trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
André Oktay Dahl (Høyre), 2010-12-06:
Når presidenten sier det på den måten, føler jeg at det var en undertone der, så jeg er ikke helt sikker på det. Jeg vet ikke om det er parlamentarisk språkbruk å si det, men enkelte her leser Bibelen som – jeg holdt på å si – Gelius, eller noen andre som jeg ikke skal nevne navnet på. Men jeg må si: Dørum var veldig klar i boken sin, han, han sa at han fikk det som han ville. Og hvis det er et problem at Høyre, Fremskrittspartiet og resten av den borgerlige siden blir enige om politibudsjettene, at det blir mer til politiet, er jo bekymringene borte, for det er jo det man er så redd for. Men da har vi i hvert fall avklart én gang for alle at en ny borgerlig regjering kommer til å sørge for tidenes politibudsjetter, som kommer til å ta befolkningens trygghet på alvor. Når det gjelder tall: Statsråden har altså ikke sagt ett ord om at politidekningen har stått på 1,6 siden 2005, stått helt stille, ikke sagt ett ord om at soningskøene øker. Det eneste statsråden har gjort, er å etterlyse svar fra opposisjonen, hvordan opposisjonen skal sørge for bedre politidekning og gjøre noe med kriminalitetsproblemene. Det er omtrent like interessant som at statsråden for første gang ikke har sagt ett ord om alkohol under hele debatten.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-12-06:
Eg la merke til at representanten Bøhler begynte innlegget sitt med å snakke om talet på saker som er gått ned, frå 430 000 i 2002 til 380 000 no. Eg er einig med representanten Bøhler i at det er positivt, men eg har sete og tenkt på ei utfordring. Eg oppfattar at det er mange som ikkje har den same tilliten til politiet, for når dei går til politiet for å melde frå, føler dei ofte at saken berre blir lagt vekk. Det bekymrar meg. Representanten Bøhler kjenner jo godt til situasjonen i Oslo, med organisert kriminalitet osv. Me ser tjuveriraid og bandar som herjar over store delar av landet. Ein veit at det er mange saker med kjend gjerningsmann som berre blir lagde vekk. Ein ser narkosal, særleg i Oslo, der det ganske openlyst får lov å skje. Dette gjer noko med folks rettsfølelse, tryggleik og tillit. Ser representanten Bøhler det same, og, eventuelt, ønskjer han å gjere noko meir for å skape ein større tryggleik og tillit til politiet?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-12-06:
Først må eg rose representanten Chaudhry for eit godt innlegg. Han var inne på mange viktige punkt som eg er einig med han i. Spesielt er eg glad for at han nemnde alkohol og alkoholrelaterte problem, og kva for konsekvensar det har for samfunnet. Ein veit at 60–80 pst. av alle valdstilfella skjer under påverknad av ei eller anna form for rus, og ein veit det er ei enorm utfordring som samfunnet har. Eg oppfattar innlegget til representanten Chaudhry så positivt at eg skal ikkje vere så negativ overfor han. Representanten nemner Oslo som eit eksempel, og der er det Framstegspartiet og Høgre som sit og styrer, men det er saman med SV at ein gjennomfører skjenkjepolitikken – det er SV som er proppen i systemet, om ein kan bruke det ordet. Derfor hadde eg tenkt å utfordre Chaudhry på om det er SV som er proppen i regjeringa òg. Slik det kan sjå ut utanfrå, kan det verke som at det at dei varsla innskrenkingane i skjenkjetida ikkje blir noko av likevel, er det som er tilfellet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-12-06:
Eg ønskjer å fortsetje der representanten frå Høgre slutta. Sentralisering og toppstyring er ideologiske tema som både Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti tradisjonelt har stått saman om å kjempe imot, nettopp fordi me har tru på eit samfunn som blir bygt nedanfrå. Det er der dei gode løysingane blir skapte. Det er der ein skal starte, det er det ein skal ha som utgangspunkt. Ein har sett den siste tida at det har vore konfliktar rundt lokalsjukehus. Det har vore truslar om nedleggingar, og regjeringa har på mange måtar ikkje ønskt å gripe inn. Det har skapt uro. Ein har sett at regjeringa lèt skattedirektøren herje som han vil og leggje ned 130 kontor rundt om i landet. Ein ser at fleire tek til orde for tvangssamanslåing av kommunar, osv. No ser ein òg på politistrukturen og på lensmannskontora, som blir fjerna fordi ein sentraliserer. Og dette blir gjort før eit betre tilbod er på plass. Eg ønskjer å utfordre representanten Klinge på følgjande: Kva for grep meiner Senterpartiet må takast for å snu ei utvikling der ein flytter politiet vekk frå folk og får stadig meir sentralisering?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-12-06:
Representanten kunne ha fortsett, for det er fleire tiltak som eg kunne ha sagt at eg ikkje liker. Først vil eg seie at eg gjerne ville ha sete i justiskomiteen om eg hadde fått lov til det; det er ein veldig spennande komité. Eg er veldig glad for at det er fleire som ser den gode justispolitikken til Kristeleg Folkeparti. Men for å svare på spørsmålet: For min del og for Kristeleg Folkeparti sin del ønskjer vi ei større satsing på førebygging. Me ønskjer å skape eit tryggare samfunn, og som eg begynte mitt innlegg med: Det handlar om livskvalitet. Derfor er eg glad for mye av det Arbeidarpartiet og regjeringa har gjort. Men me er utolmodige. Her viser ein ganske samla opposisjon at ein ønskjer tydelegare prioriteringar og endå meir satsing på f.eks. politiet. Når det gjeld regjeringsspørsmålet, kjem eg ikkje med noko svar her. Det einaste eg kan seie, er at Kristeleg Folkeparti kjem til å vere krystallklar på at me ikkje vil kompromisse på viktige saker, og tryggleik i kvardagen er ei av dei viktigaste sakene for Kristeleg Folkeparti, fordi det handlar om livskvalitet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-12-06:
