trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-04-20:
Det bransjen spør seg om, er: Hvor lenge varer det med de prisene som er nå? Nå har vi snart hatt seks måneder med skyhøye strømpriser. Regjeringen har ennå ikke gjort noen ting for bedrifter. Vi vet at mange sliter: vaskeri, bakeri, industribedrifter. REC Solar Norway budsjetterte med kraftkostnader i desember på 6,5 mill. kr. Regningen kom på 40 mill. kr. De vurderer nå rett og slett om de har livets rett i Norge. Det er langt fra festtaler om satsing på det grønne skiftet til de harde realitetene som er der ute. Strømprisene spås å bli høye lenge. Også gjennom sommeren må nordmenn belage seg på rekordhøye priser. Fremskrittspartiet har foreslått makspris, som også vil hjelpe bedrifter, men også det er nedstemt her i Stortinget. Kommer regjeringen til å sitte handlingslammet også videre, eller vil man gjøre noe for å hjelpe næringslivet, som blir hardere og hardere rammet for hver måned som går, og der pengene tappes ut av bedriftene?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-04-20:
Selv med strømstøtten opplever familier å få mer enn dobbelt så høye strømregninger. Men mens vi har skyhøye strømpriser i Norge, går eksporten for fullt. Fyllingsgraden i norske vannmagasiner er lavere enn i et normalår, og selv om vannmagasinene er rekordlave, går eksporten for fullt. At norske strømkunder skal betale prisen for Merkels og Tysklands naive energipolitikk, der de har gjort seg avhengige av Putin og Russland til tross for gjentatte advarsler, er uakseptabelt. Fremskrittspartiets forslag om å begrense strømeksporten behandles i morgen i Stortinget og vil bli nedstemt. Regjeringen sier de vil snakke med EU og Storbritannia. Mitt spørsmål er: Er disse samtalene med EU og Storbritannia i gang? Og hvis ikke: Når skjer det, og når kan man forvente å få en løsning?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-04-20:
Jeg håper de samtalene går raskere enn mye av det andre regjeringen foretar seg. Situasjonen i landbruket er dramatisk. Også her følger regjeringen situasjonen nøye, altså gjør null og niks. Store matprodusenter sier nå at de vil kaste inn håndkleet. Bønder melder inn hundrevis av dyr til slakt. Kristian Hovde i Brumunddal har meldt inn over 600 storfe til slakt. Tore Næss, som er melkebonde oppe i Verdal, satser stort og produserer 500 tonn melk, har måttet ta seg full jobb på Aker Verdal ved siden av å drive en stor gård for å få det til å gå rundt. Han sier det rett ut: Det er slutt på å drive dugnad, vi taper penger. Hele våren har regjeringen blitt advart mot den alvorlige situasjonen som er i landbruket, men til tross for dette er det ikke gjort noen ting, og verden står overfor en matvarekrise. Hvorfor har regjeringen hele våren nektet å sette seg ned med bøndene og begynne samtaler for å få klarhet i hvilke rammebetingelser bøndene skal få for å sikre norsk landbruk i framtiden.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-20:
Det er ei hard verd vi no må forhalde oss til. Klimaendringar, etterverknader av covid og krigen i Ukraina kastar oss inn i den eine krisa etter den andre. Global matmangel, auka konfliktnivå i land, mellom land, nord mot sør, fattig mot rik kan raskt bli ein realitet. Alt dette må møtast med politikk, større reformer og satsingar på mange frontar. Eit av desse områda: Mange europeiske land jobbar no på spreng for å bli uavhengig av fossil import. Etter Russlands invasjon av Ukraina blir den eine klimaplanen etter den andre forsterka for hurtigast mogleg å bli uavhengig av import av gass og olje frå Putin-regimet. Dette viser kor tett klima og sikkerheitspolitikk heng saman. Noreg er i ein svært vanskeleg situasjon. Vi tener enormt på høge olje- og gassprisar, og det tiltrekk seg kapital og investeringar og bind arbeidskraft til nettopp det heile Europa no med endå høgare tempo skal kvitte seg med. Ståle Knoff Johansen i Aker Verdal fryktar industridød dersom dei grøne prosjekta fortset å utebli, og han meiner at den situasjonen vi no står i, med overinvestering av kapital i olje og gass, kan føre til verftsdød. Kva gjer regjeringa for å få Noreg ut av denne situasjonen?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-20:
Det som Ståle Knoff Johansen hevda i Klassekampen i går, er at dei tiltaka regjeringa har lagt til rette for investeringar i i oljebransjen, faktisk ikkje fører til grøne prosjekt. Det er nettopp difor dei innan fem år kan frykte verftsdød. Det same seier Energi Norge, at det ambisjonsnivået som regjeringa har lagt seg på når det gjeld flytande havvind, med 1,5 GW effekt, først skal kunne skje rundt 2030, og at det er for seint. Vi står altså i ein situasjon der det er viktig å gjere noko no, ein må leggje om kursen no. SV har lagt inn eit forslag om eit hurtigspor for flytande havvind der ein går direkte på oljeselskapa og pålegg dei å greie ut innføring av flytande havvind. Er dette noko som regjeringa kan sjå på som ei moglegheit for nettopp å løfte ein verftsindustri som fryktar for framtida?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-20:
Det er godt å høyre at statsministeren er for alle moglege hurtigspor. Det som er SVs løysing, er nettopp at ein ikkje treng denne typen konsesjonsbehandling, nettopp fordi denne straumen ikkje skal førast i landet. Han skal rett og slett forsyne riggane til havs. Dermed kan ein setje i gang prosjekta i industrien i løpet av eit par år. Da vil det nettopp vere ei handsrekning til Aker Verdal og andre og kunne gjere at Noreg plutseleg kjem i front på dette viktige framtidsindustrisporet. Grunnen til at eg tok opp dette, er at Danmark i går la fram ein svær plan, Danmark kan meir 2, der ei grøn skattereform med støtte til grøne næringsprosjekt blir lansert og rulla ut. Det er ei dobling i støtte til energieffektivisering i hushalda, stor utbygging av fornybar kraft med mål om nullutslepp innan 2030. Dei aukar ambisjonsnivået på havvind og varslar eit høgare tempo for 70-pst.-målet sitt i 2030. Vil det kome tilsvarande svære initiativ frå regjeringa som går inn på det same?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-20:
Eg takkar for svaret. Det som er utfordringa, er at tempoet er for lavt. 2030 er så langt fram i tid at det rett og slett er fare for avindustrialisering. Statsministeren nemnde klimamål, og til det har eg eit lite, men vesentleg spørsmål som eg lurer på. Regjeringa har lagt fram eit tillegg til energimeldinga frå den førre regjeringa, og der oppjusterer ein ikkje til klimamåla i Hurdalsplattforma, men ein legg seg på klimamåla frå den førre regjeringa – som vi hugsar var for svakt. Det var på minst 50 pst. opp til 55 pst. Det står ikkje i tillegget at ein skal leggje seg på måla i Hurdalsplattforma, og det har skapt ei viss forvirring. Men eg la merkje til at statsministeren sa 55 pst. no. Er det berre ei forgløyming at ein har lagt seg på nivået til den førre regjeringa, og at ein ikkje har tydeleggjort at det er Hurdalsplattforma sitt forsterka klimamål som skal gjelde?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-20:
Tilbake til hovudutgangspunktet: Det som er vår frykt, er at vi no – i ein situasjon der klimaplanar i heile Europa blir forsterka og forsert, som gjer ein meir og meir uavhengig av olje og gass – ikkje held det same tempoet i omstillinga i Noreg. Det som gjer at vi er bekymra for den innmeldinga den førre regjeringa gjorde, der ein hadde eit lavt ambisjonsnivå for 2030, er at vi sakkar akterut også på dei nye, større industrielle mogelegheitene, og at det tempoet som regjeringa så langt har lagt til grunn, men der ein ser fram til å diskutere nye ting, blir for langt fram i tid, og at det kan føre til avindustrialisering. Spørsmålet til slutt er rett og slett: Vil regjeringa kunne vere med på å rapportere eit nytt mål i tråd med Hurdalsplattforma til FN?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-04-20:
Svaret frå statsministeren til representanten Fylkesnes om havvind var eit imponerande eksempel på selektiv historieforteljing. Statsministeren seier altså at det har vore stillstand i utbygginga av norsk havvind lenge. Eg vil minne statsministeren om at verdas største flytande havvindpark, Hywind Tampen, no er under ferdigstilling. Eg antek at statsministeren har planar om å opne han når han er klar, men eg kan avsløre at det ikkje er denne regjeringa som har verken finansiert han eller gjeve konsesjon. Det denne regjeringa derimot har gjort, er å halvere utbyggingstempoet på Sørlege Nordsjø II for botnfast havvind. Statsministeren sa sjølv at det ikkje skal byggjast ut 3 GW, det skal byggjast ut 1,5 GW. Så skal ein kanskje byggje meir etterpå. Men då er ein avhengig av hybridkablar, og det er der hunden ligg gravlagd, for det er regjeringa imot. Eller det vil seie: Statsministeren sa til Aftenposten før påske at han støtta ideen om eit nordsjønett. Då fekk han spørsmålet om han trudde at han fekk med seg Senterpartiet på dette, og då svarte statsministeren: Det må vi arbeide for. Så då er spørsmålet: Korleis går overtalingsarbeidet til statsministeren?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-20:
I år har påskehyggen for mange blitt overskygget av bekymringer over priser som øker, og familiebudsjetter som ikke går opp. Gjennom to år med pandemi har flere hundre tusen arbeidsfolk i perioder stått helt uten jobb og dermed hatt mye mindre å leve av. Mange bankkontoer er nå bunnskrapet, og bufferen er for lengst brukt opp. Derfor kunne ikke priskrisen komme på noe verre tidspunkt enn nå. Strøm, mat, transport og drivstoff er ikke hvilke som helst varer. Vi er avhengige av det, og vi kan ikke bare velge det vekk over natten. Det er riktig at tålmodighet kan være en dyd. Jeg tror mange synes at regjeringens nærmest grenseløse tålmodighet i møte med prissjokket ikke har imponert. Det som skjer nå, er at mange folk landet rundt, vanlige og uvanlige, men med helt vanlige inntekter, rammes hardt av de økte prisene både på strøm, mat, drivstoff og transport. Støre har sagt en god del om hva regjeringen ikke vil gjøre i møte med krisen. Jeg vil gjerne gi Støre mulighet til å si litt mer om hva regjeringen vil gjøre for å sørge for at fellesskapet stiller opp. I Sverige har de kuttet i drivstoffavgifter og prisen på å reise kollektivt. I Tyskland ser vi det samme, og også i andre europeiske land ser vi regjeringer som går inn for å få kontroll over prisene på strøm. Hva er den norske regjeringens plan i møte med denne priskrisen?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-20:
Vi har etterspurt en oversikt over hvordan denne korona-sparingen fordeler seg mellom fattige og rike familier, og jeg vil gjerne ha en slik oversikt når den foreligger. Det er nyttig å se fordelingen av denne såkalte sparingen. Statsministeren nevnte matvareprisene. Det var en markering utenfor Stortinget i dag tidlig hvor bøndene ropte varsku om hvordan prisøkning på både gjødsel, byggevarer, drivstoff og kraftfôr gjør at de risikerer å gå konkurs. Samtidig som prisene i butikkene øker, øker altså ikke inntektene til dem som lager maten. Men vi ser at eierne av de store kjedene har hatt rekordoverskudd både i fjor og i forfjor på nærmere 4 mrd. kr. Ser Støre at det er et problem at pengene ikke går til matprodusentene, og at prisveksten rammer folk flest, mens eierne av de store kjedene sitter igjen med et rekordoverskudd? Hva vil regjeringen gjøre for å bøte på dette problemet?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-20:
Da ser vi fram til regjeringens tilbud i de landbruksforhandlingene. Det blir viktig for norsk produksjon av mat i årene framover. Vi vet at flere nå varsler at strømprisene ikke kommer til å gå mye ned framover, men at de kan bli rekordhøye også gjennom sommeren. Vi så også i april at strømmen var dyrere i Sør-Norge enn i Tyskland og mer enn dobbelt så dyr som i Sverige. Det er innført omfattende støttepakker, som vi har støttet, men det er ett grep som mangler. Det er å sikre politisk kontroll over kraftprisene, som er kravet fra Industriaksjonen og store deler av fagbevegelsen. Når man nå ser prisbildet framover, ser Støre behovet for at vi har en regjering som også ønsker å ta kontroll over prisene og ikke bare prøver å bøte på skadene i etterkant, gjennom kompensasjonsordningene man har innført?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-20:
Det jeg nevnte, var at i april var strømmen i Sør-Norge dyrere enn i Tyskland og mer enn dobbelt så dyr som i Sverige. Det er nok et faktum. Det er nå kommet beregninger som viser at vi kommer til å få rekordhøy strømpris også gjennom sommeren. Det nye som har skjedd det siste året, er at man har satt North Sea Link i full drift, altså økt eksportkapasiteten vår ut av landet dramatisk og økt integrasjonen i Europas frie flyt av strøm betydelig mer enn i tidligere år. Denne integrasjonen er grunnen til at vi får stadig større import av prisene fra kontinentet og Storbritannia. Det vi lurer på, er om regjeringen vil vurdere å bruke de mekanismene som ligger i inngåtte avtaler om strømutveksling, nettopp for å kunne begrense krafteksporten, for å holde strømprisene nede og unngå at fyllingsgraden i vannmagasinene synker ytterligere. Det ville være nettopp å ta politisk styring over energisystemet, som Støre nevnte i sitt forrige svar.
