trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-04-05:
Representanten Grimstad påstår at vi krev at fiskeriministeren skal gå ned på kne, men det er jo ikkje det denne saka handlar om. Denne saka handlar ikkje om at vi ønskjer det, ho handlar om å gjenreise tilliten til Havforskingsinstituttet som eit fritt og sjølvstendig forskingsinstitutt, som ikkje let seg bli manipulert. Og fiskeriministerens utsegner frå denne talarstolen har vi lese om i avisa – det er mykje av det same som blei sagt her, som blei sagt der. Problemet er at ministeren går ikkje tilbake på, trekkjer ikkje tilbake, utsegna han kom med på e-post til Bergens Tidende i intervju med dei og i møte med Norske Sjømatbedrifters Landsforening og Havforskingsinstituttet. Kvifor går ikkje ministeren tilbake på desse utsegnene, kvifor blir det presisert, berre? Det er det store spørsmålet, og det er det som legg att tvil i denne saka.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2016-04-05:
Det er nok mange på Stortinget som synest det er litt spesielt at vi til stadigheit skal løyve nye pengar inn i ei enno miljøfiendtleg gruvedrift på Svalbard. Vi hadde saka oppe for berre eit år sidan, og det har vore rundar her tidlegare. Alle innlegg har bore preg av at no treng me å ta det store steget og bidra til at Svalbard får andre bein å stå på. Svalbard er ekstremt viktig for Noreg, og det å ha ein ordentleg plan og strategi for øyriket må vere av høgste betydning. Når vi da berre held fram med å kome med dei same løyvingane om og om igjen, er det problematisk. Det er ei form for mikrokosmos av den situasjonen Noreg også generelt står i, der vi held fram med å ha veldig gode rammevilkår for ei næring som ikkje er framtida, mens det vi ser er framtidsnæringane, ikkje får dei same rammevilkåra. Når det gjeld Svalbard, er det meldt nokre idear om fiskeri, turisme osv., men det er lite konkret av satsingar. Det Svalbard verkeleg treng no, er at storsamfunnet verkeleg investerer i det som skal vere framtida for samfunnet. Og så lenge dei store investeringane ikkje går til det, men går til å halde i live denne miljøfiendtlege verksemda, står vi på staden kvil, og vi kan hamne i ein mykje vanskelegare situasjon for Svalbard enn i dag. Noreg har allereie vedtatt at oljefondet skal ut av kol. At Stortinget klarar å bli einig om at investeringar i kol er dumt, men samtidig dyttar store pengar inn i å halde oppe koldrift på Svalbard, heng heller ikkje heilt logisk saman. Eg oppmodar med dette heile Stortinget til heller å jobbe for framtidas Svalbard og sjå på dei nye, store løysingane, og at vi ikkje enda ein gong – neste år – kjem i den same situasjonen som no. Det vil, meiner eg, vere ikkje å ta Svalbard på alvor.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Den offentlege debatten om dei forskjellige forpliktingane som ligg til dei enkelte tollkonsesjonane, har vore mykje omtalte i media. Der meldinga skisserer at ein skal sjå desse kvar for seg, meiner komiteen no at desse skal sjåast under eitt i eit kommisjonsarbeid. Men alle er einige om at forpliktingane ikkje fungerer etter hensikta. Det var Stoltenberg I-regjeringa som skapte dette problemet, med deling av flåteleddet og landindustrien i to uavhengige selskap. Når representanten Ingrid Heggø seier at det er aktive fiskarar som skal stå for forvaltinga av fiskeressursane, er jo det noko heilt anna enn det innlegget ho heldt no. Kva tenkjer representanten Heggø om dette, og kva er svaret på utfordringa? Er svaret at Arbeidarpartiet legg seg på SV sine løysingar og med det fjernar den statusen Arbeidarpartiet har hatt som eit parti med ein eigen politikk, og då – på same måten som i andre politiske saker – er usikker på eigen politikk?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Når Arbeidarpartiet seier at dei ser det som eitt juridisk selskap, er det faktiske slik at det juridisk sett er to forskjellige selskap som har skapt denne utfordringa. Arbeidarpartiet seier at dei ikkje er redde for kunnskapsinnhenting, men kvifor henta ein ikkje inn den kunnskapen på førehand, slik at ein ikkje kom i den situasjonen som vi er i i dag, med den delinga som mange meiner representerer det problemet som er knytt til dei tre pliktene som opphavleg var på både flåteleddet og landleddet?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Eg meiner at representanten Botten må ha fullstendig misforstått ministeren når ho tolkar han slik som dette. Også regjeringspartia viser gjennom sitt arbeid med denne meldinga at ein er svært så opptatt av heilårige arbeidsplassar. Og eg har vore med på fleirtalsvedtak som skal skissere løysingar for i større grad å unngå det som vi har sett i denne gjennomgangen for delar av denne næringa – lange permitteringar, som gjer at arbeidsplassane ikkje er så attraktive som dei kunne ha vore. Så vi vil absolutt jobbe for i størst mogleg grad å få på plass heilårs arbeidsplassar innanfor fiskeindustrien og ser ingen motsetnader i det arbeidet som har vore gjort så langt.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Jo, vi har full tillit til desse organisasjonane og til at dette arbeidet blir gjort på ein måte som er hensiktsmessig for framtida. Vi understrekar det, som vi gjer i merknaden, og presiserer ting der som vi synest er nødvendige, og ser ikkje motsetnadsforholdet som representanten Pollestad skisserer, i det heile.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
På komitéreisa til Island såg vi eksempel på utvikling og foredling av kvitfisk på ein måte som gjer at næringa sjølv på mange måtar er ei ferd med å løyse denne utfordringa, for det som har vore utfordringa, er kostnadsnivået, og vi veit at vi har eit relativt høgt kostnadsnivå når det gjeld arbeidskraft i Noreg. Blant anna såg vi eksempel på skjering av fisk med vatn, som er ny teknologi – og vi besøkte ei bedrift då vi var i Danmark – så vi ser at den teknologiske utviklinga som skjer innanfor denne bransjen, på ingen måte treng eit særskilt program i Innovasjon Noreg. Det finst allereie finansieringsordningar innanfor Innovasjon Noreg og på andre måtar som gjer at dette kan finansierast på ein heilt ordinær måte utan at vi spesifikt etablerer ei ordning knytt til Innovasjon Noreg.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Senterpartiet og SV skriv i ein merknad at dei ønskjer å låse fiskeressursane til det enkelte fylket, og beskriv dette som ein felles ressurs, som høyrer til det norske folk – og då tydelegvis innanfor det enkelte fylket. Betyr det at når ein fiskar makrell, sild, lodde, krill eller andre sortar, skal ein prøve å orientere seg om kva for fylke ein fiskar dette utanfor, og så skal det leverast i det fylket som ein fiskar utanfor? Er det dette som er tanken, sidan ein beskriv det slik?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