Først vil eg berre seie at Kristeleg Folkeparti har støtta den auken som regjeringa har kome med. Han er viktig og bra. Men om ein ser på politiet sin eigen driftsrapport for perioden 2002–2008, viser tala – og det er politiet sine tal – at det er blitt færre synlege tenestemenn. Det er imot intensjonen bak politireforma. Det viser at ein kanskje ikkje har lukkast like godt sjølv om ein har fått den auken. Derfor er Kristeleg Folkeparti utolmodig, og har ved kvart budsjett vist at me aukar. Om 160 mill. kr er nok, kan vere eit godt spørsmål, men det ville i alle fall ha bidrege til at ein kunne fått fleire i jobb, ein kunne fått større rom ute. Då trur eg at ein òg ville fått eit meir synleg politi; ein kunne prioritert meir av den kvardagskriminaliteten som eg opplever at ein dessverre ikkje har moglegheit til å prioritere i dag.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-12-06:
Eg blei veldig ivrig etter å ta ordet etter å ha høyrt replikkvekslinga mellom representanten Oktay Dahl og statsråden, for der var representanten Oktay Dahl på «faneflukt» – trur eg uttrykket var – vekk frå sine standpunkt. Eg må innrømme at eg har stor sans for statsråd Storberget sine haldningar til tryggleik og førebygging, fordi han har peikt på det eg vil kalle ei av dei aller viktigaste årsakene til valdskriminalitet, nemleg alkohol og misbruk av alkohol. Der veit eg at statsråden har eit standpunkt. Han skreiv det sjølv i Aftenposten: «Vi ønsker å redusere omfanget av alkoholrelatert vold. Forskning og erfaring peker i samme retning: Reduksjon av skjenketiden virker. Derfor har Helse- og omsorgsdepartementet foreslått å innskrenke maksimaltiden for skjenking.» Då eg høyrde replikkvekslinga i stad, fekk eg inntrykk av at dette er noko som berre kommunane kan gjere. Har statsråden gått vekk frå sitt eige standpunkt? Han har tidlegare framheva og lyfta fram kor viktig det er å redusere skjenkjetida nettopp for å få slutt på misbruket.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-12-06:
Eg takkar for svaret. Men eg opplever samtidig at det er å gå vekk frå eit standpunkt. Eg har brukt den same argumentasjonen sjølv, særleg overfor dei som meiner det er viktig at kommunane sjølve skal få bestemme. I dag har dei ei moglegheit til å bestemme det innafor kl. 03, så dei som verkeleg meiner at kommunane skal bestemme det sjølve, må kjempe for døgnopne skjenkestader, og det er eg i alle fall imot. Men det eg ser som den store utfordringa, er jo at det har teke altfor lang tid allereie. Eg er einig med statsråden i at dette sjølvsagt ikkje er det einaste verkemidlet. Ein må sjå på måten skjenkinga blir føreteke på, og ein kan gå inn på heile den problematikken. Men det som eg er skuffa over, er at statsråden frå å ha hatt ein veldig iver og pressa det gjennom, har gått heilt vekk frå det. Kva er vitsen med å få meir, når me har så mykje forsking – både internasjonal og nasjonal forsking – som viser at det er ein klar samanheng mellom alkoholtilgang, alkoholmisbruk og også vald? Kvifor må me gå fleire rundar? Kan me ikkje få det med ein gong?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-12-06:
Grunnen til at eg tek ordet, er at eg må svare på eit par tidlegare innlegg. Den første eg vil ta tak i, er representanten Breen. Han heldt eit veldig godt og veldig viktig innlegg som handla om alkohol og situasjonen i denne byen. Det interessante er at både justisministeren og fleire frå Arbeidarpartiet har vore inne på kor viktig det er å få ned skjenkjetidene. I den taldebatten som ofte er i justiskomiteen, med snakk om kor mange politifolk ein eigentleg har, og alle ønskjer å få fleire, er det interessant å sjå kor mange personar og politimenn som ville vore frigjorde dersom ein kunne fått gjort noko med all valden knytt til alkohol. Derfor kom eg på historia frå den gongen røykelova skulle bli innførd, då Høybråten, som var helseminister, visstnok fekk beskjed om at det berre var 30 pst. som støtta innføring av røykelova. Då sa Høybråten at Kristeleg Folkeparti hadde vore veldig godt fornøgd med 30 pst, og derfor ville han berre køyre på. No er kanskje Arbeidarpartiet vane med 30 pst. oppslutning og ville ikkje sett på det som ein stor siger. Men faktum er at folk flest ønskjer kortare skjenkjetid fordi dei ønskjer ein tryggare kvardag og ein tryggare tur på byen for å ha det hyggeleg. Den andre saka som eg ønskjer å gå inn på, er innføring av datalagringsdirektivet, noko som representanten Lillehovde begynte å snakke om. Det er jo alltid eit farleg tema å lyfte opp, men eg må seie at når det blir lyfta opp på ein så enkel måte og berre blir framstilt som om det er løysinga på alle utfordringar, må eg få kome med nokre poeng. Datalagringsdirektivet skulle jo innførast på grunn av at ein skulle ta organisert kriminalitet. Då var utgangspunktet mitt at organiserte kriminelle er relativt oppegåande – dei bør i alle fall vere det. Det gjeld noko så enkelt som å kommunisere med kvarandre. Viss du er relativt oppegåande, bør du klare å finne smotthola i datalagringsdirektivet. Det er så enkelt som at eg kan ta telefonen min og bruke Facebook og sende meldingar, eller eg kan ta mobilen og bruke Skype og ringje utan at det er noko som helst krav til lagring av det. Eg kan kommunisere så mykje eg vil, og kriminelle kan kommunisere så mykje dei vil. Det same kunne du gjort på Gmail eller Hotmail osv. For kva er det eigentleg snakk om? Jo, det er ei massiv lagring av data. I 2009 sende me 7 milliardar SMS-ar. Me ringde tre timar kvar veke per person i snitt. Datamengda me lasta ned i 2009 på to dagar, tilsvarte altså det same som heile datamengda i 2003. Info om kven du sende til, eller kor du var då du ringde eller sende melding osv., blir lagra. Det gjeld mobilen, PC-ar, iPad-ar, elektroniske artiklar, bilar osv. Det kjem til å kome endå meir. Utviklinga kjem berre til å fortsetje. Heilt til slutt må eg berre seie at me kastar personvernet på båten og går bort frå prinsippet om at du er uskuldig inntil det motsette er bevist, berre på grunn av at det blir hevda at dette er det som skal vere løysinga. Og det er det ikkje.