trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Jeg er glad for at representanten Kari Lise Holmberg i sitt innlegg er tydelig på at vi fortsatt skal gi beskyttelse til mennesker på flukt, og at hun samtidig er tydelig på at dette skal skje innenfor de internasjonale forpliktelsene Norge har – selv om Høyre nå i sin iver etter å konkurrere med Fremskrittspartiet om stemmer beveger seg farlig nær grensen. Fremskrittspartiet har tidligere tatt til orde for at Norge kunne tenke seg å reforhandle de internasjonale avtalene Norge har forpliktet seg til på dette feltet. Det eneste tenkelige regjeringsalternativet på borgerlig side i dag framstår som å være Høyre og Fremskrittspartiet. Kan Kari Lise Holmberg på vegne av Høyre nå en gang for alle slå fast at dét ikke er et aktuelt spor for en slik regjering, hvis det blir Høyre og Fremskrittspartiet som skal regjere?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Jeg skal ikke ødelegge presidentens førjulsstemning. Jeg skal sørge for at det er tid til overs. Jeg skal bare ha ordet til en kort oppsummering av debatten. I den grad denne debatten har ført til noe, er det én nødvendig avklaring, nemlig at en eventuell regjering, gud forby – hvis det er lov til å si det – bestående av Høyre og Fremskrittspartiet ikke kommer til å ta initiativ til å forsøke å reforhandle de internasjonale avtalene vi har inngått. Annerledes tolker iallfall ikke jeg svaret som Kari Lise Holmberg gav på min replikk tidligere i debatten. Det er en viktig og nødvendig avklaring, for dette er altså et så fundamentalt spørsmål at det må avklares før valget. Det kan ikke bli et resultat av forhandlinger mellom partiene etter valg. Dermed har vi registrert Fremskrittspartiets første tap i en slik eventuell regjering, og da faller vesentlige deler av Fremskrittspartiet utlendingspolitikk sammen som et korthus.
Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2008-12-10:
Jeg legger merke til at opposisjonen stiller det samme spørsmålet nærmest til alle tre regjeringspartiene, for å prøve å finne noe som splitter oss i synet på den tiltakspakken som skal komme. Jeg må nok dessverre bekrefte at den splittelsen får dere ikke fra oss her i dag. Vi er enige om at den tiltakspakken som kommer, skal være godt gjennomtenkt og fundert. Vi har allerede startet med å sikre renter og banker. Senterpartiet er veldig fornøyd med det arbeidet Regjeringen gjør med hensyn til å følge med på situasjonen, og vi er sikre på at dette blir håndtert på en god måte.
Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2008-12-10:
Jeg tror ikke Bent Høie har fulgt med i innlegget mitt. Jeg ramset opp en hel rekke tiltak som vi er fornøyde med og stolte av, som vi har fått til på grunn av den økningen i kommuneøkonomien som vi mener har skjedd de siste årene. En økt ramme på over 28 milliarder kr de siste årene kan vel ikke sies å være en nedgang i veksten i de frie midlene.
Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2008-12-10:
Vi har vel en oversikt over landets kirker og kirkebygg, og behovet for kirkebygg, og ut fra den vurderingen vi har gjort, har vi så langt ikke sett et behov for nye kirkebygg. Men blir det innrapportert en hel mengde behov for det, skal vi helt klart vurdere det. Når det gjelder rentekompensasjonsordningen, også framover, i forbindelse med tiltakspakken, bør vi vurdere om det er mulighet for å åpne ordningen for eventuelt nye bygg, og eventuelt ta inn vedlikehold på andre offentlige bygg.
Anna Ceselie Brustad Moe (Senterpartiet), 2008-12-10:
En samlet komité mener at Norge må føre en innvandringspolitikk som bygger på våre internasjonale avtaler og humanitære forpliktelser. Det er et godt utgangspunkt for debatten. Det har også vært bred politisk enighet om behovet for å gjøre noe, og bakgrunnen for Høyres forslag er den sterke økningen vi har sett dette året i tilstrømmingen av asylsøkere som ikke fyller vilkårene for beskyttelse. Det var også bakgrunnen for de tiltakene Regjeringen har kommet med i løpet av året, først i vår og deretter med de 13 punktene tidlig i høst. Senterpartiet står bak disse forslagene. Hensynet til søkerne er et viktig element. Det er viktig ikke å gi folk uberettigede forventninger om mulighetene for opphold i Norge. Like viktig er hensynet til oppslutningen om asylordningen som sådan. Det er de som fyller vilkårene for beskyttelse, som skal få asyl. Ikke minst er vi opptatt av å kunne behandle søknader raskere, korte ned på ventetiden i mottak og legge til rette for en rask og god integrering for dem som faktisk får bli her. Senterpartiet mener at de tiltakene Regjeringen har kommet med i løpet av året, er de mest hensiktsmessige for å møte den situasjonen vi er i. Når det gjelder hvordan disse tiltakene faktisk vil slå ut, vil vi vite mer om det når vi kommer litt ut i neste år. Når det gjelder de elleve konkrete forslagene fra Høyre, vil jeg vise til kommentarene i brevet fra statsråden, som er vedlagt innstillingen. Senterpartiet deler altså disse vurderingene.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Senterpartiet har nå sluttet å referere til Soria Moria-erklæringen og hvor overoppfylt den er. Nå gjelder det ofte hva som kommer neste år, og hvilke tiltak kommunene får se neste år, i februar, altså det Hagebakken refererte til, samtalen statsministeren har med de andre parlamentariske lederne. Men kommunene har en annen opplevelse enn hva Senterpartiet nå redegjør for i dag, for det viser seg at hver tredje kommune på Vestlandet i sine budsjetter vurderer å legge ned skoler. Bergens Tidende har foretatt en gjennomgang av budsjettene i Hordaland og Sogn og Fjordane. Der viser det seg at 20 kommuner ønsker eller vurderer å legge ned grendeskoler. Er dette en distriktspolitikk Senterpartiet kan stå inne for? Er dette en utvikling Senterpartiet kan leve med i regjering, og hva vil Senterpartiet gjøre med det?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
