Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2001-06-05:
Barnefamiliene er den gruppen som har hatt den beste inntektsutviklingen fra 1986 til 1996 samlet sett, kom det fram av utjamningsmeldingen. Også enslige forsørgere har hatt en positiv inntektsutvikling. Likevel er par med barn og enslige forsørgere overrepresentert blant dem med lavest inntekt sett over tid. Det gjelder først og fremst familier med svak tilknytning til arbeidslivet, eller som står helt utenfor arbeidslivet. Som saksordføreren påpekte i sitt innlegg, er det ingen snarvei ut av denne situasjonen som mange vanskeligstilte opplever. Det kreves tiltak som får virke over tid. Vi vet at høye avgifter rammer alle. Høyre ønsker å redusere avgifter og dermed sørge for at familiene får beholde mer av sin inntekt. Det er det mulig å gjøre noe med raskt. Høyre ønsker å få bedre ordninger med inntektsfradrag for pass og stell av barn, og vi vil sikre foreldrenes rett til barnehageplass ved å samle den offentlige støtten til barnehagene i en stykkpris som følger barna til den barnehagen foreldrene velger, uavhengig av om den er privat eller kommunal. Dette vil helt klart bidra til økt utbygging av barnehageplasser, og det vil i tillegg gi et mer variert og mangfoldig tilbud i tråd med familienes behov. Full barnehagedekning og rimelige barnehager er et viktig virkemiddel for å bekjempe fattigdom. Høyre vil videreføre ordningen med kontantstøtte til småbarnsforeldre som ikke benytter seg av offentlig subsidiert barnehageplass. Foreldrene må sikres frihet til å velge mellom flere omsorgstilbud, og evalueringen av kontantstøtten har også vist at den har hatt en utjevnende effekt. For å sikre denne valgfriheten vil Høyre at kommunene holder kontantstøtten utenfor inntektsgrunnlaget ved utmåling av sosialhjelp. Barnefamilienes økonomi har de siste to årene blitt svekket gjennom at flertallet ikke har villet støtte Høyres forslag i budsjettene for 2000 og 2001 om å prisjustere barnetrygden. Flertallets manglende vilje til prisjustering har kostet familiene og enslige forsørgere dyrt. Bondevik-regjeringens budsjettforslag for 2000 gav en samlet innstramming overfor barnefamiliene på 700 mill. kr. Gjennom budsjettforliket med Arbeiderpartiet fikk man en svekkelse totalt på ytterligere 400 mill. kr. Dette var knyttet opp mot forslaget om å innlemme forsørgerfradraget i skatt og bruke en del av pengene dette gav, til å utvide barnetrygden til 18 år. Satsene ble også satt ned som en følge av utvidelsen, og dette har også forverret barnefamilienes økonomi. Opplæringsloven slår fast at grunnskolen skal være gratis, og at skolen skal holde elevene med nødvendige bøker og undervisningsmateriell. Prinsippet om gratis grunnskole må innebære at elevene ikke skal betale for undervisning i forbindelse med leirskoleopphold. Kommunene kan ta betaling for reise, kost og losji i forbindelse med frivillig opphold, men et slikt opphold må ligge innenfor en økonomisk ramme som gir alle mulighet for å delta, slik at elever og foreldre slipper å bli utsatt for et økonomisk press. Det er selvsagt slik at alle vil at barn skal ha en trygg og god oppvekst, og at ingen skal måtte leve i fattigdom. Derfor må sosialhjelpen være en ordning som skal bidra når andre ordninger ikke er tilstrekkelig. Rundskriv vedrørende sosialhjelpen vektlegger at det skal tas hensyn til barn, at de skal ha mulighet til å delta i vanlige fritidsaktiviteter, og at leirskoleopphold ikke skal medføre egenandeler. Som en del av flertallet mener Høyre at en generell minstesats ikke gir noe bedre signal om individuell oppfølging av den enkelte familie enn de veiledende normene vi har i dag. Dette spørsmålet ble da også grundig behandlet i forbindelse med utjamningsmeldingen i fjor. Mange av de tiltakene som kom fram nettopp under behandlingen av utjamningsmeldingen, vil bidra til å kunne redusere forskjellene i levestandard mellom ulike grupper i samfunnet og bedre økonomien og levestandarden for dem som er vanskeligst stilt.