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Da helikoptertjenesten ble vedtatt opprettet og lagt under Oslo-politiet, sa en samlet komité følgende: «Komiteen har merket seg at samtlige høringsinstanser understreker at kostnadene ved etablering og drift av en politihelikoptertjeneste ikke må belastes de ordinære driftsbudsjetter uten at overføringene øker tilsvarende.» Mener representanten Bøhler at intensjonen i den merknaden fra hele komiteen er ivaretatt, med utgangspunkt i Oslo-politiets og helikoptertjenestens økonomiske situasjon?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Elektronisk soning kan innvilges både til volds- og drapsmenn og spesielt mot slutten av soningen. Representanten Chaudhry sa i en replikk tidligere at dette skulle være for småkriminelle og unge forbrytere. Hvis så er tilfellet, er jo SV og Fremskrittspartiet rimelig enige om dette med elektronisk soning. Så mitt spørsmål til representanten Chaudhry er følgende: Vil SV sette slike restriksjoner på elektronisk soning?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Jeg vet ikke om representanten Chaudhry helt oppfattet spørsmålet. Jeg nevnte også at drapsmenn og voldsforbrytere kan få elektronisk soning mot slutten av sin soningstid – det er vi skjønt enige om at de har mulighet til å få. Men spørsmålet var altså om SV og Chaudhry vil sette restriksjoner på den elektroniske soningen slik at det kun skal gjelde småkriminelle og unge lovbrytere, slik representanten Chaudhry sa i en replikk tidligere.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Representanten Breen var inne på at opposisjonen har mest fokus på å bevilge penger til politiet og driver med «reaktive» ordninger, og at det kun er politiet som skal løse utfordringene med kriminalitet. Nei, vi er absolutt tilhengere av proaktive holdninger. Vi vil bl.a. skifte ut regjeringen, og det skulle vel si sitt om det. Representanten Lillehovde fra Hedmark argumenterte sterkt for innføring av DLD, datalagringsdirektivet, og at det var det eneste saliggjørende for at politiet skulle få de verktøyene de trengte for å løse oppdraget sitt. Nå legger jeg merke til at en del av argumentasjonen rundt datalagringsdirektivet endrer seg. Blant annet har statsråden sagt at de opplysningene som ligger i datalagringsdirektivet, bl.a. kan brukes til å sjekke folk ut av saker. Det er jo for så vidt riktig, men vær så snill, hvis vi skal endre prinsippet om at en er uskyldig til det motsatte er bevist, til at en er skyldig til en er sjekket ut av saken, får jeg problemer med rettssikkerheten. Med datalagringsdirektivet vil i gjennomsnitt hver eneste nordmann ha ca. 1 200 meldinger lagret på ett år. Da vet man hvem du har sendt melding til, når du har sendt, hvor du har sendt, og hva du har sendt. Det er bekymringsfullt, og det er ingen som skal komme og fortelle meg at de opplysningene som blir liggende i et slikt datalager, ikke kan misbrukes. Det ser vi bl.a. med hvitvaskingsloven, der opplysninger ble gitt videre til bl.a. Skattedirektoratet og til Nav, osv. osv. Det ble sagt at datalagringsdirektivet skulle brukes til å bekjempe terror og organisert kriminalitet. Så har argumentasjonen endret seg til at det også skal være annen alvorlig kriminalitet. Og nå er det flere og flere som snakker om ulovlig fildeling. Ulovlig fildeling som en alvorlig kriminell handling – da begynner jeg å bli bekymret. En av utfordringene nå er at vi ikke vet hva vi vedtar med datalagringsdirektivet. Hvis vi nå vedtar et datalagringsdirektiv slik det foreligger i dag, kan EU godt om et år eller to gjøre endringer i direktivet som gjør at personvernet blir enda mer tilsidesatt. Det vil forundre meg om vi ved de små endringene EU da gjør, vil sette oss på bakbeina og nekte å vedta direktivet. Så jeg tror vi skal vente til den evalueringen som EU nå foretar, foreligger, og så ta en ny debatt om datalagringsdirektivet når vi har fakta på bordet.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Representanten Håheim var inne på at Fremskrittspartiet ønsker å legge ned UP i sin nåværende form. Jeg vil da bare henvise til at statsråden selv skryter av at UP nå tar flere og flere og er aktive opp mot organisert kriminalitet. Det var nettopp det Fremskrittspartiet ønsket. Det var nettopp det vi ville, at ressursene til UP skulle gå mer i retning av det som har med organisert kriminalitet å gjøre i stedet for at UP skal stå på hvert eneste gatehjørne med laser og fartsmålere. Det kan faktisk andre gjøre. Det er det andre etater som også kan gjøre, eventuelt med bistand fra politiet. Det er ingenting i veien for at Biltilsynet kan ha ansvaret for fartskontroller og promillekontroller med bistand fra politiet i stedet for at to–tre politienheter hver eneste gang skal foreta kontrollene. Biltilsynet kan gjøre de oppgavene med bistand fra politiet. Det lar seg gjøre!
