Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2000-03-23:
Norge skal være et foregangsland i miljøpolitikken. Nasjonalt og internasjonalt skal vi satse for å redusere utslipp som påvirker klimaet, verne om det biologiske mangfoldet og begrense bruken av helse- og miljøfarlige stoffer. Vi skal være pådrivere i arbeidet med å sikre kulturminner og tilrettelegge for et aktivt friluftsliv. Kyotoprotokollens videre skjebne avhenger av resultatet på klimakonferansen i Haag som holdes i november i år. Det blir avgjørende å oppnå et resultat som gjør det mulig for et tilstrekkelig antall land å ratifisere den. Regjeringen vil arbeide aktivt med å få til enighet om et godt regelverk for Kyoto-mekanismene, den nye generasjonen av miljøpolitiske virkemidler, internasjonal kvotehandel, felles gjennomføring og Den grønne utviklingsmekanismen. Vi må også få på plass et system som sikrer at partene overholder forpliktelsene sine. For å sikre at avtalen trer i kraft raskt, vil det være viktig å styrke samarbeidet med u-landene. Vi vil spille en aktiv rolle overfor u-landene underveis i prosessen og øke innsatsen innen klimasamarbeidet med sentrale land som Kina og Sør-Afrika. De nasjonale virkemidlene må også videreutvikles så vi kan få til flere kostnadskrevende tiltak her hjemme. Den ferske tiltaksanalysen fra Statens forurensningstilsyn viser at det er rom for betydelige nasjonale utslippsreduksjoner til moderate kostnader. Regjeringen vil følge opp innstillingen om et nasjonalt kvotesystem i lys av de signaler som er gitt gjennom Stortingets behandling av energimeldingen, og utviklingen innen EØS-området. Jeg har notert meg at EU-kommisjonen la fram en grønnbok om kvotehandel 8. mars i år, der mulighetene holdes åpne for samarbeid i hele EØS-området. Jeg vil raskt følge opp denne invitasjonen til et nærmere samarbeid med EU. I dag utredes det nasjonale kvotesystemer i våre naboland Danmark, Sverige og Finland, og flere andre land har satt i gang tilsvarende prosesser. I nordisk regi utredes dessuten mulighetene for regionale kvotehandelssystemer. Vi vil også aktivt følge opp dette arbeidet innenfor en nordisk og en regional ramme. Regjeringen vil følge opp Stortingets vedtak om omgjøring av de tildelte utslippstillatelsene for de to planlagte gasskraftverkene. Jeg er i gang med dette, og arbeidet vil ha høy prioritet. Jeg vil gi Stortinget den nødvendige informasjon om arbeidet. Regjeringen vil videre opprette et nytt program for utvikling av renseteknologi for gasskraft og intensivere satsingen på fornybar energi. Tapet av biologisk mangfold er en trussel mot en bærekraftig utvikling. Derfor vil Regjeringen følge opp FNs konvensjon om biologisk mangfold med satsing på sektorovergripende ansvar og konkrete tiltak. Slik blir vi i front internasjonalt når det gjelder bærekraftig forvaltning av de biologiske ressursene som er livsgrunnlaget vårt. De siste tiårene har mengdene og antallet av kjemikalier i produkter og i produksjon økt faretruende. En stor andel av de farlige kjemikaliene som tilføres norsk natur, kommer fra andre land. Derfor er det internasjonale arbeidet og arbeidet for å heve miljøstandarder som gjelder for EØS-området, så viktig. Da Jagland-regjeringens stortingsmelding om miljøvernpolitikk for en bærekraftig utvikling ble behandlet, vedtok Stortinget klare mål på dette området. Regjeringen vil arbeide for å redusere både den omfattende bruken av farlige kjemikalier i produkter og utslippene fra norsk industri. I tillegg vil vi arbeide for at EU regulerer bruk og utslipp av farlige kjemikalier strengt. Det må også vedtas forpliktende internasjonale avtaler for de alvorligste kjemikaliene. Det blir stadig viktigere å ta vare på gjenværende friluftsområder. Det gjelder særlig grønne lunger i byer og tettsteder. Det gjelder også å sikre allmennhetens rett til fri ferdsel i utmark og sørge for god tilgjengelighet i strandsonen. Regjeringen vil følge opp på disse områdene. Vi vil vurdere mål og virkemidler for en moderne friluftspolitikk der helse og livskvalitet for alle settes i sentrum. Her er arbeidet med luftkvalitet og støy viktig. Vår historie viser at menneskene har evne til å skape mer ved hjelp av mindre gjennom stadig mer effektiv bruk av arbeidskraft, kunnskap og kapital. Det trengs like store omveltninger når det gjelder miljøeffektivitet. Vi trenger en «Dugnad for framtida».