Guri Melby (Venstre), 2022-04-20:
Innledningsvis vil jeg uttrykke Venstres fulle støtte til at Norge nå har levert Mistral luftvern til Ukraina. Etter den dokumentasjonen vi har fått på krigsforbrytelser begått av russiske styrker i Ukraina, tror jeg det er et overveldende flertall i denne salen som ønsker å støtte at Norge stiller opp med det vi kan. Jeg tror også det er stort flertall i befolkningen for det. Så er spørsmålet: Hva kan Norge bidra med i den svært alvorlige situasjonen vi står i nå? Den 3. mars fremmet Venstre forslag i Stortinget om at Norge bør vurdere å støtte Ukraina økonomisk, slik at de kan anskaffe våpen og annet forsvarsmateriell de trenger for å vinne denne krigen. Den 30. mars satt både statsminister Støre og jeg i denne sal og hørte president Zelenskyj tale til Stortinget. Der ba han oss både om våpen og penger. Norge er ingen våpenstormakt, og det er begrenset hva vi kan levere av relevant forsvarsmateriell til Ukraina. Men vi er, relativt sett, en økonomisk stormakt, som både kan og bør bidra til at Ukraina kan anskaffe materiell fra annet hold. I EU har de koordinert seg gjennom European Peace Facility, og andre land, som Tyskland, har gitt bilateral pengestøtte til Ukraina som kan gå til anskaffelse av våpen. I tidligere spørretimer har utenriksministeren sagt at regjeringen vurderer muligheten for å bidra til dette fondet. Vi er kjent med at ukrainske myndigheter ønsker seg denne formen for støtte, og det at krigen nå ser ut til å vare lenger, styrker også argumentet for å stille opp, slik at Ukraina kan bruke midlene selv. NUPI-ekspert Karsten Friis gir også støtte til en slik holdning. Han sier at om vi ikke har nok våpen å gi bort, bør vi kunne gjøre mer økonomisk. Hvordan vurderer statsministeren muligheten for at Norge kan slutte seg til European Peace Facilitys Ukraina-fond, eller på andre måter bilateralt støtte Ukraina med midler til å anskaffe våpen raskt?
Guri Melby (Venstre), 2022-04-20:
Jeg takker for svaret. Det er ingen tvil om at det er en svært krevende situasjon. Det er viktig at vi stiller oss slik at vi kan handle raskt, både når det gjelder å bidra med våpen og penger, og også når det gjelder sanksjoner. Forbud mot russiske fartøy i norske havner har vært tema i denne salen flere ganger, senest rett før påske, da vi diskuterte vårt forslag om ytterligere sanksjoner og støtte til Ukraina. Det var også et av hovedbudskapene fra den ukrainske presidenten. Samme dag avfeide statsministeren det. «Det er ikke aktuelt for Norge i dag å stenge havner. Vi ligger der vi gjør og har den kysten vi har», sa Støre den gangen. Men i EUs femte sanksjonspakke kom forbudet mot anløp av russiskflaggede fartøy i EU-havner, og statsråd Skjæran har sagt i et skriftlig svar at Norge vil gjennomføre EUs femte sanksjonspakke, som også omfatter havneforbud. Mitt spørsmål til statsministeren blir derfor: Har Norge flyttet seg, eller har kysten endret seg siden 30. mars? Og angrer statsministeren på at Norge ikke benyttet handlingsrommet vi har, ved at vi er utenfor EU, til å utrede et norsk forbud, slik at vi kunne innføre det samtidig som EU, den 16. april?
Guri Melby (Venstre), 2022-04-20:
Venstre støtter fullt og helt linjen om at vi gjør det samme som EU, at vi ligger på EUs linje, og jeg er veldig glad for at regjeringen har innført de sanksjonene som EU har innført. Men spørsmålet går på: Med den gjennomføringstakten som vi nå har, blir vi omtrent sist i klassen til å innføre et havneforbud. Hvis vi hadde forberedt oss, hvis vi hadde utredet i forkant, slik vi har etterspurt gang etter gang, kunne vi ha innført dette samtidig som forbudet ble innført i EU. Hva slags signaler sender det at Norge gang etter gang er sist ut?
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-20:
Grunnloven § 112 slår fast at det er en menneskerettighet for norske borgere at statens virksomhet ikke skal ødelegge miljøet. Norges institusjon for menneskerettigheter, NIM, som er Stortingets ekspertorgan for å sikre at norske borgeres rettigheter blir ivaretatt, sendte før påske en utredning til Olje- og energidepartementet om oppfølging av klimasøksmålet i Høyesterett i 2020. NIM mener at staten har en plikt til å nekte utbyggings- og driftstillatelser – eller PUD på folkemunne – for nye oljefelt dersom det ikke konkret kan påvises at det enkelte prosjektet er forenlig med 1,5-gradersmålet. De sier også at det er nærliggende å tro at plikten til å si nei til nye utbyggingstillatelser allerede har inntruffet, fordi oppdaterte kilder sier at ny produksjon av olje og gass i 2022 ikke er forenlig med å nå 1,5-gradersmålet. I tilleggsmeldingen til energimeldingen som regjeringen la fram fredag før påske, viser regjeringen også til Høyesteretts konklusjon om at staten har plikt til ikke å godkjenne PUD-er dersom hensynet til klima og miljø tilsier det, men energimeldingen svarer ikke på hva som må til for at en PUD ikke blir godkjent av hensyn til klimaet. Fram til den dagen regjeringen faktisk sier nei til en PUD med klima som begrunnelse, blir dette bare en teoretisk øvelse. Jeg vil derfor gjerne spørre statsministeren: Hva skal til for at regjeringen ikke godkjenner en PUD av hensyn til klimaet?
