trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Jeg sa at den reelle, kraftige, økningen i politidekningen per 1 000 innbyggere kommer til å begynne når vi utdanner 720 per år – som går ut fra Politihøgskolen. Det vil være fra 2013. I de neste åtte årene har Stortinget støttet den strategien mot 2020 som ligger der, og som bygger opp dette gradvis fram mot 2020. Det blir jo regjeringene fram mot 2020 – hver og én – som må stille opp på det. Jeg håper også Stortinget vil stille opp på det. Jeg kan ikke stå her og gi noen garanti på vegne av alle de regjeringene. Jeg kan heller ikke nå regne ut befolkningsutviklingen til neste år og hva de 522 politihøyskolestudenter som går ut til neste år, nøyaktig vil gi i politidekning. Men den reelle økningen, også sånn det ligger i strategien mot 2020, vil skje fra det begynner å gå ut 720 studenter fra Politihøgskolen.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
720 per år fra 2013 fram til 2020 gir 5 760 nyutdannede politifolk inn i politiet. Vi må kombinere det å jobbe bedre med bl.a. pensjonsordningene – altså få flere til å stå etter 57 år, slik at man beholder flere lenger i politiet – med andre tiltak som kan gjøre at vi holder på ressursene, holder folk i politiet. Selvsagt skal vi ha flere sivile inn i politiet – det er en annen del av denne pakken når det gjelder økt politiinnsats – men to per 1 000 er polititjenestemenn. Jeg mener at målet står fast, at vi følger den planen som er lagt for det. Jeg synes det ville vært mye mer betryggende hvis Stortinget stilte opp på det og sa at dette tror vi at vi skal greie. Det kommer til å være et stort løft å få til budsjetter i årene framover som kan realisere det målet. Jeg synes ikke vi skal skape noen tvil overfor hverandre om det. Jeg synes at den tilnærmingen Stortinget har i kriminalitetspolitikken, at vi skal stå sammen om å løse oppgavene, også burde gjelde her.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Helt på slutten av debatten: Jeg vil bare vise til det jeg sa i mitt første innlegg her i dag, at vi ønsker å være ærlige og å ha en riktig, felles virkelighetsoppfatning. Jeg fikk i replikkordskiftet ros for at jeg sa at det ikke er sånn at politidekningen – altså politifolk i uniform – har økt i alle distrikter, den har ikke økt per 1 000 innbyggere. Da vil det gi ulike utslag i ulike distrikter, som noen representanter har beskrevet her. Det er det ikke noen tvil om. Men når det gjelder den samlede politikraften i Norge, når man også regner med sivile som er kommet inn i politiet siden 2006, har antall årsverk ifølge Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet økt med vel 1 600 i perioden fram til i år. Poenget er at vi må prøve å se at det ikke finnes noe simsalabim, det er ingen som kan trylle. Antall politifolk vi får inn, er avhengig av hvor mange som utdannes. Stortinget har hatt en felles plan – og felles tall – når det gjelder utdanningskapasiteten – de som kommer ut av Politihøgskolen, og som kan tas inn i politiet. Det er 422 i år. Her er allerede rundt 320 i arbeid. Det kan man ikke riste på hodet av, for tallene fra Politidirektoratet viser hvor mange som er i arbeid. Det er riktig at en stor andel av dem har vikariater, andre ting enn faste stillinger. Av dem som gikk ut i 2010, er altså 95,5 pst. nå i arbeid i politiet. Neste år går det ut 522 – det er en økning på 100 fra i år. Men deretter, i 2013, som følge av dette løftet, går det ut 720. Stortinget har en felles plan om hvordan vi skal angripe dette for å få opp antallet politifolk. Det er helt riktig, som det understrekes her, at det er avgjørende, for det er ulike oppgaver i ulike distrikter. Men det som er grunnleggende for å løse oppgavene, som kan arte seg på forskjellige måter, er å ha nok politifolk til å gå løs på dem. Dette er vi enige om, og jeg mener at vi også bør kunne innrømme såpass at dagens budsjetteringssystem for politidistriktene er innrettet sånn at det ikke går an her og nå å sitte og regne ut detaljert hvor mange det blir per politidistrikt til neste år. Styringssystemet er sånn at det kommer et styringsbrev fra Politidirektoratet til politidistriktene i januar–februar. Det vil være forskjellige disposisjoner i det enkelte distrikt. Hvis vi skal kunne detaljstyre det, må vi legge opp til et annet budsjetteringsregime, eventuelt diskutere det i andre sammenhenger. Da må det komme forslag om det f.eks. knyttet til resultatreformen. Vi kan garantere det vi skal gjøre, og det vi skal gjøre er å få like godt resultat når det gjelder dem som er nyutdannet i år, og dem som er nyutdannet neste år – rundt 95 pst.(presidenten klubber) har fått jobb de siste årene. Det kan vi garantere at vi skal gjøre, men man kan ikke(presidenten klubber) garantere det nøyaktige, fullstendige tallet. (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Siden det er en kort merknad, vil jeg bare si at vi har fått litt ulike signaler her. Anders B. Werp holdt et innlegg hvor han også prisverdig sa at det ikke bare er snakk om penger og statistikk, men at det også er snakk om retning. Så får vi deretter opp veldig detaljerte ting om det enkelte distrikt som vi ikke tildeler direkte til her fra Stortinget. Det jeg kan si, er at vi følger dette med hvordan man tar inn politistudentene nå. Hver fjortende dag får vi rapporter om hvor mange som kommer inn. Vi ligger bedre an i år enn vi gjorde i fjor med hensyn til å ta inn nye politihøyskolestudenter. Hvis vi greier å fortsette med det og vi ser at etter et år får 95 pst. av dem jobb, vil vi greie å øke politidekningen i årene framover. Det vil først og fremst skje igjen fra 2013, da 720 elever for første gang går ut. Det tar altså tre år å utdanne politihøyskolestudenter, så vi måtte begynne det høye opptaket fra 2010 for å få til den utviklingen Stortinget ønsker. Det er ingen andre på Stortinget(presidenten klubber) som har en annen plan(presidenten klubber igjen) for hvordan vi skal øke dekningen. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2011-12-02:
Jeg har bare lyst til å gi representanten Jan Bøhler, Arbeiderpartiets justispolitiske talsmann, skryt fordi han er ærlig. Han sier altså i sitt innlegg at han ikke kan garantere alle nyutdannede politistudenter jobb. Det er litt av en erklæring å komme med fra den fremste justispolitikeren for regjeringspartiene her i Stortinget. Du verden for et signal å sende til dem som har tro på at de skal få en yrkeskarriere i politiet etter Politihøgskolen! Jan Bøhler må altså finne plass til disse på trygdebudsjettet før han da forhåpentligvis kan få ansatt dem i politiet. Kan representanten Jan Bøhler garantere at i 2020 har vi to per 1 000 innbyggere i operative stillinger?
