trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg vil ta utgangspunkt i representanten Røe Isaksens hovedspørsmål. I likhet med statsråden mottar også undertegnede en rekke henvendelser fra fortvilte Nav-brukere, brukere som føler at de ikke når gjennom, ikke blir hørt, ikke får kontakt med saksbehandler, og selv om resultatet av brukerundersøkelsene er litt mer positivt nå – eller litt mindre negativt, hvis man bruker det begrepet – er det fortsatt en lang vei å gå. Samtidig ser vi at siden Nav-reformen ble vedtatt og frem til i dag, har vi fått en fragmentering med flere spesialenheter, forvaltningsenheter og oppdeling av organisasjonen. Mer makt og vedtaksmyndighet er flyttet bort fra de lokale kontorene og over til spesialenheter og forvaltningsenheter. Det fører til mye frustrasjon og mye byråkrati. Vil statsråden ta nødvendige grep og tilbakeføre mer kompetanse og myndighet til førstelinjetjenesten, slik at vi får myndige lokalkontorer?
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
Dette er en sak vi har diskutert før. Jeg kunne ønske at opposisjonen så at dette er en veldig vanskelig sak, og ikke prøver å slå politisk mynt på en vanskelig sak. Jeg ønsker også et varmt omsorgstilbud. Men det er faktisk ikke gitt at et varmt omsorgstilbud til barn som over mange, mange år har store problemer og krever enormt mye fra sine omgivelser, er at mor eller far – men veldig ofte mor – skal føle et ansvar for å være hjemme og passe barnet. Det som er systemet i dag, er at når barna – og det er en grusom sannhet – nærmer seg terminalfasen, som det heter, får man 100 pst. kompensert lønnsutgifter mens man er hjemme. I utgangspunktet ellers er det slik etter norsk lov at man skal ha et godt offentlig tilbud, og man skal ha et tilbud også fra kommunen. Så vet vi – det er jeg helt enig i – at dette varierer noe, og jeg vet at dette er vanskelige spørsmål. Derfor bør det vurderes. Det har Kaasa-utvalget gjort. Vi har utvalgsinnstillingen til vurdering. Men på en måte å foregripe den basert på de historiene som kommer nå, mener jeg er feil, for dette er en sammensatt, vanskelig problemstilling. Det er heller ikke slik at folk ikke får penger. Dette dreier seg om å si at man skal ha full lønnskompensasjon for over år å være hjemme og passe veldig syke barn. Verken jeg eller – tror jeg – egentlig opposisjonen vet per se hva som er det beste. Jeg har stor forståelse for at foreldrene er i en skvis, men om skvisen løses ved at vi sier at dere har hele ansvaret, er jeg veldig i tvil om.
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
Dette er en altfor vanskelig diskusjon og altfor tungt for veldig mange foreldre til at man kommer med slike lettvintheter – unnskyld at jeg sier det – som man kommer med nå når det gjelder dem som nærmer seg døden. For dem som nærmer seg døden, er regelverket slik i dag at man har rett på pleiepenger. Det er den kronisk syke som ikke har rett på det. Så er det klart at det er vanskelige skjønnsspørsmål. Det er ikke slik at Nav har strammet inn. Nav har praktisert dette i overensstemmelse med det regelverket vi har. Jeg er den første til å mene at dette er vanskelig. Men for dem som er i terminalfasen, eller som – representanten brukte ordene selv – er i ferd med å dø, gjelder regelverket, og nettopp da er det viktig at man er hjemme med barna sine. Det er jeg den første til å være enig i. Så er det de som har en langsiktig, kronisk sykdom. Da er det veldig viktig at samfunnet stiller opp, som det skal, med et godt hjelpetilbud, gjerne selvfølgelig sammen med foreldrene. Derfor har vi ordningen. Jeg utelukker ikke endring – jeg tror det er klokt – på noen av disse reglene, men dette må vi gjøre i tråd med et stort, bredt utvalg som har vurdert dette. Og så skal vi komme raskt tilbake etter at vi har gått igjennom Kaasa-utvalgets innstilling.
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
Først vil jeg kommentere det jeg kalte «lettvintheter», for det å si at regelverket er sånn at når barna er døende, får man ikke være hjemme, er feil. Regelverket er slik at når barnet er døende, skal man kunne være hjemme. Det er for de kroniske sykdommene vi nå vurderer hvordan vi skal gjøre det. Så til spørsmålet. Det er vanskelig, skjønner jeg, å tilfredsstille alle. Nå har jeg stort sett måttet stå her i alle spørretimer fra jeg begynte og svare på at vi har for lite tiltak. Nå er det tydeligvis ikke lenger temaet. Nå er temaet at vi har for mange på tiltak og for få ute i arbeidslivet. Jeg er helt enig: Jeg har hele tiden svart opposisjonen med å si at vi har en jevn økning i tiltakene. Men vi må hele tiden være sikre på at det er klok bruk av penger. I tråd med Brofoss-utvalget – og egentlig lenge før Brofoss-utvalget kom med sin innstilling – har jeg ment at det er ut i arbeidslivet vi skal få unge mennesker. Derfor har vi også nå en jobbstrategi, og vi har nå et forsøksprosjekt for bruk av arbeidsavklaringspenger som lønnstilskudd, som nettopp skal stimulere folk til å komme ut i arbeidslivet og hjelpe dem der. Her har vi absolutt felles synspunkter, og jeg tror ikke vi er tjent med å prøve å late som om vi er uenige om dette.
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
Aller først: At ikke jeg liker å bli konfrontert med virkeligheten, må jeg bare si ikke er riktig. Når du har ansvar for det jeg har ansvar for, er du konfrontert med veldig mye vond og vanskelig virkelighet. Selv om vi gjør veldig mye for å bøte på folks virkelighet, kan vi ikke gjøre alt. Dessverre kan vi heller ikke bøte på den virkeligheten at noen har barn som er veldig syke. Det jeg sier veldig tydelig, er at etter norsk lov og det regelverket som vi håndhever, har foreldrene til barn som er i terminalfasen, krav på kompensasjon lik sykepengene. Jeg kjenner ikke til den konkrete historien som sier at hvis barn er i barnehagen enkelte dager, blir man trukket. Det skal jeg gjerne gå inn og se på hvis det er riktig. Jeg forutsetter da at det ikke er lange perioder, for da er det en rimelighet i det. Men jeg er helt enig med representanten, er man i terminalfasen, skal man etter reglene ha 100 pst. dekning. Hvis realiteten er at man er hjemme med det barnet, skal jeg se på de reglene.
