trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
En av største utfordringene vi har i samfunnet vårt i dag, er mangel på fagarbeidere. Mangelen på fagarbeidere svekker konkurransekraften i næringslivet vårt, og det svekker også kvaliteten i velferdstjenestene våre. Jeg bor ved fylkesvei 714, den såkalte Lakseveien, fra Orkland til Frøya. Jeg så i avisen at i dag var det tre vogntog som var i en ulykke. Jeg skal ikke spekulere på hva årsaken til det er, men det å ha godt utdannede tungtransportsjåfører er veldig viktig. Da er det også viktig at vi har lærere som har realkompetanse som sjåfører, som kjenner norske veier, som kjenner vinterforhold og vet hvilket utstyr de skal sko seg med når vinteren setter i gang. Når næringen opplever svak rekruttering, er det viktig at vi styrker utdanningen av trafikklærere med spesialisering innen tunge kjøretøy, ikke minst når vi skal frakte våre barn og voksne rundt omkring. Men kvantiteten må ikke gå på bekostning av kvaliteten. Derfor er det viktig at vi har sjåfører med bakgrunn som tungtransportsjåfører som tar videreutdanning som faglærere. Godt utdannede faglærere er viktig og nødvendig for å styrke utdanningene innen alle fagområder. Som fagarbeider selv må jeg si at jeg har hatt mange lærere som var utdannet som fagarbeidere, men som hadde tatt videreutdanning. Det var viktig at de kjente den næringen som de skulle spre kunnskap i. Derfor er jeg svært fornøyd med at Støre-regjeringen så raskt har tatt tak i dette området og bevilget ekstra penger gjennom statsråd Borten Moe for inneværende år, for å styrke disse utdanningene ved bl.a. Nord Universitet. Et av de viktigste rekrutteringstiltakene en kan gjøre, er å legge godt til rette for at fagarbeidere med realkompetanse også kan ta etter- og videreutdanning, men da må ikke økonomi, avstand og familieforhold sette en stopper for at disse sjåførene kan ta en slik utdannelse. Når godt kvalifiserte arbeidere med relevant utdanning ønsker å ta etterutdanning, er det veldig viktig, for det er med på å styrke kvaliteten for de elevene som skal bli tungtransportsjåfører, og ikke minst kvaliteten blant faglærerne. Det er viktig at regjeringen fortsetter det gode arbeidet med å samordne regelverk, og at de som har godkjent utdanning og realkompetanse, får de samme mulighetene som andre yrkesfag med fag- og svennebrev. Som sagt vil regjeringens arbeid med dette bidra til å styrke rekrutteringen, seriøsiteten og ikke minst trafikksikkerheten på norske veier, og konkurransekraften innenfor denne viktige næringen.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-02:
På vegne av representantene Kari Elisabeth Kaski, Marian Hussein og meg selv fremmer jeg forslag om å bevare Bredtvetskogen.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-02:
Mitt spørsmål går til justisministeren. Det er åpenbart: Sex skal være frivillig. Er det ikke frivillig, er det en voldtekt. Det må lovverket vårt gjenspeile. Derfor var vi i SV glade da regjeringen skrev i Hurdalsplattformen at de ville fremme forslag om en samtykkelov. Tiden er overmoden for at Norge melder seg inn i klubben av europeiske land som har en samtykkelov. Trenden er klar: Land etter land endrer og oppdaterer voldtektslovgivningen sin, og det er ikke noe nytt. I 1999 innførte Canada en samtykkelov, i 2003 innførte England en samtykkelov, i 2009 innførte Skottland en samtykkelov, i 2017 vedtok Malta en samtykkelov, i 2018 vedtok Sverige og Island en samtykkelov, i 2019 vedtok Hellas og Kroatia en samtykkelov, i 2020 vedtok Danmark en samtykkelov, og i 2021 vedtok Slovenia en samtykkelov. Nå skriver vi 2022. Da vil jeg spørre ministeren: Hvilket år må vi skrive før regjeringen kommer med et forslag til en samtykkelov?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-02:
Det er riktig, som ministeren sier, at dette er et stort samfunnsproblem. Det er så stort at det er vanskelig å fatte. I tall fra Nasjonalt kunnskapssenter for vold og traumatisk stress sin undersøkelse fra 2014 viser resultatet at én av ti norske kvinner blir utsatt for voldtekt i løpet av livet – nesten halvparten før de fyller 18 år. Det er så mange at det er vanskelig å sette ord på det. I Oslo utgjør det nærmere 35 000 mennesker. Det er flere mennesker enn det bor i byer som Hamar, Gjøvik og Molde. Norge fikk allerede i 2012 kritikk av FNs kvinnekomité fordi vi ikke hadde en samtykkelov. Senterpartiet er et av få partier som ikke har programfestet et ønske om en samtykkelov. Vil statsråden garantere at en samtykkelov vil bli prioritert av Justis- og beredskapsdepartementet når innstillingen fra Straffelovrådet kommer?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-02:
Nå ble jeg ikke beroliget av ministerens svar, fordi folk forventer at regjeringen kommer med et forslag om dette. I Hurdalsplattformen står det at man skal utrede og fremme et forslag om en samtykkelov. Nå, og på tidligere spørsmål, har justisministeren svart at når utredningen kommer i desember 2022, vil regjeringen ha et godt grunnlag for «å vurdere» endringer i straffebudet om voldtekt. Så her må vi få ryddet all tvil av banen: Kommer regjeringen kun til å vurdere, eller kommer de faktisk til å fremme et forslag om en samtykkelov?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-02:
Men folk er jo opptatt av at lovverket må bli tydeligere på dette området. I en undersøkelse som Amnesty gjennomførte, svarte 74 pst. av kvinnene at de mener at straffeloven må tydelig stadfeste at voldtekt er seksuell omgang uten samtykke. Samtidig som den undersøkelsen ble presentert, kommenterte den daværende representanten Enger Mehl forslaget om samtykkelov som ren symbolpolitikk, uforutsigbart, og at det kan slå uheldig ut. Men det har blitt vist til Sverige, der det etter innføringen av samtykkelov var 75 pst. flere som ble dømt, antall anmeldelser økte med 21 pst., og antall tiltaler økte med 80 pst. Mener justisministeren fremdeles at en samtykkelov er ren symbolpolitikk, eller har ministeren personlig endret oppfatning rundt behovet for en samtykkelov?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-02:
Det er helt riktig at man er uenig når det gjelder tidsramme, og SV fremmet som et av sine første forslag i denne sesjonen nettopp at vi skulle få et forslag til samtykkelov i løpet av våren 2022. Men det er tydeligvis mer vi er uenige om, og som jeg skulle ønske at ministeren kunne svare tydelig på. Mener ministeren fremdeles at en samtykkelov er ren symbolpolitikk, eller har det noe faktisk å si for å sørge for – slik som det er i dag – at 99 av 100 voldtekter ikke fører til en straffereaksjon? Vil en samtykkelov ha noe å si for å sørge for at voldtektsbestemmelsene i lovverket vil bli håndhevet bedre?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-02:
«I løpet av de siste åtte årene er det registrert over 25 000 saker om mishandling i nære relasjoner. I samme tidsrom er ordningen med omvendt voldsalarm kun benyttet 65 ganger. Omvendt voldsalarm øker sikkerheten for utsatte voldsofre og medfører at voldsoffer slipper å være den som må ta belastningen med å bære voldsalarm. Voldsofre er frustrerte over at ordningen ikke er mer utbredt. Denne frustrasjonen deler SV. Hvilke tiltak vil statsråden iverksette for å sikre at ordningen kan benyttes av flere?»
