Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2011-06-16:
Det er godt at partene kom i mål om en jordbruksavtale. At bondeorganisasjonene hevder de er skuffet og at Norsk Bonde- og Småbrukarlag valgte å bryte forhandlingene, kan nok ses i lys av de store forventninger regjeringspartiene skapte på sine landsmøter. Jordbruksavtalen er viktig. Avtalesystemet bør gi inntektsmuligheter for bøndene som selvstendig næringsdrivende, og legge til rette for at næringen skal kunne utvikle seg på en god måte og sikre langsiktig matforsyning. Sjølstendig næringsdrivende bønder bidrar til verdiskaping og næringsutøvelse. I likhet med reiselivsnæringen og fiskerinæringen har landbruket stor betydning for å sikre en positiv utvikling i mange lokalsamfunn. I tillegg til produksjon av mat produserer landbruket også skogprodukter og fellesgoder som livskraftige og levende bygder og et bredt spekter av miljø- og kulturgoder. For Høyre er det viktig at bonden har gode utviklingsmuligheter – gode verktøy til å bedre grunnlaget for et variert og aktivt jordbruk over hele landet. Det er uheldig at dagens strukturering ofte skjer ukontrollert og planløst. Høyre mener det må stimuleres til at landbrukseiendommers totale ressurser kan utnyttes optimalt. De sterke eiendomsreguleringene som i dag hviler på norske landbrukseiendommer, demotiverer og virker mot sin hensikt. Delingsforbudet – det at en ikke kan skille jord fra bygningsmasse – bidrar også til at kjøp av jord blir svært kostbart. Høyre mener at hensynet til økt omsetning, bedre hold av bygninger og kulturminner vil kreve en oppheving av boplikt og priskontroll. Som svar på vanskelige spørsmål og utfordringer i landbruket har regjeringspartiene pekt på den varslede landbruksmeldingen. At meldingen som har vært under utarbeiding siden 2009, nok en gang er utsatt, betyr at landbruksnæringen fortsatt må sveve i uvisse om sine rammevilkår. Høyre forventer at regjeringen legger sine indre stridigheter til side, og leverer meldingen som lovet. At det er «komplisert», som næringskomiteens leder uttalte i Nationen i dag, er overhodet ikke noen unnskyldning. Mens regjeringen krangler innbyrdes, går omstillingen i landbruket sin skjeve gang. Over 34 000 gårdsbruk med bolig står i dag tomme og til forfall. For å sikre en mer fremtidsrettet jordbruksnæring som er mindre avhengig av overføringer, må det tilrettelegges slik at flere får mulighet til å vokse seg større og mer robuste. For Høyre står det sentralt å styrke bondens eiendomsrett til eget bruk. Staten skal fortsatt bidra med økonomisk tilskudd til landbruket. Men målet må være at tilskuddene blir mer målrettede og mindre byråkratiske enn de er i dag. Høyre har foreslått å oppheve boplikten – dette fordi vi mener den hindrer en fremtidsrettet utvikling av jord- og skogbruk i Norge. Det er heller ikke dokumentert at boplikt bidrar til økt bosetting. Vi mener også at prisregulering på eiendommene i mange tilfeller gir kunstig lave priser, hindrer omsetning og øker risikoen knyttet til det å investere på gården. Det er også et alvorlig inngrep i eiendomsretten når den som selger en gård, tvinges av staten til å ta lavere pris for eiendommen enn det kjøper er villig til å betale. Stor avstand mellom markedspris og regulert pris kan også skape grunnlag for tilfeller der deler av kjøpsvederlag holdes skjult for myndighetene. Høyre forventer at virkemidler som priskontroll og bo- og driveplikt blir tema for den kommende landbruksmeldingen. Dersom det ikke skal driftes mot nedlegging, og dersom viktige kulturminner ønskes ivaretatt, så må det andre og mer dyptgripende endringer til for å få fart på investeringene i næringen. Fremtidige rammevilkår for landbruket må bli mer forutsigbare over år, slik at næringsaktører kan innrette investeringer og produksjonsplaner mer langsiktig enn det som gjøres i dag. Investeringsetterslepet i norsk landbruk er stort, spesielt innen modernisering av melkeproduksjon. Mye henger sammen med at en generasjon driftsbygninger fases ut eller gjennomgår restaureringstiltak, bl.a. på grunn av nye krav til dyrevelferd. For at det skal bli mer lønnsomt og mindre byråkratisk å drifte i samdrift, vil Høyre fjerne geografiske begrensninger og antallsbegrensninger som i dag virker negativt for driftsformen. Høyre forventer at regjeringen i forbindelse med landbruksmeldingen fokuserer på hvordan det bedre kan legges til rette for å stimulere til økte investeringer i landbruket. I alternativt statsbudsjett la vi stor vekt på etablering av et investeringsfond, bedre avskrivningsordninger og senking av formuesskatten.