trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
I en sånn debatt faller det mer eller mindre treffende karakteristikker og sitater – begge veier. Det kan være dialekten som gjør det, men jeg synes at representanten Eirin Sund fra Arbeiderpartiet var den som på en måte greiest sa, rett fram, at hun var for kommunereform og for regionform. Det var kanskje dialekten, men det var en veldig god inngang, og jeg skulle ønske at det hadde preget debatten hele veien. For jeg ble jo litt overrasket av Terje Aasland. Han påsto at Kristelig Folkeparti var blitt lurt. Representanten Aasen sa at fornuften er på ferie, og representanten Lauvås siterte meg når jeg sa at jeg ideelt sett kunne ha ønsket meg en annen rekkefølge. Da ble det tolket med en gang som om det var regjeringen som hadde presset oss, eller vist motvilje mot våre forslag. Det stemmer ikke. Kristelig Folkeparti er ikke presset, og for å bruke representanten Arnstads repertoar så er vi heller ikke trikset eller truet på plass. Dette har vært et bredt og godt samarbeid, og det er heller ikke ting som har skjedd mellom noen få menn på et lukket rom. Det har vært en åpen prosess, der vi har hatt det krevende, og vi har gått hverandre på klingen, men det har vært en åpen prosess der stortingsflertallspartiene – la meg minne om det – har samarbeidet ryddig og greit om dette over lang tid. Representanten Arnstad påpekte at jeg hadde sagt at jeg hadde reddet det regionale nivået. Jeg ber om å bli forstått rett. Ja, vi har reddet det, for i den rød-grønne perioden skjedde det ingenting. Det var reformen jeg mente at vi har reddet, for det er klart at det har Kristelig Folkeparti og Venstre bidratt til. Så var Jenny Klinge veldig skuffet over meg, men jeg minner om at min replikk til representanten Greni startet med at jeg var skuffet over Senterpartiet, og det mener jeg, for jeg har jo samarbeidet med Senterpartiet lokalt i 20–30 år, og de er konstruktive – Vindafjord kommune, Karmøy kommune, jeg kan nevne på rekke og rad – men jeg har vært skuffet over ledelsen og det repertoaret som en kjører her med sentraliseringssnakket. Så det skal mer enn et fikenblad til for å skjule at den reformen ikke har ført til noe. Bare kort fortalt: På Karmøy for 50 år siden slo en sammen syv kommuner. Det var høy temperatur. Det har vært vellykket. Ingen vil snu. Det har ført til en betydelig utvikling innen næringsliv, bosetting, arealdisponering, mer velferd, mer demokrati, folk deltar, habil saksbehandling, og det har forhindret sentralisering og har gjort det til en trivelig kommune. Jeg vil gjerne at det skal komme fram. Jeg vil avslutte med at når det gjelder Forsand–Sandnes, går Kristelig Folkeparti imot den – uansett kommunestyret og ferga – men vi kommer til å støtte de to forslagene som er framsatt, fra både Senterpartiet og SV, subsidiært.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Det var representanten Arnstad som – hvis jeg oppfattet det rett – mente at vi deltok i tidenes største sentraliseringsreform. Det er litt merkelig, siden vi skal stemme likt i dag. Vi skal stemme for frivillighetslinjen begge to, så jeg føler at vi er på samme linje. Det Senterpartiet skal være med på å slå sammen frivillig i dag, er 100 kommuner. Det skal også vi, så vi er nok i samme båt der. Det var helt rett, det representanten sa, at Kristelig Folkeparti vil ta reformen videre. Det er ganske korrekt, det vil Kristelig Folkeparti. Kanskje vil ikke Senterpartiet det. Vi har reist rundt og lyttet, og det er mange prosesser i landet som er godt i gang nå, og som har kommet halvveis. Ved hjelp av gode, frivillige belønningsmidler kan disse imøtekommes. Det har jeg konfrontert Arbeiderpartiet med og fått positivt svar. Høyre svarte positivt. Fremskrittspartiet svarte positivt. Men da jeg spurte Senterpartiet, var det ikke svar.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Jeg vil først takke komiteen for arbeidet med å få denne fort og greit igjennom. Sørsamisk kultur er under press. Vi må handle, og vi må handle i tide. Det tror jeg egentlig vi kan konstatere at det er en tverrpolitisk enighet om, i alle fall slik jeg leser komiteen etter behandlingen. Forslagsstillerne peker ganske rett på at det må en helhetlig strategi til som omfatter både sørsamisk språk, kultur og næring. Vi er enige med forslagsstillerne i det. Sørsamene har egentlig særlige utfordringer som en minoritet i minoriteten. Vi er glad for at statsråden i sitt tilsvar til forslaget poengterer at de er i gang med oppfølgingen av NOU 2016:18, Hjertespråket, som nylig har vært på høring. Denne rapporten ble lagt fram av et utvalg regjeringen nedsatte i samråd med Sametinget i 2014, og som kom med sin innstilling i fjor. Kristelig Folkeparti tenker at regjeringen nå må få litt tid på seg og forutsetter at regjeringen har nødvendig dialog med Sametinget. Jeg synes vi fra Stortingets side skal gi regjeringen et visst handlingsrom når det gjelder hvordan dette skal følges opp. Derfor har komiteen samlet seg om å be regjeringen i oppfølgingen av nevnte NOU ha en «særlig oppmerksomhet rettet mot sørsamisk språk og sammenhengene mellom språk, kultur og næring, og komme tilbake til Stortinget på en egnet måte med konkrete forslag til oppfølging». På vegne av Kristelig Folkeparti anbefaler jeg herved komiteens innstilling.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Regjeringen går inn for å bruke tvang for å slå sammen noen fylker, mens andre, som Oslo, Rogaland, Møre og Romsdal og Nordland, fortsatt skal stå for seg selv. Om Møre og Romsdal står det at fylket «har flere forutsetninger for å håndtere rollen som selvstendig fylkeskommune». Dette er jeg selvsagt aldeles enig i, men jeg må innrømme at det er vanskelig å forstå hvorfor dette gjelder noen fylker, og hvorfor det ikke gjelder f.eks. Akershus, Vestfold og Troms. Hvilke store fordeler er det Fremskrittspartiet mener innbyggerne og kommunene i Akershus, Østfold og Buskerud vil få av å bli slått sammen til et nytt fylke? Og hvorfor mener Fremskrittspartiet at Oslo og Akershus ikke er naturlige sammenslåingskandidater, f.eks.?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
