert ved revisjonen av Nasjonal transportplan for perioden 2010–2019. Dersom utbygging av strekninga vert prioritert, vil planlegginga ta utgangspunkt i gjeldande stamvegnormalar. I dag tilseier desse at det skal byggjast firefeltsveg når årsdøgntrafikken er rekna å vere over 10 000 køyretøy 20 år etter trafikkopning. Dersom strekninga mellom Risør og Arendal vert prioritert i Nasjonal transportplan 2010–2019, vert standardval gjort gjennom ein ordinær planprosess, som m.a. legg til grunn trafikktal og prognosar for strekninga. Regjeringa har vedteke at større byggjeprosjekt skal underleggjast kvalitetssikring i ein tidleg fase, såkalla KS 1. E18 gjennom heile Telemark og fram til Grimstad vert gjenstand for ei slik konseptvurdering.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
For statsråden og for Regjeringa er det viktig at me har eit system som sikrar likebehandling i alle delar av landet. Då må me ha eit system med standardar som er knytte til trafikktal. Det er det som er lagt til grunn òg ved dei planane som no ligg for E18 på Sørlandet. Dei tala tilseier ikkje firefeltsveg på heile E18. Det er lett å fylgje representanten og seie at akkurat her skulle me ha gjort det. Men så kjem det ti, og kanskje tjue og tretti andre representantar frå andre delar av landet som har sin veg som dei òg gjerne skulle hatt ein betre standard på enn trafikktalet tilseier. I NTP vil me leggje fram dei nye normene og standardane som skal gjelde for vegnettet. Då får Stortinget seie sitt om det. Men for meg handlar dette òg om likebehandling i heile landet. Det må vi òg ha på E18.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Når representanten hevdar at det blir løyvt for lite pengar, må eg med respekt å melde seie at me nettopp har lagt fram eit budsjett der me aukar ramma for samferdsle med 2 milliardar kr utover det som den førre regjeringa la til grunn. Det var ei regjering som Framstegspartiet aktivt støtta og hadde aktive budsjettforlik med. Det er ikkje slik at desse behova har kome opp dei siste åra, dei har vore der veldig lenge. Noreg var heller ikkje eit fattig land då budsjetta vart snekra saman i førre periode. Når det gjeld firefeltsveg eller ikkje, har eg ansvaret for det. Me har standardar me held oss til. Me skal i gang med ein ny NTP, og den diskusjonen som representanten tek opp, vil heilt sikkert også kome att i diskusjonen om denne.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Det er i dag god skilting til staden Savalen frå rv. 3. Dei som ynskjer å besøkje nissen sin bustad i Savalen, kan følgje skilting til Savalen og finne nissen sin bustad når dei kjem til Savalen. Skilting til nissen og andre næringsdrivande må avgrensast for ikkje å ta merksemda til trafikantane vekk frå trafikken til skade for trafikktryggleiken. Dette gjeld særleg langs viktige hovudvegar som rv. 3. Nissen har òg andre bustader i Noreg. Eg ser ikkje at det er ei prioritert oppgåve for samferdslestyremaktene å lære born og vaksne om nissens forskjellige bustader rundt om i landet. Eg kan likevel ikkje ta stilling til den konkret saka. Dersom nissen eller nokon av hjelparane hans i ei travel førjulstid ynskjer det, kan dei bringe saka inn for Vegdirektoratet, som då vil kunne gjere ein meir omfattande gjennomgang.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Eg meiner eg gav eit både godt og seriøst svar. Dette handlar om trafikktryggleik. Dette handlar om at det òg i distrikta finst hundrevis, for ikkje å seie tusenvis, av bedrifter som meir enn gjerne skulle hatt eit skilt langs vegen som viste vegen til nettopp deira bedrift. Som distriktsforkjempar skulle eg meir enn gjerne gitt dei lov til det, om det ikkje var for at me ville fått ein jungel av skilt langs hovudvegane våre som peika til alle dei hundre- og tusenvis av flotte distriktsbedrifter som gjerne ville vist seg fram og fått vegfarande til å kome innom nettopp deira bedrift. For å vere heilt seriøs, handlar dette om ei avgrensing – som òg representanten er inne på – og korleis me skal sikre trafikktryggleik, at vegen er i fokus, og at me har plass til vegskilt og informasjonsskilt som er knytte til det å reise langs vegen, og ikkje til alle dei bedriftene som eg skjønar meir enn gjerne skulle marknadsført seg med eit skilt langs vegen. Representanten kan meir enn gjerne stille eit spørsmål til Vegdirektoratet, som har fått delegert ansvaret for skiltproblematikken i Noreg. Om han ynskjer eit meir inngåande svar på dette, kan me gjerne kome tilbake til det. Men det er dette som er hovudgrunnen til at ein gjennom lang tid har hatt ein slik politikk i Noreg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Når det gjeld rv. 3 og prioriteringar, følgjer statsråden dei prioriteringane som Oppland og Hedmark har gjort i si såkalla lottorekkje. Når det gjeld skiltproblematikken, har denne statsråden vore oppteken av det. Eg var m.a. oppe og avdekte eit skilt til Den Gyldne Omveg i Trøndelag, fordi eit heilt område her har utvikla eit veldig spanande prosjekt – reiseliv, turisme, næringsutvikling – og difor fekk eit skilt på hovudvegen. Men det skal ganske mykje til for at ein skal avvike frå det som er normalen, og setje opp skilt langs hovudvegen til næringsbedrifter og enkeltbedrifter. Eg står fast på at for meg er trafikktryggleik det overordna. Faktisk òg overordna det at bedrifter gjerne skulle hatt ein vegvisar langs hovudvegen. Kven i alle dagar skal setje avgrensingane for bedriftene? Berre i mitt eige nærområde kunne eg sikkert talt opp 50 bedrifter som kunne ha tenkt seg skilt på E16. Korleis vil det ta seg ut i forhold til at me skal ha ein veg som skal vere trygg for dei vegfarande? For å gå tilbake til det dette starta med, nemleg lokalvegvisingsskilt til nissen, vil eg òg seie at det ikkje er skilta med lokalvegvisingsskilt til nissen i Drøbak, der enkelte òg meiner nissen held til. Eit vanleg fareskilt med nissesymbolet er sett opp ca. 250 m før ein kjem til Drøbak sentrum. Det er ikkje sett opp skilt langs E6 som viser nissen i Drøbak. Men dei som besøkjer nissen i Drøbak, følgjer skilting til Drøbak, og så finn dei der ut kvar nissen held til. Det kan ein òg sjølvsagt gjere i Hedmark.