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-20:
Jeg vil takke for svaret selv om jeg gjerne skulle forstå hva det kommer til å bety i praksis. Ifølge Energi24.no er det ventet at så mange som 36 PUD-er er ventet sendt inn til behandling bare nå i løpet av 2022. Til Aftenposten 8. april sier klima- og miljøministeren at han ikke venter noen dramatiske endringer av at man nå skal vurdere klimakonsekvensene i forbindelse med nye PUD-er. Dette er noe ganske annet enn det NIM gjør rede for i sin utredning. De skriver at det er nærliggende å tro at plikten til å si nei til nye utvinningstillatelser allerede har inntruffet. Jeg vil derfor spørre statsministeren: Er det i det hele tatt tenkelig at noen av de 36 PUD-søknadene som skal behandles i 2022, blir avvist som følge av klimahensyn?
Lan Marie Nguyen Berg (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-20:
Jeg oppfatter at statsministeren her bare bekrefter at det fortsatt er «business as usual» når det gjelder tildeling av oljefelt. Det er oppsiktsvekkende hvis vi har en regjering som legger så liten vekt på kunnskap. En annen av konklusjonene i NIMs utredning er at de PUD-tillatelsene som er utstedt etter 22. desember 2020, er i strid med Grunnloven. NIM anbefaler regjeringen derfor om at disse bør behandles på nytt. Vil regjeringen følge opp denne anbefalingen fra NIM?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-04-20:
Det skjer nå store politiske endringer i Europa. Modige politiske ledere, bl.a. i våre naboland, har på rekordtid tatt konsekvensene av den sikkerhetspolitiske situasjonen. Men det skjer også store endringer som påvirker Norge og vår evne til å ivareta norske interesser. Vi samarbeider med EU fordi det er bra for Norge. Vi gjør det fordi vi vil, ikke fordi vi må, og EU blir stadig viktigere for Norge. Utviklingen i EU kommer også til å gå betydelig raskere, være bredere og dypere, og EU-landene integreres mer med hverandre. Det betyr samtidig at konsekvensen av vårt utenforskap blir tydeligere og sårbarhetene våre større. Vi kommer til å søke flere og flere tilleggsavtaler med EU for å dekke Norges behov. EUs kapasitet og båndbredde til å håndtere de landene som ikke fullt ut vil være med, kommer selvfølgelig til å være mindre. EU har full fart framover, og det gjelder også på områder som er svært viktige for Norge. Det gjelder også på utenriks- og sikkerhetspolitikk, og selv om vår sikkerhetspolitiske forankring er i NATO, er det en stor utfordring at særlig sikkerhetspolitikk diskuteres i rom vi ikke er, og beslutninger tas der vi ikke er med. Regjeringa derimot har full fart bakover. Finansministeren mener utrolig nok at EU har blitt mindre viktig, og det ser merkelig ut at regjeringa i Hurdalsplattformen har bestemt at en skal bruke tid og krefter på en utredning for å vurdere erfaringene fra EØS-samarbeidet de siste ti år. I den forbindelse skal bl.a. utredes erfaringene nærstående land utenfor EU har med alternative avtaler med EU. Disse landene er bl.a. Storbritannia og Sveits, og det har jo ingen relevans for Norge. Hva mener statsministeren skal være den norske strategien for å ivareta norske interesser i samarbeidet med et EU som går svært raskt framover uten Norge?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-04-20:
Poenget med å søke en strategi for det som skjer i EU nå, er jo at de gamle strategiene ikke vil fungere. Det kommer til å gå raskere, og det blir vanskeligere å påvirke. Representanter for regjeringspartiene har jo flere ganger understreket at hensikten med den utredningen jeg nevnte i innledningen, er å søke kunnskap, og vi vet alle at ressursene og tiden som går med til en slik type utredning, er veldig store, og det betyr at anslaget ikke kan være for snevert. Jeg tror vi er helt enige om at kunnskap er viktig, og jeg vil da utfordre statsministeren, basert på det han nå svarte, på at poenget nettopp må være å søke kunnskap om det som skjer i framtiden, og ikke bare se bakover. Hvis kunnskap er så viktig for regjeringen, kommer da denne utredningen til å inkludere spørsmål som har skjedd i utviklingen av EU siden 1994, og som er viktig for Norge, som f.eks. utenriks- og forsvarspolitikk, som klima, og som helse?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-04-20:
Vi blir jo heller ikke dummere av å skaffe oss kunnskap om det som skjer i EU nå, og som får påvirkning for hvordan vi må agere framover for å ivareta norske interesser. Og jeg må vel kunne si at det geopolitiske øyeblikket for denne regjeringsplattformen kanskje er det verst tenkelige: Vi skal utrede et løsere samarbeid med EU og et tettere samarbeid med Russland. Jeg har i flere omganger forsøkt å få svar fra utenriksministeren om hvilke premisser som skal ligge til grunn for denne utredningen. Det mente utenriksministeren var «et litt underlig spørsmål», og hun var ikke «vant til at det er gjenstand for inkvisisjon i stortingssalen», før hun da konkluderte med at utredningen skal være åpen. Det er jo et helt naturlig spørsmål å stille regjeringen, og jeg synes det er et temmelig oppsiktsvekkende svar. Men hvis vi skal ta på alvor utenriksministerens påstand om at utredningen skal være åpen, hvorfor nekter da regjeringen å se på f.eks. konsekvensene et norsk EU-medlemskap ville hatt for Norge framover?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-04-20:
Covid-19-pandemien viste oss hvordan en helsekrise rammer lokalt, nasjonalt og globalt. Den har også vist oss hvor avhengig vi er av et samarbeid med EU. Når EU nå utvikler og ruster seg for fremtidige helsetrusler gjennom EUs helseprogram, EU4health, er det viktig at Norge tar del i dette for å minske vår sårbarhet. Samtidig som EU ruster seg for fremtiden, har vi en regjering som skal utrede – slik også tidligere spørsmålsstiller har vært inne på – det som ligger bak oss. Arbeiderpartiet sitter i regjering med et parti som åpenbart ikke mener at et samarbeid med EU vil sikre Norge bedre beredskap for fremtidige helsekriser. Senterpartiet har bl.a. ment at det ikke var slik at Norges tilgang på vaksiner mot covid-19 var sikret gjennom EU, og støttet det. Mener statsministeren det er viktig for statsministeren å styrke samarbeidet med EU fremover?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-04-20:
Det er allikevel et paradoks at vi har en regjering med en plattform og at Arbeiderpartiet har en samarbeidspartner i regjering som definitivt ikke mener at et sterkere samarbeid med EU er løsningen for oss og for å sikre oss at vi ikke blir mer sårbare. Vi så at da pandemien rammet oss, var vi sårbare, særlig når det gjelder forsyninger av og tilgang på vaksiner, medisinsk utstyr, legemidler og smittevernutstyr. Som jeg nevnte så vidt i mitt forrige spørsmål, var det gjennom EU, via Sverige, at vi fikk tilgang på vaksiner. Det er ikke gitt at vi i fremtiden, når Norge sitter på utsiden, vil kunne ha mulighet til å få tilgang på helt avgjørende utstyr og vaksiner, slik vi hadde. Vi er altså mer sårbare. Hva vil statsministeren gjøre for å redusere denne sårbarheten?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
