Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Regjeringen foreslår å bevilge over 33 milliarder kr til Forsvaret i 2009. Dette er en reell økning på 620 mill. kr sammenlignet med saldert budsjett 2008. Økningen kommer på toppen av kompensasjon for lønns- og prisstigning, og innebærer derfor en reell økning av forsvarsbudsjettet på 2 pst. Bondevik II-regjeringen la til sammenligning fram forrige langtidsplan med en målsetting om at man skulle ha et årlig gjennomsnitt på forsvarsbudsjettet på 29,5 milliarder 2004-kroner. Men allerede det første året av langtidsplanen la Bondevik II-regjeringen fram et budsjett som lå flere hundre millioner kroner under deres egne forutsetninger for langtidsplanen. Vi gjør altså det motsatte. Vi oppfyller halvparten av målet i langtidsplanen allerede første året. Det er bra. Utviklingen i omgivelsene våre tilsier at de gjeldende sikkerhetspolitiske mål for Norge bør ligge fast. Ivaretakelse av Norges suverenitet, territoriell integritet og politisk handlefrihet er helt grunnleggende sikkerhetsinteresser, som ikke minst kommer til uttrykk gjennom den helhetlige nordområdesatsingen som Regjeringen legger opp til. En annen grunnleggende sikkerhetsinteresse er å bidra til en multilateral verdensorden under ledelse av FN, med vekt på folkeretten og universelle menneskerettigheter som uttrykk for internasjonal solidaritet og en styrking av FN. Norge har videre en vital interesse av å opprettholde og forsterke det transatlantiske sikkerhetsfellesskapet gjennom NATO. Norges grunnleggende sikkerhetspolitiske interesser og hovedmålsettinger er knyttet til disse interessene. Jeg er glad for at det er tverrpolitisk enighet om dette både i komiteen og i Stortinget. Budsjettet for 2009 innebærer et markant løft for forsvarssektoren og er et viktig steg på veien mot langtidsplanmålene som er satt for perioden 2009–2012. Arbeiderpartiet er svært fornøyd med at vi allerede det første året følger opp halvparten av økningen for å nå bevilgningsmålet vi har satt oss for 2012. Det er i den sammenheng fristende å referere til forsvarssjef Sverre Diesens tale etter budsjettframleggelsen, der han sier at dette budsjettet innebærer «et gjennombrudd for en mer rasjonell og forutsigbar finansiering av Forsvaret». Forsvarssjefen har også understreket at vi med dette budsjettet har tatt et skritt bort fra stupet. Arbeiderpartiet mener at Regjeringen på denne måten helt tydelig viser at vi prioriterer Forsvaret, og at vi følger opp både vår nordområdestrategi og legger til rette for et fortsatt høyt nivå på bidrag til internasjonale operasjoner gjennom FN og NATO. Jeg er spesielt glad for at både Hæren, Sjøforsvaret og Luftforsvaret får et økonomisk løft i 2009. Budsjettet til norske styrker i utlandet foreslås videreført på dagens høye nivå. Norge vil derved kunne opprettholde bidragene til ISAF-operasjonen i Afghanistan på et høyt nivå. Jeg vil også benytte denne anledningen til å rose den innsatsen som gjøres av den enkelte i våre utenlandsoperasjoner, langt fra familie og venner, i et område som er preget av krig og store utfordringer. For noen dager siden var jeg på Gardermoen da det nye Hercules transportflyet Frigg ble døpt. Det var mye politisk rabalder da hastekjøpet av de nye Hercules transportflyene ble vedtatt i Stortinget i juni i fjor. Som vi vet, gikk Fremskrittspartiet imot. De ønsket ikke å erkjenne at dersom vedtaket ikke gikk igjennom, ville Norge bli stående uten operativ tilgjengelig taktisk transportflykapasitet. Jeg får si som fremskrittspartiordføreren i Ullensaker sa til meg under dåpen: Det som er sikkert, er at denne regjeringen leverer det den lover. Jeg skulle ønske at hans kollegaer i Stortinget kunne se det samme som ham. Jeg vil berømme statsrådens arbeid med veteranene. Det er vel ingen regjering og ingen statsråd som har gjort mer for denne gruppen enn det denne statsråden og Regjeringen har gjort. Forsvaret har etablert en egen veteranadministrasjon, og forsvarssjefen er i gang med å lage et eget direktiv som vil understreke Forsvarets ansvar for å ivareta veteranene. Regjeringen har også bidratt til utviklingen av en egen militærmedisinsk poliklinikk, som i tillegg til å tilby egen behandling også hjelper veteranene opp mot det offentlige helsevesen. Regjeringen er også i sluttfasen av arbeidet med å sørge for et styrket erstatningsvern for veteranene, og for at oppfølgingen fra Forsvaret etter endt tjeneste i utenlandsoperasjoner blir lovpålagt. Det har i høst vært en stor fokusering rundt Olavsvern base i Tromsø. Jeg har stor forståelse for dem som har jobbet for Olavsverns sak. Det er