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Jeg skal ikke lage noen alvorlig sak ut av dette, men i Teknisk Ukeblad den 18. november 2010 uttales det fra den tidligere omtalte HMS-fagsjef, Ketil Karlsen, i Industri Energi: «Lar Ekofisk i stikken. Regjeringen vil kjøpe nye redningshelikoptre som ikke takler en storulykke på Ekofisk.» Mitt spørsmål til statsråden er som følger: Kan statsråden garantere at regjeringen kjøper inn et helikopter som vil kunne takle en storulykke på f.eks. Ekofisk?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Det er ikke alle innlegg man tar med like stor glede, men jeg skal prøve å være kort og forklare hvorfor jeg tar ordet. Saken er viktig i seg selv. Det skal reageres strengt på kjøring i ruspåvirket tilstand. Det er som saksordføreren sa: Dette er komiteen helt enige om. Men ved en liten inkurie, eller det som på godt norsk kalles slurv, har Fremskrittspartiet blitt med på en del av lovvedtaket som vi egentlig ikke er helt enig i. Det gjelder det med førerkort på prøve, at de som har førerkort på prøve, skal få strengere reaksjoner for sine små lovbrudd enn andre. Det mener vi er å forskjellsbehandle, og det er også slik at både Politidirektoratet og riksadvokaten har stilt seg svært negative til en slik ordning. Nå er det slik at slurv straffer seg. Fremskrittspartiet er innforstått med at vi her stemmer over endringer i en lov som helhet, og vi vil selvfølgelig også være med og stemme for den. Vi skal ikke stemme imot loven. Men vi synes det var greit å bemerke at vi ikke er enig i at de som har førerkort på prøve, skal få strengere reaksjoner enn andre. Dette vil etter vår mening være en forskjellsbehandling, og derfor er det ikke riktig. Men som sagt, Fremskrittspartiet vil ikke gå imot loven.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Representanten Oktay Dahl har ved flere anledninger understreket viktigheten av balansen i straffesakskjeden, og har også flere ganger rettet kritikk mot regjeringen på det området. Da er det interessant at Høyre i sitt alternative statsbudsjett gjør det samme som representanten Oktay Dahl flere ganger har kritisert regjeringen for, nemlig økning til politiet uten å følge opp med økning til kriminalomsorg og domstoler. Jeg får lyst til å spørre representanten Oktay Dahl: Er helheten i straffesakskjeden kun viktig når Høyre kan kritisere regjeringen, eller er det det at det ikke ble råd til å prioritere helheten når man nok en gang skulle prioritere massive skattelettelser til dem som har mest fra før?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Jeg kan berolige Stortinget med at jeg ikke skal bruke noen bilder i dette innlegget. Jeg registrerer at representanter fra Fremskrittspartiet mener at jeg var litt omtrentlig i mitt innlegg om UP. Når framtredende representanter fra Fremskrittspartiet uttaler seg i media, velger jeg imidlertid å ta det på alvor. Hvis det er sånn at Fremskrittspartiet har ombestemt seg, er jo det gledelige nyheter. Men jeg tar det altså på alvor når partileder Siv Jensen sier til Aftenposten i fjor at UP skal slutte å stå med målerne sine. Jeg tar det på alvor når representanten Per Sandberg sier til NRK Kveldsnytt i 2008 at han tror at vi kunne brukt UPs ressurser på en helt annen måte. Jeg kan ikke forstå det på noen annen måte enn at antall kontroller og UPs synlighet på norske veier skal reduseres drastisk. Vi vet at fart og promille er to viktige faktorer som ofte er til stede når det skjer trafikkulykker på norske veier. Fart og promille er jo også UPs viktigste jobb, og UP gjør en viktig jobb for å forebygge trafikkulykker. Fart er faktisk en medvirkende årsak til halvparten av dødsulykkene på norske veier. Det er alvorlig, og da tror ikke jeg løsningen er å høyne fartsgrensene og for så vidt heller ikke å servere alkohol på landets bensinstasjoner, som det også er tatt til orde for i media. Men ingenting er bedre enn om Fremskrittspartiets representanter her kan avkrefte at dette er gjeldende politikk. Det ville vært en god dag for trafikksikkerheten. Så registrerer jeg at det ennå ikke i løpet av debatten er kommet noen veldig gode svar på hvordan Fremskrittspartiets foreslåtte kutt til skatteetat, finanstilsyn og tolletat skal føre til mindre kriminalitet. Justiskomiteen var nylig på besøk i Kristiansand og så bl.a. hvilken viktig jobb tolletaten gjør både når det gjelder organisert kriminalitet og narkotikakriminalitet. Men det er åpenbart sånn at på de områdene hvor Fremskrittspartiet kutter, får vi bedre resultater av kuttene, mens på de områdene hvor de bevilger mer penger, er det ofte den eneste løsningen på alle utfordringer.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Regjeringen har fremmet endringer i vegtrafikkloven, relatert til ruspåvirket kjøring, og med endringene tar man selvfølgelig sikte på å bedre trafikksikkerheten. Norge var det første landet i verden som innførte promillegrense, i 1936. Siden den gang har promillegrensen blitt satt ned og bygger nå på et nulltoleranseprinsipp. Det har bl.a. ført til at det er færre i dag som kjører med promille enn det var før grensen ble satt ned. Det gir oss klare signaler om at kjøring og alkohol ikke hører sammen, og at når politiet har gode kontrollmuligheter, gir det resultater. Derfor er det på høy tid å innføre det samme når det gjelder kjøring under påvirkning av andre rusmidler. Kjøring i ruspåvirket tilstand er et av de problemene vi møter når det gjelder trafikksikkerhet, og det problemet har vært økende de siste tiårene. Folkehelseinstituttet anslår at i en fjerdedel av dødsulykkene på norske veger i fjor var ruspåvirkning en medvirkende årsak. Trafikkulykker koster samfunnet titalls milliarder kroner hvert år, men den største kostnaden er det ofrene som må bære. Når mennesker mister livet, mister familie og venner noe som er uerstattelig, og mennesker som blir skadet, får livet sitt ødelagt. Det finnes ingen budsjettpost eller politiske vedtak som kan gi det tapte tilbake til dem som blir rammet. Nettopp derfor er det så viktig med en god politikk for forebygging. Det er derfor på høy tid å innføre det samme nulltoleranseprinsippet for ruspåvirket kjøring som vi i dag har for alkoholpåvirket kjøring. Det handler også om å gi et klart og tydelig signal om at kjøring og rusmidler ikke hører sammen. Vi vet også at det må kombineres med bedre kontrollmuligheter for politiet. Komiteen støtter derfor lovendringen som vil gi politiet mulighet til å gjennomføre hurtigtest og bruke et såkalt narkometer. Det er dessverre et tragisk faktum at unge mennesker er overrepresentert når det gjelder trafikkulykker og ruspåvirket kjøring. Det er derfor en samlet komité som støtter endringene som innfører strengere sanksjoner for dem som har førerretten på prøve. Tydelige og klare reaksjoner mot dem som kjører i ruspåvirket tilstand mens de har førerkort på prøve, vil ha en forebyggende effekt. Det er viktig, for vi har ingen ungdommer å miste. Det er en enstemmig komité som har samlet seg om innstillingen, og anbefaler alle de foreslåtte endringene i vegtrafikkloven.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Klinge var innom ofrene i begynnelsen av sitt innlegg, noe som jeg synes var veldig bra. Og vi husker vel alle Kristoffer-saken – den er jo ennå veldig aktuell – en sak som i hvert fall hos meg har satt dype spor, og som i enda større grad har fått meg til å tale ofrenes sak. Vi har foreslått at regjeringen skal opprette en ordning med bistandsadvokat for barn som har blitt drept, eller som er døde under mistenkelige omstendigheter. Hvorfor er representanten Klinge uenig i dette?