På mandag skal vi behandle et representantforslag fra Venstre. Der ber Venstre regjeringen fremme sak for Stortinget med forslag om å begrense statens mulighet til å overprøve kommunale vedtak. Senterpartiet mener det er et godt forslag, men stusser lite grann over de sakene som det fokuseres på i forslaget: større frihet til å bestemme skjenke- og salgstider for alkohol, rett til å tillate dobbel bostedsregistrering, større frihet til å regulere lokale oppdrettsanlegg – i og for seg viktige saker, men som jeg vanskelig ser for meg er det lokalpolitikerne er mest opptatt av i denne tiden, når de nå fortviler over statlig overkjøring og trusler om tvangssammenslåing. Kommunereformen er en stor sak, og 76 pst. av lokalpolitikerne er misfornøyd med gjennomføringen av reformen. Venstre har gjort tvangssammenslåing til en av hovedsakene i denne stortingsperioden og vært regjeringens garantist for tvang her på Stortinget. Hvordan forklarer Venstre sammenhengen når de overkjører lokalpolitikere i kommuner og fylkeskommuner i kommunereformen, samtidig som de fremmer forslag om å begrense statens mulighet til å overprøve kommunale vedtak?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Jeg syntes representanten kalte fylkeskommunene og fylkestingene i Norge for «tomme skall» i innlegget sitt. Hvis jeg har hørt galt, ber jeg om unnskyldning for det på forhånd. Men er det virkelig sånn at representanten mener at dagens fylkeskommuner er «tomme skall»? Jeg har oppfattet særlig Nord-Trøndelag fylkeskommune, som er representantens hjemfylke, for å være en veldig aktiv pådriver når det gjelder regional utvikling, og for å være en veldig viktig medspiller for kommunene når det gjelder utviklingen i eget fylke. Mener virkelig representanten at fylkestinget i Nord-Trøndelag og Nord-Trøndelag fylkeskommune fram til i dag har vært et tomt skall?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Lokalpolitikere rundt omkring i hele landet har nå drevet og gjort et omfattende arbeid med å følge opp påleggene fra flertallet i Stortinget når det gjelder kommunereformen. Det har gått med mye administrative ressurser, og det har gått med mye politiske ressurser. Nå håper alle ordførere og lokalpolitikere rundt omkring, uansett farge, at de skal få arbeidsro til å jobbe med det de egentlig skal jobbe med – videreutvikling av tjenester, næringsutvikling i egen kommune, osv. Og de håper at det nå settes punktum for denne reformen, og at det blir ro, særlig i de kommunene som ikke er utsatt for tvang. Så oppfatter jeg fra representanten Jenssens innlegg at denne reformen fortsetter. Dette er bare en «løypemelding», ble det sagt på pressekonferansen. Er det virkelig sånn at representanten mener at denne tvangsreformen skal fortsette, at kommunene ikke skal få arbeidsro i tiden framover, men at kommunereform skal være hovedarbeidsoppgaven til kommunene også i tiden framover? Eller kan representanten bekrefte at det nå blir satt et punktum for denne reformen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Kristelig Folkeparti står sammen med regjeringen og Venstre om opplegget for kommunereformen. Men de har, prisverdig nok, til slutt vinglet seg fram til at de skal holde fast på prinsippet om at reformen skal være basert på frivillighet og lokale prosesser. Når det gjelder kommunesammenslåing, går Kristelig Folkeparti, sammen med Senterpartiet mot alle tvangssammenslåinger, og det er vi glade for. Overraskende nok stiller det seg helt annerledes når det gjelder fylkeskommunene. Der støtter Kristelig Folkeparti tvangssammenslåing av fylker etter at nabopraten er tatt, etter at fylkene har fattet vedtak om at de er best tjent med å bli opprettholdt som egne fylkeskommuner. Der setter Kristelig Folkeparti de lokale prosessene til side og vedtar sammenslåinger som vekker sterke reaksjoner hos dem det gjelder. Jeg må si jeg ble ekstra overrasket over representanten Toskedals innlegg, der han faktisk fortalte hvor trasig mange av disse konstruksjonene er. Jeg deler absolutt representantens beskrivelse av hvor ugunstig Viken region, f.eks., blir.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Da blir mitt spørsmål: Hvorfor respekterer en lokalpolitikerne i kommunene, men ikke i fylkeskommunene?(Presidenten klubber igjen.) (Presidenten klubber igjen.)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Ja, det er en veldig skuffet Heidi Greni som står her i dag – ikke fordi kommuner som har vedtatt frivillig sammenslåing, nå går i gang med disse prosessene. Tvert imot, de prosessene støtter Senterpartiet. Men jeg er meget skuffet over regjeringspartiene og støttepartiene, som hele tiden har sagt at dette skulle være en frivillig reform, og at de skulle lytte til de lokale vedtakene, og som de tre–fire siste årene har kalt mine trusler om at det kommer tvangssammenslåinger, skremselspropaganda fra Senterpartiet. Dessverre blir Senterpartiets skremselspropaganda vedtatt her i salen i dag, og det er jeg veldig, veldig skuffet over. Jeg er skuffet over at Høyre og regjeringspartiene ikke har tillit til lokalpolitikerne, jeg er skuffet over at de går tilbake på sine lovnader om at det ikke skal brukes tvang, og jeg er skuffet og overrasket over at de også går langt utover de unntakene de hadde da det ble åpnet for tvang, f.eks. når det gjelder det som skjer i Nord-Trøndelag.