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Fornebu vart nedlagd som flyplass i 1998, og eit område på nær 3 400 dekar vart frigjort for utvikling. I St.meld. nr. 46 for 1999-2000 Nasjonal transportplan 2002–2011 la dåverande regjering opp til statleg medfinansiering av baneløysing til Fornebu innanfor Jernbaneverket sine rammer til dobbeltspor på strekninga Skøyen–Sandvika. Saka vart følgd opp i samband med arbeidet med Nasjonal transportplan 2006–2015. I St.meld. nr. 24 for 2003-2004 Nasjonal transportplan 2006–2015 er baneløysing til Fornebu omtalt på følgjande måte: «Samferdselsdepartementet legger til grunn et statlig bidrag på inntil 600 mill. kr begrenset til et gitt kronebeløp over ordningen med alternativ bruk av riksvegmidler.» Ansvar for bygging, drift og statleg bidrag til prosjektet er omtalt i dei årlege budsjettproposisjonane. Bane til Fornebu vil verte ein del av det sekundære banenettet i Oslo-området. Som omtalt i St.prp. nr. 1 for 2004-2005 har Akershus fylkeskommune vedteke løysing med automatbane og har teke på seg det totale driftsansvaret. Ansvaret for å skaffe midlar til bygging og drift ligg såleis på Akershus fylkeskommune. Liksom representanten Borghild Tenden er eg oppteken av å minske klimagassutsleppa i transportsektoren. Å betre tilhøva for kollektivtrafikken vil vere eit viktig verkemiddel i den samanhengen, spesielt i byar og bynære område som Fornebu. Som omtalt i St.meld. nr. 24 for 2003-2004 har staten forplikta seg til å hjelpe til med midlar til investering i infrastruktur. Det er difor innarbeidd 600 mill. kr i handlingsprogrammet for investeringar på resten av riksvegnettet i Akershus i perioden 2006–2015. Eg er kjend med at det framleis er ein del som er uklart ved det planlagde prosjektet. Akershus fylkesting har i møte 21. september 2006 vedteke at det skal utgreiast andre alternativ enn automatbane. Alternativa er bybane med Snarøyabuss, buss/bybane og bussbetening av Fornebu. Statens vegvesen er invitert til å delta i utgreiingsarbeidet. Inntil Akershus fylkeskommune har gjort desse utgreiingane, held eg meg til dei vedtaka som er fatta, og til dei økonomiske prioriteringane som er gjorde i samband med Nasjonal transportplan 2006–2015.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Som eg sa, er eg til liks med representanten Tenden oppteken av å auke kollektivandelen på transportnettet. Spørsmålet er òg nemnt i innstillinga frå Lågutsleppsutvalet. Der er jo den same målsetjinga heilt klar. Men eg vil gjenta det eg sa i svaret mitt: Det er Akershus fylkeskommune som sit med initiativet her. Det er Akershus fylkeskommune som må gjere sin del av jobben før statsråden kan ta tak i denne saka. Eg har respekt for lokale og regionale styresmakter. Eg innser at ein i denne saka treng litt tid lokalt for å gjere eit utgreiingsarbeid, som er antyda å skulle vere avslutta i januar 2007. Dersom det fører til ei betre løysing for Fornebu, kan det vere verdt å vente på. Det får me kome tilbake til når utgreiingsarbeidet er avslutta.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-10-11:
Akershus fylkeskommune har heile tida vore kjend med dei rammene som gjeld frå staten si side i denne saka. Det er ikkje nokon nye moment som har kome opp etter statsrådsskiftet. Det er ikkje nokon nye moment som har kome opp i dei seinare år, etter at vedtaket om Fornebubanen vart gjort. Eg vart ganske tidleg kjend med at ein meinte at ein trong betre grunnlagsmateriale enn det som no ligg føre. Det gjaldt både kvalitetssikring, kostnadsoverslag, trafikkgrunnlag og driftsopplegg. Det er Akershus fylkeskommune som har ansvaret for å leggje fram endeleg kostnadsoverslag og finansieringsplan for prosjektet og gjere dei grunnleggjande vedtaka som må vere på plass før prosjektet kan kome opp og stå. Eg gav òg det same svaret til representanten Jan Tore Sanner på eit skriftleg spørsmål – det var vel i oktober i fjor. Eg har ikkje meir å føye til i denne saka enn at eg har respekt for dei vurderingane som fleirtalet i Akershus fylkesting gjer. Eg har ein god dialog med Akershus om saka, og vil følgje ho opp på beste måte frå min plass.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Vi befinner oss fortsatt på de sørlandske veier. Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «E18 mellom Harebakken og Rannekleiv i Arendal er planlagt utbygget til en to- og trefelts motorvei i første omgang, for så senere å utvides til en firefeltsvei når den økte bevilgningen kommer på plass. Hele strekningen mellom Arendal og Grimstad vil dermed kunne bli liggende som en to- og trefeltsvei, mens strekningen mellom Grimstad og Kristiansand nå bygges ut som en sammenhengende firefeltsvei. Hva vil statsråden gjøre for at E18 i Agder blir bygget ut som firefeltsvei når nye strekninger skal utbedres?»
