Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-01-12:
Jeg vil begynne med å takke representanten Meling for å ha reist et relevant spørsmål – for så vidt også på en balansert måte. Det tror jeg er et godt grunnlag for videre debatt og meningsutveksling om dette temaet. Norge er en del av det nordiske kraftmarkedet, som igjen har forbindelser til andre land, både direkte og indirekte. Utvekslingskapasiteten mellom Norge og andre land er viktig for norsk forsyningssikkerhet og gir samtidig mulighet til å avsette kraft når det er overskudd. Nye utenlandsforbindelser skal etableres i den grad det er samfunnsøkonomisk lønnsomt. De eksisterende forbindelsene er viktige for forsyningssikkerheten i Norge, og når nye forbindelser vurderes, vil bidraget til å styrke forsyningssikkerheten vår være et viktig hensyn å overveie. Vår største utvekslingskapasitet er til andre nordiske land. Statnett har ansvaret for utviklingen av sentralnettet. De er i gang med bygging av en ny forbindelse til Danmark, Skagerrak 4. Foretaket arbeider også med å styrke forbindelsene til Sverige. I oktober i fjor sendte Statnett en melding til NVE om en ny forbindelse til Sverige, den såkalte SydVestlinken. Videre arbeider Statnett med to mulige utenlandsprosjekter, ett til Tyskland og ett til Storbritannia. Den norske kraftbalansen har vist store variasjoner over tid. Vannkraftens uforutsigbarhet gjør også at vi kan få store svingninger fra år til år og innenfor året i seg selv. Vurderingene av utviklingen i kraftbalansen framover er beheftet med usikkerhet. Forbruksutviklingen kan ta ulike løp avhengig av økonomisk utvikling, strukturendringer, priser og værforhold. Graden av realisering av ny produksjon i Norge vil også påvirkes av en rekke usikre faktorer. Økt produksjon vil bidra positivt til forsyningssikkerheten for strøm i Norge. Likevel vil svingningene i vannkraftproduksjonen være så betydelige at vi er avhengige av utenlandsforbindelser for å utlikne disse variasjonene. Utenlandsforbindelsene vil på denne måten bidra til å bedre forsyningssikkerheten for strøm i Norge og i de landene som knyttes til det norske systemet, samt til å ta vare på og utvikle de verdiene som ligger i den norske vannkraften. Vannkraften er sårbar for årlige svingninger i nedbøren selv med betydelig magasinkapasitet. Variasjoner på så mye som 60 TWh i tilsiget til den norske vannkraftproduksjonen fra ett år til et annet år – altså rundt halvparten av normal produksjon – er ikke uvanlig. For eksempel var tilsiget i 2010 om lag 100 TWh, mens det i 2011 var omtrent 150 TWh. Også uventede hendelser kan gi energiknapphet eller overskudd i perioder, i tillegg til at det er betydelige årlige variasjoner i forbruket på grunn av temperaturer og konjunkturer. I år med lav produksjon i Norden grunnet lave tilsig eller andre forhold, eller høy etterspørsel etter kraft, eksempelvis i år med kalde vintre, er utenlandsforbindelsene viktige for vår forsyningssikkerhet. Som eksempel importerte Norge om lag 7 TWh vinteren 2010/2011, i ukene mellom 48 og 12. Det utgjør 15,6 pst. av normal produksjon i Norge og illustrerer hvor viktig forbindelser til andre land – det termiske system – kan være for vår forsyningssikkerhet. I situasjoner med overskudd av kraft er utenlandsforbindelser viktige for bl.a. å sikre at vann ikke går til spille, som f.eks. når tilsiget til den uregulerbare kraftproduksjonen er høy. Siden juni har Norge hatt en nettoeksport på i overkant av 11 TWh. Gjennom kraftutveksling er det mulig å dra gjensidig nytte av forskjeller i produksjonssystemer og forbruksmønster. Norsk vannkraft har vanligvis relativt små prisvariasjoner over døgnet, fordi den er rimelig og enkel å regulere. Imidlertid er det store prisforskjeller mellom sesonger og år, avhengig av tilsig, nedbørsmengde, temperatur og overføringskapasitet. Andre energisystemer kan følge et annet mønster med store prisvariasjoner over døgnet, men med mindre sesongvariasjoner. Det er ofte dyrere å regulere varmebasert kraftproduksjon på grunn av store oppstartskostnader. Å bygge ut et tilstrekkelig overføringsnett for strøm er en kjerneoppgave i energipolitikken og en forutsetning for å lykkes. Statnetts nettutviklingsplan for 2011 viser at foretaket planlegger å investere mellom 40 og 50 mrd. kr i utbygging og oppgradering av nytt strømnett i Norge i neste tiårsperiode. Utbyggingsbehovet skyldes nødvendigheten av bedre sikkerhet for strømleveranser i noen områder, mer fornybar kraftproduksjon, forbruksvekst bl.a. i oljesektoren, industrien og områder med befolkningsøkning, og å unngå regionale ubalanser. Det er med andre ord nødvendig og svært gledelig at Norge nå for alvor er i gang med å oppgradere infrastrukturen når det gjelder overføring av nett. Utenlandshandel krever et robust overføringsnett. Utviklingen i overføringskapasiteten til utlandet må derfor ses i sammenheng med utviklingen av det innenlandske nettet og det innenlandske markedet. Statnett har nylig gjennomført en studie hvor de har vurdert hva som kreves og vil være teknisk mulig for tilknytting av nye utenlandsforbindelser til Sørlandet i den neste tiårsperioden. Studien viser at i tillegg til den besluttede kabelen til Danmark – kanskje den som allerede bygges – er det mulig å tilknytte ytterligere én kabel i 2018 og én i 2021, gitt at strømnettet på Sørlandet forsterkes, og at de nødvendige konsesjoner blir gitt til disse prosjektene. Dette er bakgrunnen for Statnetts pågående arbeid med mulige utenlandsforbindelser til Storbritannia og Tyskland. Behovet for nett og nettforsterkninger er mer aktuelt enn noensinne. Nettet er avgjørende for kraftforsyning og utvikling av kraftmarkedene i årene framover. Samtidig er det, som vi alle vet, krevende og langsiktige prosesser med betydelig oppmerksomhet, bl.a. i media og i lokalsamfunn. Det skulle også kanskje bare mangle – dette er store infrastrukturprosjekter som vises. Det er bakgrunnen for den planlagte stortingsmeldingen om utbygging av strømnettet. Det er en stortingsmelding jeg ser fram til å legge fram, og jeg vil der utfordre et bredt flertall i Stortinget til å gi tilslutning til de overordnede strategiene og til å forplikte seg til betydningen og nødvendigheten av å bygge ut sentralnettet. Det er slik at det har ikke bestandig vært like stor oppslutning i denne salen om de konkrete prosjektene som det har vært om betydningen av utbygging generelt. Det er i tillegg nedsatt et energiutvalg under ledelse av Olav Akselsen. Utvalget skal utrede og vurdere sentrale faktorer som påvirker energi- og kraftbalansen i Norge, bl.a. produksjon, forbruk, nettutbygging og kraftutveksling med utlandet. Arbeidet skal være ferdig i mars i år. Norge har vært en del av et internasjonalt kraftmarked siden Nea–Järpstrømmen ble bygget i 1960. Det skal vi fortsette å være.