På vegne av stortingsrepresentantene Roy Steffensen, Helge André Njåstad, Dagfinn Henrik Olsen, Bengt Rune Strifeldt og meg selv har jeg gleden av å sette fram et forslag om å utsette endringene i formuesskatten på oppdrettskonsesjoner.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-02-16:
På vegne av representantene Mari Holm Lønseth, Sandra Bruflot og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om en mer bærekraftig og sirkulær tekstilindustri.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-02-16:
Når regjeringen lovet et forsterket klimamål, var det nok mange som forventet at man da ville legge fram politikk som er i nærheten av å nå dette målet. Foreløpig har regjeringen kun lagt fram et budsjett som kutter CO 2 -utslipp mindre enn Solberg-regjeringens budsjett, og man har lagt fram en havvind-satsing som er skalert ned og i hvert fall er skjøvet ut i tid. I mellomtiden har vi Hurdalsplattformen der det står at regjeringen raskt skal utarbeide en ny klimaplan for hele økonomien. Høyre er enig i at klimapolitikken bør avklares raskt, men hvor raskt den kommer, avhenger jo av hvilke prosesser man setter i gang. Da er spørsmålet mitt til statsministeren: Vil regjeringen nå ta utgangspunkt i kunnskapsgrunnlaget Klimakur 2030 når de nå skal utarbeide denne klimaplanen, eller vil de be underliggende etater om å sette i gang et nytt kunnskapsgrunnlag? I så fall: Har man bedt de underliggende etatene om å sette i gang med det arbeidet allerede?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
På vegne av Fremskrittspartiet og representantene Hans Andreas Limi, Roy Steffensen og meg selv har jeg æren av å framsette et forslag om inntektspolitisk samarbeid gjennom lønnsoppgjøret.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Fremskrittspartiet mener at Norge er på feil kurs, og vi er bekymret for utviklingen. Mens staten blir rikere og rikere, blir folk og bedrifter fattigere. Støre-regjeringen drar inn ufattelige beløp. Det er en oljepris på over 90 dollar fatet, rekordhøye gasspriser, titalls milliarder kroner ekstra på strøm, og på toppen av dette har man gjennomført den største skatte- og avgiftsøkningen fra ett år til et annet på de siste 20 årene. Dette er fasiten til finansminister Trygve Slagsvold Vedum og statsminister Jonas Gahr Støre. Samtidig som staten tjener seg søkkrik, er det vanlige folks tur til å bli flådd. Alle får dårligere råd under denne regjeringen, og de som har minst, rammes selvfølgelig hardest. Strømregningene er mer enn doblet for husholdningene. Bedriftene har det enda tøffere, for de får ingen kompensasjon, og vi hører om bedrifter som får fem- og seksdoblet regningene sine. Alt overskudd – og litt til – går altså til å dekke strømregningen. Drivstoffprisene har passert 20 kr literen, noe som knallhardt rammer både folk og bedrifter som er avhengig av bil. Matvareprisene stiger, og de kan komme til å øke kraftig framover. Vi ser at gjødselprisene går i taket, og vi ser at mange av innsatsfaktorene også går oppover. Landbruksministeren vil på toppen av det ha slutt på priskrigen og vil da tydeligvis at folk skal betale mer for maten. Fremskrittspartiet har foreslått å redusere drivstoffavgiftene, ha makspris på strøm, fjerne avgiftene, fjerne momsen – men regjeringen har stemt ned alt dette. Hvorfor gjør regjeringen så lite for å hjelpe folk flest og bedrifter når staten tjener seg rik, mens vanlige folk blir flådd? Var det dette regjeringen mente med at det var vanlige folks tur?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Jeg tror ikke man finner noen som kjenner seg igjen i beskrivelsen av at man har fått bedre økonomi. Årets lønnsoppgjør nærmer seg, og folk flest får har fått mindre å rutte med på grunn av den prisgaloppen som er innenfor veldig mange varegrupper. LO og Fellesforbundet, ved Jørn-Henning Eggum, er klar på at kravet nå er styrket kjøpekraft. Det er krav nr. én. Mange bedrifter har gått på store tap på grunn av koronaen, men også på grunn av ekstraordinære strømutgifter, der man får null kompensasjon. Fremskrittspartiet mener det er staten sin tur til å bidra til å sikre et lønnsoppgjør som sikrer arbeidsplasser, men viktigst av alt sikrer kjøpekraften til innbyggerne våre. Det kan man gjøre gjennom å sette ned skatter og avgifter, gjennom å la være å ta inn så store summer som det denne regjeringen dessverre gjør. Ekstrainntektene finnes til å gjøre det. Vil statsministeren ta initiativ til at staten bidrar til økt kjøpekraft for folk, at vi trygger arbeidsplassene gjennom å redusere skatter og avgifter, slik at folk kommer bedre ut av årets lønnsoppgjør, uten å ta knekken på bedriftene våre?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Vår oppgave er å sikre folk kjøpekraft. Norsk økonomi går godt, men det er jo staten som går ekstremt godt, og så er det veldig mange vanlige folk som nå sliter. I et intervju i VG i desember kikket finansminister Slagsvold Vedum i glasskula. Han lovte nordmenn mer å rutte med både i 2022 og i 2023. Status så langt er at folk er bekymret for økonomien og har fått langt mindre å rutte med etter regjeringsskiftet. Mange lurer på hvor denne prisgaloppen skal ende, og strømprisene er spådd å være skyhøye, potensielt i mange år framover. Hvordan skal regjeringen holde løftet om at folk flest skal få mer å rutte med i år og neste år, uten å bidra med skatte- og avgiftsreduksjoner, når vi nå ser hvordan prisene på omtrent absolutt alt øker, noe som gjør enorme innhugg i vanlige folks lommebok?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-02-16:
Nei, det slapp man, for strømprisene var ekstremt mye lavere i de åtte årene, og med de største skatte- og avgiftsskjerpelsene man nå har gjennomført fra denne regjeringen, har man bidratt med smuler, så jeg tror ingen er imponert. Men Norge har altså hatt 30 år med fantastisk velstandsutvikling. Mens staten håver inn penger, viser analyser nå at helt nødvendige levekostnader vil øke kraftig fram mot 2025. Noen spår sågar at velstandsutviklingen i Norge stopper opp. De med svak økonomi rammes selvfølgelig hardest, men også familier med helt vanlig økonomi kommer til å merke dette. Det er særlig boutgiftene som øker, renteutgifter, forsikring og energikostnader, men også eiendomsskatt og kommunale avgifter, som vi ser at rød-grønne politikere er ivrige etter å ta inn. Politikere i stat og kommune er med på å gjøre det dyrere å bo og leve, og svekker kjøpekraften for vanlige folk. Mener statsministeren det er rimelig at staten blir rikere og rikere, mens politiske vedtak nå fører til at folk blir fattigere, og at flere vil få problemer med å få endene til å møtes?