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2011-12-02:
I Stortingets finansdebatt i forrige uke hadde jeg et bredere innlegg om totaliteten i Fremskrittspartiets justisbudsjett. Jeg skal nå i dag nøye meg med å knytte noen kommentarer til budsjettet for domstolene. Tidligere i debatten i dag har vi hørt representanten Jan Bøhler fra Arbeiderpartiet si at domstolene får et stort trykk etter den økte etterforskningsinnsatsen til politiet. Vi har også hørt statsråd Faremo si at det er et ønske fra regjeringen at vi skal ha effektive domstoler. Da er det merkelig at regjeringen i budsjettet for 2012 – og også når det gjelder budsjettet for 2013 – signaliserer kutt i budsjettene til domstolene. Det er merkverdig sett i forhold til at vi etter ganske betydelig påtrykk både fra domstolene og fra opposisjon i revidert for 2010 fikk lagt 15 mill. kr på budsjettet, og deretter i budsjettet for 2011 ytterligere 40 mill. kr nettopp for å få ansatt flere dømmende årsverk i domstolene, slik at vi skulle få saker raskere unna etter økningen i særlig sivile saker – og få effektivitet i hele straffesakskjeden etter at budsjettet til politiet hadde blitt betydelig økt de senere årene. Derfor håper jeg at noen fra regjeringspartiene i denne debatten kan forklare logikken i denne politikken. Jeg tror det er svært få som forstår logikken i denne formen for budsjettpolitikk. Under justiskomiteens høring tidligere i høst når det gjaldt budsjettet for 2012, ga Domstoladministrasjonen klare signaler om at dersom dette budsjettet blir vedtatt, står vi overfor en ganske betydelig nedbemanning i domstolene, ikke minst blant dømmende årsverk. Når vi får så klare signaler fra en etat, og man likevel velger å gå videre med dette i Stortinget, kan man stille seg spørsmål om hva som egentlig er poenget med Stortingets budsjetthøringer – når regjeringens representanter åpenbart ikke er villig til å ta dette inn over seg. Nedbemanninger i 2012–2013 er veldig uheldig, samtidig som Domstoladministrasjonen nå har lagt frem sin økonomiplan for 2013–2016, hvor de signaliserer et betydelig ressursbehov i de kommende årene. Blant annet for tingrettene signaliseres 191 mill. kr i ekstra behov for 2013. Det er klart at hvis disse ønskene skal bli innfridd, er regjeringen nødt til å komme med et betydelig løft til domstolene fremover. Vi må få unna de sakene som ligger til behandling i domstolene for at vi skal ha en effektiv straffesakskjede – og ikke minst fordi vi er nødt til å få sivile saker unna på en rask måte. Domstolene er ikke bare justispolitikk. Jeg vil hevde at en effektiv domstol også er viktig næringspolitikk. Det er viktig for næringslivet og sivile parter i et land at vi har et domstolsapparat som tar unna sakene, slik at saker ikke må ligge i domstolsapparatet under tvist lenger enn nødvendig. Det er behov for betydelige investeringer innenfor IKT og tekniske løsninger, det er behov for bygging av nye tinghus i noen av våre byer, det er behov for å sikre rekrutteringssituasjonen til jordskiftedomstolene og ikke minst etter hvert implementering av den nye jordskifteloven.
André Oktay Dahl (Høyre), 2011-12-02:
Når representanten Bøhler viser til 95 pst., snakker han ikke om dem som ikke har fullført på normert tid. Det bør han også ta med i regnestykket sitt. Kan representanten Bøhler si noe om hvor mye politidekningen kommer til å øke på bakgrunn av dette budsjettet, og garantere for at vi i det minste når målet om politidekning på minst to per 1 000 innbyggere innen 2020? Det settes av 140 mill. kr til nyansettelser, men IKT-investeringene vil koste mellom 250 mill. kr og 350 mill. kr. Da sitter man altså igjen med minus 200 mill. kr på driftsbudsjettet når man skal ansette folk. Kan representanten Bøhler si hva politidekningen kommer til å bli i løpet av 2012, og kan han garantere at vi får to per 1 000 innbyggere innen 2020, når vi nå er så kraftig på etterskudd?
André Oktay Dahl (Høyre), 2011-12-02:
Jeg er veldig stolt av Høyres politikk, som består av at vi vil tilbakeføre innsatte til det norske samfunn, og de som ikke skal tilbakeføres til det norske samfunn, skal tilbakeføres til samfunnet i et annet land. Da må vi tilpasse soningsinnholdet innenfor de rammer som menneskerettighetene krever, og det som er forsvarlig drift av et fengsel. Jeg registrerer at vi i Høyre har fått stor støtte fra NFF til vår tilnærming. Om NFF har problemer med Fremskrittspartiet, foreslår jeg at man stiller spørsmålet til Fremskrittspartiet, og at man ser på hva som blir den eventuelt nye regjeringens politikk, som kommer til å bli svært god, basert på Høyres politikk.
