trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Jeg skulle gjerne invitert Agdestein opp til Andøya for å snakke med dem som faktisk har uniformen på og jobber med maritime overvåkingsfly, og spurt dem om de mener Senterpartiets strategi når det gjelder Orion, nye overvåkingsfly og base har vært den beste strategien, eller om de mener Høyres strategi har vært den beste strategien. Da ville Agdestein merke at alle som gjør jobben hver bidige dag, mener at Senterpartiets linje og Senterpartiets forutsigbarhet hadde vært den kloke linjen, som hadde gjort at de hadde hatt en bedre kapasitet nå, og også hatt en klokere innfasing over tid. Problemet nå er at man både skal bytte base og ha nye kapasiteter inn samtidig, og man klarer ikke å løse oppdraget her og nå. Vi må hele tiden i beredskapsmessig sammenheng, spesielt i Nord-Norge, sørge for at vi har mulighet til å løse oppgaven. Det skjer ikke nå. Alle som har uniformen på, er svært uenig i den konklusjonen Høyre har trukket: å legge ned Andøya og flytte ting til Evenes.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Først synes jeg Abid Q. Raja var litt raus med økning av barnetrygden. Det er egentlig en ganske forsiktig økning, men er i hvert fall en liten økning i riktig retning. Til det prinsipielle Raja spør om: Vi i Senterpartiet mener det er veldig klokt med universelle løsninger som treffer alle, og at vi bruker omfordeling gjennom skatteseddelen. Hvis vi går for den modellen Abid Q. Raja nå tar til orde for, vil det for dem med lave inntekter bli såkalt høyere og høyere marginalskatt fordi man mister ulike kontantytelser. Jeg tror det er klokere at alle får – Kjell Inge Røkke får også den tusenlappen, null problem hvis han har barn i den alderen – men at vi tar inn skatteinntekter gjennom det at folk har høye eller lave inntekter. Da har vi et ubyråkratisk, enkelt system som treffer alle, og vi driver med omfordelingspolitikk, ikke minst gjennom skattesystemet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Hvis du leser Senterpartiets program, ser du at vi er helt tydelige på at man også skal bruke avgifter for å fremme folkehelsen. Det har egentlig vært konsensus i Stortinget om å bruke avgifter også i folkehelsesammenheng. Når det gjelder den konkrete sjokolade- og sukkeravgiften og avgiften på ikke-alkoholholdige drikkevarer, er det bare å lese Senterpartiets forslag i Stortinget. Vi har gang på gang vært imot de avgiftsøkningene. Vi har ment at de rammer norsk næringsmiddelindustri kraftig, at det svekker norske arbeidsplasser, og at det er en direkte subsidiering av svensk industri og svenske arbeidsplasser. Det mener vi er en uklok politikk, for i Norge må vi politikere føre en politikk som skaper verdiskapende arbeidsplasser i Norge, og ikke bare innføre den type symbolske avgifter. Så er det dette forunderlige med dette avgiftssjokket på over 80 pst., som Fremskrittspartiet sto for før jul, at produkt som f.eks. Nugatti, som har masse sukker, fikk null avgiftsøkning, mens et produkt som Farris med lime fikk full avgiftsøkning. Å kalle den avgiftsøkningen for en folkehelsesatsing er feil, for den avgiften treffer ikke.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Vi er veldig bekymret for det som skjer innenfor skatte- og avgiftspolitikken med at vi har hatt skattekutt som har gått til noen få, og avgiftsøkning som har gått til de mange, for avgifter betaler man om man tjener 300 000 kr eller 2 000 000 kr. Når representanten spør om en konkret avgift, vil vi i Senterpartiet i vårt reviderte nasjonalbudsjett at vi skal tilbake til det samme avgiftsnivået på drivstoff som da Kristin Halvorsen var i regjering. Det er etter at Siv Jensen kom inn i regjering, at avgiftene på drivstoff er blitt altfor høye. Derfor har vi et alternativ der vi setter avgiften ned og tilbake på rød-grønt nivå, for vi synes at det nivået som Fremskrittspartiet og Høyre har lagt seg på, er uklokt. Erna Solberg sa sjøl at Fremskrittspartiet og Høyre økte avgiftene mer på ett år enn det som skjedde gjennom åtte rød-grønne år. Vi gjorde det ikke, fordi vi var opptatt av både sosial fordeling og geografisk fordeling, mens Fremskrittspartiet har vært villig til å øke avgiftene gang på gang, avgifter som rammer folk flest, folk med lave inntekter og folk som ofte bor et sted der de ikke har alternativ som buss, trikk eller annen kollektivtransport.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
I fjor høst fikk deler av norsk næringsliv et avgiftssjokk som var direkte krevende for landets største fastlandsindustri, næringsmiddelindustrien. Kombinert med 350-kronersgrensen var det et målrettet angrep på norske arbeidstakere og norsk verdiskaping. Jeg trodde det skulle stoppe der, men da jeg leste revidert nasjonalbudsjett, var det et nytt målrettet angrep på norske arbeidstakere. Vi har sett at i visse bransjer har norske arbeidstakere forsvunnet ut – 20 pst. innenfor bygg og anlegg, 40 pst. innenfor renhold og 50 pst. innen hotell- og restaurantbransjen, ifølge en stor undersøkelse. Derfor er det komplett uforståelig at regjeringen nå legger opp til en ordning der utenlandske arbeidstakere skal få lavere skatt i konkurranse med norske arbeidstakere. For eksempel har en bygningsarbeider som tjener 550 000 kr, 10 000 kr lavere skatt hvis han heter Jarek og er fra Polen, enn hvis han heter Ola og er fra Folldalen. Hvorfor skal det være sånn?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Jeg forstår at Siv Jensen ikke ønsker å snakke om ordningen og ikke vil forsvare den, for det er vanskelig å forsvare at Ola fra Folldalen skal ha 10 000 kr mer i skatt enn Jarek fra Polen. Det er ingen grunn for det, de burde likebehandles. Det burde være sånn at en polsk arbeider og en norsk arbeider får lik skatt, men med Siv Jensen er det sånn nå at hvis man har en vanlig jobb innenfor bygg og anlegg, får man mer skatt hvis man er nordmann enn hvis man er fra Polen. Det er en veldig rar ordning, spesielt når vi ser den undersøkelsen som Fafo og flere andre tunge aktører har gjort, der de nettopp påpeker det at veldig mange norske arbeidstakere forsvinner ut av store deler av norsk næringsliv. Jeg forstår at Siv Jensen ikke ønsker å snakke om det, men kan hun ikke forklare hvorfor det er sånn at Ola fra Folldalen skal ha 10 000 kr mer i skatt enn Jarek fra Warszawa?