trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 1998-12-09:
Representanten Nilsen var inne på et poeng i sin avslutning: Arbeiderpartiet har bare omdisponert på vegsektoren. Det er derfor jeg subsidiært kan støtte deres forslag, for sentrum har, sammen med høyresida, svekket jernbanesektoren og storbysatsinga, som for meg er veldig viktig. Men jeg er ikke helt fornøyd med representanten Nilsens svar til meg, for han sa han ville komme tilbake til dette etter å ha evaluert hvordan flytilbudene i distriktene fungerer. Poenget er jo at når anbudet går ut over nyttår, legges premissene for mange år framover. Hvis vi ikke i den anbudsutlysinga legger en premiss om reduserte priser, vil vi ikke få det. Derfor er det viktig nå å gi Regjeringa signal om at det ønskes som en premiss. Jeg ville vært villig til å diskutere om det skulle stått 30 pst., som er vårt forslag, eller en annen sats. Poenget er å få en retning som er riktig. Jeg har heller ikke fått noe svar på hvorfor Høyre, som var sammen med oss om å kjempe for kapasitetsutvidelsen som nå kommer i Sogn og Fjordane og på Helgeland, aksepterer dobbel prisøkning for økt kapasitet – at ikke staten skal ta den regninga. Det er jeg meget misfornøyd med. Jeg har også et spørsmål til Høyre – dette blir den rene spørretimen, bare at nå spør jeg stortingsrepresentanter og ikke statsråder – for det er litt uklart hva Høyre mener med full kompensasjon. Kan Høyre tenke seg å komme tilbake til denne saken dersom det viser seg at det som nå ligger i bevilgningene, ikke er full kompensasjon når det gjelder autodieselavgift for rutebiler? Det vil jeg gjerne ha et svar på. Da skal jeg gå videre til Venstre-representanten, som var inne på dette med rassikring og økninga der. Vi vet at når det gjelder Hardanger, som jeg syns er veldig spesielt, og hvor løftene har vært sterke, har man bare kommet med 20-25 pst. av de lovte midlene midt i perioden. Er Venstres representant fornøyd med det? Så til representanten Sahl, hvis han er i salen. Nei, det er han ikke. Da går jeg videre. Et spørsmål til sentrum: Nord-Norge har aldri fått så lite av vegmidlene, jeg tror etter krigen, som de får i år og neste år. Er dette distriktspolitikk? Er dere fornøyd med den profilen, eller kommer dette til å snu seg etter hvert? Der har vi ikke stort annet enn veger, og det har gått rakt nedover. Arbeiderpartiet startet den prosessen, men dere har fortsatt den. Så til Arbeiderpartiet og Senterpartiet: Hvorfor er ikke dere med på å se på prismekanismene på kortbanenettet? Det er jo ingen tvil om at de som har de største transportutgiftene i landet, er de som er nødt til å kombinere de to nettene. Det medfører enorme kostnader både for næringslivet, det offentlige og det private. Men dere vil ikke se på det i det hele tatt.
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 1998-12-09:
Ja, representanten Myrvoll er litt slurvete av og til. Beklager, president.
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 1998-12-09:
Spørsmålet om delt løsning er avgjort for mange år siden. Gardermoen er åpnet. Landingslysene på Fornebu er slokt. Jeg ser ingen grunn til å bruke mer tid på å bære havre til en død hest.
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 1998-12-09:
Ut fra signaler jeg har fått i salen, ber jeg om at det blir votert separat over forslag nr. 12. Forslag nr. 13 og 14 kan tas sammen. Når jeg først er her oppe, vil jeg be SVs gruppe selvsagt stemme for de forslag der vi er forslagsstiller. Men når vårt budsjettforslag faller, må jeg med litt tungt hjerte anbefale gruppa å stemme for Arbeiderpartiets forslag, for det er litt mindre dårlig enn det som er alternativet.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 1998-12-09:
Først vil jeg si at jeg er enig i en del av det Schjøtt-Pedersen sier. Det var sterke ord han brukte mot Høyre og sentrum om veibevilgningene. De løftene har vi hørt før, og det har, som sagt, både Høyre og sentrum gått imot. Men Arbeiderpartiet er ikke akkurat noe særlig likere. De har alltid prioritert penger til jernbanen uten å ta det minste hensyn til markedet eller folks behov for transport, men det er tross alt veiene folk benytter når de skal fram i dette landet. Og slik det er i dag i dette langstrakte landet, som er værhardt og snørikt, vil problemene tårne seg opp vinterstid. Til alle områder av landet, enten det er by eller grend, går det i hvert fall en vei. Kvaliteten kan vi sikkert være enig om er forskjellig, men driften og vedlikeholdet av dette langstrakte nettet koster mye, og i dag får det for lite penger etter vår mening – da spesielt med tanke på vintervedlikeholdet. Hvordan tenker Arbeiderpartiet seg vedlikeholdet i fremtiden når de i sitt forslag vil redusere dette vedlikeholdet med hele 260 mill. kr i forhold til Gul bok? Jeg kan også vise til noen glimrende artikler som har vært i Dagbladet den siste tiden, som virkelig har fokusert på vedlikeholdet og hvordan det er å kjøre om vinteren. Ønsker virkelig Arbeiderpartiet å stenge de viktigste fjellovergangene? Vil de slutte å brøyte og strø veiene våre? Og hvordan har Arbeiderpartiet tenkt å opprettholde vedlikeholdet av veiene med så reduserte bevilgninger som de går inn for?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 1998-12-09:
Jeg skal innrømme at seteavgiften ikke er god, den erkjennelsen skal jeg komme med. Og vi har nok ingen annen forklaring i år enn vi hadde i fjor, det skal jeg innrømme for representanten Faldet. Det er å gi og ta når en skal gå inn i debatt og forhandle. Vi hadde jo valget om vi skulle forhandle med Arbeiderpartiet eller om vi skulle havne på sentrum, og det er helt klart at vi fikk mer av sentrum, vi gjorde det. Vi ønsket mye til vei, det har aldri Fremskrittspartiet lagt skjul på, og her fikk vi faktisk 150 mill. kr mer til veiinvesteringer. Hadde vi gått for Arbeiderpartiets forslag, hadde vi bare flyttet 260 mill. kr fra vedlikehold og over på veiinvesteringer, og vei hadde da stått fortsatt summa summarum med null. Og jeg ville da være veldig betenkt over alle de tilbakemeldinger jeg ville få fra folk når vinteren begynner å sette inn for fullt, om at man ikke får brøytet, man får ikke opprettholdt veikapitalen, det er slitasje alle steder. Så her var det den avveining at vi gikk til sentrum. Men jeg skal være enig i det, seteavgiften er vond, den.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 1998-12-09:
Det var forunderlig å høre en representant fra Kristelig Folkeparti uttale at vi har en formidabel satsing på vei. Det er ikke lenge siden sentrumspartiene sammen med Høyre svingte seg opp til de store høyder om hva de skulle satse på vei. Karl Eirik Schjøtt-Pedersen var akkurat inne på summen for en liten stund siden, som var over 5 milliarder kr. Men nå har plutselig Kristelig Folkeparti glemt alle sine tidligere store lovnader om satsing på vei. Nå er det plutselig feil at noen vil ha mer satsing på vei. Men nok om det. Når spørsmålet var hva vi vil gjøre med alt det vi kutter på, er vi ærlige og redelige og sier hvor vi skal kutte, og hva vi skal bruke. Vi gjør ikke som Kristelig Folkeparti gjorde sist – går ut og lover alt uten å ha dekning for det. Vi viser nøyaktig krone for krone hvor vi kutter ned, og hvor vi plusser på. Det er litt feil det representanten Sahl sier om at vi satser bare på de store riksveiene. Vi har også lagt inn mer på vedlikehold, vi har lagt inn mer på fylkesveier og vi har lagt inn mer på vanlige riksveier. Så vi har lagt inn på alt som har med vei å gjøre. Det er riktig at vi har tatt størsteparten fra jernbanen og NSB, men vi mener at vi skal klare å rette opp dette ved å få konkurranse på linjen. Da er det gledelig at samferdselsministeren allerede har lagt inn vårt Dokument nr. 8-forslag om å skille NSB og Jernbaneverket helt, for vi ser for oss at vi i fremtiden kan få konkurranse på linjen, og da mener vi at vi skal få mer ut av jernbanen.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 1998-12-09:
Det spørs hvem man hører på. Her har tydeligvis representanten gått inn og spurt departementet, og Høyre vil da tydeligvis at alt dette skal foretas i regi av departementet og fylkeskommunen. Vi har vært der oppe og sett på dette, og vi har hørt på dem som er i Stad skipstunnel. De har prosjektert dette nesten ferdig, men de mangler litt til slutten. De har også vært i kontakt med Veidekke, som sier at de praktisk talt kan begynne i morgen med først å bygge en vei for biler på siden. Da får de analysert hva slags bergarter det er der, og om det er mulig å bygge en skipstunnel der. Dette har selskapet jobbet med lenge, så hvorfor skal man nå begynne i regi av noen andre. Jeg er veldig skeptisk, og jeg trodde Høyre var det også, til å la det offentlige og fylkeskommunen gjøre alt. Hvorfor kan ikke dette selskapet, som virkelig har greie på det, få lov til å drive med det? Det er derfor vi har vært så generøse. Det er ikke noen tvangsfôring, det er for å prøve å få gjennomført et godt prosjekt.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 1998-12-09:
Representanten Kofoed-Larsen gledet seg og nærmest jublet over den store trafikkøkningen i NSB den siste tiden. Og det er jo riktig, det er gledelig at det er en økning. Men alt vi har sett av den økningen, er i prosenter, det viser ikke de reelle tallene. Men for den som vet de reelle tallene, er ikke økningen så dramatisk. Vi vet at over Svinesund går 10 000 biler i døgnet, mens det med NSB er ca. 700 som reiser. Med Sørlandsbanen bringer NSB ca. 1 100 – og vi vet alle hvor mange toget tar. Hvordan vil Kristelig Folkeparti forholde seg til dette i framtiden når næringslivet og vanlige folk velger vei, og trenger vei? Ser ikke Kristelig Folkeparti det store behovet for gode veier ute i distriktene? Og er det ikke god distriktspolitikk å bygge der bedriftene er, sånn at folk fortsatt kan få bo i utkantstrøkene? I tillegg har vi fått liberaliseringen innenfor flytrafikken. Nå har det jo blitt praktisk talt gratis å fly. Til Trondheim går flyene nesten like tett som bussene ute i gaten her. Ser ikke representanten Kofoed-Larsen at folk heller vil ta fly istedenfor toget, når toget bruker syv timer fra Trondheim og ned hit, og det til og med er dyrere enn det er å reise med fly? Til slutt vil jeg si at det var gledelig at man kom med ekstra penger til veiinvesteringer, men jamen satt de pengene langt inne. Det var først etter at vi truet med å gå til Arbeiderpartiet, at vi omsider fikk rikket litt over fra jernbanen til veiinvesteringer.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 1998-12-09:
Det var en god og interessant gjennomgang samferdselsministeren hadde av hele samferdselsproblematikken. Det gikk fort, han leste vel like fort som vi får brukt pengene til Romeriksporten. Samferdselsministeren er veldig opptatt av at kollektivtrafikken liksom skal løse alle transportproblemer i dette landet, men i virkelighetens verden er det jo veinettet som står for den store transporten, enten det er av folk eller gods. Det er realiteter vi bare må forholde oss til, enten vi liker det eller ikke. Veisektoren har lidd under en arbeiderpartiregjering, og det er nå nesten like ille under sentrumsregjeringen. Rett skal være rett, vi fikk omsider dratt ut 150 mill. kr ekstra, men de pengene satt jammen langt inne. Jeg er opptatt av om samferdselsministeren vil forholde seg til det faktum at veikapitalen stadig forringes i landet, og at det er utrolig mange veiprosjekter med god nytte-kostnadseffekt som ikke blir satt i gang og ikke blir bygd. Når er Regjeringen beredt til å ta et sterkt tiltrengt løft i denne sektoren? Så var du også så vidt inne på bruken av krengetogpengene i fjor, og jeg så et innslag om det på nyhetene i dag. Det hadde vært interessant å få en liten redegjørelse av om det er riktig at krengetogpengene er brukt til drift og vedlikehold, eller om det er brukt på krengetog. Du var inne på det, men du var så rask da du leste opp dokumentet ditt, at jeg hang nesten en linje etter!
