Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2003-12-09:
Da næringskomiteen behandlet virkemiddelproposisjonen for få måneder siden, slo komiteen fast at Norge skal ligge i teten på viktige områder innenfor kunnskap, teknologi og verdiskaping. I dag eksisterer det en sterk kontrast mellom denne visjonen og realitetene. Dette er for tiden svært tydelig. Fra tredje kvartal i fjor til tredje kvartal inneværende år mistet industrien 21 000 arbeidsplasser. Vi opplever en industridød som nesten savner sidestykke i norsk historie. Eksportindustrien er særlig utsatt fordi vi opplever at mange virksomheter forvitrer, legger ned eller flagger ut sin virksomhet. Det er faktisk slik at det omtrent ikke er skapt nye bedrifter av internasjonalt format på lang, lang tid. Fremskrittspartiet mener at skal denne utviklingen snus i positiv retning, kreves det en helt ny næringspolitikk i videste forstand. En slik politikk må omfatte alle rammevilkår som påvirker næringslivets konkurranseevne i tillegg til den tradisjonelle næringspolitikken. Jeg viser til Fremskrittspartiets forslag om skatte- og avgiftslettelser i finansinnstillingen, som samlet sett gir et langt lavere belastningsnivå enn andre partiers alternativer. Vi reduserer de samlede skatte- og avgiftsbelastninger med 18 milliarder kr. Det er helt nødvendig hvis vi skal gi våre bedrifter konkurransemessige betingelser, og for at de skal overleve i et samfunn med knivskarp konkurranse. På denne måten kan vi kompensere for bedriftenes handikap med et høyt omkostningsnivå, ved at de ligger langt fra de store markeder, har et lite hjemmemarked, dårlig utviklet infrastruktur og mye, mye mer. Da nytter det ikke å gi ørsmå skatte- og avgiftslettelser. Skal våre virksomheter få tilstrekkelig med optimisme og utviklingsmuligheter, må det markante skatte- og avgiftskutt til fra dag én. Det vil få gunstig effekt på økonomien, fordi det vil bli mer lønnsomt å arbeide, mer lønnsomt å investere og mer lønnsomt å spare, noe som igjen vil bedre grunnlaget for vekst i bruttonasjonalproduktet. Varer og tjenester blir billigere som følge av avgiftslettelsene. Grensehandelslekkasjen reduseres som følge av avgiftslettelsene, og det vil bidra til flere arbeidsplasser i Norge. Vi taper ca. 9 000 arbeidsplasser innenfor handels- og servicenæringen og en del innenfor bryggerinæringen i forhold til en grensehandel i balanse, mye på grunn av særnorske konkurransevridende avgifter. Men det stopper ikke her. Budsjettforliket medfører bl.a. innføring av Europas høyeste kjøttavgifter, som sterkt vil bidra til å gjøre mange av de 10 000 arbeidsplassene i kjøttindustrien usikre. For oss er det uforståelig at man snakker om å bekjempe arbeidsledigheten og samtidig bidrar til å forsterke problemene gjennom altfor høye avgifter. Det er spesielt trist å registrere at Høyre i regjering ikke får gjennomført lettelser. Konsekvensen av budsjettforliket er at de ytterst beskjedne skattelettelsene for det meste er borte. Fremskrittspartiet synes nå å stå alene i Stortinget om å mene at skattelettelser bedrer den økonomiske veksten og dermed statens fremtidige inntekter, selv om det er en gangbar og effektiv politikk i mange andre land. Regjeringen har betydelige mål og ambisjoner for innovasjonspolitikken og gir uttrykk for at Norge skal være et av verdens mest nyskapende land. Hvis disse ambisjoner og mål skal innfris helt eller delvis, mener Fremskrittspartiet at det i næringspolitikken er nødvendig å vektlegge ikke bare næringsnøytraliteten, men også betydningen av målrettet satsing. I en tid med en rivende teknologisk utvikling, betydelige endringer i markedene og en skjerpet global konkurranse er en slik tenkning helt nødvendig. Prinsippet om næringsnøytralitet kan ligge i bunnen, slik at alle næringer i prinsippet har mulighet til å lykkes med adresse i Norge. Men det betyr ikke at vi skal heise den næringsnøytrale fanen så høyt at den skygger for fornuften som ligger i å påse at vi har internasjonalt konkurransedyktige rammevilkår innenfor de områder der vi allerede har kompetanse i Norge, eller har åpenbare naturgitte fortrinn, som innen