Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-06-12:
Regjeringen er opptatt av å ivareta barn og ungdoms fysiske så vel som psykiske helse. Der er det ikke noe skille, og vi kan ikke ha noe skille, så fremt man ønsker å legge grunnlaget for varige positive endringer. Psykiske plager er og kan være en utløsende faktor for utviklingen av fysiske helseplager, og omvendt. Forskning viser at det er en klar sammenheng mellom manglende videregående skolegang og helseproblemer, ruslidelser og dårligere levevilkår senere i livet. Ungdom uten videregående opplæring har dårligere helse, bruker mer rusmidler og har flere psykiske lidelser enn de som fullfører tolvårig skolegang. Å få flere til å fullføre videregående opplæring kan derfor også være et viktig folkehelsetiltak, men god helse er også viktig for å kunne fullføre. Regjeringen er opptatt av å bygge en bro mellom skole og helse. I 2014 har regjeringen satt av 100 mill. kr som kommunene kan bruke til å ansette flere psykologer for å jobbe forebyggende med ungdom, i tillegg til en styrking av helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Lykkes vi med våre ambisjoner, vil vi kunne skape et enda bedre læringsmiljø rundt barn og unge. Det er god dokumentasjon på at fysisk aktivitet er viktig for læring og viktig for barn og ungdoms helse. God tilrettelegging for fysisk aktivitet kan ha positiv innvirkning på læringsmiljøet, læring og skoleprestasjoner. Aktivitetsnivået blant barn og unge er også urovekkende. Det er en betydelig nedgang fra 9- til 15-årsalderen. Kun halvparten av 15-åringene er tilstrekkelig fysisk aktive. For lite fysisk aktivitet gir også økt sykdomsrisiko både i oppveksten og senere i livet. Norge har sluttet seg til WHOs mål om 25 pst. reduksjon i tidlig død innen 2025. Økt fysisk aktivitet er et viktig virkemiddel for å få det til. Fra helsemyndighetene side er det anbefalt at alle barn og unge har minimum 60 minutter med fysisk aktivitet daglig. Forskningen viser at ungdom som er for stillesittende, får problemer med overvekt og livsstilssykdommer. Det er et økende problem blant barn og unge. Høsten 2009 ble det innført to uketimer fysisk aktivitet på 5.–7. trinn. Det er imidlertid fortsatt behov for mer fysisk aktivitet i skolen enn i dag. Skolen når alle barn og unge, og den kan derfor gi alle elever muligheten til fysisk aktivitet og dermed grunnlag for helse og læring. Det er viktig å starte prosessen for et mer langsiktig løp, som tar sikte på å bedre rammebetingelsene og forutsigbarheten for skolene. Det er en god investering. Så er det forskjellige måter å gjøre det på, og de forskjellige måtene å gjøre det på har også forskjellige kostnadssider. Hvis man f.eks. skulle gjøre det ved å øke antallet gymtimer, ville det selvfølgelig koste aller mest, trolig rundt 4 mrd. kr. Hvis man skulle økt med en ekstra uketime fysisk aktivitet – altså legge til grunn at læreren skal gjøre det, men uten å kompensere for for- og etterarbeid – vil det trolig koste rundt 2 mrd. kr. Hvis man velger å gjøre det innenfor dagens timetall, kommer selvfølgelig det dilemmaet at da må man enten ta tid fra annen undervisning eller klare det som jeg tror er det avgjørende, nemlig å ha mer fysisk aktivitet i den undervisningen som allerede er. Det er gode eksempler på lokale skoler og kommuner som har klart nettopp det, å kombinere fysisk aktivitet med undervisning og dermed få til en time fysisk aktivitet per dag på skolen. En satsing som både Kunnskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet har store forventninger til, er opprettelsen av Nasjonalt senter for mat, helse og fysisk aktivitet. Senteret skal bidra til å styrke barnehagenes og skolenes rolle som helsefremmende og forebyggende arenaer for barn og unge og er lagt til Høgskolen i Bergen. Rollen senteret er tiltenkt, er å være et nasjonalt ressurssenter for helsefremmende arbeid, mat- og bevegelsesglede i barnehager og skoler og for barnehage- og lærerutdanningen og andre relevante utdanninger. For å skape varige og positive endringer er det nødvendig å bygge ned barrierene mellom barnehage, skole og helsevesenet. Senteret skal derfor gjennom sin virksomhet bidra til at man lokalt prioriterer arbeidet mer på tvers for å fremme faglig, personlig, sosial og helsemessig utvikling for barn og unge. Senteret er i år i en etableringsfase og vil ha offisiell åpning i oktober. All endring må være kunnskapsbasert. Det nasjonale senteret skal derfor bidra til å se nærmere på de erfaringene som er gjort, formidle forskningsbasert kunnskap og selvfølgelig også være en pådriver og støtte opp under barnehager og skolenes virksomhet. Senteret overtar bl.a. rådgivningstjenesten for barnehage- og skolebygg i januar 2015, noe som vil kunne styrke senterets rolle ytterligere.