Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2016-06-08:
Jeg vil også her takke saksordfører for et godt stykke arbeid og slutte meg fullt og helt til de innleggene som har kommet fra komiteens medlemmer knyttet til Losprosjektet, som har pågått siden 2001, der de siste kravspesifikasjonene er fra 2008. Det var derfor nødvendig å gjøre en fornyet gjennomgang, som vi også varslet i budsjettproposisjonen for inneværende år. I tillegg mener jeg at de kommentarene og merknadene som har kommet inn knyttet til en eventuell anskaffelse av ubåter, er gode og fornuftige. Derfor bruker jeg ikke mye mer tid på det eller på de enkelte investeringsprosjektene, for de syns jeg er godt dekket av både saksordfører og andre. Jeg vil derfor i stedet bruke noe tid på å si litt om hvordan vi og Forsvarsbygg jobber med tanke på innløsning og støytiltak på eiendommer på Ørland. Generelt er det viktig å understreke at for oss er det å oppfylle forpliktelsene overfor samfunnet, som er nedfelt gjennom reguleringsplanverket og annet lov- og regelverk, veldig viktig. Så er det det å legge merke til når det gjelder Ørland, at reguleringsbestemmelsene ikke gir grunnlag for ekspropriasjon. Det betyr at både innløsning og støytiltak er en frivillig ordning for den enkelte eier, og de inngås etter vanlige avtalerettslige prinsipper. I prosessen vektlegger vi i sterk grad likebehandling av dem som er berørt, enten det er snakk om innløsning eller støytiltak. Ørlandsamfunnet vil bli behandlet innenfor det samme regelverket og den samme praksisen som andre lokalsamfunn som påvirkes av store statlige byggeprosjekter. Forsvarsbygg legger til grunn prinsippene i lov om vederlag ved oreigning av fast eiendom, eller vederlagsloven, som den heter på godt norsk, ved gjennomføring av et frivillig kjøp av bygninger med støyømfintlig bruksformål. I gjennomsnitt har Forsvarsbygg betalt over 40 pst. over taksert markedsverdi for de eiendommene der eier har bebodd eiendommen. Landbruket på Ørland er også viktig. Vi ønsker i samarbeid med landbruksmyndighetene at områdene rundt flystasjonen fortsatt skal preges av et aktivt landbruk. I de tilfellene der gårdeieren velger å få våningshuset innløst, kan driften for de fleste i stor grad fortsette som før. I og med at dette skjer ved hjelp av ordinære avtalerettslige kjøp, står også eier helt fritt til å akseptere et tilbud. Forsvarsbygg har beregnet at 175 boliger i rød støysone vil bli tilbudt innløsning. Inkludert i dette tallet er 34 landbrukseiendommer. Av disse 34 gårdsbrukene er 26 aktive gårdsbruk. De resterende er bortforpaktet. For bygninger med støyømfintlig formål legger vi som sagt til grunn prinsippene i vederlagsloven. Per 1. juni 2016 har Forsvarsbygg kjøpt 42 boliger fordelt på 37 grunneiere, hvorav 27 eiere har kjøpt seg ny bolig. 15 grunneiere har kjøpt seg ny bolig innenfor Forsvarsbyggs kjøpesum, og én boligeier av disse har kjøpt seg bolig utenfor Fosenhalvøya. Tre har kjøpt tomt og er i ferd med å bygge ny bolig. Sju har betalt mer enn kjøpesum for ny bolig, og én har kjøpt seg bolig utenfor Fosenhalvøya. Årsaken til at de har betalt mer enn innløsningssum, er at de har kjøpt en ny bolig med betydelig høyere ytelse, som f.eks. utleieenhet, helt nybygd bolig eller et vesentlig større areal. Av de innløste bolighusene er det hittil innløst tre sekundærboliger og et dødsbo. I tillegg til å dekke disse utgiftene, i gjennomsnitt 40 pst. over taksert markedsverdi, har Forsvarsbygg dekket utgifter til tilpasning og flytting med en rund sum på 120 000 kr samt dokumentavgift ved kjøp av ny bolig. Ytterligere sannsynliggjorte utgifter er også blitt dekket. Nettopp fordi dette følger vanlige avtalerettslige prinsipper, er også utgifter til juridisk og teknisk bistand blitt dekket av Forsvarsbygg. Jeg vil også minne om – og jeg tror det er et viktig poeng i denne sammenhengen, fordi det er mange boligeiere rundt Ørland som er usikre på hva de ønsker å gjøre – at det er lagt opp til at boligeierne kan vente til 31. desember 2019 med å bestemme seg for om man ønsker innløsning eller støytiltak. Det betyr at man i praksis får ca. to år etter at de nye flyene har ankommet til å vurdere hvordan man synes støybildet er før man tar en beslutning på om man ønsker innløsning eller støytiltak. Etter min oppfatning er det samlede bildet av de tiltakene og den måten vi jobber på, både god og raus. Jeg mener at den er noe som tjener både Forsvaret og Ørlandsamfunnet på en god måte.