Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2012-05-07:
I likhet med representantene Kjønaas Kjos, Per Arne Olsen og Jæger Gåsvatn er jeg opptatt av at helsepersonell skal ha mulighet til faglig oppdatering på legemiddelfeltet. I interpellasjonsdebatten i fjor høst om dette temaet var det enighet om at legemiddelindustrien ikke lenger skal sponse legers kongressreiser til utlandet. Slike bindinger kan skape tvil om helsepersonellets integritet og faglige uavhengighet. De regionale helseforetakene har utarbeidet etiske retningslinjer som understreker at samarbeidet med eksterne aktører skal foregå på en måte som gjør at foretakenes og helsepersonellets uavhengighet ikke kan trekkes i tvil. Diskusjonen i dag dreier seg om hvordan vi kan sikre at helsepersonell holder seg faglig oppdatert på legemiddelfeltet. Dette gjelder kunnskap om nye legemidler, kjennskap til bivirkninger og interaksjon mellom ulike legemidler. Befolkningen skal sikres trygge helsetjenester av god kvalitet. For å sikre forsvarlig pasientbehandling er det viktig at personellet har mulighet til å tilegne seg nødvendig kunnskap og kompetanse. I oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene for 2012 har jeg presisert at nødvendig etter- og videreutdanning av helsepersonell i helseforetakene skal ivareta kvalitet og pasientsikkerhet i tjenestene. Dette er også presisert i svaret av 20. mars til komiteen. De regionale helseforetakene melder tilbake hva de har gjort på disse områdene i sin årlige melding. Jeg følger godt med på hvordan de følger opp dette kravet. Som jeg også har redegjort for i mitt svar, har vi flere gode informasjonssystemer for at helsepersonell skal kunne holde seg informert om riktig legemiddelbruk. Statens legemiddelverk har en egen spalte i Tidsskrift for Den norske legeforening, der de omtaler nye legemidler som skal markedsføres i Norge. Legemiddelverket har også utviklet en tjeneste for forskrivnings- og ekspedisjonsstøtte. Helsedirektoratets retningslinjer gir anbefalinger om legemiddelbehandling ved ulike tilstander. Alle regionale helseforetak har etablert regionale legemiddelinformasjonssentre, forkortet RELIS. Disse har egne kunnskapsbaser med produsentuavhengig legemiddelinformasjon for primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Jeg vil også nevne at sykehusapotekene er gode informasjonskanaler for helsepersonell som søker oppdatert kunnskap om legemidler. Arbeidsgivere og arbeidstakere i helseforetakene har et felles ansvar for å holde seg faglig oppdatert, bl.a. om bruk av nye legemidler og behandlingsmetoder. Opplæring skal være integrert i helseforetakenes virksomhet og finansieres innenfor fastsatte økonomiske rammer. Allmennleger som er selvstendig næringsdrivende, har et klart ansvar for å holde seg oppdatert på behandlingsmetoder og legemiddelbruk. Gjennom samarbeidsavtalene med spesialisthelsetjenesten kan kommunene avtale at gjensidig opplæring av legene skal være et ledd i kvalitetsutviklingen. Et annet tiltak i Samhandlingsreformen som er viktig, er utvikling av kjernejournal, som vil inneholde basale data om pasienten. Innføring av nasjonal kjernejournal vil øke pasientsikkerheten ved at helsepersonell har tilgang til oppdatert informasjon om diagnoser og behandling. Dette er spesielt viktig ved akutt innleggelse i sykehus for å redusere risikoen for skader og feilbehandling. Informasjon og opplæring av helsepersonell foregår, som jeg har redegjort for til komiteen, gjennom mange ulike tiltak og kanaler. Det vurderes ikke som hensiktsmessig med en egen strategi på området, men tematikken vil bl.a. bli tatt opp i kommende stortingsmeldinger. Jeg vil følge med på tiltakene som er iverksatt, og ha oppmerksomhet rettet mot eventuelt behov for ytterligere grep dersom dette skulle vise seg å være nødvendig.