Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Jeg skjønner dem som sier at dette er en vanskelig sak, i den forstand at her er det lett å sette grupper av mennesker opp mot systemet, og motsatt. Jeg skjønner også at det i visse tilfeller kan være vanskelig å forsvare regler som en har lagt til grunn tidligere når en har gått inn på denne ordningen. Det er all mulig grunn til å minne om at da ordningen med momskompensasjon kom i 2004, i forbindelse med skatteopplegget for 2004, var det på grunnlag av en lang utredning. Det utvalget som la fram utredningen, gikk ganske langt i å gi en generell ordning når det gjaldt momsfritak, mens den daværende borgerlige regjeringen gikk i motsatt retning, hadde en innskrenkende fortolkning og la fram et forslag som var mer innskrenkende enn det som utvalget gikk inn for av mange forskjellige grunner. Så det at en også har sett på systemet når det gjelder systemets praktikable mulighet, er nok ikke noe som særtegner bare det flertallet som i dag går inn for at forslaget vedlegges protokollen. Det er faktisk slik at andre har vært inne på de samme tanker. Det som var viktig, og som var formålet med den generelle kompensasjonsordningen, var å nøytralisere merverdiavgiften, slik at den i minst mulig grad skulle påvirke kommunens valg mellom å produsere tjenester selv, uten avgift, og å kjøpe tjenesten fra private med avgift. Ordningen var ikke ment som en støtteordning for kommunesektoren. Ordningen er, som det er vist til tidligere, finansiert av kommunene, gjennom trekk i de statlige overføringer. Ordningen er dermed såkalt provenynøytral for staten. Det er slik i dag at det kun er private og ideelle virksomheter som produserer helsetjenester, undervisningstjenester eller sosiale tjenester som kommunen eller fylkeskommunen er pålagt ved lov å utføre, som er omfattet av kompensasjonsordningen. Jeg tror det er grunn til å holde fast ved det. Ordningen skal kun motvirke at private produsenter i et marked med kommunen som kunde eller som konkurrent, ikke må ta høyere vederlag som følge av manglende fradrag for merverdiavgift. Som det også er vist til, gjør virksomhetskriteriet at tingrettslige sameier, borettslag, ikke er omfattet av kompensasjonsordningen. Det dreier seg her ikke om en tjenesteproduksjon fra en privat virksomhets side. Det vil faktisk være slik at ved å utvide ordningen til å omfatte private aktører som ikke oppfyller virksomhetskriteriet, får man en situasjon der hovedprinsippet i momsloven om sluttbrukerbelastning av merverdiavgiften blir satt til side. Så langt om systemet. Det vi ser, er at på mange områder framover vil behovet øke for et nærmere samarbeid mellom kommuner, det offentlige, ideelle organisasjoner og andre for å finne gode løsninger på mange omsorgsområder. Det vil berøre det området som er nevnt her – omsorg for funksjonshemmede. Det vil nok i veldig stor grad også omfatte området eldretjenester og eldreomsorg i framtiden. Jeg tror det er viktig at en tar det med seg. Her vil behovet øke, og en vil kunne se at måten å organisere gjennomføring av tiltak på også vil endre seg, og at det vil skje en utvikling her som vi i dag ikke har god og full oversikt over. Så jeg mener at gjennom et representantforslag nå å bidra til å gjennomføre en mer generell ordning nok er å gå noe fort fram. Jeg mener at gjør en det, kan det få store virkninger, nettopp fordi behovet vil endre seg, og behovet vil øke. Grunnlaget for å ta en bredere vurdering av dette spørsmålet er absolutt til stede. Fra min side vil jeg bidra til at det skjer, slik at det også blir sett i sammenheng med det som ble sagt av saksordføreren, at en også vil se på dette i forbindelse med det arbeidet som nå pågår om den sosiale boligbyggingen. Det finnes også direkte støttemuligheter gjennom husbanksystemet og andre måter som en skal innrette for å organisere et godt tilbud til bl.a. denne gruppen.