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
Jeg tror alle i denne salen er enig i at det som er viktig for en statsråd, er at til en lov er endret, må jeg forholde meg til reglene i den loven. Sånn er det, og hvis jeg ikke hadde gjort det, hadde jeg fått en påpakning. Så kan vi mene i fellesskap at de reglene bør revideres, og det er det vi er i ferd med å se på nå. Men reglene er altså slik i dag, og de er på en måte gitt i denne salen, at når man er i perioder hvor man venter på at barnet eventuelt skal dø, skal selvfølgelig foreldrene være hjemme og passe de barna. Det er ikke tvil om det. Så har man situasjonen hvor et barn kanskje vil være kronisk syk i 5, 10, 15, 20 år. Da er spørsmålet: Skal vi legge opp samfunnet etter et system hvor foreldrene både kan og kanskje skal – for jeg tror vi kan være i fare for å nedbygge offentlige tjenester hvis vi legger det til foreldrene – passe på dem, eller skal samfunnet ha den oppgaven? Sannsynligvis skal vi ha en kombinasjon av begge tingene, men jeg er ikke rede til å konkludere med det nå, når vi har satt ned et utvalg som skal se på det. Jeg tror ikke vi er veldig uenige. Jeg ser foreldrenes ønsker og behov, men jeg er opptatt av at nå må vi avvente den helhetlige vurderingen.
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
Jeg har et apparat som forvalter rundt 330 mrd. kr. Jeg tror vi skal være glad for at det finnes en del systemer rundt hvordan Nav forvalter sine penger, så kan vi alltid diskutere om det kan gjøres bedre. Så til den saken som har vært i media nå om denne personen med stønad knyttet til graviditet. Jeg må si at jeg synes at det mest alvorlige med den saken egentlig er at hele den norske journalistgruppen og alle norske politikere hopper på den og sier at det er dusteri. Hvis man går inn og ser på den saken, tror jeg representanten også vil se at det er et ganske godt rasjonale bak dette. Poenget er at du kan komme veldig tidlig i graviditeten og si at du er gravid, men det er dessverre ikke slik at alle graviditeter medfører nedkomst av barn. Det er den sørgelige sannheten. Reglene i Norge er knyttet til at du faktisk nedkommer med et barn, og da må vi i en del tilfeller si at vi må få en bekreftelse på at graviditeten har kommet så langt at man kommer til å nedkomme med et barn. Jeg har f.eks. også blitt konfrontert i andre sammenhenger med trygdemisbruk knyttet til – uten å trekke inn det – at folk har sagt at de har fått barn når de ikke har fått det osv. Vi jobber med den type ting. Men dette er et ganske rasjonelt system, og jeg tror at hvis representanten går ordentlig inn i saken, vil han se at dette er en typisk sak hvor det er fornuftig. Daniel skal jeg ikke uttale meg om, det kan godt være at det ikke var en klok avgjørelse, men den andre saken er en fornuftig sak. Jeg gleder meg til å sende hele redegjørelsen og saken over til representanten Røe Isaksen, som jeg tror faktisk vil skjønne at dette ikke er så dumt som en unison norsk presse og opposisjon sier at det er.
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
For det første vil jeg ikke si at det er behov for å avbyråkratisere Nav. Det synes jeg er en veldig politisk, retorisk setning. Det jeg er veldig opptatt av, er at Nav må bruke ressursene sine på en mest mulig effektiv og god måte hele tiden. Vi har nå en generell gjennomgang av alle ytelsene, nettopp for å se på om de kan forvaltes bedre. Om de kan forvaltes på en mindre detaljorientert måte, men likevel riktig, så kan det frigjøre ressurser. I forbindelse med den store moderniseringen av IKT i Nav som vi gjør nå, driver vi nettopp og strømlinjeformer framtidens Nav, og da må vi ha et IKT-system som matcher et mer strømlinjeformet, framtidig ytelsessystem. Denne jobben gjør jeg hele dagen, og jeg deler absolutt representantens syn på behovet for at vi skal gjøre dette, men jeg tror vi er tjent med ikke generelt å si at det er et stort og unødvendig byråkrati, for da tror jeg ikke vi klarer å diskutere dette på en god og konstruktiv måte – som jeg fortsatt inviterer til at vi skal gjøre.
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
Når det gjelder utgifter til biler, har det svingt litt. Vi legger opp til at det kommer til å være flere behandlede søknader i 2012, selv om vi gjorde en justering i revidert nasjonalbudsjett. Det skyldes at det er et etterslep på betalingen – bilene blir ferdige før man betaler. Det er ikke nå noe grunnlag for å si at det er en nedgang. Man har gjort en del av de tingene som representanten etterspør, ved at vi har gått gjennom hele bilordningen etter kritikk fra Riksrevisjonen, og vi ser nå på muligheten for å sentralisere systemet. Jeg deler bekymringen for at det tar for lang tid og følger det veldig nøye. Jeg kan også fortelle at vi har satt ut dette til Deloitte, som nå skal gå gjennom hele bilstønadsordningen, basert på de endringene som ble gjort etter Riksrevisjonens påpekning, og se om det er grunnlag for å gjøre endringer. Den skal komme i august.
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
Dette er også en diskusjon man har hatt tidligere – og det er en vanskelig diskusjon som Stortinget har ført ved mange anledninger – om hvordan man skal utforme og konkretisere Nav. Vi ser nå av brukerundersøkelsene at folk er – jeg velger å si – mer fornøyd, ikke mindre misfornøyd, fordi jeg tror det er grunnlag for å si at de er mer fornøyde. Vi ser også at Nav i større grad klarer å holde alle de tidsfristene som de setter for saksbehandling. Vi ser også at Nav begynner å bli bedre når det gjelder den biten som er den store, vanskelige oppgaven knyttet til det å få folk ut i arbeid. Jeg er den aller, aller første til å si at jeg ikke er fornøyd, at vi har en jobb å gjøre. Vi har en stor evaluering knyttet til Nav-reformen som pågår. Jeg er ikke rede til å gjøre store endringer i Navs struktur nå – jeg tror det er feil. Jeg tror at det vi er best tjent med nå, er å la Nav fortsette den gode trenden. Vi skal ha en evaluering, og ingenting er risset i stein. Diskusjonene skal vi ta, men nå ser ikke jeg det behovet.
