Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-03-03:
Debatten som reises i dag, er viktig - kanskje viktigere enn vi tenker på i første omgang. Så takk til representanten Knutsen som har brakt opp dette temaet. Det har vært fokusert mye på resultatet av PISA-undersøkelsen fra i fjor høst. Det er ikke så rart om det har vært bekymring knytta til resultatene. Vi ligger på et lavere nivå enn vi hadde ønska oss i basisfaga. Det bør vi bli bedre på, men vi må heller ikke glømme at det er svært mange elementer som ikke blir målt i denne type prøver. Noe av dette kan knyttes opp mot dagens tema. Som statsråd Solhjell sa i innlegget sitt, har Regjeringa tatt både den estetiske dimensjonen og de estetiske faga i opplæringa på alvor. For å sikre at det nye læreplanverket speiler et bredt kunnskapsbegrep og de grunnleggende ferdigheter dagens unge trenger, vedtok denne regjeringa å tilføre læreplanverket en ny del kalt «Prinsipp i opplæringa». I denne blir det bl.a. understreka at kulturell kompetanse er viktig for deltakelse i et samfunn hvor mange kulturer er representert. Elevene skal møte kunst- og kulturformer som stimulerer kreativiteten og nyskapende evner. En kan gjerne si at dette er med på å utvikle dannelsesbegrepet. Det har blitt nevnt i debatten at det i 2007 i Bodø blei oppretta et nasjonalt senter for kunst og kultur i opplæringa. Senteret har flere funksjoner. Det skal medvirke til å styrke kunst- og kulturkompetansen både hos lærere og elever. Samtidig med dette er det utarbeidet en strategiplan: Skapende læring. Den har fem satsingsområder. Det blir litt mye å liste opp alle fem, men jeg skal nevne dem så vidt. Det første er å utvikle og styrke kunstfaglig kompetanse og kulturtilbudet i opplæringen i både barnehage og grunnopplæring. Det andre er å styrke formidlingskompetansen i kunst- og kulturfag i opplæringen. Det tredje er å utvikle varierte undervisningsformer og gode pedagogiske verktøy. Det fjerde er å stimulere og dokumentere kunst- og kulturfaglig opplæring og utdanning. Det femte er å gjøre sentrale deler av landets kulturarv og kulturelle uttrykk fra det flerkulturelle samfunnet tilgjengelig for oss alle. Det kan ikke være så mye å utsette på disse punktene. Nå sies det fra mange hold at skolereformene har ført til at skolen har blitt for teoretisk. Fra barnetrinn til høgskolenivå er det ikke lagt stor nok vekt på elementer som sikrer utvikling av det skapende mennesket. Derfor tenker jeg at slike satsingspunkt som dette kan ha stor verdi. Formidlingskompetansen skal styrkes, står det i et av punktene. Det er nok bra. En sentral person i Husflidslaget som også er lærer, har uttrykt det slik overfor meg: «Breidda av dei estetiske faga er nesten fråverande i utdanninga. Kulturskulane tek seg av ein del. Dei aller fleste ungar likar å skape noko, gjere noko med hendene som faktisk utfordrar den estetiske utviklinga. Dei får ikkje lenger særleg med gledelege utfordringar for praktisk skaparevne.» Jeg tenker at dette er noe som også må høre hjemme i den stortingsmeldinga som kommer om lærerutdanning og lærerrollen. Det har blitt nevnt i debatten at Regjeringa er opptatt av tidlig innsats på en rekke områder. Vi lærte mye om det av St.meld. nr. 16. Det er viktig at vi ikke bare tenker basisfag, men også vektlegger de feltene som stimulerer til livsglede, skapertrang og bevegelse. I tidsskriftet Skolelederen nr. 2 for 2008 skriver lærer og hjerneforsker Britt-Louise Theglander en artikkel med tittelen «Våken mottaker viktig». Jeg skal ikke referere hele artikkelen, men tittelen kan det iallfall ikke være vanskelig å være enig i. Ett av hennes poeng er at vi ikke klarer å holde våkenhetsgraden på topp særlig lenge. Det gjelder både voksne og elever. Forskning viser at vi har omtrent 10-15 minutter med full våkenhetsgrad i hjernebarken. Så er det nødvendig med avbrudd, gjerne med bevegelse. Dette kan også være nyttig kunnskap å ha med seg med tanke på de praktisk-estetiske fagene. Det gir dem faktisk en ekstra tilleggsdimensjon.