Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2004-12-15:
Et hovedmål for Regjeringen er et arbeidsliv med plass til alle. Deltakelse i arbeidslivet er den viktigste sikringen for sosial inkludering og det viktigste virkemidlet mot fattigdom. Høy yrkesdeltakelse og god bruk av arbeidskraften er derfor av største betydning for å kunne opprettholde og videreutvikle velferden. Norge har en av de høyeste rater for yrkesdeltakelse og en av de laveste rater for ledighet i hele OECD-området. Lav langtidsledighet er også et markant trekk ved det norske arbeidsmarkedet, og nå er norsk økonomi inne i en konjunkturoppgang. Ved utgangen av november var om lag 83 600 personer registrert hos Aetat som helt ledige arbeidssøkere. Dette er en nedgang på 3 700 i forhold til samme tid i fjor. Regjeringen legger til grunn at bedringen på arbeidsmarkedet framover etter hvert vil gi sterkere nedgang i ledigheten. Men selv med en bedring i arbeidsmarkedet står vi overfor viktige og utfordrende oppgaver i arbeidsmarkedspolitikken i 2005. Som arbeids- og sosialminister er jeg tilfreds med at fokuset på arbeid har bred støtte i komiteens innstilling. Det betyr økt innsats i kampen mot fattigdom og økt fokus på å få personer med nedsatt funksjonsevne og uføretrygdede tilbake i arbeid, og i denne fasen av konjunkturoppgangen er det disse gruppene vi skal prioritere høyest. For å styrke oppfølgingen av arbeidssøkere er det de siste årene samlet tilført midler til over 700 nye årsverk i Aetat. Dette er mer enn noen annen regjering har lagt opp til på mange år. Regjeringens opplegg gir et nivå på de ordinære arbeidsmarkedstiltakene på i underkant av 12 500 plasser for 1. halvår 2005. Det er et tiltaksnivå som er godt tilpasset den forventede bedringen i arbeidsmarkedet i 2005, samt Regjeringens strategi om økt vekt på arbeidssøkernes egenaktivitet og tett oppfølging fra Aetat. Innenfor rammen av tiltaksplasser prioriteres langtidsledige, herunder langtidsmottakere av sosialhjelp, innvandrere og ungdom. Behovet for tiltaksplasser i 2. halvår 2005 vil bli vurdert nærmere i revidert nasjonalbudsjett. Regjeringen ønsker dessuten også å styrke forsøkene med kommunal oppgavedifferensiering neste år. Det siste året har Oslo kommune, ved bydelene Sagene og Gamle Oslo, deltatt i forsøk med kommunalt ansvar for arbeidsmarkedstiltak. Regjeringen ønsker nå å utvide dette forsøket med to nye bydeler, Alna og St. Hanshaugen. Vi vil derfor komme tilbake til Stortinget med et eget forslag om å omdisponere midler fra Aetat til de kommunale budsjetter. Yrkesrettet attføring er et av de viktigste virkemidlene i arbeidet for økt yrkesdeltakelse for personer med nedsatt funksjonsevne. Antall yrkeshemmede arbeidssøkere registrert hos Aetat har vært økende gjennom flere år. For 2005 har Regjeringen foreslått en styrking i tiltaksnivået for yrkeshemmede på om lag 2 000 plasser sammenliknet med bevilgningen for 2004. Dette er en rekordhøy satsing på arbeidsmarkedstiltak for yrkeshemmede. Gjennom komitebehandlingen er det prioritert en ytterligere økning av plasser under tiltaket Varig tilrettelagt arbeid, VTA, for å få flere funksjonshemmede i jobb. Regjeringen har også foreslått en ny forsøksordning med lønnstilskudd for å få flere uførepensjonister tilbake i arbeid. Uføre som nå ønsker å forsøke seg i arbeidslivet, skal kunne ta med seg uførepensjonen til en ny arbeidsgiver som et lønnstilskudd. Forsøket vil bli iverksatt i fylkene Hedmark, Rogaland, Sør-Trøndelag, Telemark og Troms. Jeg har merket meg at et flertall i komiteen viser til at det går for lang tid før attføringstiltak kommer i gang. Å plassere yrkeshemmede på gode arbeidsmarkedstiltak eller hos potensielle arbeidsgivere er ofte krevende. Erfaring har vist at der er vanskelig med rask opptrapping av tiltakene for yrkeshemmede. Komiteen ønsker en gjennomgang av attføringsfeltet, og jeg vil følge opp dette. Regjeringen vil komme tilbake med en melding om dette etter at forslaget om en ny arbeids- og velferdsforvaltning er behandlet i Stortinget. Som en del av avtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet om statsbudsjettet for 2005 er det dessuten funnet rom for å forlenge den midlertidige utvidelsen av permitteringsperioden fra 26 uker til 42 uker for alle bransjer fram til 1. juli, da en ny vurdering vil bli foretatt. I budsjettforliket ble det også enighet om å redusere arbeidsgivers lønnsplikt ved permittering fra ti til fem dager. I innstillingen er det innledningsvis fra flertallet i komiteen og mindretallet i salen sterkt understreket at utviklingen på veldig mange områder går i gal retning. Jeg synes det er grunn til å minne om at vi har hatt en økonomisk utvikling som innebærer at den særnorske høye renten som var da Samarbeidsregjeringen overtok, nå er helt borte. Er det en gal retning? Antall sysselsatte har steget med 15 000 siden sommeren 2003. Er det en gal retning? Arbeidsledigheten har falt fra 4,3 pst. til 3,7 pst. Er det en gal retning? Antall langtidsledige er redusert med 3 500 personer. Er det en gal retning? Som en følge av den høye renten styrket kronekursen seg kraftig gjennom hele 2002, den utviklingen er snudd. Er det en gal retning?