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 1998-12-09:
Jeg vil følge opp dette med Arbeiderpartiets forslag om å ta ¼ milliard kr fra vegvedlikehold for å øke investeringene. Veginvesteringer er viktig, det er vi vel alle enige om. Men det er faktisk enda viktigere, syns sentrum og Kristelig Folkeparti, å ha penger til drift og vedlikehold. Vi kan jo ta en liten sammenlikning: Det hjelper lite å bygge skoler hvis man ikke samtidig også har penger til å drive skolen etterpå. Tomme skoler gir jo ikke noe særlig ut. Jeg kunne godt tenke meg å vite hvilken del av vegvedlikeholdet som skal kuttes ut. Jeg er klar over at det er sagt noe om skjerming av trafikksikkerhetstiltak, men i fjorårets budsjett la faktisk Arbeiderpartiet inn forslag om økning nettopp på dette med vegvedlikehold, spesielt knyttet til bl.a. vintervedlikehold. Og det er jo litt underlig å se at det dette året kan reduseres med 260 mill. kr. Er det da salting, brøyting og strøing det skal skjæres ned på, eller er det fergetilbudet? Skal vegkapitalen forvitre? Skal det føre til redusert innsats for asfaltering, mindre kantrydding og dårligere sikt? Hva er det Arbeiderpartiet kan tenke seg å redusere på? Det å ta fra vegvedlikeholdet vil uansett ramme trafikksikkerheten, som Arbeiderpartiet tydeligvis også er opptatt av. Det er et stort kutt på 260 mill. kr, og jeg tror det er interessant for mange av oss å høre hvor det er Arbeiderpartiet vil redusere.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 1998-12-09:
Ja, jeg gir gjerne ære til ledelsen i NSB, vi er veldig fornøyd med at det går så bra på togsiden i år. Jeg kan gjerne fordele æren mellom både departementet, statsråden og ledelsen i NSB. Jeg tror også Arbeiderpartiet er fornøyd med at satsingen på jernbane virkelig viser seg å gi positive effekter – og den satsingen skal vi fortsette med. Når det gjelder de 150 millionene til veginvesteringer, er ingen nevnt, ingen glemt, sier representanten Røtvei. Og det var faktisk meningen. Det var heller ikke noen vanskeligheter i diskusjonen i forhold til forliket, for vi var faktisk enige om at departementet skulle foreta den fordelingen for å få mest mulig effekt ut av kronene. Vi mener at det må være departementet først og fremst som vet mest om hvor det er mest effekt å få ut av midlene. Derfor har vi den formuleringen – og det var med velberådd hu fra alle partiene.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 1998-12-09:
For å ta det siste først, bevilgningen fra jernbane og over til veg. I den situasjonen vi er i nå, er det bare å si at det faktisk er ganske stramme budsjetter både når det gjelder jernbane og veg, og da syns vi det var akseptabelt i denne omgangen å flytte noe fra bane til veg på de områdene vi gjorde det. Representanten Nistad sier noe om at det er gledelig at det er økning på jernbanen – jeg håper at også han syns det er positivt. Og når han snakker om reelle tall, kan man jo bare se på tallene for noen av strekningene, f.eks. for Gardermobanen, og se hvordan de er. Så til det at folk prioriterer fly i forhold til tog. Det viser seg nå at de som representerer en stor økning i passasjertallet på strekningen Oslo – Trondheim med tog, sier at det er mye mer hensiktsmessig og bedre å ta tog mellom disse to byene enn det er å ta fly. Det er ganske tungvint å fly fra Oslo til Trondheim og omvendt, det vet de av oss som har gjort det. Det betyr faktisk ganske mye for folk at toget går fra sentrum til sentrum og har blitt et godt tilbud. Så det er vi veldig godt fornøyd med. Og de av oss som bruker jernbane ganske jevnlig, ser faktisk hver gang vi tar toget, at passasjertallet øker. Ikke minst de av oss som frekventerer Dovrebanen, ser det. Det har nok også sammenheng med at Gardermoen ligger der Gardermoen ligger. Så har jeg fått et spørsmål når det gjelder prioritering av veg, om vi ikke ser at det er behov for gode veger i distriktet. Jo, det er behov for gode veger i distriktet, og det ønsker vi å gjøre noe med. Men det Fremskrittspartiet ønsker å gjøre, er bl.a. å prioritere firefelts motorveg fra Oslo til Trondheim. Jeg kan ikke se at det er en spesielt god distriktsprofilering.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 1998-12-09:
Sosialistisk Venstreparti ved Inge Myrvoll er opptatt av jernbane, og det er Kristelig Folkeparti og jeg meget godt fornøyd med. Jeg tror vi begge har et ganske stort engasjement for jernbanesatsing, og det skal vi nok også ha i framtida. Inge Myrvoll ønsker å dele æren for det gode resultatet som en del av oss nå er enige om at vi har fått, også med ansatte i jernbanen, og det kan vi gjerne være med på. Alle, tror jeg, har vært med på å gjøre en innsats for at den satsingen på jernbane som nå har funnet sted, har blitt så vellykket som den har. Det gjelder på alle plan, tror jeg. Jeg tror Sosialistisk Venstreparti og Inge Myrvoll er fornøyd med dette i hvert fall, slik vi andre er. Jernbanesatsing har det ikke vært, syns jeg, på mange år, før denne regjeringen tiltrådte for et års tid siden. Jernbane har kanskje på en måte vært neglisjert, ikke minst fordi det kreves ganske store investeringer hele tiden for å opprettholde en jernbane av god kvalitet. Det ønsker vi alle sammen å gjøre noe med nå, kanskje bortsett fra Fremskrittspartiet, vi ønsker, ikke minst sammen med Sosialistisk Venstreparti, å gjøre noe med denne satsingen. Og det er det vi prøver å gjøre nå. Vi har prøvd også i år, og har fått uttelling for dette ved å satse på vedlikehold av jernbanen. For det er viktig for den neste satsingen som nå kommer, nemlig krengetogsatsingen, som har fått betydelige investeringer til nå, og som også er på budsjettet for neste år. Og den satsingen ønsker vi skal være på det sporet som det er redegjort for i innstillingen. Det regner vi med at også Sosialistisk Venstreparti og Inge Myrvoll vil være med på. Jernbane er et meget godt miljømessig transportmiddel.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 1998-12-09:
Før representanten Thore Aksel Nistad svingte seg med NSB, tenkte jeg i mitt stille sinn at han skulle vært ansatt i Vegdirektoratet, denne mannen som har så god peiling på veiplanlegging i Norge. Fremskrittspartiet har helt siden Anders Langes tid vært et parti som har vært mot skatter og avgifter. For et år siden stilte jeg et spørsmål til representanten Nistad om seteavgiften, som må betales av passasjerene. Forklaringen da var at Fremskrittspartiet ikke ville kvitte seg med den fordi det var et samarbeid med sentrumsregjeringen, og det gav Fremskrittspartiet mer til rassikring, mer til trafikksikkerhet og mer til vei. Det skulle vært moro å få vite hva forklaringen er i år, for etter det jeg nå ser, var det vel ikke det store gjennomslaget på veisektoren som Fremskrittspartiet fikk. Vi ser at samferdselsbudsjettet i år er det budsjettet som Regjeringen har kuttet mest i, og det er for så vidt et valg man tar. Men kuttet ble så pass alvorlig at det ble en buklanding for representanten Nistad – på Leirin.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 1998-12-09:
Jeg har stor respekt for representanten Inge Myrvoll. Han er en ihuga togtilhenger, og ære være ham for det. Men jeg er også glad for noe Inge Myrvoll kom inn på her, nemlig dette med bruk av andre kollektivtransportmidler. For det er ikke slik at alle bor langs togskinnene, og i den forbindelse mener faktisk Arbeiderpartiet at busstransport er et godt tilbud, ikke bare i distriktene. Syns ikke Inge Myrvoll at det derfor er viktig med investeringer også til store vegprosjekter, slik at busser også fra distriktene kan kjøre problemfritt? Inge Myrvoll er heller ikke særlig begeistret for fly, men han er begeistret for flyrutene som angår Nordland og Nord-Norge for øvrig. Når det gjelder billettprisene på Vestlandet og Helgeland , skal Myrvoll ha ros for sitt engasjement. Men siden representanten Myrvoll står alene om merknaden om reduksjon av billettprisene på rutene på Vestlandet og Helgeland, kan mitt spørsmål gå i retning av om ikke representanten heller kunne ha vært med på Arbeiderpartiets forslag om å avvikle flyseteavgiften, noe som faktisk, selv om Inge Myrvoll betviler det, ville resultere i billigere flyreiser over hele landet. Inge Myrvoll er også en distriktspolitisk talsmann. Hvorfor kunne ikke Inge Myrvoll være med Arbeiderpartiet på merknaden om Leirin, som er en liten flyplass som er nødvendig for distriktet?
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 1998-12-09:
Jeg kan glede presidenten og de andre medlemmene av Stortinget med at det skal gå relativt fort, for nå har jeg den glede å snakke særlig på vegne av Senterpartiet, men også på vegne av Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Arbeiderpartiet. Det er fremsatt et Dokument nr. 8-forslag fra Christopher Stensaker, Thore Aksel Nistad og Dag Danielsen om å bruke Fornebu som småflyplass, General Aviation-trafikk, som det heter. Forslaget er nesten identisk med et tidligere forslag, Dokument nr. 8:21 for 1996-97, som også ble avvist. Jeg har forståelsen for engasjementet, men vil vise til at det under debatten om den nye storflyplassen på Gardermoen ble understreket fra flertallet at det ikke var ønskelig med delt løsning mellom Fornebu og Gardermoen på bakgrunn av miljøaspektet – støy og forurensning. Dernest ble det pekt på at dersom det fremdeles skulle være flyplass på Fornebu etter at Gardermoen var tatt i bruk, ville det bety et samfunnsøkonomisk tap ved at deler av området ikke kunne tas i bruk til andre og mer samfunnsnyttige formål. En småflyplass på Fornebu vil fortsatt få store konsekvenser i forhold til etterbruk, og medføre betydelige endringer så vel i overordnede planer som i detaljplaner. Det kan selvsagt kritiseres at tilbudet til GA-trafikken og småflyeierne har tatt lang tid, men i dag har de aller fleste småflyeierne fått et tilbud. Komiteen har mottatt et brev fra Samferdselsdepartementet der det bekreftes at Luftfartsverket har opplyst at etaten har løpende dialog med småflyeiernes interesseorganisasjoner Norsk Aero Klubb og Norsk allmennflyforening, og at aktuelle nye tiltak på de enkelte flyplassene vil bli nærmere vurdert i samråd med disse. Jeg har tillit til at dette ordner seg etter hvert, og det har også de øvrige partiene som jeg snakker på vegne av. Derfor vil jeg anbefale Stortinget å avvise forslaget.
Ellen Gjerpe Hansen (Høyre), 1998-12-09:
Som også Fremskrittspartiet konstaterer, er det et meget trangt samferdselsbudsjett vi i dag skal vedta, og det er svært viktig å prioritere de midler som er til rådighet. Det skal gjennomføres et forprosjekt for skipstunnel gjennom Stadlandet. Regjeringen arbeider videre med en skisse til forprosjektet, både hva gjelder innhold og organisering, og det er opplyst at Fiskeridepartementet innenfor eget budsjett disponerer nødvendige midler til første del av dette prosjektet. Da blir det noe merkelig at Fremskrittspartiet bevilger 3 mill. kr til utredninger av Stad-tunnelen. Fiskeridepartementet har ikke bedt om det, og spørsmålet er: Hva skyldes denne tvangsfôringen av fiskeriministeren med penger som han foreløpig ikke trenger?
Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 1998-12-09:
Representanten Kofoed-Larsen svingte seg til de store høyder over at NSB seiler i medvind, og tilla statsråden en betydelig ære for situasjonen. Jeg må nok få si at jeg tror den æren i hovedsak ene og alene bør tildeles ledelsen i NSB. I mine år her på huset har jeg opplevd mange elskere av jernbanen, men i mange sammenhenger har de også framstått som impotente elskere av jernbanen. Jeg har lyst til å komme tilbake til fordelingen av de 150 mill. kr. Det er sagt at av merknaden i innstillingen kan en trekke den konklusjonen at ingen er nevnt og ingen er glemt. Men så enkelt er det ikke. Merknaden reiser en hel del spørsmål, bl.a.: Hvordan skal midlene fordeles på stamveger og øvrige riksveger? Det er også sagt i merknadene at de fylker som får ekstra midler i 1999, skal trekkes for det i budsjettet for 2000. Har da flertallet tatt hensyn til at stamvegmidlene nå er løftet ut av den tildelte potten til fylkene? Det blir jo feil dersom et fylke får midler til et stamvegprosjekt, for i neste omgang å få disse trukket fra rammen til øvrige riksveger i budsjettet for 2000. Er det ønskelig å legge lokk på dette nettopp for å hindre sterke reaksjoner fra fylket, eller var det kanskje vanskelig å komme fram til enighet om hvilke prosjekt som skulle fordeles? Det skjønner jeg i utgangspunktet godt når jeg ser den smørbrødllisten som Fremskrittspartiet har i innstillingen.
Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 1998-12-09:
Jeg vil tilbake til budsjettforliket og finansinnstillingen og et punkt som statsråden delvis berørte i innlegget sitt, nemlig det at en åpner for privat finansiering, bygging og drift av vegprosjekt. Jeg har merket meg statsrådens tidligere uttalelser om at det ikke er mangel på offentlige kroner, men behovet for å kjøle ned økonomien som er en av hovedårsakene til at veginvesteringene er skåret ned. Ellers har jeg også merket meg at statsråden har poengtert at det tilligger det offentlige å ha ansvaret for infrastrukturen. Og jeg må si meg enig med statsråden. Dersom vi nå skulle åpne for privat finansiering, drift og vedlikehold, er det et nytt prinsipp som blir innført i forhold til vegbygging her i landet, nemlig at det skal legges opp til avkastning på kapitalen. For ingen skal komme og fortelle meg annet enn at dersom man går inn med privat kapital for å bygge ut, drive og vedlikeholde veger, skal det beregnes avkastning på kapitalen. Den regningen må vi enten ta over statsbudsjettet, eller den må belastes brukeren, f.eks. gjennom et bompengesystem. Jeg skal ikke spørre om statsråden har endret syn, men jeg vil spørre statsråden om følgende, for jeg oppfatter det slik at han skal komme tilbake til Stortinget med nettopp denne utredningen: Vil statsråden da legge opp til en grundig utredning, slik at Stortinget på prinsipielt grunnlag gis anledning til å ta en debatt nettopp om dette spørsmålet, ikke gå vegen direkte om å legge fram et prøveprosjekt?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 1998-12-09:
Eg reknar med at representanten Gunn Olsen har forståing for at det i løpet av eit innlegg på 5 minutt i ein samferdselsdebatt er umogeleg å kome innom alle område. Det hadde vore bruk for både ein halvtime og meir for å kommentere og kome med meiningar om alt som ligg i eit slikt budsjett. Eg oppfatta det slik at det som Gunn Olsen stilte eit konkret spørsmål om, var privatisering av Telenor. Det som kan seiast frå Senterpartiet si side, er at for eit godt halvår sidan, var vi med på å løyve 2 milliardar kr til Telenor for at Telenor skulle få halde fram si utvikling. Samtidig har Telenor gjeve uttrykk for at det berre er begynninga på ei satsing som dei meiner er nødvendig. Då kan ein stille spørsmål ved kor stor den satsinga skal vere, kor mykje midlar det vil vere snakk om. Dersom Telenor skal få satse vidare slik som dei ynskjer, kan det vere snakk om mange gonger 2 milliardar kr av offentlege midlar. Difor har vi i den avtalen som er inngått mellom dei fem partia, laga ein skriftleg avtale når det gjeld overbyggingane av dette statsbudsjettet, og sagt at vi er villige til å vurdere ei delvis privatisering for at Telenor på den måten skal gjerast i stand til å setje i verk ei vidareutvikling og ei satsing. Det er ganske runde formuleringar det som står der, og vi får kome tilbake til kva eit eventuelt innhald i denne satsinga skal vere. Men vi ser òg at her kan det vere ein fordel å få inn annen kapital enn berre offentleg kapital om Telenor skal vere i stand til å setje i verk den satsinga dei ynskjer.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 1998-12-09:
Eg synest representanten Høegh gjorde eit tappert forsøk på å vri eit oppslag i ei avis kraftig i ei retning som det slett ikkje er grunnlag for. Mitt utgangspunkt for det oppslaget i Nationen var at eg fekk spørsmål om kor lenge vi skal halde på med å tette dersom det ikkje gjev den minste effekt. Og eg reknar med at til og med Annelise Høegh og partiet Høgre er opptekne av at dei pengane vi investerer, anten det no gjeld tetting i Romeriksporten eller på annan måte, skal ha ein eller annan effekt. Anten må det vere investeringar som gjev forbetring på det aktuelle området, eller så må det gje den effekten som ein har tenkt at det skal ha. På den tida då dette spørsmålet vart stilt til meg, kom det signal om at no har vi tetta i lengre tid, og det gjev ikkje effekt. Og mitt klare svar var at dersom det ikkje nyttar, er det liten vits i å bruke meir pengar. Elles har eg lyst til å gje representanten Høegh det rådet at ein ikkje alltid skal tru på absolutt alt som står i media. Når eg les oppslag i avisene, tek eg eit visst atterhald om at det er vridd i ei bestemt retning. Og mitt utgangspunkt har ikkje vore å stille by og land opp imot kvarandre, men det har vore at dersom vi brukar midlar av statsbudsjettet, går det ut over noko anna, og det er ikkje eg som har trekt fram det at det går ut over distrikta. Men skal vi bruke midlar av statsbudsjettet, må ein prioritere, setje eit tiltak opp mot eit anna, og det treng ikkje vere innanfor same området.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 1998-12-09:
Når ein høyrer siste delen av representanten Myrvoll sitt innlegg, skulle ein tru at han er deltakar på alle Senterpartiet sine møte, både gruppemøte og andre møte, når han kan uttale seg om om ein har slåss eller ikkje. Men det skal eg la liggje. Når det gjeld rassikring i Hardanger, kjenner eg òg til historia om det som skjedde då Hardangerbrua vart skrinlagd i Stortinget. Når ein ser på alle dei behova som finst, anten det gjeld rassikring, investeringar eller vedlikehald, er det klart at ein kunne ynskje meir pengar til samferdsel. Eg sa i innlegget mitt at eg har ei kjensle av at alle parti har vore opptekne av at vi skulle få eit stramt statsbudsjett for 1999. Då må alle sektorar finne seg i å vere med på ei slik innstramming. Dermed vart det ein sum til samferdsel og til vegbygging som eg trur dei fleste av oss skulle ynskt var større. Men innafor den summen må ein fordele på best mogleg måte. Vi har auka løyvingane til rassikring, men det er klart at ynsket om å få ein endå større sum, er så absolutt til stades både i Senterpartiet og i dei andre sentrumspartia. Men vi har fordelt og prøvd å bruke dei midlane som finst på samferdselsbudsjettet, på ein best mogleg måte, og slik at ein dekkjer dei viktige områda. Når det gjeld rassikring, veit vi at det rundt om i fylka ligg planar og oversikter over alle dei prosjekta som dei gjerne skulle hatt midlar til. Og det ville jo nesten ha vorte eit samferdselsbudsjett åleine om det skulle dekkjast på eitt år.