SV erklærer – vil mange hevde – krig mot den havgåande trålarflåten med forslaget om å redusere kvotane til trålarane sterkt til fordel for kystflåten. Historisk har fiskeria hatt opp- og nedturar, der havfiskeflåten har fiska i grønlandsk farvatn og på Grand Banks på Newfoundland. Ikkje minst reiste ein til New Zealand i tider da det var vanskelege forhold og kvotane var låge. Dersom ein reiser ned, får ein ros frå myndigheitene og fiskarar så langt vekk som på New Zealand for denne flåten, som faktisk har opparbeidd internasjonale rettar for store delar av norsk fiskeri. Dette vil altså SV berre slå ein strek over no. Dei ser ikkje verdien av det gründerarbeidet som havfiskeflåten har stått for, når vi trass alt får levert berre 2 pst. av matproduksjonen i verda frå havrommet. Korleis vil SV løyse dette?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Eg må for min del seie at eg har høyrt fiskeristatsråden på innpust og utpust på radio – og sett i aviser – fleire gonger seie at han er fullstendig misforstått, og han har klargjort tydeleg intensjonane i sine utsegner. At ein her frå denne talarstolen ønskjer at ein i tillegg nærmast skal gå ned på kne for at ein har kome med ei utsegn som andre vel å tolke heilt uriktig, er mildt sagt underleg. Så litt til debatten som har vore. Vi høyrer fleire gonger representantar frå Arbeidarpartiet som gir uttrykk for at regjeringa ville uthole fiskarens «grunnlov», men Stortinget sette ned foten, og pliktene blei ikkje endra. Det er ingenting som har skjedd. Det er ein samstemt komité som er einig om at eit utval skal sjå på dette, så det er status quo når det gjeld dette. Svikta blei faktisk dei lokalsamfunna som opplevde at ein endra føresetnadene i deltakarlova, gav konsesjon til trålarar som skulle levere til gitte anlegg, og så i ettertid delte ein det opp i to juridiske selskap. Så kritiserer ein også at leveringsplikt blei erstatta av tilbodsplikt, og då må ein spørje seg: Leveringsplikt kontra tilbodsplikt, kven er det best for? Er det best for eit anlegg som er så fullt at ein må seie at nei, det er for augneblinken fullt, så tilby fisken til andre? Det er faktisk best for landanlegget som kan seie at ein skal tilby fisken til andre. Eller ønskjer ein framleis å ha det slik at ein kan seie at nei, eg kan ikkje tilby fisken til andre, for eg har leveringsplikt til dette anlegget, eg bryr meg ikkje om at det er fullt, eg må levere her, for eg har leveringsplikt berre til dette anlegget. Så til representanten Bell Ljunggren som seier at pliktene ikkje blei følgde opp. Saksordføraren var inne på at det var den raud-grøne regjeringa som sat med hendene i fanget og lét dette skje over tid, altfor lang tid, utan at det blei tatt tak i, men det var god anledning til å gjere noko med det. Martin Henriksen var også inne på det å kutte bandet mellom kvote og anlegg, og igjen seier eg: Det var Arbeidarpartiet som gjorde det den gongen dei delte desse to selskapa, det var Stoltenberg I-regjeringa. Deltakarlova set krav om at aktive fiskarar skal delta. Dette valde Arbeidarpartiet sjølv fullstendig å setje strek over, og det er på mange måtar, som mange hevdar, hovedårsaka til dei problema landanlegga har i dag.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-04-05:
I Stortingets spørretime 17. februar sa fiskeriminister Per Sandberg seg enig i at det var en god idé å lage en strategi for helårs arbeidsplasser i industrien. Det er Høyre og Fremskrittspartiet i Stortinget uenig i. At hensynet til arbeidsplasser ikke står høyt på dagsordenen i Fremskrittspartiet, er kanskje ikke helt overraskende, men snakker ikke fiskeriministeren og fiskeripolitisk talsperson i Fremskrittspartiet sammen? Eller ser ikke representanten Oskar J. Grimstad behovet for å få på plass helårs arbeidsplasser?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-04-05:
Norge er verdens nest største eksportør av sjømat. Hver dag spises det 36 millioner norske sjømatmåltid verden over, og jeg er helt sikker på at de er uten busemenn. Fiskeressursene har vært med på å bygge og forme vår nasjon. Næringen har svært stor betydning for både verdiskaping, sysselsetting og bosetting langs kysten og for hele landet. Potensialet for videre vekst er stort. Vi må gjøre de riktige valgene i dag for å nå målene vi har satt for Norge som sjømatnasjon. De siste årene har det kommet flere sentrale rapporter og strategier som peker på den industrielle styrking av vekstpotensialet i de marine næringene. Tveterås-utvalget skulle legge bærekraftig produksjon til grunn og ta utgangspunktet i markedsmessige forhold. Felles for flere av rapportene er synet på at norsk sjømatnæring vil spille en viktig internasjonal rolle. Noen av de viktigste tiltakene vi har fått på plass for å bidra til økt lønnsomhet i næringen, er kvotefleksibilitet mellom år i torskefisket, strategi for helårs arbeidsplasser i fiskeriindustrien, strategi for restråstoff og biprodukt, strategi for rekruttering og incentivordning og ilandføring av hele fisken. Skal Norge bli verdens fremste sjømatnasjon, må det satses i alle deler av den marine verdikjeden, og vi må videreforedle mer i Norge. For å øke foredlingsgraden i norsk sjømatnæring må industrien sikres tilgang på råvarer av høy kvalitet hele året. Kompetanse og rekruttering er avgjørende nøkkelfaktorer for framtidig vekst i sjømatindustrien, noe som krever økt satsing på forskning og innovasjon. Bedrifter som lykkes innenfor næringsmiddelindustrien, kjennetegnes av strategisk markedstenkning og kontinuerlig innovasjon. Sjømatindustrien investerer i ny teknologi og arbeidskrevende operasjoner automatiseres. I all konkurransen må vi utnytte vårt fortrinn enda bedre til å tilby kundene fersk kvalitetsfisk. I Norge må vi satse mer på forskning og utvikling innenfor marin sektor, slik at vi får utnyttet det potensialet i havrommet som vi ikke benytter ennå. Her har Norge allerede store muligheter gjennom at sjømatindustrien er posisjonert i et globalt marked. Men vi har også ekstra gode muligheter til å finne de beste løsningene ved å tenke hele verdikjeden i større grad og samarbeide på tvers av andre næringskjeder som ligger i front på markedskompetanse og teknologiutvikling. Samspillet i verdikjeden er en sentral betydning og utfordringene med å få alle aktørene til å trekke i samme retning er ikke alltid en enkel oppgave innenfor fiskeripolitikken. Regjeringen måtte imøtekomme den store motstanden mot å endre aktivitetskravet i deltakerloven, som ville bidratt til at industrien ville fått mulighet til å eie fiskefartøyet, og unnlot å ta den kampen – det er bra. Nå må vi jobbe for å nå målet om å bli verdens fremste sjømatnasjon. For framtidige generasjoner vil dette være viktig å gå videre med.