Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2002-05-21:
Forrige tirsdag la jeg frem både min IT-politiske redegjørelse og vår nye nasjonale IT-plan eNorge 2005, som er Regjeringens overordnede IT-politikk for de kommende tre årene. eNorge er både prinsipiell og konkret. eNorge trekker frem de viktigste utfordringene og identifiserer viktige flaskehalser for utviklingen. Med dette ønsker jeg å markere den betydning bruk og utvikling av IT har for økonomisk vekst, verdiskaping og samfunnsutviklingen generelt. Samtidig ønsker jeg å peke på hvor viktig det er å få til et helhetlig grep om IT-politikken. Den bærende idé i både redegjørelsen og eNorge-planen er følgende: Infrastruktur, kompetanse og innholdsutvikling henger nøye sammen. En utbygd infrastruktur og vel utviklet kompetanse er forutsetninger for innholdsutvikling og utnyttelse av IT, samtidig som godt utviklet og tilgjengelig innhold er en forutsetning for utbygging av infrastruktur. På hvert av de tre områdene, infrastruktur, kompetanse og innholdsutvikling, må vi derfor ta initiativ og få fart på samspillet og på utviklingen. Som IT-minister har jeg en klar visjon om et samfunn med et handlekraftig nærings- og samfunnsliv som kan snu seg raskt rundt, for å høste de store gevinster som ligger i anvendelse av informasjonsteknologi. Dermed får vi både et mer effektivt samfunn, og samtidig vesentlig bedre tjenester, både privat og offentlig. Og vi styrker næringslivets konkurranseevne på kjøpet. Vi vinner altså på alle fronter. Regjeringen vil skape gode rammebetingelser for eNorge gjennom et tilpasset regelverk, gode økonomiske ordninger og tilrettelegging for økt innovasjon og forskning på IT-området. På grunnlag av disse overordnede målene går vi konkret til verks: Vi skal kartlegge hindringer for elektronisk innrapportering og utveksling av personopplysninger mellom offentlige etater. Dette skal bidra til enklere innrapportering og bedre utnyttelse av det offentlige datagrunnlaget. Regjeringen vil bidra til at informasjonssystemer, tjenester og nett blir sikre og tilgjengelige. Regjeringen har satt som mål at innen utgangen av 2005 skal forholdene være lagt til rette for allmenn bruk av elektronisk signatur. Etter at det har vært arbeidet med dette over lang tid, er det nå på tide at myndighetene tar noen helhetlige grep på dette området. Regjeringen vil sørge for kompetent befolkning og næringsliv. Skolen er den viktigste arenaen, noe flere av talerne her har vært inne på. Etter at det over lang tid er gjort betydelige investeringer både i kommuner og fra statens side, vil Regjeringen nå sette alt inn på å få en mer forpliktende utnyttelse av investeringene og mulighetene. Vi skal satse på digitale læremidler og sørge for at lærere får tilbud om etterutdanning i bruk av IT, og vi må sørge for et bredbåndsløft i norsk skole. Vi må legge forholdene til rette for norsk IT-industri. Vi må sørge for at offentlig innhold blir lettere tilgjengelig for brukerne, og vi må digitalisere og tilgjengeliggjøre vår felles kulturarv. Derfor har Regjeringen lansert en egen strategi for elektronisk innhold. Som et ledd i programmet for modernisering av offentlig forvaltning skal vi utnytte IT til å skape en moderne offentlig sektor. Vi skal gjøre Norge enklere, bl.a. ved å forenkle offentlig innrapportering. Vi skal omforme offentlig forvaltning til å bli tilpasset kundenes behov. Vi har mange avanserte brukere i Norge som vil forvente elektroniske offentlige tjenester, så dette er ambisiøse mål! Vi ønsker mer fart på bredbåndsutbyggingen, noe mange av innleggene her har dreid seg om. Det synes å være bred enighet om at utviklingen i hovedsak skal være markedsstyrt. Selv om den forrige regjeringens bredbåndsmål var for ambisiøse, vil vi fastholde de grunnleggende prinsippene. Vi tar initiativ for å styrke etterspørselen. Ett virkemiddel, som vi venter mye av, vil være at en utnytter de mulighetene som ligger i skattefritak for arbeidstakeres bruk av bredbånd, slik mange har utnyttet ordningen med skattefritak ved anskaffelse av pc. Så til noen tall som har versert i debatten og som ikke helt er i overensstemmelse med det som er dagens virkelighet. I det Dokument nr. 8-forslaget som representantene Arnstad og Enoksen har lagt frem, henviser man til tall som nok var riktige på det tidspunktet de er fra, nemlig desember 2000, da kun 0,34 pst. av det norske folk var tilknyttet bredbånd. Ifølge siste tilgjengelige statistikk ligger tallet mellom 1,5 og 2 pst. Men nye nasjonale tall nå viser at vi faktisk ligger et sted mellom 5 og 7 pst. i bredbåndstilknytning. Og det er heller ikke slik at det er et lite mindretall som har adgang til bredbåndstilknytning. Det er faktisk 50–60 pst. av det norske folk som har denne adgangen. Slik sett er mulighetene definitivt til stede for store deler av befolkningen. Men det kan definitivt bli bedre, og det gjøres det også tiltak for.