trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-18:
Våre merknader, våre tall, vår budsjettinnstilling og vår politikk henger veldig godt sammen. De er veldig annerledes enn SVs. Det er helt riktig at vi mener at det å sette ned skatter og avgifter gjør at vi gir norske bedrifter, norske butikker, en liten hjelp på veien, f.eks. i konkurransen med svenskehandelen, fordi det gjør at enkelte lokkevarer får litt lavere priser, og at vi kanskje kan bidra til at overgangen, når samfunnet åpner, blir litt mildere for dem. Samtidig mener vi at det å ha en skatte- og avgiftspolitikk som gjør det lønnsomt å skape norske arbeidsplasser, som gjør det lønnsomt å ha en norsk eier istedenfor en utenlandsk eier, er politikk som er viktig for å skape framtidens jobber, skape framtidens næringsliv og ikke minst få Norge trygt gjennom krisen. Jeg mener helt oppriktig at SVs iver etter å øke skattene, ved derigjennom å tro at man løser denne krisen, er helt feil politikk.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-18:
Vi har sett nå i det siste at Arbeiderpartiet har vært veldig flinke til å lansere garantier, bl.a. på skattefeltet. Det er en veldig spesiell garanti, for man garanterer at skattene skal opp. Man garanterer at man skal ta side med utenlandske eiere istedenfor norske eiere, og man garanterer at det er Arbeiderpartiets skattepolitikk som gjelder. På en måte er det bra, for det er en avklaring, og man står for egen politikk. Samtidig er jo Arbeiderpartiet, hvis de mot all formodning skulle komme i posisjon til å gjøre noe ordentlig ut av lovnadene sine, helt avhengig av støtte fra bl.a. SV. Hvilke deler av andre partiers skatteløfter må vike for at Arbeiderpartiets garanti skal stå, eller er den garantien bare et valgkampløfte?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-18:
La meg følge opp dette skattesporet. Representanten slår fast at Arbeiderpartiets garanti om å øke skattene med 7 mrd. kr for norsk eierskap gjelder. La meg bare følge opp poenget med fordeling sett fra et litt annet ståsted. Ser egentlig representanten i det hele tatt paradokset med at den fordelingspolitikken som vil oppstå mellom norsk eierskap og utenlandsk eierskap med Arbeiderpartiets formuesskattepolitikk, vil ende opp med at man gir større fordeler til en bedrift som har utenlandske eiere, istedenfor at man tar vare på en norsk eier og norske arbeidsplasser. Hvorfor er det slik at Arbeiderpartiet mener at god næringslivspolitikk er å satse på norsk industri og norsk næringsliv, men at man tar bort et av de viktigste konkurransefortrinnene, eller i hvert fall utjevningene, man kunne hatt i møte med utenlandsk eierskap, særlig på vei ut av en pandemi?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-18:
Det siste halvannet året har denne komiteen, altså finanskomiteen, behandlet tre budsjettforslag, krisepakke etter krisepakke – jeg turte ikke å skrive hvor mange det var, i frykt for å ta feil, men jeg velger å si krisepakke etter krisepakke – en stor perspektivmelding og en rekke andre viktige saker. Det har blitt seine kvelder, noen ganger også lange netter og brutte frister. Vi har sikkert bidratt til kanskje å gi enkelte som skal følge opp det vi gjør, litt grått hår, særlig her på huset, og kanskje har vi også fått noen grå hår selv, men jeg håper vi allikevel har greid å lande på beina i de viktige sakene. Jeg tror ikke, og håper ikke, vi noen gang vil oppleve dette halvannet året på nytt. La oss ikke håpe det. Men om det skulle skje, har jeg lært én ting som gjør meg trygg. Det er at vi på tvers av politiske skillelinjer klarer å komme sammen når landet er i krise. Jeg har også lyst til bare å si noen ord til både komiteen og kollegaene på Stortinget. Det handler først og fremst om å gi en stor takk til alle kollegaene i komiteen, ikke minst alle som har stått på gjennom hele det siste halvannet året, men også før koronakrisen. Det har vært en fin periode for finanskomiteen, og vi har jobbet med mange gode saker sammen. Jeg vil takke komiteens sekretariat, øvrige ansatte på Stortinget og ikke minst presidentskapet for godt samarbeid. Jeg vil også takke finansminister Sanner og hans stab for godt samarbeid med finanskomiteen. Jeg vil med dette ønske alle gode kollegaer god sommer, og før det venter en viktig votering.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-06-18:
President, jeg stemte feil. Jeg skulle stemme mot.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Jeg vil begynne med å takke representanten Kapur for godt samarbeid i finanskomiteen denne sesjonen, for å få behandlet mange saker på en god måte. Hvis vi skal se litt framover på hva som er enigheten på borgerlig side – hvis det skulle bli et nytt borgerlig flertall – er det å kutte ut skattleggingen av aksjeformuer, inkludert næringseiendom. Høyre lover over 7 mrd. kr i skattekutt på formuesskatten, hvor nesten halvparten av dette er formuer knyttet til næringseiendom – 3 mrd. kr for å gjøre det skattefritt å ha formue innen næringseiendom. Spørsmålet mitt er: Hva er det med norsk økonomi, og næringseiendomsmarkedet spesielt, som gjør det tvingende nødvendig å gjøre det skattefritt å ha formuen sin innen næringseiendom, når det attpåtil koster fellesskapet over 3 mrd. kr?