Bjørn Lødemel (Høyre), 2012-03-20:
Saka om motorferdsle i utmark har vore ein gjengangar i Stortinget ved fleire høve dei siste åra. Dette er ei sak som i denne samanhengen handlar om lokaldemokrati og lokalt sjølvstyre sett opp mot statleg overstyring. Høgre har så stor tillit til lokalt folkevalde at vi meiner dei vil vere betre i stand til å vurdere denne type saker enn statsbyråkratar i departement og direktorat. Derfor er det trist å måtte gjenta denne prosessen år etter år. Allereie i perioden 2001–2005 blei det gjennomført eit forsøksprosjekt med utvida lokalt sjølvstyre i åtte utvalde kommunar. Dei kommunane som har vore med i prosjektet, har hatt høve til å etablere både turistløyper og rekreasjonsløyper. Alle kommunane har det til felles at det berre er marginale delar av kommunane sitt areal som har blitt regulert til moglegheit for snøscootertrafikk, i medhald av regelverket for prøveprosjektet og det lokale planverket. Norsk institutt for naturforskning har på oppdrag frå Miljøverndepartementet lagt fram sine evalueringsrapportar frå prosjektet, men dei har aldri blitt lagde fram for Stortinget. Desse rapportane konkluderer med at forsøket med lokal forvaltning av snøscooterløyper er ein suksess. Norsk institutt for naturforskning skriv i evalueringa si at alle seks delmål for betre motorferdsle blei heilt eller delvis innfridde av forsøkskommunane. Befolkninga i kommunar utan snøscooterløyper var faktisk meir plaga av støy enn innbyggjarane i kommunar som deltok i prøveprosjektet. Det nærmar seg, etter mitt syn, ein regelrett skandale at desse rapportane ikkje har blitt lagde fram for Stortinget med sikte på å innarbeide dei i gjeldande lovverk, og det er svært underleg at Senterpartiet og Arbeidarpartiet kan tillate at Miljøverndepartementet trenerer denne saka i årevis. Eit godt døme på at gjeldande regelverk er forelda, finn vi i Balestrand kommune i Sogn og Fjordane. Dei har planar om å leggje til rette for satsing på vinterturisme. Kommunen har presentert eit planlagt prosjekt i planforum for å drøfte i kva grad det er opning i lovverket for bruk av motorisert transport med beltekøyretøy i ein fastlagd trasé. Det finst det i dag ikkje moglegheit for. Balestrand kommune er samd i lova sitt føremål, streng regulering av motorferdsle i utmark, men kommunen meiner at ein aktivitet og arealbruk som dette bør handsamast etter reglane i plan- og bygningslova. Ei brei høyring av saka vil då sikre at det blir teke omsyn til miljø, natur og friluftsliv. Sogn og Fjordane fylkeskommune seier i eit samrøystes vedtak i fylkesutvalet at lova om motorferdsle i utmark med forskrift legg urimelege restriksjonar på ein lokalt ønskt vinteraktivitet, og at kommunane bør ha mynde til å gjere vedtak i slike saker dersom konsekvensane for annan arealbruk er avklart i ein ordinær planprosess etter plan- og bygningslova. Sogn og Fjordane fylkeskommune ber også Miljøverndepartementet om å ta initiativ til å endre forskriftene til lova, slik at kommunane får vedtaksmynde etter ordinære planprosessar gjennom plan- og bygningslova, og at det blir opna opp for ei prøveordning med handsaming av motorferdsle i utmark etter plan- og bygningslova. Det er for meg ei gåte at regjeringspartia og Sogn og Fjordane sine stortingsrepresentantar ikkje er med på eit framlegg som støttar seg på eit samrøystes vedtak i fylkesutvalet. Det ville vere ei viktig tillitserklæring både til Balestrand kommune, fylkeskommunen og lokaldemokratiet om dei støtta Høgre sitt framlegg om å be regjeringa opne for at Balestrand kommune kan setje i verk eit forsøksprosjekt der kommunen i arealplanen sin kan regulere areal for motorisert transport med beltekøyretøy i ein fastlagd trasé etter plan- og bygningslova. Som ordførar gjennom mange år har eg vore med på å handsame saker i kommunen etter plan- og bygningslova. Ved fleire høve har vi nytta planforum til å lose vanskelege plansaker fram til gode løysingar. I planforum sit alle statlege og fylkeskommunale instansar som har interesse i ei sak, og det blir drøfta ulike løysingar, som oftast endar opp i gode planar som tener alle føremål. Heile tida er det kommunen som er i førarsetet. Dersom desse rundane ikkje fører fram, kan statlege myndigheiter kome med motsegn, og i siste instans er det Miljøverndepartementet som avgjer slike saker. Planforum og plan- og bygningslova er gode reiskap for kommunar som ønskjer aktive planprosessar, og det er eit svært godt reiskap for å gje kommunane både tillit og moglegheiter for å utøve lokaldemokrati og lokalt sjølvstyre i praktisk politikk. Denne tilliten ønskjer ikkje Arbeidarpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti å gje kommunane og lokaldemokratiet gjennom små endringar i motorferdslelova og plan- og bygningslova. Denne saka er eit godt døme på det.