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Norsk næringsmiddelindustri er Norges største fastlandsindustri. Norsk dagligvare er Norges største private sysselsetter. I handelsnæringen er det over 350 000 mennesker ansatt. Det er den tyngste næringen vi har i Norge utenom olje- og gassindustrien, og da er det forunderlig at Høyres parlamentariske leder står og på en måte hånflirer, som han gjorde for et kvarters tid siden, da noen tok opp nettopp konkurransevilkårene for industrien og for dagligvarehandelen. Da er det konkrete spørsmålet til representanten Helleland: Mener Høyre faktisk at det er klokt å ha sånne særnorske avgiftshopp som man hadde før jul, som direkte treffer dagligvareindustrien og næringsmiddelindustrien? Er det en klok politikk? Og er det klok politikk å ha en subsidiering av utenlandsk netthandel som straffer norske nettbutikker, når vi ser at veksten der er enorm? Det må representanten Helleland klare å svare på – om han synes det er fornuftig å subsidiere utenlandske arbeidstakere og ikke norske.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Det er fantastisk mange flinke folk i norsk næringsmiddelindustri og i norsk dagligvare, men norske politikeres jobb må jo være at vi hele tiden sikrer konkurransevilkårene til den industrien og til dagligvarehandelen når den er en så stor sysselsetter av mennesker. Det vi i Senterpartiet reagerer så kraftfullt på, er at Høyre-regjeringen tar det som en selvfølge at næringsmiddelindustrien skal overleve uansett hvilke avgiftsmessige grep man tar. Man tar det som en selvfølge at handelsnæringen i Norge skal klare seg, selv med typen grep på 350 kr. Det kommer på et maks uheldig tidspunkt, når flere og flere av oss er fortrolige med å handle på nettet. Det er et kjempestort vekstpotensial, og vi må få den næringen i Norge. Jeg håper at Høyre nå så fort som mulig tetter det hullet, for det blir vanskeligere og vanskeligere å tette den typen hull når omfanget og vanene rundt å få ting momsfritt fra utlandet vil øke. Mitt spørsmål nummer to er da: Vil det komme grep i forbindelse med statsbudsjettet til høsten der man senker avgiftene for norsk næringsmiddelindustri og tetter hullet på 350 kr?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Statsråd Ketil Solvik-Olsen har argumentert kraftig for hvorfor det er klokt at gebyrene på norske jernbanestasjoner skal øke med 70 pst. Summen kommer fra parkeringsgebyr og øker med 70 pst. fra i fjor til i år. Hans argumentasjon er at flere kan sykle eller gå til stasjonen. For mange av oss er det en umulighet å sykle eller gå til stasjonen. Det er regjeringens ansvar, og det er en helt bevisst politikk at man da innfører gebyrer og finansierer statlige satsinger med mer gebyrinntekter. Jeg hørte at Terje Breivik prøvde å snakke seg bort fra det i stad, men det er et politisk valg at man gjør det, og det er en regjering som Venstre er med i. Hvorfor synes Venstre det er klokt at man skal øke gebyrene til norske pendlere? Og ser Venstre at det er umulig å legge til grunn at alle skal kunne gå eller sykle til en jernbanestasjon?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
Det norske forsvaret har opplevd en veldig rotete og lang prosess når det gjelder den nye langtidsplanen. Den skulle tradisjonelt vært vedtatt for to år siden, men da valgte regjeringen å sette i gang en egen landmaktutredning, slik at den kom til behandling senere. Så var det en runde i fjor høst, der man heller ikke klarte å konkludere. Man utsatte bl.a. diskusjonen rundt stridsvogner og andre viktige kapasiteter innenfor Hæren. Så kom man tilbake til det i revidert nasjonalbudsjett. Man klarte heller ikke å bli enig der og skal da ta det opp igjen i statsbudsjettet til høsten. Nå er det snart tid for ny langtidsplan – så det er en veldig vanskelig situasjon. Noe av det som Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har vært enige om, er diskusjonen rundt Heimevernet. Riksrevisjonen kom med en ny rapport nå, der de var sterkt kritiske til nedbyggingen av Heimevernet, og at Heimevernet hadde for dårlig kapasitet. Det skjer oppsigelser i Heimevernet per dags dato. Mener Kristelig Folkeparti at man burde ha utsatt de oppsigelsene til man hadde gått gjennom Riksrevisjonens rapport og hatt en høring her på Stortinget?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
På Sør-Vestlandet, som også er Kristelig Folkepartis sterkeste område, er det veldig stor uro nå på grunn av at det skjer oppsigelser og nedbemanning i HV per dags dato, på denne tid. Vi har lagt fram et forslag i Stortinget i dag der vi ber regjeringen om å stanse oppsigelser i Heimevernet inntil Stortinget har håndtert Riksrevisjonens rapport om objektsikring høsten 2018. For når man leser Riksrevisjonens rapport, er det ingen tvil om at de er sterkt kritiske til det arbeidet som har vært gjort fra regjeringens side når det gjelder Heimevernet og objektsikring. Og vi kommer til å ha en bred runde i Stortinget i høst. Hadde det ikke da vært klokt at vi i fellesskap, gjerne alle partier, hadde gjort et vedtak der vi sa at man ikke skal gjennomføre oppsigelser og nedbemanning nå? Man måtte i hvert fall fått en grundig runde i Stortinget der man vurderer de tiltak som Riksrevisjonen skisserer.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-06-15:
President! Senterpartiet skal også støtte forslag nr. 70.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Representanten Asheim ga en gjennomgang av de ulike områdene der han mener at budsjettet treffer godt. Representanten mener at budsjettet treffer godt på den økonomiske situasjonen som landet er i, og hadde en oppramsing av ulike områder. Men i den oppramsingen klarte jeg ikke å høre en bekymring for de voksende forskjellene i Norge, der vi ser at de rikeste trekker ifra, mens de som har minst, blir stående igjen. Derfor vil jeg spørre representanten om han er enig i at tallene viser at de økonomiske og sosiale forskjellene i Norge øker. Er dere enige i det, og er det et mål for denne regjeringen å redusere forskjellene i Norge?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Det var et oppklarende svar, for her sier jo representanten at man er opptatt av at forskjellene ikke øker. Da hadde det kanskje fortjent en omtale i revidert nasjonalbudsjett at forskjellene i Norge øker. Da burde denne regjeringen være mer opptatt av å gjennomføre politikk som faktisk sikrer at forskjellene ikke øker. Men jeg hører også at representanten ikke svarer på spørsmålet om det er et mål at forskjellene skal gå ned fra dagens nivå. Forskjellene i Norge har økt siden 1980-tallet, og de har økt raskere de siste årene, under denne regjeringen. Derfor gjentar jeg mitt spørsmål: Er det et mål for denne regjeringen at forskjellene i Norge skal gå ned fra dagens nivå?