Torild Skogsholm (Venstre), 2003-06-03:
To saker på postområdet behandles her i dag. Den ene er St.prp. nr. 46 for 2002-2003, og den andre er Ot.prp. nr. 41 for 2002-2003 om lov om endringer i postloven. Lovforslaget er i stor grad en oppfølging av forslaget satt fram i stortingsproposisjonen. Det nye direktivet fastsetter en plan for en videre gradvis liberalisering av postmarkedet. Liberaliseringen skal skje i to trinn, i 2003 og i 2006, uten at det allerede nå fastsettes en dato for når postmarkedet skal være fullt ut liberalisert. Regjeringen har tro på at en gradvis og kontrollert liberalisering av markedet for posttjenester vil føre til et bedre og mer variert tjenestetilbud til en lavere pris. Fra mindretallet i samferdselskomiteen er det blitt reist spørsmål om gjennomføringen av direktivet vil kunne medføre et dårligere posttilbud. Jeg vil derfor understreke at direktivet ikke vil medføre endringer i posttilbudet i noen deler av landet. De krav til tjenestetilbud, tilgjengelighet og kvalitet som følger av Postens konsesjon, ligger fast. Det vil derfor ikke bli foretatt endringer i kravet om at post i utgangspunktet skal utleveres seks dager i uken, eller at grunnleggende banktjenester skal tilbys i hele Postens ekspedisjonsnett. Det ligger fast. Direktivet gjør det heller ikke nødvendig å endre kravet om geografisk enhetsporto for sendinger innenfor enerettsområdet. Jeg kan derfor forsikre om at lik porto vil bli opprettholdt for enerettsområdet. På denne bakgrunn anbefaler Regjeringen at EUs nye direktiv på postområdet tas inn i EØS-avtalen, og at det innarbeides i norsk regelverk. Forslaget vil kunne få økonomiske konsekvenser for Posten og eventuelt også for staten. En reduksjon av eneretten vil nok føre til en nedgang i Postens inntekter fra adresserte brev i tillegg til den reduksjon vi ser i dag på grunn av den teknologiske utviklingen. Inntektssvikten stiller Posten overfor store utfordringer, både markedsmessig og økonomisk. Hvor stor effekten blir, er avhengig av hvor konkurransedyktig Posten vil klare å være når det gjelder kvalitet og pris. Jeg tror at Posten er godt forberedt på å møte den økte konkurransen. Selskapet har gjennomgått betydelige effektiviseringer av virksomheten og foretatt en omfattende satsing på bedre service og nye tjenester. I hvilken utstrekning en reduksjon av eneretten vil få innvirkning på det årlige statlige kjøpet av bedriftsøkonomisk ulønnsomme posttjenester, er usikkert. Det vil bl.a. avhenge av om Posten mister markedsandeler og inntekter på lønnsomme områder, og om nettokostnadene ved tjenester som Posten plikter å tilby, dermed øker totalt sett. På grunn av at kravet om geografisk enhetsporto knytter seg til tjenester innenfor enerettsområdet, vil forslaget innebære at en mindre del av brevposten vil omfattes av dette kravet. Om Posten faktisk kommer til å operere med ulike priser for sendinger utenfor enerettsområdet, er imidlertid usikkert. Posten har i dag enhetsporto også for sendinger som ikke har krav til enhetsporto, som f.eks. for brevpost utenfor enerettsområdet og for Norgespakken. EUs regelverk på postområdet er ikke til hinder for at medlemslandene kan velge å forsere tempoet for liberaliseringen i forhold til direktivkravene. Vårt forslag følger imidlertid den liberaliseringstakt som er lagt til grunn av EU. EU tar sikte på å utrede konsekvensene av en ytterligere liberalisering av postmarkedet, med tanke på at en endelig sluttdato for liberaliseringen kan settes til 2009. Samferdselsdepartementet her i landet har tatt initiativ til og er allerede i gang med å utrede konsekvensene for Norge av en liberalisering utover den foreslåtte liberalisering i 2003 og 2006. Utredningsresultatet skal gi grunnlag for bred offentlig debatt. Et eventuelt lovforslag om ytterligere liberalisering vil bli utarbeidet på bakgrunn av de konklusjoner som kan trekkes fra konsekvensutredningen.