trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-10-27:
På vegne av stortingsrepresentanten Margret Hagerup vil jeg stille følgende spørsmål til kunnskapsministeren: «Grunnleggende ferdigheter i lesing, skriving og regning er avgjørende for at ungene skal lykkes gjennom skoleløpet og komme seg inn i arbeidslivet. Arbeiderpartiet har gjennom flere valgkamper snakket varmt om en lese-, skrive- og regnegaranti. Da undrer det meg at dette mangler helt i regjeringserklæringen. Kan statsråden svare på om regjeringen vil utstede denne garantien, eller om en nå går bort fra dette?»
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-10-27:
Jeg er ikke i tvil om at statsråden mener at grunnleggende ferdigheter er viktig, og jeg kjenner også godt til de nye læreplanene og fagfornyelsen. Men statsråden svarer ikke på spørsmålet om hvorvidt Arbeiderpartiet fortsatt står fast ved at man skal ha en lese-, skrive- og regnegaranti, eller om det er slik at Arbeiderpartiet i regjering har gått bort fra dette. Når man leser gjennom Hurdalsplattformen, står det ingenting der om grunnleggende ferdigheter. Det står derimot at man skal svekke kompetansekravene til lærerne i norsk, engelsk og matte, og man skal redusere omfanget av tester og prøver – det kan jo også handle om kartleggingsprøver og nasjonale prøver, for hva jeg vet. Så spørsmålet er: Er det slik at Arbeiderpartiet i regjering har forlatt garantien om lese-, skrive- og regneferdigheter hos elevene?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-10-27:
Jeg er helt enig i at de nye læreplanene som jeg hadde gleden av å være med på å jobbe med og fastsette, gir en veldig tydelig retning når det gjelder de grunnleggende ferdighetene – som er nøkkelferdigheter til veldig mange fag. Det handler ikke bare om å lese, skrive og regne: Hvis man kan lese og skrive, er det også nøkkelen til andre fag. Det som gjør at jeg har behov for å bore i dette, er at det ikke står noe om det i Hurdalsplattformen. Det er nå engang slik at det man mener er viktigst, nedfeller man i en plattform, men jeg får inntrykk av at alt er omtrent like viktig. Jeg tolker da statsråden dit hen at Arbeiderpartiet i regjering ikke står fast på en lese-, skrive- og regnegaranti. Men kan statsråden bekrefte at intensivopplæringen knyttet til lesing, skriving og regning står fast?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Her går det radig! Mitt spørsmål er: «Hva er statsrådens holdning til å hente IS-kvinner til Norge, og hvordan vurderer hun sikkerhetsrisikoen for det norske folk ved å gjøre dette?»
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Justisministeren refererte mye av lovverket, og 20. oktober i år ble en 20 år gammel gutt skutt på Mortensrud her i Oslo. Politiet har i dag etterlyst to brødre for drapet. Dette er to brødre som er dømte IS-terrorister, for kort tid siden, de ble dømt i 2016, men har allerede nå rukket å begå et nytt drap. Mener statsråden at det ikke utgjør en betydelig sikkerhetsrisiko at ikke regjeringen er villig til å slå entydig fast at det ikke under noen omstendighet er aktuelt å hente IS-terrorister til Norge?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-10-27:
Det er et viktig tema å bekjempe all form for ekstremisme i Norge, i høyeste grad. Men det gjør ikke situasjonen veldig mye lettere hvis man med viten og vilje velger å importere personer som har ekstremistiske holdninger, og det er derfor Fremskrittspartiet er så tydelige på at for oss er det uaktuelt å hente IS-terrorister til Norge. Jeg registrerer at regjeringen bare sier at som hovedregel vil de ikke gjøre det, og dermed sier regjeringen implisitt at det kan være flere enkelttilfeller der det er aktuelt. Hvis jeg tar feil, er jeg veldig glad om justisministeren med én gang kan avkrefte at det kan være enkelttilfeller der det er aktuelt for regjeringen å hente hjem IS-terrorister. Men vi ser også at i flere av leirene har det blitt avverget store terrorhandlinger, senest nå i nyere tid, og da er det interessant å høre hvordan statsråden mener det påvirker risikovurderingen hvis man henter tilbake personer fra disse leirene.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-10-27:
Når det gjelder regjeringens syn på spørsmålet om å hente kvinnene til Norge, viser jeg først og fremst til utenriksministerens svar på spørsmål 8, fra representanten Listhaug, i denne spørretimen. Alle norske borgere har rett til å reise inn i Norge. Det gjelder også antatte fremmedkrigere og deres barn, men fremmedkrigere vil bli straffeforfulgt etter hjemkomst til Norge. Det er ikke bare aktivt stridende som blir straffeforfulgt, det gjelder også personer som har bidratt på andre måter. I henhold til straffeloven kan det bl.a. medføre straff å danne, delta i, rekruttere medlemmer eller yte annen materiell støtte til en terrororganisasjon som har tatt skritt for å realisere formålet med ulovlige midler. Jeg vil også peke på at det er Politiets sikkerhetstjeneste som vurderer hva som er aktuelle trusler i Norge. Om ekstrem islamisme sier PST at det er mulig at personer fra slike miljøer vil forsøke å utføre terror her hjemme. Jeg er i denne sammenheng opptatt av å understreke at dersom antatte fremmedkrigere skulle komme seg til Norge, vil de bli straffeforfulgt. Det betyr at det vil være opp til påtalemyndigheten å beslutte eventuelle tiltak for disse kvinnene hvis de kommer hit. Foruten en terrorlovgivning som legger opp til straffeforfølgning i slike saker, samarbeider norske myndigheter tett med mange land for å motvirke og forhindre radikalisering og voldelig ekstremisme i Norge. Regjeringen har i Hurdalsplattformen slått fast at vi skal sette ned en ekstremismekommisjon for å undersøke hvordan ekstremismen oppstår, og lære mer om hvilke tiltak som fungerer for å forebygge og motvirke radikalisering og ekstremisme. Videre vil vi bl.a. etablere et exitprogram for gjengkriminelle og ekstremister som gir bedre mulighet for å bryte permanent ut av slike miljøer. Vi skal også utarbeide en ny handlingsplan mot rasisme, ekstremisme og radikalisering. Selv om vi aldri kan garantere en «null-risiko», vil dette gi oss viktige virkemidler mot terror og radikalisering.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-10-27:
Jeg kan ikke kommentere de enkelte sakene, og dette er jo også saker som fortsatt er under etterforskning. Men på generelt grunnlag kan jeg si at regjeringen tar vold i Oslo og andre steder i landet på største alvor. Som jeg sa i mitt første svar, er det også en viktig målsetting for oss å jobbe mot ekstremisme og radikalisering i Norge fordi det er miljøer som kan være en mulig trussel og utgjøre en mulig fare for befolkningen. Det er saker som har høy prioritet for oss, og som også politiet følger opp tett.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-10-27:
Regjeringen forholder seg til de trusselvurderingene som vi får fra våre tjenester. Når det gjelder spørsmålet om å hente kvinnene hjem, vil jeg gjenta det jeg sa først, nemlig at det ligger innenfor utenriksministerens ansvarsområde og må rettes dit.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-10-27:
Regjeringen er opptatt av å sikre et tilgjengelig politi og trygghet for innbyggerne i hele landet. Det er et prioritert område for regjeringen, og det kan man se i Hurdalsplattformen. Der går det fram at regjeringen vil styrke det lokale politiet i hele landet, både for å sikre bedre forebygging og for raskere respons ved alvorlige hendelser. Befolkningen har stor tillit til det norske politiet. Likevel har vi sett at tilliten til politiet er lavest der folk bor spredt, og der det er langt til politiet. Vi vil ha et politi som er der når det trengs, og flere tjenestesteder er ett av virkemidlene for å få til det. Det arbeidet skal vi starte med i 2022. Justeringen av tjenestestrukturen og opprettelse av tjenestesteder skal gjøres med bakgrunn i geografiske utfordringer, kriminalitetsbilde og politiberedskap. Regjeringen er også opptatt av at det skal være god dialog; etablering av tjenestestedene skal skje i dialog med kommunene og politidistriktene. Vi må ta oss tid til å gjøre det arbeidet skikkelig og å ha den dialogen. Jeg vil lytte til dem som kjenner lokale forhold, når vi skal komme tilbake til hvor disse tjenestestedene skal være, og hvordan vi skal gjennomføre det. Vi må se på hvilken bemanning det enkelte tjenestestedet skal ha. I Hurdalsplattformen er det også et tydelig mål for regjeringen at tjenestesteder skal ha en minimumsbemanning. Det er for tidlig å ta stilling til det konkrete i denne saken her og nå. Jeg vil lytte til faglige råd, og vi kommer tilbake til de administrative og økonomiske konsekvensene senere. Det vil også måtte behandles i en budsjettprosess.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-10-27:
Det er en viktig forskjell på denne regjeringen og høyreregjeringen som nylig har gått av, og det er at vi ønsker å se på hvordan vi kan ta grep for å bringe politiet nærmere folk gjennom å etablere tjenestesteder der de har blitt for langt unna, mens den forrige regjeringen heller valgte å legge ned polititjenestesteder. Jobben vår med å styrke politiet og sikre god beredskap for innbyggerne i hele landet er langsiktig. Nå har Erna Solberg og Høyre styrt i åtte år, og det vil ta tid å snu utviklingen man har hatt hittil. Vi skal sette oss ned og gjøre et grundig arbeid både med målet om å etablere 20 nye tjenestesteder og med andre ting vi ønsker å gjøre i politiet, bl.a. å evaluere konsekvensene av nærpolitireformen.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-10-27:
I det langsiktige arbeidet vi skal gjøre, er jeg glad for at vi begynner. Vi skal begynne arbeidet med nye tjenestesteder i 2022, og jeg vil si at det er bra man har en regjering som har et klart mål om faktisk å få på plass nye tjenestesteder. Jeg gleder meg til å jobbe videre med det. Vårt mål er på generelt grunnlag å bringe politiet nærmere folk. Vi må lytte til kommuner og politiet lokalt. Fra en del steder i landet har vi fått signaler om at politidekningen er for lav, og at man opplever at beredskapen ikke er god nok. Det er utfordringer vi ønsker å ta på alvor, og som vi kommer til å komme tilbake til i løpet av den jobben vi skal gjøre.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-10-27:
Regjeringen ønsker selvstendige domstoler med stedlig ledelse. Vi mener det er viktig av hensyn til både fagmiljøet og ikke minst arbeidsmiljøet i domstolene. Denne regjeringen er opptatt av maktfordeling, og flere selvstendige domstoler betyr større spredning av makt. Norge har hatt desentralisert makt i form av sorenskrivere i flere hundre år, og det ønsker vi fortsatt å ha. Jeg mener det reiser noen prinsipielle spørsmål at denne makten nå er sentralisert til bare 23 sorenskrivere. Regjeringen ønsker derfor å gjeninnføre strukturen i domstolene fra før reformen. Jeg er klar over at det er delte meninger i denne saken, og at bl.a. Dommerforeningen og sorenskriverne er imot en reversering av reformen. Samtidig er det andre aktører som ønsker å gjeninnføre den gamle strukturen, eller som aldri ønsket reformen i det hele tatt. Dette gjelder bl.a. flere kommuner og ansatte i domstolene. I sin tid var det 180 ordførere som skrev under på et opprop mot reformen. Regjeringen vil i sitt videre arbeid være opptatt av å ha en god prosess, og vi vil involvere og lytte til berørte aktører. Derfor har vi også sagt at det vil gjøres unntak der kommunene i rettskretsen, domstollederne og de ansatte i domstolene, som er representert ved fagforeningene, er enige om at det er best å beholde dagens struktur, slik det også er nedfelt i Hurdalsplattformen. Reformen ble innført våren 2021. Derfor mener jeg det er for tidlig å si noe om effekten av reformen, og for tidlig å konkludere med at den har styrket folks rettssikkerhet. Regjeringspartiene har hele tiden ment at det ikke var nødvendig å endre strukturen for å oppnå bedre ressursutnyttelse og økt fleksibilitet i domstolene. Regjeringen vil se på andre tiltak for å legge til rette for bedre samarbeid mellom domstoler og for å redusere sårbarheten til mindre domstoler. På denne måten vil vi sørge for at innbyggerne i hele landet er sikret et godt domstoltilbud. Det vil også være viktig for å følge opp Riksrevisjonens kritikk og anbefaling om å øke fleksibiliteten i ressursbruken mellom domstolene.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-10-27:
I denne saken skal vi også gjøre et grundig arbeid og ha en god prosess som gjør at vi får innspill fra alle som blir berørt av dette. Men plattformen er ganske tydelig på dette punktet – vi ønsker å gå ut bredt og få innspill fra både kommuner, domstolene og de ansatte. Så er det sikkert også andre som vil ønske å komme med sine innspill. Prosessen i dette er noe som jeg har begynt å jobbe med, og som vi må komme tilbake til når det er klart.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-10-27:
Det er helt klart at domstolenes dømmende makt er uavhengig. Når det gjelder organiseringen, er det et politisk spørsmål, og i denne saken blir det viktig å lytte til alle som har meninger om dette, og det vil vi komme tilbake til.