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Det kunne vært fristende å be representanten utdype om forskjellen mellom gründere i barnehagesektoren og de private barnehageeierne som har tatt ut en milliard fra sitt barnehagekonsern. Men jeg tenkte egentlig jeg skulle gå mer inn på forskjellene i de reviderte budsjettene, for det har vært mye diskusjon om det – forskjellen på regjeringens forslag og opposisjonens. Et av de mest synlige eksemplene på de forskjellene er satsingen på politi, for både SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet har lagt inn ekstra bevilgninger til satsing på politi, særlig knyttet til de utfordringene vi ser nå i Oslo øst og Oslo sør. Mitt spørsmål er egentlig om representanten Njåstad er fornøyd med sin regjerings innsats for å bekjempe gjeng- og ungdomskriminalitet i Oslo.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Representanten kan umulig ha lest SVs alternative budsjetter, ei heller programmet vårt. Det er interessant at han velger å snakke om innvandring. Det er SV som har kritisert denne regjeringen for å ha kuttet i midlene til språkopplæring. Det er SV som har kritisert denne regjeringen for å ha kuttet i Jobbsjansen, som handler om å få kvinner med minoritetsbakgrunn inn i arbeidslivet. Da holder det ikke å komme med ord om å stille krav. Vi er for å stille krav, men vi er også for å gi muligheter. Det har ikke denne regjeringen gjort. Når det kommer til boligmarkedet, er det en enormt stor utfordring, ikke bare for innvandrere, men for ungdom i dag. Der må man bare konstatere at denne regjeringen er helt fornøyd med hvordan boligmarkedet fungerer. De er åpenbart helt fornøyd med at ungdom blir stående utenfor og ser at de som kommer seg inn, trekker ifra, men de er også fornøyd med at ungdom blir stående fast i gjeldsfeller og tar opp altfor høye lån.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Det er denne regjeringen som fører en politikk for de få og ikke for de mange. Det er bra at representanten minner om at landet består av mer enn Oslo. Selv kommer jeg fra Kirkenes, hvor jeg vokste opp. Jeg kan med glede melde om at selv i Kirkenes lever det vanlige folk som til og med kjører rundt i elbiler. Så den politikken som den rød-grønne regjeringen startet med å innføre nullutslippsbiler, brer seg rundt omkring i hele landet. Denne regjeringen har gitt milliarder i skattekutt til de aller rikeste. Gang på gang får vi nye tall som viser at det er de øverste prosentene, den ene rike 0,1 prosenten, som har fått hundretusenvis av kroner i skattelette med denne regjeringen, mens folk flest er avspist med småpenger som igjen blir spist opp av økte avgifter. Med SVs opplegg vil folk flest, de som tjener under 600 000 kr, som er det folk flest tjener i Norge, få mer i skattelette enn det denne regjeringen har gitt.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
SV har i mange ulike sammenhenger trukket fram de usosiale kuttene som denne regjeringen har gjennomført: kutt i bostøtte, kutt i fysioterapi for brannskadde, kutt til folk med utviklingshemming, kutt i barnetillegget for uføre og så videre. I denne serien finner vi også avkorting av arbeidsavklaringspenger og dagpenger for fosterforeldre. To ganger har Stortinget vedtatt at fosterforeldre som rammes av dette, skal sikres en overgangsordning. Men i revidert nasjonalbudsjett slår regjeringen fast at de ikke klarer å finne disse foreldrene. Vel, det er rart, for de finnes jo, og Norsk Fosterhjemsforening har i sitt høringssvar til finanskomiteen sagt at de heller ikke er blitt spurt av regjeringen om dette. Vi ser også at regjeringen ber Stortinget om samtykke til at regjeringen ikke skal følge opp anmodningene fra Stortinget i denne saken. Mitt spørsmål til finansministeren er: Bør ikke regjeringen følge opp det Stortinget har vedtatt i denne saken?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Jeg tror det hersker noen uklarheter og misoppfatninger i regjeringspartiene når det kommer til skatteletter og hvem de er for. Denne regjeringen har, som nylige tall viste, gitt dem som tjener over 10 mill. kr, hundre ganger så stor skattelette som dem som tjener minst. I forrige stortingsperiode fikk de 0,1 pst. med størst formue hele 264 500 kr i skattekutt. Likevel kan vi støtt og stadig fra regjeringspartiene høre at det er med SV folk flest vil få oppleve skatteøkninger, til tross for at vårt alternative budsjett viser at de som tjener under 600 000 kr – altså folk flest – vil få større skattelettelser enn med denne regjeringen. Da er det kanskje litt uklart hvem som er folk flest i dette landet. Er det de som tjener under 600 000 kr, eller er det de som tjener over 10 mill. kr?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Vi har gjennom flere replikker nå i dag utfordret regjeringen på de stortingsvedtakene som er gjort, knyttet til avkorting av arbeidsavklaringspenger og dagpenger for fosterforeldre. For det er noe Stortinget har vedtatt to ganger, at de fosterforeldrene som rammes av dette, skal sikres en overgangsordning. Men i revidert nasjonalbudsjett slås det fast at regjeringen ikke finner disse foreldrene, og man ber da om at Stortinget samtykker i ikke å følge opp denne anmodningen som Stortinget har gjort. Så vises det til at det i revidert nasjonalbudsjett står at regjeringen skal komme tilbake til dette, men vi klarer ikke å se at det står noe sted. Det vedtaket man nå gjør, er altså at man skal se bort fra anmodningsvedtaket. Så jeg lurer egentlig på hvordan Kristelig Folkeparti og representanten Hareide vil følge dette opp, slik at disse foreldrene får sikret den overgangsordningen.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-15:
Jeg vil bare komme med en kort stemmeforklaring fra SVs side, fordi vi ved en inkurie ikke har vært med på å fremme forslag nr. 50, som omhandler en delt løsning for helikoptre, helikoptre dedikert Hæren i nord og helikoptre dedikert spesialstyrkene. Det er et forslag som vi stiller oss bak og kommer til å stemme for. Videre vil jeg understreke at vi også kommer til å stemme for forslag til anmodningsvedtak IX, om «å styrke forbrukernes rettigheter i handel med bolig» og oppfølgingen av en rekke ulike stortingsvedtak som er fattet tidligere. Med det vil jeg takke for debatten og ønske alle en god sommer!