André Oktay Dahl (Høyre), 2011-12-02:
Først må jeg si at det er utrolig deilig å få ros fra representanten Akhtar Chaudhry. Det hører til sjeldenhetene, så det tar jeg virkelig til meg. Den må trolig bære preg av at Høyres politikk er god. Når det gjelder å bekjempe voldtekt, registrerte jeg at Akhtar Chaudhry deltok i debatten i går. Jeg regner også med at man fikk med seg hva representanten Michael Tetzschner sa. Man kan lese referatene etterpå. Han innledet altså med å si at vi alle er enige om hva som må gjøres på bred front for å bekjempe voldtekt, men at hans tema for interpellasjonen i går handlet om hva regjeringen kan gjøre. Og der har representanten Tetzschner helt rett: Politidekningen har gått ned. Man bruker ikke private analyseinstitutter for å få analysert DNA raskest mulig, noe som ville ha vært et viktig bidrag til å få tatt flere gjerningspersoner og forebygge voldtekt. Så det som er symbolpolitikken her, er jo at man faktisk ikke vedkjenner seg at mer politi også er en forutsetning for å bekjempe voldtekt.
André Oktay Dahl (Høyre), 2011-12-02:
Egentlig burde Senterpartiets representant si at Høyres politikk er god, for i innlegget som representanten Klinge holdt i går, snakket hun veldig mye om lokalt politi. Det blir jo ikke veldig mye lokalt politi ved at man faktisk reduserer politidekningen. Når det gjelder sentralisering, synes jeg Senterpartiet skulle være litt opptatt av det vår egen representant Anders B. Werp har vært opptatt av nå gjennom lengre tid, nemlig hvordan statlige myndigheter, med Senterpartiet i spissen, omtrent forgriper seg mot kommunene, ved stadig å komme med flere statlige pålegg, ved ikke å ta kommunene på alvor og ved å gi dem begrenset råderett. Jeg ville ha trodd at et verdikonservativt parti som Senterpartiet, som er opptatt av eiendomsretten, ville ha vært litt mer bekymret over det, og at de kanskje også ville vurdere, i likhet med Senterungdommen, å bytte side, fra midtstreken over til høyresiden, som faktisk er for eiendomsrett, i motsetning til det enkelte virker å være i regjeringen, som Senterpartiet er en del av.
André Oktay Dahl (Høyre), 2011-12-02:
Det etterslepet skyldes bl.a. at den forrige regjeringen – ikke Bondevik-regjeringen, men egen regjering – i to år tok en pause med hensyn til økningen i opptaket til Politihøgskolen som daværende justisminister Dørum satte i gang. I to år tok man seg en hvilepause. Spørsmålet til Bøhler og Chaudhry forble ubesvart. Da kan kanskje statsråden svare på det: Hva vil politidekningen bli i 2012, basert på budsjettet som vedtas senere i dag? Spørsmål to: Kan statsråden forklare hvorfor hun er prinsipielt mot at det delvis privateide GENA skal kunne analysere DNA, mens hun prinsipielt er for at det helprivateide Ibas skal kunne analysere innholdet i pc-er og mobiltelefoner for politiet, noe som er ganske mye mer inkriminerende og mer personvernuvennlig enn å overlate DNA-analyser til et delvis privateid selskap?
André Oktay Dahl (Høyre), 2011-12-02:
Jeg kan forsikre representanten Eldegard om at Høyre er opptatt av effektivisering. Derfor er det desto tristere at Eldegards parti stemmer imot alle forslag Høyre har til effektivisering, i tillegg til mer penger til politiet. Når det gjelder forsøket i Follo, fant det altså sted imot Stortingets forutsetninger for politireformen, og hvis Eldegard er i tvil om hva Høyre har ment om det, kan man lese referatene fra både spørsmålsrunder og interpellasjoner. Så til det at man kom med en merknad. Representanten Eldegard og Arbeiderpartiet hadde ukevis på å diskutere med Høyre og legge inn en merknad i budsjettet, som altså er et styringsdokument. Men jeg registrerer at representanten Eldegard er mer opptatt av å gi styringssignaler ved å være ivrig etter å komme i lokalavisen enn å gjøre jobben sin i landets parlament. Når det gjelder innlegget fra statsråden om DNA, bar det preg av en viss forvirring, må man si. Det virker som om man ikke har fått med seg hva som er begrunnelsen fra Høyre gjennom fem år for at vi vil at flere skal analysere, nemlig mer rettssikkerhet og raskere oppklaring av hensyn til bl.a. voldtektsofrene. Jeg håper at statsråden ikke legger seg like langflat for Rettsmedisinsk institutt som enkelte andre har gjort i flere år.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-12-02:
Jeg er glad for at vi er inne i et ærlig hjørne, det gjør alltid debattene mye bedre. Jeg er ikke så glad i garantier, for jeg er enig med representanten Bøhler i at det er mye som skal skje fram mot 2020 før vi vet om vi faktisk når de målene som vi har satt oss. Men jeg må innrømme at jeg har sansen for representanten Bøhler, fordi han er en dyktig representant, men også fordi han hele tiden er villig til å tenke litt nytt og ofte tenke høyt. Jeg vil utfordre litt videre, for vi ser at det er en nedgang i politiet. Vi var oppe på 1,8, nå er vi nede på 1,5 og 1,6 per 1 000 innbyggere, og det går i hvert fall ikke den veien vi vil. Derfor vil jeg utfordre fraksjonslederen fra Arbeiderpartiet litt på hva det egentlig er vi ønsker. Ønsker vi å nå to per 1 000? Er det noe som representanten tror er realistisk? Eller vil representanten begynne å tenke at kanskje en må endre på den målsettingen, ut fra der vi er i dag?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-12-02:
Representanten Chaudhry pekte på mange viktig poeng i sitt gode innlegg, bl.a. konsekvensene av alkoholbruk. Vi er enig i mange av poengene. Derfor må jeg si at den mottakelsen bl.a. alkoholreklame – og muligheten for at det kan komme på tv – har fått av regjeringen, er jeg skuffet over. Jeg hadde håpet at SV ville satt hardt mot hardt og sikret at det ikke ble tilfellet. Så vet vi også at det har gått mange år – det er vel fire år – siden tidligere justisminister Storberget var tydelig på at vi måtte få tidligere skjenkestopp. Fremdeles har ingenting skjedd – samtidig som representanten Chaudhry er så tydelig på de alvorlige konsekvensene alkoholmisbruk har. Vi vet at det å flytte på noe, f.eks. alkoholreklame, kan flytte på mer. Mye av grunnen til at vi klarer å holde en restriktiv alkoholpolitikk, er at vi klarer å ha det over et bredt spekter, og det er viktig for Norge. Hva mener Chaudhry bør gjøres framover for å hindre at det fortsetter i den retningen?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-12-02:
