Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2016-04-26:
La meg først takke saksordføreren for et utmerket arbeid, som til tider også har vært krevende. Det skal saksordføreren ha takk for. For referatets skyld: Det er veldig beklagelig at en midlertidig innstilling, en ikke avgitt innstilling, fra utenriks- og forsvarskomiteen havnet hos en av de store økonomiske interessentene i saken: hos en av produsentene av forsvarsmateriell. Jeg vil vise til forretningsordenens § 31 punkt 7: Det er forbudt å lekke fra ikke avgitte dokumenter i Stortingets komiteer. Så vil jeg vise til innlegget mitt i forrige sak, om strategi for forsvarsindustrien. Den samlede eksporten av forsvarsmateriell i 2014 var på 3,6 mrd. kr. Av dette var 2,9 mrd. kr militære produkter. Eksporten av A-materiell, som er våpen, ammunisjon og materiell med strategisk kapasitet, var på 2,3 mrd. kr. Resten var såkalt B-materiell. NATO-land, Sverige og Finland var de store mottakerne: 94 pst. av A-materiell og 95 pst. av B-materiell. Det er salg til våre allierte og handelen innenfor det nordiske forsvarssamarbeidet NORDECFO som utgjør hoveddelen av Norges eksport av forsvarsmateriell. Det høres ikke alltid slik ut i debatten. Selv om eksport til øvrige land utgjør en veldig liten andel, er det helt avgjørende at Utenriksdepartementet følger Stortingets vedtak: ikke eksport til land i krig og ikke til land som bryter menneskerettighetene. Stortinget legger rammene og fører kontroll, men det er Utenriksdepartementet som skal gi – og gir – lisensene. Norge jobber også kontinuerlig med å sikre felles internasjonale bestemmelser for våpeneksport. Jeg vil nevne Arms Trade Treaty – som også saksordføreren var inne på – som ble vedtatt i FN 2. april 2013 og undertegnet 3. juni samme år. Jeg tror det er riktig å vise til at Norge var særdeles aktive under forhandlingene for å sikre at denne avtalen fikk en sterkt humanitær innretning. Utenriksdepartementet har valgt å legge avtalen inn som en del av departementets egne retningslinjer. Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti ber i dag regjeringen utrede hvorvidt innholdet i ATT-avtalens artikler 6 og 7 skal innpasses i lov eller forskrift. Dette får trolig flertall. Jeg er for øvrig glad for at et enstemmig storting støtter arbeidet for å få til en sluttbrukererklæring internt i NATO. Det er et langvarig og langsiktig arbeid, men nødvendig og viktig. Jeg vil også vise til forslaget i innstillingen om å utrede en videreutvikling av dagens ordning med sluttbrukererklæring til ikke-allierte ved stikkprøvekontroll. Til slutt, som jeg sa i forrige sak: En moderne forsvarsindustri er en integrert del av vår forsvars- og sikkerhetspolitikk med en stor strategisk betydning for Norge. Forsvarsindustrien er også blant våre fremste innovatører, med en forsknings- og teknologiutvikling blant de fremste i Norge og med ringvirkninger til en rekke underleverandørbedrifter. Næringen skaper betydelige verdier og har ca. 4 500 årsverk, ikke minst gjelder det i Distrikts-Norge. Det bør legges til at vi har et veldig åpent forsvarsmarked. Faktisk importerer vi 70 pst. av våre kapasiteter og kapabiliteter. Det dreier seg først og fremst om import fra Sverige, men selvfølgelig også fra våre allierte i NATO. Nettopp derfor er det nødvendig at vår industri har eksportmarkeder, slik at vi kan få solgt produkter i andre land i tillegg til det som leveres til det norske forsvaret. Da er det desto viktigere at vi har et strengt og etisk forsvarlig handelsregime. Det handelsregimet bør vi jobbe for å få så godt som mulig internasjonalt, slik som norske regjeringer og Det norske storting har gjort i mange år.