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2016-04-05:
Store Norske Spitsbergen Kulkompani er i en krevende situasjon, noe som gjør at de nå velger å redusere kulldriften til et minimumsnivå. Dette fordi situasjonen ikke bare ser krevende ut på kort sikt, men det ser ut til at de lave kullprisene vedvarer, noe som gir en krevende økonomisk situasjon også på lang sikt. Dette er ekstra krevende med tanke på at arbeidsplassene knyttet til konsernets kulldrift i mange år har bidratt vesentlig til stabil helårlig norsk aktivitet og bosetting på Svalbard. Nå er mange ansatte oppsagt, likevel ser vi at ressursgrunnlaget kan gi nye år med produksjon dersom markedet snur. Stortinget har allerede sluttet seg til å kjøpe eiendom fra Store Norske for 295 mill. kr og styrke likviditeten med 205 mill. kr. Stortinget har også innløst resterende aksjeeiere i Store Norske for å gi staten som eier økt fleksibilitet i den videre utviklingen av konsernet. Med dette vedtaket bevilger Stortinget årlig 144 mill. kr i inntil tre år fra og med 2017, noe som er betinget av at situasjonen i markedet blir like ille, og at driftshvile fortsatt er nødvendig. Det er viktig med et profesjonelt statlig eierskap som ivaretar forsvarlig drift og samfunnsansvar og tar vare på de ansatte i denne situasjonen. Denne situasjonen er med på å utfordre utviklingen av svalbardsamfunnet framover. Stortinget har bedt regjeringen om å komme med en svalbardmelding som kan beskrive retningen for hvordan samfunnet i Longyearbyen kan utvikles framover gitt den usikre framtiden kulldriften har. Den er det meldt skal komme i løpet av april, noe som vi mener er på høy tid. Arbeiderpartiet mener at omstilling av svalbardsamfunnet må starte nå, mens det fortsatt er kulldrift der, og vi mener at Store Norske må ha en sentral rolle i dette arbeidet. Det er også klart at forskningskompetanse, reiseliv, romfart, fiskeri, marin sektor, havneutvikling, infrastruktur og beredskap er områder som bør inngå i en slik satsing, noe vi også forventer ligger i regjeringens svalbardmelding når den kommer. Vi mener at næringsutvikling og næringsvirksomhet, ressursutnytting og forskning skal skje innenfor de rammene hensynet til bevaring av Svalbards unike naturmiljø og kulturminner setter. Dagens vedtak hindrer en krise, men saken viser også at det er viktig at regjeringen fokuserer på svalbardsatsingen og legger fram i sin melding tiltak og retning for omstilling og utvikling for svalbardsamfunnet – raskt.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-04-05:
Jeg er veldig glad for at statsråden avslutter sitt innlegg med å snakke om at forutsigbarhet er viktig for denne næringen. Det understreket også jeg i mitt innlegg, for vi blir ikke verdensledende som sjømatnasjon hvis vi ikke gir forutsigbare rammebetingelser. Jeg er også glad for å høre statsråden si at det er klokt å se på disse tre pliktene i sammenheng, som denne kommisjonen nå skal gjøre. Ikke bare skal man se på de tre pliktene, man skal se på tre områder også: det økonomiske, det juridiske og det samfunnsøkonomiske. Man skal se om de kan strammes inn, oppheves, justeres litt eller kanskje andre, kloke ting som denne salen ikke har tenkt på. Det er også mulig å tro at noen har mer kunnskap enn denne salen. Jeg er opptatt av tempoet her, for dette stortinget bør vedta dette. Kan Stortinget få seg forelagt dette slik at vi kan behandle det neste vår i denne salen?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2016-04-05:
Store Norske Spitsbergen Kulkompani er hjørnesteinen i norsk tilstedeværelse på Svalbard. Gjennom selskapets virksomhet har det blitt skapt arbeidsplasser og helårig tilstedeværelse på Svalbard. Norsk suverenitetshevdelse krever at vi er til stede, og bortfallet av gruvevirksomhet vil svekke grunnlaget for norsk tilstedeværelse betraktelig. Derfor støtter Kristelig Folkeparti regjeringens forslag til vedtak og er med og utgjør flertallet i næringskomiteens innstilling i dag. Men dette vedtaket vi i dag gjør, er ikke et enkelt vedtak, for gjennom dette vedtaket er vi med og subsidierer forurensende kullvirksomhet. Med en økende klimatrussel og stigende temperatur er det med betenkelighet vi gjør nettopp dette samtidig som vi har et ansvar for å få ned klimagassutslippene. Men norsk tilstedeværelse på Svalbard er så viktig at vi likevel velger å støtte dette forslaget. Samtidig er det viktig at næringsgrunnlaget på Svalbard videreutvikles slik at Svalbard-samfunnet får flere bein å stå på. Både forskningsaktiviteten i Longyearbyen og Ny Ålesund og ikke minst reiselivet er viktig. Nye arbeidsplasser har blitt skapt og må skapes, og nye næringer må få vokse fram. Kristelig Folkeparti har derfor en sterk forventning om at næringsgrunnlaget på Svalbard og spørsmålene rundt dette blir besvart i regjeringens varslede svalbardmelding. I forrige sak behandlet vi sjømatindustrimeldingen, og det er derfor også på sin plass å minne om innstillingen fra den, der det tas til orde for å øke fiskeriaktiviteten på Svalbard. Dette er eksempler på tiltak som er nødvendige for å få et bredere næringsgrunnlag og flere arbeidsplasser utenfor kullvirksomhet. Et varmere klima åpner også opp for nye sjøveier. Da vil beredskap, redning og service bli viktig å ha gode og realistiske planer og aktiviteter for. Vi ser denne saken i en større helhet og støtter regjeringens innstilling.