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-02:
TV2 fortalte historien til Anna, som levde i et voldelig forhold, og som måtte jobbe veldig hardt for å få voldsalarm. Hennes historie er dessverre ikke unik, og hun hadde en sterk bønn til justisministeren: Vil du redde liv, så senk terskelen for å bruke omvendt voldsalarm. I dag kan politiet skrive ut store bøter, de kan bortvise folk, og de kan konfiskere eiendeler, men de kan ikke ilegge omvendt voldsalarm når det er brudd på besøksforbud. Den forrige regjeringen sendte på høring forslag om å utvide ordningen med omvendt voldsalarm. Nå ligger saken hos Justisdepartementet. Én av tingene ministeren sa at skal vurderes, er å utvide hjemlene til politiet. Da vil jeg spørre ministeren: Er det på tide å gi politiet mulighet til å ilegge omvendt voldsalarm når noen bryter besøksforbud?
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-02:
SV er utålmodige, og ofrene er utålmodige. Dette handler om moren som må bytte jobb og flytte, barn som må bytte skole, ofre som alltid må se seg over skulderen for å rekke å trykke på voldsalarmen. Omvendt voldsalarm snur om på dette, sånn at overgriperen som ikke følger besøksforbudet, blir elektronisk overvåket sånn at ofrene beskyttes. Vi i SV er klare til å danne flertall sammen med regjeringen dersom det bare kommer et forslag til Stortinget. Nå sier ministeren at dette ligger til vurdering i Justisdepartementet, så mitt spørsmål vil være: Når kan vi vente et sånt forslag – når kommer det til Stortinget?
Seher Aydar (Rødt), 2022-02-02:
På vegne av representantene Bård Hoksrud, Marian Hussein og meg selv vil jeg fremme forslag om å sikre at leger ikke kan ilegges overtredelsesgebyrer for feil forskrivning av blå resepter.
Ingunn Foss (Høyre), 2022-02-02:
Domstolsreformen har støtte i et samlet juridisk fagmiljø, og advarslene mot å reversere er mange. Reformen har ført til sterkere fagmiljø, mer effektiv saksflyt og bedre ressursutnyttelse. Antall ledere er redusert, noe som har frigjort mer tid til dømmende arbeid. Små tingretter som tidligere har fryktet for nedleggelse, opplever nå større trygghet og at de blir prioritert høyere. Ingen rettssteder er lagt ned, og ingen kompetansearbeidsplasser har forsvunnet fra distriktene. Dette er fakta. Både dommere og domstolledere fra store og små tingretter og jordskifteretter sier: Stopp, la reformen virke! Det ser det dessverre ikke ut til at regjeringen vil lytte til. I stedet sendes det ut et høringsforslag med så mange vikarierende argumenter at man kunne undre seg over om Senterpartiet fortsatt er i valgkampmodus. Regjeringen peker selv på, og jeg siterer: «Enhver domstolstruktur bør ha gode løsninger på utfordringer knyttet til sårbarhet, fleksibilitet og effektivitet.» Videre ønsker regjeringen «å iverksette tiltak for å legge til rette for bedre samarbeid mellom domstoler og for å redusere sårbarheten i mindre domstoler.» Løsningen til regjeringen er altså å bryte ned igjen fagmiljøene og gjøre samarbeidet mellom domstolene vanskeligere og bruke både tid og penger på reversering ingen i sektoren vil ha. Så mitt spørsmål er: Ser ikke statsråden at regjeringens forslag vil forverre de utfordringene de selv peker på?
Ingunn Foss (Høyre), 2022-02-02:
Utgangspunktet for høringsnotatet er full reversering, med en del argumenter som er ganske uforståelige. Man kan helt sikkert finne folk som er for en reversering, men de blir færre og færre. Hvis man hører på noen av dem som var sterkest motstander, f.eks. advokat Trude Wold og Olav Eriksen fra Finnsnes i Troms, sier de at etter at reformen er innført, har de snudd. I et intervju med Vesterålen Online påpeker Wold at de ikke ønsker noen reversering. Hun sier at det ble avdekket både fordeler og ulemper med reformen, og det var mye turbulens rundt uklarheter, men at de nå er ryddet av veien. Så hvorfor vil ikke statsråden gi domstolene og aktørene tid til å tilpasse seg den nye strukturen som allerede har gitt positive resultater, i stedet for å kaste den tredje statsmakten ut i en kaotisk prosess med ny usikkerhet?
Ingunn Foss (Høyre), 2022-02-02:
Kostnadene ved dette er et annet viktig spørsmål. I tråd med regjeringens forslag er utgangspunktet full reversering. Da blir kostnadene høye. Nye beregninger, som Domstoladministrasjonen har delt med departementet, viser at det kan bli 65 mill. kr i en engangskostnad, 50 mill. kr i årlige ekstrautgifter, og det blir umulig å ta ut effektiviseringspotensialet som Riksrevisjonen påpekte i sin rapport. Etter deres beregning utgjør dette omtrent 103 mill. kr i året, og det betyr en økning fra 35 mill. kr i året til potensielt rundt 150 mill. kr i året – penger som heller burde brukes på å styrke kvaliteten i domstolen. Jeg har stilt skriftlig spørsmål om hvor mye det vil koste å reversere i tråd med regjeringens forslag, men statsråden vil ikke oppgi nye tall. Så mitt spørsmål er, når statsråden sitter på nye tall om hvor mye en reversering i tråd med regjeringens forslag koster: Hvorfor vil hun ikke dele disse tallene med Stortinget? Kan det skyldes at statsråden ser at reverseringsfesten etter hvert begynner å koste mer enn den smaker?