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Vi behandler nå det siste budsjettet i denne stortingsperioden, og jeg har derfor lyst til å komme inn på styringen av den økonomiske politikken i Norge. For fire år siden gikk de fire borgerlige partiene til valg på å fortsette å styre landet sammen og fikk muligheten til det. Likevel har det ikke vist seg så enkelt. I løpet av en enkelt stortingsperiode har vi hatt fire ulike regjeringskonstellasjoner, nå på slutten med Fremskrittspartiet som støtteparti på utsiden. På et tidspunkt sa dette støttepartiet at de ikke skulle forhandle med regjeringen om noe som helst. Deretter forhandlet de med regjeringen om statsbudsjettet, men sa at de ikke ville nølt med å kaste regjeringen hvis vi ikke sto midt oppi en pandemi. Gjennom vinteren har Fremskrittspartiet også forhandlet med resten av opposisjonen og fått gjennomslag for saker som regjeringspartiene og Høyre er imot, nå sist på oppløpssiden, hvor de sammen med Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet sikrer et mer rettferdig trygdeoppgjør. Midt oppi alt dette har de blitt enige med regjeringen og Høyre om revidert nasjonalbudsjett. Det var ikke noen hjertelig enighet, akkurat. Det var ikke engang mulig med en felles pressekonferanse. Regjeringspartiene fikk ikke være med for å presentere en felles budsjettenighet. Dette er altså måten landet styres på, og det er ikke bare i den økonomiske politikken. Det samme gjelder i klimapolitikken og i samferdselspolitikken. Høyre makter ikke å danne flertall bak forslagene de legger fram for Stortinget. Hvor går veien videre? Vi kan få et rød-grønt flertall som består av ulike partier, men som er enige om at vi må omfordele bedre, ha en mer aktiv næringspolitikk og styrke velferden. Hvis vi får et fortsatt borgerlig flertall, vil dagens situasjon mest sannsynlig fortsette, med en regjering uten flertall bak seg i Stortinget som mister styringen i den økonomiske politikken. Det er ett unntak de er skjønt enige om på høyresiden: Skatten for de rikeste skal kuttes videre. Nå er det formuesskatten på aksjer og næringseiendom som skal kuttes. Representanten Agdestein hevder at det er bedrifter på Hitra som betaler formuesskatt. Det er det ingen som gjør. Det koster 7 mrd. kr å kutte skattene for aksjeformuer og gjøre dem skattefrie, over 3 mrd. kr bare for næringseiendom. 6 av disse 7 mrd. kr går til landets 1 pst. rikeste. Så høyresiden skal i det minste ha ros for et konkret valgløfte – 6 mrd. kr til landets 1 pst. rikeste. Høyre liker å kopiere slagord fra andre partier om dagen, og jeg har et forslag som Høyre kan gå til valg på: Nå er det de aller rikeste sin tur.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
For snart åtte år siden introduserte vår felles gode kollega fra Høyre, Gunnar Gundersen, meg for en bedrift som heter Curida. Etter det har jeg jobbet mye med å bidra til å få utvikling i produksjonen hos den fabrikken. Det er snakk om legemiddelproduksjon, beredskapsproduksjon, og det har vært mange fabrikkbesøk, mange fagre ord. Statsministeren har vært der, finansministeren har vært der, helseministeren har vært der, jeg har selv vært der, mange kollegaer fra Fremskrittspartiet og Høyre har vært der, og NHO har vært der, men så skjer det veldig lite. Fremskrittspartiet er opptatt av handling og ikke bare ord og tomme løfter. I nasjonal helse- og sykehusplan fra i fjor fikk Fremskrittspartiet stortingsflertallet med på et vedtak om at vi skulle gå i dialog med aktuelle miljøer for å utrede muligheten for lokal eller norsk produksjon av legemidler og beredskapsproduksjon, men dessverre har det ikke skjedd noe særlig. Så fikk vi et nytt vedtak i vår om at vi skulle sette i gang produksjon i Norge. Hva synes Kapur om framdriften i denne saken, og hva vil Kapur gjøre for å sørge for at stortingsvedtakene blir gjennomført raskere?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-06-18:
Dette er den siste budsjettrunden etter åtte år med Høyre i regjering, og så får vi se hva valget gir. Da Høyre gikk inn i regjering i 2013, var handelsunderskuddet med utlandet for Fastlands-Norge på 152 mrd. kr. I 2020 var det på 312 mrd. kr. Vi ser av de tallene som vi får nå, at underskuddet kommer til å øke enda mer i 2021. Vi har mindre og mindre gode tall når vi ser på hva vi eksporterer, hva vi selger fra Fastlands-Norge, i forhold til hva vi importerer. Pilene går i feil retning, og vi er mer og mer avhengig av at vår olje- og gassindustri klarer å finansiere de fellesskapsløftene vi har. Hva er Mudassar Kapurs beskrivelse av at det blir mer og mer negativ handelsbalanse for Fastlands-Norge? Ser Høyre på det som en positiv utvikling, eller ser man det som en negativ utvikling?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-06-18:
Kampen fortsetter for lavere avgifter, avsluttet Hans Andreas Limi med, men fra 1. oktober skal avgiftene for norsk reiseliv økes fra 6 til 12 pst. De skal dobles, og det er Fremskrittspartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti som stemmer igjennom denne avgiftsøkningen og bekrefter det nå. Vi mener at det er særdeles uklokt. Vi ser hvor mange tusen reiselivsbedrifter vi har rundt omkring i hele landet, og hvor mange som er sysselsatt der. Det er 150 000–200 000 som er sysselsatt i norsk reiseliv. I tillegg har vi en stor og tung transportnæring som har tøffe konkurranseforhold og står i en krevende situasjon. Når vi vet hvilken tøff sesong, de tøffe årene, som norsk reiselivsnæring har vært igjennom, hva er begrunnelsen for at 1. oktober er rett tidspunkt for å øke momsen for norsk reiseliv, fra 6 til 12 pst.?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-06-18:
Momsen på reiseliv og transport ble vedtatt nedsatt i den første tiltakspakken. Det var et av de aller siste tiltakene som kom på plass, og vi klarte heldigvis å få den fra 12 til 6 pst. Det har vært en ubyråkratisk og enkel ordning. Det er riktig som statsråd Sanner sier, at Senterpartiet hele tiden har vært imot økningen i moms fra 8 til 12 pst., som Høyre og Fremskrittspartiet har gjennomført med støtte fra Kristelig Folkeparti og Venstre. Når en ser på norsk reiselivsnæring nå: Vi hadde et tydelig høringsinnspill fra NHO Reiseliv. Det første innspillet deres var nettopp at vi i hvert fall må videreføre lav reiselivsmoms fram til 1. januar, for situasjonen er særdeles krevende. Jeg forstår at det for statsråd Sanner er et mål å bruke momssystemet aktivt og få inn mer inntekter – er dette da et varsel om at han ønsker å gå videre fra 12 pst. og til en enda høyere sats på norsk reiselivsmoms, f.eks. opp til 15 pst.?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-06-18:
Trond Helleland er stortingsrepresentant fra Buskerud valgkrets, som har blitt slått sammen i den rare konstruksjonen Viken. Men fortsatt stiller Trond Helleland som kandidat fra Buskerud – heldigvis. I Buskerud er reiselivsnæringen tung, og i hele Norge er reiselivsnæringen tung. Det er selvfølgelig en viktig næring i Oslo, men en veldig tung distriktsnæring. Det er mange tusen bedrifter, og det gir en enorm sysselsettingseffekt. Og Hallingdal er et av de virkelig tunge reiselivsområdene. Nå har Helleland, med sitt lederskap, bidratt til at man skal doble reiselivsmomsen fra 6 til 12 pst. fra 1. oktober. Mener representanten Helleland at dette er klokt og rett tidspunkt for en dobling av avgiftene for norsk reiseliv, når vi ser hvilke store utfordringer reiselivsnæringen har hatt i hele Norge, ikke minst i hans eget valgdistrikt, Buskerud?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-06-18:
Som eier av et solcellepanel selv må jeg dra og besøke den bedriften, for jeg er alltid fascinert av alle de flinke folkene som driver norske bedrifter rundt omkring i Norge, som tar små utbytter og ofte lever et veldig nøkternt liv. For de er dyktige folk, veldig mange av dem som skaper bedrifter i Norge. Det er en hovedforskjell mellom Senterpartiet og Høyre i vårt syn når det gjelder relasjonen til EU. Det er at Høyre ønsker norsk EU-medlemskap. Erna Solberg sa jo i 2005 at et av de beste argumentene hennes for norsk EU-medlemskap var innføringen av euro i Norge. Vi i Senterpartiet ønsker ikke norsk EU-medlemskap. Vi ønsker avtaler med EU, men vi mener at det er mulig å få til bedre avtaler enn vi har i dag. Det er noe helt annet enn den skremmingen som Høyre driver med om at Senterpartiet ikke vil ha avtaler. Selvfølgelig skal vi ha avtaler. Vi skal ha gode avtaler. Det skal være forutsigbarhet. Men vi mener at den veien som Høyre – ledelsen i Arbeiderpartiet snakker heldigvis ikke så høyt om det lenger – vil gå ved å melde Norge inn i EU, er en feilslått vei.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-06-18:
Jeg må jo ta en telefon ned til ledelsen på Skarpnes og avtale et møte. Da tror jeg de kommer til å være veldig rolige og i godt humør når det møtet er ferdig, for de kommer til å skjønne at med Senterpartiet i regjering blir det en forutsigbar og trygg næringspolitikk. Vi kommer alltid til å være opptatt av gode avtaler med EU, Storbritannia og andre viktige handelspartnere i Europa. Hvis folk ser at det er på tide med en regjering der man skal utvikle hele Norge, ha tjenester nær folk og ha en fornuftig skatte- og avgiftspolitikk, må de stemme på Senterpartiet. For vi har gang etter gang sagt at vi må bruke skatte- og avgiftspolitikken aktivt for å skape arbeidsplasser i Norge, og har vært veldig kritiske til en del av stuntene som Høyre har gjort, f.eks. sammen med Venstre da de innførte flyseteavgift, som rammet norsk næringsliv veldig hardt, og de stuntene de gjorde når det gjelder avgifter på ikke-alkoholholdige drikkevarer, som rammet norsk næringsmiddelindustri veldig hardt. Vi ønsker forutsigbarhet, trygghet og et lavest mulig skatte- og avgiftsnivå, for det er om å gjøre at også staten driver så effektivt som mulig.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-06-18:
Det er helt uaktuelt å vedta noe forbud mot å kjøpe helt vanlige biler i Norge i 2025. Vi har moderert det som står i programmet. Forrige gang brukte vi akkurat den formuleringen som Ketil Solvik-Olsen la fram som samferdselsminister – den som sto i Nasjonal transportplan, og som Fremskrittspartiet foreslo for Stortinget. Vi syntes den formuleringen var for hard, for der kunne man få inntrykk av at man skulle forby, når man leste Ketil Solvik-Olsens formulering. Derfor har vi skrevet «bidra til» i dagens program. Vi ønsker ikke noe forbud. Vi har i vårt alternative budsjett en lavere avgift på drivstoff enn det Fremskrittspartiet har vedtatt sammen med bl.a. Høyre. Vi må gradvis fase inn nye biler, men ikke straffe dem som kjører eldre biler. Så det er bare å slappe helt av. Jeg skjønner at Fremskrittspartiet kommer til å prøve å bruke dette i valgkamppropagandaen, men det har ingen grobunn i virkeligheten. De kan bare fortsette, så kan vi diskutere, og så får folk avgjøre selv. Vi kommer ikke til å forby. Vi kommer til å tillate bruk av vanlige biler, og vi kommer til å jobbe for et lavere avgiftsnivå på drivstoff enn det Fremskrittspartiet har klart å få til når de har sittet i regjering.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-06-18:
Venstre har jo skiftet linje i diskusjonen om norsk EU-medlemskap og lagt seg på samme linje som Arbeiderpartiet og Høyre – at man ønsker å melde Norge inn i EU. Jeg mener at det er en særdeles uklok linje. Vi i Senterpartiet ønsker avtaler med EU. Det har vi hatt hele tiden, men vi ønsker bedre avtaler med EU. For eksempel må man også kunne tenke offensivt når det gjelder fiskeri. Er det mulig å få lavere toll? Man må ikke bare tenke at det som ble forhandlet fram på starten av 1990-tallet, er det perfekte. Man må jo hele tiden se på hvordan vi kan sikre våre nasjonale interesser bedre. Så er vår konklusjon at vi gjør det ved å ha avtaler, ikke EU-medlemskap, mens Venstre, Høyre og Arbeiderpartiet – jeg vet ikke om det er noen flere partier, men i hvert fall de – egentlig ønsker at Norge skulle vært medlem. Det norske folk har sagt nei til norsk EU-medlemskap to ganger. Det har tjent oss godt, og vi kommer til å jobbe for det framover. Men vi vil alltid se om vi kan få til bedre avtaler, som sikrer våre interesser bedre og ikke svekker dem.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
