trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2021-03-11:
Jeg vil også begynne med å takke interpellanten Meininger Saudland for å ta opp en sak som fortsatt dessverre er aktuell for mange, og belyse denne. Jeg vil også takke representanten Christoffersen for å kunne ta en bredere debatt om nettopp dette på et senere tidspunkt. Vi vet at norsk arbeidsliv generelt er godt regulert, med et vern om helse, miljø og sikkerhet som er blant de beste i verden. Folk flest jobber under trygge arbeidsvilkår og trives på jobb. Slik skal det selvsagt være, men det har ikke alltid vært sånn. De som nå går inn i arbeidslivet, møter et annet og forhåpentligvis bedre regulert og tryggere arbeidsliv basert på de erfaringene vi har hatt, og utvikling av både normer, forventninger og ikke minst ny teknologi som reduserer belastning i arbeidslivet. Det betyr ikke at vi har klart å fjerne all risiko, eller at vi noen gang vil klare å gjøre nettopp det. Forebygging er fortsatt det viktigste vi gjør. Samtidig skal arbeidstakere som blir skadet på eller syke av jobben, følges opp på en skikkelig måte. Derfor har også arbeidsgiverne plikt til å tegne forsikring for sine ansatte mot yrkesskader. Arbeidsmiljøet er et arbeidsgiveransvar, og myndighetenes ansvar er å sørge for gode lover og reguleringer og føre tilsyn med at dette følges opp. Men hva norsk arbeidsliv er i dag, er noe annet enn hva det var, og det gjelder ikke minst pionerdykkerne og oljearbeiderne i tidlig norsk oljealder. Dette har da også stått på den politiske dagsordenen opptil flere ganger. Det har vært omfattende utredningsarbeid for å kartlegge omfang, sørge for oppfølging og ikke minst gi et bedre grunnlag for nettopp å forebygge. Ministeren redegjorde for både utredningsarbeid, stortingsmeldinger og rapporter som har vært behandlet og fulgt opp de siste tiårene. Det viser at problematikken har blitt tatt på alvor og fulgt opp av både næringen og myndighetene. Det er liten tvil om at tidligere oljearbeidere har opplevd belastninger som har gått ut over helsen. Derfor vil jeg igjen takke interpellanten for å belyse dette på nytt. Det er mange yrkesgrupper som er samfunnskritiske og yter store bidrag til samfunnet vårt. Det har ikke minst pandemien vist oss. Men uavhengig av hvor samfunnskritisk jobben er, og hva den bidrar til i norsk økonomi, skal alle arbeidstakere sikres et godt og trygt arbeidsmiljø. Dette er arbeidsgivernes ansvar gjennom yrkesskadeforsikringsordningen, og det bør det fortsatt være. Man skal ikke frita noen for det ansvaret eller overlate det ansvaret til myndighetene og frita arbeidsgiverne. Som denne gjennomgangen viser, har problematikken blitt tatt på alvor og fulgt opp av både næring og myndigheter. Likevel er jeg veldig glad for de signalene statsråden ga i stad, nemlig om kontakt med justisministeren. Det viser at problematikken fortsatt får oppmerksomhet og oppfølging også i dag.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-03-11:
Jeg vil takke statsråden for innlegget og for å være med i denne debatten på Stortinget. Dette er en sak som har vært diskutert mange ganger før. De siste årene har den ikke vært veldig høyt på dagsordenen, men for ti, tolv, fjorten år siden, og også lenger tilbake enn det, har det vært en betydelig omtalt sak. Jeg skal referere noen av de artiklene som har vært tidligere. Dagbladet kjørte en artikkelserie om «oljemarerittet» og «giftoljeskandalen». I 2003 lovte administrasjonsminister Victor Norman å komme til bunns i saken, og sa: «Vi gir oss ikke før vi har svaret.» Både Arbeiderpartiet, SV og Fremskrittspartiet lovte det samme. I 2005 avslørte Dagbladet at ConocoPhillips ikke fulgte opp en sjokkmåling av benzen på Ekofisk, og at oljebransjen trenerte Kreftregisterets prosjekt om kreftfaren. I 2007 var det en artikkel i Dagbladet med overskriften: «De skadde er i realiteten rettsløse.» Samme år ble det avslørt at man fant kreftfarlig stoff i blod og urin hos oljearbeidere. En annen overskrift var: «Lagde jukserapport for ConocoPhillips. Konsulentfirma innrømmer giftmålinger som «ikke er mulig å forsvare».» I 2006 skrev Dagbladet: «Stortinget vil vite hvorfor oljearbeiderne ble syke.» Andre overskrifter var: «Full blodkreftalarm i Nordsjøen» og «Holder tilbake giftinformasjon». I 2009 skrev Dagbladet: «Her flyter kvikksølvet fritt på oljeplattformen.» Jeg kunne ramset opp mange flere, og de er gjengitt i A.L.F.s rapport fra 2014. Etter å ha besøkt mange av oljearbeiderne, har jeg kommet til den erkjennelse at man må gjøre noe for dem som har blitt skadet, og man må se på veien videre og gjøre noe med lovverket. Jeg er glad for at statsråden sier at det er sterk lesning, at han tror på historiene, og at det er en sammenheng mellom arbeidet man har hatt og helsetilstanden etterpå – at de har blitt utsatt og eksponert for giftfarlige stoffer. Men det jeg ønsker et litt bedre svar på, er hva statsråden konkret vil gjøre for oljepionerarbeiderne, som jobbet der på 1970-, 1980- og 1990-tallet, og har blitt skadet, som nå sitter igjen med en enkel uføretrygd, og som opplever at de ikke blir trodd eller hørt. Jeg registrerer også at man henviser til rettsapparatet. Det er helt riktig at sånne ting avgjøres der, men jeg vet at vi politisk kan sette denne saken på dagsordenen. Vi kan sette ned et utvalg eller en kommisjon som ser på disse sakene. Jeg håper statsråden tar ballen og vil ta en konkret vurdering av disse sakene.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-03-11:
Jeg fikk notert litt under debatten og fikk noen utfordringer på strak arm. Jeg vil takke for deltakelsen i debatten, og for at mange er så offensive og sier at dette er en problematikk vi må ta på alvor. Jeg vil også takke statsråden for det. Det kom noen utfordringer både om hvem som er pionerer, om staten skal overta ansvaret, og hva med alle de andre. Det er klart at når vi fremmer en interpellasjon, har vi ikke en smørbrødliste med hva vi skal gjøre med alle yrkesgrupper. Men jeg tenker at det er bl.a. noe en kommisjon eller et utvalg, som vi ønsker, også må se på. Noen må være med og tråkke opp stien for alle de andre. Og det er ikke et argument mot at man skal gjøre noe for nordsjødykkerne, å si: Hva med alle de andre? Jeg tenker at det egentlig er et argument for det motsatte. Det betyr at da må man gjøre noe der urett har blitt begått, og her har urett blitt begått, og vi må se på det. Jeg har ikke lyst til å gjøre dette til en partipolitisk konkurranse eller debatt. Da jeg besøkte de skadde, diskuterte vi aldri partipolitikk eller hvem som hadde gjort feil, eller hvem som gjorde hva, og hvem som burde gjort hva. Allikevel kommer Arbeiderpartiet med en del angrep og har på en måte en partipolitisk retorikk. Jeg har ikke lyst til å gjøre dette til et politisk spill. For meg spiller det ingen rolle hvem som får den politiske gevinsten av dette. Det kan gjerne Arbeiderpartiet få hvis de ønsker det. Jeg ønsker bare at det skal være en rettferdighet for dem som har blitt skadet. Så ser jeg at Lundteigen hadde en litt annen tilnærming i sitt innlegg, hvor han hadde veldig mange gode refleksjoner og momenter. De støtter jeg fullt ut. Jeg håper vi kan få et tverrpolitisk samarbeid om å se på denne gruppen, sånn at de får rettferdighet. Helt til slutt vil jeg si at mange av dem det gjelder, er nå i en alder som gjør at det haster. De var unge da de jobbet offshore, på 1970- og 1980-tallet. En undersøkelse Arbeidsmiljøskaddes Landsforening gjorde selv, viste at av 700 arbeidere er halvparten enten uføretrygdet eller døde. Det viser det man i statistikken kan si er «signifikant», at det er en overrepresentasjon av dem som har blitt syke, som har hatt dette yrket. Jeg håper dette er noe vi kan se på, og jeg håper vi kan ha en konstruktiv debatt om dette temaet i løpet av våren.
Torill Selsvold Nyborg (Kristelig Folkeparti), 2021-03-11:
Takk til interpellanten for å løfte fram ei utruleg viktig sak. Nokre tok støyten for utviklinga på sokkelen, og kunnskapsnivået for HMS var ikkje godt nok på dette tidspunktet. Det har ein heilt annan status i oljeindustrien og elles i næringslivet i dag enn det hadde då. Interpellanten hadde eit godt innlegg, synest eg, og skisserte menneskelege lidingar i kjølvatnet av utviklinga av oljeindustrien. Ja, det er eit etisk, moralsk og økonomisk ansvar, og dette ansvaret må plasserast. Mange er diverre døde – det er eit stort tap for dei og eit stort tap for familiane deira. Men nokre har framleis krefter til å ta opp kampen. Eg synest spørsmålet frå interpellanten til statsråden er særs viktig og relevant. Det er bra, synest eg, at ministeren har kontakta statsråd Mæland, og at dei vil følgja opp dette sporet. Det må gjerast. Så må vi ikkje laga dette til ein konkurranse mellom Arbeidarpartiet og Framstegspartiet – dette er ei for viktig sak. Denne kan vi samarbeida om.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-03-11:
Takk til finansministeren for kloke ord om en viktig LO-leder på slutten av sitt innlegg. I proposisjonen står det at det er viktig å forhindre misbruk og at man fortrenger andre ansatte som fyller samme funksjon, men at det vektlegges fleksibilitet overfor bedriftene, som gjør det mulig å permittere andre. Det står også i proposisjonen: «Så lenge virksomheten kan vise til en slik konkret forretningsmessig begrunnelse, vil støtten bli opprettholdt.» Mitt spørsmål er – bare for å forstå det ordentlig: Skal bedriftene ha den forretningsmessige begrunnelsen i beredskap, og dermed levere den ved en eventuell etterkontroll, eller må de sende inn en sånn begrunnelse idet de går til nye permitteringer eller oppsigelser? Det gjelder altså de bedriftene som mottar lønnsstøtte.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-03-11:
Mitt neste spørsmål går på dette med kompetanse i ordningen, og jeg forstår at dette med bedriftsintern opplæring også skal adresseres i søknadsportalen. Finanskomiteen har hatt et lite politisk verksted, og sammen med partene skal vi gjøre nye vurderinger i løpet av april. Det er noen anmodningsforslag i saken, som riktignok ikke får flertall her i dag, men som går på å knytte kompetansebygging tettere til ordningen, eksemplifisert med tilbud om fagbrev i jobb for ansatte som tas tilbake på lønnsstøtte, og som mangler videregående opplæring. Spørsmålet til statsråden er om han vil vurdere også den type spørsmål, å knytte kompetansetiltak enda tettere til ordningen, i den runden han skal ha med partene i april.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-03-11:
Den generelle kompensasjonsordningen med delvis kostnadsdekning for bedriftene skal etter planen opphøre 1. juli. Så vet vi at det fortsatt er mange bedrifter som vil ha koronautfordringer etter den datoen, og det er også flere bransjer som varsler at det blir vanskelig å starte opp til sommeren eller før sommerferien og tror mer på aktivitet utover i august–september. Med utgangspunkt i den store usikkerheten som fortsatt råder, hva er begrunnelsen for å avslutte lønnsstøtteordningen allerede 1. juli, og hvilke store negative insentiveffekter kan egentlig oppstå ved å forlenge ordningen til 1. september, men med en begrensning på 3 ½ måned?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-11:
Først vil jeg slutte meg til de ordene som finansministeren hadde til den tidligere LO-lederen Hans-Christian Gabrielsen, som dessverre gikk brått bort, og også den vektleggingen som finansministeren hadde av samarbeid med partene. I etterkant av pressekonferansen som var på fredag, har det kommet innspill fra både arbeidstaker- og arbeidsgiversiden knyttet til ordningen. Det har bl.a. kommet innspill fra Virke, som har vært veldig opptatt av varigheten på ordningen, og som nettopp viste til noe av det samme som finansministeren, at noen bransjer kan starte opp med aktivitet rimelig umiddelbart, mens for andre vil det ligge lenger fram i tid, også på grunn av smitteverntiltak og nedstengninger. Hvorfor er ikke finansministeren villig til en mer fleksibel tilnærming til den støtteordningen der man kan se på en totalvarighet per ansatt, men der varigheten på selve ordningen kan gå lenger ut i tid, og at det allerede nå blir varslet, for å gi forutsigbarhet?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-11:
Jeg vil si det er bra at Stortinget nå kan samle seg på tvers av de politiske skillelinjene om at en skal bevilge mer penger til kompetansetiltak i bedriftene, eksempelvis til bedriftsintern opplæring, at en klarer å samle seg om det, og at det forhåpentligvis er noe som blir godt brukt. Det er i hvert fall stor etterspørsel etter den typen virkemiddel i mange bedrifter i dag. Så hadde vi også håpet at en på en del andre områder kunne ha bidratt til å styrke bevilgningene. En ting er de vi snakker om i dag. De vi snakker om i dag, er personer som har vært permittert, som vi ønsker at bedriftene skal klare å få tatt tilbake igjen, så de kommer seg i arbeid igjen og får påfyll av ny kompetanse, og ikke minst kan bidra til aktivitet i bedriftene. Men vi har også mange andre, som i en ordinær situasjon har problemer med å komme inn i arbeidsmarkedet, og i dagens situasjon er sannsynligvis veien lengre enn den omtrent noensinne har vært, personer med delvis arbeidsevne eksempelvis. Derfor er det også viktig å styrke både ordningen knyttet til varig tilrettelagt arbeid, ordningen med midlertidig lønnstilskudd og andre typer tiltak som kan bidra til et mer inkluderende arbeidsliv, noe som er utrolig viktig i en situasjon der vi har så mange ledige, og der det er mange som står utenfor arbeidslivet, og som ønsker å bidra. På mange områder er vi enige i denne saken, men på et par vesentlige områder skiller vi lag, for det første på det som går på å stille noen tydeligere krav knyttet til ordningen. For det er ikke tvil om – og det merker jeg meg også at finansministeren sier – at det er noen krevende balanseganger her. Eksempelvis det å åpne for at bedrifter samtidig som de mottar lønnsstøtte, kan permittere andre ansatte, uansett om en forsøker å ramme det inn, gir rom for at det kan bli misbrukt. Vi tror at det er uklokt å gi den åpningen. Derimot er det at en skal kunne permittere senere som følge av nye smittebølger eksempelvis, en klok endring ifra før. Så til det som går på varighet. Det virker som om flertallet her mener at hvis bedrifter får mulighet til å ta ordningen mer fleksibelt, vil en bare sitte passivt og ikke ta tilbake ansatte. Vi tror det er motsatt: De som har mulighet til å starte raskt opp, vil gjøre det. Men for mange er ikke det virkeligheten i Norge i dag. Derfor må en ha en større fleksibilitet, sånn at alle bransjer i større grad får mulighet til å nyttiggjøre seg ordningen.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-11:
Det er nå rundt 200 000 som søker arbeid. Selv om tiltakene som ble gjort for å hindre smitte, rammet bredt og alle lag av befolkningen ble berørt, er det likevel sånn at risikoen for oppsigelse og permittering er sosialt betinget. Det er klart større risiko for tap av arbeid for folk med lav inntekt, lav utdanning, lavinntektsfamiliebakgrunn og minoritetsbakgrunn. Familier med barn er også mer utsatt. Vi ser at denne krisen kan få langsiktige konsekvenser for Norge, men kanskje særlig for dem med lav lønn i Norge. Ordningen som regjeringen har lagt fram, har rett og slett flere svakheter, noe som bekreftes av at man kort tid etter at ordningen ble lagt fram, så seg nødt til å gjøre endringer, og at man må komme tilbake til Stortinget. Ordningen belønner bedrifter som har permittert ansatte, men virksomheter som har strukket seg langt i å holde folk i arbeid, får altså ikke ta del. Det tror jeg kommer til å gjøre mange bedriftseiere ganske så forbannet. SV ønsker primært å inkludere lønnskostnader i den ordinære kompensasjonsordningen for næringslivet, som også Holden-utvalget foreslo i fjor sommer. Jeg startet dette innlegget med å snakke om de folkene som nå står uten jobb. Jeg synes det er ganske betegnende at regjeringen til stadighet vektlegger ordninger som er til arbeidsgivernes og kapitaleiernes gunst, mens det er klin umulig for regjeringen å bli med på innstramminger som først og fremst er til for arbeidsfolk. Vi mener at det eneste riktige her ville vært å sikre at de som vil si opp eller permittere andre ansatte, må gi avkall på lønnsstøtten. Det samme gjelder krav som å ikke utbetale utbytte og bonuser eller å sikre at tilskuddene kun går til seriøse aktører. Det burde det kunne være bred enighet om. På bakgrunn av de erfaringene vi har gjort oss med kompensasjonsordningen for næringslivet, der de virkelig store utbetalingene har gått til de største bedriftene, til dem med de sterkeste kapitaleierne i ryggen, vil vi unngå det samme med denne ordningen. Derfor foreslår SV og flere av de rød-grønne partiene å sette et månedlig tak på 5 mill. kr eller eventuelt et felles tak med kompensasjonsordningen på 10 mill. kr. Heller ikke i denne sammenhengen ville regjeringen være med på det. Avslutningsvis: Det er nå stor bekymring for at ledigheten biter seg fast på et for høyt nivå. Jeg tror det skal være tydelig for oss i denne salen at denne ordningen som vi behandler i dag, overhodet ikke er et svar på det eller nok til å motvirke de bekymringene. Det er behov for langt flere tiltak. I denne innstillingen foreslår SV og de rød-grønne partiene bl.a. at støtten kan brukes til at flere får ta fagbrev på jobb eller bruke arbeidstiden til annen kompetansebygging. Det ligger inne midler og forslag til 1 000 nye plasser for lønnsstøtte og 300 plasser for varig tilrettelagt arbeid. Det er den type tiltak som virkelig kan bidra til å motvirke noen sosiale skjevheter som man får nå, og som regjeringen så langt dessverre har vist for liten interesse til å gjøre noe med. Jeg tar opp det forslaget SV har fremmet sammen med MDG og Rødt.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-11:
Jeg var i mitt innlegg inne på at det er mange nå som roper varsku om at arbeidsløsheten kan sette seg fast på et altfor høyt nivå. Senest var Nav-direktøren ute med dette budskapet nylig. Denne lønnsstøtteordningen som ligger i innstillingen her i dag, vil jo ikke være tilstrekkelig for å motvirke det. I innstilligen foreslår de rød-grønne partiene flere tiltak for å bedre situasjonen, særlig knyttet til dem som i utgangspunktet hadde svak tilknytning til arbeidslivet, og som nå risikerer å falle ytterligere ut. Det handler om tiltaksplasser, det handler om midlertidige lønnstilskudd for personer med delvis arbeidsevne og VTA-plasser, for å nevne noe, men også å gi kommunene en stor søkbar pott for å kunne ansette og lære opp arbeidsløse og permitterte, for der det er for lite arbeidskraft i det private, bør det offentlige gå foran. Kan vi vente noen flere tiltak fra regjeringen på dette?
