André Oktay Dahl (Høyre), 2005-12-19:
Jeg kan bare slutte meg til representanten Thomsens betraktninger om at det er pinlig å komme fra Akershus og Romerike. Jeg har selv bodd ved Øyeren, og plutselig har det dukket opp en del nye dyr der som jeg ikke visste fantes i faunaen der fra før. At korrupsjon bare kan skje i land vi ikke liker å sammenligne oss med, har vel den siste tids debatt forhåpentligvis gjort noe med. Og forhåpentligvis blir fokuset heller ikke bare et blaff, for statlig virksomhet er et grelt eksempel på hvordan man år etter år har sett grove brudd på regelverket, på tross av til dels stor offentlig oppmerksomhet. I offentlig sektor handles det årlig varer og tjenester for over 240 milliarder kr. Man kunne spart over 14 milliarder kr hvis lov- og regelverk faktisk ble fulgt. Mangel på dokumentasjon og innsyn i anskaffelsesprosessene har vært et utbredt problem i statlige virksomheter som fortrinnsvis burde hatt økonomi og juridiske ressurser til å håndtere det langt bedre. Små kommuner med til dels lav juridisk kompetanse kombinert med en alle kjenner alle-kultur er enda mer perfekte ofre for den gråsonen som oppstår ved at det offentlige ikke er obs. Det er dokumentert at mange kommuner ikke forstår hvor grensen går for straffbar påvirkning, smøring og bestikkelse, og hvilke metoder mange leverandører benytter seg av. Høyres forslag om å utarbeide en nasjonal strategi for kompetanseheving i kommunal sektor for å motvirke dette ble nylig nedstemt under budsjettbehandlingen. I media og i dag ser det fortjenstfullt nok ut til at statsråden tar dette noe mer på alvor, og jeg håper at de i realiteten 3 milliardene ekstra til kommunene ikke bare blir en god jul-hilsen uten en klar tanke om hvorledes man sikrer seg at ingen spiser av det økte lasset. Jeg vil derfor gjenta spørsmålet her i dag: Vil Regjeringen ta initiativ til å utarbeide en slik nasjonal strategi og fremlegge den for Stortinget? Kampen mot korrupsjon er både internasjonal og lokal, og da er spørsmålet: Har kommunalministeren, justisministeren, næringsministeren og ikke minst moderniseringsministeren en felles agenda? Hvilke konkrete felles initiativ vil bli tatt? Og når kan Stortinget forvente å få det til behandling? Og et spørsmål til: Vil statsråden klargjøre inhabilitetsreglene for kommunene etter mønster av det man har gjort for statlig virksomhet? Jeg håper at Regjeringen i sine festtaler mot konkurranse, marked og «kald» høyrepolitikk er oppmerksom på at bieffektene av det kan være at det blir så hyggelig, varmt, klamt og hett at man legger ut den røde løperen for mer lyssky virksomhet i lukkede kommunale rom. Reell konkurranse er kanskje ikke vakkert, og noen vil tape. Men det er samtidig et virkemiddel for å hindre at noen få gis en mulighet til å tyne oss alle. På TV 2 gjør Harald Rønneberg hver uke noe han ikke kan. Det ser ut til at Frank Aarebrot, av yrke valgforsker, men i ambisjonene stort sett det aller meste, har lyst til å overta også den jobben. Hans utspill i dag mot Eva Joly, hvor han i realiteten svekker antikorrupsjonsarbeidet, er et godt eksempel på hvorfor vi trenger en nasjonal strategi for kompetanseheving og også modne herrer med lang fartstid i kommunal sektor. Var det noe det var nok av i forbindelse med avsløringene på nedre Romerike, var det folk som visste mye, men ikke sa noe før det hadde gått lang tid. Desto verre er det at folk som burde visst bedre, ikke kommer med fornuftige tanker utad og faktisk svekker korrupsjonsarbeidet. Helt til slutt et veldig konkret spørsmål. I kommunene iverksettes det en ny kontrollform: selskapskontrollen. Det er ikke kontroll av antall rødvinsglass, men av aksjeselskap og interkommunale selskap. Etter lovverket er det mulig å organisere seg bort fra denne kontrollen hvis man har bare en museprivat aksjeeiendel i det selskapet. Vil statsråden på bakgrunn av de erfaringene man gjør med denne selskapskontrollen, vurdere å skjerpe regelverket, slik at enkeltkommuner ikke så lett kan organisere seg bort fra denne selskapskontrollen, og nærme seg i større grad det mønsteret som har dannet utgangspunkt for dette lovverket, nemlig Riksrevisjonens mulighet til å føre selskapskontroll?