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Når det gjelder Vågsøy og Flora, var det ikke en del av den utredningen som kommunene drev med før fristen for kommunereformen var ute. Det var ikke et alternativ de i det hele tatt diskuterte. Det var et helt uaktuelt alternativ for dem. Så kom det trusler om tvangssammenslåing, det kom trusler om at de skulle bli tvangssammenslått i retninger de slett ikke ønsket, osv., og i siste sving kom det opp et kommunestyrevedtak om dette, uten at det hadde vært folkeavstemning, uten at innbyggerne hadde vært ordentlig involvert, og uten at det hadde vært gode prosesser. Jeg er sikker på at representanten Njåstad er enig med meg i at dette ikke oppfyller reformens intensjon om en sammenhengende arbeidsmarkedsregion, for det er milevis mellom disse kommunene, og det er en veldig rar konstruksjon. Høyre stemmer heller ikke for dette. Senterpartiet åpner selvfølgelig for at disse kommunene kan ta initiativ til nye prosesser etterpå, og vil være positive til et slikt initiativ.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Jeg trenger ikke engang 60 sekunder, for det ideelle er at det er lokalpolitikerne, som har skoen på, som vet hva som gir best tjenester for deres innbyggere, som skal få lov til å vedta dette. For meg er det ikke noe mål å ha x antall kommuner, det er ikke noe mål at det ikke skal være kommunesammenslåinger, det er heller ikke noe mål at kommuner som kanskje vil dele seg opp, ikke gjør det, det kan være tilfeller der det er bra, men det er lokalpolitikerne som må ta avgjørelsen om hva som er best for deres innbyggere. Senterpartiet er ikke imot alt. Senterpartiet er ikke imot kommunesammenslåing. Senterpartiet satt med statsråden da forlengelsen av inndelingstilskuddet, altså fra 10+5 til 15+5 år, ble innført. Det var et incitament til kommunesammenslåing. Det at vi er imot tvangssammenslåing og overkjøring av lokaldemokratiet, betyr ikke at vi er imot kommunesammenslåing.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Hvis representanten Skjelstad hadde lest forslaget vårt, hadde han sett at vi ikke går imot. Vi sier at vi stemmer for Forsand og Sandnes under forutsetning av at kommunestyret i Forsand bekrefter sitt vedtak. Som representanten kanskje er informert om, hadde de et ekstraordinært kommunestyremøte fordi flertallet hadde snudd og nå ikke ønsker den kommunesammenslåingen. De hadde et ekstraordinært kommunestyremøte, men der det ikke ble åpnet for å votere over saken fordi mindretallet kan stoppe det når det er et ekstraordinært kommunestyremøte der dette ikke er på sakslisten med et vedtaksforslag. Derfor sier vi at hvis kommunestyret bekrefter at dette er det de fortsatt vil, går vi for det, men hvis kommunestyret bekrefter at de nå har snudd, mener vi at vi skal respektere det – for det er kommet mange nye momenter i den saken, bl.a. at den fergeforbindelsen som er mellom disse to kommunene, vil bli borte. Det betyr at det ikke er direkte kommunikasjon mellom de to delene av kommunen.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Statsråden brukte mye av innlegget sitt på å snakke om hvor viktig det var med sterke fagmiljøer og store, robuste fagmiljøer. Det var viktig for rekruttering, og det var viktig for tjenesten. Så kommer vi da til tannhelsetjenesten, der vi har et godt fagmiljø og en velfungerende tjeneste – det er vel den helsetjenesten som har størst suksess og mest fornøyde brukere i hele landet. Der skal det da fragmenteres. Tannpleierne skal over til kommunene, store byer skal overta tannhelsetjenesten, og området rundt skal fortsatt drives av fylkeskommunen. Dette skal deles opp, det blir mindre miljøer, og det blir privatisering i en del av disse kommunene. Alle høringsinstanser var imot. Alle fagmiljøer sier at dette er en dårlig idé. Alle fylkeskommuner sier at dette er en dårlig idé. Alle kommuner sier at dette er en dårlig idé. Hvorfor er det ingen av disse som skjønner hva som er bra med dette? Og hvorfor mener statsråden dette faktisk er en god idé?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Men stemmer det ikke at det nå er inngått en avtale der 15 forsøkskommuner skal få overta dette, der tannpleierne skal over til kommunene, og der tannlegene fortsatt skal være i fylkeskommunen, utenom de store byene, som da eventuelt melder seg på disse forsøkene? Ser ikke statsråden at det da blir fragmentering av fagmiljøet, at den oppfølgingen som ligger i faglig oppdatering, som fylkeskommunen har ansvar for i dag, vil bli problematisk, at den spesialhelsetjenesten innen tannfeltet som fylkeskommunen i dag har ansvar for, blir problematisk, og at kommunene i restfylkene da vil få trøbbel med å ha god nok tannlegedekning?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Flere av komitékollegene mine har satt spørsmålstegn ved hvorfor Senterpartiet stemmer for de frivillige sammenslåingene. Da kan de ikke ha fulgt med særlig godt i politikken de siste 10–20–30 årene, for vi har bestandig vært for frivillige sammenslåinger. Representanten Jenssen lurer på om ikke de sammenslåingene er sentraliserende. Selvfølgelig er de sentraliserende, alle kommunesammenslåinger er sentraliserende og fører til mindre nærhet til tjenestene, til færre skoler, færre barnehager, færre sykehjem osv. Det alle kommunestyrer jeg har fulgt med på, og alle folkemøter jeg har vært på, har diskutert, er: Er fordelene større enn ulempene? Er ulempene med sentralisering mindre enn fordelene med et sterkere fagmiljø? Hvilken side av vektskålen er tyngst? Der man har sagt nei til kommunesammenslåing, sier de at ulempene med sentralisering er mye større enn de fordelene man kan oppnå med et sterkere fagmiljø, og derfor sier de nei. I en del av dem som er såkalt frivillige, er det veldig stor tvil om hvor frivilligheten ligger. Fylkesmennene har blitt brukt som en torpedo for regjeringen. Det har vært brukt pisk, og det har vært brukt gulrot, og det har vært endringer i inntektssystemet som har gjort at de har følt seg tvunget inn i disse prosessene. Derfor lover Senterpartiet at hvis vi kommer til makten til høsten og det er kommuner som ikke ønsker å gjennomføre disse sammenslåingene, skal vi selvsagt oppheve dem hvis man mener seg lurt inn i disse prosessene. Av og til når jeg er i debatter