Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-11-22:
Stortingsmeldingen om kringkasting i en digital framtid er en grundig gjennomgang av de mange sentrale mediepolitiske spørsmålene som reises som følge av medieutviklingen. Det er bra med bred politisk oppslutning om hovedprinsippene på dette feltet. Jeg er derfor glad for at komiteens flertall gir sin tilslutning til alle forslagene fra Regjeringen, i stor grad også med støtte fra opposisjonen. Det gir forutsigbarhet og langsiktighet for aktørene i denne sektoren. Kringkastingsmediet er i ferd med å endre seg ganske dramatisk. Derfor er det behov for å gjennomgå kringkastingspolitikken. I høst åpnet det digitale bakkenettet for fjernsyn. Den kommende avviklingen av analoge bakkenettsendinger vil medføre at samtlige husstander må gå over på en digital fjernsynsplattform. Overgangen fra analog til digital teknologi vil bl.a. gi publikum et stadig større tilbud av kanaler. Samtidig utfordres kringkastingsmediene av helt nye aktører. Vi ser at publikums mediekonsum spres på mange medier og blir mer fragmentert. Særlig tilbudet på Internett tar stadig mer av publikums oppmerksomhet. Disse endringene gjør at vi må tenke gjennom politikken på feltet på nytt. Det er ikke gitt at gårsdagens løsninger passer for morgendagens mediemarkeder. Stortingsmeldingens overordnede tema er hvordan allmennkringkastingspolitikken bør tilpasses det nye mediebildet. Dette gjelder f.eks. hvilket medietilbud markedet selv vil kunne forventes å frambringe i de neste årene. Fra 2010 vil TV 2 ikke lenger være underlagt allmennkringkastingsforpliktelser. Medieforskere har påvist at kommersielle kringkastere vil nedprioritere «ulønnsomme» programkategorier og seergrupper. NRK og kringkastingsavgiften er offentlige tiltak som har som formål å korrigere den «markedssvikten» som kan oppstå i et uregulert marked. NRK er landets viktigste kulturinstitusjon og vil spille en helt sentral rolle som tilbyder av allmennkringkasting. Målet er at NRK skal kunne opprettholde og videreutvikle denne posisjonen. NRK bør være en attraktiv og betydningsfull medieaktør også på nye plattformer. Derfor bør NRKs allmennkringkastingsoppdrag også omfatte nye medietjenester, bl.a. på Internett og mobile plattformer. Via NRKs nettilbud gjøres både NRKs programarkiv og den løpende programproduksjonen tilgjengelig. Hovedprinsippet skal være at NRKs allmennkringkastingstilbud er gratis. Et annet viktig prinsipp er at NRK tilstreber et tydeligst mulig skille mellom allmennkringkastingstjenestene og de kommersielle uttrykkene som tilbys på nettstedet. Dette bør f.eks. innebære at nedlastingstjenester som tilbys innenfor NRKs allmennkringkastingsoppdrag, ikke inneholder reklameinnslag. Nettsteder som har barn som målgruppe, skal heller ikke inneholde reklame. Dagens vedtekter reflekterer ikke i tilstrekkelig grad den teknologiske og markedsmessige utviklingen, men er først og fremst konsentrert om NRKs tradisjonelle programvirksomhet. I meldingen slås det fast at det skal lages en allmennkringkastingsplakat – en NRK-plakat – som skal avklare overordnede politiske forventninger og krav til NRKs virksomhet. Den er lagt fram for Stortinget som egen sak og vil bli behandlet der. Dersom Stortinget slutter seg til NRK-plakaten, vil vedtektene deretter bli harmonisert i tråd med det Stortinget vedtar. Vi ser også gjennom behandlingen av denne meldingen behovet for en sånn NRK-plakat, for også i denne sammenhengen gjør komiteen som så mange ganger før – jeg har vært med på det selv: legger inn nye krav og forventninger, om språkandel og hvilke program det skal gjelde, osv. Det er helt relevante problemstillinger, det er helt legitimt at Stortinget diskuterer det, men vi bør samle det på ett sted, nemlig i forbindelse med NRK-plakaten og revidere den med jevne mellomrom. Det er bred enighet om kringkastingspolitikken. Det partiet som skiller seg klarest ut, er Fremskrittspartiet, som nok en gang vil dele opp og privatisere NRK og avvikle kringkastingsavgiften. Dette vil, dersom det blir gjennomført, ikke bare ramme NRK og de programmene de tilbyr og de seergruppene som de når, men det vil også ramme det kommersielle TV-markedet og radiomarkedet fordi det rett og slett ikke vil være reklamefinansiering nok til å finansiere dem samtidig som NRK skal finansieres reklamemessig. Dermed blir både det kommersielle kringkastingstilbudet og allmennkringkastingstilbudet dårligere med en slik politikk. I stortingsmeldingen legges det også føringer for digitaliseringen av radio. Det norske radiomarkedet er lite, og vi er på mange måter prisgitt utviklingen ellers i Europa. Vi legger til grunn at teknologivalg i tilknytning til digitaliseringen fortsatt bør være aktørstyrt. Det innebærer at vi i hovedsak ønsker å bygge videre på de prinsippene som ble fastlagt ved Stortingets behandling av meldingen Kringkasting og dagspresse m.v. 1996. Det vil være publikums valg av medium, av plattform, som i hovedsak vil bestemme tempoet i digitaliseringen av radiomediet.