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-05-23:
Man har jo systemer i Nav med fylkesvise brukerråd, og man kan sikkert diskutere om de fungerer optimalt eller ikke. Jeg prøver å holde meg løpende orientert, bl.a. med FFO og andre organisasjoner, som er sentrale brukere, for det mener jeg er veldig viktig. Så er det helt klart at mange opplever frustrasjoner knyttet til Nav. Det kan være veldig mange og sammensatte årsaker til det, men det er mange som burde bli møtt på en annen måte. Jeg tror ikke det i all hovedsak kan sies å være knyttet til én årsak eller organisasjonsmodell eller -form. Jeg tror det er mer sammensatt enn som så. Men når det gjelder det å få til et mer modernisert Nav, er den store satsingen vi nå gjør på IKT, noe av det aller viktigste. Det vil medføre at en god del mennesker kan bruke nettløsninger på sikt, og da får vi frigjort ressurser til dem som ikke kan det. For jeg er veldig opptatt av at vi ikke kan basere oss på at alle mennesker kan bruke det systemet. Jeg tror at vi nå skal fortsette som vi stevner, få IKT-systemet på plass og forhåpentligvis da også se enda bedre tilfredshet.
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
«Lettvintheter» i forhold til foreldre som vil vera heime med sjuke barn! Det er ingen «lettvinthet». Det er ei verdigheit og ei omsorg som vi må famna om og gjera det beste for at ein skal få lov å oppleva. Framstegspartiet meiner at målet er arbeid for alle, uansett arbeidsgrad, men vi får stadig tilbakemeldingar på at fleire grupper i samfunnet ikkje blir arbeidstakarar, men trygdemottakarar, det vera seg ungdom som droppar ut av vidaregåande, i verste fall blir uføretrygda i altfor ung alder, eller menneske som kan bidra litt, men får tilbod om full uføretrygd i staden for litt arbeid. Når ein ser at utbetaling av arbeidsavklaringspengar er nokså stabilt, mens talet på personar på tiltak samtidig er aukande, meiner eg at regjeringa legg seg på ei sovepute i denne samanhengen som kallast «tiltak». Då er spørsmålet mitt: Er det slik å forstå at ein heller ønskjer «tiltakstakarar» framfor arbeidstakarar?
Sylvi Graham (Høyre), 2012-05-23:
Jeg kan forstå at statsråden synes det er vanskelig å bli konfrontert med eksempler på vonde skjebner for foreldre og barn. Derfor kan jeg også forstå at hun faller i den gropa at hun kaller opposisjonen for lettvinn. Men jeg har også en historie, om en liten pike på to og et halvt år som nå er i terminal fase, og det er ikke riktig at familien får 100 pst. kompensert i terminalfasen, som statsråden nå nettopp sa. Denne lille piken har én liten glede, og det er i de gode dagene å kunne gå i barnehagen. Da kommer Nav og sier at pleiepengene skal trekkes tilsvarende den tiden som den lille piken av og til er i barnehagen. Det kaller ikke jeg 100 pst. kompensasjon i en terminalfase, jeg kaller det ikke å legge godt til rette for en familie som er i en svært vond og vanskelig periode, og jeg forstår at de gjerne vil være sammen med den lille jenta si så mye de kan.
Sylvi Graham (Høyre), 2012-05-23:
Representanten Røe Isaksen snakket om den gamle boken Bibelen hvor Daniel er et navn. Den boken er også den jeg vet om hvor det blir fortalt om lamme som kan gå igjen. Når det gjelder bilordningen for handikappede, er det ikke fullt så enkelt. Handikapforbundet forteller at man må gjennom hele mølla en gang til for å godtgjøre at man kan få en handikapbil, selv om man er lam for livet. I revidert budsjett har vi nå sett at behovet for slike biler synker brått, og budsjettet blir redusert tilsvarende. Vi kan ikke se hvorfor det skulle være så store endringer når det gjelder de behovene her i landet. Vi er bekymret for byråkratiet også på denne siden og spør derfor statsråden om hun vil gjøre noe for å forenkle søknadsordningene når det gjelder handikapbiler.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-05-23:
Det er riktig som statsråden sier, at vi har diskutert saken i denne sal mange ganger, men jeg har ikke blitt så opprørt over svarene til statsråden før som jeg ble i dag. Hun kaller dette en vanskelig sak og sier i tillegg at en legger ansvaret på foreldre når en eventuelt sier at de skal få lov til å få pleiepenger. Da må jeg si at du bommer på hele saken, for bakgrunnen for dette er at det er snakk om familier med barn som har en alvorlig sykdom, og om foreldre som ønsker å få pleiepenger. I 2003 valgte Bondevik-regjeringen og et samlet storting å si: Ja, selvsagt skal de foreldrene få lov til å få det. Under denne regjeringen er tolkningen av forskriften blitt endret, slik at de ikke lenger får det. Da blir saken vanskelig for statsråden, men saken er like lett. Hvis foreldrene ønsker å ha pleiepenger, hvis legene sier at de skal få lov til å få pleiepenger, burde de selvsagt fått det, men Nav velger å overkjøre. Da er mitt spørsmål: Hvorfor er det så viktig for statsråden ikke å gi dem den adgangen til å kunne gi pleiepenger når legene mener det er riktig?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-05-23:
Vi er alle glade for at Nav går bedre, og jeg tror også at når kontorene har fungert en stund og strukturene har satt seg, vil det også være enklere for de ansatte. Derfor er jeg glad for den diskusjonen som nå begynner å komme om disse spørsmålene, fordi jeg tror vi alle er opptatt av at der det blir vel firkantet og man burde ha lagt til rette for at det kunne brukes mer skjønn, må man i alle fall diskutere det og kanskje flytte kompetanse ned til de lokale Nav-kontorene. Mange av henvendelsene som kommer – helt sikkert også til statsråden – kommer fra oppegående brukere, og de kommer fra ansatte i Nav som ønsker endringer. Så mitt spørsmål er egentlig bare, i arbeidet med å gjøre det enklere – om det er nettsider for foreldre eller hva det er: Hvordan velger statsråden å inkludere brukerne, som egentlig har den store ekspertisen på dette, og brukerorganisasjonene, for å gjøre det enklere og Nav bedre?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2012-05-23:
Jeg har først lyst til å nevne at nylig kom det nye brukertall fra Nav, og det viser seg at for første gang på mange år er brukerne litt mer fornøyd med Nav. Det tenkte jeg at de ansatte i Nav vil være glad for at opposisjonen også anerkjenner. Men det betyr ikke at statsråden slipper unna, hvis hun trodde det, for på tross av at det er viktig ikke å svartmale, er det ingen grunn til å skjønnmale heller. Et av de problemene som vi som sitter på Stortinget, får flest tilbakemeldinger på, er at Nav-systemet kan være innmari rigid og byråkratisk. Det er tilbakemeldinger som kommer fra brukerne av Nav, og det er tilbakemeldinger som kommer fra de Nav-ansatte. I går – for de av oss som er på sosiale medier – gikk et brev fra en lege, en legeerklæring, sin seiersgang, om en gravid dame hvor legen var veldig frustrert over Nav. En annen historie som vi kunne lese om i media nylig, var om en svenske som het Daniel – et herrenavn som har sitt opphav i Bibelen, som jo ble skrevet for veldig lenge siden. Allikevel, da han kom til Nav med legitimasjon som viste at han var mann, ble han bedt av Nav om å dra til Sverige og hente passet sitt for å bevise at han var mann. Vi har altså flere sånne eksempler, og det er jo ikke de ansatte i Nav sin feil. De gjør sitt beste, men dette er et politisk vedtatt regime som gjør at de ansatte i Nav må forholde seg til så mye byråkrati og så mye rigiditet at de nærmest presses til ikke å se mennesket, men bare se systemet. Så mitt spørsmål er: Når vil statsråden gripe fatt i den økende byråkratiseringen i Nav og rydde opp?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2012-05-23:
Disse enkeltsakenes funksjon er først og fremst å illustrere. Jeg synes statsråden sier noe viktig når hun sier at vi alltid kan diskutere om det kan bli bedre. Problemet er at statsråden aldri vil være med på å diskutere det. Hun sier det – hun sier at vi alltid kan diskutere det, at hun tar mer enn gjerne imot innspill, men mitt konkrete spørsmål var: Når vil statsråden sette i gang arbeidet? Jeg skal gi statsråden et konkret forslag: Nav har selv vist at de kan spare 600 årsverk. Det er 600 årsverk som kan bidra til å få folk ut i jobb, gi folk coaching, gi folk en ny sjanse, gjennom at du lager en enklere administrering av foreldrepermisjonsordningen – 600 årsverk. Regjeringen sier nei. Et helt konkret forslag som regjeringen har skutt ned istedenfor å diskutere det. Når skal statsråden slutte å komme med fraser og begynne arbeidet med å få avbyråkratisert Nav, til beste for brukerne?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
«Statsråden skriver i en kronikk i dagsavisen Fremover onsdag 9. mai 2012: «Ingen kutt i Midtre Hålogaland». Kan statsråden redegjøre for hvorfor man må nedbemanne ca. 20 stillinger over en 3-årsperiode, samtidig som statsråden hevder at det ikke blir noen kutt?»
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg registrerer at jeg ikke får svar på det spørsmålet jeg stiller. For i utgangspunktet gjør politimesteren disse grepene, å kutte i stillinger, fordi man må gjøre investeringer – som også er svaret fra statsråden. Men så går altså politimesteren ut etterpå og sier det, og det blir reaksjoner blant innbyggerne i Midtre Hålogaland. Deretter går statsråden ut og skriver i en kronikk: «Ingen kutt i Midtre Hålogaland» Og videre: «Politimesteren forventes å benytte ressursene på en måte som gir mest mulig effektiv kriminalitetsbekjempelse.» Det er jo vel og bra. Men hvordan kan en statsråd gå ut og si – etterpå – at man ikke gjør kutt? Er ikke dette å overprøve politimesteren? Og vil statsråden påse at disse kuttene ikke blir gjort, siden man i en kronikk overprøver det som politimesteren gjør?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg må si at jeg synes dette, med all respekt, er ganske alvorlig, når en minister går ut og forteller folket at her blir det ikke kutt. Samtidig kutter man. Så sier man at man må nedbemanne, fordi man har en god ordning – det er brukt her. Men man har en dekningsgrad på 1,56 – man har vedtatt at man skal ha en dekningsgrad på to politifolk, men dekningsgraden er 1,56. Og da sier man at man nedbemanner fordi man har en god ordning. Det er lange utrykningsavstander der oppe – enormt lange – og byene blir lagt brakk fordi det ikke er politi, og fordi de ikke får den hjelpen de skal ha. Det ser vi mange steder. Så mitt spørsmål til statsråden blir: Vil dere gå inn og bevilge penger, slik at det, som ministeren sier i kronikken, ikke blir noen kutt? Hvis dere ikke gjør det, vil ministeren gå ut og beklage overfor befolkningen at hun har ført dem bak lyset?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Midtre Hålogaland politidistrikt har eit budsjett på 192,3 mill. kr, noko som er ein auke på nær 4 mill. kr frå 2011 til 2012. Politidistriktet står overfor store investeringsbehov, noko som krev ei streng økonomistyring og ein god balanse mellom drifts- og investeringsutgifter. Innanfor det enkelte politidistrikt er politimeistrane ansvarlege for ei balansert ressursfordeling, som tek vare på lokalbefolkninga sine behov for polititenester på ein best mogleg måte. Spørsmålet frå representanten Trældal har vore lagt fram for Politidirektoratet, som igjen har lagt fram spørsmålet for politimeisteren i Midtre Hålogaland. Politidirektoratet si tilbakemelding syner at politidistriktet kan visa til god måloppnåing. Eg siterer: «Dette har vært mulig gjennom strenge prioriteringer med hensyn til anskaffelser og beredskap. Det er således akkumulert et betydelig behov for utskifting av materiell, samt investeringer innenfor IKT. Politidistriktets bilpark er av en slik art at utskiftinger er tvingende nødvendig. Økning av midler til investering er ikke mulig uten en betydelig reduksjon i lønnskostnader. Nedbemanningsprosjektet som er iverksatt er konsekvensen av dette. Prosjektet skal utarbeide et forslag til nedbemanning med ca 20 årsverk i løpet av en tre års periode(2012-2015) (2012-2015) Politidistriktet har akkumulert eit betydeleg behov for utskifting av materiell og investering i data. Det er politimeisteren sitt ansvar å føreta nødvendige investeringar og vedlikehald og å leggja planar for utskifting av materiell. Politidirektoratet er ansvarleg for å føra tilsyn med distriktet og treffa dei nødvendige avgjerder for å sikra at distriktet har god økonomistyring.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