For å følge opp den forrige replikken: Løsningen er jo å bevilge mer penger, slik at en faktisk kan få ansatt de nyutdannede studentene. En må gjerne holde flere i arbeid, men det trengs mer ressurser til politiet, slik at en kan ansette flere. Jeg burde egentlig begynt med å rose representantens innlegg. Det var et veldig godt innlegg, jeg holdt på å si, jeg kunne holdt det selv, eller skulle ønske jeg holdt det selv. Det var mye bra sentrumspolitikk, og Senterpartiet står for en god tradisjon der. Men jeg er bekymret for hvordan politiet og politidistriktene begynner å omstrukturere ute i distriktene. Representanten Klinge var veldig tydelig på at sentraliseringen ikke nødvendigvis var et gode. Selvfølgelig må det av og til endringer til, men ofte blir konsekvensen av det mindre synlig politi ute i distriktene. For eksempel i Agder politidistrikt, som jeg kjenner veldig godt, er forslaget å redusere fra 27 til elleve lensmannskontorer – en tydelig svekkelse – og vi har sett det i Trøndelag osv. Hva er Senterpartiets grep for å unngå en slik sentralisering, som det legges opp til mange steder?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-12-02:
Takk for en god replikk, og takk også for tydelig støtte til at forskningsmaterialet er på plass, for Kristelig Folkeparti har ment at forskningen er til stede, både internasjonalt og nasjonalt, og at det derfor burde vært tatt grep. Så håper jeg at det faktisk fører til at en gjør noe med det. Når det gjelder nettportalen, er det et veldig spennende forslag. Nå skal ikke jeg ta på meg æren for alt, for det var Voldtektsutvalget som foreslo det, og dermed burde det egentlig vært fulgt opp allerede. Men det som har vært vårt mål med en sånn nettportal, er å gi mer informasjon og veiledning til voldtektsofre, slik at de kan få vite hvor de skal henvende seg ved en eventuell voldtekt, hvilke krav de har til oppfølging, hvilken rettssikkerhet de skal ha osv. For et av poengene må jo være at hvis en har blitt voldtatt, eller er usikker på hva en skal gjøre framover, så kan slik informasjon enkelt finnes, og en slik nettportal som Voldtektsutvalget anbefalte, kan være en god løsning.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-12-02:
Jeg takker for et godt spørsmål. På tross av mye flørting fra mange partier kan jeg for sikkerhets skyld bare slå fast at Senterpartiet alltid vil ha en høy stjerne hos oss, uavhengig av hvilke friere som vil stå rundt! Så til det konkrete spørsmålet: Partiet er inne i en grundig prosess, som er spennende, og som involverer alt fra medlemmer til lokallag og fylkeslag, og jeg er veldig spent på hva resultatet av den prosessen vil bli. Men det representanten Klinge kan være trygg på, ut fra de eksemplene hun viser til, er at Kristelig Folkeparti kommer til å være tydelig på at det er politikken og hva vi kan få gjennomslag for, som skal stå i sentrum. Jeg vet mye om hvilken konsekvens det kan ha å sitte i regjering og måtte stå inne for alt regjeringen går god for. Vi har ikke en slik iver etter å sitte i regjering at vi skal selge all politikken. Det viktigste for oss er å få gjennomslag politisk, og hvis vi ikke får det, vil vi heller ikke gå god for den politikken, og dermed gå i opposisjon.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-12-02:
Vi har allerede kranglet mye om tall, og jeg kan sette mange spørsmålstegn ved de premissene og resonnementene som representanten Chaudhry legger til grunn. Men jeg skal ikke gjøre det. Jeg vil bare si at da vi satt i regjering, styrket vi budsjettene betydelig. Det er alltid sånn at neste regjering vil bruke mye mer penger. Så er spørsmålet: Hva får en igjen for pengene, og hva er resultatene? De resultatene jeg ser, og som politiets rapporter selv viser, er at det er mindre synlig politi og en dårligere politidekning nå. Derfor er jo ikke nødvendigvis det å skryte av at en har brukt mer penger det beste beviset på at det har blitt bedre. Men representanten Chaudhry kan være trygg på – det har vi vist gjennom våre alternativer budsjetter de siste årene – at vi vil prioritere mer ressurser til politiet. Han kan også være trygg på at vi ønsker en tydeligere prioritering av hverdagskriminalitet. Så tror vi at gjennom mer synlig politi vil vi også få et mye bedre forebyggende arbeid. Dette går også på det vi hadde oppe i den runden vi hadde tidligere, med f.eks. tydelig distriktsprofil på politiet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-12-02:
Jeg vil tilbake til der vi startet denne runden, nemlig med omstruktureringene lokalt i politidistriktene. Ut fra geografien – med tanke på hvor statsråden kommer fra – ligger det iallfall et veldig godt grunnlag for sunt bondevett, hun burde være opptatt av synlig politi ute i distriktene. I svaret til representanten Sandberg i stad var statsråden tydelig på at sakene nå ligger på vent i Politidirekoratet. Men det som er utfordringen, er at både politidistriktene og POD har en ganske stor frihet i dag, og i påvente av resultatreformen legges altså mange av forslagene til politimestrene på vent, og så gjennomføres egentlig prosessen med økonomiske innsparinger ute i politidistriktet fordi de trenger å omprioritere ressurser. Og da blir det i neste omgang veldig vanskelig å stoppe omorganiseringen politisk, fordi mye av den egentlig er gjennomført(presidenten klubber) i det økonomiske, iallfall en tendens. Hvor stor politisk, eller …(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Tove-Lise Torve (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Det er enighet om at vi vil prøve ut fengselsavdelinger for kriminelle utlendinger. Målsettingen er å legge til rette for at de innsatte skal kunne sendes ut av landet raskest mulig. Jeg har oppfattet at Høyre, i likhet med regjeringspartiene, er opptatt av at innholdet i soningen skal tilpasses de innsattes behov, med bl.a. egnede aktivitetstilbud, tolketjenester, ansatte med kompetanse på ulike kulturer osv. Fremskrittspartiet mener at disse fengselsavdelingene skal ha lavere standard, og at utlendingene skal ha dårligere rettigheter enn nordmenn har. Norsk Fengsels- og Friomsorgsforbund sier at forslaget er dårlig kriminalomsorgspolitikk, og at det vil virke kriminalitetsfremmende. NFF bruker også uttrykk som «bakstreversk» og «rasistisk». Deler Høyre NFFs syn?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2011-12-02:
Hvorfor i all verden vil ikke representanten Chaudhry støtte oss i at vi må ha flere klasser hos KRUS når vi ser det behovet vi har for faglærte innen fengselsomsorgen?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2011-12-02:
Vi vet at det er et stort ressursbehov innen politiet. Vi ønsker da f.eks. å kutte momsen på politikjøretøy, slik at de i tråd med andre utrykningsetater som har tilsvarende ordninger, ikke trenger å betale moms. Hvorfor vil ikke representanten Klinge støtte dette?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2011-12-02:
Nå har Stortinget hørt fra mine kolleger på Agder-benken hvordan stoda er i Agder. Men det er én ting som er glemt i denne debatten, og det er faktisk det prekære i varetektssituasjonen. Dette gjelder over hele landet, ikke bare i Agder, hvor en slapp ut 10–15 stykker for to uker siden som altså ikke skulle ha vært ute. Dette gjelder over hele landet. Det burde ha vært mye, mye større bevilgninger på dette området for å sikre varetektsplasser.
