trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-07:
Vi har hatt en lang debatt, og vi har hatt et stort arbeid på kort tid i komiteen. Sånn sett har jeg lyst til å gi skryt til komiteen for godt samarbeid, på tross av uenighet. Det er også en utrolig viktig egenskap, skal vi komme fram til løsninger. Jeg har et behov for å forklare det som ble sagt omkring det som var sendt ut fra Helse Nord. Jeg vil sitere fagdirektøren fra Helse Nord, som sa: «Vi har fortsatt en ustabil situasjon i ambulanseflytjenesten. Derfor ber vi sykehusene være ekstra oppmerksomme på å informere gravide som kan ha behov for ambulansefly, om de normale prosedyrene som gjelder». Det er ganske viktig at de har gått ut med informasjon til gravide, fordi det er en ekstraordinær situasjon. Jeg har lyst til å si at mange har sagt mye om Forsvaret her. Jeg har jobbet innen akuttmedisin i 25 år. Forsvaret er en viktig del av en god beredskap, også innenfor helse, så vi skal ikke snakke ned den kompetansen som Forsvaret har, også når det gjelder å hente inn personell. De skal tross alt hjelpe oss i en tid hvor det ikke er fred i landet, da skulle det blott bare mangle at de ikke kan hjelpe oss i en tid hvor det er fred. Men det er ingen permanent løsning, det har jeg lyst til å si. Jeg fikk en bemerkning fra Rødt om ervervet kompetanse. Det å jobbe innen akuttmedisin, det å jobbe ute, det å fly, handler om å erverve seg kompetanse – kompetanse på hvordan man flyr, hvordan man behandler folk, hvordan man får erfaring med å ha kritiske situasjoner rett bak seg og fortsatt kunne manøvrere det flyet man har ansvar for, for å sikre at både en selv, pasient og helsepersonell kommer trygt fram dit hjelpen er. Da kreves det kompetanse. Ja, det kan godt være at det er i Lufttransport sin personalportefølje, men det finnes også hos andre, og det er det vi må ta med oss. Det finnes hos veldig mange, og det er viktig å ta med seg. Men vi skal ikke ta lett på det, og det er det Kristelig Folkeparti har vært opptatt av at det har vært gjort når det gjelder dette. Vi har ikke vært obs på å sikre kompetanseoverføring ved å kreve virksomhetsoverdragelse. Det mener jeg faktisk er det beste. Men nå ble ikke det gjort, og da må vi ta dette.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Jeg tar ordet fordi det i flere innlegg er vist til de juridiske vurderingene som Luftambulansetjenesten HF skal ha fått utført av ekstern juridisk bistand. Det er ganske viktig å presisere at den vurderingen som Luftambulansetjenesten HF fikk gjort, ble gjort i november 2015 i forbindelse med ambulansehelikopteranskaffelsen. Det ble rett og slett ikke gjort noen vurdering av ambulanseflyanbudet. Men det kanskje mest oppsiktsvekkende med de dokumentene som Stortinget har fått tilgang til, er jo at man der går fra tidligere klart å ha uttrykt at det ble gjort juridiske vurderinger, innhentet juridiske råd, til nå å skrive at man fikk muntlige signaler fra eksterne jurister. Det er også verdt å merke seg den betenkningen som ble bestilt og levert i mai 2018, da krisen var et faktum, hvor også advokatfirmaet slår fast at man prinsipielt er enig i at dersom behovet for å beholde kompetent personell er styrende, vil oppdragsgiver trolig kunne stille krav om virksomhetsoverdragelse eller bruke andre goder som er nødvendige for å sikre dette. Det bekrefter altså at dette var en mulighet man ikke benyttet seg av, og situasjonen kjenner vi i etterkant. Det ble ikke gjort tilstrekkelig risikoanalyse. Og Luftambulansetjenesten HF har heller ikke villet offentligjøre de risikoanalysene de gjorde i forbindelse med å sikre overgangene ved et eventuelt skifte av operatør. Så skal jeg komme med en stemmeforklaring til de ulike forslagene. Arbeiderpartiet vil stemme for forslagene nr. 12 og 13, fra Senterpartiet, SV og Rødt, og forslag nr. 14, fra regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti. Vi støtter i dag ikke SVs forslag om granskning av prosessen, men vi er veldig åpne for å kunne støtte et sånt forslag på et senere tidspunkt. Det viktigste nå er å sikre tjenesten, men det har kommet nok informasjon på bordet i denne prosessen til at vi vil vurdere en granskning senere. Og siden jeg har 24 sekunder igjen, skal jeg bare si til representanten Grimstad at han får nok en e-post fra faktisk.no i morgen, for så mange direkte feil ble levert i innlegget hans at taletiden min tillater ikke at jeg tar dem opp.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-06-07:
La det ikkje vera nokon tvil om at denne saka handlar om svikt i politisk ansvar. Det var ei varsla krise, bl.a. frå NOU-en i 2015, men desse varsla har vorte ignorerte. Det er òg slik at anbodsprosessen har vore skandaløs, og når statsråden no pøser på med kompenserande ekstratiltak utan tanke på kva det kostar og utan å ta sjølvkritikk, men tvert imot forsvarar den prosessen og seier at det godt kan skje igjen, synest eg det er kritikkverdig. Det er ein anbodsprosess der nøkkelpersonell vart nedprioritert, der styreleiaren var inhabil, der det ikkje vart gjennomført risiko- og sårbarheitsanalyse, der det vart informert om løns- og arbeidsvilkår og dette vart lekt til konkurrent, der anbodet som scora dårlegast på beredskap og kvalitet, vann, og der fleire dokument no er haldne hemmeleg. Til det siste: Vi har sett oss nøydde til å fremja forslag i salen i dag om at ein skal offentleggjera Risikoanalysen luftambulansetjenesten – overgang til ny operatør. Vi fremjar forslag her i dag, og eg forventar at det kan få fleirtal i opposisjonen, det er forslag nr. 12. Så er det forslag nr. 13 om å offentleggjera juridisk vurdering av kor låge krav til kvalitet ein kunne godta utan å bryta anbodet. I går fekk vi endeleg offentleggjort den juridiske vurderinga som liksom var gjort om overdraging av verksemda. Vi kan vera ueinige om mykje i denne saka, men vi må kunna forventa openheit. Da vi fekk offentleggjort rapporten i går, viste det seg at det var inga som helst grunngjeving for at han var halden hemmeleg heilt til i går. Eg ønskjer at vi frå Stortingets side er tydelege på dette i dag og ikkje godtar meir hemmeleghald i denne saka. Så har vi forslag nr. 11, saman med Sosialistisk Venstreparti og Raudt, som er kompromissforslaget vårt i denne saka. Det går ut på at ein skal vidareføra dagens personell med deira kompetanse og erfaring – enten slik eller sånn. Vi opprettheld dette forslaget og ønskjer å stemma for det. Så til det såkalla daddelvedtaket frå SV: Eg skal informera om at Senterpartiet ikkje kjem til å støtta det. Det er ein sterk kritikk av regjeringa i innstillinga til saka, og kritikken vår er gjord synleg gjennom innstillinga. Eg vil koma tilbake med eit kort siste innlegg om resten av stemmeforklaringa.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-06-07:
Først til statsråd Høie: Når Forsvaret set inn helikopter i fredstid, har helsevesenet svikta, og da meiner eg det er grunnlag for å kalla det ei krise. Når Helse Nord sender ut skriv om dei gravide, og det er relatert direkte til den luftambulansekrisa som er, skal ikkje det bagatelliserast. Det er utruleg viktig å ha full offentlegheit om alle rapportar i denne saka. Det har vi ikkje hatt til no, og det tener ikkje saka. Eg synest det er kritikkverdig at statsråden ikkje har sikra det før. Til stemmegivinga: Vi kjem til å stemma for dei lause forslaga som vi har fremja, mot forslag nr. 9 og for forslag nr. 15. Eg går ut frå at forslag nr. 8 i innstillinga, om gransking, da vert trekt. Vi vil også stemma subsidiært for forslag nr. 10, frå Arbeidarpartiet, Kristeleg Folkeparti og Miljøpartiet Dei Grøne. Det er betre enn det som står i innstillinga.
Sheida Sangtarash (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-07:
Krisen i luftambulansen har satt liv og helse i fare. Det er bare flaks at liv ikke har gått tapt. Flaks! Er det det regjeringen her har satset på? Det er kun flaks at ingen har blitt alvorlig skadet eller til og med mistet livet på grunn av regjeringens og helseministerens manglende evne til å ta grep. Når flyene står på bakken, når det er for få på jobb, blir ikke folk hentet i tide når de trenger helsehjelp. Folk må få nødvendig helsehjelp uansett hvor de bor. Det skal ikke være avhengig av om du bor i nord, i sør, i vest eller øst, det skal ikke ha noe å si om sykehuset er to bussholdeplasser unna eller 37 mil unna der du bor. Men krisen er fortsatt ikke løst, og regjeringen framstår som mer handlingslammet enn noensinne, istedenfor å ta direkte kontroll og styring. Allerede i 2016 hadde Flygerforbundet møte med helseministeren. Der advarte de om at et anbud uten virksomhetsoverdragelse ville føre til en krise i luftambulansetjenesten. Det fikk de rett i. Vi er allerede på full fart til å miste kompetansen og erfaringen som er bygd opp over år. Dette er det varslet om. Men nå har beretningen om en varslet krise blitt til beretningen om en planlagt krise. De juridiske betraktningene fra da anbudet ble utarbeidet i 2015, fikk vi i går – i går! Denne informasjonen burde ha blitt delt for lenge siden. Det er vanskelig for meg å forstå at disse har blitt holdt hemmelig, med mindre det har vært for å beskytte statsråden mot kritikk. I disse vurderingene går det klart fram hvordan det går an å unngå å få krav om virksomhetsoverdragelse. Vi gikk altså inn i anbudsprosessen med viten om at en ny operatør var nødt til å sikre seg at sentralt personell ikke ble med videre. Det er skremmende, for det vi i SV hele tiden har vært opptatt av, er å sikre kompetansen – ikke si den opp. Jeg har bare fem minutter til rådighet, og jeg rekker derfor ikke å ta opp alle de skjelettene som har falt ut av skapet mens vi har behandlet denne saken. Det har vært uklarhet rundt spørsmål om habilitet, uklarhet rundt sensitiv informasjon som er blitt delt ut, uklarhet om det juridiske grunnlaget og om dokumenter som har blitt sendt ut i siste liten. Så hvordan kan vi ha tillit til at vi har hele bildet i dag, og at riktige grep blir tatt for å løse denne akutte krisen? Summen av dette, i tillegg til åpenbare mangler ved anbudsprosessen, gjør at vi anser det som nødvendig at avtalen annulleres, at det stilles krav om virksomhetsoverdragelse ved ny runde, og at prosessen granskes. Dette er ikke kun en diskusjon eller et politisk spill. Det handler om menneskers liv og helse, det handler om at menneskeliv kan gå tapt. Statsråd Bent Høies mangel på handling for å forhindre og løse krisen i ambulanseflytjenesten er sterkt kritikkverdig. Jeg vil derfor med dette fremme de forslagene SV står alene om, og løst forslag nr. 15, som vi er en del av.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-06-07:
Det er Høie som har vist til anbudsreglene. Det er Høie som har opptrådt som Babcocks forretningsadvokat og snakket om brudd på anskaffelsesloven. Men det han burde brydd seg om, er jo lovbruddet på innbyggernes lovfestede rett til akutt helsehjelp på grunn av krisen vi nå har i luftambulansetjenesten. Statsråden har altså full tiltro til at Babcock vil drive tjenesten på en god måte når de tar over 1. juli neste år. Men et selskap som ennå ikke er et opprettet og godkjent norsk flyselskap, hvordan kan de være i rute når de ikke har folk, hangarer, flymaskiner, godkjente piloter eller etablerte relasjoner med helsevesenet? Kan vi få et svar på om Babcock er etablert som et godkjent flyselskap i Norge i dag? Hvor mange piloter har selskapet som skal ta over baser, ifølge ministeren, allerede over sommeren? Hvor mange piloter har de ansatt per i dag?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-06-07:
Høie og regjeringen har det politiske ansvaret for akuttberedskapen, men de skjønner ikke alvoret i situasjonen. De påstår at Babcock er i rute til å ta over 1. juli neste år, selv om selskapet verken har folk, hangarer, flymaskiner, godkjente piloter eller etablerte samarbeidsrelasjoner med helsevesenet. De påstår til og med at Babcock kan overta en base innen tre måneder. Likevel kan ikke Bent Høie svare på a), om Babcock er et godkjent flyselskap i Norge i dag, eller b), hvor mange piloter Babcock har ansatt per i dag. Derimot er Høie arrogant nok til å si at de spørsmålene må jeg be om svar på fra Babcock. Snakk om ansvarsfraskrivelse! Hvordan kan Stortinget tro på noen av Høies garantier når han ikke klarer å svare på to så enkle og helt avgjørende spørsmål: Har de godkjenning? Har de piloter? Kanskje bør helseministeren be sin kollega forsvarsministeren høre med kona si. Hun er jo som kjent rekrutteringsansvarlig for Babcock i Norge. Uten de formelle godkjenningene til å fly topilotoperasjoner og formell godkjenning til å operere på kortbane kan ikke Babcock fly verken til høsten eller fra juli neste år. Derfor er det urovekkende uansvarlig at Høie ikke svarer på hva som er status for Babcock. Det er uansvarlig, og det er ikke minst arrogant overfor dem som er bekymret for framtiden til akuttberedskapen i Norge. Så får vi høre fra disse Høyre-folkene at kvaliteten blir så mye bedre med et selskap som skal levere med 16 færre piloter og ett fly mindre enn det vi har per i dag. Den bedrede kvaliteten skyldes jo de kravene som ble stilt fra myndighetenes side, og man må jo sammenligne anbudet man fikk fra den ene aktøren opp mot det andre, ikke opp mot nåsituasjonen. Faktum er at myndighetene ut fra politiske signaler valgte det billigste anbudet foran det beste fordi – som de sa – prisforskjellen mer enn oppveide kvalitetsforskjellen. I dag har vi fasit. De har altså satt besparelsen på kort sikt over hensynet til best mulig akuttberedskap, og det er dypt urovekkende.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-06-07:
Det hjelper verken med nye fly eller nye krav uten kvalifisert personell. Nøkkelen til en trygg ambulanseflytjeneste er kontinuitet og kompetanse for piloter og teknikere. Derfor trenger vi klare svar fra Høie på om den nye operatøren har piloter klare til å ta over om tre måneder, som det hevdes fra statsråden, eller ikke. Rødt står fast på våre forslag, og vi vil støtte forslag nr. 10, fra Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Miljøpartiet De Grønne. Vi har merket oss Bollestads poeng om at kompetanse og erfaring i dagens tjeneste ikke kan kjøpes. Det kan ikke bety noe annet enn at dagens personell må bli med videre. Vi forutsetter at Høie tar dette til etterretning, og minner om at innsourcing av bilambulansetjenesten har vært en suksess, og at ingen nå vil tilbake til anbudsregimets usikre situasjon i den delen av tjenesten.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-07:
På samme måten som i 2007, da representanten selv satt i regjering, varslet de fagorganiserte flygerne en bekymring knyttet til overføring av personell. Vi hadde da et politisk møte om dette, der vi ble enige om hvordan vi skulle håndtere den bekymringen. Det endte opp med at vi ba dem å skrive et notat om dette. Det notatet inneholdt to problemstillinger. Den ene problemstillingen omhandlet betydningen av at det var et norsk selskap, der norske rettigheter mellom partene i arbeidslivet gjaldt. Det andre var knyttet til spørsmålet om virksomhetsoverdragelse. Det vi ble enige om, var at de skulle skrive notatet, og vi skulle sende det over til styrelederen i Luftambulansetjenesten HF. Det ble gjort, og vi fikk en positiv tilbakemelding fra de fagorganiserte om at dette var håndtert på en god måte fra departementets side. Forholdene ble vurdert, og det er kjent at det første forholdet ble tatt til følge, men det andre ble det ikke, av juridiske grunner.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-07:
Ja, jeg har ingen opplysninger som skulle tilsi noe annet. Det hører også med til saken at dette er et anbud som, på lik linje med de fire foregående anbudene som er gjennomført av samme organisasjon, ikke er klaget inn for KOFA, og det er ikke tatt rettslige skritt. Det er den måten en håndterer dette på hvis en taper et anbud og mener at anbudet ikke er gjennomført i tråd med de prinsippene. Vi har i Norge et system både med KOFA og selvfølgelig også med mulighet for å ta rettslige skritt. Det er heller ikke gjort i denne saken. Jeg er ikke kjent med at det er kommet fram opplysninger som gjør at det jeg sa i Stortinget den gangen, ikke står seg i dag.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-07:
Nei, det er ikke gitt noen føringer fra politisk hold om at dette anbudet ikke skulle bruke virksomhetsoverdragelse. Tvert imot, som jeg redegjorde for i mitt svar til representanten Gahr Støre, valgte vi å oversende et notat fra de tillitsvalgte som nettopp tok opp denne bekymringen. Men som representanten Lundteigen er klar over, er dette spørsmål som er kompliserte og juridiske. De inneholder både juridiske og konkurransemessige forhold. Jeg mener det er klokt at de som sitter og har ansvaret for å gjennomføre et anbud i tråd med regelverket, er de som til slutt tar den samlede vurderingen av hvilke krav som kan stilles. Men alle vet også at i anbudsdokumentenes pkt. 3.5 ble alle som skulle levere anbud til denne konkurransen, gjort oppmerksom på at det kunne innebære virksomhetsoverdragelse etter arbeidsmiljøloven. Så den risikoen måtte de som leverte anbud, også ta.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-07:
For det første har ikke jeg sagt at referatet er feil. Referatet kan være helt korrekt – jeg var ikke til stede på møtet og vet ikke hva som ble sagt der. Det jeg svarte representanten Lundteigen på, var om jeg hadde gitt politiske føringer for at det ikke skulle stilles krav om virksomhetsoverdragelse. Hvis noen har påstått det, så er det feil. Så er det sånn at jeg var selvfølgelig ikke kjent med dette dokumentet – dette er et internt juridisk råd til Luftambulansetjenesten HF. Det notatet førte nettopp til at i konkurransegrunnlagets pkt. 3.5 ble alle tilbyderne der gjort oppmerksom på at et resultat av dette anbudet kunne bli at en kom i en situasjon der det ble virksomhetsoverdragelse etter arbeidsmiljøloven. Det var konsekvensene av det notatet, som representanten Lundteigen trekker fram.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-07:
Det har jeg nå svart på to ganger. Det er ikke gitt noen føringer fra meg når det gjelder spørsmålet om virksomhetsoverdragelse. Hva som ble sagt på det møtet, om referatet er korrekt eller ei, må nesten de som var til stede i møtet, svare på.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-07:
Hvis det gjelder innsyn angående spørsmålet om det var vurdert virksomhetsoverdragelse, fikk jeg innsyn i det i forbindelse med en del av spørsmålene som jeg har svart på i Stortinget. Dette framkommer også av svaret på spørsmål nr. 3 i brev nr. 2 til komiteen, som ligger vedlagt innstillingen. Som også representanten er klar over, var det første av disse brevene, fra 2015, en juridisk betraktning knyttet til ambulansehelikopterinnkjøpet, som en også brukte erfaringer fra, og som resulterte i pkt. 3.5 i konkurransegrunnlaget. Når det gjelder det andre dokumentet, er det en skriftliggjøring av en del av rådene som Luftambulansetjenesten HF hadde fått muntlig, i forbindelse med at de vurderte om det skulle stilles krav om virksomhetsoverdragelse i forkant av dette anbudet.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-07:
Det er definitivt en del av helsetjenesten. Det er også sånn at det er ansatte fra helsetjenesten som er om bord i både flyene og helikoptrene for å ivareta nettopp det at helsetjenesten kommer fram. Når det gjelder spørsmålet om å drive et flyselskap som også leverer denne typen tjenester med både fly og helikopter, oppfatter jeg at poenget til representantene fra regjeringspartiene var at det ikke er sikkert det er helsetjenesten som er best egnet til å drive denne typen virksomheter, fordi det er en annen type virksomhet. Den er veldig komplisert. Det hører også med til historien at vi i Norge har veldig gode erfaringer med Stiftelsen Norsk Luftambulanse, som i realiteten startet arbeidet med å bygge opp denne tjenesten, og som har drevet store deler av helikoptertjenesten videre. Skulle en statliggjøre denne tjenesten, hadde en nettopp kuttet båndet til det som egentlig var opprinnelsen, som jeg opplever at også har bred støtte i den norske befolkningen.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-07:
Det kan godt framstå for representanten som om jeg er dette selskapets forretningsmessige talsperson, men det er jeg ikke. Derfor tror jeg representanten bør stille de spørsmålene til selskapet og ikke til meg. Det som er helt klart, er at de i dag bidrar til å avlaste ved å stille fly og mannskap til disposisjon. Alle de planene som eksisterer, viser at de er i rute for å kunne overta 1. juli, og det er ingen grunn til å tvile på det. De har også varslet at de vil kunne være i stand til å overta en av basene i løpet av tre måneders tid, og det er jo et av de tiltakene vi kan sette inn hvis Lufttransport AS har problemer med å oppfylle sin kontrakt. Mitt hovedengasjement i denne saken handler nettopp om tryggheten til befolkningen. Det er derfor de tiltakene er satt inn, som har gitt resultater på det området.
Bent Høie (Høyre), 2018-06-07:
Jeg takker for debatten, som nå ser ut til å begynne å nærme seg en ende. Noen av forslagene ser ut til å få flertall. Jeg kommer selvfølgelig til å følge opp de forslagene som får flertall. Det er bare noen av kommentarene som har kommet opp, som jeg har behov for å kvittere ut. Det ene er at flere i innleggene har omtalt situasjonen for gravide i Helse Nords område og informasjonen som er gitt ut der. Jeg vil understreke at det Helse Nord har gjort i denne situasjonen, er å be sykehusene være ekstra oppmerksomme på å informere gravide som kan ha behov for ambulansefly, om det som er den normale – jeg vil understreke normale – prosedyren i Helse Nord, nemlig at risikogravide og førstegangsfødende anbefales å oppholde seg i rimelig nærhet til institusjonen de skal føde på, den siste uken før termindato. Det er ikke et tiltak som er innført i denne situasjonen, dette er den normale prosedyren i Helse Nord, som sykehusene er minnet på at det er ekstra viktig at de informerer om nå. Så har det vært mange ulike påstander om hva som er situasjonen. Representanten Toppe brukte begrep som at landet har en helseberedskap i krise, og at dette har ført til en nasjonal beredskapskrise. Som jeg sa i mitt innlegg: Situasjonen er alvorlig, og vi har hatt døgn som har vært ekstra alvorlige, ikke minst det døgnet da alle flyene sto på bakken. Men jeg vil også understreke at vi siden 14. mai i all hovedsak har hatt en normal beredskap, og til tider bedre beredskap enn normalt på grunn av alle de ekstratiltakene som er satt inn. Det som er krevende for tjenesten, er at dette kan endre seg framover. Derfor følger man dette hele veien. Helse Nord er i full beredskap. Vi har satt i verk ekstra tiltak, nettopp fordi mitt og regjeringens hovedengasjement i denne saken handler om at uavhengig i hvilken grad Lufttransport AS leverer i henhold til kontrakt på beredskap med fly, skal vi bidra til at befolkningen skal føle seg mest mulig trygg på at de har normal beredskap. Derfor er disse tiltakene satt inn. Jeg forstår at det blir flertall for forslag nr. 12. Det omfatter et dokument som er offentlig, men det er betydelige deler av den delen som det refereres til i forslaget, som er sladdet. Bakgrunnen for det er offentleglova § 23 første ledd, for dette er forretningssensitiv informasjon, som både inneholder forretningsmessige vurderinger av private selskaper, og som vil sette Helse Nord og helseregionen i en dårligere forhandlingsposisjon hvis informasjonen blir offentlig.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Det siste signalet er jo positivt, det er bare synd at ikke den gjennomgangen ble gjort med en gang Akuttutvalget kom med sin tilrådning. Da hadde vi vært klokere nå og kommet nærmere en konklusjon. Det er interessant å høre helseministeren beskrive en ekstraordinær og alvorlig situasjon, mens representanten Grimstad sier at den er prikkfritt håndtert. Det er en liten avstand der. Det var en klar advarsel til denne anbudsprosessen om sårbarheten med hensyn til personell, som ble fremmet fra pilotforeningen, fra LO, fra viktige folk som vet med skoene på hva dette handler om. Jeg forstår det slik at Helsedepartementet fulgte opp overfor Luftambulansetjenesten HF med å si fra om at dette måtte man ta med i vurderingen. Det ble ikke gjort. Mitt første spørsmål til helseministeren er følgende: Er han tilfreds med oppfølgingen av den henvendelsen departementet der kom med? Slo han seg til ro med det? Og hvem er øverste ansvarlige for at et sånt hensyn blir fulgt opp? Er det helseministeren, eller er det helseforetaket?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Ja, og da er vi over på spørsmål nr. 2 når det gjelder de juridiske grunnene. Under redegjørelsen, som statsråden holdt her den 15. mai, sa han: «Det er ikke grunnlag for å hevde annet enn at konkurransen er gjennomført i tråd med grunnprinsippene i anskaffelsesregelverket: konkurranse, likebehandling, forutberegnelighet, gjennomsiktighet og etterprøvbarhet.» De som fulgte Stortingets høring, fikk tilbakemeldinger fra dem som er involvert i denne konkurransen, om at det har vært litt ulike erfaringer med det. Det kunne vært nyttig å høre nå om statsråden står fast ved dette utsagnet. Foregikk denne anbudsprosessen og de rundene fullt ut i tråd med grunnprinsippene i anskaffelsesreglementet?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
En interessant debatt går mot slutten. Jeg har lyst til å komme med noen observasjoner, og det første gjelder representanten Gudmundsen, som anklager opposisjonen for «politisk spill». Jeg må si at jeg reagerer på det i en slik sak. Hva skal vi med en opposisjon i Stortinget om vi ikke tar tak i en sak som denne? Et vesentlig tilbud i Helse-Norge og til befolkningen i nord er satt i spill i en veldig alvorlig situasjon, som statsråden – jeg mener ganske ryddig – sier er svært alvorlig. Vel, da er det vår oppgave å ettergå det, og det er funnet mange hull i denne saksrekken vi ikke er ferdige med i dag. Jeg har reist i nord, jeg har møtt fastleger som gruer seg til helgen og den situasjonen de kommer i når de opererer i Kirkenes: Vil de få inn en pasient som ikke kan få den transporten som trengs? Representanten sa at man har et politisk spill rundt en situasjon det er «umulig å ta høyde for». Vel, jeg bestrider den påstanden. Dette hadde det vært mulig å ta høyde for. Det forelå gode råd og innspill, hadde man handlet i forhold til det. Jeg vil også understreke betydningen av at vi nå får et bredt flertall for å gjennomgå den tilrådingen Akuttutvalget ga. Det var et utvalg som jeg nedsatte den tiden jeg var helseminister, for de prehospitale tjenestene. Ambulansetjenester tror jeg folk oppfatter er en del av vårt helsevesens absolutt mest vitale tilbud. Det er de som henter oss når vi har det største behovet og er mest hjelpeløse, og den utredningen ser jeg fram til å få. Jeg vil bare si, fordi vi har hatt debatter her i salen om helikoptre og helikopterberedskap: Den er ikke god nok i Norge i dag, og det er verdt å si at regjeringen går inn for at det skal stå igjen tre Bell-helikoptre på Bardufoss. Konsekvensen av det, skriver regjeringen i revidert nasjonalbudsjett, er at vi må si opp avtalen med politiet om helikopterberedskap – og til representanten Bollestad, dette er fredstid. Hvis vi var der at det bare var tre, er altså to av dem på jobb for Helse-Norge – ære være dem for det – men det er ikke slik det skal være for løftekapasiteten i Hæren. Så vil jeg til slutt, fordi det har vært arbeidet intenst med dette, gi anerkjennelse til de partiene som nå utgjør flertall. Det har vært arbeidet med å finne formuleringer som samler en klar instruks og et klart oppdrag til statsråden, og det mener jeg taler disse partiene til heder at man har kommet fram til. Det betyr at statsråden har en oppgave å løse, og at Stortinget har en jobb å gjøre med å følge opp at det faktisk blir løst.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-06-07:
Kjernen i saken er manglende virksomhetsoverdragelse, slik at Lufttransport kan beholde fagfolkene sine og dermed gi oss den beredskapen vi trenger. Fra et møte i samarbeidsrådet den 8. februar 2018 mellom helseforetakene og Babcock Scandinavian Air Ambulance ble det i sak nr. 5 protokollert: «Implementering – status presenteres av Hilde Sjurelv», prosjektleder for Babcock. Og videre: «LAT HFs» – altså Luftambulansetjenesten HFs – «rolle var å gjennomføre en konkurranse basert på premisser satt fra politisk hold. Det hadde ikke vært noen vits med konkurranse dersom man hadde krav om virksomhetsoverdragelse.» I statsrådens innlegg sa han at det tidligere var anbudskonkurranser uten virksomhetsoverdragelse. Kan statsråden derfor bekrefte innholdet i dette referatet?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-06-07:
Statsråden sier altså at referatet er feil – referatet som en rekke personer fra helseforetakene deltok på. Statsråden sier videre at tidligere ble det ikke stilt krav om virksomhetsoverdragelse fra statsrådens side. Nå var det helt åpent om det skulle stilles eller ikke. Da gjelder mitt neste spørsmål notatet fra Wikborg Rein fra den 26. november 2015, hvor advokatene sier at det er en betydelig juridisk risiko ikke å stille krav om virksomhetsoverdragelse. Var statsråden kjent med denne juridiske vurderingen før anbudet ble gitt til Babcock?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-06-07:
Jeg er klar over at statsråden ikke var til stede, for det framgår det av referatet at han ikke var. Men det som står i referatet, er altså at «LAT HFs rolle var å gjennomføre en konkurranse basert på premisser satt fra politisk hold.» Og videre: «Det hadde ikke vært noen vits med konkurranse dersom man hadde krav om virksomhetsoverdragelse.» Statsråden må jo kunne svare på om han står inne for det referatet – om det er i samsvar med statsrådens vilje.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-06-07:
Kjernen i denne saken er virksomhetsoverdragelsen for å sikre at fagfolk fortsetter i jobben i Lufttransport, for dermed å sikre beredskapen etter helselovgivningen. Fraksjonslederne i helsekomiteen fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV og Kristelig Folkeparti sendte tirsdag 5. juni brev til statsråd Høie om å offentliggjøre juridisk betenkning fra eksterne advokater om virksomhetsoverdragelse. Statsråden ga 6. juni beskjed til helseforetaket Luftambulansetjenesten HF om å offentliggjøre dokumentene – endelig. Stortinget fikk dokumentene først i går. Statsråden turte ikke lenger trosse stortingsflertallet uten nærmere begrunnelse for hvorfor komiteen ikke kunne få dem til sin komitébehandling. Dette er kritikkverdig. I oversendelsesbrevet fra administrerende direktør Øyvind Juell i Luftambulansetjenesten heter det i første setning: «I arbeidet med ambulanseflyanskaffelsen fikk Luftambulansetjenesten HF muntlige signaler fra eksterne jurister om at det var juridisk risiko knyttet til å kreve virksomhetsoverdragelse/ overføring av personell på like eller bedre betingelser.» I den tidligere hemmeligstemplede juridiske betenkningen fra advokatfirmaet Wikborg Rein av 26. november 2015 heter det i oppsummeringen: «Vår konklusjon er at det her foreligger en betydelig risiko for at overdragelse av luftambulansetjenesten til ny tilbyder gjennom anbudskonkurranse innebærer en arbeidsrettslig virksomhetsoverdragelse dersom resultatet av prosessen er en viss overføring av transportutstyr og/eller ansettelse av et visst antall ansatte. Dersom resultatet blir at det ikke overtas noen ansatte og heller ikke noe transportutstyr vurderer vi det slik at det er liten risiko for at dette blir å anses som en arbeidsrettslig virksomhetsoverdragelse.» Altså: Stikk motsatt konklusjon av det som administrerende direktør Juell sier i vedleggsbrevet, og som han sa i høringen. Det korrekte fra administrerende direktør Juell skulle vært: Det er en betydelig risiko ved ikke å ha virksomhetsoverdragelse. Dette gir ikke tillit. Kontrakten må annulleres. Videre: Statsråden må nå avklare i debatten når departementet fikk den juridiske betenkningen fra Wikborg Rein av 26. november 2015. Dette må være journalført, og jeg regner med at departementet har orden i papirene, slik at vi kan få avklart det med dato her i debatten.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-06-07:
Det er all grunn til å mene at referatet fra 8. februar 2018 fra samarbeidsorganet mellom helseforetakene og Babcock er korrekt – dette ut fra statsrådens svar i replikkordskiftet med meg. Dette er logisk. Helseforetakene har opptrådt etter statsrådens vilje. Det skulle ikke kreves virksomhetsoverdragelse, for da hadde det ikke vært noen vits i å ha anbudskonkurranse. Poenget er altså at det skulle konkurreres på lønns- og arbeidsvilkår. Men det er et stort problem med dette – det er i strid med arbeidsmiljølovens regler for anbudskonkurranse. Vi har sett det f.eks. innenfor busstransporten, hvor yrkestransportloven § 8-2 gir grunnlag for virksomhetskonkurranse, nettopp fordi det er slike forhold som inntreffer. Direktøren i helseforetakene og i de regionale helseforetakene har opptrådt i tråd med statsråd Høies vilje, men gjort feil og prøver å hemmeligholde dokumentene, med statsrådens velsignelse. Det har blitt en krise. Spørsmålet er: Har statsråden nå tillit til bl.a. administrerende direktør Juell i Luftambulansetjenesten etter at dokumentene er offentliggjort, så langt? Tidligere Widerøe-flyver, Høyres Erlend Larsen, har hatt to gode innlegg, og han hadde et godt poeng. Han sier at det er mye bra i Lufttransport som bør videreføres i Babcock, og Babcock bør overta piloter fra Lufttransport. Men uttalelsene har store konsekvenser fordi det utløser virksomhetsoverdragelse etter loven, og det har ikke skjedd, og det er derfor sjølsagt kritikkverdig. Stortingets flertall må nå sikre videreføring av dagens personell i luftambulansetjenesten, og derfor er forslag nr. 11 nødvendig når Senterpartiet ikke får flertall for forslag nr. 6 om annullering og virksomhetsoverdragelse. Og til representanten Haukland fra Høyre og Finnmark, som sier at det er «uansvarlig», har jeg lyst til å si at det er en fordel å lytte mer, og så snakke med de ansatte, de som gjør jobben, og høre deres mening. Når de er tilbudt nye jobber, vurderer de sjølsagt det, og går de ut av sine jobber, så står flyene til Lufttransport på bakken. Dette er et problem først og fremst fordi Stortinget og regjeringen har innrettet det hele slik at beredskapen faller sammen. Det er problemet. Derfor må det bli virksomhetsoverdragelse.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-06-07:
Sjøl om det er en vanskelig sak for statsråden, har han et ansvar for å opplyse debatten, spesielt omkring forholdene rundt virksomhetsoverdragelse, og det har ikke skjedd. Jeg synes også det er upassende at statsråden ler av kritiske innlegg om hva regjeringa har gjort, og ikke svarer på spørsmål. Jeg stilte spørsmålene: Når fikk departementet den juridiske betenkningen fra Wikborg Rein av 26. november 2015? Har statsråden tillit til direktør Juell etter det som har skjedd? Vil statsråden offentliggjøre den juridiske vurderingen av hvor lave krav til kvalitet man kunne godta fra selskapene uten å bryte kriteriene i anbudet? Ingen av disse spørsmålene er besvart.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-07:
I går fekk Stortinget tilgang på juridiske betenkningar som har vore eit veldig viktig grunnlag i denne saka – både ei juridisk betenkning frå 2015, som representanten Lundteigen var inne på, og ei ny, som kom for ikkje så lang tid tilbake, frå 2018. Når blei helseminister Bent Høie gjort kjent med desse juridiske betenkningane? Når fekk han innsyn i eller kunnskap om dei?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-07:
Det oppdraget Stortinget og regjeringa har tatt på seg ved å ha dei verva dei har, er ikkje til å misforstå. Vi skal sikre liv og helse, det har førsteprioritet. Ikkje noko skal kome i vegen for det oppdraget. Det er det fundamentale, det er botnplanken i å ta på seg eit verv, og det er det som blir utfordra i denne saka. Det er det denne regjeringa er villig til å ofre – anbod for kvar pris som helst. Eg synest innlegget til Hoksrud var interessant, han meiner at planen til Høie kanskje har begynt å slå sprekkar. Det meiner eg begynner å nærme seg ei innrømming, at ein tar inn over seg og erkjenner at ein er i ei krise. Innlegget til Grimstad var kanskje noko av det raraste eg har høyrt i denne salen, og føyer seg kanskje inn i ein tendens i Venstre, der dei som ikkje er einige med Venstre, berre er offer for føleri. Føleri er det som har kome frå fagfolk på sjukehus, i lufta og på bakken, dei som har åtvara mot den utviklinga vi no ser så sterkt. Føleri er han som måtte vente eit døgn etter å ha fått slag. Det er føleri, mens den rette rasjonaliteten er den som Venstre til kvar tid får servert frå regjeringa si. Innrømminga har kanskje vore det raraste i heile saka. Der resten av landet ser ei klar krise og ser ei teneste som er i forvitring på grunn av den prosessen som har blitt starta, har Helse Nord, føretaket sjølv og til dels òg helseminister Bent Høie sagt at dette er under kontroll. Erna Solberg meinte det var ei normalisering ein no var i gang med, samtidig som Helse Nord sende ut åtvaringar til distriktskvinnene som var gravide, om at dei måtte ta forholdsreglar før dei skulle fø. Dette er ei sak som roper etter gransking. Hadde ambulansane i Oslo stått éin dag, ville den til kvar tid sitjande ministeren blitt gjelda. Her har vi ein endå meir dramatisk situasjon, her skjer det jamleg. Vi ber difor Riksrevisjonen granske denne saka – ikkje berre ei evaluering frå regjeringa sjølv, ei ordentlig gransking. Vi meiner at denne saka òg roper etter ein reaksjon frå Stortinget. Når liv og helse blir sett i fare, er det klart det er kritikkverdig. Til dei som meiner at kanskje det vil kome krav om mistillit dersom ikkje dette blir løyst: Ja, bli i alle fall med og gi ein klar beskjed om at dette har vore ei sterkt kritikkverdig behandling frå helseministeren. Primærstandpunktet vårt har vi gjort greie for. Vi har òg eit sekundært standpunkt, saman med Senterpartiet og Raudt. Det er der vi står så langt i denne saka.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-07:
Eg kan slutte meg til det. Det er politisk handverk som har skapt denne krisa. Politisk handverk er når ein må setje inn Hærens helikopter for å sikre helse og beredskap i dette landet. Det er politisk handverk. Det er ei krise som er skapt. Ho har ikkje oppstått, som helseministeren seier – at ein alvorleg situasjon har oppstått. Krisa er skapt fordi ein har lagt det løpet ein har lagt, der ein har sett på anbodsutsetjing, ønsket om å unngå verksemdsoverdraging og å spare pengar som viktigare enn å bevare ein god og trygg teneste der ein set folks liv og helse øvst. Det er grunnen til at vi er der vi er i dag. Krisa er skapt – med velsigninga til helseministeren. Og det er heilt riktig som Moxnes seier, at dei krava ein stilte i dette anbodet, var betre; ein stilte høgare krav til det nye anbodet enn til tenesta i dag. Og dei to aktørane som leverte inn på det, leverte på eit nivå som tilfredsstilte dei nye krava. Så det er openbert at uansett kven som hadde vunne dette anbodet, ville det ha vore ei nivåheving frå tidlegare. Men det vi ser no, er at vinnaren av denne anbodskonkurransen, som hadde vesentleg lågare pris fordi dei bygde på verksemdsoverdraging, no mister tilgang på kompetanse osv., og det gjer at vi faktisk står i fare for at denne tenesta forvitrar. Det er det Haukland ikkje har skjønt i sitt innlegg, og det trur eg er ei veldig viktig misforståing å få oppklart. Så litt stemmeforklaring. SV kjem til å gå ut av forslag nr. 11 til fordel for forslag nr. 10. Dermed sikrar det fleirtal for forslaget, som lyder: «Stortinget ber regjeringen sikre at erfaring og kompetanse i dagens luftambulansetjeneste videreføres, enten gjennom forhandlinger med operatør, gjennom ny anbudsrunde med krav om virksomhetsoverdragelse etter arbeidsmiljølovens bestemmelser eller på annen egnet måte.» Vi meiner at det ikkje er optimalt, det som vi ønskjer, men det er eit godt forslag til vedtak. Det har vore ein god bevegelse i saka gjennom forhandlingar den siste veka, og det adresserer det aller viktigaste her, og det som er utgangspunktet for krisa: at vi må ta vare på den erfaringa og kompetansen som personellet her faktisk representerer. Og her gir Stortinget ein klar beskjed til helseministeren om at han må passe på at nøkkelpersonellet, at kompetansen som er i dagens teneste, skal vidareførast. Det er kjernen i krisa, og det er det vi må sikre at ikkje forsvinn.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-07:
Først ei kjapp stemmeforklaring. Eg hadde gløymt å trekkje oss ut av forslag nr. 8, som omhandlar gransking, til fordel for forslag nr. 15. Forslag nr. 8 handlar om at regjeringa skulle gjennomføre ei gransking, forslag nr. 15 er at Stortinget ber Riksrevisjonen gjennomføre ei gransking. Så det er forslag nr. 15 vi står med på. Så blei eg veldig overraska over helseministeren sin uttale om at innsyn i risikoanalysen ikkje kan offentliggjerast, altså at Stortinget ikkje kan få innsyn i risikoanalysen som har vore gjort her. Det er jo heilt avgjerande for å vite om det faktisk er gjort vurderingar av kva risikoen var ved å setje i gang det løpet som ein her har gjort – som det òg blei understreka i høyringa. Det same gjeld krav om kvalitet. Eg vil be statsråden klargjere ytterlegare enn berre å vise til det han faktisk gjorde, som er ei ganske tynn forklaring.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-07:
SV skal støtte innstillinga.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-07:
President! SV skal stemme for forslaget.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-07:
President! SV vil også støtte forslaget.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Jeg tenkte jeg skulle starte innlegget mitt med fire p-er, nemlig pastasalat, pesto, pinjekjerner og prehospitale tjenester. Dette synes kanskje presidenten høres litt merkelig ut, men jeg tenkte det kunne være greit med en påminnelse om hva denne saken egentlig handler om, og hva det betyr for folk. I fjor sommer var jeg i familielag på en øy på Helgelandskysten, da en tiåring ved et uhell spiste pastasalat med pesto. I pesto er det gjerne pinjekjerner, noe som ga utslag på jentas nøtteallergi. Med kribling i halsen og tett bryst var det nødvendig å ringe lege. I Ski kommune, der jeg bor, kunne jeg tatt barnet mitt i bilen og vært hos legevakten på fem minutter. Den muligheten har ikke alle i landet vårt, særlig ikke de som bor på en øy der siste ferje har gått for dagen, og det uansett hadde vært et par timer til fastlandet. For jenta med nøtteallergien var løsningen at legen kom med helikopter. Da hun ble vurdert som stabil, ble hun sendt med båtambulansen til sykehuset for observasjon over natten. Det er nettopp de prehospitale tjenestene som gjør det mulig for oss å gi innbyggerne i landet vårt likeverdige helsetjenester. For innbyggerne i eksempelvis Alta er det helt nødvendig å ha en luftbro til spesialister og tjenester ved andre sykehus i Tromsø og Hammerfest. En luftbro er mer enn et fly eller et helikopter. Det handler først og fremst om folk med erfaring og kompetanse, folk som kan gi den livreddende helsehjelpen, og som starter behandling før man kommer til sykehuset, folk som kan fly i krevende forhold, vinter som sommer. Det er nettopp den kritiske kompetansen Norsk Flygerforbund var så opptatt av da de i august 2016 tok kontakt med politisk ledelse i Helse- og omsorgsdepartementet. De advarte mot at luftambulansetjenesten kunne stå i fare for å rakne på grunn av pilotflukt, og sa at tjenesten måtte sikres gjennom krav om virksomhetsoverdragelse av flygere. En hovedkonklusjon i oversendt notat var bl.a. krav om virksomhetsoverdragelse: «Dette sikrer kontinuitet i erfaringsnivået, og hindrer at man risikerer masseflukt av operativ erfaring i de to mellomliggende årene fra tildeling av anbudskontrakt til oppstart av ny operatør.» Disse advarslene ble ikke lyttet til, og nå ser vi resultatene. Ved Alta-basen har sju av de femten pilotene sluttet i løpet av våren. Tidligere i sesjonen behandlet Stortinget et representantforslag om sykehusstrukturen i Vest-Finnmark. Stortinget konkluderte med at dagens struktur ligger fast, en struktur som er helt avhengig av velfungerende og trygge prehospitale tjenester. I sin redegjørelse bekreftet statsråden at beredskapen har vært redusert og fremdeles er ustabil. Komiteen mener at dagens usikkerhet i beredskapen ikke er akseptabel. Det kan ikke herske usikkerhet om hvorvidt folk som er akutt syke, får hjelp. Det er totalt uakseptabelt for samfunnssikkerheten. Dette er sterke ord, og det er en samlet komité som står bak.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Jeg er også lite grann forundret over innleggene til representanten Grimstad og lurer på om han fortsatt står bak denne enstemmige komitémerknaden i innstillingen. Jeg leser: «Komiteen viser til at situasjonen som har oppstått, er svært alvorlig. Komiteen viser til at statsråden i sin redegjørelse bekrefter at beredskapen har vært redusert og fremdeles er ustabil. Komiteen mener at dagens usikkerhet i beredskapen ikke er akseptabel. Det kan ikke herske usikkerhet om hvorvidt folk som er akutt syke, får hjelp. Regjeringen må sikre at befolkningen i landet ikke blir stående uten kritisk infrastruktur som ambulansefly. Det er totalt uakseptabelt for samfunnssikkerheten.» Det hadde vært fint om representanten kunne klargjøre det i sitt siste innlegg.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2018-06-07:
Det var ganske utrolig å høre regjeringspartiet Venstres representant antyde at de partiene som har tatt tak i denne saken, har et hull i hodet, og at politikere og fagfolk har bidratt til å eskalere situasjonen ved å skape en unødvendig følelse av utrygghet i befolkningen. Det er for meg en uforståelig bagatellisering av situasjonen fra representanten Grimstad, som jeg virkelig håper at de andre partiene i regjeringen ikke stiller seg bak. Virksomhetsoverdragelse er et helt sentralt ord i denne saken. Dette er en varslet krise, en krise der trygghet for liv og helse ligger i potten. Denne krisen kunne sannsynligvis vært unngått om man hadde lagt inn krav om virksomhetsoverdragelse i anbudet. Da hadde de ansatte fått trygghet for sine jobber, og da hadde man sikret erfaring og kompetanse som i tiår har bidratt til å redde liv. Jeg synes det er betenkelig at staten legger opp til at det skal konkurreres på arbeidsfolks lønns- og arbeidsvilkår, når man anbudsutsetter viktige tjenester for fellesskapet. I så måte har sikkert denne saken vært en vekker for mange. Derfor står Arbeiderpartiet sammen med SV og Senterpartiet bak forslag nr. 1 om virksomhetsoverdragelse. Som politikere skal vi jobbe for dem som har valgt oss – folk som ønsker trygghet når de blir syke, folk som ønsker trygghet i jobben sin og for jobben sin. For meg som tidligere var fylkespolitiker, er det et paradoks at fylkeskommunene der jeg kommer fra, sikrer jobbene til sjåførene i kollektivtransporten når nye bussavtaler skal ut på anbud, mens den mye større staten ikke klarer å gjøre det samme i sine anbud. Da gjemmer man seg bak det som i beste fall er ulne og uklare juridiske vurderinger av om virksomhetsoverdragelse er mulig eller ikke, og som langt på vei er blitt tilbakevist i etterkant. Men denne utfordringen ser vi også på andre felt. For en uke siden gikk verkstedarbeidere og renholdere i Norsk Jernbaneforbund til politisk streik fordi de frykter for jobbene sine i forbindelse med regjeringens anbudsutsettelse av norsk jernbane. De er heller ikke sikret i en virksomhetsoverdragelse. Én ting er at vi kan være uenige i spørsmålet om anbud. Men er det her regjeringen vil at pengene skal spares? Det er i så fall smålig, og det er ikke slik vi tar vare på dem som har valgt oss for å gjøre hverdagen deres litt bedre. Det er vanskelig å garantere 100 pst. for folks jobber, men vi kan iallfall bidra til at de som utfører arbeid for fellesskapet etter et anbud, skal ha trygghet for at uansett hvem som vinner anbudskonkurransen, beholder de jobben. Og vi bør ha såpass anstendighet at vanlige folks arbeidsvilkår ikke skal være der staten legger opp til at selskaper som deltar i anbudene, skal hente sine marginer. Det vil være et godt bidrag både til et mer anstendig arbeidsliv og til å få trygghet for at de tjenestene vi trenger å få utført, faktisk blir utført, og at det skjer av folk med høy kompetanse, med erfaring – slik som i denne saken om luftambulansetjenesten.