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Først vil jeg takke representanten Asheim for relativt tøffe, men konstruktive forhandlinger. Så har jeg et spørsmål knyttet til nedgang i fødselstall. Vi vet at en av de store utfordringene framover vil være å få nok inntekter til staten. Siden det er en Høyre-mann som står der, skal jeg ikke snakke om de viktige familiepolitiske grunnene til å satse på familiene, men om samfunnsøkonomi. Hvis man ser på fødselstall fra 2009, var det på 1,98 per kvinne. I fjor var det på 1,62. Tall fra første kvartal viser at det også er en nedgang i 2018. Da er det sånn at for å ha nok hender i eldreomsorgen eller nok arbeidstakere til å betale pensjonen trenger vi flere folk i Norge. Det kan skje gjennom økt innvandring, en kan få en massiv produktivitetsvekst eller en kan få gjort noe med fødselstallene. Mitt spørsmål er: Mener representanten Asheim at det er noe en kan gjøre politisk for å hjelpe folk til å få de barna de ønsker?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Ett av Kristelig Folkepartis viktige gjennomslag i budsjettforliket i høst var innføring av fleksibel kontantstøtte, fordi vi tror på at familiene trenger mest mulig fleksibilitet. For noen er det ønskelig at barn begynner i barnehage litt tidligere og man jobber litt mindre, men har en gradvis start. Da tenker vi at fleksibel kontantstøtte vil være bra, f.eks. at barnet er to dager i barnehage og man ønsker å være tre dager hjemme. Hva er bakgrunnen for at Arbeiderpartiet ikke velger å gå inn for en sånn fleksibilitet, sånn at barnefamiliene kan få enda større valgfrihet?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Først vil jeg takke representanten Njåstad for godt samarbeid og konstruktive forhandlinger. Da vi presenterte budsjettforliket, la jeg merke til at representanten Njåstad sa at et godt budsjett er blitt bedre. Jeg vil jo sterkt hevde at Kristelig Folkeparti var veldig delaktig i at det var et godt budsjett i høst, og at det ble et bedre budsjett nå. Men kan representanten utdype hva han mente gjorde det godt, og hva han mener gjør det bedre?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Det er selvsagt sånn at dette burde ikke vært noe som trengte å vedtas på ny – men er det ikke «inkurie» en bruker for å skjule sine egne feil? Dette er noe som regjeringa kvitterte ut i budsjettet sist høst, som vi burde vært oppmerksom på, og som vi mente ikke var godt nok fulgt opp av regjeringa. Det handler om en tryggere bolighandel, noe som er et ekstremt viktig område, og der flertallet i Stortinget samlet seg om viktige tiltak. Når vi mente at det ikke var fulgt godt nok opp, og registrerte det for dårlig i høst, mente vi at det var viktig å presisere at det var viktige tiltak, som vi mener regjeringa bør følge opp på en bedre måte. Dermed legger jeg Dokument 8-forslaget til grunn.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Representanten Heggø kjenner jo godt til Kristelig Folkepartis standpunkt i den saken. Vi mente det trengtes et lovutvalg, fordi det var en del uklarheter rundt den ordningen som var. Vi mente at det burde vært behandlet på en grundig måte før en gjorde en så stor endring. Det klarte vi ikke, men det vi klarte, var å skjerme f.eks. det som gikk på eiendomsskatt på verk og bruk, på vannkraft, sånn at totalbeløpet nok ble halvert i forhandlingene i fjor høst, samtidig som vi fikk på plass en kompensasjonsordning. Jeg har tidligere beskrevet at da har en nådd målsettingen – når en har sett to utfordringer. Den ene er for næringslivet, som jo får en krevende eiendomsskatt, som ikke alltid er like forutsigbar, spesielt når en skal bygge nytt. En kunne ta vekk den – samtidig som kommunene får bevart en inntekt. Jeg var skuffet over at det ikke kom noe i verken kommuneproposisjonen eller revidert om det. Vi har vært enige om 500 mill. kr fra i fjor høst, men samtidig at de – som representanten beskriver – skal kompenseres for så godt som alt de taper. Dette må en komme tilbake til når regjeringa kommer med sitt svar.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Takk for et viktig spørsmål. Dette er noe jeg brukte mye tid på i forhandlingene nettopp fordi jeg ser de innvendingene som representanten Gjelsvik peker på. Det som har vært viktig for Kristelig Folkeparti, er at skattesatsen skal fastsettes hvert år, så hvis dette får de utslagene som noen i høringen også har pekt på, kan en eventuelt justere det opp. En skal huske at i høringen gjaldt intervallet 22–25 pst. – regjeringen valgte den øverste på 25 pst., selv om mange av høringsinstansene pekte på at en burde sette satsen lavere. Så jeg er åpen for å ta en ny runde om dette. Jeg er samtidig ikke så bekymret heller. Dette handler også om forenkling, om å slippe unna en del byråkrati. Så for statens del tror jeg dette – forhåpentligvis, hvis en treffer riktig – kan være en god ordning som også kan få inn mer skatteinntekter. Så må en følge den utviklingen som representanten Gjelsvik beskriver, slik at det ikke medfører reduserte lønninger eller annet press på arbeidstakerne.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Som representanten Gjelsvik helt sikkert har lest, er en tydelig på at det å få den riktige skattebyrden på de utenlandske arbeidstakerne som er her på midlertidig basis, ikke alltid har vært like enkelt, en er bekymret for om en faktisk får de skatteinntektene en trenger. Og en anslår at ca. 25 pst. kommer til å velge denne løsningen. Når jeg sier at vi kan vurdere skattesatsen, kunne jeg egentlig også sagt 24 pst. – at en senker den hvis den ikke blir brukt på den måten som er hensiktsmessig. Jeg registrerer at representanten Gjelsvik tar utgangspunkt kun i dem som tjener 550 000 kr. Hvis man er nede på 500 000 kr eller kanskje rett under det, vil det ikke være noen fortjeneste for arbeidstakeren. Jeg tror at for en del vil det være veldig enkelt å velge en sånn skattesats selv om de tjener et lavere beløp, for da slipper de alle de andre ordningene. Så jeg er ikke så bekymret som representanten Gjelsvik er i denne saken.