Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-03-02:
SV ser på meldingen som et svar på flertallets merknader i budsjettinnstillingene i 2001 og 2002 og på at en samlet komite i 2003 bad om at det ble framlagt en egen stortingsmelding på bakgrunn av Eikemo-utvalgets utredning om musikk- og kulturskolene, der tilskuddssatsen ble vurdert. Jeg må bare beklage og si at meldingen i liten grad gir svar på Stortingets bestilling av en melding der kulturskolenes plass i kulturlivet er diskutert, verken når det gjelder mål, virkemidler eller økonomi. Jeg konstaterer at meldingen i hovedsak beskriver kulturskolens utvikling generelt samt tar for seg andre sider av kunst og kultur i tilknytning til grunnskolen. Jeg er enormt glad for å vise til at komiteen har understreket i sin innstilling viktigheten av kultur i grunnskolen og kulturell bevissthet, og at kulturelle ferdigheter og forståelse i stor grad må være en del av den kompetansen som elevene skal tilegne seg gjennom grunnskoleløpet. Kulturell kompetanse er avgjørende for å kunne tyde og tolke et komplekst samfunn og en betingelse for å kunne tilegne seg det mangfold av uttrykksformer en blir møtt med. Samtidig vil jeg påpeke at kulturell bevissthet er viktig både for de unges orienteringsevne og for deres evne til kreativitet, nyskaping og idérikdom. Jeg mener komiteen har sendt ut et viktig og særdeles sterkt signal opp mot den varslede stortingsmeldingen fra Regjeringen om kvalitet i grunnskoleopplæringen. Kulturell kompetanse må være en av de viktige deler av den basiskompetansen som elever skal ta med seg i ryggsekken når de forlater grunnutdanningen. Dette ber jeg statsråden ta med seg. SV mener at et skolebibliotek må være et ressurssenter i skolen. SV mener at det er avgjørende viktig å ruste opp skolebibliotekene i grunnskolen for å styrke kvaliteten i skolen. Undersøkelser viser at mange skoleelever har liten tilgang på skolebibliotek, og at kvaliteten på tilbudet mange steder er lavt. En enstemmig komite uttaler at skolebibliotekene bør inneholde tilfredsstillende utvalg av skjønnlitteratur og faglitteratur samt lydbøker, videoer, CD-ROM og aviser. Tilgang til et stort og variert utvalg er en forutsetning for at biblioteket skal fungere som en aktiv kulturformidler. Hele komiteen sier også at skolebibliotekene må bli åpne og tilgjengelige ressurssentra på skolene. Da vil jeg i mitt innlegg utfordre statsråden: Hvordan vil statsråden følge dette opp med konkrete tiltak? Kvalitativt gode skolebibliotek er viktige og avgjørende verktøy for å skape leselyst, kreativitet, forståelse av tekst og kritisk tenkning blant barn og unge. Ved siden av å være en arena for lesing vil et godt utbygd skolebibliotek gi et differensiert og aktuelt tilfang av materiell som vil kunne gi individuelt tilrettelagt opplæring. Tilrettelagt opplæring er en av de viktigste store utfordringene vi står overfor når det gjelder å styrke kvaliteten i grunnskoleutdanningen, og jeg mener at skolebibliotekene er et av de viktigste verktøyene vi må bruke. SV er opptatt av tilgjengelighet for elevene, og at kompetansen på skolebibliotekene skal styrkes. Vi er ikke opptatt av på hvilken måte det skjer, men vi konstaterer at det både trengs økt kompetanse, tilgjengelighet og en bredde i materiellet i skolebiblioteket, og at det også trengs et endret syn på hva et skolebibliotek er. Derfor vil jeg igjen håpe at statsråden følger opp min utfordring: Hvilke konkrete tiltak vil statsråden sette i verk for at skolebibliotekene skal bli åpne og tilgjengelige ressurssentre på skolen? Et annet område SV er opptatt av når det gjelder kultur i skolen, er museene, der vi, sammen med Arbeiderpartiet, legger inn et forslag om at man ber Regjeringen ta initiativ til at grunnskoleelevene får gratis adgang til flere museer. Det er et dikt som jeg har blitt veldig inspirert av, nå når jeg skal gå over til å snakke om komiteens innstilling, som omhandler det meldingen egentlig skulle dreie seg om, nemlig kulturskolen og kulturskolens rolle for barn og unge og utviklingen av kulturlivet framover. Dette diktet er skrevet av ei lita jente som jeg kjenner veldig godt. Diktet heter «Lyvediktet»: «Jeg har en kjole av gull. Jeg kan skli på regnbuen. Jeg kan fly høyt i sky. Jeg kan lyve.» Kaia, 8 år. Innstillingen bevitner en svak stortingsinnsats for kulturskolens framtid. Det er langt mellom ord og handling. Selv om Regjeringens innsats var svak – man hadde forventet en melding som gikk inn på visjoner og mål for en videreutvikling av kulturskolen, og at Regjeringen