Pål Farstad (Venstre), 2016-04-05:
Jeg takker for spørsmålet. Det må være helt klart at Venstre ønsker teknologiløft og innovasjonsløft i næringen. Vi mener at Innovasjon Norge og andre i virkemiddelapparatet er rigget til å utføre det arbeidet, og vi er ikke opptatt av at dette skal gjøres nå, gjennom spesifikke program.
Pål Farstad (Venstre), 2016-04-05:
Jeg saksbehandler ikke over bordet hva som gjelder innenfor petroleumssektoren. Men jeg kan forsikre representanten Knag Fylkesnes om at Venstre vil være på hugget så det holder når det gjelder å finne gode virkemidler knyttet til fiskeri- og havbrukssektoren og den tradisjonelle fiskerinæringen og fiskeindustrien, som vi snakker om her i dag.
Pål Farstad (Venstre), 2016-04-05:
Jeg mener det ligger mange ordninger innenfor Innovasjon Norge som fanger opp det som er utfordringene knyttet til sjømatsektoren. Vi forhandler med regjeringspartiene og med Kristelig Folkeparti om budsjettene, om gode tiltak, om gode ordninger. Det er naturlig for oss også å diskutere dette videre i de sammenhengene. Men jeg synes ikke det er naturlig at vi bringer dette inn som et eget punkt i behandlingen av sjømatindustrimeldingen.
Pål Farstad (Venstre), 2016-04-05:
:En sak som det er god grunn til å glede seg over i det vi behandler her i dag, og som også er forventet at statsråden gleder seg over, er enigheten om å be regjeringen utrede en opptrappingsplan for norsk bestands- og ressursforskning. Statsråden har også vært inne på det. Hele verdikjeden i norsk fiskerinæring risikerer å gå glipp av betydelig verdiskaping og mange arbeidsplasser fordi vi ikke vet tilstrekkelig om viktige bestander. Dette har stått sentralt for Venstre i budsjettforhandlinger, slik som det har gjort for Kristelig Folkeparti, helt fra høsten 2013. Og vi har fått inn gode resultater på budsjettet i prosesser som har gått. Nå er det også inne i meldingen, og det er det grunn til å være meget glad for. Det som jeg er opptatt av, og som jeg gjerne vil ha en klar melding fra statsråden om, er: Hvor viktig er dette for statsråden, og er dette noe som fiskeriministeren vil prioritere høyt?
Pål Farstad (Venstre), 2016-04-05:
Stortinget har tatt tilbake fiskeripolitikken, sier Odd Omland. Ja, jeg er helt enig med Omland i det, og det skulle bare mangle med den konstellasjonen som vi i dag har på Stortinget. Gjennom en dialog og gjennom diskusjoner i komiteen har vi kommet fram til gode fiskeripolitiske mål, og vi har noen prosesser som blir presentert for Stortinget i dag. Det som jeg er mer forundret over, er hvordan enkelte forsøker å gjøre et stort nummer av de tapte slagene i behandlingen av saken i næringskomiteen. At Stortinget har bred enighet – og da sier jeg virkelig bred enighet om de viktigste fiskeripolitiske sakene, det som er viktigst for sjømatindustrien – er med på å gi den næringen og de delene av norsk næringsliv den forutsigbarheten og de rammene man kan forvente å få fra Stortinget når det gjelder både investeringer og hvordan man skal agere som næringsutøver. Det er det som betyr noe for dem som skal drive næring, og det er det som bør bety noe for oss som skal drive fiskeripolitikk. Jeg mener at Stortinget kan være både stolt og fornøyd med måten dette er gjort på, og med det som kommer til å bli vedtatt i dag.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Jeg trodde jeg var ganske tydelig fra talerstolen nå. Jeg gjentar: Dette var ikke regjeringens førstevalg, men med den debatten som har vært, ser jeg at det kan være fornuftig å utvide kommisjonens arbeid, sånn at vi får et bredest mulig forlik – for å skape forutsigbarhet. Jeg har ikke uttalt at regjeringens intensjoner var det som næringskomiteen har falt ned på, men i sammenheng med at en leder i et regionråd i Nordland – en partikollega av representanten Heggø, tror jeg – uttalte at det var et ønske, sa jeg på det tidspunktet at det hørtes veldig klokt ut.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Det opprinnelige forslaget fra regjeringen var å regionalisere. Det betyr at råstoffet blir igjen i de tre nordligste fylkene. Men noen har tolket det som at tilbudsplikten skulle fjernes. Jeg så senest i går at stortingsrepresentanter påsto at vi hadde foreslått å fjerne disse tre pliktene. Det er ikke en realitet. Men vi trodde og tror faktisk fortsatt at en viss form for regionalisering vil bety en styrking av kystsamfunnene som skal drive med næringsvirksomhet. Men nå har næringskomiteen bedt meg om å sette ned en kommisjon som skal se på alle disse pliktene i sammenheng – noe som jeg mener er klokt. Når det gjelder det forrige spørsmålet fra representanten Heggø, skal jeg selvfølgelig følge opp det mandatet og det som næringskomiteen har sagt at jeg skal gjøre.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Jeg er helt enig med representanten Hjemdal: Det som næringen og hele kjeden trenger nå, er vedtak som det er et bredest mulig forlik bak. Nå må man ha forutsigbarhet og klare rammer, for hvis ikke kan heller ikke vi som politikere forvente at næringen følger opp de ambisjonene som vi alle sammen har når det gjelder denne veksten – enten det gjelder fiskeri eller havbruk. Derfor er jeg veldig opptatt av å ha nær kontakt med næringskomiteen – også når det gjelder denne kommisjonen – men jeg ser at komiteen har lagt opp til en stram framdrift. Jeg driver nå og sjekker hva slags mandat som skal ligge til grunn for kommisjonen, for det kan ha betydning for sammensetningen av kommisjonen. Det handler om sånne ting som hvorvidt det skal forelegges alle departementene, hvorvidt jeg skal ha klarering i regjeringen, hvorvidt det skal ut på offentlig høring én eller to ganger. Alt dette jobber jeg med nå, men mitt utgangspunkt i dag er å levere en innstilling til komiteen og Stortinget ut ifra det som komiteen har bedt meg om å gjøre.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Ja, det skal være bærekraftig. Det er derfor jeg i disse tider har sett på oppfølgingen av havbruksmeldingen, som Stortinget har vedtatt, i forhold til produksjonsområdene og hva som skal legges til grunn for at man skal greie denne veksten – dette såkalte trafikklyssystemet, som jeg regner med at representanten er klar over. Dette skal raskest mulig nå ut på høring. Så må jeg få lov til å si at både den sittende regjeringen og den forrige regjeringen har delt disse ambisjonene om å utnytte dette potensialet. Og når jeg sier dette potensialet, er det altså ikke jeg eller regjeringen eller noen annen regjering som har sagt at dette er mulig, og dette er et potensial. Dette potensialet for vekst er beregnet av våre fremste forskere og ble lagt fram av det Det Kongelige Norske Videnskapers Selskab og Norges Tekniske Vitenskapsakademi i 2012. Så hvis man skal vurdere om en har tro på forskere eller ikke har tro på forskere: Jeg har tro på forskere.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
