André Oktay Dahl (Høyre), 2012-02-07:
22. juli og en rekke naturkatastrofer har vel egentlig vist hvorfor vi burde hatt en politistudie før, og hvorfor Høyre foreslår det igjen. Statsråden har selv sagt at politiet må lære av Forsvaret – ja, det er nettopp det politiet gjør; det er derfor også politiet selv ønsker en politistudie etter mønster av Forsvarsstudien. Vi vil fra Høyres side ha en samlet oversikt over hvilke oppgaver politiet har, og hva som må til for at de skal kunne håndtere alle oppgavene de har. Høyres største frykt i arbeidet både med 22. juli og de katastrofene vi har sett, er at vi ender opp med at vi alle sier at vi vil ha en styrket beredskap, uten at vi vet hva det innebærer i kroner og øre, og at de kapasitetene vi sier at vi har på papiret, ikke er reelle kapasiteter. Når Politiets Fellesforbund ønsker seg en politistudie, er det mer enn en snever fagforeningskamp, men det er en kamp for at vi skal kunne ha et politi som ikke hele tiden møtes av forventninger fra publikum og politikere som de ikke har nubbesjanse til å levere. Politistudien må ikke begrenses. Den må omfatte behovene både Forsvaret, Heimevernet, Sivilforsvaret mv. har, og må ses samlet. Organisasjonsstrukturer, sambruk av personell og materiell for optimal ressursutnyttelse, varsling og kommunikasjonsutfordringer osv. er del av beredskapsoppbyggingen. En politistudie kan vise hvordan samarbeidspotensialet mellom justis- og forsvarssektoren kan realiseres til samfunnets beste. Og ja, Stortingets særskilte komité etter 22. juli jobber med deler av dette, men rammen er altså redegjørelsene som ble holdt i Stortinget i fjor, og komiteen har verken tid til eller grunnlag for å gjøre det som trengs. At vi fra Høyres side igjen foreslår en politistudie sammen med et ønske om et forlik om politiressurser, er ikke for å plage regjeringen. Det foreligger, som Jan Bøhler påpekte, mange rapporter og utredninger som regjeringen kan vise til, men det foreligger ikke noe samlet. En politistudie er noe langt mer enn Politidirektoratets bemanningsstudie, som etter kort tid var utdatert når det gjaldt analysene av den og arbeidet med en resultatreform. Mangelen på en samlet plan er det som gjør at vi ser at IKT-satsingen går på bekostning av ansettelser av folk. Stortinget har ikke fått en egen sak, et skikkelig tallgrunnlag eller planer å forholde seg til. Det er en grunn til at også Nødnett er på etterskudd, for man har ikke en samlet plan som det er integrert i. Stortinget vet altfor lite om PSTs kapasitet, og nærpolitiet bygges ned, i strid med Stortingets forutsetninger som vi la i forbindelse med politirollemeldingen. Verken 22. juli eller tidligere hadde vi den politihelikopterberedskapen som Stortinget forutsatte at vi skulle ha, og politidekningen har gått nedover og ikke oppover. Det hjelper ikke at vi har x antall ulike planer, når man ikke greier å koordinere disse planene så man får et godt resultat. Vi hadde en runde i spørretimen i forrige uke om politidekning, og det er mulig å oppnå en høyere politidekning når vi nå har de tallene vi har for Politihøgskolen. Men det er under forutsetning av at man tar de nødvendige grepene for ikke å komme enda mer på etterskudd. Høyre har tidligere lagt frem en plan for hvordan vi kan øke antallet politifolk med 2 000 innen 2016, ut fra nivået i 2009. Det er realiserbart, men forutsetter klare politiske prioriteringer. Politiet kommer fremover ikke til å greie å bygge bedre beredskap, samtidig som de skal ha alle sine dag-til-dag-oppgaver, uten at statsråden takker ja til den invitasjonen om forlik om politiets ressurser som Høyre har sendt en stund, og samtidig sier ja til en politistudie som skal peke fremover. Til slutt har jeg noen konkrete spørsmål som vi har stilt noen ganger, og som vi håper at statsråden kan svare på i løpet av debatten, med en litt bedre begrunnelse enn representanten Bøhlers nei til en politistudie. Spørsmålet er om statsråden fortsatt avviser Høyres invitasjon, som har kommet gjennom noen år, til et bredt forlik om umiddelbart økte ressurser til politiet. Det andre er: Når vil døgnoperativt politihelikopter være på plass, slik Stortinget har forutsatt? Så er det et spørsmål som ble stilt forrige uke i spørretimen. Det er: Hva er statsrådens konkrete ambisjonsnivå og måltall for politidekning for 2012, 2013, 2014, som viser at vi er på rett vei og ikke på feil vei med hensyn til tallet som vi skal ha i 2020? Det siste: Hvordan har statsråden helt konkret tenkt å involvere Stortinget når det gjelder den eksterne gjennomgangen av PSTs ressurs- og bemanningssituasjon? Det var aldri regjeringen som ønsket en ekstern gjennomgang. Det var noe som ble presset frem i Stortinget på grunn av Stortingets eget informasjonsbehov. Dette er fire konkrete spørsmål som jeg håper at statsråden kan bruke noe av taletiden sin på å besvare.