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-03-11:
Eg vil begynne med å takke komiteen for ei rask og poengtert behandling, der vi legg fram ei innstilling med brei støtte til mykje av hovuddelen av det som ligg føre i proposisjonen. Det meiner eg er bra, og eg skal prøve å halde eit innlegg som er i tråd med den raske og gode behandlinga som har vore. Den ordninga som Stortinget no vedtek, liknar veldig mykje på den lønsstøtteordninga ein tidlegare har vedteke i Stortinget, før sommaren, men det er to ting som er annleis frå den ordninga som var før. Den ordninga vi vedtek no, er meir fleksibel, og støttebeløpet er høgare. Grunnen til at det er bra, er at ein då forhåpentlegvis kan få ei ordning der endå fleire permitterte tilsette kan kome tilbake. Grunngjevingane for det er gode når det handlar om at ein skal kunne førebu ein oppstart. Vi ser at for delar av næringslivet vil situasjonen vere annleis, og no har ein ei støtte som gjer at ein kan ta tilbake tilsette og hjelpe til på vegen tilbake til normalen og den omstillinga og det arbeidet som må vere der. Ein har i tillegg fått på plass auka løyvingar til bedriftsintern opplæring. Ein del av grunngjevinga er at ein kan auke kompetansen til ein del av dei tilsette gjennom å kunne hente dei tilbake på jobb i staden for at dei går permittert. Då vil dette vere eit målretta grep for Noreg på veg ut av krisa. I behandlinga vi har hatt i komiteen, er det to nye forslag til vedtak som har fått ganske brei tilslutning. Det eine er å leggje til 15. januar som ein av datoane som kan kvalifisere bedrifter innanfor ordninga. Det meiner eg er riktig og bra, all den tid vi hadde nedstenginga tidleg i januar, og det gjer at den datoen kan fange opp nokon fleire. Som tidlegare nemnt av fleire, får vi ei ny vurdering i april, der ein òg skal ha med partane. Noko av det som gjer at ordninga no får ei så brei tilslutning, meiner eg er at trepartssamarbeidet har fungert godt, og at ein har klart å diskutere seg fram til gode løysingar. For Kristeleg Folkeparti sin del meiner eg den kanskje beste delen med den ordninga er at ho òg er tydeleg retta inn mot den delen av norsk næringsliv som kanskje har det tøffast no, og som ikkje har dei moglegheitene som dei store bedriftene har til å hente midlar i kapitalmarknaden, nemleg dei små og dei mellomstore bedriftene. Det er dei som kjem innanfor denne ordninga. Det meiner eg er ei fornuftig avgrensing. Eg meiner det er godt å sjå at sjølv om det er nokon andre primærstandpunkt og nokon som helst skulle sett at ordninga var innretta litt annleis, kan vi i alle fall samle oss om at denne ordninga vil vere ei god ordning og vil vere samlande på veg ut av krisa.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-11:
Det er lys i horisonten nå selv om det fortsatt er en vei igjen. Som krisen ellers vil gjenåpningen av samfunnet slå ulikt ut. En del aktivitet vil komme tilbake umiddelbart, men vi må regne med at det tar lengre tid i flere bransjer. Det må vi ta hensyn til når vi utformer økonomiske støtteordninger. Vi må hjelpe dem som trenger det, men vi har også et ansvar for ikke å bruke fellesskapets midler på å trygge aktivitet som uansett kommer tilbake. Vi må heller ikke motvirke omstilling når det er nødvendig, eller hindre vekst der vekst er mulig. Jeg er glad for at et flertall på Stortinget støtter denne strategien. Fremover må vi få permitterte tilbake i jobb. Lønnsstøtteordningen vi la frem forrige uke, vil særlig hjelpe bedrifter som har et stort omsetningsfall, og som har arbeidstakere som har vært permittert over noe tid. Med denne ordningen kan bedrifter f.eks. ta tilbake permitterte som kan jobbe med forberedelser og markedsføring, slik at de står klare til å levere tjenestene sine den dagen etterspørselen kommer. Andre virksomheter kan benytte ordningen til å ta tilbake permitterte for opplæring og utvikling i bedriften i påvente av at aktiviteten skal ta seg opp. For å styrke kompetansen hos ansatte foreslår vi å bevilge 100 mill. kr ekstra til bedriftsintern opplæring. I arbeidet med utformingen av ordningen har det vært et sterkt ønske fra partene i arbeidslivet om at ordningen må bli mer fleksibel og generøs enn den forrige. Det har regjeringen ivaretatt, og jeg er glad for at partene stiller seg bak ordningen. Regjeringen foreslår en ordning der lønnsstøtten for de fleste tilfeller er vesentlig høyere enn i de tidligere lønnsstøtteordningene. Regjeringen foreslår at ordningen skal vare til 30. juni. Jeg har merket meg at et flertall på Stortinget mener at dette kan være for tidlig, og at usikkerheten rundt aktivitetsnivået til sommeren fortsatt er stor. Ordningen har noen uheldige sider som gjør at den ikke bør vare for lenge. Bedrifter som har permittert mange, vil kunne finne det lønnsomt å holde omsetningen på lave nivåer for å unngå å tape mye støtte. Derfor mener jeg at vi må være varsomme med en forlengelse av ordningen i nåværende form, men vi vil sammen med partene gjøre en ny vurdering av utsiktene i løpet av april og komme tilbake til Stortinget. Til slutt vil jeg takke Stortinget for rask behandling, slik at ordningen kan iverksettes etter planen, og slik at bedriftene kan få forutsigbarhet i tiden fremover. Jeg vil også takke partene i arbeidslivet – NHO, Virke og LO – for et godt samarbeid i utformingen av ordningen. Jeg vil spesielt fremheve Hans-Christian Gabrielsens innsats og deltagelse i alle rundene vi har hatt, senest da vi sto sammen og lanserte denne ordningen sist fredag. Gjennom en tydelighet og prinsippfasthet, og ikke minst vennlighet og vilje til å finne løsninger på tvers av politiske og andre skillelinjer, bidro Hans-Christian til at ordningen ble bedre. Han sa det han mente, og han mente det han sa. Han blir stående som et forbilde for godt samarbeid.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-11:
Dette går inn i noen av de vanskelige avveiningene som har vært i ordningen. På den ene siden har det vært et ønske om fleksibilitet, og på den andre siden er vi opptatt av at det skal være målrettet, og at det ikke skal kunne misbrukes. Dette har vi diskutert mye med partene. Partene har selv vektlagt både saklighetskriteriet og spillereglene mellom partene i arbeidslivet, og det gjør at i hvert fall for de seriøse virksomhetene mener jeg dette skal være ivaretatt. Det skal ikke være slik at man kan permittere eller si opp folk som har sammenlignbare stillinger, men det kan være en restaurant som har restaurant i forskjellige byer, hvor det kan være forskjellige regler for smittevern, som gjør at det er behov for denne fleksibiliteten. Det kan også være forretningsmessige grunner som gjør at man må kunne ha den fleksibiliteten. Vi har ikke ferdigstilt selve portalen, så dette er ett av de spørsmålene som må avklares.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-11:
Dette er også et av de spørsmålene vi har diskutert mye med partene. Både arbeidsgiver- og arbeidstakersiden ønsker at ordningen skal legge til rette for at tar man inn arbeidstakere, skal det også være mulig å koble det med kompetansemidler. Men det er vanskelig å stille et krav om det. Det har også partene akseptert, at det er vanskelig å koble det så tett. Men vi har vært enige om at vi skal synliggjøre dette på selve portalen. Vi kommer også til å bruke en del tid fremover nå med partene, slik at de markedsfører denne ordningen på riktig måte i sine organisasjoner. Fagbrev på jobb er et veldig godt eksempel. Jeg hadde gleden av å få den ordningen på plass da jeg var kunnskapsminister. Det er også en ordning som regjeringen har styrket under denne krisen, og et veldig godt eksempel på hva man kan starte med i den situasjonen vi er i nå. Så det er en god ordning. Det er også mange andre kompetansemidler, så vi håper bedriftene nå bruker denne tiden på en god måte.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-11:
Nå har vi jo mange ordninger som gir kompensasjon og støtte til bedriftene hvis de har omsetningsfall. Og vi synliggjør veldig tydelig i proposisjonen at når man legger disse sammen, kan det være svært uheldige insentivvirkninger ved at det kan være mer lønnsomt for bedriftene å holde omsetningen nede fordi man da får mye støtte fra staten, enn å få aktiviteten opp og da miste støtte. Nå tror ikke jeg at dette er noe som mange bedrifter spekulerer i, men vi må være veldig bevisst på insentivvirkningene. Og vi har tro på at fremover mot sommeren, når en større del av befolkningen er vaksinert og smitteverntiltakene tas ned, vil aktiviteten komme opp. Allerede har 90 pst. hatt vekst, mens det er 10 pst. som har hatt et stort fall. De blir godt kompensert, men jeg tror vi etter hvert, når vi ser på neste fase igjen, må se mer på omstillingsstøtte til en del bedrifter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-11:
Jeg tror at en slik fleksibilitet som representanten etterlyser, vil bidra til at mange venter. Hele poenget med denne ordningen er at en del av de bedriftene som er hardest rammet, nå kan få støtte i flere måneder, og man kan bruke tiden til forberedelser til den perioden når aktiviteten begynner å ta seg opp, enten det er et eventselskap som har behov for å ta inn ansatte for å planlegge aktiviteter som kan komme til sommeren, eller det er bedrifter som har stort omsetningsfall, og som kan ta ansatte tilbake og bruke tiden til bedriftsintern opplæring. Jeg mener at den ordningen vi har kommet frem til, er god, men den har allikevel noen uheldig insentivvirkninger. Når vi har sett på alle de ulike modeller, er dette likevel den modellen som har minst uheldige insentivvirkninger. Og vi må etter hvert begynne å tenke på hvordan vi skal legge til rette for perioden når aktiviteten igjen tar seg opp.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-11:
La meg først si at i bunnen for alle de tiltakspakkene vi har hatt gjennom 2020 og også nå i 2021, ligger det et svært ekspansivt budsjett. I 2020 var det enda mer ekspansivt enn det er for i år, og det ligger også mange nye arbeidsmarkedstiltak i dette budsjettet. Så er det naturlig når vi kommer til revidert nasjonalbudsjett, som heller ikke er så veldig langt unna, at regjeringen foretar en vurdering av situasjonen for perioden fra sommeren og frem til jul. Da er det naturlig at vi også vurderer de forslagene som opposisjonen fremmer i denne innstillingen, for å se om det er et større behov enn det som allerede er bevilget. Men jeg vil understreke at bevilgningsnivået for i år er høyt, også på disse områdene.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2021-03-11:
I dag er det ett år siden WHO erklærte global helsekrise, pandemi. Og i morgen er det ett år siden Norge stengte ned og innførte de mest inngripende tiltakene siden krigen. Og det er bare drøye to uker siden sist vi vedtok nye økonomiske tiltak som følge av pandemien. Dette viruset fortsetter å gi oss overraskelser. Nye mutantvarianter, særlig smittsomheten og utbredelsen av den britiske mutanten, gir økt sykelighet og nye utfordringer. Det forlenger også den krevende perioden med strenge, inngripende smitteverntiltak, som mange hadde håpet snart skulle være over. I dag ble det meldt om 685 nye smittetilfeller. Antallet helt eller delvis ledige arbeidssøkere er over 200 000, og 115 000 er helt ledige. Det er veldig høye tall, og bak tallene er det mennesker som er i en svært vanskelig situasjon. Og som statsministeren redegjorde for på mandag, kan det komme ytterligere inngripende nasjonale tiltak dersom man lokalt ikke lykkes med å få smittetallene ned. Alt dette gjør at de nye, utvidede økonomiske tiltakene vi behandler i dag, og som skal gjelde allerede fra mandag, vil bety mye for veldig mange. Lønnstilskudd ut juni til virksomheter som tar egne permitterte ansatte tilbake i arbeid, vil avhjelpe situasjonen i bransjer som sliter tungt nå, som varehandel, reiseliv og servering. Ordningen vil gi en høyere støtte til permitterte som tas tilbake, og være mer fleksibel. Vilkåret for å bli omfattet av den nye lønnsstøtteordningen utvides også til å gjelde dem som var permittert 15. januar. Dette blir viktige bidrag for å øke etterspørselen etter arbeidskraft, for å få folk raskere tilbake i jobb og dermed