Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 1998-12-14:
Helse-Norge kan se tilbake på et aktivt år der viktige byggesteiner for bedre helsetjenester er kommet på plass. Regjeringen har fremlagt og fått bred støtte til opptrappingsplan for psykiatrien, nasjonal kreftplan og investeringsplanen i sykehus. Planen for økt satsing på helsepersonell er iverksatt. Et omfattende arbeid med utvikling av bedre ressursbruk gjennom mer hensiktsmessig organisering er iverksatt for sykehusene. Stortinget har gitt tilslutning til et langt mer forpliktende regionalt helsesamarbeid. En ny og bedre styring av legefordelingen ser ut til å få bred tilslutning her i dag. Tidenes største samlede lovreform for helsesektoren er fremlagt og vil bli komplettert med et forslag til ny apoteklov, som legges fram før jul. Den første samlede fremstilling av rehabiliteringspolitikken ble lagt fram i form av en stortingsmelding sist fredag. Dermed er mange viktige baller tatt ned. Noen er satt i mål, andre er fortsatt i spill. Framover blir arbeidet med forberedelse og gjennomføring av fastlegereformen og verdi- og prioriteringsspørsmålene i helsevesenet viktige punkter på den helsepolitiske dagsordenen, i tillegg til den praktiske gjennomføring av de mange planer og reformer som etter hvert vedtas. Samlet skal de bidra til det som er Regjeringens overordnede mål: Et nasjonalt og solidarisk helsetilbud som er rasjonelt drevet, har god kvalitet og står i en tjeneste for det enkelte mennesket. Dagens budsjettinnstilling bærer bud om bred tilslutning til hovedprioriteringene, slik jeg her har skissert dem. Jeg benytter anledningen til å takke komiteen for et godt samarbeid om disse prioriteringene. Skal vi nå målet om et bedre helsevesen, må vi på denne måten gjøre flere riktige ting samtidig, og vi må holde fast ved tydelige tiltak over tid. Derfor er bred samling om de viktigste prioriteringer av uvurderlig betydning. Ikke minst er dette viktig innen forebygging, som har så lett for å bli fortrengt av det kurative. Et godt folkehelsearbeid bidrar til å øke de helsemessige og sosiale ressurser og minske sykdomsbelastningen i befolkningen. Jeg vil i løpet av våren be om å få gi Stortinget en bred redegjørelse for folkehelseutviklingen i Norge. I oppfølgingen av kreftplanen er det lagt inn økte midler til forebygging der tre viktige innsatsområder er i fokus: røyking, kosthold og mosjon. Disse livsstilfaktorene har nær sammenheng med helse. Tobakk forårsaker omkring 30 pst. og kostholdsfaktorer mellom 30 og 40 pst. av krefttilfellene. Tobakksbruk, sammensetningen av kostholdet og manglende mosjon er blant de viktigste risiko- og årsaksfaktorene til hjerte- og karsykdommer. Det er derfor viktig å prioritere arbeid der man kan kombinere fokuseringen på disse tre innsatsområdene. Ernæring og fysisk aktivitet i et folkehelseperspektiv er arbeidsområder av felles karakter. For å øke fokuseringen på fysisk aktivitet vil Regjeringen over nyttår opprette et eget fagråd for å fremme fysisk aktivitet med bred faglig sammensetning fra offentlig og frivillig sektor. Fagrådet vil forankres i administrasjonen til Statens ernæringsråd, som fra 1999 omdannes til Statens råd for ernæring og fysisk aktivitet. Innstillingen innebærer videre at tilbudet om mammografiscreening til kvinner i aldersgruppen 50-69 år utvides til ytterligere fire fylker i 1999, slik at i alt 13 fylker vil ha startet planlegging og/eller drift av mammografiscreening i løpet av dette året. Departementet vil i et eget brev til fylkeskommunene før jul oppfordre fylkeskommunene til aktivt å benytte de private røntgeninstituttene for å utnytte de samlede ressurser i fylket på en måte som sikrer nødvendig kvalitet. Vi vil be fylkeskommunene om en tilbakemelding om hvordan man legger opp til et slikt samarbeid innenfor en helhetlig offentlig plan. Psykiatri er et viktig satsingsområde. Psykiske lidelser er en folkesykdom. Cirka hver femte innbygger opplever å ha en lettere eller tyngre psykisk lidelse i løpet av livet. Det dreier seg om store personlige lidelser for mange, først og fremst for dem som er direkte rammet, men også om betydelige belastninger for familie, venner, arbeids- og skolemiljø. Gjennom opptrappingsplanen for psykisk helse tas det et nødvendig løft for en pasientgruppe som lenge har hatt et for dårlig tilbud. 