imidlertid slik at de helt klare råd vi har fått både fra forsvarssjefen, generalinspektøren for Sjøforsvaret og andre, er at det ikke er behov for Olavsvern i Forsvarets struktur. Jeg er kjent med at det helsefaglige miljøet i Tromsø har vært opptatt av å opprettholde den trykkammerkapasiteten som er ved Olavsvern i dag. Jeg deler de bekymringene, men er trygg på at Regjeringen ved avhendingen av Olavsvern finner praktiske løsninger slik at den trykkammerkapasiteten Forsvaret i dag har på Olavsvern, kan overtas av andre. En annen sak det har vært fokusert mye på i høst, er lokaliseringen av den nye sjefen for Forsvarets IKT-virksomhet. Jeg må si at det til tider har vært en ganske krevende debatt. Før jeg sier noe om sjef INI, vil jeg gjerne bemerke at denne regjeringen faktisk har gjort mye for Jørstadmoen og miljøet der. Det er denne regjeringen som sørget for at Jørstadmoen ikke ble nedlagt. Det er også denne regjeringen som i løpet av det siste året har styrket Jørstadmoen med nesten 100 stillinger. Så til selve saken om lokaliseringen av sjef INI. Jeg er helt overbevist om at etableringen av sjef INI er en viktig og riktig videreføring og styrking av den virksomheten innenfor INI-området som i dag utøves av Forsvarsstaben og i noen grad Forsvarsdepartementet. Etableringen vil ikke innebære flytting av årsverk eller kompetanse som i dag er lokalisert til Jørstadmoen. Jeg er selvfølgelig kjent med den betydning Jørstadmoen har som spydspiss i et utviklende IKT-miljø i innlandet, og det samarbeidet som er mellom Jørstadmoen, høgskolen og næringslivet. Dette er et militært-sivilt samarbeid som alle parter er tjent med. Jeg vil understreke at den høye kompetansen som er på Jørstadmoen, skal være der og skal utvikles videre. IKT-miljøet på Jørstadmoen kan være trygg på at denne regjeringen også i fortsettelsen vil satse på dette miljøet. Det må imidlertid være grenser for hvilket nivå Stortinget skal legge seg på når det gjelder detaljstyring. Vi må derfor etter min mening prøve å unngå at vi i framtiden havner i en posisjon der enkelte stillingers og lobbyisters interesser overskygger Stortingets arbeid med det overordnede bilde. Jeg mener at Høyre og Fremskrittspartiet ikke har bidratt til det i denne saken. Arbeiderpartiet har merket seg Regjeringens arbeid med Forsvarets logistikkorganisasjon. Jeg er av den helt klare oppfatning at oppgavene til FLO med å framskaffe, vedlikeholde og levere materiell og forsyninger på rett sted og til rett tid er helt vesentlig for denne organisasjonen. Dersom dette svikter, vil også de operative funksjonene bli skadelidende, med de følger det vil få for vår stridsevne. Jeg har lagt merke til at målet med den gjennomgangen som Regjeringen nå legger opp til, er å tilpasse FLO til dagens behov. Det slutter Arbeiderpartiet seg til. Jeg vil imidlertid understreke at enhver form for endring i FLO må ha bredest mulig forankring både internt i organisasjonen og ikke minst i arbeidstakerorganisasjonene. Som eneste kvinne i forsvarskomiteen kan jeg ikke stå her i dag uten å si noe om kvinners stilling i Forsvaret. Det har også statsråden tatt tak i. Vi vet at antallet kvinner i Forsvaret er altfor lavt, og vårt mål er å øke dette vesentlig. Det er gjort mange grep, og det kommer til å skje mer. Arbeiderpartiet er glad for at vi nå gjennom sesjonsordningen og andre personalpolitiske tiltak vil satse betydelig på å rekruttere og beholde flere kvinner i forsvarssektoren. Jeg vil påstå at vi med det vil få et enda bedre forsvar. Jeg vil avslutningsvis si noe om Heimevernet. Det legges som kjent ikke opp til at HV skal øve andre styrker dette året enn innsatsstyrken samt befal og spesialister. Jeg har gjennom denne høsten hatt mye kontakt med HV, og jeg var for bare noen uker siden sammen med HV da Landsrådet for Heimevernet hadde sitt årsmøte på Heistadmoen. Jeg skal ikke bruke mye tid her i dag på å argumentere for hvorfor vi skal ha et sterkt HV. Jeg tror at et samlet storting står bak meg når jeg sier at vi skal ha et landsdekkende, sterkt HV, og jeg, som mange andre, forutsetter derfor at HV allerede i 2010 får øvd hele sin organisasjon. Til slutt vil jeg få lov til å uttrykke en takk til komiteens leder, som jeg mener på en god måte har ledet komiteens arbeid med budsjettet i høst. Det har medført at vi har kommet i havn på en måte som gjør at budsjettet etter min mening blir veldig bra. Helt til slutt vil jeg gjenta det jeg begynte med, nemlig at vi med dette budsjettet har styrket Forsvaret, og at dette også representerer et klart vendepunkt, fra en nedbygging til en oppbygging av det norske forsvaret.