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Som statsråden er kjent med, har E18 på Sørlandet vært den viktigste kampsaken på de kanter av landet i mange, mange år nå. Det har vært oppnådd positive resultater, men det gjenstår fremdeles mye før vi kan si at stamveien på Sørlandet har tilfredsstillende standard. Jeg vil si at det er en lite tilfredsstillende løsning å bygge to- og trefeltsveier når vi vet at det ikke er det som er framtidens vei på Sørlandet. Når det gjelder nye utbygginger av E18 på Sørlandet, er det vel slik at statsråden mener at det ville være en fordel om dette ble bygd som firefelts sammenhengende vei, og at vi ikke får denne klattvise utbyggingen av to- og trefeltsveier som vi nå får, som gjør det vanskelig å få en fullgod firefelts sammenhengende vei gjennom Agder-fylkene.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Hovedproblemet til denne regjeringen er at det bevilges for lite penger til veiformål over statsbudsjettet. Regjeringen har alle muligheter til å øke budsjettet for vei i Norge. Det er ikke slik lenger at Norge er et fattig land som har problemer med å øke bevilgningene til bygging av flere nye og mer trafikksikre veier. Representanten før meg viste til et oppslag som tallfestet hvor mange trafikkulykker det har vært nettopp først og fremst på stamveinettet på Sørlandet. Jeg har selv opplevd å få trafikkulykker nært innpå meg og sett konsekvensene av dem. Bedre veier, og da snakker jeg om firefeltsveier, er det som vil bidra mest til å spare liv. Jeg håper statsråden kan komme fram til den konklusjon at all stamveibygging på Sørlandet for framtiden skal skje etter firefeltsstandard.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Nissen i Norge holder til på Savalen i Hedmark, noe dessverre ikke alle vet. Derfor har det vært behov for skilting, noe som Vegvesenet ikke er interessert i skal forekomme. Kan statsråden være behjelpelig med at nissen(og andre næringsdrivende) får sette opp skilt, slik at både unge og gamle finner frem, ifølge TV 2-nyhetene 3. oktober 2006?» (og andre næringsdrivende)
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Jeg takker statsråden for svaret, som jeg synes var mindre seriøst enn jeg kunne ønske. Som jeg skriver, gjelder dette også andre næringsdrivende. Så vidt jeg vet, er statsråden fra et parti som heter Senterpartiet, som har distriktspolitikk som en av sine fanesaker. Fremskrittspartiet og undertegnede mener i alle fall at det i distriktspolitikken skulle være et mål at man skal kunne bo i distriktene og leve av et eller annet man produserer, så sant det er mulig. Mange næringsdrivende prøver det, blant annet langs rv. 3. Men når man ikke får sette opp skilt til den aktiviteten man bedriver, blir det vanskelig å fortsette denne for å leve av den og for å bo ute i distriktene, slik Fremskrittspartiet ønsker. En god distriktspolitikk går ut på at folk kan bo der og leve av det man produserer. Selvfølgelig er ikke vi for at alle og enhver skal sette opp skilt. Men det er viktig at man har en mulighet til å sette opp skilt som forklarer hva man driver med og hvor man holder til.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret. Den 8. januar 2003 stilte jeg et lignende spørsmål til daværende statsråd Torild Skogsholm, som svarte følgende: «Det vil alltid kunne diskuteres hvor grensen skal trekkes for den lokale vegvisningen til ulike bedrifter og virksomheter. Vegmyndighetene skal ikke være mer restriktive enn nødvendig, og må derfor fortløpende vurdere om dagens praksis ligger på et riktig nivå. Vegdirektoratet starter i år en fullstendig gjennomgang av det tekniske regelverket for bruk av offentlige trafikkskilt, og retningslinjene for vegvisningsskilting vil da på ny bli vurdert.» Det vil si at dette er en sak som har versert i mange år, og den er viktig nettopp for distriktene. I og med at statsråden nå nevnte at rv. 3 er en trafikkfarlig vei, er jeg litt forundret over at ikke rv. 3 fikk mer penger, slik at det kunne blitt en tryggere vei, og slik at man kanskje kunne få satt opp skiltet. Jeg er ikke for at vi skal sette opp skilt alle steder, men viktige bedrifter – i dette tilfellet jeg nevnte, og som også TV 2 tok opp – må få lov til å vise hva man driver med og ikke minst hvor man holder til.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-10-11:
Jeg har gleden av å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Ifølge innstillingen fra Lavutslippsutvalget står transportsektoren for en vesentlig og økende del av klimagassutslippene. I lys av dette er satsing på kollektivtrafikk svært viktig. En forutsetning for videre utvikling på Fornebu er en god kollektivløsning. Hva vil statsråden gjøre for å oppfylle løftet fra staten om nyinvestering for kollektivløsning til Fornebu?»