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 1998-12-09:
Nå kom ikke representanten Jorunn Ringstad inn på de mest kontroversielle sakene innenfor samferdselskapitlet i sitt innlegg. Og vi liker det faktisk ikke så veldig godt heller at det er representanten Jorunn Ringstad som må svare for alle løftebruddene i Senterpartiet. Men vi registrerer at Senterpartiet i den ene hjertesaken etter den andre må gi etter for å beholde sin plass i Regjeringen, ikke minst gjelder dette innenfor samferdselskapitlet. Jeg kan bl.a. nevne postpolitikken og fylkesveier, som begge er svært viktige saker for distriktene. Ingen har unngått å få med seg de signaler som er kommet fra Regjeringens samarbeidspartnere i forhold til å privatisere Telenor. Mitt spørsmål blir da: Er Senterpartiet også villig til å privatisere Telenor for å fortsette samarbeidet med Høyre og Fremskrittspartiet?
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 1998-12-09:
Det politiske grunnlag for sentrumsregjeringa er svært tydelig, iallfall på ett punkt. Der står det: «En svekket postservice kan ikke aksepteres.» I Arbeiderpartiet føler vi oss ikke lenger helt trygge på det punktet heller. Isolert sett tror vi ikke at 10 mill. kr i reduksjon på kjøp av ulønnsomme tjenester er noen krise på kort sikt. Men vi er bekymret for at dette angir en retning, og vi frykter for fortsettelsen av denne retningen. Hovedgrunnen til denne frykten er at Regjeringa har valgt Fremskrittspartiet som sin nærmeste medarbeider og støttespiller, også i samferdselsspørsmål. Fremskrittspartiet har ingen mål for postpolitikken i dette landet, for de sier i sine merknader at det nå er etablert så «mange nyttige og rimelige alternativer til postens tjenester». De anbefaler at flere posttjenester overtas av andre aktører i markedet. Fremskrittspartiet ser ikke behov for at staten kjøper ulønnsomme tjenester av Posten, og alle vet hvor de ulønnsomme tjenestene er: De er nemlig i Distrikts-Norge. Også Høyre, som er den andre støttespilleren til Regjeringa, har i sine merknader understreket behovet for å oppheve Postens gjenværende monopol og vil sette ulønnsomme tjenester ut på anbud. Dette er en politisk kurs i postpolitikken som er stikk i strid med den politikk særlig Senterpartiet har stått for. Når dette ikke later til å stikke langt inn i hjerterøttene på sentrumspartiene, er det alvorlig grunn til å være bekymret for den dreiningen som kan skje i postpolitikken. Sentrumsregjeringa er ikke lenger blokkuavhengig, men har valgt høyresida. Det er til stadighet negativ fokusering på Posten. Derfor er det svært hyggelig å registrere at det på flere områder nå går bedre. Det har vært problemer med køer på postkontorene, særlig i byene, og det har vært vanskelig å rekruttere folk til budtjenesten. Vi har registrert at begge disse forholdene nå ser ut til å være i svært god bedring. Dessuten er det svært hyggelig å registrere at til tross for den teknologiske utvikling, ikke minst når det gjelder e-post, sender vi brev med posten som aldri før, og i 1997 ble det sendt 625 millioner brev. I Arbeiderpartiet er vi fornøyd med at vi nå i prinsippet er enige om at det skal gis full kompensasjon for dieselavgift på busser i rutetrafikk, og at dette også skal gjelde for ekspressbusser. Mange fylker har mange ekspressbusser, som igjen har mange passasjerer, og Arbeiderpartiets hovedmålsetting med disse bussene er å få personbiltrafikken ned. Det øker også sikkerheten på norske veier. Det er svært gledelig at stortingsflertallet nå har gitt klarsignal for å planlegge Eidangertunnelen, ikke fordi den ligger i Telemark, men fordi det er et prosjekt på en strekning hvor det er viktig å satse på jernbane. Dette er ikke et lokalt prosjekt, men et nasjonalt prosjekt som er svært viktig både for Vestfoldbanen og for framtida til Sørlandsbanen.
Annelise Høegh (Høyre), 1998-12-09:
Jeg kjenner Jorunn Ringstad som en sindig og reflektert kollega, og jeg ble derfor ganske forskrekket da jeg leste Nationen tidligere i høst, der hun gir et kraftig bidrag til å sette by og land opp mot hverandre. For i Nationen den 22. oktober sier hun: «Hvis tettearbeidet i Romeriksporten ikke nytter må det stoppes.» Og videre heter det: «Hun forstår godt at folk ute i distriktene er oppgitte over millionene som flyter og flyter for å stoppe lekkasjene i jernbanetunnelen under Østmarka i Oslo.» Da må jeg spørre: Hva mener egentlig representanten Ringstad med dette? For det er jo ikke bare naturødeleggelse som skjer der. Det er setningsskader i husene til flere hundre huseiere på Hellerud, på Godlia, på Ellingsrud. Flyplassen er jo ærlig talt ikke først og fremst et Oslo-tiltak, det er et nasjonalt anliggende, og det var ikke på Gardermoen mange av oss i Oslo, iallfall, opprinnelig ville hatt den. Jeg har nå min egen idé om hva som er bakgrunnen for at man lar sin frustrasjon gå ut over uskyldige folk i en del av vår hovedstad. Kanskje er frustrasjonen over det samferdselsbudsjettet som Regjeringen har lagt frem, så sterk, at representanten Ringstad har latt den gå ut over uskyldige folk og deres hus og hjem på disse stedene i Oslo. Kan hun bekrefte at det ikke er noen grunn til å se mindre alvorlig på at folk er i ferd med å miste sine trygge hus og hjem på Hellerud, Godlia og Ellingsrud enn andre steder i landet?