Anders B. Werp (Høyre), 2010-12-06:
Representanten Klinge var innom resultatreformen, et viktig arbeid som pågår i politiet for øyeblikket. For Høyre er nærpolitimodellen sentral. Samtidig vet vi at det stadig skjer endringer i samfunnet og i forhold til de oppdrag og utfordringer som politiet skal møte, slik at vi ikke nå skal låse noe standpunkt i forhold til våre konklusjoner når det gjelder den reformen. Senterpartiet har ofte en inngang til å diskutere samfunnsstrukturer som er like foranderlig som de ti bud. Representanten er innom Soria Moria-erklæringen og henviser også til partiets forhold til resultatreformen. Men det skinner likevel igjennom en ganske klar grunnleggende holdning om at man skal ha det som man har det. Så mitt spørsmål er: Hvordan ser Senterpartiet på behovet for strukturendringer i politiet?
Anders B. Werp (Høyre), 2010-12-06:
I løpet av noen få år har vi sett framveksten av en helt ny arena for kriminalitet. Det er datakriminalitet. Det går på ID-tyverier, det går på økonomisk kriminalitet, mer bruk av teknologi og avansert teknologi. Nylig kunne vi lese i flere artikler i mediene at myndighetenes mulighet for forebygging av dataangrep og datakriminalitet er svekket. Myndighetene har jo flere verktøy, gjennom NSM, NorCERT osv. Mine spørsmål er: Føler statsråden seg komfortabel med dagens sikkerhetssystemer? Hvordan vil regjeringen eventuelt møte utfordringene ved å øke datasikkerheten?
Anders B. Werp (Høyre), 2010-12-06:
Representantene Håheim og Oppebøen Hansen er i det litterære hjørnet i dag og henviser til tidligere statsråd Dørum og hans beskrivelser. Høyre viser til Stortingets vedtak og Stortingets behandling av tidligere budsjett. For i kontrast til det de nevnte representantene siterer, viser historien fra Stortinget at i ni av de ti siste år har Høyre foreslått mer penger til politiet enn Arbeiderpartiet. I det tiende året samarbeidet Høyre og Arbeiderpartiet om politi- og justisbudsjettet. Dette er etter min og vår mening et forsøk på å fjerne oppmerksomheten fra at det er stillstand i politidekningen under denne regjeringen. I debatten har det også kommet fram synspunkter på datalagringsdirektivet. Det er bra at det debatteres. Fra Høyres side har vi lyst til å understreke at vi har stor respekt for kompleksiteten i det spørsmålet. Vi har en partiprosess hvor vi tar oss den nødvendige tid til å gå inn og se mer nøye på dette prinsipielle spørsmålet. Vi mener den tiden er en god investering, med tanke på å få et best mulig resultat, i å balansere mellom hensynet til personvernet på den ene siden og det å bekjempe kriminalitet på den andre siden. For oss er ikke dette et tema for forhastede og kortsiktige løsninger. Dette er det nødvendig å se grundig på, og det gjør Høyre. Så er det representanten Torve, fra Arbeiderpartiet, som etterlyser Høyres syn på kommunesammenslåing og politistruktur, for å si det slik. For det første synes jeg det er overraskende at dette spørsmålet kommer fra Arbeiderpartiet, som styrer Justisdepartementet, og som ikke engang sender temaet om politistruktur og resultatreform ut på høring utenfor politiet. Det er et tema som etter Høyres mening burde vært mye bredere behandlet. Vi går inn for større og mer robuste kommuner, det er riktig, men representanten Torve kan se på debatten i denne sal for to uker siden. Da presenterte Høyre sitt Dokument 8-forslag om nærmiljømodellen, som i detalj beskriver hvor stor vekt Høyre legger på å ha et tilstedeværende, synlig politi i nærmiljøene. Så dette har Høyre presentert, men det ble dessverre nedstemt av regjeringspartiene.
Anders B. Werp (Høyre), 2010-12-06:
Anskaffelse av og anskaffelsesprosess for nye redningshelikoptre er en omfattende sak. Jeg vil berømme forslagsstillerne for å ta opp dette viktige temaet, for det gir Stortinget anledning til å diskutere selve saken. Samtidig har jeg lyst til – og jeg er ganske sikker på at jeg gjør det på vegne av hele justiskomiteen – faktisk å gi honnør til dem som arbeider i helikopterredningstjenesten, for den viktige og flotte jobben de gjør. Det er altså på høy tid å skifte ut helikoptrene. De har vært i tjeneste i mange år. Det er absolutt behov for nye, ut fra den estimerte tekniske levetiden til de eksisterende helikoptrene. Det er et stadig dyrere vedlikehold av disse maskinene etter hvert som levetiden øker, samtidig som vi ser at oppdragsmengden øker. Som sagt er det også viktig å bruke tid på anskaffelse av nye helikoptre. Én ting er at det er en stor investering i kroner og øre, men det er også snakk om å velge de rette tekniske løsningene som gjør at man kan løse oppdragene best mulig for dem det gjelder. Derfor er dette en komplisert prosess, samtidig som det haster. Og Stortinget har jo diskutert denne saken i flere omganger tidligere og gjennom flere år, og det er grunn til å peke på at det nok er en betydelig utålmodighet i denne sal knyttet til prosessen. Når det gjelder justiskomiteens behandling, er det min oppfatning som saksordfører at det er stor grad av enighet om behovet, om behovsbeskrivelsen, men vi skiller lag når det gjelder konklusjonene. Regjeringspartiene er beroliget av regjeringens forsikringer i saken, og vil dermed at hele saken og representantforslaget vedlegges protokollen. Fra Fremskrittspartiets og Høyres side er det uttrykt et sterkt ønske om en forsert prosess knyttet til at dette er en nødvendig oppgradering av både selve maskinene og det tilhørende utstyret, kanskje spesielt varmesøkende kameraer. Opposisjonspartiene har da fremmet forslag om at det innen utgangen av inneværende år legges fram et ferdig beslutningsgrunnlag om både den eksisterende og den nye helikopterflåten. Jeg tar opp det forslaget som Høyre og Fremskrittspartiet har i innstillingen.