Sveinung Stensland (Høyre), 2021-10-27:
Det er hyggelig å ha justisministeren på plass i Stortinget igjen. Det blir nok flere besøk her fremover, vil jeg tro. Jeg har følgende spørsmål til justisministeren: «Hva vil det koste i økonomiske ressurser og personellressurser å gjenopprette 20 polititjenestesteder, og hvor skal pengene hentes fra?»
Sveinung Stensland (Høyre), 2021-10-27:
Takk for svaret, som ikke var et svar på det jeg spurte om, men det ble jo redegjort for hvorfor en ikke er i stand til å svare. Det en kan lure på, er hvorfor en nå har kommet frem til 20 tjenestesteder, når en ikke vet helt hva kriteriene er, og en heller ikke vet hvor de skal være. Hvor kommer tallet 20 fra? Er det sånn å forstå at Senterpartiet syntes det var greit med de over 80 andre som da ikke ble gjenopprettet? Kan vi tolke det dit hen at 20 er et tall som er tatt litt ut av luften, uten noen som helst forutberegninger – at en er blitt enig om 20 fordi det var et fint og rundt tall? Ligger det ikke noe faglig bak dette?
Sveinung Stensland (Høyre), 2021-10-27:
Nevnte reform har jo sørget for at det aldri har vært mer politi i Norge. Vi har nådd målet om to politifolk per tusen innbyggere i Norge. I det hele tatt er det sånn at politiet står sterkere enn noensinne i dette landet. Jeg noterer at statsråden ikke kan svare på hvorfor en er blitt enige om akkurat 20 nye polititjenestesteder som skal på plass. Jeg kan jo spørre på en annen måte: Er det da sånn at det var greit å fjerne 86 av dem, men ikke de siste 20? Jeg får ikke hele argumentasjonen til å henge sammen. Er det sånn at dette bare er «tenk på et tall», eller har en en klar plan for hvordan en har tenkt å putte disse 20 stedene på plass?
Ingunn Foss (Høyre), 2021-10-27:
Jeg vil benytte anledningen til å ønske den nye justisministeren velkommen til Stortinget. «Hvorfor vil regjeringen reversere domstolsreformen når både Dommerforeningen og sorenskriverne er mot, og på tross av at reformen styrker folks rettssikkerhet?»
Ingunn Foss (Høyre), 2021-10-27:
Takk for svaret. I Hurdalsplattformen står det at regjeringen vil: «Gjeninnføre strukturen for domstolane før domstolsreforma av 2021 for å vareta borgaranes rettstryggleik og sikre sjølvstendige domstolar med stadleg leiing, med unntak for domstolar der domstolsleiar, kommunane i rettskretsen og dei tilsette gjennom sine tillitsvalde er samde om å oppretthalde dagens struktur.» Spørsmålet til statsråden er: Betyr det at én domstolleder, alle kommunene eller alle de ansatte må være enige, eller er det nok at bare én kommune eller én ansatt vil ha tilbake den gamle strukturen?
Ingunn Foss (Høyre), 2021-10-27:
Det er flere enn meg som lurer på det prinsipielle i dette, og det siste spørsmålet fra meg i denne runden er: Mener justisministeren at organiseringen av den dømmende makt skal være en del av det kommunale selvstyret?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-02-25:
På vegne av representantene Siv Mossleth, Sigbjørn Gjelsvik og meg selv vil jeg sette fram et forslag om å utrede hvordan Norge påvirkes av hemmelighold og mangel på demokrati i EU. Så vil jeg sette fram et forslag på vegne av representantene Geir Pollestad, Sandra Borch, Per Olaf Lundteigen, Siv Mossleth, Liv Signe Navarsete, Jenny Klinge og meg selv om å sikre geitenes framtid i Norge.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
På vegne av stortingsrepresentantene Erlend Wiborg, Silje Hjemdal, Terje Halleland og meg selv vil jeg sette fram et forslag om forenkling av strømmarkedet til det beste for forbrukeren.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-02-25:
På vegne av Bengt Fasteraune og meg selv vil jeg framsette et forslag om å fjerne skatt på frikort og personalrabatter. Så vil jeg fremme et representantforslag fra stortingsrepresentantene Bengt Fasteraune, Heidi Greni, Åslaug Sem-Jacobsen, Liv Signe Navarsete og meg selv om en kraftig utbygging av mobildekning i hele landet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
På vegne av stortingsrepresentantene Lise Christoffersen, Arild Grande, Fredric Holen Bjørdal, Eva Kristin Hansen, Tuva Moflag, Elise Bjørnebekk-Waagen og meg selv vil jeg legge fram et forslag om et styrket Nav.
Seher Aydar (Rødt), 2021-02-25:
Rødt fremmer forslag om et nytt globalt vaksine- og legemiddelregime basert på selvforsyning, solidaritet og samarbeid.
