Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2009-06-08:
Regjeringens St.meld. nr. 13 for 2008–2009 om utviklingspolitikken reiser mange viktige problemstillinger. Som saksordfører for komiteens innstilling er jeg glad for å kunne fastslå at vi her i Stortinget igjen har maktet å skape viktige, omforente konklusjoner i de fleste store spørsmål, selv om det også er dissenser. Utviklingsbistand er bare én del av vår kontaktflate med utviklingslandene. For å skape en mer samstemt og samlet norsk politikk for utvikling trengs endringer på andre politikkområder, slik at disse i sterkere grad støtter opp om utviklingspolitikkens mål. Derfor er det politisk viktig når hele komiteen står samlet om å fastslå at premisset for tettere koblinger mellom utviklings- og utenrikspolitikken skal være større samstemthet med den norske utviklingspolitikkens mål, som er fattigdomsreduksjon og fremme av menneskerettigheter. Det er avgjørende at bistandspolitikken innrettes ut fra u-landenes utviklingsbehov, og at den ikke blir gjort til et redskap for å fremme industrilandenes interesser. Globaliseringen øker behovet for finansiering av globale fellesgoder, som internasjonal sikkerhet, fungerende finanssystemer, stabilt klima, trygghet mot epidemier, osv. Vi trenger en ny kategori i internasjonal statistikk, slik at nasjonene kan synliggjøre sine bidrag til å finansiere internasjonale tiltak for å sikre globale goder. Det er positivt at Regjeringen lanserer den ideen. Komiteen går lenger. Norge kan gå foran og sette et eksempel for andre på dette området. En samlet komité ber derfor Regjeringen vurdere å opprette et eget budsjettområde for finansiering av globale fellesgoder, utenom bistandsbudsjettet. Komiteen presiserer videre at det som skal dekkes av bistandsbudsjettet, er tiltak som har utvikling i fattige land som hovedformål, mens tiltak som har globale fellesgoder som hovedformål, skal finansieres fra andre budsjetter. Når hovedformålet ikke er utviklingsbistand til fattige land, skal dette ikke bistandsfinansieres. Evalueringer har vist klare svakheter i utviklingssamarbeidet. Det er vår plikt å gjøre bistanden bedre. For ikke å overstrekke bistandsforvaltningens kapasitet mener hele komiteen at en bør konsentrere det omfattende og langsiktige bilaterale samarbeidet fra stat til stat til noen færre land enn tilfellet er nå. Det er internasjonalt en tendens til sviktende langsiktighet, mangelfull oppfylling av bistandsløfter, og til at giverland foretar raske omskiftninger i fokus og bistandsinnretning. Derfor presiserer komiteen at utviklingssamarbeid skal bygge på langsiktighet, faglighet og mottakerlandenes behov og forutsetninger. I stortingsmeldingen nevnes langt flere områder enn før som sektorer hvor Norge har verdifull erfaring og kompetanse til bruk i utviklingssamarbeid. Det er bra. Men vi må alltid huske at det er behovene i utviklingslandene som må avgjøre valg av innsats. Bistanden må være mottakerorientert, ikke giverorientert. FNs tusenårsmål er førende for norsk utviklingspolitikk. Disse målene ble ved tusenårsskiftet vedtatt av utviklingsland og industriland i fellesskap, og forplikter oss helt spesielt i den perioden vi nå er midtveis i, dvs. fram til 2015. Derfor bekrefter komiteen enstemmig at bistanden til gjennomføring av tusenårsmålene, ikke minst innen helse og utdanning, skal ha prioritet i norsk utviklingssamarbeid. Som kjent har Norge for lengst påtatt seg et spesielt ansvar for å bidra til de helserelaterte tusenårsmålene. Det skal vi fortsatt følge opp. Det er bra at Regjeringen jevnlig markerer dette offensivt, både i Norge og internasjonalt. En spesielt viktig og ny presisering gjøres av hele komiteen. Det er at den andel av norsk bistand som går til utdanning, nå bør økes. Det er nytt også i forhold til stortingsmeldingen og en viktig politisk føring for årene framover. Kampen mot klimaendringene er et globalt fellesansvar, men industrilandene har et særlig historisk ansvar og de største finansielle og teknologiske ressursene til å takle problemene. Industrilandene må derfor gå foran og demonstrere at miljøvennlig