Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2013-12-12:
Kristelig Folkeparti mener målet med all politikk bør være å løse dagens utfordringer uten at det går på bekostning av fremtidige generasjoners behov. Klimapolitikken må derfor gi føringer for andre politiske prioriteringer. Klimaendringene er globale. Derfor trengs det både nasjonal innsats og internasjonalt samarbeid for å stoppe dem. Fremdriften i arbeidet med å få på plass en internasjonal klimaavtale hvor alle land er med, går saktere enn nødvendig. Heller ikke møtet i Warszawa nå i november, der flere av oss var med, innebar de helt store fremskrittene. Det trengs et betydelig taktskifte i forhandlingene de to kommende årene dersom verdenssamfunnet skal greie å løse klimautfordringene i tide. Kristelig Folkeparti har en visjon om at Norge skal bli et nullutslippssamfunn. De nasjonale utslippene av klimagasser må reduseres med 80 pst. innen 2050. Dette er gode nyheter for landet vårt. Kristelig Folkeparti tror det grønne skiftet kan innebære store muligheter for Norge dersom vi evner å prioritere riktig og jobbe med endringene i stedet for å motarbeide dem. Kristelig Folkepartis gjennomslag i dette budsjettet og i samarbeidsavtalen med Solberg-regjeringa vil bidra til å gjøre Norge til et mer bærekraftig og klimavennlig samfunn på sikt. Før jeg går videre til enkelthetene i budsjettet, vil jeg si litt om samarbeidsavtalen mellom Kristelig Folkeparti og Venstre og regjeringspartiene, som legger føringer for den politikken som skal føres de neste fire årene. De fire partiene er enige om å bygge sin politikk på forvalteransvaret og på føre-var-prinsippet. Utbyggingen av fornybar energi skal økes. Samarbeidspartiene vil føre en offensiv klimapolitikk og forsterke klimaforliket. Det er enighet om at det ikke skal gjennomføres konsekvensutredning eller åpnes for oljevirksomhet i havområdene utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja i perioden 2013–2017. Det skal ikke iverksettes petroleumsvirksomhet ved Jan Mayen, iskanten, Skagerrak eller på Mørefeltene. Avtalen slår fast at det skal innføres et skattefradrag for enøk-investeringer i hjemmet, og at avkastningen fra miljøteknologifondet skal økes. Satsingen på kollektivtransport i storbyene skal forsterkes. Budsjettforliket i Stortinget underbygger og styrker enigheten fra samarbeidsavtalen på flere punkter. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre er i felles budsjettinnstilling enige om de overordnede rammene for enøkfradraget, og at det må innføres så raskt som mulig, senest i statsbudsjettet for 2015. Disse fire partiene er også enige om at det skal utarbeides en tidsplan for økningen i avkastningen fra fondet for klima, fornybar energi og energiomlegging i forbindelse med revidert statsbudsjett for 2014. Budsjettforliket mellom de fire partiene innebærer en betydelig satsing på miljøvennlig transport. Bevilgningene til vedlikehold av jernbanen økes med 400 mill. kr. Det settes av 100 mill. kr til planlegging av intercitystrekninger. Det bevilges 47 mill. kr til innføring av momsfritak på leasing av elbiler. Bevilgningene til Transnova økes med 40 mill. kr, bl.a. for å sikre fremdriften i arbeidet med utbygging av ladeinfrastruktur for elbiler. Miljøteknologiordningen i Innovasjon Norge videreføres med en bevilgning på 30 mill. kr for å fremme norsk miljøteknologi i nasjonale og internasjonale markeder. Vi legger til rette for økt konkurransekraft i norsk kraftkrevende industri, ved at det foreslåtte prisgulvet i CO2-kompensasjonsordningen for industrien fjernes. Fjerning av prisgulvet innebærer en økt industrisatsing på hele 123 mill. kr. Slik bidrar Kristelig Folkeparti til å hindre karbonlekkasje og utflytting av kraftkrevende industri fra Norge, og vi legger til rette for at det kan etableres nye grønne industriarbeidsplasser i Norge basert på et av Norges største internasjonale konkurransefortrinn, ren fornybar kraft. Budsjettforliket innebærer også en økt satsing på naturvern. Det bevilges 30 mill. kr til å starte arbeidet med bygging av fiskesperre i Driva, og regjeringas foreslåtte kutt i bevilgningene til verneområder, fjellstyrene og miljøorganisasjonene reverseres. Et opprinnelig rød-grønt budsjett er blitt både gult, blått og grønt.