:Absolutt! Norsk fiskeripolitikk bæres ut fra å være en suksess, der vi har vært gode, vi er gode, og vi driver et omfattende samarbeid når det gjelder ressursforskning. Så kan jeg si nå at jeg var veldig glad for at Kristelig Folkeparti og Venstre fikk løftet budsjettet for bestandsforskning i inneværende år. Jeg hører at noen mener at jeg skulle legge budsjettallene på bordet her nå i dag. Det kravet kommer ikke fra Venstre. Men vi har allerede hatt budsjettkonferanse. Vi skal ha nye budsjettkonferanser til høsten, og det er klart at når Stortinget er så klar og tydelig på at midler, bevilgninger til ressursforskning skal økes, så blir det enklere for meg å møte finansministeren under budsjettforhandlingene til høsten.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Det er mulig at representanten har fått alle disse tilbakemeldingene. Det er mulig, det kan jeg ikke kvalitetssikre på noen som helst måte. Jeg registrerer også at representanten mener at jeg som statsråd bør gå av. Og jeg registrerer at representanten vil ha oppvask. Jeg registrerer at representanten har utnevnt seg selv og erklært seg selv til å være min busemann – jeg respekterer det. Det er helt greit, vi er uenige. Når jeg sier at Havforskningsinstituttet skal være næringsvennlig, betyr det ikke noe annet enn at de som forsker på problemstillingene – som er viktig både for næringen og myndighetene – skal en god dialog med næringsliv, andre forskningsmiljøer og myndighetene om sin forskning. Jeg er opptatt av at forskning skal være best mulig. Jeg har massiv tillit til alle forskningsmiljøene i Norge. Jeg har hatt en omfattende reisevirksomhet – jeg har uttalt og kvalitetssikret dette overfor forskningsmiljøene. Det at representanten er uenig, det må jeg bare respektere.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
La meg si det sånn: Jeg har gått på større smeller enn det som skjer i denne saken. For å si det rett ut, som jeg har sagt gjentatte ganger i dag, tror jeg det er mange kloke vurderinger og vedtak som komiteen har gjort. Men når jeg hører på debatten, registrerer jeg tre–fire representanter fra Arbeiderpartiet som nærmest har konkludert allerede nå med at pliktene ikke skal røres. Jeg har fått i oppdrag av Stortinget å sette ned en kommisjon som skal se på disse pliktene i sammenheng og komme med et forslag til innstilling. Men jeg hører at representanten Henriksen, bl.a., beskylder regjeringen for å uthule deltakerloven. Det er ingenting i meldingen fra regjeringen som berører deltakerloven. Men – tvert imot – det utvalget som den forrige regjeringen satte ned, Tveterås-utvalget, foreslo en del endringer i deltakerloven. Jeg synes også det er viktig når vi skal skape forutsigbarhet og rammevilkår for det som vi alle sammen er enige om er framtidens viktigste næring, at man forholder seg til det som er realitetene i saker som ligger til behandling. Jeg registrerer at noen partier ønsker å utfase, eller ta bort, havtråleren. Ja, kanskje vi skal sette ned en kommisjon for å se på resultatene av det. For resultatet vil bli at det er 130 000 tonn som kystfiskerne må hente på en eller annen måte. Det vil nok sannsynligvis bety elendig miljø, for man må ha en mengde flere fartøy for å gå langt og hente – altså utslipp. Sikkerheten vil bli betydelig redusert. Man får konsentrert fisket fra januar til april, noe som betyr at man ikke får utjevning over året – altså større usikkerhet for helårsarbeidsplasser. Man vil sannsynligvis få en priskollaps. Jeg vet ikke om fiskerne ønsker seg det. Når man får så mye råstoff i løpet av en så kort periode, går prisen ned. Og sannsynligvis vil vi heller ikke ha industriell kapasitet som kan ta imot dette i løpet av så kort tid. Jeg synes – og det er flere som har vært inne på det – at man er for lite flink til å dra fram det positive. Det skjer masse flott i Nord-Norge. Det er en god utvikling, og det kommer overraskelser i Bø i Nordland. Honningsvåg – fantastisk utvikling. I Mehamn investeres det 10 mill. kr her, 6 mill. kr der, 4 mill. kr der. I Båtsfjord – kanskje verdens mest moderne filetlinje. Myre – enorm utvikling. Sånn kunne jeg fortsette. Det er altså en positiv utvikling i Nord-Norge. Hvorfor kan man ikke legge det til grunn og spørre dem som nå iverksetter ny industri, og som leter etter råstoff hele tiden? Så vil jeg bare ta en rettelse, president, hvis jeg får lov. Det gjelder Heggø, som sier at EU har vedtatt et landingspåbud. Det gjelder all fisk på land, ikke hele fisken. Det er to vidt forskjellige ting. Vi har en ambisjon om å ha hele fisken på land, ikke all fisk på land.