Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-10:
Det kan beskrives på mange måter hvor viktig kunst- og kulturlivet er for oss, som frie ytringer som utvikler og utfordrer samfunnet, som byggere av fellesskap og samfunn. Men jeg tenkte å være helt konkret i dag, for viktigheten av kunst og kultur er så åpenbar – og isklar, står den fram for meg – når jeg f.eks. besøker en fritidsklubb og ser ungdommer i en dansegruppe som føler mestring, og som får uttrykt seg på en måte som de ikke visste fantes engang – eller når en ung fyr fra østkanten her i Oslo skriver en bok som endelig forteller historien om akkurat hans oppvekst i Tante Ulrikkes vei, som mange kjenner seg igjen i, eller når Ella Marie framfører århundrer med tradisjon og vår nære historie med politisk kamp samtidig i en joik, primetime på allmennkringkasterens hovedkanal. Å prioritere kulturlivet og kunsten handler om å prioritere et velferdsgode som vi alle trenger i livet vårt. Det handler om å prioritere det å fortelle og uttrykke historier, det handler om å prioritere demokratiet vårt. Derfor kan vi ikke sette en prislapp på kulturen – den har en så kraftig egenverdi – men vi må sette pris på kulturen, og det gjør SV i sitt alternative budsjett. Av alle som er her i salen i dag, gjør vi det vi pleier å gjøre hvert år, nemlig foreslår det budsjettet som prioriterer kunsten og kulturen høyest. Det er en stolt tradisjon for oss. Vi viste det også da vi styrte sammen med de andre rød-grønne partiene. Vi nådde vårt mål om å bruke 1 pst. av statsbudsjettet på kulturformål, og det handlet den gang, som nå, om å løfte kunsten og kulturen opp i politikken, at den kulturelle infrastrukturen skulle bygges ut. Det står seg ennå. For på tross av en kulturmelding fra kulturpartiet Venstre ligger fortsatt andelen av statsbudsjettet som går nettopp til kulturformål, stabilt godt under 2013-nivå, og det tilsvarer faktisk 1,7 mrd. kr. Det har litt å si. Derfor gjør vi et stort jafs i dette budsjettet, som før, og vi øker kulturrammen med nesten 800 mill. kr, i tillegg til kultursatsinger på andre rammer. Og det er ikke en overbudspolitikk. Det er tvert imot et politisk valg, en prioritering. Vi mener at alle skal få ta del i et rikt og variert kunst- og kulturliv, uavhengig av hvor de bor, og hvor stor lommeboka er. Skal vi få til det, må fellesskapet bygge ut kunst- og kulturtilbudet, ikke overlate mer til marked og kommers, slik som regjeringen gjør. Det viktigste grepet for å få kunst og kultur for de mange er nettopp å bygge ut den kulturelle grunnmuren – det kulturtilbudet som er til stede rundt omkring i hele landet, bibliotekene, kulturskolen, fritidsklubbene, kulturfrivilligheten. Det er nettopp et slikt lokalt kulturløft vi skisserer i vårt alternative budsjett i år. Vi fortsetter den nasjonale satsingen på bibliotekene, med om lag 100 mill. kr, fordi bibliotekene i seg selv utjevner tilgangen. Vi prioriterer å innføre en gratis kulturskoletime for barneskoleelevene, slik at de altfor høye tersklene for å delta i det fantastiske tilbudet blir redusert. Vi foreslår en ny støtteordning på kulturbudsjettet for fritidsklubbene, slik at enda flere barn og unge kan gå på åpne og gratis møteplasser for å drive med det kulturuttrykket som passer dem, enten det er dans, musikk eller dataspill. Vi gjør ikke minst en stor jobb i dette budsjettet for kulturfrivilligheten, og det vil jeg bruke litt ekstra tid på. Over én million nordmenn er med i det frivillige kulturlivet, i alt fra korps og kor og amatørteater til husflidslag, men støtten til kulturfrivilligheten svarer ikke til størrelsen. For tippemidlene, den kanskje viktigste kilden til ressurser for kulturfrivilligheten, er det tydelig. Pengene som skulle gått til f.eks. utstyr og lokaler, til barne- og ungdomskultur osv., har høyreregjeringen i stedet brukt på mange andre ting. Tippemidlene til kultur har blitt en salderingspost. Det velger vi å gjøre noe med i årets budsjett. Vi foreslår en opprydning, og den opprydningen resulterer i 200 mill. kr mer til kulturfrivilligheten. Det er slik vi bygger ut den kulturelle grunnmuren, slik at alle får tilgang på et rikt kunst- og kulturtilbud.