Seher Aydar (Rødt), 2021-02-25:
Noen ganger er det nødvendig å bli lagt inn på sykehus. Det kan være fordi selvmordstankene er så sterke at man trenger å sove på et trygt sted, det kan være fordi det er unge som skader seg så mye at foreldrene skriker om hjelp, eller det kan være fordi man trenger hjelp for ikke å bli enda mer syk. Alle kan havne i en krise der de trenger profesjonell psykologisk hjelp. Men denne hjelpen bygges ned, og det har foregått over mange år. Døgnplassene i helsevesenet var på 4 660 i 2010, mens i 2019 var de på 3 649. Det er en nedgang på 20 pst. Befolkningen øker, men antallet mennesker som begår selvmord, synker ikke. Vi kan ikke legge all behandlingsbyrden over på kommunene. Altfor mange mennesker med psykiske lidelser får enten ingen hjelp eller for lite hjelp i et stadig mer byråkratisk system – ti timer behandling og farvel, klar deg selv. Senest i går leverte 245 barnepsykologer en bekymringsmelding om tilstanden i norsk barne- og ungdomspsykiatri. Hva er det som må til for at regjeringen skal se alvoret? Mer folk og ressurser blir lovet år etter år. Helseminister Bent Høie snakker om den gylne regelen, som forblir et gyllent tåkeslott i horisonten. Imens er folk fortsatt syke. I tillegg har presset blitt så høyt på dem som jobber i psykisk helsevern, at fagforeningene snakker om spesialistflukt og store mengder syke og utbrente behandlere. Vi trenger flere folk, og vi trenger flere døgnplasser. Det er skadelig for syke og skadelig for samfunnet at folk blir værende over lengre tid uten nødvendig helsehjelp. Vi vet også at å være syk lenge og ikke få hjelp, er en fattigdomsfelle. Helsepersonell jobber med å forebygge innleggelser, men av og til er en innleggelse likevel nødvendig. Over lengre tid har økonomien blitt satt over faglighet og pasientens beste. Vi i Rødt kjemper for at alle deler av psykisk helsevern må tilføres de personalressursene som er nødvendige for å gi god helsehjelp. Samtidig skal behandlere ha mulighet til å tilby hjelp over så lang tid som pasienten faktisk trenger. Da er det på tide å gi folk døgnplassene og helsetilbudet deres tilbake.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Stortingsmeldingen skal bidra til at vi når målet om at halvparten av studentene skal ha hatt et utenlandsopphold i løpet av studiet. Statsråden snakket om å la seg inspirere. Internasjonalisering tidlig i studieløpet har vist seg å være et viktig tiltak for å få studenter til utlandet, og de som har vært på utveksling i videregående, har f.eks. mye større sannsynlighet for også å reise ut og ta hele eller deler av graden i utlandet når de blir studenter. For å planlegge for utveksling i videregående må man som regel få informasjon om mulighetene allerede på ungdomstrinnet, i grunnskolen. Ser statsråden at dette tilsier en mer helhetlig tilnærming til mobilitet, og hvordan vil regjeringen sørge for at internasjonalisering blir mer gjennomgående både i grunnopplæring, høyere yrkesfaglig opplæring og høyere utdanning – og forskning?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg sa at Arbeiderpartiet er litt skeptisk til å gi kortere utvekslingsopphold samme økonomiske uttelling, og det er fordi det er veldig langt fram til 50 prosent-målet, og et slikt grep kan kanskje bli et insentiv som dreier mer av mobiliteten mot énmånedsopphold, ikke minst på profesjonsstudiene. Det er utfordringer på profesjonsstudiene, men det finnes også gode eksempler ved profesjonsstudiene, f.eks. på juss på Universitetet i Bergen og på sykepleie på Høgskulen på Vestlandet, som har en imponerende utveksling – takket være tiltak og tilrettelegging. Da er spørsmålet: Ser statsråden at det kan være grunn til å vurdere effekten av å gradere den økonomiske uttellingen for utenlandsopphold etter varighet, slik at profesjonsstudiene ikke utilsiktet blir en type annerledesstudier – med mindre kultur for utveksling?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Av meldingen går det fram at regjeringen vil komme tilbake med konkrete budsjettiltak via Statens lånekasse for utdanning for å gjøre studier i prioriterte partnerland, altså de såkalte Panorama-landene, mer attraktive for studentene. Det er i seg selv ganske snevert og ikke spesielt globalt. I forrige statsbudsjett halverte regjeringen reisestipendet for utenlandsstudenter, noe organisasjonen ANSA påpeker faktisk bidrar til å øke studiegjelden til de som studerer i prioriterte partnerland. Derfor, siden statsråden er i salen, skulle jeg gjerne utfordret ham på om regjeringen i sitt siste budsjett før valget, altså i revidert nasjonalbudsjett, kommer til å gi bedre økonomiske forhold for utdanning i utlandet, eller om vi kan forvente flere kutt. Representanten Steffensen fra Fremskrittspartiet ville korrigere meg på at Fremskrittspartiet er alene om å foreslå skolepenger for internasjonale studenter. Helt alene som parti er de jo ikke, for som Steffensen selv var inne på i replikkordskiftet, foreslår Høyre i sitt program for 2021–2025 å innføre en studieavgift for studenter som kommer fra land utenfor EØS-området og Sveits. Så Høyre vil ha skolepenger. Jeg er litt i stuss over at Fremskrittspartiet tar til orde for en type nasjonalt overformynderi for tildeling av studentboliger, for det er gode grunner til at dette i dag gjøres av samskipnadene, som kjenner de lokale behovene bedre enn statsråden. Til slutt til Høyres representant Emblemsvåg: Arbeiderpartiet er enig med Kristelig Folkeparti i at norsk høyere utdanning mister noe viktig når det blir færre studenter fra det globale sør. Forrige ordning hadde sine svakheter, men også noen styrker, så et nytt og bedre kvoteprogram bør kunne utvikles, mener vi.