Anders B. Werp (Høyre), 2011-12-02:
Representanten har et fortjenestefullt fokus på overfallsvoldtekt og kvinners situasjon. Den 4. mars i fjor debatterte Stortinget et representantforslag fra Høyre om raskere og mer rettssikker DNA-analyse. Representanten Chaudhry tok det som en «hedersbetegnelse» å føre en ideologisk kamp mot ikke-offentlige analyselaboratorier. I går hørte vi statsråden understreke at DNA-analyse i prioriterte saker skal behandles innen 24 timer. I dagens utgave av Drammens Tidende, som jeg har her, står det om en anmeldt overfallsvoldtekt i Drammen den 19. november, og politiet har fortsatt ikke fått svar på DNA-analysen. De venter svar kanskje i dag, kanskje neste uke, som de sier. To uker har gått. Er representanten Chaudhry like stolt av sin dogmatiske kamp mot ikke-offentlige DNA-laboratorier?
Anders B. Werp (Høyre), 2011-12-02:
Representanten Klinge stilte spørsmål i replikkrunden til Høyres André Oktay Dahl om politidekningen i distriktene – et underlig spørsmål, for etter vår mening burde jo representanten holdt opp speilet og stilt spørsmålet til seg selv. Jeg skal gjøre det for henne. Politidekningen går nemlig ned. På spørsmål fra Høyre bekrefter Justisdepartementet at i 21 av 27 distrikter går politidekningen ned. Det det først og fremst rammer, er jo politirepresentasjonen i distriktene. Lensmannskontorer må kutte stillinger og holde stillinger vakante. Så jeg vil på en måte holde opp speilet for representanten Klinge, slik at hun kan svare på spørsmålet: Hvordan kan Senterpartiet støtte en politikk som svekker politiets tilstedeværelse og sikkerhetsskapende arbeid i distriktene?
Anders B. Werp (Høyre), 2011-12-02:
Vi nærmer oss vel etter hvert slutten på justisdebatten. Når vi debatterer budsjett, er det ikke unaturlig at det også dreier seg mye om tall. Men det er også anledning til, etter å ha hørt alle innleggene, å gjøre seg noen tanker, og mine tanker går i retning av at det sannelig ikke er lett å være justisminister. På den ene siden har vi regjeringspartiet Senterpartiet, representert i debatten ved representanten Klinge, som sier at det er viktig for enhver pris å opprettholde alle tjenestene, helt ytterst, og kan belegge det med gode argumenter. Så har vi representanten for regjeringspartiet Arbeiderpartiet, Eldegard, som sier at grenser er mindre viktige. Her må vi tenke annerledes og nytt, og i nye retninger – egentlig det stikk motsatte av representanten Klinge. Så avsluttes det med representanten Haugli fra regjeringspartiet Arbeiderpartiet, som begynner sitt innlegg med en sjokkerende og alvorlig hendelse fra Oslo, som vi alle ble sterkt berørt av, men som blir hengende i løse luften likevel, i vedkommende representants innlegg, for historien avsluttes med at representanten er stolt av regjeringens justispolitikk, med den politidekningen man har i Oslo, og at politiet har tapt byen, etter eget utsagn. Jeg lurer på hvor stoltheten da starter. Dette – disse ulike signalene – skal så sys sammen til en helhetlig justispolitikk. Det ser jeg utfordringen med. Derfor er det kanskje også forklarlig at regjeringens eneste svar på de betydelige utfordringer vi har, er penger – penger, penger og statistikk. Høyre etterlyser en retning i justispolitikken som vi trenger mer enn noensinne, for utfordringene øker raskt. Høyre har tidligere blitt nedstemt på vårt forslag om å få en helhetlig politistudie for politiet, som nettopp, etter vår intensjon, skulle gi den retningen og den anledningen for nasjonalforsamlingen til å kunne samle seg om en overordnet justisdebatt om tryggheten i samfunnet. Vi har blitt nedstemt på det forslaget. Vi har fremmet det på nytt, og jeg håper Stortinget kan samle seg om det forslaget for å få den retningen.
Anders B. Werp (Høyre), 2011-12-02:
Det har jeg stor respekt for, president! Til representanten Akhtar Chaudhry og kapasitet når det gjelder DNA-analyse: Jeg viser til dagens Drammens Tidende. Det har gått to uker siden det ble anmeldt en overfallsvoldtekt i Drammen. Politiet har ennå ikke fått DNA-svaret. Jeg synes det er en beskrivelse av hvordan dette er i dag. Når det gjelder det andre svaret, med hensyn til «second opinion», henviser jeg til en rapport fra Universitetet i Bergen datert 15. juni i år, som beskriver dette problemområdet eksakt slik som Høyre tar det opp fra denne talerstolen. Dette må det gripes fatt i. Det vil i hvert fall representanten Chaudhry øyensynlig ikke.