økonomisk vekst er mulig. Også u-land trenger ren energi. Det kan noen steder skaffes gjennom vannkraft, men vi må også satse mer på solenergi og vindkraft. Å bevare naturskog er en kostnadseffektiv måte å unngå utslipp av CO2 på. Hele komiteen deler det synet og understreker kravet om tredjeparts bekreftelse eller verifikasjon. Det trengs for å unngå såkalt karbonlekkasje, ved at stans i hogst ett sted bare medfører økt hogst et annet sted. Handlingsplanen fra FNs klimatoppmøte i 2007 krever at den økte finansieringen av klimatiltak skal være «new and additional». Dersom OECD-landene nå legger finansieringen av klimarettede tiltak innunder budsjettrammen for utviklingsbistand, vil klimatiltak gå på bekostning av kampen mot fattigdom. Det kan gjøre det vanskelig å få utviklingslandene med på en ny klimaavtale. Krig og konflikt skaper humanitære kriser og fortserker fattigdom. Økonomisk vekst og utvikling virker krigsforebyggende. I Afghanistan, Sudan og Midtøsten er det ikke nok med militære styrker for å skape sikkerhet og stabilitet. Det trengs en omfattende tilnærming gjennom bistand og politikk for å skape en bedre og tryggere framtid. Mange stormakter har latt sine geopolitiske interesser og militære utenlandsengasjementer bli styrende også for store deler av den sivile utviklingsbistanden. Norge og andre likesinnede land har derimot lagt større vekt på fattigdomsorientering i bistandsinnretningen. Dette har Norge fått honnør for, og jeg er glad for den tverrpolitiske enighet om å videreføre denne linjen. Vi har lenge brukt en rekke virkemidler for å påvirke de store kapitalstrømmene, slik at utviklingsland kan høste større fordeler av internasjonal handel og få mer private investeringer slik at det kan skapes vekst og sysselsetting. Det er et sterkt signal når hele komiteen anser det som riktig fra et etisk ståsted å opprette et nytt investeringsfond utenom bistandsbudsjettet, med basis i en avgrenset del av midlene til Statens pensjonsfond – Utland. Regjeringen bes vurdere dette nærmere. En annen mulighet, som nå diskuteres for fullt internasjonalt, er å skape nye kilder til finansiering av utvikling ved å innføre små internasjonale avgifter på utvalgte økonomiske aktiviteter. Det er krevende å få internasjonalt gjennomslag for dette, og det kunne være spennende å høre hvordan Norge arbeider videre med det framover, hvis statsråden kunne kommentere det. Etter innspill fra Aksjon slett u-landsgjelda og ungdomsorganisasjonen Changemaker tar en enstemmig komité til orde for en norsk gjeldsrevisjon for å se etter illegitim gjeld som bør slettes og styrke regelverket for ansvarlig långivning. Jeg vil takke alle fraksjonene i utenrikskomiteen for samarbeidet om å få til disse og mange flere gode, samlende formuleringer og retningslinjer for politikken på dette området. Det har stor betydning for et felt hvor Norge har høye ambisjoner, men hvor det er viktig med god forankring i Stortinget. Til slutt vil jeg på vegne av Kristelig Folkeparti kort framheve fem punkter, som vi synes er spesielt viktige. For det første: Gjennomslaget for å øke utdanningsbistandens andel av norsk bistand er en kampsak for oss. Nå varsles en ny trend. Det verdsetter vi høyt. For det andre: Den tverrpolitiske oppslutningen om å øke norsk støtte til landbruksutvikling og matsikkerhet er viktig. Dette tror vi også vil gjøre kampen mot fattigdom mer effektiv. For det tredje: Grensedragningen mellom utviklingsbistand og finansiering av globale goder er prinsipielt meget viktig. For det fjerde: At nye klimatiltak skal være reelt nye og såkalt addisjonelle i forhold til utviklingsbistanden, er et prinsipp som det er viktig å sikre i årene framover. Og sist, for det femte, vil jeg vise til at Kristelig Folkeparti – sammen med Fremskrittspartiet og Venstre – har et eget forslag hvor Stortinget ber Regjeringen om å opprette et eget investeringsfond for fattige utviklingsland. Det trengs, ikke minst nå, for å motvirke finanskrisens negative følger for mange av verdens fattigste land. I samsvar med dette tar jeg opp forslaget fra mindretallet, som er varslet i innstillingen.