Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-06:
Legemidler skal brukes riktig, både medisinsk og økonomisk. Pasienter skal ha lik tilgang til sikre og effektive legemidler uavhengig av betalingsevne, og legemidler skal ha lavest mulig pris. Disse målene er det bred politisk enighet om. Statens legemiddelverk har fullmakt til å innvilge forhåndsgodkjent refusjon for et legemiddel dersom utgiftsveksten for trygden er under bagatellgrensen. Tidligere i år ble det gjort en presisering i beregningsmåten som brukes når man skal anslå om bagatellgrensen overstiges. Endringen har så langt ført til at to nye kreftlegemidler har fått innvilget forhåndsgodkjent refusjon. Regjeringen foreslo i budsjettet for neste år – og som vi har debattert i dag – å utvide refusjonsvilkårene for alendronat, slik at flere pasienter med osteoporose kan få dette legemidlet på forhåndsgodkjent refusjon. Vi foreslo også at den nye hjertemedisinen ticagrelor skal få forhåndsgodkjent refusjon. Ny blåreseptforskrift ble vedtatt i 2008. Hensikten var å effektivisere refusjonssystemet. Flere legemidler er også overført fra individuell til forhåndsgodkjent refusjon, og fra bidragsordningen til blåreseptordningen. Dette viser at legemidler løpende tas opp i blåreseptordningen. Jeg vil samtidig minne om at selv om et legemiddel ikke er innvilget forhåndsgodkjent refusjon, kan den enkelte lege på vegne av pasienten søke om individuell refusjon av utgiftene for de fleste legemidler. I spesialisthelsetjenesten har vi ikke hatt gode nok systemer for vurdering og prioriteringer, slik det er i blåreseptordningen. Det er bakgrunnen for at vi nå skal etablere et helhetlig system for innføring og oppfølging av nye metoder i spesialisthelsetjenesten. Målet er at pasientene skal få rask tilgang til nye metoder, ny teknologi og nye legemidler som er virkningsfulle og kostnadseffektive. Feilmedisinering er i dag dessverre en stor utfordring i helse- og omsorgstjenestene. Derfor er legemiddelbruk valgt som ett av flere innsatsområder i den nasjonale pasientsikkerhetskampanjen «I trygge hender». Riktig legemiddelbruk i sykehjem er et av temaene. Et annet tema er samstemming av legemiddellister ved overgangen mellom helsetjenestenivåer. Det skal utarbeides en nasjonal veileder for legemiddelgjennomgangen med bakgrunn i pasientsikkerhetskampanjen. Regjeringen har satset på flere årsverk og økt kompetanse i de kommunale omsorgstjenestene. Satsingen har bidratt til en betydelig vekst i antall årsverk og en økt andel personell med helse- og sosialfaglig utdanning. Om lag 80 pst. av veksten på 19 000 årsverk i perioden 2005–2010 har vært personell med helse- og sosialfaglig utdanning. God kompetanse bidrar til bedre kvalitet på omsorgstjenestene. Det er også blitt flere legeårsverk ved sykehjemmene. I perioden 2006–2010 har økningen i legeårsverk vært på om lag 40 pst. Det medisinske tilbudet til beboerne i sykehjem er også styrket. Som en del av Demensplan 2015 arbeides det med å bygge ut dagaktivitetstilbud og andre former for miljøarbeid. Det er grunn til å tro at dette vil påvirke det høye forbruket av medisiner blant mennesker med demens. I Nasjonal helse- og omsorgsplan omtaler regjeringen tiltak som kan bidra til sikrere legemiddelbruk. Vi har også nå sendt forslag om å etablere nasjonal kjernejournal ut på høring, noe som også vil ha stor betydning for pasientsikkerheten. I 2012 skal regjeringen legge frem to stortingsmeldinger der legemiddelfeltet vil være et viktig tema. Det er en melding om IKT og eHelse og en melding om kvalitet og pasientsikkerhet. Det er allerede satt i gang en rekke aktiviteter og initiativ for å redusere omfanget av feilmedisinering og bidra til riktigere legemiddelbruk. Virkemidlene for å nå disse målene skal integreres i de generelle tiltakene for god behandlingskvalitet, gode IKT-løsninger og satsingen på trygge og sikre tjenester.