Ingunn Foss (Høyre), 2022-02-02:
«Det står i Hurdalsplattformen at domstolsreformen skal reverseres, med unntak av steder hvor det er enighet mellom domstolsleder, kommunene i rettskretsen og tillitsvalgte om å bevare dagens struktur. På NRK 26. januar ble statsråden utfordret på om én kommune skal kunne overkjøre tre andre kommuner og kreve reversering. Statsråden svarte at «dette må vi se på totalen i», hvorpå hun antydet at innspill fra Nes veier tyngre enn innspill fra Drammen. Står statsråden fast ved det som står i Hurdalsplattformen, som innebærer at hver enkelt kommune har vetorett?»
Ingunn Foss (Høyre), 2022-02-02:
Jeg konstaterer at statsråden ikke svarer direkte på spørsmålet. Jeg vil følge opp med å si at den prosessen som regjeringen har lagt opp til, innebærer at tingretter nå kastes ut i en kaotisk prosess, og at en vesentlig del av makten over organiseringen av domstolene flyttes fra Stortinget til lokalpolitikere og fagforeninger, i tråd med det som står i plattformen. Det er i så fall en helt ny måte å styre organiseringen av statsmakten på. I høringsnotatet finner man ikke spor av at regjeringen drøfter det spørsmålet. Heller ikke under kapitlet om prinsipielle spørsmål nevner regjeringen det mest prinsipielle spørsmålet av alle, hvem som skal ha makten over organiseringen av domstolene. Så spørsmålet mitt er: Hva tenker statsråden om de prinsipielle sidene ved å overlate makten over organiseringen av domstolene til lokalpolitikere, og hvorfor er ikke dette drøftet i høringsnotatet?
Ingunn Foss (Høyre), 2022-02-02:
Det er allerede mye støy fra tunge aktører innenfor sektoren. Jeg vil følge opp med et spørsmål om noe som står i høringsnotatet: «Flere sorenskrivere ivaretar på en bedre måte maktbalansen mellom domstolene og de øvrige statsmaktene.» Spørsmålet er da: Hvilket grunnlag har regjeringen for en slik påstand? Vil regjeringen da ta initiativ til en oppdeling også av lagmannsrettskretsene og ansette flere lagmenn, som åpenbart vil være en konsekvens hvis et slikt prinsipp skal legges til grunn?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Det er viktig for Senterpartiet og Arbeiderpartiet i denne regjeringen å sikre at vi har lokal tilstedeværelse av domstoler i hele Norge som er faglig sterke, som har forankring i sitt område, og som bidrar til at tilliten til domstolene – som er høy i Norge, og det er bra – kan opprettholdes også i framtiden. Derfor har vi nå gått i gang med å gjennomføre et av punktene fra Hurdalsplattformen, som handler om at vi ønsker å gjenopprette mange av de domstolene den forrige regjeringen, som Høyre var en del av, la ned. Det ble gjort om slik at domstoler som tidligere var selvstendige domstoler med egen rettskrets og egen ledelse, ble lagt ned og i stedet gjort til avdelingskontor i en større rettskrets med fjernledelse. Det mener jeg er en utvikling som er uheldig, og som over tid vil kunne føre til en nedbygging av de rettsstedene som står igjen. Nå har vi sendt ut et forslag på høring. Der ber vi om tilbakemelding fra dem som mener noe om dette. I denne saken er det mange delte meninger. Det er nok representanten godt kjent med. Det har det vært helt siden den forrige regjeringen også begynte å foreslå at man skulle sentralisere domstolene. Jeg ser fram til at vi får gjennomført en god prosess, at vi får en høring hvor de ulike synene i denne saken kommer fram, og så vil vi ta stilling til den endelige strukturen etter det. Jeg vil oppfordre representanten til ikke å forhåndskonkludere, men heller lytte til de innspillene som kommer i høringen, sånn som regjeringen vil gjøre. Det å lytte er noe den forrige regjeringen og Høyre har vært veldig dårlige på i denne saken hittil. Man har lagt ned mange domstoler mot lokal vilje. Derfor ønsker jeg å legge opp til en bedre prosess i denne omgangen.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Høyre skapte et enormt kaos i denne saken med stadige forsøk på å sentralisere domstolene. Det ble avvist av Stortinget en gang før man har lyktes med å få med seg Fremskrittspartiet på å gjennomføre den domstolsreformen som Høyre til slutt la opp til. Mitt mål har vært å få ryddet opp i dette så raskt som mulig. Jeg ønsker en god og grundig prosess, og derfor har jeg lagt ut dette forslaget på høring i tre måneder. Etter det vil vi også foreta grundige avveininger før vi kommer med et endelig forslag. Men det er viktig for meg at vi kommer i mål med denne prosessen så raskt som det lar seg gjøre.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Jeg registrerer at Domstoladministrasjonen har oppdatert de kostnadsestimatene som de første ga til oss, og jeg har gitt opplysninger i tråd med de anslagene jeg har fått. Jeg vil understreke, som også omtalt i høringsnotatet, at dette er veldig usikre kostnadsanslag. Det er ennå ikke klart hvor mange som ønsker å gå tilbake til den gamle strukturen, og hva kostnadene vil bli. Det vil jo avhenge av hvordan det endelige forslaget vil se ut. Så dette er det for tidlig å konkludere med. Men jeg stiller også spørsmål ved hvordan man skal kunne ta ut det som ble omtalt som et effektiviseringspotensial, hvis man ikke skal flytte stillinger eller ta noen lokaler som i dag er i bruk, ut av bruk. For meg er det viktig at vi har en desentralisert domstolstruktur, og det mener jeg at det er verdt å bruke penger på, på samme måte som vi bruker penger på å ha f.eks. politi til stede i hele landet, som også er viktig for denne regjeringen.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Til forskjell fra Venstre mener denne regjeringen at det er viktig å lytte til innspill fra ulike deler av samfunnet. Kommunene er også noen som vet mye om hvordan lokale forhold er og virker, og hvilken rolle domstolene spiller i det. Så vil jeg understreke at det er et politisk spørsmål å avgjøre hvordan domstolstrukturen skal være. Det er helt legitimt å vektlegge lokale interesser og å lytte til hva kommunene mener om det. Alle domstoler og alle dommere er uavhengige, slik det bl.a. går fram av Grunnloven. Det er noe annet enn det vi nå diskuterer. Nå diskuterer vi organiseringen av domstolene og domstolstruktur, og da må vi gjøre helhetlige vurderinger der også kommunene har uttalelsesrett. Det er en åpen høring, som betyr at hvem som helst kan uttale seg, og vi vil gå gjennom de svarene vi får på høringen, og gjøre helhetlige vurderinger på bakgrunn av det.