Thor Lillehovde (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Kristelig Folkeparti er ikke representert i justiskomiteen og har således ikke kommet med egne merknader til budsjettet for 2011. Jeg har derfor kikket litt i partiprogrammet og i det alternative budsjettet for 2011. Det er mye bra i Kristelig Folkepartis justispolitikk, ikke minst innenfor forebygging og tidlig inngripen overfor ungdom i risikosonen. Etter min mening er det liten avstand mellom Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti. Derimot vil det være interessant å høre hvordan Kristelig Folkeparti stiller seg til potensielle samarbeidspartnere på høyresiden. Hva mener Kristelig Folkeparti om Fremskrittspartiets kutt i kontrolletater, som Skatteetaten, Tolletaten og Finanstilsynet? Hva mener Kristelig Folkeparti om Fremskrittspartiets reduksjon i alkoholavgiftene?
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Dette spørsmålet har jeg fått mange ganger, og mitt svar er det samme. Det er altså sånn at vi mener det er knyttet betydelige rettssikkerhetsutfordringer til DNA-analyser, og av den grunn mener vi at det er riktig at det holdes på Rettsmedisinsk institutts hender. Så er det sånn at man har valgt å styrke RMI betydelig i løpet av disse årene, og man har også sett betydelige resultater når det gjelder hvor mange sporprøver og personprøver som blir analysert. Når det gjelder personprøvene, er man i rute, men det er altså sporprøvene man henger etter med tidsmessig. Da gleder det meg – som jeg også sa sist jeg fikk svare på dette spørsmålet – at man i løpet av sommeren og disse månedene som har gått fram til nå, faktisk har kommet i en situasjon hvor man behandler flere sporprøver enn det som kommer inn. Man er altså i ferd med å bygge restansene ned og får også saksbehandlingstiden ned. Det er mitt håp at i hvert fall 80 pst. av disse prøvene skal behandles innenfor de satte frister før vi bikker nyåret.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Det er flott å få denne anledningen til å klare litt opp i hva man har sagt fra regjeringas side om dette, for det er det samme: Vi garanterer at vi gjør det vi kan for at de som utdannes fra Politihøgskolen, skal få seg jobb – og det ville være rart om de ikke fikk seg jobb. Det er også bakgrunnen for at vi har valgt å styrke driftsbudsjettene, både i fjor, i år og også til neste år, for å kunne sysselsette de nyutdannede. Så må jeg si at for å være en høgskole som etter hvert nå utdanner over 400 studenter, hvor vi ser at over 300 av dem har fått seg jobb før vinteren ordentlig har satt inn, og hvor man nå er i ferd med å rekruttere inn i arbeidslivet de siste 80–90 studentene som har bestått prøver i høst, syns jeg faktisk at det er et ganske godt resultat. Men det vil ikke være mulig å garantere jobb til alle som sier at de skal ha jobb ved hjemstedet sitt. Man må akseptere å flytte, og man må også akseptere at man må søke på jobber.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Aller først må jeg bare få lov til å si at jeg opplever at Høyre er i fri faneflukt fra sine noe aggressive utspill i media om at man skal ha 2 000 flere enn regjeringa innen 2015, og så løper man fra det ved første runde hvor man faktisk har mulighet til å øke opptaket til Politihøgskolen og ikke gjør det. Det er altså slik at hvis vi skal ha 2 000 flere årsverk, må vi utdanne flere. Hvis man skal nå i havn med dette – for Høyres del – er man derfor oppe på et opptak på 2 000 til politihøgskoleutdanningen. Når det gjelder skjenking, mener jeg det er et særs viktig tiltak for å bremse kriminaliteten. Men her er det to strategier. Den første er det regjeringa jobber med, hvor man ønsker å se dette mer opp mot den forskningen som nå gjøres, særlig SIRUS. Det syns jeg er greit. Det er godt å leve med. Det er godt at det blir godt fundert. Det andre er at kommunene har fri adgang til å gjøre dette. I så måte burde representanten André Oktay Dahl ikke spørre meg, men Høyres lokalpolitikere rundt omkring, som i det siste har foreslått å skjenke nærmest døgnet rundt.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Det er ingen grunn til å bagatellisere den situasjonen vi ser på nett og gjennom IKT – ikke bare for det offentlige, men også for private. Vi ser jo, som representanten sier, at nettet og teknologien i større grad blir en base for kriminelle handlinger. Derfor må dette angripes i hvert fall fra to hold. Det første er det forebyggende, hvor jeg mener NSM bl.a. gjør en bra jobb for å kunne forebygge og forhindre. Det er laget et utkast til en strategi for denne type kriminalitet, som regjeringa nå har under utarbeidelse – høringsfristen gikk vel ut nå i november – som vi kommer til å legge mye inn på, og hvor det er en rekke tiltak, både for å kunne forebygge og for å kunne reparere. Når det straffbare har skjedd, er det grunn til å peke på at ett av de viktigste virkemidlene vi har for å kunne etterforske denne type saker, er at politiet får adgang til trafikkdata. Så er man opptatt av den kriminaliteten som skjer ute på nettet, må vi i hvert fall stille oss slik at politiet har muligheter for å kunne hente ut trafikkdata. Der håper jeg også Høyre vil bidra.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Nei, mitt svar er det samme. Jeg mener at vi må være obs på at den viktigste årsaken til særlig voldskriminaliteten i Norge er alkoholbruk. I 60–70 pst. av voldstilfellene er ikke bare den fornærmede, men også overgriperen påvirket av alkohol. Det går igjen som et klart mønster. Har vi oppgang i alkoholforbruket i Norge totalt sett, får vi oppgang i voldskriminaliteten. Derfor mener jeg at regjeringas høringsnotat, hvor man foreslo å innskrenke skjenketiden til kl. 02 på sentral basis, er et godt forslag. Men nå kommer rapporten fra SIRUS, og man må ta en ny runde på det. Men det er fortsatt adgang for kommunene til å styre dette sjøl. Det er mange som sier at det er viktig at kommunene får lov til å gjøre det sjøl. Jeg mener at vi får avvente SIRUS-rapporten som kommer om dette. Jeg vil også si at det er viktig at man ser på både avgiftsinstrumentet, vinmonopolordningen og å bevare reklameforbudet for å sørge for at totalforbruket holder seg lavt. Det er en av årsakene til at vi har lite kriminalitet i Norge, sammenlignet med andre land.