Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-17:
Jeg er glad for at flertallet i komiteen støtter forslagene om endret regulering. Arbeiderpartiet gikk til valg på dette allerede i 2017, og nå går også et bredt flertall på Stortinget inn for å endre reguleringsreglene. Med forslagene som er til behandling i dag, sørger vi for at pensjonister ikke går i minus når lønnsmottakere går i pluss. Denne lovsaken handler om å erstatte et system hvor løpende pensjoner reguleres med lønnsvekst fratrukket et fast fradrag, med et system hvor løpende pensjoner reguleres med gjennomsnittet av pris- og lønnsvekst. Over tid er det forventet at utviklingen vil bli lik, men i enkeltår vil det kunne gi både lavere og høyere regulering. Det er fortsatt for tidlig å konkludere med hvorvidt de nye reglene vil gi høyere eller lavere regulering i 2022 enn de gamle reglene. Denne fasiten får vi ikke før endelig lønns- og prisvekst for 2022 er fastsatt. Jeg registrerer at enkelte forsøker å bruke denne lovsaken til å få gjennom politikk som handler om mer enn regulering av alderspensjon. Representantene fra SV, Fremskrittspartiet og Rødt foreslår bl.a. en øking av minstenivåene. Jeg deler disse representantenes bekymring for utviklingen i minstenivåene på lengre sikt, og det går fram av Hurdalsplattformen at også regjeringen vil øke minstepensjonen. De langsiktige utfordringene knyttet til minstenivåene står sentralt i mandatet til utvalget som evaluerer pensjonsreformen. Det er viktig at pensjonssystemets hovedprinsipper har bred politisk oppslutning, og at pensjonssystemet er både sosialt og økonomisk bærekraftig. Oppfølgingen av evalueringsutvalgets innstilling må sikre at det er bred politisk enighet om nivåene på minsteytelsene. Regjeringen mener derfor at det er i oppfølgingen av utvalgets innstilling som er tidspunktet for å gjøre større endringer i pensjonssystemet – ikke i en teknisk lovsak. Jeg har behov for å kommentere merknadene til regulering av minstenivåene fra representantene fra SV, Fremskrittspartiet og Rødt. For det første påstås det at forslagene vil gi dårligere regulering enn en videreføring av dagens regler. Som jeg allerede har vært inne på, vet vi ikke om dette vil være tilfellet. Fasiten får vi først når endelig lønns- og prisvekst for 2022 er klar. Med det oppjusterte prisvekstanslaget som TBU la fram forrige uke, er det ikke utenkelig at forslagene i proposisjonen faktisk vil gi en bedre regulering enn dagens regler. Utfordringene knyttet til minstenivåenes utvikling over tid oppstår ikke med dette forslaget, de var der fra før. Representantene fra SV, Fremskrittspartiet og Rødt mener at det ikke er nødvendig å legge om reglene for regulering av minstenivåene, selv om reglene for å regulere løpende pensjon endres. Det er jeg uenig i. Men selv om det hadde vært tilfellet, har jeg problemer med å forstå logikken fra å si at dagens modell «er etter disse medlemmers oppfatning mulig å videreføre i påvente av at pensjonsutvalgets arbeid blir fremlagt», til å foreslå å regulere minstenivåene med lønnsvekst. Regulering med lønnsvekst er ikke en videreføring av dagens modell, og det vil ikke løse utfordringen med vilkårsprøving av tidliguttak. Den eneste grunnen til at regjeringen har opprettholdt forslagene om endret regulering av minstenivåene som den forrige regjeringen sendte på høring, er at denne tekniske løsningen gjør det mulig å vilkårsprøve tidliguttak på riktig grunnlag. I høringsrunden kom det ikke noen alternativ løsning som sikrer dette, forslagene fikk tvert imot bred støtte i høringen. Evalueringsutvalget har imidlertid fått som tillegg til sitt opprinnelige mandat å vurdere dette, i tråd med anmodningsvedtak i denne sal for om lag et år siden. Den løsningen vi vedtar i dag, er altså kun ment å være en midlertidig løsning i påvente av utvalget og Stortingets oppfølging av utvalgets vurderinger. Jeg vil også kommentere påstandene om at økning i minstenivåene ikke svekker arbeidslinjen. Økte minstenivåer fører ikke utelukkende til at pensjonistene får høyere pensjon. For mange innebærer det at de får akkurat samme pensjonsnivå som før, men at den yrkesinnsatsen de har hatt gjennom mange år, ikke gir noen pensjonsmessig uttelling. Jeg mener at det er både riktig og viktig at arbeid skal gi pensjonsmessig uttelling, samtidig som vi må ha gode minstenivåer for de som har lav eller ingen egen opptjening. Derfor er jeg glad for at et pensjonsutvalg med både representanter utnevnt av partene på Stortinget og eksperter vurderer minstenivåene i en helhetlig sammenheng. Jeg registrerer også at SV, Fremskrittspartiet og Rødt går inn for at avviket i lønnsvekstanslaget fra 2021 skal slå fullt ut i reguleringen i 2022. Jeg tillater meg å spekulere i om de hadde gått inn for samme prinsipielle standpunkt dersom avviket hadde hatt motsatt fortegn. Jeg antar at svaret er nei. Vi bør ikke tilpasse hvilke prinsipper vi mener er riktige, etter hva anslagene for lønns- og prisvekst er. Det er både økonomisk uansvarlig og risikabelt. De siste årene har vist hvor vanskelig det er å anslå hva pris- og lønnsveksten vil bli, og hvor feil vi kan ta. I fjor fattet Stortinget vedtak om at reguleringen i 2021 skulle gjennomføres som om reglene ble lagt om med tilbakevirkende kraft allerede fra 2020, fordi anslagene på lønns- og prisvekst indikerte et svært dårlig resultat med dagens reguleringsregime.