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Ja, dette er et forslag som nå er på høring, som vi vurderer, og som det er mye diskusjon om i Europa. Min inngang til disse spørsmålene er at vi må bevare norsk handlingsrom over egne grenser. Det må Norge være tydelig på. Så er ikke dette et forslag som er endelig vedtatt, og vi må bruke de mulighetene vi har, til å påvirke forslagets endelige utforming i den retningen vi ønsker. For denne regjeringen er det viktig at vi har et godt samarbeid med andre land, både i Europa og utenfor, og at vi har et Schengen-samarbeid som gjør at vi har kontroll på egne grenser i den utstrekning vi behøver det, som vi har i dag, og også at vi har trygghet for at yttergrensene til Schengen er ivaretatt på en sånn måte at vi ikke får negative konsekvenser ved f.eks. sekundær migrasjon innenfor Schengen-området. Igjen: Dette er ting vi vil ta med inn i den videre prosessen rundt disse forslagene.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Jeg mener ikke at forslaget, som det ligger på bordet nå, er godt, og det har jeg gitt uttrykk for på en sånn måte at det vil være vår inngang til den videre prosessen. Vi er bundet av Schengen-samarbeidet, så vi er jo avhengig av at man oppnår enighet om noe som er bedre. Mitt syn på dette er at Norge må ivareta nasjonalt handlingsrom og fremme det som et viktig moment inn i disse prosessene, og der opplever jeg at jeg har felles interesser med representanten. Vi må komme tilbake til dette når prosessen har kommet lenger. Dette er, som representanten har påpekt, et forslag som ble sendt ut på høring i desember, og som det nå jobbes med rundt i Europa, også fra norsk side.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Nei, ikke fordi Senterpartiet sitter i regjering. Som representanten er godt klar over, har også Fremskrittspartiet sittet i regjering i mange år hvor vi har vært bundet av Schengen-samarbeid, og vi har Dublin-samarbeid på migrasjonsområdet. Da er vår oppgave å ivareta norske posisjoner og sikre norsk handlingsrom i de diskusjonene som foregår om revisjon av de regelverkene vi allerede er bundet av. Det har jeg vært tydelig på, at vi ønsker løsninger som ivaretar norsk handlingsrom. Vi har sett de siste årene hvor viktig det har vært å kunne innføre grensekontroll, som vi har gjort. Vi har hatt det på grunn av pandemi. Det kan være aktuelt på grunn av andre typer trusler mot samfunnet. Det er min ambisjon å bevare det også i framtiden.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Det er et forslag, som det er for tidlig å ta endelig stilling til. Det er også veldig hypotetisk å prøve seg på en spådom om hvordan dette kunne ha virket, tilbake i tid. Det som er viktig nå, og som er i mitt fokus framover, er å bevare norsk handlingsrom og fremme et ønske om at vi vil det, i de foraene hvor det er riktig å gjøre. Det tenker jeg at representanten bør være glad for, og jeg håper og tror også at han selv hadde gjort det hvis det fortsatt var Fremskrittspartiet som satt i regjering. Her er det snakk om en del internasjonale forpliktelser som det har vært oppslutning om i Norge uavhengig av hvem som sitter i regjeringslokalene. Nå som det er en regjering med Senterpartiet og Arbeiderpartiet, er norsk handlingsrom og det å kunne ha grensekontroll når det er nødvendig – det er viktig for meg.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Og i 2021 gikk den nye regjeringen, med Senterpartiet og Arbeiderpartiet, inn for at vi skal få en samtykkelov i Norge. Men jeg er opptatt av at alle endringer i straffeloven, og spesielt det som handler om seksuallovbrudd, må gjøres på bakgrunn av et grundig lovarbeid. Det er både de som er tiltalt, og de som er ofre i disse sakene, tjent med, for det beskytter oss mot å gjøre endringer som kan få utilsiktede konsekvenser. Jeg synes det er veldig bra at vi har kommet dit at vi har en regjering som ønsker å innføre en samtykkelov. Det har vært et stort engasjement for dette i offentligheten de siste årene, og jeg tenker at det er riktig at vi gjør det også. Samtidig kan vi ikke direkte sammenligne oss med alle de landene som representanten ramset opp. De har hatt litt ulik innretning på lovene sine før de oppdaterte dette og innførte det som nå blir betraktet som samtykkelover. Så vidt jeg vet hadde f.eks. ikke Sverige en kriminalisering av grov uaktsom voldtekt, som Norge har i dag, før de fikk en samtykkelov. Når vi skal jobbe videre med dette, skal vi ikke bare se til det som handler om selve voldtektsbestemmelsen, som ofte blir omtalt. Vi ønsker også gå gjennom hele kapitlet om seksuallovbrudd i straffeloven. Derfor har Straffelovrådet fått et oppdrag om det. Det er viktig fordi mange av disse bestemmelsen henger sammen. Det kan være grensetilfeller i ulike saker. Det er viktig at vi får et lovverk som beskytter mot voldtekt, utnyttelse og andre former for seksuallovbrudd. De skal legge fram innstillingen sin den 15. desember, og så vil vi komme tilbake med et lovarbeid etter det.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Ja, det pågår som sagt allerede en gjennomgang av disse bestemmelsene. Så må vi se hva Straffelovrådet legger fram som en anbefaling, men det er klart at jeg vil prioritere arbeidet med å følge opp den anbefalingen i etterkant av det. Jeg synes det er en altfor stor utfordring med seksuelle overgrep i samfunnet, noe som jeg er sikker på at representanten er enig i, og som han har vist til. Det er mange som er fortvilet fordi de opplever at de ikke blir sett av systemet. Jeg ønsker å gjøre noe med dette, og både lovarbeid og en rekke andre ting er viktig for å forebygge seksuelle overgrep i samfunnet. Vi må også ha med oss at en endring av ordlyden i straffeloven ikke vil f.eks. gjøre noe med de strenge beviskravene som er i straffesaker. Det er en utfordring som vil vedvare.