her i salen, blir jeg litt klokere. Jeg hadde håpet jeg skulle bli litt klokere med tanke på logikken bak det som regjeringen har lagt fram her i dag. Men ingen har snakket om logikken bak regioninndelingen: Hvorfor er Viken en god idé? Hvorfor har man tegnet det kartet for regioner som man har gjort? Ingen har nevnt det. Ingen kan fortelle meg hva som er logikken bak å velge de kommunene man har valgt, til tvangssammenslåing. Når det her i salen har vært snakk om unntaksvis tvang de siste to årene, har det vært rammet inn av at én kommune sperrer for en naturlig sammenslåing, mens de som er rundt, ønsker en sammenslåing. Men hva ser vi? Jo, de som er valgt ut til å bli tvangssammenslått, er tre kommuner som har sagt nei, og én som har sagt ja. De som ikke blir foreslått tvangssammenslått, f.eks. Bremanger, ligger i midten av to kommuner som egentlig er innenfor det man har rammet inn. Det er ikke logikk i noe av dette. Så hva er egentlig logikken bak regionkartet? Hva er logikken bak å velge akkurat disse kommunene til å bli utsatt for overkjøring av Stortinget og tvangssammenslåing?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-06-08:
Som vi vet, er det sørsamiske en minoritet i minoriteten. Det er noen få hundre som snakker sørsamisk, og jeg er veldig glad for at en samlet komité nå presiserer at sørsamisk skal ha en spesiell oppmerksomhet i oppfølgingen av Hjertespråket. Men det vi ønsket oss, var jo en egen stortingsmelding for sørsamisk språk, kultur og næring. Næring henger jo også veldig sammen med kulturen, særlig når det gjelder det sørsamiske, sørsamisk reindrift osv., og vi håper fortsatt på å kunne få flertall for det nå når Sametinget har endret syn. Er statsråden enig med meg i at det sørsamiske trenger en ekstra oppmerksomhet, også når det gjelder andre ting enn bare språket? Og i tilfelle statsråden ikke mener dette skal følges opp med en egen melding, hvordan tenker statsråden da at dette kan følges opp på andre måter?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Jeg tror folk som bor i Oppland, Hedmark, Akershus og Østfold, hadde vært ganske forundret, for ikke å si forbannet – om det er et parlamentarisk uttrykk – over å høre komiteens leder i dag, som sier at man skal tvangssammenslå disse fylkene uten at man egentlig vil det. Man vil egentlig legge dem ned, og så stripper man disse enhetene for oppgaver ved å halvere de distriktspolitiske virkemidlene som de kunne gjort en oppgave for områdene sine med, og utviklet dem med næringsutvikling. De lar store byer få mulighet til å ta kollektivtrafikk, og de ønsker at tannhelse skal vekk. Da er det nesten ingenting igjen. Hvorfor er Fremskrittspartiet overhodet ikke interessert i hva folk i disse fylkene mener? I mitt fylke aner de ikke hva som skjer. I Finnmark, f.eks., vet jeg at de er ganske sinte. Hva er grunnen til at Fremskrittspartiet ikke bryr seg om folkemeningen når det gjelder disse sakene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Nå fikk vi høre et innlegg fra Venstre, som tydeligvis er veldig stolt av å ha lekt Kirsten Giftekniv i en hel rekke tvangsekteskap og laget et regionnivå som er bygd fullstendig på sandgrunn, da samarbeidspartiene overhodet ikke er interessert i dette nivået og vil legge det ned. Jeg hører representanten er stolt av det. Jeg antar at regjeringspartiene er fornøyd med at Venstre har gått på denne limpinnen og vært med på dette som regjeringspartiene anser som et steg på veien til å få lagt ned hele fylkesnivået. Jeg tror heller ikke at folk er glødende opptatt av sine fylkesting, men jeg vet at folk er veldig glad i fylkene sine. Noen steder er det en felles identitet over fylkesgrensene, andre steder er det det ikke. Venstre har nå vært med på å lage noen rare konstruksjoner som jeg tror folk ikke vet om og ikke har noen som helst slags følelse for, og som heller ikke er funksjonelle, f.eks. det som kalles Viken. Hvordan vil Venstre forklare folk disse konstruksjonene nesten uten innhold og oppgaver?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
SV er opptatt av kvaliteten på tjenestene som innbyggerne skal få, og vi er imot å splitte opp gode fagmiljøer, slik regjeringen foreslår, f.eks. på tannhelse, der alle fagmiljøer er imot, og der folk ønsker seg en god tannhelse, som kan være plassert lokalt, selvfølgelig, men som i dag drives av fylkeskommunene. Dem mener Høyre store kommuner kan ta, og da splitter man det opp, og fagmiljøene smuldrer opp. Det andre er kollektivtrafikken. Det er også et merkelig forslag at store kommuner skal kunne overta den. Altså: Når Oslo ikke er stor nok og må samarbeide med Akershus, er folk rimelig lite opptatt av at de passerer en fylkes- eller kommunegrense når de skal ta bussen eller kjøre kollektivt. Det kunne ha vært en grunn til å slå sammen fylker for å få enda større enheter, men her går Høyre motsatt vei; de splitter opp og ender opp med å foreslå at man må ha noen interkommunale foretak for å håndtere dette på tvers. Hvordan kan representanten Jenssen forklare at dette er bedre for folk?