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Det er et par ting som egentlig fortjener litt mer oppmerksomhet, men tiden er i ferd med å renne ut, så la meg prøve igjen: Selvfølgelig er det sånn at rådene og anbefalingene fra forskning skal være faglig uavhengig. Ellers er ikke forskning noe verdt. Storting og regjering prioriterer hvilke områder det skal forskes på, men forskningsmetoder og forskningsresultater skal vi ikke blande oss opp i. Derfor reoppnevner jeg nå Havforskningsinstituttets faglige råd. Men: All forskning er beheftet med usikkerhet. Og la det ikke være noen tvil: Norge har vært og Norge skal være det landet som bruker mest ressurser på denne type forskning, men det betyr ikke at politikken kan sette to eller tre streker under alle svar vi måtte få. Derfor må vi videreutvikle kunnskapen. Havforskningsinstituttet leverer kunnskap som er helt avgjørende på alle områder innenfor fiskeri og havbruk. – Da tror jeg at jeg har vært ganske så tydelig. Så til forslaget om eget sjømatindustriprogram. Nå skal ikke jeg tale på vegne av partiene i Stortinget. Men fra regjeringens side mener vi at vi allerede har denne type program. Regjeringen prioriterer landsdekkende ordninger gjennom Innovasjon Norge, noe som også budsjettet for 2016 viser. Det er flere grunner til at jeg er litt skeptisk eller vil ha generelle programmer når det gjelder innovasjon. Når det gjelder konkurransedelen, er det mange ulike utfordringer for sjømatindustrien. Og sist, men ikke minst: Økt kompleksitet krever kombinasjon av kunnskap. Jeg vil også nevne dette med rekruttering. Vi har altså ungdomsfiske, ungdomskvoter, elevbedriftsordninger, undervisningskvoter, skolekvoter, rekrutteringskvoter, og vi går i retning av dette fantastiske i Bergen, med sivilingeniørdelen. Vi har masse områder på videregående, der flere og flere ungdommer nå velger fiskeri og havbruk som retning. Vi satser bredt for å få til rekruttering, og det tror jeg vi lykkes med etter hvert. Det er i alle fall det jeg registrerer når jeg er ute og reiser. Så vil jeg også si at når svalbardmeldingen legges fram, vil selvfølgelig fiskeri være godt omtalt der.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2016-04-05:
Nå var saksordføreren oppe og gjorde en rettelse. Det er også veldig viktig, synes jeg, når man diskuterer framtidens viktigste næring, at man i hvert fall er noenlunde presis. Regjeringen har ikke foreslått å uthule deltakerloven. På side 49 i meldingen står det: «Aktivitetskravet ligger fast som grunnlag for regjeringens fiskeripolitikk.» Det står under pkt. 7.8: «– Videreføre aktivitetskravet i deltakerloven». Det står også: «Dette er en videreføring av de prinsippene som ble lagt til grunn i Meld. St. 22(2012-2013) Verdens fremste sjømatnasjon». (2012-2013) Da synes jeg det er litt merkelig når man har kommet så langt i prosessen i komiteen, at man fortsatt mener at regjeringen har foreslått å uthule deltakerloven når det gjelder aktivitetskravet. Det er direkte feil. Så har jeg også registrert uttalelsen fra representanten Heggø om at min instruks fra 12. januar er stoppet av komiteen. Det må bero på en misforståelse. Min instruks fra 12. januar har ingenting å gjøre med det som ligger til grunn i komiteen. Instruksen fra 12. januar er derimot – i motsetning til det som er sagt i komiteen, som må respekteres fullt ut – ingen strukturering nå før Eidesen-utvalget legger fram sin innstilling. Det er jeg helt enig i – ferdig med det, så slipper vi å diskutere det noe mer. Instruksen som falt 12. januar, gjelder noe helt annet: Tildeling av deltakeradganger ved søknad om utskifting av fiskefartøy eller splitting av fisketillatelse etter deltakerloven. Det er noe helt annet. Man må gjerne si at man vil ha stoppet instruksen fra 12. januar, som allerede virker, hvis man har et ønske om det, men da må man fremme forslag om det. Men hvis man skulle oppheve instruksen fra 12. januar, betyr det en liberalisering. Det betyr tilbake til det gamle systemet, der man under skjønn kan åpne for flytting av kvoter også fra under 11 meter og oppover. Hvis det er det som er ønsket med det, synes jeg det er litt merkelig. Nå har jeg Fiskarlagets innspill til vurdering i forhold til noen endringer. Men de er ikke de samme som representanten Heggø fra Arbeiderpartiet ønsker seg. Fiskarlaget ønsker en justering av denne instruksen, bl.a. å videreføre forbudet mot å flytte kvoter fra under 11 meter og oppover. Men de vil også innføre en ny gruppe, på 21 meter. Det er veldig viktig å presisere at det er to forskjellige ting, men når Stortinget har sagt ingen strukturering nå før Eidesen-utvalget legger fram sin innstilling, er jeg selvfølgelig forpliktet til å følge det.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-04-05:
Norge er et havland. I Arbeiderpartiet vil vi satse på de naturgitte fortrinnene som havet, fjordene og den lange kystlinjen gir oss, for å sikre verdiskaping og sysselsetting. Det er bra at et solid flertall på Stortinget har blitt enig om flere gode tiltak som stimulerer til bedre lønnsomhet i landindustrien. Norge er en liten nasjon og kan ikke bli best på alle felt. Et av de feltene Arbeiderpartiet ønsker å satse på, er sjømatnæringen. Vi ønsker å legge aktivt til rette for det, bl.a. gjennom de næringspolitiske virkemiddelapparatene. Det er synd at regjeringen har lagt ned Marint verdiskapingsprogram i Innovasjon Norge. Innovasjon Norge og nyskaping innen denne sektoren er noe av det som må satses på – og ikke mindre. Det marine verdiskapingsprogrammet bidro til nettopp det. Som representanten Knag Fylkesnes var inne på, foreslår Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet at det lages «et eget sjømatindustriprogram i Innovasjon Norge, for å stimulere til produkt- og markedsutvikling, automatisering og kvalitetsutvikling». Det er synd at de andre partiene ikke slutter seg til dette. I den delen av landet som jeg kommer fra, er det mye fokus på reker, og det er ikke noen liten industri. I 2014 ble det omsatt ca. 36 000 tonn skalldyr og bløtdyr til en samlet førstehåndsverdi av 1,1 mrd. kr. I Sør-Norge er det to foredlingsanlegg og ca. 20 mottak igjen. Det er gledelig å høre om Stella Polaris og helsekostsalg av rekeskall til USA, som nå er godkjent – hvis jeg har forstått det rett. Jeg er glad for at det er en samlet komité som slår fast at restråstoffet må utnyttes i bedre grad enn i dag, og at dette vil gi både økonomiske og miljømessige gevinster, men at det også har en etisk aksept at en utnytter de marine ressursene bedre enn i dag. I FiskeribladetFiskaren kunne vi lese om landbrukssamvirkene TINE og Nortura, som gjennom selskapet Skala satser på produksjon av proteinprodukter og oljer, basert på bl.a. fiskeslo. Avslutningsvis vil jeg påpeke at dersom regjeringen hadde fått gjennomslag for sin politikk, hadde mange arbeidsplasser kysten rundt blitt lagt ned, og de grunnleggende lovene i fiskeripolitikken hadde blitt uthulet. Så det er bra at Stortinget har tatt tilbake kontrollen over fiskeripolitikken.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-04-05:
Først vil jeg takke interpellanten for å ta opp et viktig tema. Norsk næringsliv og verdiskaping er et av fundamentene for velferdssamfunnet. Norge er avhengig av handel, og i et historisk perspektiv har vi vært flinke til å nytte de mulighetene som handel gir, og spesielt er EØS-avtalen viktig. Som en hørte, utgjorde eksporten nær 40 pst. av BNP i 2014, og en betydelig del av importen er også innsatsvarer for eksport av varer og tjenester. Som interpellanten var inne på, har EFTAs handelspolitiske, kloke strategi i hovedsak gått ut på å følge EU når det gjelder å få frihandelsavtaler med andre land. Poenget er jo å sikre det norske og de andre EFTA-landenes næringsliv like god markedsadgang som EU-landenes næringsliv i viktige markeder. Gjennom sin nye strategi har EU som mål å bruke handelsavtaler til å styrke arbeidet med å sikre bærekraftig utvikling, arbeidstakerrettigheter, bedriftenes ansvar gjennom verdikjeden og menneskerettigheter. Samtidig ser jeg at det er viktig i denne sammenheng også å understreke det som EU nå slår fast, at handelsavtaler ikke skal forhindre rett til å styre og organisere offentlige tjenester og til å regulere og sette standarder, og aldri innebære krav om privatisering. Jeg vil i denne forbindelse også trekke en parallell til en sak som næringskomiteen nå har til behandling, nemlig ny lov om offentlige anskaffelser. Dette er jo et lovverk som omfattes av EØS-avtalen, som delvis bygger på EU-direktiver. Lovendringene som foreslås, kommer til dels fra en revisjon EU har gjort av regelverket for å øke fleksibiliteten og redusere de administrative byrdene for oppdragsgivere og leverandører og for å avklare rettsspørsmål. I dette regelverket gis det nå økt handlingsrom for ulike samfunnshensyn for de ulike trinnene i anskaffelsesprosessen, og iallfall fra vår side er vi nå også i denne sammenheng opptatt av at vi utnytter det handlingsrommet som ligger i EU-regulativet, også av hensyn til norske bedrifter. Jeg håper at statsråden følger opp det spørsmålet interpellanten reiser, om regjeringen vil ta initiativ til at EFTA utvikler tilsvarende strategi som EU knyttet til handelsavtaler, selv om jeg oppfatter at statsråden slår fast at disse verdiene allikevel legges til grunn. Når det gjelder debatten her hjemme vedrørende TTIP og TISA, har de ovennevnte synspunkt som jeg var inne på, vært av stor betydning i diskusjonen. Et annet viktig moment har vært åpenhet rundt forhandlingene. Vi ser nå at EU stiller krav om mer åpenhet rundt handelsavtaler, og den tiltakende debatten om forhandlinger angående TTIP og TISA har tatt dette til følge, og en har opprettet et såkalt leserom, som også interpellanten utdyper. Den lukkethet som har vært her hjemme bl.a. rundt TISA-forhandlingene, har medført mye unødvendig støy, og vi ser også nå diverse spekulasjoner rundt utredningen som skal foretas av konsekvensene av TTIP-avtalen. Jeg håper at statsråden vil bidra til at vi får åpenhet rundt disse spørsmålene, slik som en har det i EU, og at denne åpenheten kommer på plass fort.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-04-05:
Fisken er fellesskapets ressurs, og den skal fortsette å bidra til verdiskaping og sysselsetting i lokalsamfunnene langs hele kysten. Vi ser i saken at verdien av norsk sjømateksport i 2015 var på hele 74,5 mrd. kr. Jeg er glad for at et stort flertall på Stortinget slår ring om dette, og jeg konstaterer samtidig at regjeringen her har gått på et nederlag i forbindelse med flere konkrete forslag som jeg mener ville ha slått negativt ut for mange av disse kystsamfunnene. I min landsdel har fiskeriministeren og regjeringen skapt stor misnøye med uttalelser og forslag om framtidas fiskeriforvaltning. Heldigvis har Stortinget og komiteen samlet seg om en rekke forslag som er viktige for kysten, og jeg er ekstra fornøyd med at Arbeiderpartiet har fått gjennomslag for en rekke viktige prinsipper i fiskeripolitikken som bidrar til økt lønnsomhet i sjømatindustrien. Fisken er og skal være fellesskapets ressurs. Derfor er det gledelig at det vi for så vidt kaller «grunnloven» i fiskeripolitikken, ligger fast, med deltakerloven og fiskesalgslagsloven. Som representant fra fiskerifylket Nordland har det vært mye spenning knyttet til regjeringens forslag om å fjerne dagens leveringspliktordning. Det er ikke rart, for dette har faktisk betydd framtida for mange i dette lokalsamfunnet. Men heldigvis: Leveringsplikta, aktivitetsplikta og bearbeidingsplikta er en pakke av tiltak for at trålere med leveringsplikt skulle sikre anlegg som bearbeider fisk, stabil råstofftilførsel. Dette handler om rederienes samfunnskontrakt. Begrunnelsen for at disse selskapene har fått dispensasjon fra deltakerloven, er at de skal være med og skape ringvirkninger, aktivitet og lønnsomme arbeidsplasser til tilgodesette lokalsamfunn. Her har regjeringen heldigvis fått kraftig motbør i Stortinget, også fra sine egne representanter. Det blir ikke endring av leveringsplikta nå, men man skal sette ned en kommisjon som skal komme med konkrete anbefalinger for å bidra til lønnsomhet både i flåten og i industrien, og bidra til bosetting og sysselsetting i kystdistriktene. Dette er ganske tydelig tale fra Stortinget, som fiskeriministeren må ta med seg i kommisjonsarbeidet. Jeg vil også henstille til fiskeriministeren å sørge for at det blir en god og bred representasjon fra Nord-Norge – og Nordland – når han setter ned denne kommisjonen. Jeg er også glad for at vi nå legger til rette for fiskeriaktivitet på Svalbard. Jeg må si jeg er litt forundret over at Høyre og Fremskrittspartiet ikke er med på dette forslaget. Så er det veldig bra at man også legger opp til helårige arbeidsplasser og fokuserer på det.
