Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2009-06-05:
Kommunal- og regionaldepartementet foreslår i proposisjonen å skjerpe habilitetsreglene for offentlige tjenestemenn og folkevalgte som også er leder eller medlem av styre eller bedriftsforsamling i offentlig heleide selskaper. En tjenestemann eller folkevalgt er inhabil til å behandle saker hvis hun eller han er leder eller har ledende stilling eller er medlem av styret eller bedriftsforsamlingen for et selskap som er part i saken. Det gjelder likevel ikke hvis selskapet eies helt ut av staten. En enstemmig komité har merket seg at det er meget vanlig at folkevalgte i kommunene og fylkeskommunene har ledende stillinger også i kommunale og fylkeskommunale selskap. En slik kombinasjon kan være ønskelig ut fra samordnings-, effektivitets- og styringshensyn. Komiteen viser i den forbindelse til at habilitetsreglene i forvaltningsloven også omfatter folkevalgte i kommuner og fylker i henhold til kommuneloven. Dersom en tjenestemann skulle ha en personlig interesse i et saksutfall, eller der private og kommunale selskap står i en konkurransesituasjon, vil dette omfattes av inhabilitetsregelen. Intensjonen er nemlig at man bør unngå tvil om offentlige tjenestemenns habilitet. Ut fra en prinsipiell vurdering synes det ikke å være grunnlag for å ha ulike regler om habiliteten på dette området for staten, kommunene og fylkeskommunene. Det er i første rekke praktiske hensyn og kommunenes behov som har forårsaket at den aktuelle bestemmelsen i sin tid ble endret og heleide kommunale selskaper unntatt fra reglene om automatisk inhabilitet. Kombinasjonen av kommunale verv og styreverv kan være uheldig i tilfeller der det foreligger interessekonflikter mellom selskap og eierkommune. Faren for at en representant identifiserer seg med selskapets interesser, kan etter min oppfatning bli særlig stor når vedkommende har et aktivt medansvar for selskapets virksomhet, herunder for det økonomiske resultatet. Hovedhensikten med å organisere kommunal virksomhet i egne selskaper er ofte å fristille disse i egne selvstendige resultatenheter samt å begrense det økonomiske ansvaret dersom aksjeselskap velges som form. Den foreslåtte endringen av forvaltningsloven innebærer en vesentlig og nødvendig klargjøring av habilitetsreglene. Behovet for å utvise skjønn gjennom anvendelse av forvaltningsloven § 6 annet ledd, som fastslår at tjenestemannen er inhabil dersom «særegne forhold foreligger som er egnet til å svekke tilliten til hans upartiskhet», blir eliminert i de saker hvor vedkommende har ledende posisjoner i offentlig eide selskaper. En annen viktig grunn til å la habilitetsreglene gjelde er folks tillit til politikerne. Når en ser at en politiker sitter ved begge sider av bordet, er dette med på å støtte opp om den stadig økende politikerforakten i det norske folk. Det er ikke noe i veien for at kommunene kan plassere politikere i selskapenes organer, dersom de som eiere finner dette hensiktsmessig. En naturlig konsekvens bør imidlertid være at disse må fratre når folkevalgte organer hvor de selv er medlemmer, behandler saker som angår selskap hvor de eventuelt måtte sitte i styret eller ha andre ledende posisjoner. Jeg mener at det er underlig at Regjeringen allikevel fremmer forslag om å uthule bestemmelsen, noe som igjen medfører en tilnærmet uendret rettssituasjon. Jeg er kjent med situasjoner hvor daglig leder, styreleder, styremedlemmer, representantskapsleder eller representantskapsmedlemmer i interkommunale selskap eller kommunalt heleide aksjeselskap aktivt har arbeidet for å hindre innsyn og kontroll med selskapet. Dette har mange lyktes med grunnet gjennomgående representasjon via sine andre folkevalgte verv i kontrollutvalg, formannskap eller kommunestyre. Dette er uheldig. Jeg vil minne Stortinget om den senere tids avsløringer og granskinger, der det ble rullet opp en større sak vedrørende Nedre Romerike Vannverk og renseanlegget RA2. Her ble det påpekt den gjennomgående representasjon som forekom mellom selskapenes styrer og det politiske og administrative nivået i eierkommunene. Grunnet denne sammenblandingen av roller ble de impliserte kritisert for ikke å ha ivaretatt sitt ansvar overfor selskapene, ei heller for å ha sett konsekvensene av denne rolleblandingen. Når Regjeringens forslag til lovendring blir vedtatt, mener jeg at den senere tids avsløringer og krav om transparens i forholdet mellom kommunal myndighetsutøvelse og kommunal virksomhet og tjenesteyting utført av selskap organisert som interkommunalt selskap eller aksjeselskap på kommunens vegne, vil være forgjeves. Jeg tar herved opp Fremskrittspartiets forslag.