Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-11-29:
Nyhetsoppslag i forrige uke om hackerangrep på nettsidene til Miljøpartiet De Grønne og SV gir perspektiv til dagens debatt. Både Miljøpartiet De Grønne og SV har anmeldt hackerangrepene til Datatilsynet, men fikk likevel hver sin bot fordi de ikke har gjort nok for å sikre sine medlemmer mot datainnbrudd. Boten ville blitt større om de ikke selv hadde anmeldt forholdene, sier Datatilsynet. Jeg er redd svært mange organisasjoner kunne ha kommet i samme situasjon som disse to partiene. Sakene belyser de store utfordringene vi står overfor med å sikre personvernet. 2015 er «året da personvern ble internasjonal politikk», sier Datatilsynets direktør, Bjørn Erik Thon, i forordet til årsmeldingen. Han viser til avsløringene fra Edward Snowden og til at EU-domstolen konkluderte med at avsløringene viste at USA ikke er et trygt land når det gjelder å behandle data om europeiske borgere. Dette har ført til at avtalene om dataoverføringer mellom EU og USA nå blir erstattet av nye avtaler, men Datatilsynets direktør sier at det kan settes store spørsmålstegn ved om disse er gode nok. Dette er tatt opp av Venstre i komitéinnstillingen. Personvernets stilling er utfordret av den teknologiske utviklingen og den digitale hverdagen, som vi alle er en del av. Stortinget vedtok i 2014 å styrke vernet om den personlige integritet ved å ta bestemmelsen om personvern inn i Grunnloven. Datatilsynet og Personvernnemnda har viktige roller i å passe på at personvernet ivaretas i praksis i det norske samfunnet. Jeg merker meg at Datatilsynet påpeker at en del offentlige virksomheter ikke etterlever personvernlovgivningen på en tilfredsstillende måte. Det vises til at tilsynet har avdekket at det er store mangler i både informasjonstryggheten og internkontrollsystemene i norske kommuner, og at Datatilsynet har innledet et samarbeid med KS for å styrke kunnskapen og kompetansen om arbeidet med informasjonstrygghet i kommunene. Det er bra. Datatilsynet sier at de dessuten har avdekket mangler ved rutinene for å sikre personvernet til barna i barnehager og skoler og peker også på vesentlige utfordringer i helsevesenet. Datatilsynet viser til at det er utfordringer knyttet til digitaliseringen i offentlig sektor. Digitalisering skal effektivisere og forbedre tjenesteproduksjonen, men skaper utfordringer når løsningene som brukes, ikke har innebygde systemer for personvern. I denne sammenheng vises det til personvernombudsordningen. Dette er en frivillig ordning som flere virksomheter bør ta del i. Jeg merker meg at departementet støtter dette. Kampen om datalagringsdirektivet var en stor debatt i Norge. Vi fikk hjelp utenfra for å forhindre de alvorlige inngrep i personvernet som innføring av EUs datadirektiv ville representert. Direktivet ble først vedtatt inntatt i norsk lov, men EU-domstolen konstaterte at store deler var i strid med EU-retten. Senterpartiet vil understreke at etter at datalagringsdirektivet er kjent ugyldig, er det viktig å vurdere nøye de forslag som fremmes for å erstatte direktivet. EUs nye utkast til generell personvernforordning og direktiv om behandling av personopplysninger vil ifølge meldingen innebære at det må gjøres store endringer i norsk rett. Dersom det forutsettes endringer som svekker våre personvernbestemmelser, eller endringene kommer i konflikt med norsk rettsoppfatning, må vi også i denne runden ta forbehold om Norge vil godta at nye bestemmelser skal legges inn i lovverket vårt. Til slutt vil jeg gjøre det klart at Senterpartiet vil støtte Arbeiderpartiets forslag.