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Jeg tror det er helt riktig å avvente en utredning når vi har gitt et så viktig oppdrag til Straffelovrådet, som har veldig høy kompetanse på dette, før vi tar stilling til akkurat hvordan vi skal innrette veien videre. Men vi har lagt til grunn i Hurdalsplattformen at vi skal fremme forslag om en samtykkelov. Hittil har det også vært uenighet om hva som er en samtykkelov. Man kan noen ganger få inntrykk av at det er lov å ha sex med noen mot deres vilje, hvis man bare følger den offentlige debatten. Det er viktig for meg å få gjort det helt tydelig at det ikke er tilfellet. Det er kriminalisert i Norge i dag. Grov uaktsom voldtekt er kriminalisert, og vi må ikke skape et inntrykk av at ting som faktisk er ulovlig, er lovlig. Vi gjør en grundig jobb med dette, og det mener jeg er helt riktig, for dette skal jo praktiseres i andre enden, og da må vi være sikre på at lovarbeidet er gjort på en skikkelig måte.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Jeg står fortsatt ved at endringer i straffeloven må gjøres etter en grundig utredning. Derfor var det jo f.eks. ikke slik at jeg støttet et forslag som SV foreslo i Stortinget i forrige periode, fordi jeg mener det er feil å behandle lovendringer i straffeloven i Dokument 8-forslag, fremmet på den måten. Det er sikkert i den forbindelse jeg har kommet med de uttalelsene. Det er også derfor jeg mener det er viktig å gjøre et grundig lovarbeid før vi eventuelt gjør nye endringer. Den uenigheten som er mellom oss nå, går egentlig på tidsrammen. Jeg oppfatter representanten slik at man er utålmodig, og det forstår jeg, fordi det er et stort ønske om å få gjort disse endringene. Jeg mener det er riktig å la Straffelovrådet jobbe og komme med helthetlige endringer som også omfatter de andre bestemmelsene om seksuallovbrudd, slik at vi sikrer at det ikke blir rettstomme hull.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Det er et av spørsmålene som jeg gleder meg til at Straffelovrådet vil belyse nærmere, hvilken effekt dette faktisk vil kunne ha. Det jeg har vært opptatt av fram til nå – og for så vidt fortsatt er – er at man ikke kan tro at ved å endre ordlyden i denne bestemmelsen forsvinner problemet med at det er vanskelig å få dom i voldtektssaker. Bevissituasjonen er ofte krevende og uoversiktlig. Veldig mange av disse sakene er dessverre festvoldtekter, hvor det gjerne er veldig unge mennesker, det er mye alkohol, det er ingen andre til stede, og hvor det er vanskelig å få oppnådd det beviskravet som – helt riktig – ligger i straffesaker for å sikre at man ikke dømmer noen som er uskyldige. De utfordringene er jeg også opptatt av at vi tar tak i, og der er f.eks. politiets forebyggende arbeid, å snakke med ungdom om grenser og grensesetting, å jobbe mot barn og unge, også veldig viktig. Så alt løser seg ikke med en lovendring.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Jeg vil takke for representanten Unnelands engasjement i denne saken, som gjelder et område som også er veldig viktig for regjeringen. I Hurdalsplattformen er vi tydelige på at vold i nære relasjoner og seksuelle overgrep skal prioriteres høyere i hele straffesakskjeden. Vold i nære relasjoner er alvorlig kriminalitet som – ofte – utsetter offeret for grove handlinger i det som skal være det aller tryggeste stedet, deres eget hjem, eller andre steder hvor man skal føle seg trygg. Som representanten er også jeg opptatt av at kontaktforbud med elektronisk kontroll, som også blir kalt omvendt voldsalarm, skal brukes i de riktige sakene. Vi må beskytte volds- og trusselutsatte, og omvendt voldsalarm er et viktig redskap for å få til det. Å bli utsatt for en voldelig handling for så å selv måtte gå rundt med voldsalarm etterpå kan oppleves som en ekstra belastning for dem som er utsatt for volden. Slik skal det ikke være, og det er voldsutøver – og ikke voldsofferet – som bør bære byrden i slike situasjoner, og det bidrar vi til ved å øke bruken av omvendt voldsalarm. De siste årene er det gjennomført en rekke tiltak for å øke bruken av omvendt voldsalarm, bl.a. gjennom rundskriv om kontaktforbud med elektronisk kontroll fra Riksadvokaten. Riksadvokaten retter også oppmerksomheten mot problemstillingen i sine styringsdokumenter, herunder i det årlige mål- og prioriteringsrundskrivet. Politidirektoratet gjennomfører også kompetansehevende tiltak, bl.a. gjennom et nasjonalt webinar som er tilgjengeliggjort for varig bruk i hele politietaten, sånn at vi får større bevissthet og oppmerksomhet rundt dette, og at det kan tas mer i bruk. Det er også utnevnt omvendt voldsalarm-kontakter i hvert politidistrikt. Disse fungerer som pådrivere i ordningen i det enkelte politidistrikt. I tillegg har det også vært viktig at teknologi og utstyr er fornyet, sånn at man skal kunne ta dette i bruk i større utstrekning, for tallet er for lavt i dag. Det har vært en positiv utvikling i antall påstander om omvendt voldsalarm siden 2019, og omvendt voldsalarm har også vært tatt i bruk i stadig flere saker. Det er sannsynlig at mange av de endringene som har funnet sted de siste årene, også kan bidra til at denne positive utviklingen vil fortsette videre. Jeg er også opptatt av at den nye regjeringen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet følger opp dette som en del av vårt ønske om å styrke innsatsen mot vold og overgrep, og også bedre oppfølging av voldsofre. Det jobbes for tiden også med et forslag om å åpne for bruk av omvendt voldsalarm ved brudd på besøksforbud. Det har vært på høring, og en sånn lovendring vil også kunne senke terskelen for bruk og gjøre omvendt voldsalarm lettere tilgjengelig som beskyttelsestiltak.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Dette forslaget er, som jeg sa, til vurdering i departementet etter høringen. Jeg synes i utgangspunktet at det er positivt at vi har kommet videre med dette, at det er gjennomført en høring, og at et lovforslag er på trappene. Jeg mener, i likhet med det representanten legger til grunn, at det er viktig å styrke bruken av økt voldsalarm. Da må vi se på hjemlene for det, i tillegg til det jeg var inne på i stad, som handler om politiets praktisering av de eksisterende mulighetene.