I budsjettinnstillingen skriver regjeringspartiene og Høyre at det på veien ut av krisen vil være behov for en rask nedtrapping av den ekstraordinære pengebruken som vi har hatt i krisetiden. Det skrives samtidig som regjeringspartiene, sammen med Fremskrittspartiet i budsjettavtalen, øker oljepengebruken med 2,5 mrd. kr i et allerede ganske ekspansivt revidert budsjett. Samtidig gjennomfører man permanente skatte- og avgiftskutt som kommer på toppen av et koronaår med en lang rekke permanente skattekutt til glede for de aller rikeste i landet, herunder bl.a. formuesskatten, men også innenfor brus, sukker, alkohol og snus. Hvordan henger det sammen med regjeringspartienes merknader i budsjettinnstillingen?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Dette er Høyres tolkning av tallene i perspektivmeldingen med utgangspunkt i Høyres politikk. Inndekningsbehovet framover vil avhenge av den politikken som føres, de politiske valgene vi tar. Egentlig er perspektivmeldingen kjempegode nyheter. Den viser at Norge som samfunn kommer til å bli veldig mye rikere fram mot 2060. Vi skal alle sammen bli veldig mye rikere. Spørsmålet er hvordan vi velger å omfordele og bruke den rikdommen – om hver og en av oss selv skal ta ansvar for å finansiere skole, eldreomsorg og den velferden vi har behov for, eller om vi skal finansiere det i fellesskap. Vi ser at takket være dagens regjerings store skattekutt i åtte år, har inndekningsbehovet økt. Hadde man reversert bare halvparten av disse skattekuttene, ville vi ikke hatt noe inndekningsbehov fram mot 2030. Så dette avhenger rett og slett av hvordan vi velger å fordele rikdommen i samfunnet. Skal den først og fremst være personlig, eller skal vi løse oppgaver i fellesskap?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Det er vel først og fremst regjeringen som gjør det, som velger å inngå et budsjettforlik med Fremskrittspartiet, der man øker oljepengebruken med 2,5 mrd. kr uten noen nye tiltak for å få de 180 000 menneskene tilbake i arbeid. Jeg avviser for øvrig heller ikke demografiutfordringene som ligger der framover. Det er vi helt enige om. Spørsmålet er hva de politiske svarene på det er. Det kan i alle fall ikke være å gjennomføre store skattekutt til landets aller rikeste, noe som svekker inntektene til fellesskapet, og som også gjør at ulikheter øker. Det er ikke sant at SVs opplegg for økning i formuesskatten rammer bedrifter. Det innebærer at vi skattlegger dem som har de aller største formuene, mer. Det er bare 2–3 pst. av landets bedriftseiere som har vært nødt til å hente penger i bedriften for å ha mulighet til å betale formuesskatten – 2–3 pst. Vi skal klare å lage ordninger for de 2–3 pst. som er gode, og som ivaretar norske bedrifter og norske arbeidstakere, men som ikke innebærer at de med de største formuene betaler mindre, som Høyres forslag gjør.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Jeg tror at det som er forskjellen her, er hvorvidt man er kunnskapsbasert eller ikke. At Fremskrittspartiet ønsker å kutte mest mulig i avgifter på brus og prioriterer det i budsjettforhandlinger med regjeringspartiene framfor tiltak som faktisk kan få folk i arbeid, og framfor å øke lønnen til sykepleierne og lærerne, det er en ærlig sak, men det kommer dessverre ikke til å ha noen påvirkning på grensehandelen. Det tror jeg også Fremskrittspartiet er nødt til å innrømme selv. Vi har fått den erfaringen at hvis en stenger grensene, påvirker det grensehandelen, naturlig nok. Men det er ikke det scenarioet vi kommer til å se framover. Da vil grensene være åpne. Da sier selv de som jobber på den andre siden av grensen, at de avgiftskuttene Fremskrittspartiet har fått gjennomslag for når det gjelder brus, ikke vil ha noen effekt. Det er ikke det alene som vil påvirke hvorvidt folk reiser over den grensen. Hvis man har lyst til å gjøre noe med det, må man enten stenge grensen eller gjøre noe med kvoten. Det siste tror jeg heller ikke at Fremskrittspartiet vil gå til valg på, og da står vi nok stille der.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Hvis vi husker tilbake til for et år siden da man satt i forhandlinger om oljeskattepakken, var SV definitivt en bremsekloss i de forhandlingene og skulle ønske at regjeringspartiene holdt mer igjen. Jeg tror nok ikke at Venstre her kan sette seg selv opp som et slags tilfeldig offer som blir revet med av Stortingets vilje. Venstre stemte også for den pakken. Og vi har historikk i dette landet på at en regjering har gått av på en klimasak. En tilsvarende sak var knyttet til gasskraftverk, som Kjell Magne Bondevik gikk av på. Så at man var helt nødt til å være med på de store subsidiene til oljeindustrien, til å være med på at det er fellesskapet som nå driver fram nye, store oljefeltutbygginger, som vi frykter ikke vil være lønnsomme for fellesskapet, som opprettholder et for høyt letenivå på norsk sokkel, og som strider med klimaforskningen – det kan nesten ikke Venstre legge ansvaret på SV for, for vi stemte imot den pakken.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Jeg må si jeg synes det er litt friskt av statsråden å avslutte med en formaning om å ta ned oljepengebruken og utgiftene i norsk økonomi når det siste dagens regjering og flertallet her på Stortinget gjør, er å øke de varige utgiftene og øke oljepengebruken i den budsjettavtalen og det budsjettet vi behandler i dag. Det er helt riktig som Sanner har vært innom tidligere i sine svar, at forskjellene i Norge har økt over lengre tid. Men de har altså skutt fart under dagens regjering. Antallet unger som vokser opp i fattige familier har økt raskt under dagens regjering. Der den rød-grønne regjeringen klarte å bremse forskjellsveksten, har dagens regjering virkelig kastet bensin på bålet gjennom målrettede skattekutt. Når vi ser konsekvensene av de økte ulikhetene, at folk blir hengende igjen – hvorfor er det så lite viktig for dagens regjering å bekjempe veksten i økende ulikhet? Hvorfor kan ikke regjeringen si at forskjellene skal ned?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
I hvert eneste alternative budsjett som SV har lagt fram siden 2013, har folk flest kommet ut i pluss sammenlignet med regjeringens opplegg. SV gir systematisk større skattekutt til vanlige folk enn det regjeringen gjør. Hele 70 pst. av befolkningen vil få skattekutt med vårt opplegg, mens de med litt høyere inntekt får noen hundrelapper mer. Og så er det de rikeste som betaler mest i skatt med SVs opplegg. Hvorfor er det så viktig for Høyre at landets 1 000 rikeste skal få 2 mill. kr i skattekutt hver, mens folk flest ikke får så store skattekutt? Hvorfor er det viktigere at landets aller rikeste får de store skattekuttene, som øker forskjellene i Norge, mens folk flest ser at deres små skattekutt spises opp av økte barnehagepriser?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-18:
Regjeringen vil bevare et samfunn med små forskjeller, sier finansminister Jan Tore Sanner. Høyres Elin Rodum Agdestein sier at Norge er landet med minst forskjeller. Enten kan ikke Høyre lese ulikhetsforskningen og tallene som finnes, eller så vil de det ikke, for Norge har stor ulikhet. Det er et helt uomtvistelig faktum. I Norge er formuen «svært skjevt fordelt». Det skriver SSB. De fortsetter med at «fordelingen ble enda skjevere i 2019», før koronapandemien. Formuesulikheten i Norge er faktisk større enn i land som Spania, Frankrike og Italia. Vi er på nivå med Storbritannia. En viktig grunn er at mer og mer av landets formue og rikdom konsentreres på få hender. Den rikeste 0,1-prosentens andel av totalformuen i Norge har økt med 40 pst. siden 2013. 2 000 husholdninger eier 11,6 pst. av landets nettoformue. Det er konsentrasjon av makt og rikdom. Så sier Høyre at vi ikke kan se på formuesulikheten, at det blir helt feil. La oss se på inntektsulikheten, da. Ok, i Norge tjener de 370 rikeste personene 6 pst. av all inntekt. Er det liten ulikhet? Nei. Ulikhetsforsker Rolf Aaberge i SSB slår fast at vi er nødt til å se til USA for å finne lignende tall. Én av fem kroner i Norge går til den rikeste prosenten. Er det liten ulikhet? Det er altså de samme partiene som benekter at vi har stor ulikhet i Norge, som aktivt driver veksten i dagens ulikhet – gjennom kutt i formuesskatten, gjennom å fjerne arveskatter, gjennom boligmarkedet og svekkelsene i arbeidsmiljøloven, gjennom en lang rekke usosiale kutt som treffer dem med dårligst råd. Vi vet at store forskjeller i samfunnet svekker tilliten mellom folk, det svekker limet i samfunnet. Vi vet også at stor og økende ulikhet ikke er noen naturlov. Det skyldes politikk, villet politikk. Det kan snus. Derfor må vi ha et regjeringsskifte. Det var langt mindre ulikhet under den rød-grønne regjeringen. Det var langt færre unger som vokste opp i fattige familier under den rød-grønne regjeringen. Det var et mer omfordelende og rettferdig skattesystem. Velferden ble bygd ut under den rød-grønne regjeringen. Jeg er stolt av det. Jeg vet at utfordringene er større nå, etter åtte år med høyreregjering, og likevel gleder jeg meg til vi skal starte på nytt igjen med en ny rød-grønn regjering.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det gjer representanten.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det er sånn at partia kan garantera for sin eigen politikk, og det Arbeidarpartiet kan garantera, er at med ei Arbeidarparti-leia regjering vil det verta vanlege folk sin tur òg når det gjeld skattar og avgifter. For det forslaget vårt handlar om, er at folk med vanlege og gjennomsnittlege inntekter kjem til å oppleva skattekutt med Arbeidarpartiet. Dei kjem til ha meir igjen i lommebøkene sine, mens dei som har høge inntekter og høge formuar, vil måtta betala meir. Det er òg sånn at norske bedrifter ikkje har noko å bekymra seg for, for me er veldig tydelege på at me skal behalda selskapsskatten på det same nivået som i dag. Det skatteopplegget til Arbeidarpartiet sikrar, er føreseielege vilkår i det som er ei krevjande økonomisk tid, men det sikrar òg noko som er vel så viktig, og det er fordeling. Det vil eg seia manglar veldig sterkt i skatteopplegget til Høgre. Om noko vert det fordelt frå dei som har lite, til dei som har mykje frå før av. Om Høgre gjennomfører planen om å kutta formuesskatten på aksjar og næringseigedom, svarar det til nesten 7 mrd. kr, der det aller meste går til dei 10 pst. rikaste.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Eg er spesielt glad for akkurat dette spørsmålet. Me er veldig opptekne av at rammevilkåra for norske bedrifter skal vera gode, og ikkje minst at dei skal ha gode føresetnader for å auka moglegheitene for norsk eksport, noko som har vorte svekt under høgreregjeringa. Når me ser på utanlandske eigarar og deira rammevilkår, veit me – når ein samanliknar tala – at utanlandske eigarar betalar meir kapitalskatt enn norske, fordi dei har andre former for kapitalskattlegging enn det me har i Noreg. Me har til og med spurt representanten Kapurs finansminister om dette, og me har via han funne ut at eigedomsskatten eller selskapsskatten i Noreg faktisk måtte auka med høvesvis 26 og 51 mrd. kr viss me skulle behandla norske eigarar likt med utanlandske. Så realiteten i den typen likskapsbehandling som representanten Kapur føreslår, eller meiner vil vera ein god idé, er at ein aukar skattane for norske bedrifter. Det har Arbeiderpartiet ikkje føreslått.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Arbeidarpartiet er oppteke av at norske bedrifter skal ha gode føresetnader òg når det det er snakk om grensehandel og grensehandelsproblematikk. Det er grunnen til at me tidlegare i denne salen har fremja forslag om at ein skal ha ein heilskapleg gjennomgang av kva endringar det er behov for å gjera for å sikra rammevilkåra til dei norske bedriftene. Det er òg sånn, f.eks. knytt til det som populært vert kalla sukkeravgifta, at det i Arbeidarpartiet har vore mykje diskusjon om korleis ein kan sikra at ho har ei innretning som ikkje gjer at ein rammar konkurransedyktigheita til norske bedrifter. Det har gjort at me etter ei heilskapsvurdering har falle ned på at det er behov for å gjera endringar i ho. Men det er nødvendig å sjå heilskapen i dette, og det er grunnen til at me har fremja dette forslaget tidlegare.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