Borghild Tenden (Venstre), 2006-10-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg kjenner godt til hva de ønsker i Akershus fylkeskommune. En ny utredning som regjeringspartiene der – de har jo snudd i saken – pluss Fremskrittspartiet nå ønsker, virker som en trenering av hele saken. Dette kan i verste fall føre til full stopp i utviklingen på Fornebu. En bussløsning, som da er et alternativ midlertidig, på lang sikt eller på hel sikt, kan føre til 70–80 busser i rushtiden. Det vil si et stort miljøproblem og et framkommelighetsproblem på E18. Hva vil statsråden gjøre for å løse dette problemet?
Borghild Tenden (Venstre), 2006-10-11:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. Jeg har også full tillit til lokaldemokratiet. Men bakgrunnen for dette spørsmålet er at denne saken nå faktisk står helt i stampe. Alle utredninger ligger på bordet. Det er snakk om driftsansvaret og en mer rettferdig fordeling av de driftsmidlene som Fornebu vil generere i framtiden. Det er det eneste som kan løse denne floken. Og floken er mellom SL og NSB, det vet jeg at samferdselsministeren kjenner til, det går på en mer rettferdig fordeling mellom NSB og SL. Jeg spør igjen: Vil samferdselsministeren se på dette og løse denne floken på Fornebu?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Det er et spørsmål til fiskeri- og kystministeren: «Bergen bystyre har nettopp rettet en ny henvendelse til både fiskeriministeren og samferdselsministeren om etablering av alternativ seilingsled til Bergen, et uttrykt vilkår i Stortingets forutsetning for bygging av Askøybroen. Broen er for lengst bygget, nedbetaling ved hjelp av bompenger er nesten fullført. Alternativ seilingsled mangler fortsatt og utgjør en økende begrensning i utviklingen av Bergen havn som nasjonal cruisehavn. Hvordan vil statsråden følge opp henvendelsen fra Bergen kommune?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Jeg takker for svaret. Det er riktig referert fra statsbudsjettet for 2006 at det lille håpet og det lille forbeholdet som lå der, var at man skulle vurdere utviklingen i tråd med hva som skjer på trafikksiden og størrelsen på skip. I sitt svar 15. februar i år sa statsråden at Regjeringen ville følge utviklingen. Men den er gått fra vondt til verre, for det er ingen omtale av prosjektet i budsjettforslaget for 2007. Trafikkutviklingen er god og sterkt økende. Men det er samtidig en større utfordring, fordi det stadig bygges nye og større cruiseskip som krever passeringshøyde på over 62 meter, som er høydebegrensningen på Askøybroen. Og det er jo på denne bakgrunnen – at trafikkutviklingen er sterk, og at antall skip krever seilingshøyde over 62 meter – at Bergen bystyre samlet, med basis i regjeringspartiene i Bergen bystyre, har rettet en ny henvendelse til Regjeringen om å få hjelp for å få prosjektet på plass.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-10-11:
Takk for ytterligere svar. Det som er spesielt med dette prosjektet, er jo at det ikke fremstår på linje med en rekke andre. Det har en forhistorie som er knyttet til en forutsetning satt av Stortinget ved bygging av en konkret bro, nemlig Askøybroen. Ser ikke statsråden at dette krever særbehandling for å få på plass en forutsetning som Stortinget faktisk har satt, men som fortsatt ikke er oppfylt? Det er det ene. Det andre er at etter mitt syn må det tas med i vurderingen at en slik alternativ seilingsled faktisk vil avlaste eksisterende indre skipsled. Det er stor trafikk av mindre fartøyer både til og fra havnen, og det er stor skipstrafikk på indre led langs kysten, slik at en alternativ seilingsled i betydelig grad vil bedre trafikksikkerheten for de fartøyene som går til og fra Bergen havn og langs kysten i indre led.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-10-11:
Jeg har mottatt henvendelsen fra Bergen kommune, hvor byrådslederen oversender vedtaket fra Bergen bystyre, der bystyret krever at den alternative seilingsleden til Bergen havn gjennom Det Naue og Skjelangersundet realiseres. Bystyret framholder videre at den eneste naturlige løsningen i dagens situasjon er at Stortinget må behandle seilingsleden som egen sak uavhengig av Nasjonal transportplan og fullfinansiere prosjektet. Som jeg sa i Stortingets spørretime den 15. februar i år, opplyste Fiskeri- og kystdepartementet i St.prp. nr. 1 for 2004-2005 at Kystverket ville vurdere prosjektet alternativ farled til Bergen havn opp mot andre prosjekter i forbindelse med utarbeidelse av Kystverkets handlingsprogram for oppfølging av Nasjonal transportplan. I St.prp. nr. 1 for 2005-2006 for Fiskeri- og kystdepartementet står det at Kystverket har vurdert dette prosjektet opp mot andre prosjekter. Kystverket mener at det ut fra en totalvurdering ikke er grunnlag for å prioritere dette prosjektet nå, da det er andre prosjekter som bør ha høyere prioritet. Departementet sluttet seg til denne vurderingen. Det framholdes imidlertid at prosjektet må vurderes i tråd med trafikkutviklingen og størrelsen på de skip som kan være aktuelle for anløp i Bergen havn. Dette er fortsatt min holdning til saken, som jeg for øvrig formidlet til ordføreren i Bergen da jeg traff ham i går. Framtidige prioriteringer vil altså måtte ses i lys av trafikkutviklingen og tempoet i utskiftingen av skipene.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-10-11:
Jeg er veldig godt orientert om Bergen bystyres holdning i denne saken. Jeg skjønner veldig godt det lokale engasjementet for dette prosjektet. Men det er også veldig mange andre gode prosjekter rundt om i dette landet. Mesteparten av våre planrammer innenfor Kystverket er bundet opp både for 2008 og 2009. Det er riktig at mange av båtene blir større, men her må vi også kunne se på tempoet i utskiftingen. Altså: Hvor fort går det? Det vil jeg fortsatt følge med på, men vi må se dette prosjektet opp mot andre aktuelle havne- og farledsprosjekter. Vi har ikke en egen pott ved siden av de midlene vi har til havne- og farleder.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-10-11:
Jeg er godt kjent med forhistorien for dette prosjektet. Sett i lys av det skjønner jeg også det engasjementet som Bergen bystyre og andre politikere fra Hordaland har for dette prosjektet. Samtidig er det slik at prosjektet nå er definert som et havne- og farledsprosjekt under Fiskeri- og kystdepartementet. Da vi må foreta en samlet vurdering, der vi både ser på elementene i dette prosjektet og også ser på alle de andre behovene som fins i Kyst-Norge. Men dette vil som sagt vurderes når vi skal gjøre framtidige prioriteringer.
André N. Skjelstad (Venstre), 2006-10-11:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Flommen som rammet Nord-Trøndelag i januar i år førte til et stort behov for sikringstiltak som følge av erosjon og ras i enkelte vassdrag. NVE Region Midt-Norge fastslår at kostnadene på sikringstiltakene ville utgjøre ca. 36 mill. kr. De rammede kommunene må betale en egenandel på 20 pst. av sikringstiltakene selv. Kan statsråden forsikre de rammede kommunene i Nord-Trøndelag at de får ettergitt egenandelen?»
André N. Skjelstad (Venstre), 2006-10-11:
Jeg takker statsråden for svaret, som ikke nødvendigvis var oppløftende for de flomrammede kommunene i Nord-Trøndelag og på Vestlandet. I Nord-Trøndelag sitter kommunene igjen med en regning på i overkant av 7 mill. kr etter at NVE har gjort de nødvendige sikringstiltakene – penger som egentlig skulle vært brukt til andre oppgaver, eller penger kommunene ikke har. Statsråden sa på sin rundreise i de flomutsatte områdene i vinter at ingen skulle bli økonomisk skadelidende når infrastruktur skulle gjenoppbygges. Mener statsråden at en kommune som den han nevnte selv, altså Grong, med 2 600 innbyggere og et allerede stramt driftsbudsjett, ikke vil bli skadelidende ved å få 1,5 mill. kr i ekstrautgifter? Og er statsråden villig til å legge forholdene til rette slik at man kan se på en nedbetalingsplan for de kommunene dette gjelder?