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Jeg kan ikke si nøyaktig når det vil komme til Stortinget, men dette jobber jeg med, og jeg har vært opptatt av å følge opp dette siden vi kom inn i regjering. Jeg gleder meg til vi kan danne flertall med SV for å få dette på plass.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Vi har sendt et forslag om å ta tilbake den desentraliserte strukturen for domstolene på høring etter at forrige regjering la opp til en mer sentralisert struktur, som jeg er redd vil føre til nedbygging av domstoler i distriktene i årene som kommer. Vi har bedt om innspill fra alle som ønsker å uttale seg. Høringen er ikke avgrenset til noen spesielle. Det betyr at både Drammen, Nes og andre kommuner kan uttale seg i saken. Mitt poeng har vært at det er viktig for meg å lytte til også de kommunene som sokner til rettskretsen for de tidligere selvstendige domstolene, og ikke bare den kommunen som i dag har det største rettsstedet i sin kommune, som f.eks. Drammen. Det er viktig at vi tar med oss innspill fra hele landet. Jeg forventer at mange ulike meninger kommer til å komme til uttrykk i høringsrunden. Dette er en sak som det har vært mye diskusjon om i mange år. Det har også vært geografiske forskjeller knyttet til hva de lokale meningene er om dette. Norge er et mangfoldig og variert land, og det er viktig å ha gode prosesser som sikrer at alle syn kan komme til uttrykk.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Det som er nytt av denne regjeringens politikk når det gjelder domstolene, er at vi ønsker å lytte til forskjellige innspill fra rundt omkring i landet. Det ønsket ikke den forrige regjeringen å ta inn over seg da man sendte forslaget om å sentralisere domstolene på høring. Det kom veldig mange motforestillinger til å slå sammen domstolene til større enheter. En rekke tidligere selvstendige domstoler ble omgjort til rettssteder mot sin vilje og mot lokale syn. Jeg vil oppfordre representanten Foss til å unngå å lage mer styr rundt dette enn det er grunnlag for, hvis man er bekymret for at det blir mye støy. Dette er ganske enkelt: Vi har sendt et forslag på høring. Der kan de som ønsker det, uttale seg. Vi har sagt at vi ønsker å gå tilbake til den desentraliserte domstolstrukturen og gjenopprette selvstendige domstoler, med mindre det er bred lokal enighet mellom domstolene, de tillitsvalgte og kommunene om å opprettholde dagens struktur.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Norge har en tradisjon, som strekker seg over flere århundrer, for å ha selvstendige sorenskrivere rundt i landet. Konsekvensene av å gå bort fra det var noe den forrige regjeringen ikke vurderte særlig nøye da man valgte å sentralisere bort mange av disse sorenskriverne. Det er også en utvikling som har blitt forskuttert gjennom den kampanjen Domstoladministrasjonen har ført for å få sentralisert domstolene gjennom en årrekke, hvor man bl.a. har innført felles ledelse, som egentlig var ment å være en snever unntaksregel for tilfeller der f.eks. en sorenskriver ved en tingrett har gått av med pensjon, og så har man mistet sorenskriveren sin og blitt lagt under en annen tingrett. Det mener jeg har vært en uheldig utvikling. Jeg ønsker en domstolstruktur som sikrer lokal forankring og sikrer selvstendige domstoler i hele Norge, også i framtiden.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Så vidt jeg kjenner til, har jeg ikke uttalt meg om fagmiljø i Sogn og Fjordane konkret nå nylig, men på generelt grunnlag er spørsmålet om hvilken struktur man skal ha for jordskifteretter og tingretter, et spørsmål som engasjerer mye. Det ser vi jo i media for tiden. For meg er det viktig at vi har en god prosess på dette. Vi har lagt fram et forslag om å gå tilbake til den tidligere strukturen for domstolene. Vi ønsker en struktur som har forankring lokalt, som kan sikre selvstendige og sterke domstoler i hele landet også i framtiden, og jeg er redd for at den sentraliserte strukturen med fjernledelse over tid vil kunne utfordre det. Så har vi lagt ut dette på høring, og vi vil ta de uttalelsene som kommer i høringen alvorlig og se på helheten i det, før vi legger fram et endelig forslag om ny struktur.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Som det framgår av Hurdalsplattformen, og som også ligger til grunn for høringsnotatet, vil regjeringen gjøre unntak der hvor det er lokal enighet om å beholde strukturen. Så hvis det er full lokal enighet i Sogn og Fjordane, er vel ikke dette noe problem for representanten. Da vil dette komme til uttrykk i høringen, og saken er grei. Jeg har sendt ut et forslag som gjelder hele landet, og så har jeg – til forskjell fra forrige regjering, hvor Venstre også satt – tenkt å gå inn i de innspillene som kommer. De vil kunne variere fra sted til sted i Norge, fordi Norge er et variert og mangfoldig land. Noen steder kan det hende at den nye strukturen fungerer godt, mens den ikke fungerer like godt andre steder, og det vil jeg lytte til. Det forslaget forrige regjering la fram, ble gjennomført uten at man lyttet til lokale stemmer veldig mange steder, og jeg ønsker å legge opp til en mer demokratisk prosess enn det.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-02:
Jeg vil ikke akseptere at representanten tillegger meg den type intensjoner eller meninger som sies her, som jeg opplever å ikke ha. Jeg har vært tydelig på at jeg ikke kan ta stilling til hvordan strukturen for domstolene skal se ut basert på hvem som er lengst framme i den offentlige debatten. Men det er mye uenighet i denne saken, og det har det også vært tidligere. Jeg ser fram til å få uttalelser gjennom høringen, og jeg vil ta stilling til saken basert på en grundig høringsrunde og en god prosess. Så ser jeg fram til at vi også i framtiden har en god løsning for både tingretten og jordskifteretten i Sogn og Fjordane. Jeg mener at det er veldig fint hvis det er full lokal enighet om at dagens løsning er bra, og hvis ikke vil jeg vurdere endringer.