For at fleire skal kunne kjøpa elbilar, må det vera eit realistisk alternativ for fleire. Det betyr at me treng ein ladeinfrastruktur i heile landet som gjer at ein ikkje tek ein risiko ved å kjøpa ein elbil når ein skal køyra ein lengre distanse, men er trygg på at det faktisk er mogleg, uavhengig av om ein bur midt i ein storby eller lenger ute i distriktet. Det er grunnen til at Arbeidarpartiet har føreslått ei meir rettferdig tilnærming til momsfritaket på elbilar, og at dei som kjøper dei aller dyraste elbilane, luksuselbilar eller den slags, elbilar over 600 000 kr, betalar moms for beløpet over 600 000 kr. Dei pengane vil me bruka på å byggja ladeinfrastruktur. Med vårt alternative budsjett ville ein kunne hatt ladestasjonar i alle kommunane i landet, òg dei som i dag ikkje har ladestasjonar. Hadde ein inkorporert det omsynet i vurderinga frå Transportøkonomisk institutt, ville ein kanskje òg sett at det kunne hatt betyding for raskare kutt i klimautslepp.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Eg vil gjerne takka finansministeren for samarbeidet når det har vore nødvendig for landet at me òg samarbeider på tvers av posisjon og opposisjon. Så er det likevel nokre saker der det er ueinigheit mellom våre parti. Sånn eg kjenner finansministeren, er han oppteken av å lytta til bedriftene og deira behov, og det er viktig. Han har vore spesielt oppteken av det i spørsmålet om formuesskatt. I denne salen og i andre debattar har han ofte vist til eigarar han har møtt, og som har hatt det same synet på formuesskatten som han sjølv. Men for nokre dagar sidan kunne me høyra daglegvaregründer Karl Munthe-Kaas i Oda seia til NRK at formuesskatten er absolutt nødvendig om ein skal få til redistribusjon, og han var tydeleg på at formuesskatten ikkje er ei konkurranseulempe for norske gründerar eller bedriftseigarar, fordi verdien av å vera eit samfunn med små forskjellar er så stor. Det eg gjerne vil veta, er kvifor finansministeren, som er så oppteken av å høyra på bedriftseigarar, ikkje vil høyra på ein bedriftseigar som Karl Munthe-Kaas.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det er ingen grunn til bekymring knytt til Arbeidarpartiets skatteopplegg. Me gjev faktisk bedriftene føreseielegheit ved å seia at ein ikkje skal gjera endringar knytt til selskapsskatten, og me sikrar landet vårt fordeling. Høgre klarar ikkje å levera på nokon av delane, for dei har ikkje eit tydeleg skatteløfte, og dei bidreg ikkje til fordeling. Så veit me at berre to av fem små og mellomstore bedrifter i Noreg betaler formuesskatt. Dei aller fleste av desse opplever heller ikkje likviditetsproblem, og det vesle mindretalet det kan gjelda, har moglegheit til å be om utsett innbetaling, noko svært få gjer. Det sentrale spørsmålet her er då, når finansministeren går så sterkt på banen og bruker så sterke ord: Kven er det eigentleg finansministeren trur han reddar gjennom kutt i formuesskatten, og kva dokumentasjon har han på akkurat dette?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Finansministeren svarte ikkje på spørsmålet mitt. Han ville heller snakka om fordeling. Det er heilt greitt. La oss snakka om fordeling. Me ser at pandemien har ført til at nokre tener seg styggrike, mens andre går svoltne til sengs. Høgre vil gje kutt i det som populært vert kalla arbeidande kapital, men der me ser at omtrent halvparten av kutta, altså heile 3 mrd. kr, går til eigedom, altså ikkje til utstyr og maskinar, som dei ofte trekkjer fram. Det er noko Høgre ønskjer å gjera trass i at Noregs Bank i sin siste pengepolitiske rapport skriv at prisane på næringseigedom har auka markert gjennom koronapandemien. For næringseigedom er salsprisane no 11 pst. høgare enn før pandemien. Og så veit me at det ikkje går an å dokumentera ein samanheng mellom kutt i formuesskatten og det å skapa arbeidsplassar, men det er altså mogleg å dokumentera ein enorm vekst hos akkurat dei som skal få skattekutt frå Høgre framover. Det eg skulle likt å veta, er kvifor Høgre meiner at akkurat no er det rette historiske augeblikket for å gje store skattekutt, som med kirurgisk presisjon treffer dei som har vunne mest på pandemien.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Det er ingen som har føreslått at ein skal skilja mellom ulike næringar, så det er vanskeleg å forstå kva finansministeren eigentleg meiner med det. Det Arbeidarpartiet utfordrar Høgre på, er at dei har valt eit skatteopplegg som med kirurgisk presisjon treffer dei som har mest pengar frå før. Dei vil gjennomføra kutt i formuesskatten som inneber nesten 7 mrd. kr totalt, der 6 av dei 7 milliardane går til dei 10 pst. rikaste. Og dei gjer det på eit tidspunkt der me allereie ser at det som var ein underliggjande trend i retning av aukande forskjellar, har vorte ytterlegare forsterka gjennom koronapandemien. Dette ville vore det rette tidspunktet å prioritera både arbeid, det å få fleire folk i jobb, velferd – som er der for deg uansett kor du bur, eller storleiken på lommeboka di – og ein omfordelande skatt som er rettferdig, og som bedriftseigarar, som f.eks. Karl Munthe-Kaas, etterlyser. Eg skulle gjerne høyrt kva finansministeren vil seia til bedriftseigarar som Karl Munthe-Kaas.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-06-18:
Eg skal vera ganske kort. Det har vore ein lang debatt, og han har handla om mange ting, men det viktigaste for landet er ikkje fyrst og fremst smått og stort i revidert nasjonalbudsjett, det er retninga me ønskjer å ta landet i. Eg må innrømma at eg synest det er ganske interessant å sjå at når dagens regjering og representantar frå dagens regjering vert konfronterte med resultata dei sit igjen med etter åtte år i regjering, viser dei altså ikkje fram nye idear og betre løysingar for framtida. Det dei gjer i staden, er å peika bakover på tidlegare regjeringar og seia at dei var minst like ille, iallfall ikkje betre. Eg må berre seia at eg veit ikkje om fattigfolk vert så veldig imponerte når dei då høyrer finansministeren seia at forskjellane trass alt òg har auka tidlegare, at det ikkje er sånn at dei berre har auka dei siste åra. Eg veit heller ikkje om folk i Noreg vert så veldig imponerte når dei høyrer f.eks. representanten Ola Elvestuen seia at Stoltenberg II-regjeringa heller ikkje var noko særleg flink til å driva med klimakutt. Eg trur folk saknar politikarar som vil noko på vegner av landet sitt, som peiker framover, og som har lyst til å vera ansvarlege heller enn å skulda på alle moglege andre og gje alle moglege andre forklaringar på dei resultata ein har. Eg vil vera heilt ærleg: Me i Arbeidarpartiet ønskjer å ta ansvar for landet. Me ønskjer å ta ansvar for at det skal verta vanlege folk sin tur. Då treng me systematiske endringar. Me treng ei maktforskyving frå rikfolk til vanlege folk, og at det er vanlege folk sitt liv, deira jobbar og deira kvardag, som vert prioritert. Det inneber bl.a. at me må få ein velferdsstat som er til for alle, ikkje ein velferdsstat som opplever stadig meir sentralisering eller stadig meir privatisering av velferda. Det er noko av grunnen til at me i dette reviderte budsjettet ikkje fyrst og fremst vil setja av pengar til kjøp av private helsetenester, men heller vil bruka store pengesummar på det tilbodet som er offentleg og felles for alle. Det same gjeld retninga for klimapolitikken. Me ønskjer ei retning for klimapolitikken som er ambisiøs, men som òg er rettferdig. Rekninga for klimakutta skal ikkje fyrst og fremst hamna på vanlege folk sine lommebøker, men me skal ha ein klimapolitikk som sikrar jobbar, og som òg sikrar vanlege folk sin økonomi.