Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2009-12-15:
Landbruket har flere roller enn bare å være en matprodusent. Landbruket er, blant mange gode formål, en viktig energikilde, produsent av bygningsmaterialer, råvarer til tekstilproduksjon, reiselivsopplevelser og ikke minst en viktig klimafaktor. Det er lagret store mengder karbon i jordbruksjord. Jordbrukets rolle i klimasammenheng relaterer seg i betydelig grad til om jordbruksaktiviteten bidrar til en netto lagring eller et netto tap av karbon fra jordbruksjord. Jordbruket slipper også ut klimagasser når husdyr omdanner karbon til metan og fra nitrogenbruk som gir drivhusgassen lystgass. I tillegg kommer jordbrukets bruk av fossil energi. Det er sentralt at en ny klimaavtale i København gir rom for et bredt anlagt klimaarbeid der matsikkerhet drøftes sammen med andre viktige problemstillinger. Regjeringen vil arbeide for at matsikkerhet blir en integrert del av oppfølgingen av klimatoppmøtet i København. Meldingen viser også at det er et betydelig potensial for utslippsreduksjoner i jordbruket. Dette er et ansvar som næringen ønsker å ta. Da må vi legge til rette for dette ved å sikre næringen solide rammevilkår. Innen 2050 vil det trolig være 9 milliarder mennesker på jorda. Matproduksjonen må trolig fordobles innen 2050 for å kunne dekke verdens behov for mat. Dette er en stor utfordring, som forsterkes av klimaendringene. Klimaendringene har bidratt til en økende ustabilitet i det globale matvaremarkedet de siste årene. I tillegg bidrar internasjonal finansuro til å øke usikkerheten i matvaremarkedet. I dag blir bare 3 pst. av Norges areal brukt til matproduksjon. Dette er en så liten del av arealet i Norge at vi må kunne ta vare på det for våre etterkommere. Dyrket og dyrkbar jord er en grunnleggende, men begrenset ressurs for å sikre matproduksjon og er en viktig del av kulturlandskapet. Bevaring av jordsmonnet er også meget viktig i klimasammenheng på grunn av jordas store karboninnhold. Dette er viktige fundamenter for en mer restriktiv jordvernpolitikk, slik dette er understreket av Regjeringen og Stortinget. Jordvernhensynet må stå sentralt i både kommunal planlegging og i større samferdselsprosjekt. Når 1 milliard mennesker sulter hver dag, er vi forpliktet til å være mest mulig selvforsynt med mat. Klimagevinsten skyldes både binding av CO2 i skog og reduserte utslipp av klimagasser når tre brukes i stedet for alternative produkter. Et aktivt skogbruk der det satses på økt produksjon, uttak og bruk av trevirke gir størst klimagevinst. Skogen i Norge bidrar til en betydelig reduksjon i nettoutslippet av CO2. Dette skyldes at skog i vekst tar opp CO2 gjennom fotosyntesen skog og treprodukter binder CO2 i lang tid bruk av trevirke reduserer behovet for bruk av fossilt brensel Årlig binder skogen i Norge nærmere 30 mill. tonn CO2. Dagens uttak og bruk av trevirke fra norske skoger gir dessuten en reduksjon av CO2-utslippene på omtrent 10 mill. tonn. Dagens forvaltning av skogen i Norge reduserer dermed det årlige nettoutslippet av CO2 med omtrent 40 mill. tonn. Dette tilsvarer mer enn 70 pst. av det totale utslippet av klimagasser i Norge. For å styrke skogens rolle vedrørende opptak av karbon og økt bruk av bioenergi kreves det en ytterligere styrking av virkemiddelbruken i forhold til i dag. Ut fra potensialet innen skogbruket kan et mål om å doble hogsten være et viktig steg på veien. Norsk landbruk må være en framtidsrettet næring, som må gjøres robust i møte med den globale mat- og klimakrisen. Da er ikke svaret å redusere norsk landbruksproduksjon for så å måtte importere enda mer av forbruket vårt.