André N. Skjelstad (Venstre), 2006-10-11:
Jeg takker for det. Jeg synes dette var en interessant invitt fra statsråden. Det er klart at NVE har fått 52 mill. kr, men det hjelper fremdeles ikke kommunene, som må ut med 20 pst. egenandel på disse sikringstiltakene. Så til det mer prinsipielle: Når en kommer ut for naturkatastrofer av dette omfanget rundt omkring i landet, vil det medføre store utgifter. Mener ikke da statsråden at det er storsamfunnets oppgave å bidra fullt ut til at en kompenserer de utgiftene som påløper ved slike naturkatastrofer?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-11:
Stortinget har de senere årene flere ganger slått fast at distriktet skal yte et bidrag til sikringstiltak der NVE gir bistand. Stortinget konkluderte slik i juni 2004 i forbindelse med flommen i Møre og Romsdal. I St.prp. nr. 1 for 2005-2006 ble hele ordningen med distriktsandeler på 20 pst. gjennomgått på ny etter anmodning fra Stortinget. Departementet konkluderte med at gjeldende regler om distriktsandel ved sikringstiltak bør opprettholdes. Stortinget la denne konklusjonen til grunn ved behandlingen av budsjettet. Dette innebærer at distriktsandel skal betales av kommunene dersom tiltaket ikke omfattes av unntaksbestemmelsene. Unntatt fra distriktsandel er: krisetiltak som gjennomføres i flomsituasjonertiltak som reduserer risikoen for tap av menneskeliv og større materielle verdier, f.eks. som følge av kvikkleireskredtiltak der det ikke er noen klar part som drar nytte av tiltaket, f.eks. miljøtiltak for å hindre forurensning eller for å bedre forholdene for fisk Grong kommune klaget til departementet over NVEs avslag på søknad om å få dekket distriktsandelen i forbindelse med sikringstiltak etter flommen i Trøndelag sist vinter. I departementet har vi gått nøye gjennom de enkelte sikringstiltakene, men unntaksbestemmelsene kan ikke komme til anvendelse for disse sakene. Departementet avslo derfor klagen sist fredag. Jeg håper representanten Skjelstad har forståelse for at det er nødvendig å prioritere sikringstiltak til de områdene som er mest utsatt, ut fra de rammene for bevilgninger som er fastsatt gjennom budsjettbehandlingen her i Stortinget. Selv om denne regjeringen har sørget for økning av samlet bevilgning for 2006, ville likevel frafall av distriktsandel for alle tiltak etter flom føre til at viktige forbygningsanlegg andre steder måtte utsettes. Kommunene i Nord-Trøndelag må nok derfor dessverre belage seg på å betale distriktsandelen på 20 pst. til de sikringstiltakene som nå er gjennomført.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-11:
For det første er det slik at Regjeringen stilte opp med ekstra midler og bevilget 52 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett til sikringstiltak i Trøndelag og på Vestlandet. I tillegg har Kommunal- og regionaldepartementet bevilget 44,7 mill. kr i ekstraordinært skjønn til kommuner som har hatt merutgifter som følge av naturskader. Dette gikk det ut en pressemelding om sist fredag. Derfor har kommuner med spesielt høye merutgifter fått dekket alle utgifter utover 250 kr pr. innbygger. Flatanger har f.eks. fått dekket 97 pst. av sine merkostnader, unntatt sikringstiltakenes distriktsandel. Vi har dermed langt på vei innfridd det vi, kommunalministeren og undertegnede, samlet sett sa på våre reiser i Nord-Trøndelag. Dessverre er det slik, som jeg sa, at hvis staten skulle ta hele regningen, ville det måtte gå på bekostning av andre prosjekter. Når det så gjelder en nedbetalingsavtale, vil jeg selvsagt se positivt på det hvis det kan hjelpe på situasjonen i Grong.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2006-10-11:
Jo, og storsamfunnet påtar seg også betydelige kostnader både i forhold til sikringstiltak i forkant, for å redusere risikoen for denne type naturskader og, ikke minst, i forbindelse med opprydding etter flom og naturskader. Så finnes det noen unntakssituasjoner hvor staten altså dekker 100 pst. Og som jeg sa i mitt første svar, har departementet gått grundig gjennom situasjonen i Grong og dessverre funnet at ingen av de tiltakene som er iverksatt der, kommer inn under de unntaksbestemmelsene som altså ble foreslått allerede fra den forrige regjeringen, som Stortinget sluttet seg til, og som jeg må forholde meg til.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2006-12-04:
Eg er ikkje saksordførar åleine, og eg reknar med at nokre av dei andre saksordførarane også vil nemne sine spesifikke område, men komiteen legg med dette fram si innstilling, Budsjett-innst. S. nr. 10, om budsjett for Det kongelege hus, Stortinget og underliggjande institusjonar, Sivilombodsmannen, EOS og Riksrevisjonen. Innstillinga er bygd på rammene som var gitt i Innstilling S. nr. 1 og vedtekne i Stortinget 28.11.06. Som vanleg er det ei samrøystes innstilling frå kontrollkomiteen. Der er nokre få særmerknader, som moglegvis vil bli kommenterte av dei partia som har dei. Når det gjeld det området som eg har spesielt ansvar for, Sivilombodsmannen, vil eg berre enno ein gong understreke viktigheita av Sivilombodsmannens rolle i vårt samfunn, og den gode og nyttige jobben som den institusjonen gjer. Eg vonar at Stortinget også for framtida vil leggje forholda til rette slik at enkeltmenneska kan føle at det er ein institusjon som kan hjelpe dei på ein del område der dei slit mot overmakta, for å seie det slik. Med desse få orda tilrår eg innstillinga frå komiteen.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-12-04:
Rammeområde 14 er ikkje den delen av statsbudsjettet som pleier å påkalla størst merksemd. Slik er det heller ikkje i år. Etter Senterpartiet sitt syn er det ei god grunngiving for dei justeringane som er lagde inn, både for Kongehuset, Stortinget og Riksrevisjonen. Dess meir overraskande er det at Høgre faktisk føreslår eit kutt på nærmare 40 mill. kr i ramma. Riksrevisjonen blir med deira forslag redusert med 20 mill. kr. Men som saksordførar for Stortinget og det budsjettforslaget finn eg det særleg interessant å høyra noko meir utover dei knappe kommentarane som Høgre sjølv gir i budsjettet sitt, om kor det er dei ynskjer å kutta overfor Stortinget. Her er altså eit forslag som gjeld Stortingets ombodsmann, på 1,8 mill. kr. Eg oppfattar at Høgre ynskjer dagens ramme vidareført utan nokon auke, noko som i praksis betyr ein reell reduksjon. Så ser eg at Stortinget ber om midlar til førehandsavtalar om utskifting av nokre av husværa. Det er meldt her 30–35 husvære. Det finn ikkje Høgre grunn til å vera med på. Men så føreslår dei 2,5 mill. kr i kutt utover det på Stortinget. Då er jo spørsmålet: Kva del av Stortinget si verksemd er det Høgre no synest har blitt for romsleg? Det er jo kjent at Høgre har bygt opp ein eigen buffer i stortingsgruppa. Eg har ikkje oppfatta at dei har synst at løyvingane til gruppene har vore for rause. Er det administrative stillingar? Er det betjentkorpset? Er det tryggleiksseksjonen? Det kunne det vore interessant å få høyra litt meir om. Kristeleg Folkeparti føreslår 5 mill. kr i kutt på Stortinget. Dei viser kor dei vil bruka midlane. Dei vil ta 5 mill. kr av Stortinget sitt budsjett til gjenoppbygging i Nord-Israel. Men heller ikkje der er det sagt noko meir om kor kuttet eventuelt bør takast.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-12-04:
Det har vore interessant å følgja debatten i dag, dels frå salen og dels frå kontoret. Det er fint at det er så brei einigheit som det no er i Stortinget, for at det trengst ein aktiv og offensiv distrikts- og regionalpolitikk, og at denne meldinga i så måte er ein viktig reiskap. Det som får meg til å ta ordet, er den smule ordveksling som her har vore om differensiert arbeidsgivaravgift, og kven som gjorde kva. Det er ingen tvil om at det er fleire regjeringar som har del i dette, men det er då eit uomtvisteleg faktum at den førre regjeringa tok initiativ, melde til Stortinget korleis dei hadde tenkt å leggja dette opp, og fekk hausten 2004 ei punktvis, omfattande og klar melding. Initiativet vart teke i Arbeidarpartiet, SV, Senterpartiet og over i Framstegspartiet – til slutt var det eit einstemmig storting som stod bak, og som la klare føringar til dåverande regjering om å gå ein ny runde i Brussel. Det vart gjort. Det vart lagt eit grunnlag som då vart følgt opp av det engasjementet og det arbeidet som vart nedlagt av statsrådane Kristin Halvorsen, Åslaug Haga m.fl. Det blir i dag forsøkt å desavuera det arbeidet og den innsatsen som er gjord av noverande regjering. Eg trur det var få som hadde venta, inklusive dei statsrådane som var i Brussel i førre regjering, at ein skulle få på plass så omfattande ordningar som no ligg føre, og som betyr 7 milliardar kr pr. år direkte til næringslivet og 2 milliardar kr pr. år til dei kommunane det gjeld – omfattande tiltak, omfattande mange kommunar og omfattande næringsliv som får del i dette. Så kan vi glede oss over ei distriktsmelding som òg seier at ein god kommuneøkonomi er basisen. Det er ei melding som vidare peiker på samferdsel, og som peiker på viktige næringspolitiske tiltak generelt og på småsamfunnssatsing spesielt. Men det vil for alltid liggja fast at her vart det innført igjen ei differensiert arbeidsgivaravgift langt utover det som mange hadde sett føre seg.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2006-12-04:
Eg deler representanten Bent Høie si oppfatning av at no er det viktig å sjå framover. No er det viktig å realisera distriktsmeldinga. No er det viktig å sørgja for ein god kommuneøkonomi, å sørgja for viktige samferdselspolitiske og næringspolitiske tiltak i stort, og òg å sørgja for at dei minste samfunna får del i både småsamfunnsengasjement spesielt og i andre verkemiddel. Men eg deler ikkje Bent Høie si oppfatning av forholdet mellom det engasjementet som den førre regjeringa hadde, og det engasjementet den regjeringa som vi har i dag, har vist. Det er ikkje noko å dvela meir ved. Vi har no fått innført ei ordning som vil stå seg inntil ho blir evaluert om, heldigvis, ganske mange år. Men det er slik at det vart gitt eit oppdag frå Stortinget med bakgrunn i den meldinga som regjeringa Bondevik II gav til Stortinget om korleis dei hadde tenkt å handtera spørsmålet om differensiert arbeidsgivaravgift, og korleis ho skulle kunna innførast igjen. Det vart altså gitt ei klar bestilling frå Stortinget si side. Det betyr at Regjeringa fekk beskjed om å vera meir offensiv enn ho hadde tenkt å vera. Så vart det lagt eit grunnlag. Ingen skal fortelje korkje meg eller nokon av dei andre som følgde denne saka svært nøye, at det ikkje vart oppnådd meir i Brussel med den regjeringa vi har i dag, enn dei fleste hadde tort å håpa på.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2006-12-04:
Bare noen få merknader. Som komitelederen sa, er det en enstemmig innstilling, og slik blir det gjerne når rammene er lagt. Men i likhet med foregående taler føler jeg også at det kunne være på sin plass om representanten fra Høyre begrunnet noe nærmere sine forslag om kutt. På Stortinget ligger det for så vidt en merknad inne, men ikke når det gjelder reduksjonen i rammene i Høyres alternative statsbudsjett, som heldigvis ikke blir vedtatt, på 20 mill. kr til Riksrevisjonen og 1,8 mill. kr til Stortingets ombudsmann for forvaltningen. Det er jo kutt på henholdsvis om lag 5 og 7 pst., så det er ikke noen småkutt vi snakker om. Det ville nok bli merkbart på aktiviteten på disse områdene, så det kunne være på sin plass å få en begrunnelse fra Høyres side.