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Jeg er helt enig med representanten Tajik i at Norge er et fantastisk land, men handelslekkasjen til Sverige koster norsk næringsliv flere tusen arbeidsplasser, og et høyt norsk avgiftsnivå er den viktigste årsaken til at folk kjører timevis til Sverige. I Danmark ble det for noen år siden gjennomført en kraftig reduksjon av avgifter på typiske grensehandelsprodukter for å motvirke handelslekkasje til Tyskland, og grensehandelen bremset kraftig opp nærmest over natten. Representanten Svein Roald Hansen fra Arbeiderpartiet har uttalt til bransjemagasinet ProBeer at man vil se nærmere på de danske erfaringene og se om det er grep man kan lære av. Betyr det nå at også Arbeiderpartiet vil være med på en reduksjon av alkoholavgiftene og avgiftene på tobakk, slik representanten Hansen antyder overfor bransjebladet til NHO?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Vi er veldig glade for at vi har etablert den enigheten om en økt kompensasjon til pelsdyrnæringen, som blir nedlagt på grunn av et politisk vedtak. Det koster. Vi har innarbeidet de skattetekniske endringene i revidert, slik at pelsdyrbønder sikres skattefritak for kompensasjonene som utbetales. Vi vet at det som utbetales direkte, vil komme. Det har blitt utbetalt penger, og det kommer penger videre frem til avviklingen skal være fullført innen 1. januar 2025. Men som representanten Terje Aasland burde vite, er dette en overslagsbevilgning. Alle pengene blir ikke utbetalt i år. De blir fordelt over flere år. Det er en overslagsbevilgning, så det er ikke behov for å øke bevilgningen i revidert budsjett.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Jeg må si det er ganske oppsiktsvekkende hvor liten tro representanten Aasland har på stortingsvedtak. I min verden er det slik at regjeringen plikter å følge opp stortingsvedtak. Stortinget har vedtatt å forbedre kompensasjonsordningen til pelsdyrbøndene, og det kommer regjeringen til å følge opp. Som sagt er det en overslagsbevilgning. Det er ikke slik at alle pengene skal utbetales i år, de blir fordelt over flere år. Men det er det vedtaket som Stortinget har fattet, som ligger til grunn for utbetalingene. Det skattetekniske måtte vi nødvendigvis innarbeide i revidert, i lovproposisjonen.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Jeg tror representanten Gjelsvik er vel bevandret og dykker ned i avgifts- og skattehistorien. Det er nok ikke jeg den første til å gjøre, men jeg tenker at det er litt viktig å få frem hva som er historisk korrekt. Det er ikke slik at man kan isolere avgifter fra skatt, det henger sammen. I vår regjeringstid har det blitt gjort en del vedtak i Stortinget om å øke avgifter, som til dels har blitt kompensert med skattelettelser, men det som er viktig, er å se på hva Fremskrittspartiet har fått til etter at vi gikk ut av regjering. Nå forhandler vi budsjett med regjeringspartiene, og vi sitter på andre siden av bordet. I løpet av to forhandlinger, først om statsbudsjettet for 2021 og nå om revidert, har vi redusert avgiftene med i overkant av 8 mrd. kr, hvis man ser på årseffekten. Det mener vi er en veldig god start. Vi har redusert viktige avgifter, på grensehandelsprodukter som blir avviklet, og det er viktig for å sikre norske arbeidsplasser både i industrien og i norsk varehandel.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Det kan Limi gjøre. For det første er det helt riktig at på vårt landsmøte ble det vedtatt en resolusjon som kort fortalt går ut på at vi ønsker en opptrapping av betingelsene til helsearbeiderne – ikke bare en opptrapping når det gjelder lønn, men også å se på rekruttering. Hvordan kan vi sikre at flere søker seg inn i disse yrkene? Da må vi selvfølgelig se på utdanningsløpet. Vi har ikke fått gjennomslag for konkrete bevilgninger i revidert-forhandlinger på dette området, men vi har fått en avtale eller et forslag sammen med regjeringspartiene der vi adresserer dette veldig tydelig og ber regjeringen komme tilbake med en plan i statsbudsjettet for 2022. Det betyr at det kommer et forslag fra regjeringen som Stortinget får anledning til å behandle, og da kan man se for seg en opptrapping over flere år for å bedre betingelser, øke rekrutteringen og også øke utdanningskapasiteten.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Skatt er viktig, for det er en helt avgjørende del av rammebetingelsene for norske bedrifter. Utenlandsk kapital øker takten i oppkjøpet av norske bedrifter. «Det tvinger oss til å drøfte verdien av nasjonalt eierskap», skrev Dagbladet etter at Norske Skog ble overtatt av et utenlandsk investeringsfond. For Fremskrittspartiet er det helt avgjørende at norskeide bedrifter og bedriftseiere ikke har dårligere rammevilkår enn utenlandske. Formuesskatt og skatt på arbeidende kapital er en hemsko for norskeide bedrifter, og det favoriserer utenlandske eiere, som f.eks. kinesere og russere. Senterpartiet har foreslått å øke både formuesskatten og utbytteskatten. Er det slik at det ikke betyr noe for Senterpartiet om bedriftene eies lokalt eller fra Kina? Og hvor går grensen for favorisering av utenlandsk eierskap?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