Erna Solberg (Høyre), 2022-02-16:
De siste ukene, og kanskje de siste dagene, har vi alle sittet med en intens spenning, ikke nødvendigvis bare fordi vi har et OL, gode resultater og mye å glede seg over, men først og fremst fordi vi har en voldsom, vanskelig situasjon i våre egne nærområder, det som så ut til – og kanskje fortsatt ser ut til – å kunne resultere i krig i våre nærområder på grunn av en økt russisk aggresjon mot Ukraina. I disse morgentimene ser det ut til at russerne iallfall mener at de trekker seg tilbake, og at de har avsluttet øvelsene så langt. Likevel medfører jo det presset som Ukraina har vært utsatt for de siste ukene – kanskje i og for seg de siste årene, men særlig de siste ukene – et tydelig og klart signal fra Russland om at de ikke aksepterer det helt grunnleggende prinsippet som vi har lagt til grunn, og som moderne samfunn legger til grunn, nemlig at hvert enkelt lands befolkning har rett til å gjøre sine egne valg fremover. I går kom regjeringen med en styrking av vår deltakelse i Litauen militært, for å styrke våre partnere der. Men mitt spørsmål til statsministeren er først og fremst: Hva er regjeringens vurdering av situasjonen slik den ser ut nå? Ser vi en reell tilbaketrekning av de russiske styrkene fra grensen, eller er det fortsatt slik at vi må være forberedt på at det kan komme en konflikt i våre nærområder?
Erna Solberg (Høyre), 2022-02-16:
Nettopp fordi vi vet at det av og til kan gjøres manøvrer før en invasjon, før et angrep – i tillegg til at vi har hybride trusler, som de store cyberangrepene som også pågår for øyeblikket, som bidrar til å destabilisere internt i Ukraina – er det viktig hva våre svar er. Fra Høyres side har vi i en runde, både forrige uke og tidligere, stilt spørsmål om vår bistand, og jeg er som sagt glad for at vi nå har sagt at vi skal delta mer i NATO. Men vi har også stilt spørsmålet om ikke Norge burde øke sin humanitære bistand til Ukraina. Før jul i 2014 besøkte jeg Ukraina. Da hadde vi de store flyktningstrømmene etter uroen øst i Ukraina. Det er fortsatt 1,8 millioner mennesker som er sårbare, og som trenger hjelp. Før jul ba FN om økte bidrag på 1,7 mrd. kr. Dette er altså våre nærområder, og mitt spørsmål til regjeringen er: Vil man nå bidra med å løfte nivået når FN ber om det, nettopp fordi det kommer en enda vanskeligere situasjon?
Erna Solberg (Høyre), 2022-02-16:
Jeg hører at statsministeren sier at det er en løpende vurdering. Så stor fart i den løpingen synes jeg ikke det er, siden dette er den tredje spørretimen der vi spør regjeringen om vi skal øke bistanden til Ukraina i denne situasjonen. Det er et land som nå nesten ikke får internasjonale investeringer, som har store utfordringer med en befolkning som har flyktet, og flere flykter fra de aktuelle områdene, og som trenger humanitær hjelp. FN ba altså før jul om å øke, og Norge har ikke økt. I dette litt spasertempoet til regjeringen når det gjelder humanitær hjelp, så er spørsmålet: Når konkluderer man med det? Når jeg mener at dette er våre nærområder, er det faktisk ikke så langt til Ukraina fra Norge. Det er en smitteeffekt, det er en mulig flyktningbølge som kan komme, og det er viktig at vi hjelper til. Det er med på å destabilisere alle våre naboland. Det er ikke uten grunn at f.eks. naboland som Sverige og Finland har hatt en mye høyere politisk diskusjon og vært mer frempå med bistand nå i disse dager, for de opplever at det Russland nå gjør, er å forsøke å befeste et prinsipp som også vil ramme dem.