Tage Pettersen (Høyre), 2022-02-02:
Rettsvesenet skal beskytte de aller mest sårbare blant oss, nemlig barna, og oppfølgingsspørsmålet går derfor til barne- og familieministeren. Hensynet til barnets beste ble styrket da vi i fjor vedtok endringer i barnevernloven. I Grunnloven § 104, andre ledd, slås det fast at ved avgjørelser som gjelder barn, skal barnets beste være et grunnleggende hensyn. FNs barnekonvensjon artikkel 3 slår fast akkurat det samme. Dette gjelder selvfølgelig også for domstolenes behandling av saker som gjelder barn. Regjeringen vil nå reversere domstolsreformen, som har gitt styrkede fagmiljøer og raskere saksbehandling. Stine Sofies Stiftelse var ute i VG i går og uttalte at reverseringen vil gå på bekostning av barns rettssikkerhet, og Barneombudet har også klart uttrykt det samme. Hvordan kan barnas statsråd og den øverste ansvarlige for barnevernet i Norge stille seg bak en endring som åpenbart vil ramme barna aller mest?
Tage Pettersen (Høyre), 2022-02-02:
Nettopp behovet for barnefaglig kompetanse i domstolene ble i 2019 framhevet som særlig viktig av bl.a. Barneombudet, Stine Sofies Stiftelse og Sentralenheten for fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker, i høringsinnspillene til ny struktur. Barneombudet påpeker at barnesakene er veldig vanskelige og kompliserte, og at disse sakene krever et større fagmiljø ved domstolene. Norges institusjon for menneskerettigheter er klare på at det i større grad vil ivareta den praktiske gjennomføringen av hensynet til barnets beste og barns rett til å bli hørt, og at dommere i saker etter barneloven og barnevernloven innehar særlig barnefaglig kompetanse. At Senterpartiet lider av denne reverseringsmanien, er for så vidt ikke noe nytt. Men som regjering bør man lytte til de fagmiljøene og faglige innspillene man får, og ingen har dårligere tid enn et barn som lever i en vanskelig familiesituasjon. Derfor lurer jeg igjen på: Er statsråden her mer opptatt av distriktshensynene eller Senterpartiets program enn av barnas rettssikkerhet, som faktisk er det viktige i denne saken?
Tage Pettersen (Høyre), 2022-02-02:
Jeg lytter absolutt til svarene fra statsråden, men det interessante her er om statsråden og regjeringen lytter til innspillene de får fra fagmiljøene der ute. I dette replikkordskiftet har jeg allerede nevnt tre–fire av dem som er bekymret for nettopp kompetansen ved domstolene, og som nettopp framhever det positive med strukturen som er gjennomført, som fokuserer på barnets beste i disse vurderingene. Så det viktige og riktige spørsmålet her er om statsråden faktisk lytter til de fagmiljøene som her er bekymret for det regjeringen nå foretar seg.
Tage Pettersen (Høyre), 2022-02-02:
«I den helt ekstraordinære situasjon i strømmarkedet er det nødvendig at staten stiller opp for de små bedriftene, og helt konkret tenker jeg på de mange atelierene, galleriene og små håndverkslokalene. I desember fremmet Høyre forslag om at regjeringen måtte komme tilbake med eventuelle tiltak for å avhjelpe situasjonen. For mange av disse bedriftene er strøm en avgjørende innsatsfaktor som utgjør en betydelig del av kostnadsbasen. Har statsråden vurdert en ordning for kompensasjon av ekstraordinære strømutgifter for kulturnæringen?»
Tage Pettersen (Høyre), 2022-02-02:
Jeg tror ikke det beroliger så veldig mange at statsråden sier at hun følger med på strømprisene. Det tror jeg vi alle sammen gjør. Statsråden har nå holdt et godt foredrag om «lappeteppeøkonomien» og de store ulikhetene som er i en veldig variert kulturbransje. Nettopp det burde vært bakteppet for at man kanskje allerede skulle ha startet et arbeid med å se på hvordan man kan møte denne utfordringen. Jeg er også orientert om at bransjen selv har løftet dette i møte med statsråden, senest i forrige uke, hvor de nærmest ble avfeid med at det var så gode koronatiltak at man ikke hadde prioritert å se på dette. Spørsmålet mitt blir om kulturministeren har utfordret sitt eget embetsverk til å vurdere ulike ordninger over kulturbudsjettet, gitt den store variasjonen hun selv nå har gjort rede for, eller om hun har spilt dette inn til regjeringskollegaer – hun har allerede nevnt et par andre statsråder – for å komme opp med noen kortsiktige tiltak for å avhjelpe den kritiske situasjonen veldig mange står midt oppi.