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Først vil jeg si at jeg tror bemanningsnormen vil være veldig viktig for barnehagene og ikke minst for de ungene som går der, og jeg vet at SV deler bekymringen knyttet til store private barnehager som tar ut mye av det overskuddet som ligger der. Nå må de oppfylle bemanningsnormen – både for pedagoger og for det totale antallet voksne i barnehagen – og jeg tror det vil være veldig viktig. Men som representanten påpeker, mener vi, i likhet med KS og andre, at den har vært underfinansiert. KS’ anslag – og tydelige beskjed til Kristelig Folkeparti da vi var på vei inn i forhandlinger – var at det trengs 100 mill. kr for 2018. Da vil jeg bemerke at det jo er en mer glidende innføring av normen enn det som var foreslått av regjeringen. Men vi var fornøyd med det, og jeg registrerte en NTB-melding der det sto at KS jublet da vi fikk inn de 100 millionene i år. Så blir jobben, som jeg sa i mitt innlegg, også for de neste årene, og der forventer jeg at regjeringen legger inn midler. Hvis ikke er Kristelig Folkeparti beredt til å gjøre det i forhandlinger.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Takk for en veldig viktig replikk og et viktig tema, som jeg er glad for at representanten bruker tid på. Det er riktig som representanten sier, at dette er noe som Kristelig Folkeparti har engasjert seg i, og jeg tror et slikt utvalg også vil avdekke en del svakheter som det er viktig å ta tak i. Når det gjelder akkurat det forslaget som fremmes i dag, er jo også representanten klar over at vi har noen bindinger knyttet til budsjettavtalen. Når Stortinget har sagt at det skal skje, er det jo begrenset hvor mange ganger Stortinget skal vedta det på nytt. Jeg bare forutsetter at det skal gjennomføres, og kommer til personlig å ta kontakt med justisministeren for å forsikre meg om at det kommer på plass så raskt som mulig.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2018-06-15:
Nå kan vi glede oss over at de nyeste tallene fra SSB knyttet til grensehandel viser en nedgang i 2018, men vi er alle klar over at økningen på nettet og andre faktorer uansett er utfordrende. Jeg tror vi alle, uansett parti, ønsker å få redusert grensehandelen. Da Kristelig Folkeparti satt i regjering sist, vet jeg at en jobbet aktivt med naboland, spesielt Sverige, om avgifter for å hindre at det er for stor forskjell. Nå er det ikke nødvendigvis slik at Fremskrittspartiet støtter alle de høye avgiftene eller tollen i Norge, men det er i alle fall et tverrpolitisk ønske å beskytte norsk landbruk, eller at en må ha en restriktiv alkoholpolitikk for å beskytte dem som er mest sårbare, osv. Dette er noen av de viktigste driverne i grensehandelen. Mener representanten Limi at det er viktig å jobbe med Sverige, og gjøres det fra regjeringas side?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-06-15:
Budsjettforliket gir 100 mill. kr mer til kommunene på grunn av bemanningsnormen i barnehagene. Men det er ingen som helst sikkerhet for at de pengene går til barnas beste, og ikke havner i lomma på noen velferdsprofitører. Nå har selv Høyre, ved statsråd Jan Tore Sanner, etter BDO-rapporten innrømt at det er et problem at ikke alle pengene går til barnas beste, men forsvinner til privat berikelse – nemlig en avkastning som i snitt er tre ganger høyere enn avkastning på børsen. Så jeg lurer på hvorfor ikke Høyre kan støtte våre gode forslag om at økte bevilgninger går til barnehager som vi er sikre på gir penger til barnas beste, det vil si kommunale og ideelle barnehager, og ikke belønner de barnehagene som har holdt bemanningen lav i lang tid, og har tatt store utbytter til privat berikelse i stedet.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-06-15:
Stortinget vedtok i april 2017 å be regjeringen nedsette en kommisjon som skal gjennomgå et utvalg av partnerdrapssaker. Dette lovet regjeringen å følge opp i budsjettet for 2018. Det skjedde ikke. Vi har ennå ikke fått noe utvalg som skal se på disse partnerdrapssakene, selv om også Tor Mikkel Wara i april i år lovet å sette ned dette utvalget. Rødt mener det er på tide å få vist handlekraft i denne saken, som også Kristelig Folkeparti har vist engasjement for tidligere, og foreslår i revidert budsjett å be om at utvalget kommer i gang snarest, og at utvalget også vurderer opprettelsen av en havarikommisjon for partnerdrap i Norge. Det er et forslag som ikke vil få noen budsjettkonsekvens, men det kan være en marsjordre til regjeringen om å følge opp vedtaket fra Stortinget i april i fjor og også å følge opp, for så vidt, Fremskrittspartiets egne løfter i saken. Spørsmålet er om Kristelig Folkeparti kan støtte et slikt forslag i behandlingen av revidert budsjett?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-06-15:
Rødt bruker 1,6 mrd. kr mer oljepenger enn regjeringen, som igjen bruker 10 mrd. kr mindre oljepenger i revidert nasjonalbudsjett enn de gjorde i statsbudsjettet. Ergo bruker Rødt 8,4 mrd. kr mindre oljepenger enn man bruker i statsbudsjettet – en litt mindre reduksjon enn det regjeringen selv legger inn. Vi brukte også 2,2 mrd. kr mindre enn regjeringen i vårt alternative statsbudsjett for 2018. Det er ikke sånn at det til enhver tid gjeldende nivået på regjeringens pengebruk er helt perfekt. Det endrer seg jo hele tiden. Vi lå under den pengebruken i budsjettet for 2018, vi ligger litt over i revideringen for inneværende år, for å få råd til bl.a. flom- og rassikringstiltak og gi kommunene råd til å sikre beredskapen og en rekke andre satsinger som er nødvendige ute i landet vårt.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-06-15:
Vi øker gjerne skattene for de rike – man skal ikke være redd for det – men Rødt vil ikke gjøre det for folk flest. Vi holder de skattene uendret, eller senker dem. Vi ønsker ikke at folk flest skal betale mer i skatt, men de som sponser Høyres valgkamp, kan gjerne betale mer. Når det gjelder sugerør i statskassen, er det interessant at Høyre, som er bekymret for det, er velferdsprofitørenes aller, aller varmeste forsvarer. Rapporter viser at milliarder av skattekroner tas ut i privat profitt fra barnehager, asylmottak, sykehjem, hjemmetjenesten og rusomsorgen. Og hva sier Høyre? – Vi må slippe alle gode krefter til. Jeg har et godt forslag for inndekning til Høyre: Tett de hullene hvor skattepengene renner ut, og la pengene gå til velferden, ikke til privat profitt, som Høyre dessverre går inn for.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-06-15:
Dessverre gjør det ikke det. Jeg er ikke fornøyd med det som legges fram. Vi har viktige satsinger som vi går inn for i vårt alternativ. Vi ønsker f.eks. å øke bevilgningene til barnehagene for å finansiere bemanningsnormen, ved å plusse på 300 mill. kr til kommunene og samtidig sørge for at de pengene går til barnas beste, ikke til privat profitt. Vi gir ikke penger til profittbarnehagene, som Fremskrittspartiet, sammen med Høyre, er veldig for, av en eller annen merkverdig grunn. Vi ser også at kommunene trenger mer penger til beredskap og til å sikre seg mot flom og ras. Etter at de har bunnskrapt kassene sine i vinter, trengs det penger til å dekke opp det. Når det gjelder det å være stor i kjeften, kan jo Bjørnstad eventuelt ta en prat om det med den avgåtte justisminister Sylvi Listhaug.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-06-15:
Siv Jensen skinner om kapp med sola utenfor når hun skryter av gode tider, men vi hører lite om skyggesiden av norsk økonomi, om de økende forskjellene, om over hundre tusen som står uten jobb, og om familiene som nå går sommeren i møte med ganske slunkne bankkontoer. Nå i juni er det mange arbeidsledige som sliter ekstra, fordi regjeringen har tatt fra dem også feriepengene, et av mange kutt regjeringen gjennomførte for å få råd til hjertesaken sin, nemlig skattekutt til dem som har aller, aller mest i Norge. Det føles kanskje litt bittert for de arbeidsledige å spytte i en sånn dugnad – altså å gi fra de mange som har lite, til de få som har enda mer. Under denne regjeringen har inntektsforskjellene økt hvert eneste år. Jeg lurer på hvorfor finansministeren ikke en gang nevner dette problemet i sin melding?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Det er riktig at vi tror at vi vil få inntekter når vi fjerner avgiftsfritaket, på samme måte som regjeringen som representanten Njåstad støtter opp om, tror, at man vil få store inntekter fra både poseavgift og flyseteavgift på veldig kort tid. Det er jo en ordning som gjelder for pakker med en verdi på over 350 kr, så det at man får inntekter hvis man sørger for fortolling under 350 kr, er vi helt sikre på. Det som er beklagelig, er at regjeringen ikke vil hjelpe oss med å regne på det, vi er nødt til å bruke andre kilder for å få regnet på dette. Og vi er helt sikre på at det vil gi inntekter til statskassen – det skulle bare mangle. Jeg går ut fra at det ikke kommer 41 000 pakker fra Kina hver dag til Norge med produkter folk ikke har bruk for. Jeg går ut fra at det vil være grunner til at man gjør den importen, og det at man får et påslag på moms og fortolling, mener jeg gir grunnlag for å tro at det fortsatt vil være inntektsmuligheter ved å fjerne den avgiftsfrie grensen.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Vi har brukt de tilgjengelige tallene som finnes. Det er et forsiktig anslag. Det ligger i nedre intervall i forhold til det andre partier legger inn. Og det er helt klart at fjerner man den tollfrie grensen på 350 kr, vil ikke importen stoppe, det vil være varer å fortolle. Jeg synes det er beklagelig at vi ikke har fått hjelp til å beregne de anslagene på en bedre måte, men vi har basert oss på tall fra dem som har skoen på og vet hvor den trykker – de som møter dette i det daglige, fra arbeidsgiverforeningen Virke, som jeg trodde også Fremskrittspartiet pleide å høre på når det gjaldt næringspolitiske spørsmål. Vi velger altså å pålegge den avgiften fordi det vil sikre norske arbeidsplasser. Det vil også, gjennom det, være økte skatteinntekter, så det anslaget vi har, mener vi er godt forsvarlig.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Representanten Asheim har jo helt misforstått min kommentar. Det skyldtes jo at vi ikke hadde flertall for det forslaget vi opprinnelig fremmet, og da var det subsidiær stemmegivning til et forslag som var nest best. Så må jeg si at jeg er noe undrende til den retorikken som Høyre legger seg på her i denne salen. Det høres ut som det eneste inntektsnivået i statsbudsjettet er det Høyre og regjeringspartiene bestemmer seg for. Avgifter som poseavgift og flyseteavgift som ble brukt for å finansiere tidligere forlik her i Stortinget, var helt reelt å bruke, selv om det ikke var utredet, og selv om man måtte trekke det. Dette er faktisk en avgift som det er lett å innføre, for det finnes et system for all import over 350 kr. Derfor er dette et langt mer realistisk forslag enn noen av alle dem Høyre og Fremskrittspartiet har vært med på i denne salen tidligere.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Arbeiderpartiet har også registrert at Posten tidligere har vært svært bekymret for all importen som kommer over grensen gjennom den avgiftsfrie grensen – dopingmidler, legemidler, produkter som ikke er klarert for giftig innhold, osv. Så vi velger å høre på de uttalelsene fra Posten. Men når det gjelder selve innholdet i den kritikken som Asheim kommer med, må jeg bare si at den er ganske oppsiktsvekkende, etter at partiet år etter år har finansiert påplussinger i statsbudsjettet mens de har sittet i regjering, med avgifter som ikke har vært utredet, som flyseteavgift, som poseavgift, og saldert budsjettene sine med akkurat de pengene. Derfor er den kritikken som Asheim kommer med nå, helt urimelig. Dette er et system som er på plass. Det går an å gjøre det for en regjering som gikk til valg på at de hadde gjennomføringskraft. Her gjelder det bare å gjennomføre.