Erna Solberg (Høyre), 2022-02-16:
Jeg er ikke uenig i at Norges rolle er å være NATOs øyne i nord. Men vår rolle er også å ivareta hjelp til land som faktisk er under press når det gjelder det helt grunnleggende folkerettslige ansvaret og rettighetene man har, nemlig retten til selvbestemmelse. Når et land da er i krise, har Norge hatt en lang tradisjon for å bistå med mer humanitær hjelp. Jeg registrerer at det har regjeringen ennå ikke tenkt å gjøre, til tross for en FN-appell før jul. Vi løftet hjelpen da vi satt i regjering, og har hatt et høyt nivå gjennom disse årene, nettopp fordi vi har følt at i våre nærområder har vi et spesielt ansvar for å kunne bidra. Et av de kapasitetsområdene som det blir enda viktigere at man samarbeider om, er spørsmålet knyttet til avdekking av ansvarlige for disse cyberangrepene. Da er mitt spørsmål om regjeringen og de ulike tjenestene nå bidrar til et internasjonalt arbeid for at vi i mye større grad samarbeider for å avdekke ansvarlige knyttet til cyberangrep.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg sa før jul at den situasjonen som var under opptrapping rundt Ukraina, er den mest alvorlige sikkerhetspolitiske situasjonen vi har sett i Europa siden den kalde krigens slutt. Det har bare utviklet seg i den retningen. Og la meg begynne med å si: Det er uakseptabelt at man framtvinger en diskusjon om politiske spørsmål mellom land gjennom militær opprustning og en direkte trussel mot et land, ved omfattende militære øvelser, en omfattende troppeforflytning til lands, til vanns, i luften – tungt materiell – og et scenario for en mulig storskala invasjon og krig i Europa i 2022. Det må vi ta klart avstand fra. Ethvert land i Europa har rett, etter en lang rekke traktater og prinsipper, avtaler og organisasjoner, til å leve i sikkerhet, velge sin vei og være sikker i forhold til sine naboer og andre land. Europa har mange virkemidler til å kunne diskutere slike spørsmål om de er uavklarte. Det gjelder også situasjonen i og omkring Ukraina, der det er situasjonen med okkupasjonen av Krim, konflikten i Øst-Ukraina og den såkalte Minsk-prosessen. Det er altså flere diskusjoner som pågår for å ivareta sikkerhetsbehovet til Ukraina og landene rundt. Det er den veien vi må gå. Hva er vurderingen i dag? Vel, vi får i morgentimene melding om at det er tilbaketrekking av styrker, og at militærøvelsen på Krim er avsluttet. Vi må analysere dette mer for å vite hva intensjonene bak det er. Det er fortsatt omfattende øvelser i Hviterussland, tett på grensen til Ukraina. Det har også vært slik tidligere at det på tampen av øvelser har kommet militær aggresjon. Så kapasiteten til å gjennomføre militære angrep mot Ukraina er til stede. Hvorvidt viljen er der, er et åpent spørsmål, og det skal forbli åpent. Det tror jeg er en del av den russiske intensjonen, nemlig at de frambringer politiske forhandlinger på bakgrunn av militært press.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Representanten Solberg nevner våre nærområder og Europa. Jeg er med på at det er våre nærområder, men kort om våre nære nærområder, nemlig i nord og i Norden: Der observerer vi ikke at det er noen trusler rettet mot Norge. Det er grunn til å formidle det til den norske befolkningen. Det er ikke tegn på økt spenning i nord. Tvert imot har vel Russland flyttet en del av sitt materiell fra nord mot dette området. Vi har hatt god kontakt og samarbeid med Ukraina opp gjennom årene. Ukraina vet at de er en del av et samarbeid mellom land som stiller opp også når det er humanitære behov. Det skal vi selvfølgelig løpende vurdere nå framover. Bidraget til Litauen – la meg understreke det – handler jo om solidaritet med et NATO-medlem. Ukraina er ikke medlem av NATO, så det utløser ikke den forpliktelsen til kollektivt forsvar skulle det komme et angrep, men det er klart at det vil påvirke hele Europa. Derfor er dette å gi våre allierte i NATO, som Litauen, trygghet. Det ligger ingen offensivitet i dette, men en trygghet. Det bidrar vi med med det som ble annonsert fra regjeringen i går.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg gjentar at vi skal vurdere situasjonen. Om det er i en takt som representanten Solberg kan bifalle, eller ikke, får vi ha dialog om. Jeg opplever at vi er enige her i denne sal om at vi skal støtte Ukraina politisk. Vi har også støttet dem med en lang rekke tiltak på kapasitetsbygging. Det skal vi også gjøre framover. Så er det viktig å vektlegge én ting til når det gjelder nærområder og Norges ansvar. Situasjonen er at andre land kan reise til Ukraina, de kan bidra med militært materiell. Det kan ikke vi, etter våre eksportregler, og det mener jeg er helt riktig at vi ikke kan, men Norges viktige bidrag til stabilitet og sikkerhet i Europa i dag skjer ved at vi er Norge og har et ansvar i nord. Vi er NATOs øyne og ører i nord, vi følger med på utviklingen der. Det er av stor betydning for å forstå det som skjer i Europa – hvordan tropper kan forflytte seg, hvordan øvelser kan utvikle seg. Det er mitt klare inntrykk etter å ha hatt samtaler med Frankrike, Tyskland, USA og lederne der, at den rollen forventer de nå at Norge spiller – pluss at vi er en troverdig leverandør av gass til et Europa som nå rammes av en gasskrise, bl.a. på grunn av situasjonen i Ukraina.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Nå arbeides det med en ny strategi for NATO, et strategisk konsept, og der er dette med cyber inne for fullt. Det var det ikke for ti år siden, da vi laget det forrige strategiske konseptet. Så kapasiteten i NATO – og derfor medlemslandene – bygges opp på dette området. Det er viktig, og det er en del av vårt forsvar. Disse hybride truslene, som ikke er så klare som at noen fysisk krysser en grense og utløser et selvforsvar – det kan altså skje gjennom cyberangrep o.a. – må vi kunne forsvare oss mot. Det er også viktig å løfte inn i vår nasjonale debatt i denne sal. Nordmenn, enten det er private på sine nett på ulike plattformer eller bedrifter, må tenke gjennom dette og beskytte seg. Det har Stortinget selv erfart, og det må vi andre i Norge også erfare. Dette er en trussel som er vesentlig mer på spissen nå enn det var for noen år siden, og som vi trolig må leve med framover. Så det å kunne ha kapasitet til å forstå og forsvare seg mot digitale trusler i cyber er viktig for Norge, det er viktig for NATO, og Norge skal selvfølgelig bidra fullt ut til det.