Christopher Stensaker (Fremskrittspartiet), 1998-12-09:
Når representanten Myrvoll hevder at Fremskrittspartiet og Høyre er dårlig selskap, vil jeg spørre om SV er så mye bedre. Eller råder selvgodheten der i gården? Av budsjettinnstillingen går det fram at SV har 1,4 milliarder kr i reduksjon på kap. 1320 Statens vegvesen i forhold til Fremskrittspartiets forslag. Det er 350 mill. kr mindre til drift og vedlikehold av våre riksveier, det er 1 084 mill. kr mindre på riksveiinvesteringer, og det er 29,5 mill. kr mindre til fylkesveiformål. Synes representanten Inge Myrvoll at dette er god distriktssatsing? Jeg ser at SV satser mer på jernbane enn på vei, men representanten, som er fra en av våre nordlige landsdeler, burde vite at det som trengs mest, er vei og ikke jernbane. Har SV glemt våre distrikter når det gjelder veisektoren? Når det gjelder jernbanen, har den gode egenskaper som lokaltog ved våre største byer og som transportør av tyngre gods på lengre strekninger. Men tror representanten Myrvoll at folk velger toget mellom Trondheim og Oslo når toget bruker ca. sju timer og er dyrere enn fly, som bruker tre kvarter? Til overmål er toget subsidiert, mens de store flyselskapene ikke er det og har seteavgift i tillegg til landingsavgiftene.
Christopher Stensaker (Fremskrittspartiet), 1998-12-09:
Statsråd Peter Angelsen fikk på sine fem minutter ikke anledning til å svare på spørsmål angående Stad skipstunnel. Jeg vil derfor ta opp det nå, og spørre ham om hvordan han ser på fremtiden for en slik tunnel. Bygging av Stad skipstunnel vil være viktig for sikkerheten i det værharde området rundt Stad. A/S Veidekke har tilbudt seg å utrede en biltunnel gjennom der hvor den påtenkte tunnelen skulle komme, og dermed se hvilken bergart som finnes der. De er også villig til å gi en fast pris og undersøke hva det ville koste. Mitt spørsmål er: Kunne fiskeriministeren tenke seg å være med i et spleiselag? Nå er det jo allerede gjort en god del forundersøkelser på området, så det er bare litt som står igjen – det er da gjort på lokalt initiativ. Jeg vil spørre om det ikke er mulig for Fiskeridepartementet og Samferdselsdepartementet sammen å gå inn på hva en tunnel vil koste, slik at det kunne bli et spleiselag. Det vil nemlig være behov for en biltunnel også. I og med at den veien som går over Stadlandet i dag, er av en så dårlig beskaffenhet, gjelder dette både båttrafikk og biltrafikk.
Christopher Stensaker (Fremskrittspartiet), 1998-12-09:
Jeg merket meg det statsråden sa, men jeg er ikke fornøyd med innholdet, som han sikkert skjønner. Jeg er klar over at de fleste ønsker seg en nærflyplass, men helst ikke der de bor, da er det bedre at den ligger hos naboen. Sånn er det, og sånn vil det alltid være. Men her er det den politiske styringen må komme inn. Man må se helheten og den samfunnsmessige nytten av en flyplass på Fornebu, og etter min mening vil den være større enn med millionærvillaer på flystripa. Jeg har ingen tro på at det legges ut tomter for vanlige lommebøker i området. Jeg vil også tro at økt bosetting i området vil skape økt trafikk på en allerede overbelastet veistrekning. Det er vel heller tvilsomt om det hadde blitt noen hovedflyplass på Gardermoen om kommunen og beboerne skulle hatt bestemmelsesrett, men plasseringen viser at det er mulig å legge en flyplass der man finner det best bare viljen er til stede. En vesentlig fordel med å opprettholde Fornebu for GA-trafikk er at den infrastrukturen som ikke allerede er ødelagt, finnes der, og at en slik trafikk vil kunne bli et positivt bidrag til fremtidige etableringer i tillegg til å gi rom for dagens og morgendagens GA-trafikk. Det må også påpekes viktigheten av en slik flyplass i en krisesituasjon, ved nødlanding og til taxi- og fotoflyging.
May Britt Vihovde (Venstre), 1998-12-09:
Eg er ikkje sikker på om det alltid er slik at når ein gjer eit selskap om til AS, blir det meir effektivitet, større fleksibilitet og større moglegheiter. Eg trur det er viktig å ta dei små stega. Ein har dei siste åra hatt ei stor omorganisering innan offentleg forvaltning både når det gjeld jernbane, veg og fly. Ein har tatt dei små stega, og det trur eg er nødvendig. Eg trur at det ein har sett no, at fleire folk tar toget, det er større effektivitet, toga er meir punktlege, det er vilje hos stortingsfleirtalet til å satsa på NSB og på jernbanen, det vil kanskje på sikt opna for konkurranse. Ein har tatt det første steget ved å skilja ut Jernbaneverket. Osmund Ueland har sjølv uttalt at han ikkje fryktar konkurranse. Så på sikt kan ein kanskje opna for konkurranse dersom det er andre som ser lønsemda i å gå inn og konkurrera på dette området. Men eg meiner og står på for Venstre sin del at ein skal ta dei små stega og ikkje det store hoppet før ein har sett kva konsekvensane kan bli.
May Britt Vihovde (Venstre), 1998-12-09:
Eg er litt usikker på kva som var spørsmålet. Eg har lyst til å fokusera litt på jernbane. Denne regjeringa la i 1998 opp til auka satsing på vedlikehald. I forslaget til budsjett for dette året har ein plussa på denne posten med 133 milliardar kr. Eg meiner at viljen til å satsa på vedlikehaldet så ikkje køyreleidningar fall ned, satsa på sviller og pukk – det har ikkje vore nemnt i debatten hittil – er viktig, og det har vore med på å sikra framkommelegheita, sikra at toga som kjem, er punktlege, og har gjort at fleire og fleire vel å ta tog. Og sjølvsagt gjer suksessen med flytoget til Gardermoen sitt. Eg er glad for at det er eit fleirtal i denne salen som ønskjer å fokusera og satsa meir på infrastrukturen i jernbanen, slik at me kan få på plass ein del viktige brikker som manglar, bl.a. dobbeltspor på Skøyen, slik at dette fantastisk gode kollektivtilbodet til folk i det sentrale austlandsområdet, kan halda fram.
