Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2013-06-04:
Dette er en interessant diskusjon med mange gode innlegg så langt, synes jeg, så jeg skal prøve å begrense meg til noen få merknader. For det første er det viktig å understreke at hvis kommunene skal være i stand til å levere gode tjenester, må de ha tilstrekkelig med inntekter. Det har vært og er høyt prioritert fra denne regjeringen, slik at i løpet av de siste årene har Kommune-Norge opplevd en betydelig realforbedring i sine inntekter. Det er det ene. Det andre er at vi også har gjort endringer i inntektssystemet som på en bedre måte fordeler inntekter mellom kommunene, og det har sammenheng med at det også skal være muligheter for små og ressurssvake kommuner til å gi innbyggerne sine en god tjeneste. Når det gjelder selskapsskatten, var representanten Meltveit Kleppa inne på at en så at den ordningen som var før 2009, hadde store svakheter. Den svingte veldig med konjunkturer. For denne regjeringen er det viktig å kunne gi Kommune-Norge mest mulig forutsigbare rammebetingelser. Det er viktig for kommuner, som det også er viktig for bedrifter. Mange av de velferdstjenestene som kommunene produserer, har det ved seg at det er ganske forutsigbare utgifter som vokser jevnt og trutt, år etter år, med en sum av antall eldre f.eks. og lønnsveksten, og det er også viktig at kommunene har mest mulig forutsigbare inntekter i den sammenhengen. Så vil jeg også kommentere forslaget fra Fremskrittspartiet og Venstre om en fri kommunal skattøre. I dag har for så vidt kommunene en teoretisk mulighet innenfor dagens system, men den siste kommunen som benyttet seg av å ha lavere skattøre, var kommunen Sem i Vestfold, som i 1978 gikk opp på øverste trinn i den frie kommunale skattøren. Dette reiser flere problemstillinger, bl.a. reiser det en problemstilling om hva som skjer dersom kommunen setter ned skatten. Skal da andre kommuner gjennom inntektssystemet kompensere for at en kommune velger å sette ned skatten f.eks.? Så jeg mener at både forutsigbarhet for kommunen og ikke minst forutsigbarhet for personskattsystemet gjør at jeg vil fraråde et slikt forslag. Jeg vil også minne om at den første saken vi behandlet i dag under den lange rekken av dokumentforslag, handlet om den kommunale eiendomsskatten. Det er jo slik at kommuner har muligheter for å skrive ut kommunal eiendomsskatt, noe mange kommuner har benyttet seg av. Så er det for så vidt opp til kommunen selv å argumentere for – litt i tråd med det representanten Meltveit Kleppa var inne på – at eiendomsskatten da øremerkes et viktig formål for å få større forståelse for innføring av eiendomsskatt i kommunen. Til slutt vil jeg bare vise til at det prinsippet som vi har hatt siden midt på 1980-tallet, om rammefinansiering av kommunesektoren, er utrolig viktig å holde fast ved. Under behandlingen av Meld. St. 12 for 2011–2012 Stat og kommune – styring og samspel i fjor høst var alle i salen, med unntak av Fremskrittspartiet, enige om at prinsippene for statlig styring av kommunene videreføres, herunder rammestyringen. Det synes jeg var en god innstilling, og den viser at det er et bredt flertall i Stortinget bak måten vi i dag håndterer forholdet mellom stat og kommune på. Det synes jeg peker framover, og så skal ikke jeg gå lenger enn det. Det er en interessant diskusjon også i en litt annen sammenheng, men det får vi komme tilbake til etter 9. september.