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Som representanten Ropstad har registrert, har vi ikke foreslått noen endringer på kontantstøtten i revidert nasjonalbudsjett. Den står fast, for vi mener det er viktig at familiene skal ha forutsigbarhet gjennom året når det gjelder kontantstøtte. Vi har sagt at vi ønsker å styrke bevilgningene til barnehagene for at vi skal få et enda bedre tilbud i barnehagene. Det tror vi er bra for de barna som skal være der. Og så har vi sagt at vi på sikt ønsker oss en ventestøtte, og at i overgangen mellom at man har hatt foreldrepermisjon og skal ha barna i barnehagen, vil kontantstøtte være fornuftig å bruke. Men vi tror at barnehagene er bra for barn, og vi er overbevist om at vi trenger en styrking av bevilgningene til barnehagene, så vi kan få et enda bedre barnehagetilbud. Derfor øker vi bevilgningene til barnehagene noe mer enn det Ropstad har fått gjennom i forhandlingene med regjeringspartiene. Det tror vi er viktig, så vi har et godt barnehagetilbud som er et reelt alternativ for de foreldrene som ønsker å bruke barnehage.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Forskjellen fra flyseteavgiften og poseavgiften er at det var helt nye avgifter som ikke var utredet, det var ingen systemer for det. Som representanten Raja vet, finnes det et system i dag for å kreve inn moms for varer over 350 kr. For en regjering som har hatt gjennomføringskraft som sitt mantra, er jeg helt sikker på at det går an å finne løsninger raskt for å innkreve de avgiftene. Når det gjelder at Posten nå er bekymret, synes jeg også representanten Raja burde se til det som Posten har sagt tidligere om alt det ulovlige som kommer gjennom Posten i de 350-kronerspakkene. Det er juksing med beløp, det er juksing med innhold. Det burde også bekymre. Jeg tror at dersom man fjerner grensen, vil vi begrense importen noe. Men jeg er veldig overrasket over at regjeringspartiene vet nøyaktig at dette ikke kommer til å gi inntekter. Da har man kunnskap som vi ikke får tilgang til i opposisjon.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Representanten Raja er medlem av presidentskapet, som har sendt et brev til finanskomiteen der de ber om at finanskomiteen setter ned tilleggsbevilgningen for overskridelsen på byggeprosjektet fra 379 mill. kr til 263 mill. kr for 2018. Presidentskapsmedlem Raja har ikke fått gjennomslag for sitt forslag hos finanskomitémedlem Raja. Kan representanten forklare hvorfor han ikke er enig med seg selv?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Statsråden gir et bilde av en økonomi som er i bedring, og det skal vi være glad for. Men i revidert nasjonalbudsjett er det også en god beskrivelse av at produktiviteten har tatt seg opp, av forhold i land rundt oss og hva regjeringen gjør for å øke produktiviteten. Økt produktivitet beskrives som at knappe ressurser utnyttes bedre, og at gevinster fra mer effektive produksjons- og organisasjonsformer i utgangspunktet tilfaller delvis forbrukerne gjennom lavere priser og delvis arbeidere og kapitaleiere gjennom høyere lønninger og økt kapitalavkastning. For oss som er opptatt av at forskjellene i landet ikke skal bli større, er det viktig å ha kunnskap om hvordan denne fordelingen er. Da jeg spurte statsråden om samme sak for noen uker siden, svarte statsråden at hun hadde ikke oversikt over hvordan fordelingen var mellom kapital og arbeid. Nå regner jeg med at statsråden kan si noe om det, om hvordan den fordelingen er, og hvordan endringene har blitt mens hun har vært statsråd.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Jeg mener at det er et ganske sentralt tema i et statsbudsjett og et revidert budsjett å ha kunnskap om hvordan et så sentralt tema er, så jeg er litt overrasket over at det ikke har vært mulig å framskaffe svar på det på en måned. Det betyr vel kanskje at interessen ikke er så stor for å finne fram svaret. La meg da stille statsråden et annet spørsmål, som det kanskje er mulig å få svar på. Vi hører stadig regjeringen snakke om en integreringsdugnad. Da er det veldig rart at man kutter midler til tiltaksplasser, for de som skal dra nytte av en sånn inkluderingsdugnad, må jo være de som står lengst unna arbeidslivet. Eller er det sånn at regjeringen nå vil bruke ordet «dugnad» i ordets rette forstand, at det skal være gratisarbeid, at ingen skal få godtgjort noe for å ta del i den integreringsdugnaden?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-06-15:
Det er naturlig – og det er jeg enig med statsråden i – at man tar ned antall tiltaksplasser når ledigheten går ned, men man tar ned så mange tiltaksplasser at det blir mange flere ledige bak hver tiltaksplass nå enn bare for et halvt år siden, og dette er de menneskene som antakeligvis er lengst unna arbeidslivet. Hvordan svarer det på regjeringens ønske om å få flere i arbeid at det blir vanskeligere å komme inn og få en tiltaksplass?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
