Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-10:
Forslagene vi har fremmet sammen med Venstre, er nødvendige, fordi fornybar kraft er en verdifull energikilde og må brukes til å kutte utslipp. Energikrav som stilles, må sikre framtidige gode løsninger fra dag én, og forbrukerne må ikke lures inn i økt strømforbruk og effektforbruk. Grunnen til at vi har fremmet disse forslagene, er at disse målsettingene er viktige og er en del av klimaforliket. Det er mange punkter i endringene som har vært bra, og som både SV, Venstre og flertallet, tror jeg, har sluttet seg til, men det er noen av svekkelsene på kravene til bygg som bryter med klimaforliket, og derfor har det vært nødvendig å reise denne saken. Det er derfor det også er nødvendig å gripe inn i en sak som omhandler en forskrift. For når Stortinget – flertallet – vedtar et klimaforlik, og regjeringen ikke følger det opp, er det helt legitimt av Stortinget å gripe inn i de endringene som regjeringen gjør. El er en veldig foredlet energikilde. Den har vi bruk for til svært mange andre ting, til elektrifisering av bilparken, bussparken og ikke minst industrien, som trenger denne energien – ikke kaste den bort til oppvarming av bygg. Det er viktig at vi har regler nå som fremmer riktig bruk av den fint foredlede energikilden som el er. Det har vært mye snakk om byggekostnader. SSB fører statistikk over byggekostnader og boligpriser, og det spriker mer og mer for hvert år. I 2014 økte byggekostnadene på blokkleiligheter med 2 pst., mens boligprisen økte med 9 pst. Alle vet at boligprisen fastsettes i markedet i Norge – den gjør det, så økte byggekostnader vil ikke nødvendigvis tas ut i markedet hvis markedet ikke er villig til å betale for det, og det er marginer her som burde utnyttes. Det er litt ille å høre at de som skal produsere boliger, er så lite interessert i de viktige, store samfunnsmessige utfordringene. Vi har den samme debatten når vi diskuterer universell utforming, å bygge boliger som kan være brukelige for alle i alle livets faser og tildragelser. Da er det også boligprisene og ungdommen som skyves foran. Men om man ser på marginene her, er det mye å gå på, og det må andre reguleringer til hvis det skal være sammenheng. Så er det helt nødvendig å få beholde de grensene som har vært før, på 500 m2. Derfor blir diskusjonen om at dette er lite forutsigbart/stabilt, litt komisk. Det vi foreslår, er nettopp å videreføre de reglene som har vært før, og det må jo være det mest stabile som finnes, å beholde det. Og 1 000 m2 er veldig mye. Det skal bygges veldig mye i de nærmeste årene, som representanten Kapur sa, men veldig mye av det vil være under 1 000 m2, og jeg skal vedde en tier på at veldig mye vil bli 995 m2, nettopp for å tilpasse seg dette. Men med en grense på 500 m2 ville svært mye mer komme inn under disse kravene og derfor bli omfattet av reglene. Så til slutt: vannbåren varme og kommunene. Veldig mange kommuner har satset på dette som en bra måte for å utnytte spillvarme og forbrenningsvarme fra søppel. Trysil kommune, som jeg var i i forrige uke, har vært en foregangskommune på dette. De har brukt materiale fra sin egen skogindustri i dette og bygd ut bl.a. hele Trysilfjellet med vannbåren varme. De er helt avhengige av at tilknytningsplikten kan følges opp, og at det fortsetter, ellers er de «out of business». Det betyr at kommunene i så fall har satset på noe som tidligere regjeringer har bedt dem om å satse på, og nå blir lurt av denne regjeringen og flertallet.