hindre at ledigheten biter seg fast på et høyt nivå, og ikke minst for å forberede oss på veien ut av krisen gjennom å gi folk anledning til å få kompetansepåfyll på egen arbeidsplass og være med og bidra til nødvendig omstilling, og forberede bedrifter og ansatte på et mer normalt aktivitetsnivå. Utvidelsen av rammen for BIO-ordningen i regi av fylkeskommunen med 100 mill. kr understøtter disse grepene. For Høyre og regjeringspartiene har det vært viktig å forsikre alle om at vi skal ha økonomiske tiltak så lenge krisen varer, at vi hele veien skal gjøre det som krisen krever av oss, for å bidra til å gi folk trygghet for egen og familiens økonomi og for jobbene. Utsiktene for gjenåpning av samfunnet og normalisering av arbeidslivet er usikre. Selv om vi ser lys i tunnelen, vet vi fortsatt ikke hvor lang resten av den tunnelen er. Derfor er det viktig at regjeringen gjør vurderinger av behov for forlenging og tilpassing av lønnsstøtteordningen og kommer tilbake til Stortinget ved behov.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-23:
På vegne av stortingsrepresentantene Petter Eide, Eirik Faret Sakariassen, Solveig Skaugvoll Foss og meg selv har jeg gleden av å sette fram et forslag om regulering av politiets maktbruk i oppdrag mot barn under barnevernets omsorg.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-23:
Jeg skal bare ta ordet for å fremme de to forslagene som SV har i saken, og kort forklare tenkningen bak dem. I utgangspunktet er dette viktige forslag fra Miljøpartiet De Grønne. Vi ser at det er en forskjell når det gjelder kulturminner og vern på disse og andre områder. Men så har det kommet viktige innspill i saken fra Sametinget om akkurat hvordan dette bør settes opp. Derfor har vi lyttet til de innspillene og justert forslagene fra Miljøpartiet De Grønne til en viss grad og fremmet dem her i saken. Jeg mener det er viktig å lytte til Sametinget i dette. Dette er viktige natursteder for samisk kultur, og i altfor mange saker blir områder som er viktige for samisk kultur og samisk levegrunnlag i det hele tatt, satt til side i møte med andre interesser. Vi ser det i flere utbyggingssaker som er aktuelle nå, og derfor mener jeg dette er en god tid for å sende et signal om at her lytter vi til Sametinget, som vi gjør i denne saken. Da fremmer jeg de to forslagene.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
På vegner av stortingsrepresentantane Åshild Bruun-Gundersen, Bård Hoksrud, Roy Steffensen, Himanshu Gulati, Tor André Johnsen, Bengt Rune Strifeldt, Sivert Bjørnstad, Erlend Wiborg, Ellen Eriksen og meg sjølv har eg gleda av å setja fram forslag om å fjerna eigedomsskatten innan 2024.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
På vegne av stortingsrepresentantene Lene Vågslid, Maria Aasen-Svensrud, Åsmund Aukrust, Anette Trettebergstuen og meg selv vil jeg fremme representantforslag om støtten til Human Rights Service.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Jeg tror jeg kan si på vegne av meg selv og komiteen at jeg tror ikke engang debatten blir så lang som det jeg har fått tildelt i taletid – 15 minutter. Saken gjelder endring av skadeserstatningsloven. Formålet med lovendringen er å fastsette kapitaliseringsrenten i forskrift, som igjen vil kunne forenkle erstatningsoppgjørene, gi aktørene og partene større forutberegnelighet og forebygge tvister. Justiskomiteen er enstemmig i å tilråde forslagene til endring i skadeserstatningsloven. Komiteen framhever samlet at en slik hjemmel må sikre at kapitaliseringsrenten avspeiler det erstatningsrettslige prinsippet om den skadelidtes rett til full erstatning. I dag er det slik i norsk rett at det nesten utelukkende tilkjennes erstatning for skade på person som et engangsbeløp. Dermed vil størrelsen på kapitaliseringsrenten ha stor betydning for det endelige erstatningsbeløpet. For å komme fram til hvor stort engangsbeløpet skal være, må man stipulere en rente som reflekterer den avkastningen den skadelidte må forventes å få på den kapitalen han/hun får utbetalt i nåverdi. I praksis vil det si at det tilkjente beløpet og avkastningen av den til sammen vil dekke den framtidige skaden. Komiteen registrerer at flertallet av høringsinstansene gir sin støtte til forslaget. Ellers trekker komiteen fram de spesielle utfordringene domstolene erfarer når det tilkjennes erstatning for framtidig skade for personer som er under verge, der erstatningen fullt ut eller delvis skal plasseres som bankinnskudd som følge av vergemålslovens regler om forvaltning av finansielle eiendeler. Komiteen viser også til at det i lovforslaget er tatt høyde for at retten i særlige tilfeller skal kunne anvende en annen utmåling for engangserstatningen når spesielle hensyn tilsier det, og viser til at denne foreslåtte bestemmelsen er ment å være en sikkerhetsventil for helt spesielle tilfeller og fortrinnsvis til gunst for den skadelidte. Komiteens tilråding fremmes av en samlet komité.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-03-23:
På vegne av stortingsrepresentantene Kari Elisabeth Kaski, Audun Lysbakken og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om opptrapping av norsk bidrag til internasjonal klimafinansiering.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-03-23:
Jeg har gleden av å legge fram et representantforslag om å bedre barns utearealer og oppvekstmiljø.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-03-23:
Du får det du måler. Langsiktige og nye utfordringer i det 21. århundret krever langsiktige og nye typer måltall for å kunne innfri både økonomisk utvikling og reduserte utslipp samtidig. Det konstruktive med OECDs valg av karbonproduktivitet som det første og viktigste måltallet for grønn vekst som de løfter fram, er at det hjelper til å nedtone konflikten mellom økonomisk vekst og økt forbruk av fossil energi. Istedenfor bringes verdiskaping og utslipp sammen i ett integrert tall. Bedringen i den ene eller den andre eller helst begge faktorene vil bidra til en langt raskere forbedring på indikatoren. Dermed kan vi komme ut av tankesettet om vekst eller vern, eller et nullsumspill, og over i vekst og vern, et pluss-sumspill, i det offentlige ordskiftet. Det er nettopp derfor vi foreslår det som statsråd Sanner og komiteen ikke tilslutter seg, at en tilstrekkelig økning i indikatoren blir definert som et mål i seg selv. Da må den løftes fra en obskur eksistens i fjerne OECD-databaser og inn i nasjonalbudsjettet for å kunne tas i bruk hvert år som et praktisk og sentralt verktøy for det årlige arbeidet framover. I forslaget ber vi derfor om en utredning av hvorvidt forbedret karbonproduktivitet kan gi skatteinsentiver til ledende selskaper, altså en gulrot, kompensert av tilsvarende skatter for de selskapene som sakker akterut i omstillingen, altså en pisk. Vi mener en slik ordning vil kunne gi økt omstillingshastighet i Norge og norsk næringsliv, noe regjeringen ofte ytrer seg om, men sjelden følger opp. I stedet for å gå inn for en slik utredning avfeier nå regjeringen dette med at de fleste skatter virker negativt på verdiskapingen og dermed reduserer karbonproduktiviteten. Dette er jo samfunnsøkonomisk «gobbelidokk». Årsaken til at vi ber om å få utredet en provenynøytral skattemodell for grønn vekst, er nettopp at vi vil se om denne målrettede skattemodellen kan gi mikroøkonomiske insentiver til å akselerere en innovativ omstilling til rask grønn vekst ved å belønne selskaper og prosjekter som satser særlig offensivt. Isteden avviser regjeringen og komiteens flertall dette forslaget før utredningen engang er gjort, på basis av høyst generelle makroøkonomiske antagelser. Men det er langt ifra slik at virkeligheten føyer seg helt etter teoretiske antagelser. La det være klart at Miljøpartiet De Grønne støtter økningene i CO 2 -avgift mot 2030 og stiller oss bak prinsippet om et provenynøytralt grønt skatteskifte. Hensikten med dette initiativet var nettopp å ta dette et godt skritt videre. Norge har et sterkt behov for en akselerert omstilling, men dette ser det altså dessverre ut til at verken regjeringen eller flertallet, som mener seg mye smartere enn OECD, vil medvirke til.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-03-23:
Det er hyggelig å høre at statsråden mener dette er en viktig og sentral debatt. Jeg har et spørsmål. Nå sitter jeg også og leser de siste bitene av innstillingen til klimaplanen og klimameldingen. Der er det en lang og stor og komplisert målsky med EU-avtale, regjeringens 45 pst. over det, Parisavtalen og forholdet til 1990–2030 og 2005–2030 osv. Hvis vi istedenfor hadde sagt at over 6 pst. karbonproduktivitetsforbedring er det som trengs for å levere alt dette, høres det enklere eller mer komplisert ut? Poenget er at da kunne man målt alle økonomiske enheter, om det er byer, selskaper, sektorer, fylker eller hele landet, på samme indikatoren og sett: Bidrar de til å løse Parisavtalen, eller er de en del av problemet? Er man over 6 pst., er det en del av løsningen, er det under 6 pst., går det for sakte. Da kunne man sett det år for år, istedenfor å drive med luftige, fjerne mål for 2050 og 2030 i forhold til et baseår, som veldig få forstår.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-03-23:
Stadig flere land anerkjenner hellige steder i landskapet som verneverdige fordi de har hatt, og har i dag, en viktig funksjon i samfunnet. I Norge har vi mange spesielle steder med tusenårige tradisjoner og religiøse praksiser som ikke bare er avhengige av hus eller grunnmurer. Disse bør anses som verneverdige med særskilt krav på beskyttelse. Både Sverige og Australia og en rekke andre land har innført ordninger for visse fjell. I Norge har vi fortsatt ingen hellige fjell som har oppnådd en slik status, til tross for at de samiske kulturtradisjonene er godt dokumentert. Vårt forslag ønsker å anerkjenne, verne og støtte hellige steder med religiøs, kulturell og sosial betydning, som har en stor verdi også for framtidige generasjoner. Nyere forskning og arkeologiske funn dokumenterer levende religiøse praksiser rundt hellige fjell, innsjøer, skog, steiner og andre naturformasjoner. Disse hellige fjellene er selve grunnlaget for samenes tradisjonelle åndelige praksis og besitter en åndelig kraft i naturen, som samene har brukt til alle tider. På 1700-tallet ble imidlertid samisk språk og kultur sett på som et onde for både stat og kirke. Samisk kultur ble etter hvert ulovlig og strengt straffet. Alt fra språkbruken til sangen, dansen og tradisjonelle feiringer skulle erstattes med vestlig kultur. De samiske tradisjonene i det offentlige rom forsvant gradvis og ble forbeholdt de få i familien, små grupper, enkeltpersoner og kanskje også bare bestemte anledninger. Reindrift og duodji, samisk håndverk, har vært sentralt for overlevelsen av samiske religiøse tradisjoner. Stedsnavn som Sáivu, Bassi, Áiles, Háldi og Áahka forteller at dette er hellige fjell, og at de finnes i alle samiske områder. Disse praksisene er nå kritisk truet. Mange samer føler i dag på en sterk avmakt når de ser at deres hellige fjell gradvis endres og bygges ned gjennom storsamfunnets grep. Dette er fordi disse kulturelle og kanskje mykere naturverdiene så lett overses i møte med økonomiske hensyn for storsamfunnet. Økt tilrettelegging for vindkraft, turisme, gruvedrift, vannkraft og annen infrastruktur fører til at disse tradisjonelle praksisene knyttet til naturen stadig svekkes. Nå er problemstillingen aktualisert gjennom planer for vindkraftutbygging ved mange hellige fjell, bl.a. Rásttigáisá og Aahkansnjurtjie i Hattfjelldal. På tross av Grunnloven, utredninger, kulturminnelov og kulturminnepolitikk følger Norge i praksis ikke opp sine forpliktelser overfor samene. Vi støtter derfor SVs reviderte forslag i saken, om at Sametinget skal være tett involvert hele veien.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2021-03-23:
Det er fint at regjeringen varsler at det skal utarbeides en ny kulturmiljølov, og bra at Sametinget skal være tett involvert. Men så lenge man bare utreder, frykter vi at dette vil føre til ytterligere utsettelser – på samme måte som så mye som tidligere har vært lovet, men ikke blitt fulgt opp i praksis. I og med at dette ser ut til å bli dagens kanskje siste innlegg, skal jeg avrunde med noen ord fra Nils-Aslak Valkeapää som går til essensen i dette: «Hører du livets lyder i elvebruset i suset fra vinden Det er alt jeg vil si Det er alt»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-03-23:
Rødt foreslår en tannhelsereform for å behandle tennene som en del av kroppen. Vi foreslår å markere de ti oljebud. Til slutt foreslår vi et uavhengig utvalg for å utrede norsk deltakelse i internasjonale operasjoner og følgene av disse operasjonene, fra 1991 og fram til i dag.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
På vegne av stortingsrepresentantene Tor André Johnsen, Åshild Bruun-Gundersen, Sylvi Listhaug, Hans Andreas Limi, Sivert Bjørnstad og meg selv framsetter jeg forslag om en rettferdig kompensasjonsordning for den norske turbussbransjen.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-03-23:
På vegne av stortingsrepresentantene Sylvi Listhaug, Sivert Bjørnstad, Siv Jensen, Kari Kjønaas Kjos og meg selv ønsker jeg å fremme et representantforslag om norsk produksjon av viktige legemidler.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-03-23:
Det er et aktivt storting i dag, president! På vegne av stortingsrepresentantene Liv Signe Navarsete, Sigbjørn Gjelsvik, Ole André Myhrvold og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å trekke Norge ut av EUs energibyrå ACER.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Det ble stilt spørsmål ved hvorfor vi var her i dag. Da må jeg bare si at det er fordi vi oppfatter at dette er en sak der det er et stort politisk engasjement. Det har vi stor respekt for, det er stilt mange spørsmål, og regjeringens tilstedeværelse i saken er også etterlyst. Da er det naturlig å be om å få redegjøre for den. Det fikk vi, og det er vi takknemlige for. Så er det fremmet en rekke påstander og spekulasjoner knyttet til både saksbehandling, tidsforløp etc. Jeg kjenner meg ikke igjen i det. Jeg har redegjort for hvordan vi har jobbet, etter beste evne og knyttet til de opplysningene jeg kan gi. Det er en ting jeg reagerer på, og det er påstanden om at vi har brukt lang tid, altfor lang tid. Det mener jeg ikke vi har. Dette er en veldig spesiell sak, det er en sak med veldig store konsekvenser, og jeg har lyst til å replisere til Lysbakken og Christensen – ja, det er en sak som angår mange ansatte. Det er vi veldig klar over. Jeg refererte til ansatte både på det generelle ved bruk av dette virkemiddelet, og det spesielle, og det er en sak vi selvsagt skal følge tett fra regjeringens side. Det angår mange, både mennesker, ansatte og jobber. Det angår også våre handelspolitiske allianser. Vi ønsker åpne og forutsigbare rammebetingelser for investering og handel på tvers av landegrensene. Samtidig må vi som samfunn også erkjenne – det vet vi – at vi må vite hva vi gjør, vi kan ikke basert på en trusselvurdering, ugradert trusselvurdering, gå inn i ethvert kjøp og ethvert salg i dette landet. Vi må gjøre grundige vurderinger. Det er komplekse og kanskje uoversiktlige trusler vi står overfor, men det skal vi ikke ignorere. Vi har altså i denne saken konkludert med at vi må stanse dette salget. Det er en viktig beslutning, men det er også en spesiell sak. Derfor har vi også vært tydelige på at denne må vi lære av. Sånn sett er jeg ikke overrasket over, og jeg har også stor forståelse for, at man ønsker svar på flere spørsmål, og da ønsker å behandle den i komiteen. Det forholder vi oss selvsagt til.
Monica Mæland (Høyre), 2021-03-23:
Bekjempelsen av organisert kriminalitet og kriminelle gjenger prioriteres høyt av regjeringen. Jeg er glad for at det er bred politisk enighet om viktigheten av dette arbeidet. Det er også enighet om viktigheten av politidistriktenes innsats på dette området og behovet for lokal kunnskap og tilstedeværelse. Dette ble senest bekreftet ved Stortingets behandling av politimeldingen i februar i år. Politidistriktene er etter de siste års styrking av politiet og organisering i færre politidistrikter bedre rustet kapasitetsmessig enn før. Det bygges også opp spesialkompetanse i distriktene for nettopp å kunne møte og bekjempe trusselen fra organiserte kriminelle miljøer på en effektiv måte. Jeg synes derfor det er spesielt at Senterpartiet nå ønsker å opprette en ny sentral enhet ved Kripos, som vil bidra til økt sentralisering av politikraften og større avstand til befolkningen. Dette er ikke en nedvurdering av den nasjonale ekspertisen ved Kripos. Tvert imot mener jeg det er veldig viktig å bygge videre på samarbeidet som i dag eksisterer mellom politidistriktene, Kripos, Økokrim og internasjonale samarbeidsparter. Men jeg er bekymret for at etablering av en egen enhet kan skade allerede etablerte og fungerende fagmiljøer og skape usikkerhet rundt ansvaret for oppfølging. Politiets innsats er vesentlig styrket gjennom prioriteringen av dette området i budsjettene for 2020 og 2021. Det gjør politiet bedre i stand til å avverge og bekjempe ungdoms- og gjengkriminalitet gjennom økt tilstedeværelse. Regjeringen vil legge fram en stortingsmelding om barne-, ungdoms- og gjengkriminalitet før sommeren i år. I meldingen vil vi beskrive utviklingstrekk og sentrale utfordringer og selvsagt foreslå tiltak. Opprettelsen av en nasjonal gjengenhet ved Kripos vil kunne virke mot sin hensikt og flytte ressurser fra politidistriktene til sentralt nivå på dette fagfeltet. Dette er kompetanse og erfaring som er ervervet gjennom arbeidet mot kriminelle miljøene over tid, og som vi ikke har råd til å miste lokalt. Jeg legger som nevnt også vekt på at ledelsen ved Kripos, Oslo politidistrikt og Øst politidistrikt ikke mener at opprettelse av nye organisatoriske enheter tjener kampen mot organisert kriminalitet. Når det så gjelder EMDs dom om politiets mobilgjennomganger, som kom 17. desember, er det helt riktig at det begrenser muligheten til å legge beslag. Det jobbes nå i departementet, sammen med Riksadvokaten og Politidirektoratet, med å se på midlertidige løsninger knyttet til påtaleinstruksen og med å se på lov- og forskriftsendringer.