Abid Raja (Venstre), 2011-12-02:
Jeg er helt enig med Venstres leder, Trine Skei Grande, i at det var systemene som feilet 22. juli. Trine Skei Grande har ikke vært opptatt av at enkeltmennesker skal være syndebukk. Det er systemene som feilet, og systemene kan vi gjøre bedre. Jeg kjenner meg ikke igjen i spørsmålet som representanten her stiller, om at vi ikke er med på å bygge opp systemene. Tvert om er det noe Venstre hele tiden har vært med på å gjøre. Når det gjelder datalagringsdirektivet, tror jeg neppe engang representanten her er av den oppfatning at hvis vi lagrer nok data, vil vi klare å forebygge enhver kriminalitet som Norge står overfor. Datalagringsdirektivet tar fra enkeltindividet friheter. Jeg mener det ikke er noen grunn til at vi skal bevilge penger til å lagre data om borgerne som er så til de grader inngripende for den enkelte. Jeg er av dem som mener at min private korrespondanse skal forbli privat, så lenge jeg ikke er mistenkt for noe kriminelt.
Abid Raja (Venstre), 2011-12-02:
Venstre støtter DNA-reformen og er selvfølgelig enig i at DNA er et effektivt redskap for oppklaring av forbrytelser. Vi mener imidlertid at registeret har blitt mer vidtgående enn nødvendig, og vi er bekymret for at borgerne stadig blir registrert og overvåket. Vi ønsker derfor et noe mer begrenset register enn det flertallet ønsker, og har følgelig kuttet noe i bevilgningene til DNA-analyser. Så vil jeg takke representanten Chaudhry for å gi skryt til Venstre når det gjelder å bekjempe vold mot kvinner. Jeg vil sende det skrytet tilbake til representanten Chaudhry, som også har vært en foregangsfigur for å sette søkelyset på dette. Når det gjelder bekjempelse av voldtekt, handler det om mye mer enn DNA-register. Det handler om holdninger til kvinner, det handler om oppdragelse av gutter i Norge, det handler om nye borgere som kommer, som skal sette seg inn i et verdisyn som vi i Norge kjenner igjen. Her kan vi gjøre mye mer. Her har regjeringen gjort lite. Jeg har sendt invitasjon til tidligere justisminister og gjorde det også her i går til nåværende justisminister, og jeg ser fram til å samarbeide på det punktet.
Abid Raja (Venstre), 2011-12-02:
Jeg antar at representanten som stiller spørsmålet, har et trygt og godt hjem som vedkommende kan bo i, og derfor heller ønsker å sone der, dersom han skulle komme i den situasjon at han ble domfelt for noe. Det er ikke virkeligheten for veldig mange andre. Venstre er glad for at regjeringen forsøker ulike tiltak for å redusere soningskøen, men vi mener at hjemmesoning med elektronisk kontroll bryter med viktige prinsipielle sider ved straffesystemet. Muligheten for hjemmesoning skaper for det første, som jeg sier, en type klassejustis. Det er viktig ikke å glemme at enkelte i Norge faktisk ikke har et hjem som egner seg for hjemmesoning, og mange andre har et mye bedre hjem enn andre. For det andre vil hjemmesoning med elektronisk lenke gjøre at også de pårørende til den domfelte på en måte blir delaktige i straffen på en uheldig måte. Jeg vil understreke at elektronisk lenke aldri vil erstatte forpliktende menneskelige relasjoner, som er helt avgjørende for en vellykket rehabilitering.
Abid Raja (Venstre), 2011-12-02:
Ordene Jens Stoltenberg valgte etter 22. juli har meget stor betydning: «Mer demokrati, mer åpenhet, men aldri naivitet.» Jeg er bekymret for om dette følges opp i praksis, og har en konkret utfordring til justisministeren: I VG 22. november kunne vi lese at PST har sendt et hemmelig brev til justisministeren, der de ber om nye terrorlover. Kommunikasjonsdirektøren i PST bekrefter til VG at PST har sendt brev med forslag til endringer i lovgivning og metodebruk, og kommunikasjonsdirektøren bekrefter også at de har sendt et brev om barrierene mellom PST og Forsvarets E-tjeneste. Vi i Venstre tar gjerne debatt om PSTs hjemler, metodebruk, ressurser og prioriteringer, men debatten må skje åpent, ikke gjennom hemmelige brev. Mitt spørsmål til justisministeren er derfor: Vil justisministeren offentliggjøre brevene fra PST, eller stiller hun seg bak PST-sjefen som nå opptrer i strid med Jens Stoltenbergs løfter om mer åpenhet?
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
I forbindelse med 22. juli-redegjørelsene i Stortinget 10. november sa Venstres leder: «Jeg forventer en tydelig innrømmelse av at vi som nasjon feilet. Det viktigste en stat kan gjøre er å beskytte sine innbyggere, og det klarte vi ikke.» Men i Venstres alternative budsjett ser vi lite til en styrking av politiets og påtalemyndighetenes verktøy i arbeidet med å avdekke og oppklare alvorlig kriminalitet, ved at man fjerner bevilgningene til datalagringsdirektivet og DNA-registeret. Hvordan henger dette sammen?
