Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2018-12-03:
Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett bygger på tanken om et sterkere fellesskap, også i transportsektoren. Vi vet at landet er langt, men vår holdning er at hele landet skal tas i bruk. Klimaendringene skaper nye utfordringer for trygg og sikker ferdsel. Utslippene må ned, og fossilfrie transportløsninger må prioriteres, både i lufta, på veien, på jernbanen og på sjøen. Vår holdning er at transportsektoren skal bidra på dette området, og det positive er at en stor del av næringen er i gang. Vi ser det på elbiler og elbusser. Det jobbes med hydrogen. Avinor har skaffet seg det første elflyet, og maritim sektor har utviklet batteripakker til elferger og andre kystskip. Den første elektriske sjarken fisker i Troms. For å få ned utslippene må biltrafikken i storbyene ned. Arbeiderpartiet vil øke den statlige andelen til store kollektivprosjekt i storbyene våre til 70 pst. og ha en større, sammenhengende utbygging av gang- og sykkelveier samt gi mulighet til å være med i ordningen med byvekstavtaler. Som et ledd i klimaendringene ser vi stadig store flom- og rasskader. Det må iverksettes tiltak som forebygger dette, og Arbeiderpartiet har satt av 400 mill. kr mer enn i regjeringens budsjett til rassikring – 200 mill. kr til riksveier og 200 mill. kr til fylkesveier. Flyplasser er nødvendig for at Norge skal henge sammen, og i Nord-Norge utgjør fly en stor del av den offentlige kommunikasjonen. Arbeiderpartiet registrerer at høyreregjeringen vil overflytte FOT-rutene til fylkeskommunene, med fare for oppsplitting, fragmentering og ikke minst mangel på fullfinansiering fra statlig hold. Arbeiderpartiet bevilger støtte til følgende ikke-statlige flyplasser: Notodden med 9 mill. kr, Stord med 3 mill. kr og Ørland med 3 mill. kr. – totalt 15 mill. kr. Utbygging av bredbånd er ikke prioritert fra regjeringens side. Derimot satser de på at markedet skal ordne opp og bygge ut over hele landet. Sånn fungerer dessverre ikke markedet, de bygger ut der det er kommersielt lønnsomt og flest kunder. For å sørge for bredbånd over hele landet setter Arbeiderpartiet av over 400 mill. kr i vårt budsjett og følger opp satsingen fra 2018, som også var på en halv milliard. Det trengs. Det fikk vi erfare fredag den 30. november, da fiberen datt ut i Øst-Finnmark og alt lå nede, også nødnettet, i over fem timer. Jernbaneutbyggingen er en viktig del av kollektivtilbudet og avgjørende for å nå nullvekstmålet knyttet til klimagassutslippene. Kollektivtrafikken må styrkes hvis biltrafikken skal reduseres og jernbanen skal være et reelt alternativ. Reisetid, komfort, regularitet og fleksibilitet er avgjørende for å endre folks reisevaner, sånn at de velger mer miljøvennlig. Arbeiderpartiet er imot konkurranseutsetting av jernbanen og viser til det siste eksemplet, hvor britiske Go-Ahead kunne vinne anbudet om Sørlandsbanen til tross for at de visstnok skåret lavere på tolv av femten kvalitetsindikatorer. Arbeiderpartiet styrker jernbanebudsjettet med nærmere 500 mill. kr for 2019. Vi sier videre nei til EUs jernbanepakke. Vi registrerer at NSB er omstrukturert og splittet opp i en mengde nye selskaper – men med godt betalte direktører. Arbeiderpartiet er imot denne oppsplittingen og ansvarspulveriseringen. Hva skulle vi gjort uten havet? Det spør vi om nordpå, og svaret er: Skulle vi båret båtene? Havet er vårt nasjonale skattkammer, innen fiskeri, havbruk, skipsfart og annen maritim næring, petroleum og fornybar energi. Disse ressursene utgjør et stort potensial for framtidig verdiskaping og nye lønnsomme arbeidsplasser langs hele kysten. Vi som havnasjon må satse på våre naturlige fortrinn og videreutvikle disse. Derfor er det både oppsiktsvekkende og trist å se at høyreregjeringen i så stor grad nedprioriterer kysten og infrastrukturbygging langs kysten. Det bygges nesten ikke fiskerihavner. Og som om ikke budsjettet for kysten var svakt nok, ble det dessverre enda mer svekket etter budsjettforliket med Kristelig Folkeparti.