La meg først si takk for samarbeidet til finansministeren, om store og viktige saker i en krevende tid. Samarbeidet kan på noen områder bli enda bedre, bl.a. når det gjelder å stanse eller i hvert fall å begrense handelslekkasjen til Sverige. Jeg har ikke noe imot svensker, men jeg er veldig opptatt av å trygge norske arbeidsplasser både i industrien og i varehandelen. Vi vet at i løpet av det siste året, på grunn av at grensen har vært helt stengt, er det skapt mange tusen nye arbeidsplasser, og statens avgiftsinntekter har økt med ca. 12 mrd. kr. Det viser potensialet. Jeg registrerer med interesse det som står i Høyres nye program: «redusere særavgifter på enkelte grensehandelsutsatte varer». Da er mitt spørsmål til finansministeren, også nestleder i Høyre: Vil det være slik at det er Fremskrittspartiet som også i neste periode må dra dette lasset og gå i bresjen for å sikre norske arbeidsplasser, eller kan vi forvente at Høyre vil innta en mer aktiv rolle i de viktige sakene?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-06-18:
Jeg takker for svaret og bekreftelsen på at Fremskrittspartiet har fått til noe som er viktig for på kort sikt å prøve å begrense handelslekkasjen til Sverige. Så er det også en del andre faktorer, som finansministeren påpeker, og det krever et mer langsiktig arbeid. Men på kort sikt vil avgiftsreduksjonene være viktige. Jeg tror bare jeg vil avslutte med å si, litt omskrevet, det som representanten Martin Kolberg pleier å si: Kampen fortsetter. Denne gangen for reduserte avgifter.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
Vi må kutte klimagassutslipp, og det er viktig å gjøre det innenfor industrien. Derfor har vi i de siste årene styrket både Forskningsrådet, Innovasjon Norge, Enova og fått på plass Nysnø for å få dette til. Men vi må også kutte utslipp i Norge. Vi har nettopp lagt fram en klimaplan for å kutte utslipp innenfor ikke-kvotepliktig sektor. Der er transport viktig. Vi må kutte 50 pst. innenfor transport, og vi har satt et mål om bare å selge nullutslippskjøretøy i 2025. Arbeiderpartiet har varslet at de vil innføre moms på de dyreste elbilene. Er det da viktigst for Arbeiderpartiet å innføre moms, eller er det viktigere å nå målet om bare å selge nullutslippskjøretøy? Hvis det ikke er viktigst bare å selge nullutslippskjøretøy i 2025, er det ikke da sånn at rettferdig klimapolitikk egentlig bare innebærer å ta vekk klimatiltak?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
SV vil styrke satsingen på det grønne skiftet ut av koronakrisen, og det er Venstre helt enig i. Det er jo styrkinger også i revidert. Så påpeker representanten Kaski at regjeringen har en satsing på olje- og gassindustrien, mens det vitterlig var sånn i fjor vår at vi fikk en oljeskattepakke, som jeg er helt enig i ble altfor gunstig for olje- og gassnæringen, men den ble jo drevet gjennom fra Stortinget – først med bestilling av en sak til regjeringen, og deretter gjennom forhandlinger på Stortinget, hvor det var Stortinget ved Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Fremskrittspartiet som drev igjennom tiltak for olje- og gassnæringen, som har vist seg å være altfor gunstige. Så i stedet for å rette sitt angrep mot regjeringen, burde ikke egentlig SV støtte regjeringen i å holde tilbake tiltak overfor oljenæringen og ikke nå å jobbe for at det nettopp er de partiene som drev dette igjennom, SV vil ha i posisjon?
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
Vi har handlet kontinuerlig. Vi er ned 5 millioner tonn fra det som var toppnivået, og vi ligger nå 2,6–2,7 pst. over målet for 2020. Det som gjør at det er høye utslipp i Norge, er først og fremst økningen i petroleumsindustrien. På alle andre områder ligger vi langt framme. Særlig innenfor transport er det ingen land i verden som har oppnådd mer enn Norge. Vi har i dag 60 pst. satsing på salg av nullutslippskjøretøy. Vi skal nå 100 pst. innen 2025. Det gjør vi med Venstre i posisjon. Ingen andre land har slike ambisjoner. Innenfor grønn skipsfart vekker elfergene oppsikt. Det kommer også på hurtigbåter og på tungtransport, så utviklingen i Norge går mye raskere enn i noen andre land vi kan sammenlikne oss med. Det er ingen tvil om at Venstre har vært helt sentral for å få til dette på nullutslippsløsninger, og den satsingen på biodrivstoff som er helt avgjørende for å kunne nå utslippsmålene raskt, er det også Venstre som har drevet gjennom i disse årene.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
For det første: Satsingen på sirkulærøkonomi kommer fra regjeringsenheten og regjeringsplattformen, for vi skal ha en posisjon der vi skal være internasjonalt ledende innenfor sirkulærøkonomi. I 2018 hadde vi en avfallsmelding som lå i Stortinget. Den var viktig, og jeg mente det var viktig at den skulle vedtas, men vi trengte en bredere strategi for sirkulærøkonomi. Den har det vært jobbet med – det er vel åtte–ni departementer som er inne i den – og det er nettopp det vi har fått. Dette er en bred strategi som omfatter alle deler av økonomien. Den handler ikke bare om avfall, men er nettopp det vi ønsket å få til. Så er det alltid sånn med en strategi at den skal legges fram og lage grunnlaget for og forsterke arbeidet som skal gå framover. Dette er en god strategi, og den skal gjennomføres og drives framover i årene som kommer.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-18:
Det som står igjen etter disse to periodene, er at vi har et helt annet omfang av biodrivstoff som brukes i Norge. Vi satte et innblandingskrav på 20 pst. tilbake i 2015/2016, og det har vært drevet gjennom både med at man hadde et innblandingskrav, og at man hadde et avgiftsfritak utenfor det innblandingskravet. Det som var en utfordring, var at i mye av drivstoffet ble det i noen år også brukt palmeolje – med den avskogingsrisikoen som det innebærer. I 2020 var det ikke palmeolje i biodrivstoff som ble brukt i Norge, så vi har oppnådd det målet. Vi bruker nå virkemiddelet med å bygge opp igjen innblandingskravene i årene framover, både det som går på biltransport, og det som går på luftfarten – der er vi det første landet som har innført et krav om innblanding av biodrivstoff. Det skal gjennomføres i klimaplanen, og det varsles både innenfor skipsfart og innenfor bygg.