ville fremme konkrete tiltak for en slik videreutvikling, men det fantes det lite spor av – så kunne komiteen på Stortinget fått til noe i sin innstilling, men det har i liten grad skjedd. Innstillingen er full av rosende formuleringer om hvor viktig kulturskolene er for utviklingen av kreative barnesinn og levende lokalsamfunn, men foreslår ingenting når det gjelder faktiske tiltak og finansiering. Dersom det skulle stå på den statlige innsatsen og de statlige visjoner om utviklingen av kulturskolen, ser det etter mitt syn meget mørkt ut for kulturskolens framtid. Siden 1997 har opplæringsloven pålagt alle kommuner å ha et musikk- og kulturskoletilbud til barn og unge. Det har vært bred politisk enighet om at tilbudet bør være så stort og terskelen for å delta så lav at kulturskolen ikke utelukker noen som ønsker det. Dette er nedfelt i Stortingets målsetting, som vi også opprettholder i vår innstilling, at minst 30 pst. av elevene i grunnskolen skal ha et kulturskoletilbud, og under visjonen «En kulturskole for alle», som skulle sikres og gjennomføres med et tak på egenbetalingen, slik at foreldrenes økonomi ikke skulle være utslagsgivende for barns deltakelse. Enten har stortingsflertallet nå mistet troen på sine målsettinger, eller så har engasjementet for kulturskolens framtid avtatt. I dag er det kun 13 pst. av landets grunnskoleelever som har et kulturskoletilbud, og ventelistene er mange steder meget lange. Minst 20 000 barn står i kø for å komme inn på en av landets kulturskoler, og køen vokser veldig mange steder. Fra i år av er også det statlige tilskuddet for kulturskoledriften lagt inn i det generelle rammetilskuddet til kommunene, samtidig som taket på foreldrebetalingen nå er hevet. Dette har gitt seg utslag i økte priser ved halvparten av landets 410 kommunale kulturskoler. Ved enkelte av landets kulturskoler er prisen fordoblet. Målsettingen er dermed langt fra nådd. SV var imot å oppheve øremerkingen, og vi er imot å oppheve taket på foreldrebetalingen, fordi vi mener at det svekker kulturskolens driftsgrunnlag. Sterk lokal innsatsvilje og kommuner som strekker seg langt, har hittil sørget for at vi har åpne og kreative kulturskoler der barn og unge kan utfolde seg mange steder i landet. Men kulturskolen må og bør videreutvikles, og vi bør ha en visjon om hvor vi ønsker at den skal gå. Denne utviklingen kunne Stortinget bidratt til dersom det hadde vært et politisk ønske om og en politisk vilje til dette. I stedet velger man å overlate det hele og fulle ansvaret til slunkne kommunekasser samt til foreldrenes lommebøker. Flertallet kaller det kommunal sjølråderett, men i realiteten er dette en fraskrivelse av det politiske ansvaret man har for å videreutvikle kulturskolene. Man ønsker at man skal oppleve å møte kunst- og kulturuttrykk gjennom god opplæring og godt kvalifiserte lærere. Men når SV og Arbeiderpartiet fremmer et forslag om at man ber Regjeringen ta initiativ til forsøksprosjekter i ett eller flere fylker, der lærere fra kulturskolen arbeider for kvalitetsheving av kulturinnsatsen i grunnskolen, både i opplæring av lærere og elever, får dette ikke flertall. Komiteen sier at framveksten av kulturskoler i kommunene har stor verdi for lokalsamfunnet som kulturformidlingsinstitusjon. Kunstnerisk utfoldelse gjennom elevaktivitet bidrar etter komiteens mening til å bygge nærmiljøet på en positiv måte og er en ressurs for det øvrige kulturlivet lokalt. Man sier også at kulturskolen representerer et skoleslag der elevene får delta ut fra egne forutsetninger og evner og uten opptakskrav. SV har også i sine merknader til innstillingen konstatert at det ikke er flertall for dette med foreldrebetaling. Vi ønsket i utgangspunktet at man skulle ha en maksbetaling på 1 600 kr, men for å føre denne saken litt videre, har vi sett på alternative muligheter, som vi har fremmet forslag om. Vi fremmer et forslag om at Stortinget ber Regjeringen legge til grunn at egenbetalingen for barn og unge maksimalt skal utgjøre 10 pst. av de samlede kommunale kostnadene med kulturskolen. Dette betyr at man da kan ha en differensiert sats ut fra foreldrenes betaling, man kan ha ulik sats på ulike tilbud, og voksne kan i tillegg betale mer. Helt til slutt vil jeg rose det gode arbeidet Kulturskolerådet har gjort for å utvikle kulturskolens kvalitet og innhold gjennom 20 år. Med entusiasme, kreativitet, pågangsmot og faglig dyktighet har kulturskolekommunenes interesseorganisasjon vært en veldig viktig pådriver i utviklingen. Jeg vil til slutt ta opp SVs forslag i innstillingen.