Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2017-12-13:
Jeg kan berolige representanten Tina Bru med at det er ikke bare logoen i Senterpartiet som er grønn. I dag har jeg til og med tatt på meg et blå-grønt slips til ære for henne. Men programmet er også grønnfarget. Senterpartiets inngang til energi- og miljøfeltet handler om at vi skal overlate kloden i bedre stand enn vi selv overtok den. Men det handler også om at vi har tro på at mennesket på en bærekraftig måte kan høste av naturens ressurser. Senterpartiet prioriterer bærekraftig bruk og forvaltning framfor statisk og formalistisk vern. Dessuten mener Senterpartiet at det er en verdi i seg selv at vi tar hele landet i bruk, der vi har frihet til selv å velge hvor vi ønsker å leve våre liv. Energi- og miljøfeltet er et bredt felt, men henger tett sammen. I Norge skal vi være med på å nå klimamålene, samtidig som vi forvalter enorme naturressurser, både fornybare og ikke-fornybare, på energisektoren. Senterpartiet er tilhenger av føre-var-tiltak for ikke å overstige 2-gradersmålet, men vi er også teknologioptimismer. Derfor er vi tilhengere av kraftige omstillingstiltak som gir store utslippskutt raskt, som satsing på karbonfangst og -lagring, men også på skog, både skogens bindingsevne og industrimulighetene knyttet til hele verdikjeden for tre. Dessverre ser vi et samfunn som sentraliseres på flere og flere områder, og stadig fortere. Det skaper større avstand mellom folk og natur. Det skaper avstand mellom dem som lever av og i naturen, og dem som lever sine liv i byer og større tettsteder. Det øker konfliktene og gjør utfordringene innenfor miljø- og klimaarbeidet mildt sagt utfordrende, selv om vi alle er like avhengig av naturen, enten vi bor sentralt eller perifert. Senterpartiet slutter helhjertet opp om klimamålsettingene om 40 pst. kutt i utslipp innen 2030 sammenlignet med 1989-nivået. Vi erkjenner at kutt må komme i alle sektorer, og virkemidlene må gi reelle kutt i utslipp i alle sektorer. Dessuten må vi sørge for å få fram faktiske alternativer til fossile løsninger. Senterpartiet er opptatt av å sikre bred oppslutning om den omstillingen vi må gjennom. Da må vi unngå tiltak som slår urettferdig ut. Vi må sikre de sentrale bærebjelkene i den norske modellen, bl.a. gjennom fortsatt sosial og geografisk utjamning. Dessverre synes vi å kunne se at man ofte gjennomfører generelle tiltak som rammer skjevt og urettferdig, det være seg fjerning av parkeringsplasser eller utestenging av utenbys innbyggere fra byer og sentrale offentlige funksjoner og ikke minst de ferdselsårene som går gjennom byene. Dette øker de sosiale forskjellene internt i byene, men bidrar også til å stenge omlandets pendlere og andre innbyggere ute – eller noe så enkelt som å øke drivstoffavgiftene uten tanke på alle dem som faktisk er avhengig av privatbilen for å få hverdagen til å gå opp. Det| gjelder enten man pendler fra bygda til byen, kjører unger til og fra skole, fotball, korps og håndball, eller bare skal handle og ikke har butikken i første etasje og jernbanestasjonen i underetasjen, slik det er blitt så trendy å mene at det skal være blant arealplanleggerne. Skal vi ivareta sosial og geografisk utjamning, er differensiering av tiltak strengt nødvendig. I folkerike områder kan det bety et omfattende kollektivtilbud, mens det i distriktene fortsatt må være rom for privatbilen. Vi trenger derfor virkemidler som gir alle en rekke muligheter til å bidra med utslippskutt. Norge står i en særstilling når det gjelder tilgang til naturressurser. Vi er selvforsynt med fornybar energi – og vel så det – og har alle muligheter til å bidra til grønn vekst basert på disse ressursene. Det krever en langsiktig og klar satsing på videre produksjon av fornybar energi, men også på teknologiutvikling. Ny teknologi på norske ressurser gir grunnlag for verdiskaping i hele landet, men kan også bringe oss nærmere klimamål og løsninger internasjonalt. Det er ingen tvil om at fornybare ressurser vil bidra til reduserte utslipp, men det gir også mange muligheter for verdiskaping i samfunnet. Senterpartiet ser utslippskutt i transportsektoren, utvikling av lavutslippsteknologi i industrien og offensiv satsing på fangst og lagring av karbon som sentrale og betydelige klimatiltak. Senterpartiet vil derfor få fortgang i arbeidet med et CO 2 -fond for næringstransport etter modell av næringslivets NOx-fond. Vi har satt av 1 mrd. kr til dette og håper at vi får klar framdrift. Senterpartiet satser også på CO 2 -håndtering og har lagt inn 340 mill. kr i tillegg til regjeringens forslag om de 20 mill. kr som står der. Det er helt avgjørende, for skal vi nå klimamålene og unngå en temperaturstigning på over 2 grader, så har vi ikke tid å miste, vi har ikke kompetanse å miste, og vi har ikke råd til å ta et hvileskjær, slik som regjeringen beskriver det. Ikke bare er Senterpartiet opptatt av å redusere klimaendringene gjennom omstilling og teknologiutvikling. Senterpartiet tar også inn over seg at klimaendringene allerede er her. Da må vi forberede samfunnet på dette. Senterpartiet styrker derfor arbeidet med flom- og skredforebygging i tråd med NVEs meldte behov på 200 mill. kr. Vi har senest i høst og flere ganger de siste årene sett tragiske og tydelige eksempler på at dette er helt nødvendig, et område hvor vi må ta på alvor det ansvaret myndighetene har. Jeg fremmer de forslagene som Senterpartiet står bak eller er en del av, og jeg gjør oppmerksom på det løse forslaget som ligger i salen i dag om Slettås-flokken.