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2006-12-04:
Representanten Magnhild Meltveit Kleppa gjorde en liten visitt til Kristelig Folkeparti helt på slutten av sitt innlegg. Før jeg går inn på det, vil jeg bare understreke at Kristelig Folkeparti også stiller seg helt og holdent bak de merknader som ligger i innstillingen, og som alle har sluttet opp om, og jeg viser til de ulike saksordføreres innlegg så langt. Spørsmålet om støtte til gjenoppbyggingen i Nord-Israel ble tatt opp i finanskomiteen i forbindelse med finansinnstillingen. Bakgrunnen var Kristelig Folkepartis alternative budsjett, som hadde et forslag om dette. Det var derfor naturlig at det ble lagt inn en henvisning til det også i denne innstillingen så vel som i innstillingen til budsjettet for Utenriksdepartementet. Krigshandlingene mellom Israel og Libanon førte som kjent til store ødeleggelser i Libanon, og Norge bidrar jo med betydelige beløp til gjenoppbyggingen der. Raketter mot Israel har også ført til materielle ødeleggelser i Israel, særlig i nord. Kristelig Folkeparti har ønsket at Norge skulle vise solidaritet med befolkningen i Israel på denne måten, og vise det gjennom en symbolsk handling. Det er bakgrunnen for vårt forslag i finansinnstillingen om å redusere bevilgningen til Stortinget med 5 mill. kr. 5 mill. kr er ikke så mye penger i gjenoppbyggingssammenheng. Det er mer for et symbolsk beløp å regne. Ved å la pengene gå fra Stortingets bevilgning ville det bli en solidaritetshandling direkte fra Stortinget. Vi synes det kunne ha vært fint å vise det på denne måten. Vi har regnet litt på det – totalbevilgningen til Stortinget er på godt og vel 800 mill. kr, og det vil utgjøre omtrent 0,6 pst. av dette. Jeg er kjent med at Fremskrittspartiet har fremmet et lignende forslag i merknadene i budsjettinnstillingen fra utenrikskomiteen, men de ønsker å ta pengene fra bistanden til de fattige land. Vi valgte å gjøre det på denne måten. Vi har jo ved mange anledninger vært med og bevilget penger til gode formål, og ofte har man også kuttet på områder, ikke minst innenfor offentlig forvaltning, der det har smertet, uten at det har vært gjort så nøye rede for hvor det skulle tas. Det svir alltid når en er utsatt for reduksjoner i bevilgninger, enten det er her eller der. Det vet vi. Denne gang syntes vi det var riktig at det var vi selv som skulle svi litt, kanskje. Jeg tror ikke det er betydelige smerter det dreier seg om i denne sammenheng. Jeg tror dette ville vært forholdsvis lett å håndtere for Stortinget. Jeg vil bare antyde at det går jo an å utsette en del av de oppussingene og bygningsmessige rehabiliteringene som har vært planlagt. Hvis man ønsker å vise solidaritet, tror jeg at man må ha råd til også av og til å la det ramme en selv.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-04:
Som representanten Thomsen er vi veldig opptatt av å bruke det potensialet alternativ energi har. Derfor har man i statsbudsjettet begynt å bygge opp et alternativt fond til satsing på bioenergi, småkraftverk, vindkraftverk og andre alternative løsninger. Det er klart at den gedigne satsingen som vi nå ser, vil kunne ha kjempestor betydning for distriktsbosetting, slik som i mitt eget fylke, Hedmark. Men det som vi også har vært opptatt av, er at en skal klare å ha en helhet i forhold til utbyggingen. Det vi legger på plass nå, er økonomiske virkemidler som gjør det lønnsomt å bygge ut både bioenergi, vindkraft og småkraft. Og så er det viktig å ha et lovverk og et reguleringsverk som gjør at en ser en helhet i forhold til de inngrepene den type tiltak medfører. I sum er den satsingen som Regjeringen gjør nå på alternativ energi, historisk, og jeg er helt trygg på at det kommer til å gi gode ringvirkninger rundt omkring i hele landet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2006-12-04:
Svaret på det er ja. Jeg synes det er hyggelig å høre at representanten fra Høyre begynner å bekymre seg for den lokale forvaltningen, for i Høyres program omtaler en jo fylkesmannen i glade ordelag, men ønsker å nedlegge det folkevalgte mellomnivået. Det er jo nettopp dette vi ønsker å gjøre: å styrke det lokale skjønnet gjennom å styrke et godt mellomnivå, istedenfor å ha statlig styring på mellomnivået. Der er jo Høyre den fremste talsmannen for embetsmannsstaten, mens vi ønsker det lokale selvstyret. Det har vi i Senterpartiet ført opp i forbindelse med bevilgningene til kommunene. Vi har stilt det fritt, for vi har stor tro på det lokale vettet og det lokale skjønnet. Derfor ønsker vi også å ha en forvaltningsreform der vi styrker mellomnivået og sikrer en finmasket kommunestruktur for å sikre nærheten til den enkelte og for å få gode lokale beslutninger.