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Det er morsomt å høre en representant fra Kristelig Folkeparti som legger det fram som en seier at det nå skal bli flere borgerlige vigsler! At det skal foregå lokalt, er hyggelig, og det har ikke SV noe imot, men det er litt spesielt at dette er en sak for Kristelig Folkeparti. Det representanten Toskedal sier om at man ikke skal gå inn for sammenslåing for sammenslåingens skyld, og at man burde ha oppgaver først og struktur etterpå, er SV helt enig i. Da er det veldig rart å høre representantens begrunnelser for en regionreform. Det ble veldig tidlig klart at oppgavene skal bli færre, og man har klare vedtak mot det lokalt. Noe av det verste, som Kristelig Folkeparti i dag sier at de kommer til å stemme for, er sammenslåingen av Troms og Finnmark, der det er veldig tydelig lokal motstand, og der det ikke er mulig å se noen nye oppgaver som skal kunne tjene denne store regionen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Ja, det kan være fordeler og ulemper med interkommunale selskaper, men å bruke ordet «outsource» er vel litt spesielt, særlig fra Høyre, som ønsker å «outsource» velferdsoppgavene direkte til private leverandører. Det er noe helt annet. Men SV ønsker altså at kommunene og fylkene skal få bedre økonomi, slik at de har råd til å ansette folk i hele stillinger, f.eks. Det er kjempeviktig når man skal rekruttere folk. Vi er ikke imot interkommunalt samarbeid, men når det gjelder f.eks. barnevernet, var jeg inne på i mitt innlegg at fordi de oppgavene kan være såpass tunge og vanskelige at mange kommuner ikke klarer dem, kunne det vært bedre å løfte dem opp til fylkesnivå, der de oppgavene var før. Da får man store, tunge fagmiljøer som kan fungere godt. Høyre gjør jo det motsatte nå på tannhelse, nemlig tar et godt, tungt fagmiljø og splitter det opp til kommunene, som vil kunne få problemer med å gjennomføre dette.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Grunnen til at jeg tok tak i Kristelig Folkeparti nå, var at representanten Toskedal ved flere anledninger nettopp sto og sa at de hadde reddet regionnivået fordi det var flertall for å legge det ned. Det er jo direkte usant, for det er bare Fremskrittspartiet og Høyre som ønsker å legge ned regionnivået. Derfor er ikke dette noen redningsoperasjon, men en del av en planlagt strategi fra regjeringen for å få lagt fylkeskommunen ned, og den limpinnen har Kristelig Folkeparti gått på. Ja, jeg sa overordnet areal- og transportplanlegging, og ja, det er en overkommuneoppgave. SV er ikke redd for det, for vi mener at dette er en oppgave som regioner eller fylker godt kunne løst, og løst mye bedre enn det enkeltkommuner kan. For jeg klarer ikke å se for meg hvor store de kommunene skulle bli som kunne løse denne oppgaven, med de store avstandene som i så fall skal dekkes. Jeg tror heller ikke Kristelig Folkeparti ønsker så kraftige kommunesammenslåinger som det skulle tilsi.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Det tallet som representanten opererer med nå, vet jeg ikke helt hvor han har fra. Men det SV har foreslått, og som Venstre har stemt imot i Stortinget i denne perioden, er f.eks. at vi har oppfordret kommunene til å etablere felles kontor for jurister og advokater. Det har de bruk for, for her trengs det masse kompetanse. Ofte når man bruker slik kompetanse, kan man risikere at man i neste runde møter den man har lært opp i sine saker, som motpart i en rettssak. Det er helt riktig at Kommune-Norge bør samarbeide mer om ulike typer fagkompetanse som de trenger. De trenger det på klima- og naturområdet. Der har SV fremmet forslag om at vi skal stille krav om slik fagkompetanse. Senere i dag kommer vi til å stemme for det som Arbeiderpartiet og Senterpartiet stemmer mot, for å fastsette fagkompetanse i kommunesektoren, for vi mener at det er nødvendig, og det vil kunne løse noe av dette. I tillegg bevilger SV en mye bedre kommuneøkonomi enn det Venstre er med på.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
En av regjeringens opprinnelige begrunnelser var å styrke tilbudet til innbyggerne – og kanskje til noen av dem som er mest vanskeligstilt, som statsråden nå sa. Barnevernet har blitt brukt som et eksempel på dette, og det er helt riktig at det er behov for å styrke barnevernet, både i store og i små kommuner. Derfor prioriterer SV – framfor skattelette, som Høyre prioriterer – penger til dette og øremerker dem, slik at vi vet at det blir barnevern av pengene. Den kommunereformen som nå gjennomføres, svarer ikke på dette, for det er fremdeles mange små kommuner som har ansvar for barnevernet. I går foreslo regjeringen – og Stortinget stemte for – å legge enda mer ansvar for barnevernet på disse små kommunene. I tillegg snakker både statsråden og partiene her i Stortinget samarbeid ned. Jeg har lyst til å spørre statsråden: Når ble samarbeid mellom kommunene om å løse oppgaver til fyord og noe som er kritikkverdig, når vi vet at det kommer til å trenges framover?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Overføring av tannhelse og forsøk med 15 kommuner, og da sikkert store kommuner, er en ren politisk hestehandel uten noen faglige begrunnelser i det hele tatt. Tannlegeforeningen sier i sitt høringssvar at det foreligger ingen – og jeg understreker, ingen – faglige begrunnelser for å flytte dette tjenesteområdet, og at det ikke er lagt fram noen argumentasjon eller dokumentasjon som viser behov for endring, verken fra pasientorganisasjoner, brukerorganisasjoner, kommuner eller fylkeskommuner eller fra tjenesten sjøl. Det forslaget som regjeringen og helseministeren nå går inn for, innbefatter til og med at man må ha nye interkommunale samarbeid for å løse dette i framtida, noe som helseministeren i det samme innlegget advarer mot. Vet helseministeren dette bedre enn tannlegene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Jeg hører med stor forundring på representanter for regjeringspartiene som er oppe og sier at de nå nesten har løst problemet med at noen kommuner er for små til å klare oppgavene de har. Det har man jo ikke. Det er jo ikke en slik reform man har gjennomført. Man har ikke tatt utgangspunkt i det. Man har først forsøkt å tegne et helt teoretisk kart, så har man kjørt i gang noen prosesser, sagt det skulle være frivillig, og til slutt endt opp med å slå sammen noen frivillige og noen med tvang. Det blir altså ikke færre gubber eller mer penger i noen av disse små utkantkommunene ved å slå dem sammen. Det hjelper ingen ting å slå sammen to fattiglus, de blir ikke rike av den grunn. Og det blir altså ikke tettere mellom sykehjemmene av å slå sammen kommuner, hvis man da ikke vil sentralisere og tvangsflytte folk. Jeg kan ta mitt hjemfylke, som det da ikke er noen tvangssammenslåinger