Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-12-16:
Det virker som om denne regjeringas oppskrift på å gjøre Norge mindre oljeavhengig er å sørge for at vi har minst mulig oljepenger igjen å bruke om noen år. Dette er et budsjett med rekordhøy oljepengebruk. Likevel ser vi at regjeringa ikke bruker handlingsrommet på skole. Vi ser at de er initiativløse i arbeidet mot økende ledighet, og at de er helt idéløse om hvordan man f.eks. kan bruke høyere utdanning for å motvirke ledigheten. I oktober sto 127 000 mennesker arbeidsledig, det største antallet på 20 år. 40 000 unge mellom 15 og 24 år er arbeidsledige. Samtidig kan vi ifølge Statistisk sentralbyrå mangle 40 000 lærere, 35 000 pleie- og omsorgspersonell i 2025. Samtidig har vi hatt en rekordøkning i år i antallet som søker seg til høyere utdanning. 7 500 kvalifiserte søkere sto i høst uten studietilbud. I en slik situasjon evner altså ikke regjeringa å bruke høyere utdanning for å gi flere mulighet til å studere, gi flere kompetanse og flere mulighet til omstilling. Kontrasten til forrige regjering er ganske stor. Regjeringa har vist minimal interesse for å gi flere mulighet til å studere. Før årets statsbudsjett hadde de i sitt forslag til statsbudsjett foreslått usle 24 nye studieplasser. Kristelig Folkeparti og Venstre reddet noe av æra gjennom revidert nasjonalbudsjett. Nå er forslaget fra regjeringa 405 nye studieplasser. På åtte år ga den rød-grønne regjeringa bevilgninger til 23 400 nye studieplasser. Under finanskrisa i 2008, en situasjon med økende ledighet, økte antallet studieplasser med 4 300 nettopp for å motvirke ledigheten. Nå ser vi en regjering som ikke evner å bruke denne muligheten til å motvirke ledigheten. Arbeiderpartiet foreslår i sitt budsjett 3 000 nye studieplasser for å motvirke ledigheten og for å møte behovet for flere fagfolk. Jeg må innrømme at det er veldig spesielt å se en statsråd, kunnskapsministeren, stå på denne talerstolen og hisse seg opp fordi han mener at Arbeiderpartiet har kuttet studieplassene i feil kategori. Vel, det er et par ting å si til det. For det første er det feil. Her må statsråden enten lære seg å lese budsjett eller slutte å spre feil informasjon til Stortinget. Arbeiderpartiet har studieplasser inne både i kategori A, B, C, D og E, bl.a. 1 000 studieplasser i kategori D, som altså er lærerutdanninger. Statsråden må rett og slett gå hjem og gjøre hjemmeleksa si før han kommer med den typen informasjon til Stortinget. Så må jeg også si at uansett hvilken kategori vi hadde puttet de studieplassene i, er landets studiesøkere mest opptatt av å ha muligheten til å studere. Jeg lar meg ikke affisere veldig av en kunnskapsminister som kommer med den typen kritikk, som har 2 595 færre studieplasser på sitt budsjett enn det Arbeiderpartiet har i sitt alternative budsjett. Vi vil også styrke yrkesfagene. Dyktige fagarbeidere er avgjørende for om vi er klare til å bygge landet for framtida. Skal vi møte utfordringene, må vi gi elevene en skole med mer praksis tidlig i skoleløpet, bedre og mer relevant teori. Vi må knytte skole og arbeidsliv tettere sammen, sørge for rekruttering av yrkesfaglærere og skape flere læreplasser. Derfor foreslår Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett å bruke 274 mill. kr mer enn regjeringa på yrkesfag og på fagarbeidere, på utstyr, på lærlingtilskudd, på yrkesfaglærere og på fagskoler. Vi er glad for alle tiltak som kommer på plass fra denne regjeringa, men de har stort sett slått inn åpne dører, fremmet tiltak fra stortingsmeldinga som ble lagt fram av en rød-grønn regjering i 2013. For all del: Det er fint, og det er gledelig at denne regjeringa viderefører tiltak fra en rød-grønn stortingsmelding, men at en Høyre–Fremskrittsparti-regjering måtte hente inspirasjon og ambisjoner fra den rød-grønne regjeringa, måtte til den rød-grønne regjeringa for å finne nye ideer og bedre løsninger, hadde jeg ikke sett komme. For å avslutte: Det aller viktigste for å motvirke ledighet, for å sørge for en god skole er kommuneøkonomien. Når kommunebudsjettene er trange, er det skole og eldre det går ut over. Derfor foreslår Arbeiderpartiet 4 mrd. kr mer til norske kommuner. Det har vi råd til fordi vi prioriterer på en helt annen måte enn regjeringa: velferd foran skattekutt.