Tor Arne Bell Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2016-04-05:
For vel 126 år siden sto det såkalte Trollfjordslaget i Lofoten. Jeg sier det for å illustrere, for det som skjedde da, var en kamp mellom den kapitalkrevende siden av fiskeriene – motorbåter – på den ene siden og vanlige fiskere på den andre siden. Egentlig illustrerer dette potensialet for konflikt som ligger i denne næringen, men også inntjeningen som er mulig å få. Som vi alle vet, er det flertall i denne sal for å droppe regjeringens forslag om å gjøre endringer i de såkalte leveringsforpliktelsene, altså tilbuds-, bearbeidings- og aktivitetsplikten. Jeg merket meg at representanten Grimstad – og statsråd Sandberg for så vidt – sier at pliktene ikke fungerer etter hensikten. Mitt inntrykk er at pliktene ikke har vært fulgt opp, og det er noe ganske annet. Denne betydelige nyansen kan kanskje forklare hvorfor regjeringen har vært i utakt med næring og befolkning i denne saken. Den har bommet på utgangspunktet for sjømatindustrimeldingen. Det er flertall i denne sal for å be en kommisjon gjøre en ny vurdering av pliktene. Denne kommisjonen skal komme med konkrete anbefalinger som ivaretar intensjonene i pliktene, og da må vi se på hva de var. De var at vi skulle ha en samfunnsmessig god løsning som bidrar til lønnsomhet, både i flåten og i industrien, samtidig som de skulle bidra til bosetting og sysselsetting i kystdistriktene. For våre lokalsamfunn i Nordland som har konsern som har disse pliktene, har det vært stort engasjement mot regjeringens forslag om å regionalisere tilbudsplikten, avvikle bearbeidingsplikten og på sikt avvikle aktivitetsplikten. Regjeringens forslag ville ført til at dagens praksis, som dog er i strid med intensjonen bak pliktene, ville blitt lovfestet. Det ville bety at noen få mennesker i dette landet ville få kontroll over store naturressurser, som i havressursloven er tillagt folket. I et demokrati er det de folkevalgte forsamlingene som tar beslutninger på folkets vegne. Vi kan ikke flytte denne makten til styrerommene, til brygga i Tromsø eller for den saks skyld til Aker brygge. Gjennom behandlingen i Stortinget har heldigvis regjeringspartiene snudd, så det er nå en samlet komité som stiller seg bak merknadene og mandatet til kommisjonen som kommer. Det er en seier for det folkelige opprøret vi har sett langs kysten det siste året: et engasjement fra fiskere, fiskeindustriarbeidere, lokalpolitikere, fagforeninger, ordførere, regionråd og fylkesting. Dette engasjementet kom også klart til syne i høring her på Stortinget. Da er det viktig ikke å bagatellisere regjeringens nederlag, for den har vært ynkelig. Flertallet har avvist regjeringens forslag, og kysten har en forventning om at man ikke prøver seg på nytt i denne saken.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-04-05:
Noe av det beste regjeringa har gjort for kysten, er å stokke beina sånn at forsøket på å svekke leveringsplikta endte med et mageplask her i Stortinget. Da regjeringen ville svekke leveringsplikta, uthule deltakerloven og ha mer strukturering, kom protestene fra hele kysten. Forslaget som fiskeriministeren ivret for, ville ha kuttet båndene mellom de verdifulle kvotene og lokalsamfunnene som skulle nyte godt av dem. Flertallet her på Stortinget slår fast og slår ring om prinsippet om at fisken skal være fellesskapets ressurs, helt i tråd med beskjeden fra kysten. Ordførere har snakket seg varme, folk har gått i tog og skrevet leserinnlegg, og debatten har gått. Jeg er glad for å være fra en landsdel med så mange mørke motkrefter, for å bruke fiskeriministerens begrep. Uten engasjementet vi har sett, kunne resultatet blitt et helt annet. Fiskeriministeren har fått en veldig klar beskjed. Fiskeriministeren har hus på Senja, men beskjeden han har fått, helt klart og tydelig, er at det ikke hjelper å ha nordområdeadresse så lenge man fører sørområdepolitikk. Jeg er også glad for å bo i et land der forskningsinstitusjonene våre har i formålsparagrafene at de skal være fri, ikke at de skal være næringsvennlige. Havforskningsinstituttet, norsk bestandsforvaltning og norsk bestandsforskning er internasjonalt anerkjent, forskninga er grundig, og den er uavhengig. Fiskeriministeren har skapt uro med sine uttalelser. Han har sagt at forskninga skal være fri, men han har også sagt at den skal være næringsvennlig, og det er en forskningspolitisk limbo som er umulig og for så vidt også ganske vond å se på. Alt som kan krype og gå innenfor akademia, reagerte på disse uttalelsene. Ingen fra regjeringspartiene har forsvart uttalelsene fra fiskeriministeren, men statsråden velger ikke å gå tilbake på et eneste komma i sine uttalelser. Jeg vil si til fiskeriministeren, som har tegnet seg, at han har sjansen fra denne talerstolen å gjøre det klart: Skal forskninga være fri, eller skal den være næringsvennlig? Den kan ikke være begge deler samtidig.