Marianne Synnes Emblemsvåg (Høyre), 2021-02-25:
Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV er skeptiske til å styrke samarbeidet med landene som inngår i Panorama-strategien: Brasil, India, Japan, Kina, Russland og Sør-Afrika. Samtidig vil de tre partiene starte opp et nytt kvoteprogram. Disse partiene ser da bort fra at kvoteprogrammet ble avviklet fordi det ikke svarte til forventningene. Hovedkonklusjonene i Dikus evaluering var at kvoteordningen hadde relativt sterk effekt på utviklingsområdet, men da gjerne i samspill med finansiering fra andre ordninger, som Norads NUFU og NOMA-ordningen. Effekten på internasjonalisering av høyere utdanning i Norge var begrenset. Evalueringen pekte dessuten på at betydningen av kvoteordninger for internasjonalisering hadde blitt gradvis mindre. Antall internasjonale studenter gikk riktignok ned i 2015, men bare en del av dette skyldtes kvoteprogrammet. Kvoteprogrammet omfattet utviklingsland i Afrika og Asia, land i Øst-Europa og Latin-Amerika og ble erstattet av Panorama-strategien og NORPART. Alle landene i Panorama-strategien, bortsett fra Japan, var tidligere en del av kvoteordningen. For perioden 2013–2016 utgjorde faktisk studenter fra disse landene 23 pst. av den totale studentmassen i kvoteordningen. Når det gjelder det sikkerhetspolitiske perspektivet, understreker vi viktigheten av at politikken bygges på sikkerhetspolitiske føringer og rammer, akkurat som omtalt i studentmobilitetsmeldingen. NORPART legger til rette for samarbeid med 39 land i Afrika, Asia og Latin-Amerika. Gjennom dette programmet lykkes vi i større grad enn før med å bygge institusjoner i sør og styrke det institusjonelle samarbeidet mellom nord og sør, noe som kvoteprogrammet ikke lyktes med. Denne regjeringen styrker NORPART-programmet i statsbudsjettet for 2021 med 15 mill. kr., noe som kan gi flere helgradsstipend fra den fattigste delen av verden. Det er viktig at Norge bidrar ved å ta et ekstra ansvar for å ta imot studenter fra de fattigste landene. NORPART bidrar til dette. Arbeiderpartiet påpeker at Panorama-strategien ikke er inngående drøftet med tanke på klimakonsekvenser, samtidig som de vil ha et nytt kvoteprogram for studenter i det globale sør. Jeg lurer derfor på hvordan Arbeiderpartiet har tenkt at studentene skal komme seg til land i det globale sør i et eventuelt nytt kvoteprogram. Med tog, kanskje?
Marianne Synnes Emblemsvåg (Høyre), 2021-02-25:
SV etterlyste Students at Risk, og jeg vil bare si at det ble inngått en avtale om støtte til Students at Risk for første gang under denne regjeringen. Målet med ordningen er at studenter som er menneskerettighetsaktivister, som ikke kan fullføre utdanningen sin i hjemlandet, kan gjøre det her i Norge. Norge har tatt imot studenter på denne ordningen hvert år fra 2015 til 2019, og skal gjøre det nå i 2021. Årsaken til at det ikke kom studenter i 2020, er koronapandemien. I oktober godkjente utenriksministeren en videreføring av ordningen, med fortsatt årlige opptak. Utenriksdepartementet og Diku har nylig startet prosessen med å utforme en revidert ordning. Hovedtrekkene vil bli videreført, men det legges opp til en tydeligere forventning om at studentene vil returnere til hjemlandet etter endte studier. Det tas sikte på at det særlige opptaket av studenter fra Hviterussland skal underlegges de generelle bestemmelsene for ordningen. Målet er å ha et nytt avtaleverk på plass før sommerferien 2021.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Ja, veldig gjerne.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
I et svar på et skriftlig spørsmål i høst skrev statsråden at vi bruker 3,3 mrd. kr på utenlandske studenter i dag, og Fremskrittspartiet foreslo derfor å innføre studieavgift for utenlandske studenter. Det trodde jeg statsråden ville være enig med oss i, for i 2014 foreslo Fremskrittsparti–Høyre-regjeringen dette da representanten satt i utdanningskomiteen på Stortinget. I september 2020, som medlem av programkomiteen til Høyre, var statsråden med og la fram at de ønsker studieavgift for utenlandske studenter. Men nå, i 2021, vil altså statsråden ikke ha studieavgift for utenlandske studenter. Så jeg lurer på: Kan statsråden forklare hva som er årsaken til at han kjemper imot Fremskrittspartiets forslag om studieavgift for utenlandske studenter?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Til akkurat den bekymringen for at det kanskje kommer færre utenlandske studenter til Norge: Jeg deler ikke bekymringen, for det ville også f.eks. ha ført til at flere norske studenter ville ha fått studentbolig. Vi hadde en liten sak i Dagbladet oss imellom, hvor statsråden sa at han ikke delte bekymringen til Fremskrittspartiet om at alle studentboligene som skal bygges de neste årene, vil gå til utenlandske studenter, for andelen utenlandske studenter som benytter seg av studentbolig, har holdt seg stabil de siste årene. Men selve poenget med stortingsmeldingen er jo at enda flere skal reise ut, og at man skal ha balanse. Altså skal flere komme inn, og flere vil ha krav på studentboliger. Så jeg lurer på: Bestrider statsråden de tallene som ble nevnt i Dagbladet-saken, og som jeg nevnte fra talerstolen i dag, om at det kan komme 14 000 flere studenter til Norge – hvis vi skal bruke de samme måltallene og ha balanse på inn og ut?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Til det siste, som handlet om studentboliger, er det i hvert fall helt klart for Fremskrittspartiet at vi ikke er med på en prioritering som sørger for at vi skal bruke milliardbeløp på å bygge flere studentboliger, som skal gå til den forventede økningen i antall utenlandske studenter, når det samtidig er norske studenter som står i kø for å få studentbolig. Vi mener det er en feil prioritering. Ellers registrerte jeg at statsråden ikke bestrider de tallene jeg har over hva som kan være en forventet økning i antall utvekslingsstudenter. Hvis det tallet er 14 500, vil det bety at kostnaden vil øke fra dagens 644 mill. kr til 1,7 mrd. kr – som Norge vil bruke bare på utvekslingsstudenter. På grunn av at vi ser at kostnadene beløper seg til 2 mrd. kr på studentboliger og til 1,1 mrd. kr ekstra bare på utvekslingsstudenter, har vi kommet med et konkret forslag der vi ber regjeringen utrede de økonomiske kostnadene ved oppnåelse av målene i denne stortingsmeldingen. Man skulle tro at de andre partiene var interessert i å få vite hva målene og ønskene i denne meldingen og i de forslagene vi vedtar i dag, koster, men det er altså bare Fremskrittspartiet som har sagt at vi ønsker å få belyst de økonomiske konsekvensene av denne stortingsmeldingen. Her er det ambisiøse mål, og hvis de blir innfridd, vil det bli dyrt for skattebetalerne, for her hører vi at Arbeiderpartiet etterlyser enda flere tiltak. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV skriver konkret i merknad at de mener generelt det er viktig å føre en politikk som legger til rette for økt innveksling, samtidig som de altså ikke vil gjøre noe med utenlandske studenters fortrinnsrett til studentboliger, og samtidig som de vil verne om gratisprinsippet for utenlandske statsborgere. Dette blir dyrt, og selv om Høyre i sin programkomité sier at de ønsker å innføre studieavgift, styrer de altså i dag med partier som absolutt ikke ønsker det. Representanten Jon Gunnes sa at han håpet at det kom enda flere utenlandske studenter til Norge. De skal ikke betale for studiene, og de skal ha fortrinnsrett til gratis studentboliger. Det er en politikk som Fremskrittspartiet ikke vil være med på, og vi hadde i det minste håpet at de andre partiene ville vært med og fått belyst de økonomiske konsekvensene av den politikken de i dag vedtar.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Først til at Fremskrittspartiet står inne i merknader som forklarer at boplikt kan bidra til styrket bosetting eller at boplikt er et mulig virkemiddel for å sikre tilgang på boliger. Det er jo ikke et resultat av at vi mener at det er rett politikk, selv om vi er med på å forklare hva det kan brukes til. Når lokalt selvstyre blir tatt opp, vil jeg si: Hele mitt politiske engasjement handler om å flytte makt og avgjørelser vekk fra politikere og byråkrater og over til hvert enkelt menneske. Da finner man ikke noe mer lokalt selvstyre enn å flytte makten over til hver enkelt boligeier. Jeg er opptatt av at de som må leve med konsekvensene av en avgjørelse, også er de som i størst mulig grad skal fatte selve avgjørelsen. Som liberalist er jeg tilhenger av at folk skal ha mest mulig frihet, og at tvang som virkemiddel sjelden eller aldri bør forekomme. Fremskrittspartiet mener at eiendomsretten er en av de viktigste rettighetene vi som innbyggere har. Da sier det seg selv at rent prinsipielt er boplikten for oss veldig vanskelig å akseptere. Derfor kjemper vi for å styrke grunnleggende individuelle rettigheter, som eiendomsretten. Å fjerne boplikten har vært en veldig viktig sak for Fremskrittspartiet i årevis, og jeg trodde det også var en viktig sak for Høyre, men vi skjønner at Høyre er pisket på plass av Venstre og Kristelig Folkeparti i denne saken også. Siden Høyre tidligere har vært imot boplikt, håpet vi at de i det minste ville være med på vårt forslag om å få en helhetlig gjennomgang av virkningen av boplikten, men det ønsker de dessverre ikke. Det er rart at man ikke ønsker å få vite konsekvensene av egen politikk, men det kan jo være fordi man er redd for resultatet. Jeg mener at boplikten er gammeldags, feilslått og virker mot sin hensikt. Boplikten er et inngrep i eiendomsretten, der kommunene skaper et boligmarked hvor prisene blir holdt kunstig nede. Vi er ikke tjent med et marked som får så store inngripende reguleringer. Vi skal huske på at det finnes flere grunner til at folk må selge eiendommen sin, men når noen ser seg nødt til å selge, er det moralsk galt å utøve en politikk som frarøver eier å få maksimal økonomisk gevinst av eiendommen. Vi ser at boplikt i noen kommuner fort kan bli en sovepute. Vi ønsker i stedet en aktiv politikk. Folk bor og ferierer der det er attraktivt å være, og det er mye man kan gjøre for å lage attraktive boligområder, trivsel og bolyst, for å sikre seg innbyggere og inntekter. Men tvang og inngripen i eiendom er ikke rett løsning. Vi er skuffet over at vi ikke får flertall for vårt forslag i dag, men vi kommer til å holde fanen høyt for eiendomsretten. Vi kommer til å kjempe videre i neste stortingsperiode for å fjerne boplikten. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i saken.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Jeg liker utviklingen her. Debatten startet med 43 kommuner, nå er vi nede i 42, så hvis vi bare holder det gående, er vi gjerne nede i null i løpet av kvelden. Jeg har lest svarbrevet fra statsråden. Det var jo ikke mulighet til å omtale forholdet til menneskerettigheter i svarbrevet, for det var ikke nevnt i selve forslaget. Men i innstillingen er det nevnt av komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet – artikkel 13, om at enhver har rett til å bevege seg fritt og til fritt å velge oppholdssted innenfor en stats grenser. Så jeg kunne veldig gjerne tenkt meg å få statsrådens vurdering av boplikten opp mot menneskerettighetene.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Jeg hører at statsråden snakker om at menneskerettighetene er sett opp mot landbrukseiendommer. Jeg lurer på: Gjelder samme vurdering for det som forslaget faktisk handler om, som er fritidseiendommer og boliger?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Det har vært veldig gode innlegg fra representanten Grimstad. Selv om jeg ikke er helt enig i konklusjonen, var det i hvert fall veldig nyansert, og han trakk inn personlige erfaringer. Jeg har selv erfaringer. Jeg er født og oppvokst i en kommune som har hatt boplikt siden 1980-tallet. Heldigvis har Fremskrittspartiet fått flertall i den kommunen for at det blir gjennomført en folkeavstemning om boplikten nå til høsten. Representanten Lauvås nevnte partipisk og Hvaler. Ja, det er helt korrekt at vi har enkelte politikere i dette partiet som mener andre ting om saker. Det er helt naturlig, det skjer i alle partier. Det skjer også i Fremskrittspartiet, og jeg ønsker det velkommen. Jeg ønsker at det skal være meningsbrytninger i de forskjellige partiene. Men jeg er uenig med tidligere ordfører i Hvaler. Blant annet når det blir sagt at mange bryter loven, mener jeg det er et argument for at da er loven feil, og vi bør endre den. Frykt for høye priser blir også nevnt. Da er vi tilbake til det jeg sa i hovedinnlegget mitt, at jeg er også klar over at det mest sannsynlig kan bli høyere boligpriser rundt omkring. Men vi skal huske på at det finnes flere årsaker til at folk velger å selge sin eiendom. Når noen ser seg nødt til å selge, mener jeg det er moralsk galt at vi utøver en politikk som frarøver folk å få maksimal økonomisk gevinst ut av sin eiendom. Tilbake til noe av det som representanten Grimstad sa. Han snakket om næringsutvikling. Jeg tror det er det som er nøkkelen til å skape bolyst, skape attraktive boområder. En er nødt til å satse på næringsutvikling, på infrastruktur, gode fritidsaktiviteter og kulturtilbud for å sørge for at kommunen er så attraktiv at folk har lyst til å bo der, ikke fordi de føler en plikt og er nødt til å bo der. Dessverre blir Fremskrittspartiets forslag nedstemt i dag. Dette er nok en sak der vi belyser at skillelinjene i norsk politikk går mellom Fremskrittspartiet og de øvrige partiene.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-02-25:
Statsråden nevnte i sitt innlegg flere land som var viktige for Norge når det gjaldt studentutveksling: USA, Kina, Tyskland med stor bilproduksjon osv. Et land til som er viktig for Norge og norsk næringsliv og norsk utdanning og forskning, er Storbritannia. Vi har utstrakt samarbeid mellom de to landenes næringsliv, det er et stort eksportmarked for Norge, og samtidig har de også kvalitativt sett veldig god høyere utdanning. Nå er jo Storbritannia ute av Erasmus+ og etablerer sine egne program, og spørsmålet er rett og slett: Hvilke initiativ har en fra norsk side tatt for å få til et bilateralt samarbeid mellom Norge og Storbritannia om studentutveksling, som er umåtelig viktig etter Senterpartiets syn?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-02-25:
Dette har ikke akkurat vært et normalt år, så når en etter i fjor vår var nødt til å avlyse skriftlig eksamen etter to måneder fordi det var stengte skoler og vanskelige forhold, er det ikke rart at en også i år faller ned på det. Undervisningen har vært avbrutt for mange over lengre perioder, og det har også vært ulike forhold i de ulike delene av landet. Jeg skjønner at det har vært vanskelige avveininger, og at det har vært vanskelig å veie de ulike delene mot hverandre, men jeg er veldig fornøyd med at regjeringen har kommet fram til å avlyse de skriftlige eksamenene. Så oppstår selvsagt spørsmålet om hvilken konkurransesituasjon en da får når en søker på høyere utdanning. Det er også en problematikk som er blitt tatt opp i innstillingen, og der komiteen nå kommer med et enstemmig forslag om å be regjeringen vurdere utjevnende tiltak for å bidra til likere konkurranse. Det gjelder først og fremst de tre kullene som til våren vil kunne konkurrere på førstegangsvitnemålet – 2019, 2020 og 2021. Det er overfor dem en må vurdere utjevnende tiltak. I debatten er det blitt foreslått flere ting. Noen er opptatt av at en skulle ha laget en slags tredeling av plassene på høyere utdanning, og andre mener en burde stryke karakterene i skriftlig eksamen for alle de tre kullene. Det er vanskelig for oss på stående fot å si hva som vil være de beste tiltakene for å utjevne den konkurranseulikheten en kan få, men for Senterpartiets del er det svært viktig at den vurderingen blir gjort, og at den blir gjort grundig, for jeg tror det er svært mange av ungdommene i de kullene som berøres og er opptatt av det spørsmålet.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-25:
Regjeringens ambisjon om at 50 pst. av studentene skal studere i utlandet, henger dårlig sammen med tiltak for å øke mobiliteten blant studenter med funksjonsnedsettelser. I dag drar studenter med funksjonsnedsettelser og kronisk sykdom betydelig sjeldnere på utveksling enn sine medstudenter. En enstemmig komité mener at man må øke studentmobiliteten blant studenter med tilretteleggingsbehov. Hva vil ministeren gjøre for å møte dette kravet fra komiteen?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-25:
SV var tidlig ute og konkluderte med at det eneste rette i lys av pandemien og hvordan dette skoleåret har vært for mange elever, var å avlyse de sentralt gitte eksamenene våren 2021. Elevene har betalt en stor pris under denne krisen. I løpet av skoleåret har det vært store forskjeller i opplæringen elevene har fått, ettersom kommuner og fylker har vært ulikt rammet av pandemien. Mange elever har hatt mye hjemmeskole på grunn av rødt nivå, sykdom og karantene. Flere har mistet undervisning, og dette rammer hardest de elevene som har størst behov for å være på skolen. En klassisk skriftlig, nasjonal eksamen ville slått uheldig ut for elever som bor i områder som har hatt mye hjemmeskole på grunn av korona. En sentralt gitt eksamen ville, som vi så det, slått urettferdig ut og også tatt opp dyrebar tid som kan brukes til intensiv undervisning mot slutten av skoleåret, når koronaen forhåpentligvis er på vei ned i samfunnet. Å avlyse eksamen nå vil gi elever, lærere og skoler forutsigbarhet og tillit og en beskjed om at lærerne skal prioritere undervisning og god vurdering av standpunktkarakteren fram til skoleslutt. Det viktigste er at flest mulig får muligheten til å fullføre og bestå dette noe uvanlige skoleåret. Vi er nå glad for at ministeren og regjeringen har kommet til samme konklusjon. Nå vet skolene, lærerne og ikke minst elevene hva de har å forholde seg til. Nå som vi har fått gjennomslag for en rettferdig løsning for årets avgangselever, nemlig å avlyse eksamen, må vi finne en rettferdig løsning for tidligere kull også. I fjor ble antallet studieplasser økt på enkelte studier; det må regjeringen gjøre i år også. Dette tiltaket vil være essensielt i en tid der flere står uten arbeid og utdanning, og også et viktig tiltak for å bøte på en eventuell urettferdighet som enkelte avgangskull møter. Jeg skjønner veldig godt frustrasjonen til de kullene som opplever urettferdigheten, og vi må gjøre det vi kan for å rette opp i dette.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-25:
I etterkant av at ministeren avlyste de sentralt gitte eksamenene, dukket det opp en debatt fordi det kullet som avla sine eksamener i 2019, skal konkurrere mot årskull som unngikk eksamen. Det er en enstemmig komité som ber regjeringen vurdere utjevnende tiltak for å bidra til en likere konkurranse om studieplassene ved opptak til høyere utdanning til høsten. Hva disse tiltakene skal være, har komiteen overlatt til regjeringen. Vi i SV mener at kompenserende tiltak for dette kullet kan være å øke antallet studieplasser, og at en tredjedel av de plassene skal avholdes til de unge som gikk ut av videregående i 2019. Jeg er helt sikker på at ministeren har gjort seg noen tanker om hvordan man kan kompensere for akkurat dette kullet. Kunne ministeren vært litt konkret her og nå og si hva man har tenkt å gjøre for dette kullet?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-25:
Jeg lurte bare helt kort på om ministeren kunne si når dette blir klart, når 2019-kullet får vite om de får kompenserende tiltak.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-02-25:
I møte med interesseorganisasjoner, lærere, foreldre og elever i norsk skole har jeg opplevd flere ganger å høre om elever som har fått undervisning av variabel kvalitet under koronapandemien. Dette er enten på grunn av koronatiltakene direkte på skolen, eller på grunn av at kommunene har brukt muligheten til normal drift i svært forskjellig grad. Nå skal det sies at det helt i begynnelsen av pandemien var mange som jublet over hjemmeundervisningen og den digitale undervisningen. Det var sikkert litt spennende og litt nytt, og mange behersket det veldig bra. Men etter hvert ble de også lei, på samme måte som vi også er lei av hjemmekontor innimellom. De aller fleste har opplevd ordinær og like god undervisning som før covid-19, men en del elever har opplevd annerledes og kanskje litt svakere undervisning i enkelte fag ved sine skoler. I en situasjon der elevene har opplevd et mer variabelt undervisningstilbud enn vanlig, ville kanskje en ordinær avvikling av eksamen være problematisk, og med tanke på smittevern kan også en slik ordning være det mest fornuftige. Vi er glad for statsrådens klare svar når det gjelder hva som skal avlyses av eksamener denne våren. Dette var dessverre nødvendig, om enn ikke ønskelig. Venstre takker for at statsråden har hatt tett dialog med lærerorganisasjonene, elevorganisasjonene, foreldreutvalget og ikke minst kommunene og fylkenes organisasjon, KS. Ikke minst var det både fornuftig og klokt å bruke god tid på denne dialogen før man tok en avgjørelse. Det var en del press fra politiske miljøer for å ta avgjørelsen tidligst mulig, men det var klokt å ha is i magen og hente inn bredden av kunnskap og innspill før en slik alvorlig beslutning ble tatt. Vi mener at når man beslutter å avlyse både sentralt og lokalt gitt skriftlig eksamen for elever våren 2021 og lokalt gitt muntlig eksamen for 10. trinn og vg3, er det klokt. Venstre er fornøyd med at eksamen for privatister og elever som trenger eksamen for å få vitnemål, holdes som vanlig. Vi ser også at det er naturlig at fag- og svenneprøver avholdes. Vi mener at det er fornuftig at de elevene som trenger en eksamen for å komme videre, prioriteres. Vi setter pris på statsrådens klare og velfunderte beslutninger.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-02-25:
I en pågående pandemi er det mange ting som ikke har blitt som planlagt. For noen av oss har konsekvensene av dette ikke vært så inngripende, men for andre har de vært store. Er det én ting vi har vært enige om på tvers av politiske partier, er det vår bekymring for hvordan det går med ungdommen vår. Skoleelever som på rødt nivå sitter med digital hjemmeundervisning, har båret en stor del av byrden det har vært å være en del av et tidvis nedstengt samfunn. Derfor beveger vi oss varsomt, lytter til dem som dette berører, og tar oss tid når store beslutninger om eksamen skal tas. Det er jeg glad for. Når en beslutning om eksamen skal tas, er det mange hensyn som må ivaretas. Det er hvordan en skal forholde seg til de ulike typer eksamensformer, det er i hvilken grad elever under covid-19-pandemien har mottatt svært ulike tilbud om opplæring, noe som igjen gir et ulikt vurderingsgrunnlag, det er å ta stilling til hvilke følger en eksamensavlysning vil få for muligheten til å komme inn på drømmestudiet, sammenliknet med de elevene som har fått eksamen. Og sist men ikke minst må dette vektes opp mot mulighetene for en praktisk forsvarlig gjennomføring i lys av smittevernhensynene. Jeg mener regjeringen lander på en god avgjørelse ved å avlyse alle ordinære skriftlige, muntlig-praktiske og praktiske eksamener for elever i ungdomsskolen og videregående. En felles og lik skriftlig eksamen for alle, som ikke kunne tatt hensyn til det ulike tilbudet elevene har fått av opplæring i det helt spesielle koronaåret, ville ikke blitt opplevd som en rettferdig prøving av elevenes kompetanse og derfor opplevd som urimelig. Jeg mener også regjeringen lander på en god avgjørelse når det gjelder å gjennomføre eksamen for privatister og elever med behov for eksamen for å få vitnemål. Når det gjelder de muntlige eksamenene for avgangselevene, hadde nok Kristelig Folkeparti primært ønsket at vi også hadde avlyst dem. Vi er imidlertid enig i at det er viktig at elevene får muligheten til å vise sin kompetanse. Vi er også enig i at lokale eksamener som en muntlig eksamen vil være, i større grad enn de skriftlige kan tilpasses den opplæringen eleven faktisk har fått. Men vi har vært bekymret for de gullkantede vitnemålene disse elevene vil få, når vi vet at muntlig eksamen ofte vipper karakteren opp. Vi har vært bekymret for høye poengsnitt i avgangskullene og er derfor glad for at vi som samlet komité i denne saken ber regjeringen vurdere utjevnende tiltak for å bidra til likere konkurranse om studieplasser ved opptak til høyere utdanning i 2021.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-02-25:
Det ser jeg absolutt. Dette er en tilbakemelding vi også har fått fra ANSA, som har snakket litt med sine egne medlemmer, og veldig mange av dem har vært på studieopphold også på videregående skole. Så det å prøve det ut tidligere er veldig, veldig viktig. Nå kommer jo kunnskapsministeren snart med en melding om videregående skole, hvor dette kommer til å være et av temaene som er viktige å diskutere, ikke bare i meldingen, men for så vidt også i Stortinget – hvordan en kan bidra til mer av det. Så er jeg veldig glad for at vi har forlenget Erasmus+, og at vi blir med i en ny periode. Det er et veldig viktig utvekslingsprogram, ikke bare for studenter i høyere utdanning, men ikke minst for elever i videregående skole. Jeg mener vi har lagt en stortingsmelding på plass her som jeg er glad for har fått tilslutning i Stortinget, for det er mange grep der som handler om å internasjonalisere utdanningene på en gjennomgripende måte. Jeg vil kanskje særlig trekke frem at det også skal være mulig å få internasjonal utveksling her hjemme, altså rett og slett digitalt samarbeid med andre viktige institusjoner for Norge.