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Det ligger stor frihet hos de enkelte politidistriktene, de enkelte politimestrene, til å anvende ressursene slik de ser det best tjenlig i forhold til de prioriteringer som er gitt fra sentralt hold. Spørsmålet er likevel tatt opp i styringsdialogen med Politidirektoratet, med sikte på at vi sikrer at politimestrene ikke går utover disse rammene, og at det også tas hensyn til at det i løpet av rimelig kort tid vil bli lagt fram en melding om resultatreformen som også vil behandle nødvendige strukturspørsmål. Så i dette spørsmålet er det lagt opp til at vi skal ta de viktige spørsmålene i den rette tur og orden.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Jeg er godt kjent med rapporten Politiet mot 2020, og jeg er også godt kjent med at denne regjeringen har jobbet godt i mange år for å sikre oppfylling av de målsettinger som ligger der. Jeg synes det er viktig å understreke at det ligger et stort etterslep fra de tidligere Bondevik-regjeringene som har vært ganske krevende å etteroppfylle. Så når vi har doblet studieinntaket på Politihøgskolen og ansatt flere sivile, og også inngått en egen særavtale med tjenestemannsorganisasjonene, så har det ikke bare vært for å etterfylle det gapet som de borgerlige regjeringene faktisk gjorde større, men også for å legge et best mulig grunnlag for framtiden med sikte på å kunne oppfylle målsettingen som ble lagt i den rapporten.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Det var mange spørsmål på kort tid. Når det gjelder DNA-analyser, er jeg glad for å kunne si at restansene er nedarbeidet, og at kapasiteten er god. Jeg synes det er spesielt å ta en leverandør-diskusjon fra denne talerstolen, og jeg skjønner at fra å ha vært et spørsmål om kapasiteten er det nå blitt et spørsmål om man må ettersjekke kvaliteten i det systemet man allerede har brukt og hatt tillit til. Når det gjelder budsjettet for neste år, legger det grunnlag for et større antall nye politistillinger, og det er også viktig å se på hvordan vi kan få bedre effekt av de midlene som allerede ligger i etaten. Det er også noe av bakgrunnen for at vi har til hensikt å legge fram meldingen om resultatreformen.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Jeg ønsker meg best mulig politiarbeid ut av hver eneste krone, og jeg ønsker også et synlig politi, både i byer og i distrikter. Jeg tror det er nødvendig å gå igjennom arbeidsprosessen. Jeg tror det er nødvendig å se på om oppgavene løses så effektivt som mulig, om vi har administrative opplegg som vi kan endre og dermed faktisk konvertere i mer synlig politi. Jeg tror det finnes omstillingsmuligheter som kan føles krevende å gjennomføre i det korte løp, men som i det lange løp vil sikre bedre polititjenester. Dette må vi gå igjennom bredt, og det er noe av bakgrunnen for at vi har varslet resultatreformen. Det tror jeg kan gi bedre polititjenester, både i Setesdalen og i våre byer, og det må være målet.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Jeg tror det spørsmålet kan besvares veldig kort, dersom det er det brevet jeg tenker på. Jeg tror det allerede er offentliggjort og at det ble bekreftet av PST for et par dager siden.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Det har vært mye spørsmål rundt tall i dag, og det er vel slik at å være budsjettvinner forplikter. Men målt etter debatten skulle man slettes ikke tro at det er det justissektoren er i 2012. Høyre har utfordret meg på hva slags politidekning det ligger an til at vi får neste år. Budsjettet for neste år gir en mulighet for 343 nye stillinger, da medregnet både det overskudd av studenter som går ut fra Politihøgskolen, som det er lagt inn finansiering for – de 202 stillingene, pluss forsterkning på Oslo politikammer – og en del andre ting. I tillegg kommer helårsvirkningen av de 108 årsverkene som ble lagt inn i inneværende års budsjett til studenter som var ferdig utdannet denne sommeren. Det er som kjent slik at distriktene får tildelt en rammebevilgning som skal dekke alle kostnader ved driften i politidistriktene. Det er lønn, det er husleie, det er energi, det er kjøretøy. Mange i salen i dag peker på at politimestrene nettopp er de som kjenner best hvor skoen trykker. Det er opp til den enkelte politimester å bestemme hvordan pengene skal brukes, og hva som skal prioriteres fra år til år. Da blir jeg spørrende når det er flere fra Høyre og Fremskrittspartiet som synes å ønske en årsverkstyring, og sågar for distriktene, for å møte de ønsker og behov man måtte se. Det er heller ingen politidistrikter som har faste stillingshjemler, så det blir feil å snakke om vakanser. Men det er enighet i Politi-Norge om at målet er å øke politidekningen til to polititjenestemenn per tusen innbyggere innen 2020, og regjeringen har fulgt opp i tråd med dette i budsjettprosessen. Jeg trodde det var slik at Fremskrittspartiet hadde tatt til orde for å legge ned en del lensmannskontorer, men jeg skjønner etter innlegget fra representanten Hoksrud at det ikke inkluderer Bamble. Jeg er også litt opptatt av dette med DNA. Jeg har ingen ideologisk vegring mot private laboratorier, men kapasiteten er god i de offentlige og kvaliteten på analysene likeså. Da blir denne nye diskusjonen om en annen gangs kontroll litt søkt for meg. Det virker nærmest som et virkemiddel for å sikre private leverandører innpass for å gjøre noe som andre vurderer som faglig unødvendig. Det blir i min verden sløsing med offentlige midler.