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg tror det aller viktigste nå er at Norge og andre land bidrar til at den militær spenningen går ned. Det er måten å kunne få økonomien i Ukraina til å begynne å virke igjen. Det er klart at deler av det som har vært budskapet de siste dagene fra vestlig hold om en nært forestående invasjon, ikke akkurat er gunstig for investeringsklimaet og økonomien i Ukraina. Så det er viktige bidrag vi skal være med å gi når vi har kontakt med våre allierte og i diskusjonene rundt dette. Det at Russland trekker tilbake styrker fra en øvelse, er et positivt tegn – vel, jeg er åpen for det, men det kan jo ikke være slik at man bygger opp et enormt press gjennom øvelser, så tar man litt ned, og så er det positivt. Det er fortsatt en uakseptabel situasjon og et uakseptabelt press mot Ukraina. Jeg skal besøke EU-kommisjonen neste uke, og da er dette et av temaene vi kommer til å snakke om; hvordan Europa samarbeider nå, ikke bare med Ukraina, men med landene i nærområdene. Da vil Norge også vurdere om det er grunnlag for å gjøre endringer i vår tilnærming, men i dag er det den militære og sikkerhetspolitiske situasjonen som har vår prioritet, og også med våre allierte i NATO.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Jeg ønsker ikke å spekulere i en russisk invasjon i Ukraina. Jeg mener vi skal si fra at det er helt uakseptabelt. Hvis det skjer, er vi i en ny tid i Europa. Det vil være et så massivt og stort overgrep, og også en endring med de prinsippene som gjelder i Europa, at vi må legge det veldig klart til grunn. Det sier seg selv at en slik utvikling får betydning for Russlands forhold til alle land, også til sine naboland. Det var jo slik etter invasjonen på Krim og i Øst-Ukraina at det påvirket samarbeidsklimaet i nord. Jeg mener at naboer er nødt til å ha kontakt, snakke sammen og løse ting som oppstår mellom dem. Det må man gjøre i gode dager og dårlige dager. Ofte er det jo slik at kalde vinder som blåser i nord, ikke oppstår i nord politisk, men de kommer fra situasjoner som f.eks. i Ukraina. Men nå mener jeg at vi må sette all kraft inn på å finne et annet spor enn det militære, komme i gang med politiske samtaler og gjøre det på en måte som respekterer de grunnleggende prinsippene i Europa. Det kan ikke være slik at det skjer som resultat av politisk press som bryter de grunnleggende prinsippene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Vi støtter demokratisk utvikling i noen tilfeller bilateralt og i andre tilfeller gjennom det som skjer i Europarådet, i OSSE, i de internasjonale prosessene. Mange av de områdene representanten nevner, blir omtalt som såkalt frosne konflikter. Det vil si at det er en konflikt som ikke har tegn på løsning, der det er blokkert i OSSE, ofte av Russland selv, og som blokkerer muligheten for da å finne løsninger på det. Det politiske sporet har Norge alltid arbeidet for å kunne bidra til, at det blir forhandlinger for å løse opp i det. Så får vi vurdere om vi har forutsetninger for å gi hjelp til det ene og andre området. Dette er jo i noen tilfeller områder hvor hvem som har suverenitet og statsmakt, kan variere. Men vi er tjent med at disse frosne konfliktene finner løsninger – igjen – i tråd med de viktige prinsippene som gjelder i OSSE og Europarådet, og de grunnleggende prinsippene for sikkerhet og stabilitet i Europa.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Etter åtte år hvor forskjellene økte i Norge, og hvor de med mest kom først i køen når de viktige sakene skulle bestemmes og de store pengene fordeles, er det en ny tenkning og en ny praksis fra denne regjeringen. Nå får de med midlere og lavere inntekter skattekutt. De får rimeligere barnehage, rimeligere SFO, de får hjelp på en lang rekke områder som gjør at de kan leve et verdig liv, og ha tilgang til en velferdsstat som var i ferd med å bli privatisert og stykket opp – helt i tråd med Fremskrittspartiets tenkning. Der er det en klar kursendring. Arbeidsfolk får nå styrkede rettigheter på jobb, mer trygghet i jobben sin, mindre midlertidighet og mer verdige forhold, i tråd med norske tradisjoner. Så virkelighetsbeskrivelsen fra representanten Listhaug er jeg fundamentalt uenig i. Så er vår del av verden rammet av en strømkrise som rammer i alle land, også i Norge. Det skaper en ekstremt vanskelig situasjon for mange familier som må betale mer for strømmen – ikke bare litt mer, men veldig mye mer. Etter at 2020 hadde veldig lave priser, har 2021 hatt veldig, veldig høye priser. Det har regjeringen og Stortinget tatt grep for å gjøre noe med. Elavgiften er satt ned, etter at den ble satt grundig opp med Fremskrittspartiet i regjering. Det er gitt økning i bostøtte, økning i sosialhjelp, og vi har utviklet et helt nytt redskap i skuffen til velferdsstaten for å kunne komme husholdninger til unnsetning ved høye strømpriser. Ingenting av det lå klart etter at Fremskrittspartiet hadde sittet i flertall i åtte år. Så vil priser på en del innsatsfaktorer gå opp og ned i vår verden, og det er interessant å høre at Fremskrittspartiets syn da er at når det gjelder alle disse prisene, skal staten inn og være regulator og jevne det ut. Det er en interessant praksis fra Fremskrittspartiet, som det skal bli spennende å følge også i tiden framover. Vi stiller opp og jevner ut forskjeller. Vi stiller opp for folk med store beløp – gjennom pandemien – og nå også gjennom denne strømkrisen. Den er veldig vanskelig for folk, og det følger vi veldig nøye, og vi gir folk den tryggheten. Vedvarer disse høye prisene, skal folk fortsatt ha en stat som stiller opp for dem.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-02-16:
Det som er gledelig ved starten av 2022, når vi nå er på vei ut av pandemitiltakene, er at norsk økonomi går veldig godt. Det er vekstkraft, ledigheten faller, og vi har tegn til at bedriftene investerer og har spart opp til å kunne også satse. Så rammes både bedrifter og folk av strømkrise, og det krever noe av noen og hver av oss. Vi går inn i et lønnsoppgjør som er stort og omfattende, og i en krevende tid, og i et slikt oppgjør er regjeringen klar: Partene har ansvaret. Partene har ansvaret for å sette seg ned og forhandle på grunnlag av det som er situasjonen i økonomien, basert på krav og tilbud. Jeg hadde møte med kontaktutvalget, som er alle partene i arbeidslivet, på mandag, og det veldig klare budskapet til dem er at de tar det ansvaret. De tar det ansvaret, og regjeringen tar sitt ansvar, og det er å følge med på situasjonen, men respektere at partene har ansvaret. Fremskrittspartiets opplegg er å blande seg inn i lønnsforhandlingene. Det ønsker ikke partene, og det ønsker ikke regjeringen.