1999 er det første år i planen, som vil innebære investeringer på 6,3 milliarder kr og økt driftsnivå tilsvarende 4,3 milliarder kr. Det er riktig som representanten Annelise Høegh bemerket: Æres den som æres bør. Stortinget har vært en utålmodig pådriver for å få denne opptrappingsplanen fremlagt. Når det er sagt, vil sikkert representanten Høegh gi meg rett i at det var denne regjeringen som la den fram, og at Stortinget gav sin tilslutning til hovedtrekkene i den planen Regjeringen presenterte. Departementet arbeider nå offensivt overfor kommunesektoren for å få planen realisert. Det har vært arrangert informasjonskonferanser i alle fylker for landets ordførere, rådmenn og helse- og sosialsjefer, og det er opprettet veilederstillinger hos fylkeslegene. Den siste tiden har manglene i psykiatrien på nytt blitt satt i relieff etter flere tragiske voldshandlinger. La meg understreke at drap og alvorlige voldshandlinger som berører forholdet til helsetjenesten, blir fulgt opp av tilsynsmyndighetene, så også den sterkt tragiske hendelsen her i byen i siste uke. Denne uken mottar jeg innstillingen fra det utvalget jeg satte ned i vår, som har gjennomgått de siste års saker der alvorlig sinnslidende har begått drap eller grove voldshandlinger. Siktemålet med tilsynsmyndighetenes arbeid – og med dette utvalgsarbeidet mer spesielt – er å avdekke mulige systemfeil som krever oppretting. Jeg vil sørge for rask behandling av den nevnte utvalgsrapporten. En av de onde sirkler i psykiatrien er mangelen på samsvar mellom behandlingsapparatet og behov på forskjellige nivåer. Utbygging av lavterskeltilbud i fylkene og tilbudet på kommunalt nivå skal frigjøre kapasitet i de mer spesialiserte tjenestene. Samtidig må vi bygge ut behandlingskapasiteten nettopp for disse gruppene. Opptrappingsplanen skal medføre et bedre tilbud generelt, men også til gruppen innsatte med psykiske lidelser. Den planlagte omstruktureringen skal gi et riktigere tilbud til den enkelte og derved bedre ressursutnyttelse. I henhold til planen skal det bygge ut 160 plasser i psykiatriske sykehus for dem som dømmes til behandling. Det tas sikte på at 20 av disse kommer neste år. La meg mane til en viss edruelighet i den delen av psykiatridebatten som oppstår etter slike tragiske hendelser som vi har sett den siste tiden. Det er en betydelig fare for at man gjennom denne debatten bidrar til å stemple alle som har psykiske helseproblemer, som mer eller mindre farlige. Dette er grovt misvisende og i verste fall skadelig for dem det gjelder. Arbeidet for å alminneliggjøre psykiske lidelser som noe som kan ramme oss alle, kan få alvorlige tilbakeslag hvis vi ikke har dette for øye. Utsettelsen av fastlegeordningen gir høringsinstansene bedre tid til å bearbeide det høringsutkastet som nå er ute. Det er allikevel viktig å opprettholde fremdriften i planleggingsarbeidet. Regjeringen tar derfor sikte på å fremme en odelstingsproposisjon for Stortinget som vil gi en samlet fremstilling av primærlegetjenesten og helheten i forslaget til fastlegeordning. Det er mitt bestemte siktemål å gi Stortinget et best mulig beslutningsgrunnlag basert på høringsrunden og den samhandling som er etablert med de berørte parter. Utsettelsen skal brukes aktivt til god planlegging og forsterkede tiltak for å bedre legedekningen i distriktene. Nye frister gir både den enkelte lege og kommunene bedre tid til å forberede seg, og ikke minst mulighet til å øke stabiliteten, besette ledige stillinger og øke antall legehjemler i kommunene hvor det er nødvendig. Det vil skje bl.a. gjennom en stram styring av legemarkedet fra 1. januar 1999, som ser ut til å få tilslutning her i dag – økt rekruttering fra utlandet, øking av antall nyutdannede leger i Norge og målbevisst bruk av stimuleringstiltak. Budsjettinnstillingen innebærer en reduksjon på kap. 2751 post 70 på 15 mill. kr med referanse til en reduksjon av apotekenes prosentavanser med 3/4 pst. og en heving av kronetillegget med 75 øre pr. solgt pakning. Departementet har, som bemerket i innstillingen, innledet en dialog med Apotekerforbundet om den nærmere utforming av innsparingen. Dersom de praktiske forhold tilsier det, kan det bli justeringer i de mer konkrete avansesatser, med bibehold av innsparingseffekten. Departementet vil orientere Stortinget om hvilke avansesatser som velges. Stortingets beslutning om å heve refusjonssatsen fra 45 til 50 pst., som ser ut til å komme i dag, vil gi en ytterligere stimulans til økt aktivitet i sykehusene. Dette vil gi en budsjettmessig usikkerhet for 1999 som departementet vil komme tilbake til med en rapportering om i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, slik Stortinget vedtok under behandlingen av finansinnstillingen. Det er riktig at vi allerede i 1998 har et høyere aktivitetsnivå enn planlagt. Det betyr at vi tidligere når et økt aktivitetsnivå i forhold til det som opprinnelig var forutsatt. Det vil gi økt etterbetaling for 1998, som vil komme til utbetaling i 1999 og dermed redusere rommet for det mål for ytterligere aktivitetsvekst for sykehusbehandling som er forutsatt i Regjeringens budsjettforslag. Dette viser jo også at de nye finansieringsordningene virker i retning av å gi økt stimulans til ny aktivitet slik at flere kan bli hjulpet. La meg avslutningsvis si at sykehusene står overfor store reformer og endringer i rammebetingelsene som innebærer at en nå vil se på tilknytningsformer for de offentlige sykehusene, og Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget i løpet av våren etter at vi har mottatt innstillingen fra det utvalg som nå er nedsatt for å utrede alle sider av dette viktige spørsmålet.