Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2008-02-12:
Debatten etter jul har vist at vi har store utfordringer i den norske skolen. Utfordringene spenner fra dårlige lese- og skriveferdigheter og svake matematikkunnskaper til uro og bråk i timen. I dag behandler vi to representantforslag som omhandler nettopp det siste. De har ulik tilnærming, men flettes lett i hverandre, og det er ikke til å unngå å nevne en del av de tingene som allerede er sagt i forrige debatt. Undersøkelser og forskning har vist at mye av undervisningstiden går med til uro i timene. Elevundersøkelser viser at elevene trives godt på skolen. Det er der de har vennene sine. Men elevene oppgir også at mye tid går med til at læreren forsøker å få ro i klassen etter endt friminutt. Læreren bruker også mye av undervisningstiden til orientering og planlegging. I tillegg viser undersøkelser at norske elever har høy demokratiforståelse. De deltar i debatter i klassen, tar ordet og har høy selvtillit. Tidligere dette året tok representanten Anders Anundsen fra Fremskrittspartiet opp temaet i en interpellasjon. Problemstillingen var da at flere videregående skoler kutter i lærernes undervisningstid for å spare penger. Det er bred politisk enighet om at tap av undervisningstid er et problem som må løses. Forslaget til Høyre innebærer en kartlegging av årsakene til tapt undervisningstid. Jeg tror ikke det i seg selv er svaret. Det er mer sammensatt enn som så. Det henger sammen med bl.a. lærerens rolle, antall elever i en klasse og samarbeid med hjemmet. I tillegg er kvaliteten i utdanningen sentral. Det kommer en stortingsmelding om det senere. For at eleven skal få mest mulig ut av undervisningstiden, er det viktig å ha en trygg lærer som kan faget sitt, og som tar kontroll i timen. Jeg er ikke i tvil om at det finnes mange dyktige lærere i norsk skole i dag. Men det er viktig at vi får en helhetlig gjennomgang av lærerutdanningen i en stortingsmelding, og i likhet med representanten Lena Jensen er jeg veldig glad for at den gjennomgangen er varslet. Tidene forandrer seg, og det samme gjør elevmassen. I tillegg skal vi i løpet av våren behandle en rekke representantforslag - om lærerrekruttering og styrket lærerkompetanse, 5-årig lærerutdanning og lærerløft i grunnskolen og i videregående skole. Jeg ser fram til gode debatter på de områdene utover våren. Det er selvfølgelig ikke bra at elevene taper mye undervisningstid, men signalene er at elevene er trygge. De er trygge på hverandre, og de er trygge på rollen som elev. Det å tørre spørre, å ta diskusjonene og å være med på å bestemme over sin egen skoledag, er viktig. Vi vil jo ikke tilbake til den tiden da elevene satt som tente lys i timen - redd for skammekrok og pekestokk. Da var ikke læringsutbyttet nødvendigvis på topp. På seminaret i forbindelse med behandlingen av Fremskrittspartiets forslag om uro, som vi nylig debatterte, fikk vi et godt eksempel på dette. I en klasse med mye uro kan nettopp bytte av fag, klasserom og lærer skape ro, men det er ikke dermed sagt at læringsutbyttet er noe større. Problemet er sammensatt - motivasjon til faget, læringsmetoder og innemiljø. Det er viktig at foreldrene tar del i barnas skolegang, og at skolen legger til rette for at foreldrene kan samarbeide med skolen. Skole-hjem-samarbeidet er sentralt for forståelse for respekt og andre sentrale problemstillinger som dukker opp i et barns liv. Det er viktig at foreldrene oppmuntrer barna til å få læringslyst. Det er et viktig forslag Høyre tar opp. Regjeringen er i gang med å utarbeide en nasjonal strategi for utdanningsforskning for å få en større samordning av forskningsinnsatsen. På denne måten får man en mer systematisk oversikt, og man får nettopp en kartlegging av årsakene til tapt undervisningstid. Regjeringen har også opprettet et forskningsprogram i Norges forskningsråd, og tildelingen til forskningsprogrammet Kunnskap, utdanning og læring er videreført.