På meg høyrest det ut som om ein her gjennom vakansar, gjennom naturleg avgang, skal føreta ei opprydding og altså skal bruka meir midlar framover på nødvendige investeringar. Det er det som ligg i det svaret som her ligg føre. Det er Politidirektoratet si tilbakemelding, og det er òg ei understreking av korleis dette skal følgjast opp frå politimeisteren si side.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Det som eg kan understreka på vegner av justisministeren, er at beredskap og tryggleik overfor publikum framleis skal prioriterast. Så vil talet på årsverk totalt bli redusert. Det høyrest for meg ut som om nokre av desse årsverka allereie er reduserte fordi det har vore vakanse i stillingar. Men så skal ein samtidig styrkja anskaffingar av ulike slag, både utskifting av materiell og investeringar innafor IKT. Lat meg for ytterlegare detaljar visa til den oppfølginga som er mogleg overfor justisministeren. Eg skal òg sørgja for at ho får Trældal sine tilleggsspørsmål oversendt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Spørsmålet frå representanten Bredvold inneheld to ulike problemstillingar. Det fyrste aspektet er om det er kjende førekomstar i området som har potensial til å kunna danna grunnlag for ny gruvedrift. Det føregår i dag ein del prospekteringsverksemd i Røros-området. Røros-området er både Røros kommune og omkringliggande kommunar. Så langt er resultata frå fleire undersøkingar positive og viser at det er potensial for å finna nye mineralførekomstar i området, eller at eksisterande førekomstar kan vera større enn det ein kjenner til i dag. Lat meg likevel understreka at det framleis er langt igjen før det kan konkluderast om det er malmressursar i ein slik storleik at det kan danna grunnlag for ny drift. Før vi eventuelt kjem dit, står det att omfattande undersøkingsarbeid. Så vidt eg kjenner til, har selskapa som driv med undersøkingsarbeid i området i dag, planar om å halda fram med dette. Det andre aspektet ved spørsmålet er om det er forhold i Røros-området knytte til plan- og miljølovgjevinga som kan vanskeleggjera oppstart av ny gruvedrift dersom det blir påvist drivverdige førekomstar i området. Røros-området står på UNESCO si verdsarvliste, og ei eventuell ny gruvedrift vil måtta ta omsyn til og tilpassast dette. Det blir dessutan drive omfattande reindrift i området, og òg dette må ein ta omsyn til ved oppstart av ny drift. Delar av området som har potensial for å kunna finna førekomstar av drivverdig malm, ligg innafor Forollhogna nasjonalpark. Det er fastsett reglar som tillèt gruvedrift innafor nasjonalparken. Føresetnaden for slik drift vil vera at tilgang til førekomsten skjer frå utanfor nasjonalparken sine grenser. Det vil innebera at tilgang til førekomsten må skje via underjordsgruve. Det er òg gjeve reglar som opnar for at det kan byggjast noko infrastruktur innafor nasjonalparken, som f.eks. luftesjakter. Ei rekkje tillatingar må vera på plass før eventuell gruvedrift kan starta opp. Fleire av dei viktigaste tillatingane må gjevast av kommunane der førekomsten ligg. Ny gruvedrift vil òg krevja tillating frå sentrale myndigheiter, som f.eks. tillating frå Klima- og fourensningsdirektoratet etter forureiningslovgjevinga og frå Direktoratet for mineralforvaltning etter minerallova. Det er i dag ikkje grunnlag for å forskottera utfallet av slike prosessar før ein har oversikt over relevante føresetnader, som f.eks. mengda av og kontrollen med eventuelle utslepp.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Det er rett – det er gode moglegheiter i bergindustrien. Dei siste åras sterke auke i prisane på metall og industrimineral har gjort at det er aukande interesse for å starta opp nye og å opna på nytt gamle gruver i Noreg. Dette gjev moglegheiter for nye arbeidsplassar i mange kommunar med lovande mineralressursar i åra framover. Det er jo slik at distriktsarbeidsplassar er noko som opptek både Senterpartiet, Arbeidarpartiet og SV, i tillegg til den understrekinga som Bredvold her kom med. Regjeringa har vedteke at det skal utarbeidast ein strategi for mineralnæringa. Det arbeidet er godt i gang. Nærings- og handelsministeren tek sikte på at denne strategien kan leggjast fram i løpet av dette året.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Eg skal melda desse synspunkta vidare. Lat meg berre understreka, sidan utgangspunktet her var Røros, at ei særleg viktig tillating i dette området vil vera i reguleringsplanen etter plan- og byggingslova. Det er for tidleg – og det vil ikkje vera rett – å spekulera over når ein slik prosess kan starta opp, og endå mindre spekulera over utfallet av den prosessen. Så vil ein i tillegg, som allereie er nemnt, òg måtta søkja om tillating frå sentrale myndigheiter. Det handlar om å ha oversikt over relevante føresetnader, f.eks. mengda av og kontrollen med eventuelle utslepp før ein kan handtera ei slik sak. Men at det er store moglegheiter innan bergverksindustrien framover, det er heilt sikkert.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Det er rett at byområda står framfor store utfordringar med omsyn til forventa vekst i folketalet. Det vil påverka transporten. Regjeringa har som mål at veksten i persontransporten skal takast med kollektivtransport, sykling og gåing. I klimameldinga slår vi fast at kollektivtrafikktiltak og sykkeltiltak skal gjevast auka prioritet ved fordeling av samferdselsløyvingane. Regjeringa vil auka investeringane i jernbanen. Det har vi no gjort år for år, og det vil vi fortsetja med, men òg auka statlege tilskot til investering i og drift av fylkeskommunal kollektivtransport og andre miljøvenlege transportformer. Regjeringa sine planar for satsing på gåing og sykling, utbygging av jernbanen og satsing på annan kollektivtransport vil bli presenterte i stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan 2014–2023, som vil bli lagd fram våren 2013. I denne meldinga vil vi òg omtala korleis vi ynskjer å samarbeida med bykommunar og fylkeskommunar for å nå våre ambisiøse mål for transportpolitikken.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
