Vera Lysklætt (Venstre), 2007-06-13:
Det er en glede for meg å ha vært saksordfører for Sametingets årsmelding også i år. Jeg vil takke komiteen for et godt samarbeid og vil uttrykke stor tilfredshet med at det er en så bred enighet her i landet i synet på samiske spørsmål. En samlet komite, dvs. samtlige partier med unntak av Fremskrittspartiet, står sammen om samtlige merknader i denne saken. Det er ikke mulig i et kort innlegg å komme inn på alt som berører de samiske samfunn. Jeg må trekke fram noe, og det er ikke slik at det som ikke blir nevnt, ikke anses som viktig. Sametingets årsmelding for 2005 gjør rede for arbeidet i Sametinget, de oppgavene Sametinget skal forvalte, og økonomiske og administrative utfordringer. Siden inngåelsen av avtalen om konsultasjonsprosedyrer 11. mai 2005 har det blitt avholdt konsultasjoner med Sametinget i en rekke saker. Det er utarbeidet en veileder for statlige myndigheters konsultasjoner med Sametinget og eventuelle øvrige samiske interesser. Flertallet merker seg at statlige forvaltningsmyndigheter også kan ha konsultasjonsplikt overfor andre berørte samiske interesser enn Sametinget, f.eks. direkte med reindriftsnæringen. Komiteens flertall er kjent med at Sametinget står overfor mange utfordringer i arbeidet med å bevare den samiske kulturen og språket i framtiden. Sametinget er nå inne i sin femte periode som folkevalgt organ, og Sametingets oppgaver og ansvar er omfattende. Flertallet ser derfor fram til å få en prinsippmelding om samepolitikken til behandling til høsten – en melding som omhandler bl.a. Sametingets formelle stilling og budsjettprosedyrene mellom Regjeringen og Sametinget. Flertallet deler Sametingets og Arbeids- og inkluderingsdepartementets oppfatning om at det har vært behov for en større og helhetlig gjennomgang av Sametingets valgordning for å se nærmere på alle sider ved valget, bl.a. valgkretsinndeling, antall representanter fra de ulike valgkretsene og selve valgoppgjøret. Et sentralt element i den brede enigheten om finnmarksloven var at det skal opprettes en kommisjon som skal kartlegge kollektive og private bruks- og eierrettigheter som samer og andre har opparbeidet seg i Finnmark. Det skal også etableres en særdomstol for å pådømme tvister som kan oppstå i kjølvannet av kartleggingen. Flertallet ser det som viktig av utarbeidelsen av forskrifter om en lokal og rettighetsbasert forvaltning av fiskeressursene i Tana- og Neidenvassdragene får høy prioritet. Det samme gjelder arbeidet med utredningen av samers og andres rett til å fiske utenfor kysten av Finnmark. Komiteens flertall viser til at utkastet til en nordisk samekonvensjon nå har vært ute til høring, og ser fram til å følge det videre arbeidet med konvensjonen i Norge, Sverige og Finland. En nordisk samekonvensjon foreslås å ha som målsetting å lette samhandlingen mellom samer på tvers av landegrensene. Komiteens flertall mener det er viktig at tiltakene i handlingsplanen «Mangfold og likeverd» blir videreført. En likeverdig helse- og sosialtjeneste i hele landet må være målet. Dette gjelder bl.a. behovet for samisktalende helsepersonell og personell innen barnevern, psykisk helse og omsorgstjeneste. Den samiske befolkningen må sikres nødvendig helsehjelp og informasjon på sitt eget språk. I områder med sør- og lulesamisk bosetting er det særlig store utfordringer på dette området. Samiske barn og unge har krav på en likeverdig og kulturelt tilpasset barnevernstjeneste. Fagfolk, behandlingsinstitusjoner, kommunale og offentlige organer må ta utgangspunkt i samiske barns og unges språklige og kulturelle identitet og levemåte i sine hjelpetiltak. Statusen til det samiske språket må heves, slik at det bevares for framtiden, og det må sikres utviklingsmuligheter. Språket er et av de mest grunnleggende elementer i samisk kultur. Et levende språk forutsetter at det kan være i aktiv bruk i den samiske befolkningen både i hjemmet og i det offentlige rom. Samiske språk har i liten grad utviklet moderne ord og uttrykk. Økte ressurser til et kontinuerlig terminologiarbeid er derfor viktig. Arbeidet med å vitalisere, bevare og utvikle de samiske språkene er derfor veldig viktig. Samiske elever har i dag en individuell rett til opplæring i samisk språk uansett hvor i landet de bor, men for at samiske elever skal få opplæring på samisk, må de være en gruppe på minst ti elever. Flertallet har merket seg at departementet har til vurdering om retten til opplæring på samisk skal bli en individuell rett, og det er veldig bra. Læremiddelsituasjonen i den samiske skolen må forbedres betraktelig. Først da blir rettighetene til samiskopplæring reelle. Det er nå viktig at det blir utviklet flere og nye læremidler tilpasset Kunnskapsløftet Samisk enn de som er tilgjengelige i dag, inklusiv samiske digitale læremidler til bruk i fjernundervisning. Det er også behov for å få utviklet et gjennomgående samisk læreplanverk for hele grunnopplæringen og planer for aktuelle samiske fag og lærefag. Flertallet vil også framheve viktigheten av at Elgå oppvekstsenter i Elverum blir sikret midler slik at språkmotiveringsprosjektet ved skolen kan videreføres i framtiden. De statlige samiske videregående skolene i Karasjok og Kautokeino må også gis en mulighet for å kunne ha et variert linjetilbud med både allmennfaglige og yrkesfaglige studieretninger i framtiden. Begge skolene har en sentral plass i grunnopplæringen for samiske elever fra hele landet og er dermed av stor betydning for den videre utvikling og ivaretaking av den samiske kulturen og det samiske språket. Det er veldig positivt at et nytt vitenskapsbygg er under oppføring i Kautokeino, hvor grunnsteinsnedleggelsen for bygget fant sted nå på mandag. Det har lenge vært et ønske om å samlokalisere flere sentrale samiske institusjoner, for slik å kunne etablere et samlet kompetansesenter i et større miljø. Det er også behov for et felles samisk forskningsutvalg for Norge, Sverige og Finland. Det vil kunne bidra til en god ressursutnyttelse ved at forskning i de tre nordiske landene koordineres. Komiteens flertall mener det er viktig at bevilgningene til samiske kulturinstitusjoner er tilstrekkelige, slik at disse kan utbygges og vedlikeholdes. Det er derfor positivt at byggingen av Østsamisk museum vil bli igangsatt. Det er også et stort behov for at prosjektene ved Aja samiske senter i Kåfjord, Saemien Sijte i Snåsa og kunstmuseet i Karasjok blir realisert. Det er ikke holdbart i lengden at verdifull samisk kunst står lagret i en kjeller ved Sámiid Vuorká-Dávvirat i Karasjok. Flertallet mener også samiske teater og festivaler er viktige arenaer for den samiske kunsten og kulturen og utgjør viktige møteplasser for den samiske befolkningen og andre. Som samisk nasjonalteater må Beaivvás Sámi Teáhter få bedre forhold å arbeide under, og et eget teaterbygg bør derfor være målet. Komiteens flertall mener at det nå er på høy tid at landsdekkende samiske dagsaviser både på samisk og norsk blir en realitet. Vi har merket oss at bl.a. flertallet i ulike kommunalkomiteer de siste fire årene har framhevet det sterke ønsket og det store behovet som er i det samiske samfunnet for landsdekkende samiske dagsaviser. Det er helt avgjørende for informasjonsformidling, identitetsutvikling og demokratiet i det samiske samfunnet at det nå blir gitt rammebetingelser for dette. Store deler av det samiske verdigrunnlaget er fra gammelt av og fram til i dag knyttet til et liv i nær tilknytning til naturen. Samtidig har det samiske samfunnet i stor grad tilpasset seg dagens kunnskaps- og informasjonssamfunn. Det er viktig å legge til rette slik at livskraftige reindrifts-, fiskeri-, landbruks- og kombinasjonsnæringer kan opprettholdes og utvikles i de samiske områdene. Virkemidlene må dessuten være tilstrekkelige, slik at bl.a. doudji, innlandsfiske og andre utmarksnæringer sikres utviklingsmuligheter. De samiske samfunn må sikres grunnlag for en bærekraftig utvikling i framtiden. Det er derfor helt nødvendig å sikre beitegrunnlaget for en bærekraftig reindriftsnæring, da den utgjør en svært viktig bærebjelke i den samiske kulturen og i det samiske språket. Dette er beitegrunnlaget for en næring som skal være med og sikre en videreføring av den samiske kulturen og språket for kommende generasjoner. Så lenge arealgrunnlaget for næringen stadig innskrenkes, blir det også vanskelig å bli à jour med reintalltilpasningen. Det er derfor avgjørende at det ikke igangsettes f.eks. store vindkraftprosjekter med tilhørende infrastruktur, som anleggsveier og linjetraseer, før samiske interesser er konsultert. Komiteens flertall mener det er viktig at vi også bidrar til å sikre grunnlaget for et robust jordbruk i de samiske områdene. Jordbruk er en viktig samisk næring. Dessverre har veldig mange gårdsbruk blitt lagt ned de siste årene. Det må settes søkelys på rekrutteringen til jordbruket, og det er nødvendig med tiltak for å gjøre det mer attraktivt for unge å ta over gårdsbruk. Store rovdyrtap fører til svekket bærekraft både for jordbruk og reindrift. Det er derfor viktig at Sametinget kan ha en reell innflytelse på rovdyrpolitikken i disse områdene. Komiteens flertall ser fram til framleggelsen av utredningen om samers og andres rett til fiske i havet utenfor Finnmark. Dette er en oppfølging av vedtak fattet av Stortinget under behandlingen av finnmarksloven. Det er viktig at ressursgrunnlaget i de sjøsamiske kyst- og fjordområdene sikres for framtiden. Forskning på kongekrabbeinvasjonen i kyst- og fjordområdene i Finnmark må også ha høy prioritet. Kongekrabben har hatt store og negative konsekvenser for fiskerne i de sjøsamiske kyst- og fjordområdene. Motorisert ferdsel i utmark må reguleres, men det må også tas hensyn til at aktiv bruk av utmark og høsting av utmarksressurser står sentralt i den samiske kulturutøvelsen og i det samiske levesettet, og at dette er viktige inntektskilder for mange. Petroleumsvirksomhet i Barentshavet kan få direkte betydning for samiske interesser, særlig ved ilandføring av olje og gass. Det er viktig med konsultasjoner med Sametinget i forbindelse med planlegging av eventuelle ilandføringer. Det er også av stor betydning at vi har en oljevernberedskap som kan takle eventuelle ulykker under de tøffe klimatiske forholdene vi har i dette området. Det er stor enighet i Stortinget om at urfolksdimensjonen skal være en viktig del av norsk nordområdepolitikk. Klimaendringene vi opplever i de arktiske områdene, og økt press på naturressursene, kan få uante konsekvenser for urfolk i nord. Sametinget må derfor få en aktiv rolle i det videre arbeidet med vår nordområdesatsing. På vegne av flertallet har jeg gleden av å anbefale innstillingen.