biomarin sektor, energi, offshore og maritim sektor. Videre er vi sterkt bekymret for den manglende kapitaltilgangen norsk næringsliv har i alle utviklingsfaser. Det skyldes i stor grad at staten legger beslag på betydelige verdier eller deler av verdiskapingen som finner sted i privat sektor. Vi stiller oss uforstående til viktigheten av at det offentlige skal spare store beløp investert i utlandet, mens vi har høy arbeidsledighet i den innenlandske private sektor. Betydelige midler bør tilbakeføres til det private næringslivet her hjemme, slik at den etterlengtede veksten gir større muligheter. Fremskrittspartiet ønsker en stat som tar aktivt ansvar for å styrke norske private eiermiljøer, slik at det private eierskapet i Norge kan vokse betydelig i forhold til i dag. Vi ønsker en debatt om hvordan oljeformuen skal disponeres, og at det åpnes for at en større andel kan investeres i norske selskaper, bl.a. gjennom ulike fond hvor private interesser og staten investerer i fellesskap. Vi minner om at følgende forslag ble vedtatt i tilknytning til trontaledebatten: «Stortinget ber Regjeringen utrede ulike måter å gjøre Norges kapitalstyrke til et konkurransefortrinn for norsk konkurranseutsatt næringsliv herunder mulige fondskonstruksjoner.» Jeg understreker fondskonstruksjoner. Dette kan være et skritt i riktig retning for å få gjennomslag for at landets nye råvarekapital kan bidra i langt sterkere grad enn i dag til å styrke norske virksomheter. Vi regner med at en utredning om opprettelsen av et statlig strukturfond som skal fungere som en coinvestor for norske private interesser i forbindelse med utenlandske oppkjøp eller forretningsmessig begrunnede og nødvendige struktureringstiltak, vil være en del av dette arbeidet. Når norsk industri har betydelige problemer, kan det være fornuftig å skjele til land som har lyktes med å utvikle en suksessindustri, f.eks. Finland. Her har man erstattet etablerte sannheter med helt nye virkemidler for å kunne hevde seg i konkurransen. I Finland har suksessen bygd på en aktiv næringspolitikk, med betydelig bruk av offentlige midler til utvikling av ny teknologi samt utdanning og utvikling av relevant kompetanse på alle nivåer. Man har utviklet seg fra en råvarebasert økonomi til å innta plassen som en av verdens ledende nasjoner i utviklingen av høyteknologi, som et resultat av et intimt samarbeid mellom industri, forskning og offentlig politikk. Vi mener det er på høy tid at Norge utvikler tilsvarende strategier for å kunne innta en tetposisjon innenfor teknologiutvikling og konkurransekraft. Dette påvirker våre prioriteringer, ikke bare i næringspolitikken, men også innenfor den økonomiske politikken, forskningspolitikken, utdanningspolitikken, energipolitikken og eierskapspolitikken. Innenfor næringskomiteens område følges dette opp, bl.a. ved at vi går lenger enn noe annet parti når det gjelder å bedre konkurransebetingelsene for all konkurranseutsatt skipsfart. Vi foreslår også å styrke det nye innovasjons- og internasjonaliseringsselskapet på forskjellige områder, enten det gjelder FoU-innsats, eksportrettet virksomhet, internasjonal turistmarkedsføring eller tilførsel av såkornkapital. En betydelig styrking av dette området skjer også gjennom vårt utenlandsbudsjett m.m. Våre forslag vil i en helhetlig sammenheng kunne utløse positive krefter i form av arbeidskraft, kapital, initiativ og skaperevne i norske virksomheter. Deler av utgiftsøkningene som aktive næringstiltak medfører, dekkes inn bl.a. gjennom betydelige innsparinger innenfor landbrukssektoren. I den prosessen vi nå er inne i, hvor det politiske flertall påberoper seg et stramt budsjett, er det for Fremskrittspartiet oppsiktsvekkende at det samme flertall er villig til å opprettholde særdeles høye overføringer til landbruket. Fremskrittspartiet ønsker å fjerne seg fra planstyringen i landbruket, en planstyring som har vært feilslått, og som har gjort mange bønder til mer eller mindre passive støttemottakere – det er en politikk som er i ferd med å ødelegge en hel næring. Jeg vil ta opp Fremskrittspartiets forslag, som er referert i innstillingen.