I samband med den nye Nasjonal transportplan har vi bede etatane i sitt forslag om å sjå på på kva måte staten kan koma sterkare inn, både i byområde og elles, for å sikra meir kollektivtrafikk, meir sykling og gåing. Vi har òg varsla at vi no går gjennom dei fire fireårige avtalane som er inngått, for å sjå om det er på den måten vi skal stilla opp på framover, eller ha meir konkrete bypakkar i det enkelte området. Til Spontan samkjøring: Eg har vorte orientert om det prosjektet, og eg tykkjer det er spennande. Eg skal sjå på om og på kva måte vi kan følgja opp det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Det er i regi av Statens vegvesen sjølve prosjektet er planlagt, og det har føregått over ei viss tid. Slik sett er det godt førebutt og kan, trur eg, overførast til andre byområde – om det skulle vera aktuelt. På kva måte vi no kan bidra frå departementet si side, og om vi skal bidra, vil eg koma tilbake til. Opplysningane her om at Hordaland fylkeskommune går inn med midlar, er nye for meg; det er opplysningar som er nokre få dagar gamle. Men eg skal lova representanten Sortevik at eg skal sjekka denne saka nærmare.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Fellesprosjektet E6–Dovrebanen byggjer bl.a. nytt dobbeltspor for Dovrebanen langs Mjøsa frå Minnesund i Eidsvoll kommune til Kleverud i Stange kommune. Prosjektet er eit samarbeid mellom Statens vegvesen og Jernbaneverket og blir gjennomført etter godkjende kommunedelplanar og reguleringsplanar. Delar av jernbanen skal leggjast på fylling i Mjøsa – bygd opp av sprengstein frå tunnelar og skjeringar frå andre delar av prosjektet. Geotekniske undersøkingar og vurderingar tilseier at det er behov for masseutskifting under fyllingane i Mjøsa for å vareta krav til stabilitet og maksimale setningar for det nye dobbeltsporet. Etter forureiningsforskrifta § 22-6 har fellesprosjektet søkt Fylkesmannen i Oslo og Akershus og Fylkesmannen i Hedmark om løyve til å deponera inntil 370 000 m3 av massen i Mjøsa. Fylkesmennene har lagt søknaden ut på høyring med frist 1. juni i år, slik at alle partar som saka vedkjem, har moglegheit til å uttala seg. Norsk institutt for vassforsking, NIVA, er på oppdrag frå fellesprosjektet engasjert for å gje ei fagleg vurdering av partikkelspreiing som følgje av omsøkt deponering og vurdering av miljøkonsekvensar i den samanhengen. På dette grunnlaget vil fylkesmennene med heimel i forureiningslova vurdera søknaden frå fellesprosjektet. Inntil fylkesmennene eventuelt gjev eit løyve til deponering i Mjøsa, vil fellesprosjektet grava opp og deponera lausmassane på land. Dette vil bli gjort i forståing med fylkesmennene.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Det er rett som Bredvold seier, det er mange som er glade for at fellesprosjektet er i gang. Det kjem til å bety svære, nye moglegheiter, ikkje minst for befolkning og næringsliv i innlandet. Spørsmålet om mudring var også tema i samband med dei avklaringane som skulle gjerast i forkant av vedtak om å setja i gang. Som eg no har gjort greie for, blir plassering av dette mudderet vurdert med det største alvor, og det kjem til å bli gjort i tråd med dei føresegnene som gjeld for miljø og forureining.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Eg registrerer representanten Bredvold si uro. Ho blir nok delt av fleire – inklusiv både Statens vegvesen og Jernbaneverket, som har ansvaret for utbygginga her, og dei instansane som skal handtera og handheva dei ulike avgjerdene knytte til miljø og forureining. Ut frå det som så langt er klarlagt – den prosedyren som no ligg føre, både med omsyn til søknad og den høyringa som er lagd ut, som altså har frist 1. juni, og i tillegg eit eige oppdrag til NIVA – trur eg vi alle no får ta til etterretning at sjølve avgjerda blir teken på eit seinare tidspunkt, etter at alle forholda er avklarte.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Det er rett at fv. 862 på Senja har status som nasjonal turistveg. Vegen går frå Botnhamn til Gryllefjord. Ferjestrekninga Botnhamn–Brensholmen er ikkje ein del av den nasjonale turistvegen. Rutetilbodet for ferjestrekninga er eit fylkeskommunalt ansvar. Spørsmål om utvida ruteopplegg for ferjesambandet må derfor rettast til Troms fylkeskommune.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Lat meg fyrst få seia at der det er nasjonal turistveg, følgjer det i utgangspunktet med betydelege midlar – i den forstand at det er brukt mykje midlar på oppgradering av dei til saman 18 rutene som no blir marknadsførte samla, og der det òg er eit stort potensial for lokal profilering av både kultur, mat og andre aktivitetar. Så til spørsmålet om ferjer: Det er jo slik at i samband med forvaltingsreforma føregjekk det – skal vi kalla det ei opprydding, ei grensesetjing når det gjeld kva som skulle vera statleg, og kva som skulle vera fylkeskommunalt, og tilskot i samband med det. Så langt har eg ikkje sett det nødvendig å gå inn i den problematikken med sikte på endring.