i. Det er jeg glad for. Men vi har plass til 14 x Vestfold innenfor Hedmarks grenser, og vi har kommuner som er omtrent like store som Vestfold, og som har 2 000 innbyggere. Man kan slå dem sammen med nabokommunen, men det hjelper ingenting hvis man ikke har en politikk som styrker disse kommunene økonomisk, som sikrer distriktspolitiske virkemidler som gjør at det er mulig å etablere bedrifter der, f.eks. bredbånd, der regjeringen har sviktet totalt. Hvem i all verden er det som kan etablere bedriften i en kommune som ikke har fiberbredbånd? Det blir ikke bygd ut der fordi det ikke er penger til å gjøre det nå, og staten har kuttet i de midlene ganske kraftig. Fylkeskommunen har fått halvert sine distriktspolitiske virkemidler. På politikkområde etter politikkområde gjør regjeringen det vanskeligere å være disse kommunene, som de nå beskylder for ikke å klare oppgavene sine. De har også gjennom inntektssystemet flyttet penger fra disse utkantkommunene til noen av de rikeste kommunene. Det er SV dundrende imot, for det skaper ikke kommuner som klarer å løse sine oppgaver. Det skaper heller ikke myndige kommuner, som regjeringen sier at de er opptatt av. Jeg har også merket meg nå at denne regjeringen har tenkt å gi kommuner regional frihet til å ha frislipp for snøscooter, og nekter kommuner å si nei til å begrense vannscooterkjøring. Det kaller man altså lokaldemokrati, at lokalpolitikerne ikke skal få lov til å ta hensyn til sin lokale befolkning og de kravene de ønsker å ha til sitt lokalmiljø.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Jeg ønsker å gjøre en endring i forslag nr. 17. Da blir forslaget lydende: «Spørsmål om sammenslåing mellom Sandnes og Forsand utsettes.» Det settes altså punktum der, og resten strykes. Det gjøres fordi det er flere som har sagt at de da vil stemme for dette forslaget.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Tvang er ikke moderne. Å endre hele norgeskartet uten grunn, på en måte som ingen vil ha, er ikke lederskap – det er hodeløst. Hvis man vil ta hensyn til de mest vanskeligstilte, må man høre på deres organisasjoner, som har advart på det sterkeste mot noen av de forslagene som regjeringen jobber med f.eks. når det gjelder hjelpemidler og varig tilrettelagt arbeid. Det er et faktum at tjenestene i mange av de små kommunene er like bra som i de store. Noen blir store og rare, og Viken er verst. Representanten Hoksrud harselerer med det som skjedde i Telemark fylkesting, der man liksom har vært på safari for å se på noe man har ansvar for. Da kan jeg opplyse at representanter for Fremskrittspartiet også har vært på safari, da de skulle vært på klimakonferanse i Sør-Afrika. De kunne meddele til VG at de hadde sett en sjiraff, men de mente at de som politikere hadde ansvar for nasjonalparker.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Som initiativtaker til dette forslaget må jeg si at jeg er litt overrasket over den lunkne mottagelsen som det har fått i departementet. Alle vet at samepolitikken – også den store – sliter litt. Vi har sektoransvarsprinsippet, som vi har diskutert her flere ganger, og det er nok ikke til å stikke under stol at de samiske spørsmålene sjeldent står øverst på prioriteringslista når de ulike departementene og statsrådene skal kjempe om kroner og tiltak. Da drukner det samiske i det nasjonale og det sørsamiske i det samiske. Jeg kommer også fra et fylke der vi har sørsamisk bosetting med tradisjonell næring – og kanskje bitte lite grann språk igjen. Denne saken handler om helheten for de sørsamiske bosettingene og befolkningene. Det er grunnen til at vi har tatt opp en sak om å se på dette i en helhet. Jeg er veldig glad for at Sametinget har sendt oss dette brevet – og nå sagt at de støtter dette helhjertet. Jeg og SV er også veldig glad for NOU-en, Hjertespråket. Den viser at det er flere av de samiske språkene som er truet. For eksempel er lulesamisk sterkt truet, og de sørsamiske språkene er direkte truet. Det er flere av disse språkgruppene som er små, og det trengs helt særskilte tiltak for at vi skal kunne være litt tryggere på at de skal leve framover. Dette mangfoldet er vi jo stolte av. Det står til og med i Grunnloven at vi er en nasjon basert på to folk, og da må vi sørge for at urfolket, altså de samiske interessene og språkene, blir ivaretatt, slik at de kan overleve. Derfor har Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV fremmet et forslag om at denne NOU-en, Hjertespråket, blir fulgt opp så raskt som mulig. Det er kanskje det aller, aller viktigste tiltaket. Men også kultur og næring må ses i sammenheng med dette språket, og det må ses i sammenheng med de ulike tiltakene man har på samepolitikken generelt. Derfor mener vi at regjeringen burde lage en egen stortingsmelding om dette, slik at man får se dette i sammenheng. Det kunne også være nyttig å se dette sammen med det som regjeringen nå arbeider med for å heve de samiske spørsmålene, for å samle det mer eller få en bedre oversikt, når det skal opp i regjering og legges fram for Stortinget. Jeg vil oppfordre medrepresentanter til å stemme for forslagene nr. 1 og 2. Det er nødvendig fordi den sørsamiske befolkningen, språket, kulturen og næringen trenger det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Det er litt alvorlig, synes jeg, at statsråden tar så lett på advarslene fra alle fagmiljøene når det gjelder tannhelse. Denne helsetjenesten fungerer altså godt, og hvis man synes at noen deler av den ikke når langt nok ut, er det jo fullt mulig å stille krav som sikrer dette, også fra statsrådens og fra Stortingets side. Og er det noen mulighet for at det skulle bli større faglighet i dette i kommuner som er små, eller litt større, ved å bryte opp denne tjenesten, som nå har bygd seg opp gjennom flere år til å ha god kompetanse, både på det de gjør mye av, nemlig å stelle tennene til barna og ungdommene våre, men også f.eks. på grupper som har store traumer, og som trenger virkelig spesialisert behandling? Hvilke faglige miljøer støtter statsråden seg på?