Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-04-27:
Jeg vil først takke saksordføreren for et godt arbeid, som har ført til at vi har fått en god innstilling som vil føre til mer internasjonalisering og bedre kvalitet på utdanningen av studenter og elever i inn- og utland. Vi lever i mulighetenes tid. Aldri har menneskene hatt slike økonomiske og teknologiske ressurser til sin disposisjon som vi har i dag. Klimakrisen og finanskrisen har sine røtter i et økonomisk system som har fått fritt spillerom uten mye internasjonal kontroll, et system som er avhengig av hensynsløs forbruksvekst og kan ødelegge tilgangen på mat, vann og stabile livsvilkår over store deler av kloden. Internasjonalt samarbeid om utdanning og forskning vil være en viktig motpol til dette. Vi lever i mulighetenes land. Den norske velferdsstaten er frukten av mer enn hundre års kamp for rettferdighet. Grunnlaget for vår velferdsstat har vært et offentlig velferdssystem basert på universelle rettigheter og like muligheter. Vi er kommet langt på vei når universitetsutdanningen har gått fra å være en eliteutdanning til en masseutdanning. Det gir oss et stort fortrinn når det gjelder internasjonalisering og samarbeid på tvers av grensene, at vi har en grunnutdanning og videregående og høyere utdanning som er basert på gratisprinsippet. Alt internasjonalt samarbeid om doble og felles grader må innrettes slik at det ikke kommer i konflikt med gratisprinsippet. Verden trenger mer samarbeid og mer styring av kapitalen, og løsningen på klimakrisen ligger mye i styrkingen av kompetansen globalt og internasjonalt samarbeid og samhandling. Derfor er den meldingen som vi i dag behandler, avgjørende viktig for framtiden. Meldingen er helhetlig, og den vil fremme internasjonalisering for både grunnutdanning og videregående og høyere utdanning. Internasjonalisering av utdanningen er viktig for at Norge som kunnskapsnasjon skal delta i den globale utviklingen. Elever og studenter må rustes til å møte utfordringene i et stadig mer internasjonalt orientert arbeidsliv. Økt internasjonalisering betyr bedre flerkulturell kompetanse for elever og studenter både hjemme og ute og for utdanningsinstitusjonene i Norge. Norske høyskoler og universiteter må gjøre seg mer attraktive for utenlandske studenter og institusjoner, og norske studenter må bli motivert til i større grad å velge utenlandske institusjoner av høy kvalitet. Det blir en omlegging av studiefinansieringen for studenter i utlandet, slik at studentene i framtiden motiveres til å studere ved institusjoner med høy kvalitet, fordi det gir en bedre trygghet for studieutbyttet. Det vil også bli en sterkere satsing på samarbeid og avtaler mellom norske og utenlandske institusjoner innenfor høyere utdanning. Det skal bl.a. ses nærmere på tiltak knyttet til felles grader og mer forpliktende samarbeid. Dagens tilleggsstipendliste, som ikke har fungert godt nok i det hele tatt, vil bli avviklet, og i stedet blir det utviklet kvalitetslister. Disse nye listene blir vesentlig utvidet sammenliknet med tilleggsstipendlisten. Ved utdanninger som omfattes av de nye listene, vil det gis støtte til første året i bachelorutdanningene, som ved dagens tilleggsstipendlister. Det skal gis mer stipend til dekning av skolepenger ved institusjoner av høy kvalitet. Det er viktig at listen favner bredt og bygger opp under bredden i de ulike land, språk, regioner og fagretninger. Disse listene vil være et viktig verktøy og redskap for den enkelte institusjons internasjonaliseringsarbeid, og det vil også lette arbeidet deres. Vi lever i et flerkulturelt Norge, og det er viktig å se på de mulighetene et flerkulturelt Norge gir for det norske utdanningssystemet. Et flerkulturelt samfunn åpner muligheter og stiller krav til internasjonalisering hjemme, som kan utvide perspektivene vi har, og skaffe fornyet kunnskap for å møte framtidens utfordringer i norsk arbeids- og næringsliv. Norge er et lite land med en svært internasjonalt orientert økonomi. Studenter som tilegner seg internasjonal erfaring og kompetanse, er avgjørende viktig for om vi lykkes med dette – om vi lykkes i å være det kunnskapssamfunnet vi ønsker. Det er mange relevante mobilitetsprogrammer og -prosjekter som eksisterer. Det er behov for bedre informasjon og kompetanse – og informasjon ut – om vi skal lykkes i å være det kunnskapssamfunnet som vi ønsker. Vi har en rekke internasjonale skoler i Norge. De har ekstra kostnader i forhold til internasjonal sertifisering og kontroll, og de har også utgifter i forbindelse med rekruttering av internasjonale lærere og ekstra norskopplæring. Dagens finansieringssystem fungerer ikke godt nok. Det er viktig at statsråden går igjennom dette. SV er fornøyd med det arbeidet statsråd Aasland har gjort i forhold til aktiv jobbing sammen med universiteter og høyskoler når det gjelder å satse på flere utviklingssamtaler og samarbeidsavtaler med andre land og institusjoner. Institusjonene har i ulik grad nådd de målene man har satt seg, men det arbeidet statsråden har gjort, har ført til at man jobber mer for og med internasjonalisering.