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Det var en betydelig debatt under høringen, hvor man etterlyste nettopp forskningsmessig empiri opp mot dette. Jeg mener at vi også har veldig mye, som representanten Ropstad også har sagt, men er helt komfortabel med å avvente SIRUS’ rapport om dette. Jeg er veldig glad for at representanten Ropstad er utålmodig når det gjelder dette. En av grunnene til at vi mener at dette har vært et viktig forslag, er jo at vi har sett bl.a. i Oslo at man har en voldssituasjon og stadig rop om mer politiressurser for å gjøre noe med dette, og hvor de lokale politiske myndighetene ikke følger opp og gjør som mange andre kommuner har gjort. Så den utålmodigheten som Ropstad nå anfører mot meg, synes jeg også man bør kunne vise bl.a. overfor Kristelig Folkeparti i Oslo, som kanskje har en mulighet for å påvirke politikken lokalt, og som nettopp må kunne ta grep i den byen som kanskje er mest plaget av dette. Der kan man fatte vedtak umiddelbart hvis man ønsker det, for der er lovhjemmelen på plass.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Aller først: Jeg syns fortsatt det har vært en god debatt, men det er et par punkter jeg har lyst til å ta opp som jeg mener ikke kan bli stående etter en så grundig runde på justispolitikken. Så vil jeg si at tidligere justisminister Odd Einar Dørums beskrivelse i boken, som er sitert fra fra denne talerstolen, syns jeg er veldig tydelig og klar, og han skriver godt, og jeg tror han har helt rett. Jeg pleier sjelden å forsvare Fremskrittspartiet, men jeg mener nok at det som skjedde med budsjettet for 2005, kanskje også til en viss grad må tilskrives Fremskrittspartiets aktiviteter. Det ble et bedre budsjett. Jeg syns ikke det kan bli stående igjen etter denne debatten at Høyre har foreslått ved André Oktay Dahl, både i pressen og her, at man skal øke politibemanningen med 2 000 flere politiansatte innen 2015 uten å foreskrive hvordan man skal gjøre det. Hvis vi forutsetter Høyres innsats og at man sørger for at ingen slutter og at alle politihøgskolestudenter får seg jobb, må vi allikevel ha opptak på Politihøgskolen med over 1 000 elever per år fram til 2012, for det tar tre år å utdanne dem. Jeg må si jeg syns det er ganske spesielt at man allerede etter å ha gått så offensivt ut i hele sommer – og vi imøteså det alternative budsjettet fra Høyre med stor spenning – allerede ved første runde bryter det som er hovedelementet i det å få flere politifolk, nemlig å utdanne flere politifolk. Så hvordan skal man få 2 000 flere når man ikke velger å utdanne flere enn det de andre partiene i Stortinget – og da tenker jeg på alle, selv Fremskrittspartiet – går for? Det syns jeg ikke man skal komme herfra med, for å si det slik. Da er det langt mellom liv og lære. Hvis vi skal få til 2 000 ekstra innen 2015, uansett hvordan vi regner, må vi ha et betydelig større opptak fra 2011. Hvis ikke, vil 2012 bli et helt umulig år for Politihøgskolen. Så etter mitt skjønn må vi fortsatt etterlyse hvordan man skal få til det. Jeg registrerer at denne debatten ikke har avstedkommet noe nytt. Så er det også grunn til å peke på det som flere representanter har vært inne på, alt henger sammen med alt. De betydelige kuttene som nå foreslås i Skatteetaten og Tolletaten fra Fremskrittspartiets side, har stor betydning for kriminalitetsbekjempelsen. Det at man skal kutte nærmere en halv milliard kroner for Utlendingsdirektoratet, ville innebære at vi ikke fikk behandlet asylsøknadene raskere. Det har vi som ambisjon, men vil bli liggende. Vi ville fått en massiv tilstrømming av asylsøkere som vil spekulere i lang saksbehandlingstid. Vi vet at til en viss grad ville det også influere på effekten på det å kunne forebygge kriminelle handlinger i disse miljøene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Aller først: Når det gjelder spørsmålet om Molund-brygga i Tromsø, er jeg kjent med at man så langt ikke har erkjent erstatningsansvar for den. Det maktpåliggende for det offentlige er jo å sikre trygghet for innbyggerne i dette landet, slik at man får fjernet granater og den slags etterlatenskaper. Nå er spørsmålet, slik jeg forstår det, om – i hvert fall muligens – saken kan bli brakt inn for domstolene, slik at jeg syns det er vanskelig å gå noe nærmere inn på den, på erstatningsansvaret i den konkrete saken. Men jeg har stor forståelse for at de som rammes av den type trygghetsskapende tiltak, føler det som en belastning. La det ikke herske noen tvil om det. Når det gjelder spørsmålet om politistillinger, som jo har vært sentralt i debatten, framstiller representanten André Oktay Dahl det som om jeg ikke har kommentert hvor mange politifolk vi har i dag per 1 000 innbyggere. Jeg registrerer at man har betydelige utfordringer når det gjelder å øke antallet politifolk. Det er bakgrunnen for at vi har valgt å øke opptaket til det tredobbelte fra da Høyre satt med regjeringsmakt. Så det er vårt svar på dette, og også at man gir jobb til dem som utdannes. Utfordringa i debatten er jo at Høyre tar et skritt til, og sier at man skal ha 2 000 til, uten å forklare hvordan det skal skje. Det syns jeg man må kunne svare på, istedenfor bare å stille motspørsmål. Vårt svar på politidekningen ligger i rapporten «Politiet mot 2020», hvor vi sier at vi skal øke opptaket til langt over hva Politiets Fellesforbund anbefalte oss, ved at over 700 skal gå på Politihøgskolen, og at man øker bevilgningene. Det er vår løsning fram mot 2020. Og vi har en opptrappingsplan for dette. Hva svaret er for å få ytterligere 2 000, har vi ikke fått vite. Det er derfor jeg fortsatt meddeler min store overraskelse over at man, når man første gang kunne lage et budsjett, ikke gjør noe opp mot Politihøgskolen, som skulle gi grunnlag for å nå denne målsettinga. Det må det være lov til å påpeke i en debatt som denne, hvor dette har vært et såpass sentralt tema. Så vil jeg til slutt si at vi lenge har diskutert balanse i strafferettskjeden. Det bekymrer hvis man nå vil redusere hjemmesoning med elektronisk kontroll, som Fremskrittspartiet foreslår. Man vil altså redusere kapasiteten med 200 plasser, noe som kan ses opp mot hva slags kapasitet vi da vil få i kriminalomsorgen. Jeg tror dette er veldig viktig å ha med seg for å sikre den balansen vi alle er så opptatt av.