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Det trengs både profesjoner og nok folk. Det hjelper ikke å ha kvalitetskrav hvis det ikke er nok folk på jobb til å gjøre jobben som man har satt opp en kvalitetsstandard for. Her har representanten Trøen også behov for å se at det trengs bemanningsnormer, og at det trengs andre fagprofesjoner for å sikre at dette blir mulig. Det er ingen motsetning. Det er en forutsetning for gode kommunale tjenester at man har begge deler. Så til tannhelsen: Hvorfor tror vi ikke at kommunene kan dette, spør representanten Trøen Jeg har sittet på høringer. Det er ingen kommuner som har bedt om det. KS har sagt nei og sagt at dette fungerer godt. Hvorfor ødelegge noe som fungerer, bare fordi noen har behov for at det må være noen oppgaver å overføre når man skal begrunne en kommunereform? Hvis det er slik at tannhelsen ikke fungerer godt for noen grupper, hva har så regjeringen gjort for å rette opp det av krav til at organiseringen av tannhelsen skal være slik at den ikke er utilgjengelig for noen grupper? Det er et ansvar ministeren har. Det er et ansvar flertallet har. Man kan ikke løpe fra det ansvaret. Det er denne salen og regjeringen som har ansvaret for at tannhelsetjenesten fungerer. Man kan gjøre en endring som man sier retter opp dette, som er i strid med det de som jobber med dette – alle som har tannhelsefaglig kompetanse – sier. Da kan man gjøre en endring for å nå disse pasientene. Men å gjøre en annen endring som sier at fylkeskommunene må gjøre det samme, det er visst ikke mulig. Det er ikke logisk i det hele tatt. Selvfølgelig er det mulig. Og til representanten Kjenseth: Det kan godt hende at det er ting vi skal eksperimentere med framover. Det kan godt hende vi trenger flere distriktsmedisinske sentre, og det kan godt hende at det bør være en tannlege der, men hvorfor er det så forferdelig farlig å samarbeide? Det Venstre er med på i dag, bidrar til flere interkommunale samarbeid fordi man splitter opp og åpner for det både innen tannhelse og kollektivtrafikk. Det er en realitet. Det står i proposisjonene. Hvorfor er det så farlig å ha et samarbeid mellom fylkeskommunens tannhelsetjeneste og kommunal tannhelsetjeneste eller en legevakt der man kan samlokalisere hvis det er behov for det? Det er ikke noe problem. Problemet oppstår når man vil bryte opp de robuste fagmiljøene som finnes, og som man har argumentert så sterkt for på andre områder. Hvis man vil styrke dette, får man styrke det – ikke bryte det opp og ødelegge det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
SV sitter ikke i komiteen, og derfor har jeg behov for å si at vi støtter proposisjonen, og vi støtter også forslaget fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre. Vi mener at dette er en viktig lovendring, som skal sikre at barn i full trygghet skal kunne komme med vanskelige ting også til helsepersonell, for det vet vi at av og til skjer. Vi vet at avveiningene kan være vanskelige, men det er viktig at den endringen som nå blir gjort, faktisk kan føre til forandringer. Hvis vi ikke sjekker om den har ført til forandringer, så vil vi jo ikke vite det. Jeg er veldig i stuss over hvorfor det ikke er et samlet storting som stiller seg bak at man skal finne ut om dette faktisk fungerer slik man har tenkt, at barna kan føle seg trygge, og at foreldre også er trygge på at de får den informasjonen som må til, i de tilfellene det kan være riktig. Det hadde vært fint å få en forklaring på hvorfor man ikke vil evaluere en slik endring, som alle synes er viktig.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-08:
Opptakten til denne saken var ikke pen, og fortsettelsen er det heller ikke. Da flyktningkrisen kom, var veldig mange mennesker på flukt. Den norske regjeringen lot det oppstå et kaos. De høstet politisk flertall i Stortinget for innstramningsforslag som i ettertid har vist seg ikke å være holdbare, og takk og pris for at flere partier snur i forhold til det de gikk med på da. Det ville ikke ivaretatt Norges forpliktelser overfor flyktningene, og det ville gjøre integreringen vanskeligere. Jeg hører noen er stolte over at man ikke tar imot folk som flykter fra krig. Det er jeg – og SV – dypt uenig i. Det å være flyktning er ikke å misunne noen, som det virker som noen synes. Da jeg hørte representanten Schou, ble jeg helt forferdet. Hun snakker som om det er slik i Norge at friske, arbeidsføre folk får uføretrygd. Nei, de gjør ikke det, og de skal ikke ha det. Det skal heller ikke flyktninger ha hvis de er friske og arbeidsføre. Men hvis de derimot er uføre, trenger de en trygg ytelse å leve av. Det er best for dem, og det er best for Norge. Og hvis de trenger arbeidsavklaringspenger i en periode for å kunne komme i arbeid, hvorfor skulle de ikke få det? Da har de jo sjangs til å komme i arbeid, som alle sammen står her og messer om. Det er akkurat det samme denne regjeringen, Fremskrittspartiet og Høyre, holder på med når det gjelder velferds- og sosialpolitikken ellers. De tror at når folk blir tatt fra uføretrygd, barnetillegg, arbeidsavklaringspenger og sosialhjelp, blir de liksom friske, og så står det plutselig et arbeidsmarked der også som vil ha dem – eller at de på et eller annet merkelig vis får språkkunnskaper eller kompetanse som de ikke har fra før. Jeg minner igjen om at dette er flyktninger som kommer. De har ikke hatt sjangs til å gjøre det på forhånd. Så hører jeg arbeidsministeren stå og si at de styrker språkopplæringen. Nei, denne regjeringen har ikke styrket språkopplæringen. Tvert imot, de har kuttet språkopplæringen for dem som søker asyl, og noen av dem kan få flyktningopphold, og noen av dem får opphold på humanitært grunnlag. Det er et opplegg for flere arbeidsledige. Det er et opplegg for at flere skal sitte passive lenge og ikke bruke tida fornuftig og lære seg norsk. Det er et opplegg for høye utgifter i framtida, mens det å gi folk mulighet til å forsørge seg hvis de ikke er i arbeid, er et opplegg til gode for hele samfunnet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-08:
Som også representanten Lauvås har fått med seg, ser vi noe som også er gjeldende i hans region, som for øvrig fylkesordføreren i Østfold, også Arbeiderparti-mann, var en sterk tilhenger av tidlig i prosessen, som en var litt overrasket over at ikke ble lyttet til av fylkestinget, som var ivrig i saken. Det er klart at det er lange avstander. Det er lange avstander flere steder. Det er lange avstander, og i en digital verden er dette fullt mulig å løse. Så har vi sagt at vi vil gå inn for at et utvalg skal se på grensejusteringer innen de nye fylkeskommunene. Det som derimot er litt merkverdig – jeg vet ikke om det er representanten Lauvås og hans parti i Østfold som har fått gjennomslag for det – er at man ikke vil være med i en prosess som Arbeiderpartiet tidligere har ivret sterkt for, for å få på plass regioner. Det synes jeg er ganske merkverdig.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-08:
Jeg synes det er interessant at representanten Greni synes det er uinteressant hva som skjer innenfor oppdrettsnæringen. Jeg har også, som den nordtrønder jeg er, fått med meg at det tydeligvis heller ikke er interessant i deler av mitt fylke med de store utfordringene som bl.a. er i forhold til PD. Når det gjelder den kommunale friheten, som vi skal behandle på mandag, er ikke dette noe brudd på den. Vi er nødt til å ha retningslinjer også fra parlamentet, som er Stortinget. Det kan jo ikke være sånn at det skal være viljeløst hva vi faktisk mener rundt dette. Jeg hører at det blir trukket fram at det er en umulighet at vi kan ha styring her. Vi har gjort styringsvedtak på om lag ti kommuner. Vi sa også i 2014, da vi vedtok dette, at vi ville gjøre noen unntak, og åpnet for det. På det tidspunktet var også Arbeiderpartiet med. Det er korrekt nok at Senterpartiet aldri har vært med, fordi de mener at sånn som det er i dag, også er godt nok i framtiden.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-08:
Jeg tror ikke representanten Greni har lang fartstid på noe fylkesting. Det mange har opplevd på fylkestingene, er at det ofte har vært mange høringer uten nødvendigvis vedtak. Det vi gjør i dag, er å tilføre langt flere oppgaver enn det noensinne har vært. Nord-Trøndelag har vært i den heldige situasjonen at vi har hatt gode muligheter fordi vi har hatt et heleid fylkeskommunalt kraftverk, som har gjort at vi har hatt helt andre muligheter enn veldig mange andre fylkeskommuner, og som har gjort at vi har kunnet være offensive i mange sammenhenger. Men når det gjelder nettopp det som vi gjør i dag ved å tilføre enda flere oppgaver, kunne det vært interessant å høre om representanten Greni, som også er en del av flertallet bak noe av dette, er fornøyd med de nye oppgavene som nå kommer til den nye fylkeskommunen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-08:
Jeg lurer litt på – i all ærbødighet – om representanten Andersen har lest det saksframlegget vi debatterer i dag, med det som ligger foran oss av oppgaver. Jeg har tilfeldigvis det arket her. Det er et så stort påfyll av oppgaver som vi knapt har sett. Jeg synes det er litt respektløst at det går an å si at det er et tomt skall uten oppgaver. Det er flere oppgaver enn det noensinne har vært i fylkeskommunen. Jeg er helt sikker på at representanten Andersen kan lese, men dette må jeg si virkelig overrasker meg. Så har jeg vært innom tidligere at ikke alle regionene er like optimalt sammensatt. Derfor har vi også villet sette ned et ekspertutvalg for å se nettopp på grensejusteringene. Det trodde jeg også representanten Andersen hadde fått med seg at vi behandler i dag.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-08:
Representanten Pedersen sier at det var uklart fra Kristelig Folkepartis side om de ville bruke styringsretten eller ikke. Det var vel ikke noe mindre uklart fra Arbeiderpartiet som sådant. Jeg legger merke til at representanten Pedersen snakker om at hun gjerne vil møblere huset før vi har bygd det. Vi vil gjerne bygge huset før vi møblerer det. Så ser jeg på oppgavelistene, og hun hevder i tillegg at det er for lite oppgaver. Flertallet, som også Arbeiderpartiet er en del av i en del av regionreformen, er for langt flere oppgaver enn det Arbeiderpartiet har listet opp i sine forslag. Da er det en stor overraskelse at ikke Arbeiderpartiet nå kan si det om i hvert fall Sogn og Fjordane, som hevder at de har fått for lite, for nå ligger til og med tannhelse her. Jeg kunne tenke meg et svar og et resonnement: Hvorfor er det fortsatt for lite oppgaver når Arbeiderpartiet faktisk foreslår mindre oppgaver enn flertallet i denne saken?
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-08:
Det kunne vært interessant om representanten Greni i hvert fall hadde rettet opp følgende: at det er et partnerskap i kollektivtrafikken mellom de store byene og fylkeskommunen, og at det betinger full enighet. Men det er kanskje ikke så nøye. Det kunne være interessant å bore litt mer i den såkalte frivilligheten. Vi forholder oss til at Vågsøy og Flora ønsker å slå seg sammen, men jeg ser også i dag at det ligger et løst forslag i denne sal der en ønsker en utsettelse av Forsand og Sandnes, som er basert på frivillighet. Så kan en selvfølgelig mene noe om hvordan den kommunen er oppbygd, det kan flere av oss ha meninger om, men det er definitivt en frivillighet. Og igjen velger Senterpartiet på mange måter å se bort fra den frivilligheten. Det er ikke noen konsistens i deres egen politikk på dette. Hvordan kan representanten Greni forklare meg det – når en går imot Vågsøy og Flora, som er et lokalt ønske, og også går imot det som et flertall av kommunestyrene i Sandnes og Forsand ønsker?