Kjellaug Nakkim (Høyre), 1998-12-09:
Representanten Vihovde omtalte den eventyrlige veksten i antall togreisende i Sør-Norge og la vekt på at et godt togtilbud blir benyttet av folk når det foreligger. Men for å få til en effektiv drift som også gir et godt togtilbud, har organiseringen av driften veldig mye å si. Nå har organiseringen av NSB gjennom hele 1990-årene vært gjenstand for debatt i Stortinget, men flertallet, med Venstre inkludert, har hele tiden nærmest med ryggen mot veggen foretatt små endringer i denne organiseringen – det er noe de nærmest har vært tvunget til. Slik jeg ser det, har egentlig mellompartiene, og spesielt Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, hatt og har fortsatt et romantisk forhold til dette med jernbane. Nå er det slik at statsråden denne gangen har gjort et lite grep og gått inn for å endre organiseringen av driften av jernbanen ved at han skiller Jernbaneverket og NSB BA. Men dette er egentlig et lite grep. Det er noe de nærmest er tvunget til for å få det til å fungere bedre. Jeg må spørre representanten: Hvorfor i all verden tar man ikke skrittet fullt ut og gjør NSB om til et eget selvstendig AS, slik at de kan ha den fleksibiliteten og stå for driften, noe som vil føre til at man kan få en bedre effekt ut av alle de pengene vi legger ned i NSB? Hvorfor er det slik at man bare må ta dette i små skritt? Vi har foreslått dette flere ganger, og jeg må si at jeg hadde håpet at Venstre i hvert fall hadde innsett hvor viktig det er at man gir en slik statsbedrift – nå som vi trenger å modernisere offentlig sektor – de midlene og de redskapene den trenger for å kunne få den effektive driften som man egentlig forlanger.
Kjellaug Nakkim (Høyre), 1998-12-09:
I sin replikk til statsråden var representanten Røtvei opptatt av at hvis en brukte privat finansiering til bygging og drift av veiprosjekter, så lå det et krav om avkastning på kapitalen. Det representanten fullstendig overser, er at denne måten å bygge vei på kan være en mer effektiv måte å bygge på. Da vil man i hvert fall få bygd veien fortløpende og ikke være avhengig av Stortingets velvilje for å fullføre prosjektene på en effektiv og rasjonell måte. Jeg kan bruke et eksempel, og det finnes dessverre mange slike eksempler rundt om i Norges land. På E6 i Østfold har man siden høsten 1993 bygd en tofelts riksvei med forbikjøringsfelt, dvs. trefelts vei med toplankryss, som er 11 km lang. Bare noen få kilometer av denne veien ble åpnet høsten 1996, resten vil stå ferdig i løpet av år 2000. 11 km på syv år! Slik utbygging er en skam. Og hvilken avkastning på kapitalen er det egentlig vi snakker om her? Dessuten snakker vi om en av hovedveiene ut av Norge. Det ligger som sagt død kapital for flerfoldige millioner. Andre land har forsøkt en slik utbygging med suksess. Og hvorfor ikke et prøveprosjekt også i Norge? Den ineffektive måten veibyggingen skjer på i dag, kan ikke fortsette. Utbyggingen av E6 og E18 egner seg for slike prøveprosjekt. Det arbeides nå aktivt i Østfold for å forsere fram den såkalte Østfoldpakken, som innebærer en utbygging av E6 til firefelts motorvei og av E18. Fylkestinget vil behandle denne saken tidlig i februar 1999. Bompengeselskap blir opprettet i disse dager. Jeg vil da spørre statsråden om det er mulig å få behandlet denne saken så fort som mulig, slik at Stortinget kan ta standpunkt til dette før Stortinget går fra hverandre sommeren 1999. Det vil være av uvilkårlig stor betydning, spesielt for E6 som går gjennom hele fylket, og som, som sagt, er hovedveien ut av landet. Til slutt vil jeg komme inn på det Stortinget vedtok i vår i forbindelse med grønne skatter, og mot Regjeringens vilje, nemlig at også ekspressbussene skulle få kompensasjon for bortfallet av avgiftsfritaket på diesel. Finanskomiteen fikk på forespørsel opplyst i brev fra finansministeren at denne kompensasjonen ville beløpe seg til 20 mill. kr. Motviljen mot å innføre ordningen var til stede ved at man tok i bruk argumentet om at dette blir så vanskelig å administrere, og man ville utsette hele ordningen. Jeg vil derfor spørre statsråden: Hvordan har statsråden tenkt at retningslinjene for denne kompensasjonsordningen skal utformes, og vil det med dette beløpet bli gitt full kompensasjon?
Odd Einar Dørum (Venstre), 1998-12-09:
Avtaler er avtaler, og ord er ord. Det står i avtalen at vi skal fremme et forslag på grunnlag av våre vurderinger av mulige prøveprosjekter for privat finansiering, prosjektering og utbygging. Det vil vi gjøre. Jeg vil benytte anledningen til å si at vi i den sammenheng vil gå inn på et bredt anlagt opplegg for å se på veginvesteringene i Norge. Jeg ser rett og slett på dette forslaget som en meget god anledning til å få fram i et bredt spekter hvor svakt samferdselstiltak stiller i de fleste politiske kampsituasjoner i praksis, når det kommer til klingen. Jeg har også registrert, for å si det veldig tørt og enkelt, at når de fleste skulle telle opp sine kroner og ikke bare drive polemikk på valgløftene fra 1997, hadde de ikke så mange flere kroner til rådighet enn jeg hadde i mitt budsjettopplegg. Det skal jeg ikke drive polemikk med, jeg skal bare tørt konstatere at jeg i år har sagt at jeg ikke har andre penger enn de dere ser jeg har. Jeg kan konstatere at når det kommer til emningen, er det ikke så mange andre som har det heller. Da er det faktisk et ganske viktig opplegg som ligger i det initiativet som jeg tror bl.a. representanten Oddvard Nilsen står bak, som legger an til at vi faktisk på bredt grunnlag kan si at vi av finanspolitiske grunner foretar nærmest – tillat meg, president, å si – idiotiske framføringer av prosjekt. Vi må spare oss til fant på noen områder fordi vi skal bidra til å få ned renten, og fordi vi ikke kan skjære ned på vedlikeholdet. Representanten Røtvei spør om vi skal sørge for at det blir grundig, og jeg skjønner hvorfor spørsmålet er formulert på den måten. Svaret mitt er et entydig ja. Det må bli anledning til å få en bred og god debatt om disse livsviktige spørsmålene.