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Førre torsdag vedtok me ramma til eit godt budsjett, eit budsjett som tek omsyn til både den turbulente økonomiske situasjonen i Europa og det å tryggja velferda. I dag vil eg bruka mitt innlegg til å snakka om politiet – med blikk på Follo. Follo politidistrikt har gjennomgått ei omorganisering som bl.a. innebar nedlegging av lensmannskontor, slik at ein skulle frigjera ressursar til anna politiarbeid. Eg meiner at det alltid er viktig å sjå på korleis ein kan utnytta ressursane på best mogleg måte. Effektivisering av offentleg sektor er eit viktig mål. Men tilbakemeldingane frå bl.a. ordførarane i Follo er ikkje like positive. Ordførarane i Follo, som var med på å laga ein felles modell, meiner at denne modellen ikkje er følgd opp. Blant anna seier dei at lokal politiressurs/synleg politi lokalt ikkje er følgd opp. Det er mindre ressursar til førebygging, og politimeisteren har ikkje følgt opp punktet om å vurdera ei polititeneste i Enebakk og på Nesodden kommunar, som er til stades. Eg meiner at dette må me ta veldig alvorleg. Når me får tilbakemeldingar om at folk føler seg utrygge, skal me ikkje kimsa av det. Derfor er eg veldig glad for at omorganiseringa skal evaluerast i første halvdel av 2012. Da synest eg det er veldig viktig at me i denne evalueringa tek med tilbakemeldingane frå innbyggjarane, frå kommunane og frå ordførarane om samarbeid, førebygging og synleg politi. Follo politidistrikt har vore underfinansiert sidan omlegginga som Bondevik II-regjeringa gjorde. Det er på tide at me evaluerer dei tildelingskrava òg. Sjølv om Follo har like mange innbyggjarar som Asker og Bærum politidistrikt, og mange av dei same utfordringane, er dei langt under når det gjeld tildeling. Justisministeren har varsla at tildelingskriteria skal evaluerast. Det er positivt, og eg håpar at det skjer så fort som mogleg. Når eg har sagt alt det, må eg òg seia at alt er ikkje like trist og grått. Frå 2006 er valds- og vinningskriminaliteten redusert med 25–30 pst. Det er eit veldig godt resultat, og det er godt for folk i Follo. Det er viktig at me òg kommuniserer den delen. Eg har stilt spørsmål til politimeisteren i Follo ved om det førebyggjande arbeidet fungerer like godt i alle kommunane etter omleggingane. Han svarar at etter hans vurdering fungerer det betre no enn før omorganiseringa, og at samarbeidet mellom politi og kommune er avgjerande for gode resultat. Han forsøkjer å setja inn ressursar der behovet er størst, og er mindre oppteken av kommunegrensene. Men for meg ser det ut som om det er ulike oppfatningar av omorganiseringa. Derfor er det utruleg viktig no at me får evaluert både reforma og tildelingskriteria.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Som eg sa i det første innlegget mitt: Eg synest det er viktig å vera oppteken av å bruka ressursane på ein best mogleg måte, og at effektivisering er eit viktig mål. Da er det òg veldig viktig at me ser på resultata. Når valds- og vinningskriminaliteten er redusert med 25–30 pst., er det viktig at me òg tek med det i debatten og ikkje kimsar av det. Det trur eg er viktig. Det undrar meg litt at Høgre er imot ei sånn effektivisering. Det synest eg er utruleg rart. Eg har lyst å kommentera, for eg fekk litt lita tid på slutten av det første innlegget mitt, at da eg spurde politimeisteren i Follo om førebyggjande arbeid, svarte han meg – og dette er litt til André Oktay Dahl, som nett har snakka om kommunesamanslåingar – at han synest det er viktig å bruka ressursane der behovet er størst, og at ein på mange måtar er mindre oppteken av kommunegrensene. Det synest eg er noko me skal ta med oss vidare – bruka ressursane der behovet er størst. Likevel står eg for alt eg sa i mitt første innlegg. Når me får så alvorlege tilbakemeldingar frå ordførarane, skal me ta dette på alvor, og me skal sjå på det. Det er fint med ein merknad, men eg meiner at handling er mykje betre. Omorganiseringa skal evaluerast første halvdel av 2012, det er vedteke, og i samband med resultatreforma skal òg tildelingskriteria verta vurderte. Det ser eg veldig fram til, og eg trur det er vel så viktig som den merknaden som Høgre har lagt inn i budsjettinnstillinga.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Lokalavisa mi, Tønsbergs Blad, har den siste tida rettet søkelyset mot politiets ressurssituasjon. Med utgangspunkt i flere konkrete tilfeller forteller avisa at politiet av hensyn til andre og viktigere oppgaver nedprioriterer sykkeltyveri, hummertyveri og annen hverdagskriminalitet, enda mistanken går i en bestemt retning og gjerningsmennene endatil kan gjenkjennes av ofrene. Når politiet ikke rykker ut til alminnelig hverdagskriminalitet, er begrunnelsen alltid ressursmangel, hvilket naturligvis reiser et nytt spørsmål, nemlig: Hva er det politiet egentlig skal og må prioritere? Nå skal det i rettferdighetens navn sies at politiet i Vestfold nær har halvert antall vinningsforbrytelser i løpet av en sjuårsperiode, og jeg har full forståelse for at politiet må prioritere. Likevel: Hver gang media dokumenterer politiets manglende evne til å håndtere enkeltepisoder, og summen av enkeltepisoder tegner som kjent et mønster, skapes det et inntrykk som i sin tur svekker den generelle tilliten til politiet. Mye tyder på at mange av dem som i dag utsettes for gemene tyverier og annen hverdagskriminalitet, simpelthen lar være å bry politiet med det, med mindre en anmeldelse er nødvendig av forsikringsmessige grunner. Dermed skapes det en tilstand av rettsløshet på dette området, med fare for at noen fristes til å ta saken i egne hender. Fra 2005 til 2011 har budsjettet til politi- og påtalemakt, som det heter, økt fra 8,2 mrd. kr til 12,2 mrd. kr, nesten 50 pst. Neste år øker politibudsjettet med nærmere 700 mill. kr. Hvert år blir det flere politistudenter, større budsjetter og flere ansatte i politiet. Likevel kan politimester Benedicte Bjørnland fortelle at hun til enhver tid har mellom 25 og 35 ubesatte stillinger i Vestfold politidistrikt av totalt 486 årsverk. Et av de områdene politiet åpenbart ikke bruker mye krefter på, er bekjempelsen av arbeidsmiljøkriminalitet – et voksende problem i norsk arbeidsliv som følge av økende arbeidsinnvandring. Jeg skal ikke brodere ut dette, men nevne kort at brudd på arbeidsmiljøloven ikke sjelden har sammenheng med menneskehandel og ren mafiavirksomhet. Bare unntaksvis ser vi at anmeldelser etter arbeidsmiljøloven resulterer i etterforskning, tiltale og domfellelse. Regelen er snarere at Arbeidstilsynets anmeldelser henlegges som følge av liten etterforskningskapasitet i politiet. Dermed kan grådige arbeidsgivere uten særlig risiko fortsette utnyttelsen av utenlandsk arbeidskraft, hvilket i seg selv er uholdbart fordi det i høy grad undergraver norske lover og bestemmelser og norske arbeidsplasser. Derfor tror jeg det er helt riktig at vi nå styrker Arbeidstilsynet, og gir Arbeidstilsynet sanksjonsmuligheter.