Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2002-12-10:
Jeg ønsker i starten å sitere en uttalelse av mange fra næringspolitisk direktør Knut E. Sunde: «TBL er godt fornøyd med budsjettforliket. – Vi har fått full uttelling på våre kampsaker.» Slik kunne jeg fortsette. Et godt budskap kan ikke gjentas for ofte. Statsbudsjettet for 2003 er et godt budsjett for næringslivet. Budsjettet vil bidra til å styrke næringslivets innovasjons- og konkurranseevne. Det har sjelden eller aldri vært vedtatt et budsjett som er så bra for næringslivet, og særlig for konkurranseutsatt næringsliv. Regjeringspartiene prioriterer en finanspolitikk som legger grunnlaget for redusert lønnsvekst og lavere kronekurs. Budsjettrammene, som vi har fått mye juling for de siste par månedene, gjør at det nå ligger til rette for rentenedgang om ikke så lenge. Lavere rente og lavere kronekurs er bestilling nr. en fra alle deler av næringslivet. Her tar vi mål av oss til å levere. Næringspolitikken utgjør en helhet hvor det er summen av tiltakene som er viktig for næringslivet. Vi satser på lavere skatter og avgifter, økt næringsrettet forskning, innovasjon og styrket innsats for et enklere regelverk. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet ønsker å bevilge mer til støtteordninger via det statlige virkemiddelapparatet og forsøker å selge dette som næringspolitisk satsing. Men samtidig, som vi har hørt tidligere, har Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett foreslått både å gjeninnføre dobbel skatt på utbytte, øke formuesskatten, skjerpe opsjonsbeskatningen og stramme inn delingsmodellen. Dette vil ramme kapitaltilgangen til nye prosjekter og hindre nødvendig omstilling i næringslivet. Skatteforslagene viser at Arbeiderpartiet ikke mener alvor med sin stadig uttalte bekymring for utviklingen i industrien og næringslivet for øvrig. Når det gjelder SND, vil jeg vise til at den samlede bevilgningen til de landsdekkende innovasjonsordningene øker, fra 89 mill. kr til 103 mill. kr, og at rammen for SNDs landsdekkende risikolån øker fra 100 mill. kr til 150 mill. kr. En ny, landsdekkende finansieringsordning for å styrke næringslivet i distriktene er som kjent også under etablering. Den nye ordningen skal stimulere til prosjekter som skaper grunnlag for nyetablering og innovasjon. Jeg for min del ser fram til vårsesjonen når vi skal arbeide med den nærmere utformingen av denne og beslektede finansieringsordninger. Møbel- og innredningsindustrien sliter. De siste par årene har eksporten falt, i hovedsak på grunn av den sterke krona. I tillegg har det vært noe svakere etterspørsel, og vi vet også at markedet for furumøbler har endret seg. Det viktigste svaret på utfordringene i møbelindustrien er selvsagt et stramt budsjett, slik at renta og kronekursen går ned. Samtidig er det behov for kompetanseheving og omstillingstiltak, noe som bransjen selv for alvor har gått inn i gjennom programmet «Innovasjon Møbel». Programmet har bl.a. som mål å bidra til nyskaping og fokusere på designdrevet innovasjon, og at deltakende bedrifter skal ha internasjonale ambisjoner i sin produktutvikling. Jeg er derfor veldig godt fornøyd med at hele komiteen ser positivt på søknaden til SND om å støtte programmet «Innovasjon Møbel». Budsjettet som vi vedtar i dag, er et budsjett for økt verdiskaping i fiskerisektoren. Forskningsinnsatsen øker. Blant annet øker bevilgningen til Norges forskningsråd med 15,5 mill. kr. Denne veksten skal gå til økt grunnbevilgning til Fiskeriforskning, økt satsing på torsk og transportrettet forskning og utvikling. Nå skal ikke vi fra Stortingets talerstol ta ansvar for å vurdere forskningen. Det ansvaret har Norges forskningsråd og næringsaktørene. Men vi har tatt signalene om at forskning på torsk som oppdrettsart er viktig. Derfor har torskeoppdrett fått en særlig plass i neste års budsjett. Blant annet er det øremerket minimum 15 mill. kr til forskning på torsk i 2003. Innsatsen knyttet til marked, miljø og fiskehelse intensiveres. Det bevilges 10 mill. kr til et innovasjonsprogram i regi av SND, der torskeoppdrett er et prioritert område. Vi har levert et budsjett slik det eksportrettede næringslivet har bedt om. Dette viser at regjeringspartiene prioriterer det konkurranseutsatte næringslivet, og at regjeringspartiene prioriterer økt verdiskaping som igjen vil trygge velferden.