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Aller først må jeg bare si at jeg er glad for at det er en samlet komité som slutter seg til dette forslaget. Som saksordføreren også var inne på, har det vært en del støy knyttet til situasjonen på Trandum. Det er mitt inderlige håp at dette vil bidra til at støyen legger seg. Det er nå gjort betydelige grep på Trandum, både med hensyn til sikkerhet og kapasitet – og det ligger mer her – og det er gjort en innsats som etter mitt skjønn bør ha god effekt, som går på aktivitet og innhold for dem som faktisk er innom. Så vil jeg bare si, siden jeg har ordet tilknyttet Trandum, at vi i løpet av dette året har sett at til tross for at man ikke har fått så mye kapasitet på Trandum så raskt som vi ønsket oss, har antallet tvangsmessige returer vært meget bra, i den forstand at Politiets utlendingsenhet har klart å gjøre jobben sin i aller høyeste grad. Jeg mener at det er et av de viktigste virkemidlene vi har, både med hensyn til dem som begår straffbare handlinger, og også dem som nekter å forlate landet frivillig etter å ha fått avslag på asylsøknaden. Jeg er også glad for at Stortinget senere i dag antakelig kommer til å slutte seg til tilleggsbevilgningen på 3,5 mill. kr allerede i år, som bidrar til at vi kommer til å nå meget gode tall når det gjelder antallet mennesker som faktisk blir returnert. Det er mitt håp at vi også kan klare å få til et større omfang på de frivillige returene. Per 28. november 2010 var det uttransportert 4 309 personer fra Norge med tvang, som faktisk er et høyere antall enn det vi la til grunn for budsjettet i år, og også revidert budsjett. Det er god grunn til å tro at det måltallet vi har satt for neste år, på 4 600, også vil være innenfor rekkevidde, tatt i betraktning at dette faktisk er et av de viktige virkemidlene vi har for å få en mer effektiv justispolitikk på området, men også en effektiv fremmedpolitikk.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Jeg har aldri hatt sans for garantier knyttet til en så vanskelig situasjon som det en storulykke på Ekofisk faktisk kan være, men jeg håper at representanten legger merke til at vi har lagt opp til et konsept som skal fungere raskere og lenger, med andre ord bedre enn dagens helikoptre. Så jeg er ganske fortrolig med det konseptet som er valgt, men det må alltid gjøres avveininger opp mot dette – hvor gode maskinene er, hvor langt de kan fly, og hvor mange personer de kan ta. Dette er motstridende hensyn. Noen ønsker flere inn i helikoptrene, andre ønsker å fly lenger, og på et eller annet tidspunkt må vi finne balansen. Om det fungerer optimalt, enten det er på Ekofisk eller andre steder, vil jo bl.a. være avhengig av hvor raskt man kommer, men det vil også være avhengig av hvor mange man kan ta med seg. Når noen ber om helikoptre som kan gå enda lenger, kan det gå på bekostning av hvor mange man kan ta med. Vi mener at vi har funnet en god modell og en god balanse, men dette vil det alltid kunne være debatt om.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2010-12-06:
Man kan undres på så mangt i en slik debatt. For eksempel undres jeg på engasjementet fra opposisjonen for 70–80 statsansatte – nyutdannede politifolk – mens jeg ser det manglende engasjementet for de tusener som skal gå ut i arbeidsledighet når man gjennomfører de andre kuttforslagene. Det er en dimensjon som for meg er litt pussig. Så undres jeg også over, nå sist, komitélederen selv, som snakker om potensialet for en effektivisering på 5 pst. innenfor relativt små etater, mens det overhodet ikke finnes en eneste slik sammenheng innenfor politiets etater. Politiet har, som jeg refererte i mitt første innlegg, hatt en vekst i prosent langt over de andre tilsynene – en nominell vekst på over 100 pst. fra 2000 til nå i Oslo-politiet, f.eks. Hvorfor skal man ikke da kunne effektivisere der, er et spørsmål til de partiene som effektiviserer på alle andre områder. Grunnen til at jeg tok ordet, er for så vidt at jeg har lagt merke til at når opposisjonen har tatt ordet og snakket om alkoholpolitikk, så har de unngått realiteten i mitt innlegg, nemlig den situasjonsbeskrivelsen Oslo-politiet har gitt til byrådet her i byen når det gjelder den politikken som har vært ført, hvor man skaper mange nye ofre for en ekstremt liberal politikk, og hvor det skal være lett å få skjenkebevilling. Så sier man at det skal være lett å miste den, men man mister den ikke. Man følger som bevillingsmyndighet altså ikke opp bevillinger på en god nok måte, noe som er godt beskrevet i et brev fra Oslo-politiet, og også godt beskrevet av bryggeri- og drikkevarebransjen selv. Her har man altså klart å dra på seg begge sider i et spørsmål der både den som skal fremme alkoholbruk, og den som er skeptisk, er uenige i den politikken som føres. Det er ikke ett resonnement rundt det fra opposisjonen her i salen! Der kan man virkelig gjøre mye både når det gjelder offerproblematikk og ressursbruk i politiet. Ikke én refleksjon! Det er ganske forstemmende, spesielt med tanke på at dette er et felt som det er så mye forsket på, det er så mye erfaringer fra andre land, og det er så kjent politisk hvilke konsekvenser det har. Og så er det ikke én refleksjon – det er bare 150–200 mill. kr mer som skal løse problematikken. Hvis det er det som er svaret fra Høyre og Fremskrittspartiet hvis de kommer i regjering, ja da står det dårlig til med de kommende ofrene for denne politikken.