350-kronersgrensa har fått ein del merksemd frå fleire i debatten så langt, all den tid Arbeidarpartiet tek til orde for ikkje berre å fjerna den populære grensa, men òg fjerna ho den 1. august. Det problematiske med det er sjølvsagt at det allereie er bestilt ein del pakker som vil koma. I Sverige såg me at folk ikkje ville ha pakkene når dei måtte betala gebyr, moms og toll, og at det har vorte eit stort problem for Posten i Sverige. Kvifor Arbeidarpartiet då vel å føreslå det same, og laga kaos for Posten i Noreg, er eit godt spørsmål. Så er det òg inndekninga som dei legg inn, at dei trur at effekten vil bli så stor allereie med ein gong. Betyr det at Arbeidarpartiet har tru på at norske forbrukarar vil halda fram med å bestilla billige hovudtelefonar frå Kina sjølv om dei må betala både gebyr, moms og toll? Kva er grunnen til at Arbeidarpartiet meiner det er realistisk å ha ei innsparing på 770 mill. kr allereie i år?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Det er jo tydeleg at Arbeidarpartiet har rekna sjølv og ikkje har fått hjelp til å rekna, når dei legg til grunn at folk vil bestilla akkurat like masse frå Kina sjølv om dei må betale 140 kr i eit gebyr, på toppen av toll og moms. Det fortel litt om kva syn Arbeidarpartiet har på norske forbrukarar. Det var interessant å registrera. Arbeidarpartiet legg altså i reknestykket sitt til grunn at folk vil bestilla akkurat dei same småvarene frå Kina, sjølv om dei må betala 140 kr pluss moms og toll, at det ligg til grunn for det reknestykket som finansfraksjonen til Arbeidarpartiet bruker for å saldera budsjettet i dag.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Det er hyggeleg å høyra på både den førre og den noverande Framstegsparti-leiaren når det gjeld ansvarleg økonomisk politikk. Me har alltid vore opptekne av at oljepengane skal brukast fornuftig og ansvarleg, og av at me ikkje skal bruka meir pengar enn det som er naturleg for norsk økonomi. Poenget er ikkje kor mykje pengar me brukar, men korleis me brukar pengane. Me har satsa meir på samferdsel enn tidlegare regjeringar. Når det kjem til pengebruk og kommunereforma, skal eg ikkje seia noko om det er fornuftig eller ikkje fornuftig når det gjeld kommunenummer-utfordringa. Eg kjenner til at det kan vera problematisk å endra ein del ting i samband med adresseregister og matrikkelføring. Viss ein kan finna smidigare og meir praktiske løysingar for å bruka skattebetalarane sine pengar meir effektivt, som gjer at ein ikkje treng å bruka meir pengar enn nødvendig på å gjera den endringa som trengst for å få kommunereforma gjennomført, er eg sjølvsagt tilhengar av det.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Spørsmålsstillaren illustrerer no at ein ser på skattelette som noko som ein gjev. Me ser ikkje på det på den måten at Stortinget gjev skattelette. Me ser på det som at me tek inn litt mindre pengar, og at dei pengane som me då ikkje lenger tek inn, sjølvsagt blir brukte for å skapa verdiar, nye skatteinntekter, aktivitet og arbeidsplassar. Det er vel det som er heile forskjellen på Arbeidarpartiet og Framstegspartiet: Me trur at ved å gje skattelette vil dei som får behalda meir av eigne pengar, disponera dei på ein måte som skapar aktivitet i økonomien. På den måten sikrar me vekst og fundamentet for at me kan ha eit velferdssamfunn med gode velferdsytingar. Men me må sjølvsagt sjå på berekrafta av dei, og eitt område kor me òg skil lag, er at me vil ha ein ansvarleg innvandringspolitikk, som gjer at me ikkje tek imot fleire enn me klarar å integrera. Arbeidarpartiet har ein politikk for å ta inn så mange som mogleg, og så får ein heller betala det som det kostar etterpå. Her er Framstegspartiet meir nøkterne og passar betre på pengane til skattebetalarane.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Viss ein tenkjer på den arbeidsplassen som Senterpartiet illustrerer dette poenget med, er det allereie i dag skeivt, for ein har andre frådrag for utanlandske arbeidstakarar på korttidsopphald i Noreg enn ein har for norske arbeidstakarar. Så allereie i dag, og også under den raud-grøne regjeringa, var dette skeivt. Det me forsøker å gjera – dette er noko som regjeringa har hatt på høyring – er å laga ein standardregel for dei som ikkje går over eit visst punkt med tanke på inntekt, der ein kan velja om ein skal setja ein fast sats. Regjeringa hadde intervallet 22–25 på høyring, og valde å leggja seg på den høgaste satsen. Tanken med det er å gjera det enklare og å sørgja for at folk vel den ordninga framfor noko som er meir byråkratisk og vanskelegare. Tanken er ikkje å forskjellsbehandla, men det er praksisen allereie i dag. Her forsøker me å mjuka opp og gjera ting enklare.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Representanten er veldig fornøgd med satsinga til regjeringa på politi, og eg er ekstra fornøgd med at samarbeidspartia på Stortinget styrkte den satsinga ytterlegare i statsbudsjettet for 2018, sånn at me kan tilsetja alle som kjem ut av 2018-kullet, i politiet. Det er riktig som spørsmålsstillaren seier, at ein satsar meir på å løyva nokre pengar til politiet i revidert, men dei same partia var jo ikkje med på den satsinga me gjorde i statsbudsjettet, der me sette av dei store pengane for å tilsetja. Det er tilstrekkeleg til at politiet klarer å tilsetja folk i haust. Politiet treng pengane i statsbudsjettet dersom ein skal gjera tilsetjingar midt i året, det er ikkje tilstrekkeleg å koma med dei pengane når ein les i avisene at det er ei utfording. Me sette av ganske mykje pengar til å tilsetja fleire politifolk. Me nærmar oss 2-prosentmålet innanfor politidekninga per tusen innbyggjarar. Den satsinga er eg veldig komfortabel og fornøgd med.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Det er riktig at eg sa det. Det handlar først og fremst om at me klarte å finna nokre pengar som gjorde at me bl.a. kunne satsa meir på barnehagar, og me kunne òg fjerna dødsgebyret – som er gode Framstegsparti-saker og Kristeleg Folkeparti-saker – noko som gjorde at eit veldig godt budsjett vart endå betre. Det er òg veldig hyggeleg at me kan revidera budsjettet utan at det blir diskusjonar om korleis ein dekkjer det inn. Eg håpar det er til inspirasjon for Kristeleg Folkeparti til neste haust, at ein då brukar denne malen – at me gjer eit godt budsjett betre i staden for å enda opp med at inndekningane blir det store samtaletemaet etterpå. Eg håpar dette var til stor inspirasjon for representanten Ropstad.