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Lat meg aller fyrst understreka at då ein føretok ei overføring av mange fylkesvegar, og med tilhøyrande ferjestrekningar, til fylkeskommunane, følgde det òg med midlar: for det fyrste i forhold til den standarden som var, og for det andre ekstra midlar i tillegg – denne milliarden som har vorte liggjande kvart år etterpå – og òg ei rentekompensasjonsordning. Så ser eg, på den eine sida, at fylkeskommunane faktisk no brukar meir pengar på denne delen av vegnettet enn staten gjorde. Eg ser òg at det no i fyrste omgang er behov for ei spesiell opprusting – skal vi kalle det for ein spesiell gjennomgang – for å sjå på: Har vi ei rett fordeling? Har vi òg ei rett fordeling av kostnader? Det skal vi gjera i samband med Nasjonal transportplan. Eit eige program for fylkesvegar kan vera eit tema der, og då med tilhøyrande ferjestrekningar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Som kjent er bygging av nytt sykehus i Østfold i gang. Det nye sykehuset skal bestå av et nytt bygg på Kalnes og oppgradering av sykehuset i Moss. Det er altså ikke riktig at Moss sykehus skal legges ned. Omleggingen som startet 24. april, er en del av planen. Blant annet ble indremedisinsk akuttberedskap samlet ved Sykehuset Østfold Fredrikstad. Dette er nødvendig for å starte arbeidet med å innføre nye arbeidsformer tilpasset det nye sykehuset, og for å kunne bygge om lokalene i Moss. Helse Sør-Øst RHF har bedt Sykehuset Østfold om å vurdere situasjonen etter omleggingen. De har satt i gang mange tiltak i forbindelse med omleggingen av somatisk akuttberedskap. Tiltakene skal bidra til raskere diagnose, behandling på riktig nivå, redusert liggetid og mer effektiv logistikk. Tiltakene er ikke helt på plass etter omleggingen. Sykehusledelsen har hatt oppfølgingsmøter hver uke, der risikovurdering har vært et fast tema, bl.a. brannsikkerhet. Ledelsen følger situasjonen tett for å kunne korrigere uønskede situasjoner, bl.a. fordeling av senger mellom ulike fagområder. Helseministeren har fått opplyst at ledelsen har tett dialog med de tillitsvalgte, og at de har drøftet situasjonen med brukerutvalget og pasient- og brukerombudet. Over 1 000 medarbeidere har vært involvert i omleggingen. Aktivitetsnivået skal ikke ha vært redusert i denne tiden, men det har vært utfordringer knyttet til kapasiteten for innlagte pasienter. Sykehuset Østfold har også hatt kapasitetsproblemer for kreftpasienter på grunn av økende behov for slik behandling. Sykehuset Østfold Moss skal videreutvikles for større oppgaver innen planlagt virksomhet og for å gi tilbud til pasienter med kroniske sykdommer. Alvorlig syke kreftpasienter har i hovedsak fått behandling ved Sykehuset Østfold Fredrikstad. Omleggingen av akuttberedskapen skaper rom for at flere kreftpasienter kan behandles ved Sykehuset Østfold Moss. Det nye sykehuset, til rundt 5 mrd. kr, skal stå klart i 2016, med et helt nytt sykehus på Kalnes og oppgraderte bygg i Moss. Det vil gi 300 000 østfoldinger et godt tilbud i framtiden. Tiltakene som nå blir gjennomført, skal gi et mer likeverdig og godt spesialisthelsetjenestetilbud i årene framover, til nytt sykehus står ferdig.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Dei avgjerdene som er tekne, er tekne. Men det som er viktig framover, er å få på plass dei tiltaka som er planlagde, og å halde fram med både den tette dialogen som leiinga har med dei tillitsvalde, og dei drøftingane som òg må gjerast med brukarutvalet og med pasient- og brukarombodet for å få til så god behandling og oppfølging som mogleg òg i dei fire åra som ligg føre.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-23:
Lat meg understreka at slik skal det ikkje vera i fire år framover. Sykehuset Østfold opplever eit aukande behov for kreftbehandling. Det er ikkje ein ynskt situasjon at pasientar ligg på gangen, og det er stor merksemd retta mot å endra denne situasjonen. Omlegginga som no blir gjennomført, er nødvendig for å tilretteleggja for eit nytt sjukehus i Østfold som skal stå ferdig i 2016. Men Helse Sør-Øst har forsikra helseministeren om at Sykehuset Østfold følgjer utviklinga nøye, sørgjer for å setja i verk nødvendige tiltak for å unngå at pasientar skal få opphald på gangen, og at forhold knytte til branntryggleik blir følgde opp på ein forsvarleg måte.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til nærings- og handelsministeren, som riktignok blir besvart av samferdselsministeren: «Mineralnæringen i Norge har store vekstmuligheter. Dette gjelder alt fra vanlig grus til edle stener, men ofte blir mulighetene for denne type næringsutvikling stoppet av miljøbestemmelser. Hvordan ser statsråden for eksempel på ny gruvedrift i Røros-regionen?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er andre gangen jeg stiller dette spørsmålet, og det er andre gangen fagstatsråden ikke er her – men jeg er glad for at noen kan svare. Men det gjør jo også at oppfølgingsspørsmålet blir litt annerledes enn det jeg hadde tenkt. Derfor kommer jeg til å komme tilbake til dette spørsmålet til høsten, for dette er en viktig næring. Næringen sysselsetter i dag ca. 5 000. Den har en verdi på ca. 11 mrd. kr, og eksportverdien er ca. 6 mrd. kr. Det er store muligheter for at denne kan økes, og det er derfor jeg setter dette på dagsordenen og kommer til å sette det på dagsordenen senere, for jeg mener dette er en viktig sak som vi må jobbe videre med. Dette handler også om mange distriktsarbeidsplasser, så man skulle jo tro at også Senterpartiet, på lik linje med Fremskrittspartiet selvfølgelig, er interessert i at vi får arbeidsplasser ute i distriktene hvor dette er mulig. Jeg kunne jo stille et konkret spørsmål. Det er varslet en strategimelding for mineralnæringen. Vet statsråden når den kommer?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg takker statsråden for den konkretisering at meldingen vil komme i løpet av inneværende år. Jeg ser med spenning fram til den. Jeg tror at mange andre også ser med spenning fram til den, for det er mange samfunn og distrikter som ønsker at det skal bli en satsing på dette. Man kan jo også stille spørsmålet: Hvorfor er det flere utenlandske firmaer enn norske interesser som holder på med undersøkelser av dette i Norge? Jeg har vært i kontakt med flere utenlandske firmaer som både er og vil være med på dette. Mulighetene er der, og mulighetene er store, slik at de 11 mrd. kr. jeg snakket om tidligere i dag, kan bli atskillig flere. De kan også skape mange flere arbeidsplasser, pluss ringvirkninger, enn de 5000 vi allerede har i dag. Jeg håper at statsråden snakker med flere statsråder om dette, og at man tar dette på alvor. For her er det som sagt store muligheter, og det handler om alt fra det enkle, som grus, til gull, diamanter etc.