Tage Pettersen (Høyre), 2022-02-02:
Det er helt riktig at Høyre den 16. desember fremmet et forslag og ba regjeringen komme tilbake til Stortinget – noe man ikke har gjort. Men på mandag besøkte jeg et kunstnerkollektiv her i Oslo. De to unge kunstnerne jeg besøkte, betaler normalt 45 000 kr i strøm; nå frykter de en tre- til firedobling av det. Vi vet at pandemien i utgangspunktet har skapt stor økonomisk usikkerhet, og så kommer dette på toppen. De kreative hodene deres er i stedet fylt opp med bekymringer for hvordan de skal få endene til å møtes. Kulturministerens mantra har blitt at kunstnere er arbeidsfolk, men for Høyre er arbeidsfolk i denne bransjen også veldig ofte sin egen arbeidsgiver. Så regjeringen må, hvis de skal hjelpe dem, komme med gode ordninger som avlaster nettopp små og mellomstore bedrifter, som var utgangspunktet for forslaget vårt i desember. Statsråden vet at mange kunstnere er sin egen arbeidsgiver, som jeg nå har sagt, og er hun ikke da opptatt av det også må komme ordninger som treffer disse småbedriftene – og ikke gjemme seg bak at hun ser på dem som arbeidsfolk?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-02-02:
Som statsråd for barna stiller eg meg bak forslaget til reversering, nettopp fordi reversering ikkje skal gå på kostnad av barna sin rettstryggleik. Dersom ein les høyringsutkastet, er det veldig klart presisert at den barnefaglege kunnskapen og kompetansen skal sikrast, og det er det som er det viktige. Det er heller ikkje slik at ein har dårleg barnefagleg kompetanse i domstolane som har vore, og at det har vore eit skilje mellom store og små. Det ser vi på EMD-dommane – ein del av dei kan gå tilbake til store tingrettar – så det er ei forenkling å setja eit skilje mellom store og små tingrettar. Vi skal få til ein god barnefagleg kompetanse i dei tingrettane som vert etter denne reforma.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-02-02:
Det vert jo vanskeleg å svare på spørsmålet dersom representanten ikkje lyttar til det eg har å seia. Dersom det hadde vore slik at ein automatisk kunne setja likskapsteikn mellom store tingrettar og eit godt fagmiljø, og små tingrettar og eit dårleg fagmiljø, ville saka ha vore ein annan – men det er jo ikkje slik. Vi må jobba for kvalitet og den barnefaglege kompetansen i den strukturen vi har, og som sagt har det vore eksempel på saker med dårlege barnefaglege vurderingar òg i dei store tingrettane. Så dette er ikkje så enkelt som Høgre liker å framstille det. Det er ekstremt viktig for regjeringa å styrkja den barnefaglege kompetansen. Da kan vi òg sjå på utdanningane til dei som skal verta dommarar, at ein legg vekt på den barnefaglege kompetansen i heile løpet. Det er ei mykje større satsing enn berre struktur.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-02-02:
Regjeringa har jo ikkje vedtatt ei ny reform enno. Vi har faktisk sendt ut eit høyringsforslag, og det er nettopp for å høyra på innspela. Det er klart at vi – og eg – kjem til å lytta og sjå på dei høyringsinnspela vi får inn, og då får alle òg igjen koma med fråsegnene sine. Men i det høyringsutkastet som er kome ut, synest eg heilt klart at det er veldig sterkt understreka at den barnefaglege kompetansen og kunnskapen skal sikrast og takast vare på i ein ny struktur. Det er heilt grunnleggjande, og særleg etter den erfaringa vi har med EMD-dommane i barnevernet, som òg inneheldt ein kritikk mot avgjerdsgrunnlaget i domstolane når det gjeld barnevernssaker. Det er vi i gang med å styrkja, og det skal sjølvsagt ein ny tingrettsstruktur òg vareta.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-02-02:
Takk for spørsmålet. Det er eit problem som veldig mange er opptatt av, og som er ei viktig forbrukarpolitisk sak. Som representanten sa, slår regjeringa fast i Hurdalsplattforma at vi vil styrkja forbrukarrettane som eit tiltak i arbeidet med kraftmarknadspolitikken. Når representanten spør kva regjeringa gjer, vil eg først visa til det arbeidet som Forbrukartilsynet har gjort. Dei har òg auka innsatsen opp mot straummarknaden. Dei har kravd endringar i avtalevilkåra til selskap, og dei har slått ned på marknadsføring. Det er ekstremt viktig at Forbrukartilsynet får gjera den jobben og får auka innsatsen – og det skal eg sørgja for at dei får. Eg vil òg visa til Forbrukarrådet, som òg har gjort ein stor innsats med å få fram desse dårlege avtalane. Vi gjer ein jobb i departementet, som eg òg skreiv i det skriftlege svaret til representanten, bl.a. på bakgrunn av dei vedtaka som vart gjorde i Stortinget i vår. Det skjer no eit arbeid i samarbeid mellom mitt departement og Olje- og energidepartementet, saman med Reguleringsmyndigheten for energi og Forbrukartilsynet, for å koma opp med dei konkrete forskriftsendringane som skal til for at vi får eit lettare system for forbrukarane å halda seg til når det gjeld straumavtalar og prissamanlikning. Dette er eit prioritert arbeid i departementet, og dei høge straumkostnadene har gjort at det vert ekstra viktig å få dette fortast mogeleg på plass.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-02-02:
Det er klart at klageordningane må fungera, og eg kan svara ja på spørsmålet – det vil eg sjå til. Vi er nok heilt einige om at dette er viktig, og kanskje særleg i denne situasjonen, der ein vil kunna gå ut frå at det kan verta fleire klager, og at denne klageordninga da må fungera godt.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-02-02:
Takk igjen for spørsmålet. No har regjeringa gjort veldig mange tiltak nettopp for å hindra den risikoen som er, bl.a. med den auka straumstønaden til hushald, og ein har redusert elavgifta, auka bustønaden og overført meir pengar til kommunane for å sikra sosialhjelp osv. Men til spørsmålet som handla om at straumselskapa kan kutta straumen: Eg og olje- og energiministeren har hatt møte med straumselskapa om akkurat dette, og av samarbeidet med dei har vi fått ei god forståing av at det er noko som ikkje skal skje, og at i dei tilfella der det ikkje er betalingsevne, må ein ha eit veldig godt samarbeid med Nav. Det er på den måten ein skal unngå at nokon opplever det, og det har vi tatt opp på møte med straumselskapa.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-02-02:
Energikommisjonen er jo ikkje mitt ansvar, så eg har ikkje så lyst til å svara på det. Men eg vil alltid sjå til at stemma til forbrukarinteressene kjem fram i eit slikt arbeid, og uansett vil òg ei slik NOU koma på høyring. Så i den prosessen som er – og straummarknaden og energi er eit viktig forbrukarpolitisk ansvar – kan eg lova representanten at eg skal følgja med og sjå til at stemma til forbrukarinteressene vert høyrd og vert med i det arbeidet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-02-02:
Som eg trur representanten veit godt, har vi fått ei trus- og livssynssamfunnslov i Noreg som slår fast at det er kommunane som har ansvaret for drift av Den norske kyrkja, altså har det økonomiske ansvaret for kyrkjebygg og kyrkjeleg administrasjon. Eg synest det er uheldig om ein gir eit inntrykk av at ikkje kommunane har det ansvaret. Eg har sett nokre oppslag som representanten har vore ute med. Det er viktig at etter lova skal kommunane ha det økonomiske ansvaret, og det gjeld òg når prisane er høge. Kommunane har fått midlar til å kunna ta det auka ansvaret med dei auka prisane. Når det gjeld dei andre trus- og livssynssamfunna, kjem dei inn under ordninga som gjeld frivilligheita.