190 elever ved en ungdomsskole i Narvik skulle hatt tentamen, men dørene til klasserommene var stengt. Alle ble sendt hjem med tentamensoppgavene for å løse dem der. Det viste seg at verneombudet hadde stengt alle klasserommene på grunn av helsefarlig inneklima for elevene. Mener statsråden det er tilfredsstillende at elevene løser tentamensoppgaver hjemme? Ser statsråden at Narvik og mange andre kommuner i Norge har behov for en oppgradering og oppussing av skolebygg, og at de ønsker å komme i gang raskt? Når mener statsråden at hun kan klare å tilfredsstille alle kommuner i Norge, og ikke minst elevene og foreldrene, med et ordentlig inneklima i skolebyggene?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
I forkant av kommunevalget i 2005 lovet daværende kommunalminister Haga på direktesendt folkemøte at ingen kommuner skulle behøve å innføre eiendomsskatt. Det skulle bli nok penger, var hennes budskap. I ettertid har det vist seg at denne viktige opplysningen til kommunene ikke var helt etterrettelig, noe mange av oss nok hadde en sterk mistanke om allerede før valget. Men å love folk at de skal slippe å betale eiendomsskatt, er én ting. Enda verre er det å love folk at kommunen de bor i, ikke skal mangle penger for å gjennomføre oppgaver til beste for innbyggerne, f.eks. at det kommer vann i bassengene på skolene. Kommunene venter og venter, og ettersom tiden går, blir vi stadig minnet om denne regjeringens fortreffelighet. Det henvises til alt kommunene har fått av økte inntekter, og selvsagt uten å si noe om at disse pengene blir spist opp av lønnsøkninger, renteøkninger, stort behov for vedlikehold på kommunal bygningsmasse og kommunale veier. De rød-grønne nekter i sin iver etter rettferdig fordeling og utjamning å se skriften på veggen, denne skriften som så tydelig viser at det er på tide å snu. Forslaget til statsbudsjett for 2009 som vi behandler nå, ble lappet sammen i forkant av den stadig økende krisen vi er inne i. Og det ser ikke ut til at det er noen som helst vilje eller evne til å forandre, utover noen kosmetiske bevilgninger. Ledigheten er allerede sterkt stigende, og jeg er redd vi ennå ikke har sett mer enn krusninger på overflaten med tanke på det som kommer. Og Regjeringen sover, mens den drømmer søtt om rettferdig fordeling og utjamning. Dette mantraet kommer til å koste kommunene dyrt. Det må føles spesielt ille for alle dem som trodde på de fagre løftene fra Soria Moria, og som sliter med kommuneøkonomien.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-10:
Jeg er noe forundret over at siste taler refererte til at Fremskrittspartiet ikke ønsker nye tiltak innenfor denne sektoren. Og like etter at hun hadde sagt det, sa hun at hun kunne støtte forslag nr. 1 – som nettopp er fra Fremskrittspartiet, og som viser til nye tiltak – hvis det ble gjort om til et oversendelsesforslag. Jeg vil be representanten lese innstillingen før hun kommer med sånne bombastiske beskyldninger. Fremskrittspartiet er enig med forslagsstillerne i at det å ha et sted å bo, er grunnleggende for å kunne fungere i dagens samfunn. Bolig er et av fundamentene i den norske velferdspolitikken. Rapporter fra Riksrevisjonen og NIBR viser at de offentlige tiltakene for å skaffe seg bolig og beholde den, ikke virker helt etter sin hensikt. Det er behov for nye tiltak i boligpolitikken. Det kan bl.a. være aktuelt å utvide den maksimale nedbetalingstiden for startlån fra 20 til 30 år, noe Fremskrittspartiet synes det er meget viktig at man ser på. Dette kan være et godt tiltak, og det vil gjøre det lettere for personer med lave inntekter som har startlån, å betjene lånene sine. Videre vil det føre til at flere får betjeningsevne, da størrelsen på de månedlige avdragene går ned. Etter sitt møte med ulike aktører i boligsektoren konkluderte statsråden med at «startlån er en godt bevart hemmelighet». Det ligger en innrømmelse i den uttalelsen. For at flere skal få tilgang til startlån, må det åpnes for et forsøk der flere aktører får konkurrere med kommunene om å forvalte startlånet på vegne av Husbanken. Startlån er ofte ikke nok for førstegangsetablerere på boligmarkedet. Man er også ofte avhengig av tilleggslån fra andre utlånere. På mange kommuners nettsider står det – og dette antakeligvis for å selge lånene: Inntil 100 pst. av lånesummen, ingen krav til egenkapital eller kausjon og ingen øvre aldersgrense. Men som vanlig når det ser ut til å være for godt til å være sant, er det som regel det. Hvorfor skriver kommunene dette på nettsidene sine? