Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2014-06-19:
Proposisjonen vi i dag behandler, er svært viktig – både for nasjonens sikkerhet, for NATO, for Forsvaret og for norsk industri. Regjeringa har lagt vekt på å legge fram for Stortinget en proposisjon som er utførlig, nettopp fordi det er mange sider ved denne anskaffelsen som er viktige å kjenne til. Utviklingen av JSM er for det første et svært avansert teknologisk utviklingsarbeid. Produksjonen av JSM vil involvere et stort antall bedrifter, i tillegg til Kongsberg Defence & Aerospace, KDA. Det viktigste er imidlertid hva JSM vil gi av operativ evne for hele Forsvaret, nemlig et langtrekkende antioverflatevåpen, med sjø- og landmålskapasitet, spesielt mot vel forsvarte marinefartøy. JSM er det eneste våpenet som planlegges integrert på F-35, som fullt ut tilfredsstiller disse kravene. Kombinasjonen av F-35 og JSM vil utgjøre en betydelig styrking av den krigsforebyggende terskelen. Det er på denne bakgrunn at regjeringa anbefaler at JSM-utvikling trinn 3 gjennomføres, selv uten en partner på det nåværende tidspunkt. Det er viktig å understreke at dette vil gi hele Forsvaret en økt operativ evne. På samme måte som vi ikke kjøper nye kampfly bare til Luftforsvaret, er også missilene en styrking av hele vår operative evne. En vesentlig del av utviklinga av JSM er gjennomført, og det grunnleggende designet er ferdigstilt. Teknologisk er missilet tilstrekkelig modent i henhold til de krav som stilles ved oppstart av integrasjonen på F-35. Utviklinga av JSM vurderes således å være i rute, med sikte på oppnåelse av full operativ evne for norske F-35 i 2025. JSM er, som flere har vært inne på, en videreutvikling av Naval Strike Missile, NSM, som ble utviklet gjennom 1990-tallet i et samarbeid mellom Forsvaret og KDA. Videreutviklingen av NSM til JSM, for bruk på nye kampfly, øker Norges evne til langtrekkende påvirkning og tilfører Forsvaret evne til bekjempelse av landmål over større avstander. Regjeringa ber i dag om Stortingets godkjenning til å gjennomføre trinn 3 i utviklingsløpet for JSM. Utviklinga av JSM gjennomføres da i tre trinn, hvorav trinn 1 og 2 er gjennomført. Denne proposisjonen omhandler trinn 3 og de elementer av kvalifiseringen og integrasjonen som skal kontraheres med KDA. Dette gjelder produksjon av missiler til testformål og tilhørende ingeniørstøtte fra KDA. Forsvaret har hovedansvaret for å tilrettelegge for kvalifisering og integrasjon av missilet. Kvalifiseringen skal bekrefte at våpenet kan leveres fra et kampfly, i henhold til gitte krav. Dette er et område hvor amerikanske test- og utviklingsmiljøer har særlig ekspertise, og denne tjenesten vil derfor anskaffes gjennom amerikanske myndigheter. Integrasjonen av missilet er arbeidet på selve flyet, og da særlig flyets programvare. Selve integrasjonen vil være en del av den første oppgraderingen av F-35 etter at utviklingsfasen er fullført. Denne første oppgraderinga av flyet er kjent som Block 4, og denne oppgraderinga skal, etter planen, være fullt operativ i 2022–2024. Forsvarets anskaffelse av missilet gjennomføres som en del av kampflyprogrammet når utviklingen er ferdig, og missilet er integrert på F-35. Stoltenberg II-regjeringen vurderte det som et realistisk mål å få etablert et flernasjonalt samarbeid for integrasjonen av JSM etter JSM-utvikling trinn 2. Norge har oppnådd tilstrekkelig støtte i det flernasjonale partnerskapet til å sikre at JSM vil bli integrert allerede i Block 4-oppgraderingen av flyet. I tillegg er det stor interesse for JSM fra partnerlandene Australia, Canada og delvis Italia og USA. Japan har også vist stor interesse for JSM. Jeg er glad for at jeg i dag kan presentere helt ny informasjon til Stortinget om at det nå planlegges etablert et partnerskap knyttet til integrasjon av JSM på F-35. Australia har signalisert at de ønsker et samarbeid knyttet til integrasjon og testing av JSM på F-35. Videre ønsker de å se på muligheten for å bidra med kompetanse og industriell involvering inn i utviklinga av missilet. Gjennom en dialog de neste seks til tolv månedene vil vi ha konkretisert innholdet i en formell avtale. Ved gjennomføring av JSM-utvikling trinn 3, vil deltakelse fra norsk industri utvides betydelig. KDA har anslått at de vil engasjere i størrelsesordenen 60 norske bedrifter som underleverandører i prosjektet. Dette omfatter komponentleverandører innenfor flere områder, herunder mekanikk, elektronikk, kabling, eksplosiver og telemetri. I tillegg er flere bedrifter involvert i andre tekniske leveranser. KDA har selv anslått at JSM vil ha stor industriell betydning, og har estimert potensialet for nasjonal verdiskapning opp mot 20–25 mrd. kr. JSM-utvikling trinn 1 og 2 har vært gjennomført innenfor de rammer og forutsetninger som Stortinget tidligere har blitt orientert om og har lagt til grunn for sine vedtak. Gjennom trinn 1 og 2 har både KDA og Forsvaret fått et mer fullstendig bilde av de gjenværende utfordringene relatert til utvikling og integrasjon av missilet. Som følge av dette er det identifisert flere områder innenfor den siste delen av utviklinga hvor det er behov for mer arbeid enn tidligere forutsatt. Sammen med flere tekniske endringer har dette ført til at kostnaden ved siste del av utviklinga vil bli høyere enn det som tidligere har blitt lagt til grunn. Samlet sett utgjør det at kostnaden for den tredje og siste fasen i utviklinga blir 1,05 mrd. kr høyere enn beregninga gjort i 2012. I kostnadsberegningen i 2012 var det lagt til grunn at integrasjonskostnadene for JSM skulle deles likt med to andre partnernasjoner. Inntil videre må det legges til grunn at Norge må bære de totale integrasjonskostnadene alene. Dette innebærer følgelig økte kostnader for Norge, selv om prisen på integrasjonen i seg selv ikke har økt. I forhold til kostnadsberegningene gjort i 2012, vil integrasjonskostnaden bli 1,15 mrd. kr høyere enn beregningene gjort i 2012. Samlet er konsekvensen at utvikling, kvalifikasjon, integrasjon og anskaffelse av JSM totalt sett blir 2,2 mrd. kr høyrere enn tidligere anslått. Til sammen øker dette de forventede kostnadene for kampflyprogrammet fra 64 til 66,2 mrd. kr. Det har vært en lang forhandling med KDA, den begynte i august i fjor. Fra Forsvarsdepartementets side har vi vært opptatt av å få til en så god løsning som mulig, og det er også gjengitt i innstillinga hva som er hovedelementene i den avtalen som nå er framforhandlet. Likevel vil jeg understreke at vi fra departementets side nå også setter i gang en gjennomgang med ekstern bistand, for å identifisere hva som er årsaken til at programmet nå blir dyrere. Regjeringa foreslår i proposisjonen å dekke merkostnaden på 200 mill. kr i 2014 som en tilleggsbevilgning til forsvarsbudsjettet, altså utenfor den gjeldende forsvarsrammen. Regjeringa vil, som i trinn 1 og 2, komme tilbake til Stortinget på vanlig måte, gjennom de ordinære budsjettprosessene, med anbefaling om inndekning av den resterende del av kostnadsøkninga. Jeg er glad for at komiteen slutter seg til gjennomføringa av JSM utvikling trinn 3. Det er helt sentralt for å kunne sikre at Norge vil kunne oppnå full operativ evne på de nye kampflyene i 2025. Kombinasjonen av F-35 og JSM vil bety en betydelig styrking av vår operative evne og ikke minst en styrking av den krigsforebyggende terskelen. Det vil også ytterligere befeste KDAs rolle som missilleverandør, og som en teknologisk spydspiss. Helt avslutningsvis vil jeg knytte noen få kommentarer til det som flere har vært opptatt av, nemlig industriell retur og industriavtaler knyttet til programmet. Målsettinga for industriell retur i levetidsperspektivet fram til 2054 er på i underkant av 40 mrd. kr, som altså tilsvarer anskaffelseskostnaden for selve flyene. Det er særlig tre ting som vil bidra: JSM er i en egen klasse med tanke på mulighet for industriell retur, men vi har også APEX-ammunisjon og kompositt som viktige, store områder. Nå er det inngått avtaler for ca. 2,2 mrd. kr. Det er ikke et altfor høyt tall, og vi har også klare forventninger og uttrykker klart til Lockheed Martin og amerikanske myndigheter hvilke forventninger vi har. Det gjør jeg når jeg reiser til USA, eller har møter her med kampflyprogrammet i USA, det gjør vår kampflydirektør, det gjør departementet, og det gjør også Stortinget i sine møter med Lockheed Martin. Så skal vi også fortsette med vår utålmodighet. Vi skal fortsette å presse på, og vi uttrykker veldig klart at dette er så klart uttrykt fra Stortinget som det kan bli. Samtidig skal vi også huske at akkurat nå er produksjonen av fly relativt lav – helt i henhold til planen. Når den produksjonen øker – også det i henhold til planen – er også sannsynligheten større for at volumet på norsk side vil øke, så lenge vi klarer å holde norsk forsvarsindustri konkurransedyktig, sånn at de kan levere på «best value»-prinsippet, som er det som ligger til grunn for anskaffelser.