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål ti Samferdselsministeren: «I forbindelse med utbygging av dobbeltspor for jernbane langs Mjøsa må det skiftes ut mye mudder med mer stabil masse. Mudderet som anslås å være ca. 14 000 lastebillass, skal tømmes tilbake i Mjøsa, og det fryktes for at dette bl.a. vil få konsekvenser for vannkvaliteten og fauna. Hva vil statsråden gjøre for å forhindre denne forringelsen av Mjøsa?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg takker statsråden for konkretiseringen av dette spørsmålet. Det er mange som er engstelig for det som skjer nå, eller som kan skje, ved at man fyller såpass mye av dette mudderet tilbake – og hvilke konsekvenser det vil få både for miljøet, i forbindelse med fauna, for vannkvalitet etc. Man tenker også på den livskvaliteten som svært mange – mange, mange tusen – har ved å oppholde seg i og rundt Mjøsa, som er et rekreasjonsområde. Når det er sagt, er selvfølgelig alle glad for at vi får jernbaneutbygging, så det er ikke noen tvil om det. Men det er altså det mudderet som man graver opp fra bunnen – 370 000 m3 – som skal tilbake til Mjøsa. Da er mitt enkle spørsmål: Kunne man ikke lagt dette mudderet et annet sted, slik at det ikke skaper engstelse og fare for miljøforstyrrelser og ødeleggelser?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret. Jeg ser ikke hvorfor man skal ha mudderet tilbake i Mjøsa. Det må være andre steder man kan legge dette mudderet – slik som man gjør i dag; man legger det på land. Jeg er helt sikker på at det er avsetning på dette mudderet. Det er mange som vil ha fyllmasse for å fylle opp på eiendommen sin på en eller annen måte. Jeg tror at dette ikke hadde vært nødvendig, og det skulle også være økonomi til at man får det vekk. Det er å ta sjansen på å ødelegge kvaliteten på Mjøsa, som er kjent for å ha en god kvalitet. Mange, mange tusen bruker Mjøsa som rekreasjonsområde. Det handler om vannkvalitet for dem som tar drikkevannet sitt fra Mjøsa, og det handler også om fauna som kan bli forstyrret – og mange andre ting. Jeg skjønner ikke hvorfor vi ved å legge mudderet tilbake i Mjøsa skal ta sjansen på å ødelegge noe som er veldig bra i dag. Det tror jeg vil få store konsekvenser som vi kanskje ikke er klar over.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Da blir det et samferdselsspørsmål til samferdselsministeren: «Forventet vekst i transportetterspørsel i de største byene krever økt transportkapasitet. En stor del av persontransporten vil fortsatt bli utført på vei. Det er nødvendig med nye løsninger for å utnytte veikapasiteten og kjøretøykapasiteten bedre. Hva er regjeringens tiltak på kort og på lang sikt gjennom politiske prioriteringer, direkte bevilgninger og styring av såkalte belønningsmidler for å bidra til å utvikle nye løsninger som kan gi bedre kapasitet og bedre kapasitetsutnyttelse innenfor persontransport i byene?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Takk for svaret. Det er jo riktig, som statsråden sier, at det er forventet en befolkningsvekst i de største byene de nærmeste tiårene som tilsier at vi får en kraftig økning i transportetterspørselen. Regjeringen har, som statsråden også riktig sier, tatt i bruk ordningen med belønningsmidler. Der gjennomførte tiltak ikke ser ut til å virke som forventet, altså innenfor regimet av belønningsmidler, er midler holdt tilbake i påvente av nye og bedre løsninger. I Bergen er det som kjent under utvikling et prosjekt, Spontan samkjøring, med bil, buss, bane og taxi, som på en ny måte vil kunne bedre utnyttelsen av dagens kjøretøypark og dermed redusere avviklingsproblemer i rushtiden. Er det mulig at dette prosjektet også kan få belønningsmidler?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Det er veldig bra. Deltakerne i prosjektet Spontan samkjøring er flere av de store bedriftene i Sandsli/Kokstad-området, bl.a. Statoil. De store bedriftene tar altså en del av ansvaret for å bidra til samfunnsmessig effektive persontransportløsninger i en bydel med stor oljerelatert næringsklynge, stor planlagt utbygging og økende behov for persontransport til og fra jobb. Hordaland fylkeskommune har for noen dager siden bekreftet at de går inn med økonomiske midler både i 2013 og i 2014. Hittil har de ikke bidratt økonomisk, men nå gjør de det. Det viser at dette er et prosjekt som er interessant nettopp for å øke transportkapasiteten for persontransport – og i særdeleshet i rushtiden. Det er også et prosjekt som vekker internasjonal oppsikt. Kan Samferdselsdepartementet, eventuelt på andre måter enn gjennom belønningsordningen, også bidra – fordi mye av dette er teknologiutvikling?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Tidligere rv. 862, nå fv. 862 mellom Tromsø og Finnsnes, har fergeforbindelse mellom Brensholmen og Botnhamn på Senja. Denne fergeforbindelsen er ikke helårig, dvs. fergen går ikke om vinteren. Dagens drift av fergeforbindelsen er i hovedsak selvfinansierende, og fv. 862 er også en viktig nasjonal turistvei, men har også meget stor betydning for næringslivet og de fastboende i fylket. Vil statsråden bidra til at fergeforbindelsen på nasjonal turistvei, fv. 862, blir helårig?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2012-05-23:
Jeg takker statsråden for opplysninger, for svaret. Dette er for så vidt opplysninger som jeg er godt kjent med. Men årsaken til at jeg reiser denne spørsmålsstillingen i Stortinget, er at jeg er innvalgt for Troms fylke, og jeg er selvfølgelig også en ombudsmann for befolkningen i Troms. Jeg har jo registrert at fergetilbudet i Troms fylke er satt under et voldsomt press, også når det gjelder andre fergeforbindelser der man kutter i rutetilbudet. Så dette er en stor utfordring. Når det gjelder nasjonale turistveier, kan man gjerne si at man stopper der. Men når man ser den turiststrømmen som er på sommerstid – det er mange som også benytter fergen over til Kvaløya for derigjennom å ta seg til Tromsø – kan jo spørsmålet også være: Når man sier «nasjonal turistvei», er det da bare tomme ord, eller vil det følge noen midler med? Men spørsmålet som jeg har lyst til å stille statsråden, som kjenner hele landet og kjenner fergetilbudet over hele landet, er: Ser statsråden behov for at fergeforbindelsen skal bli et statlig ansvar – altså utover riksveien?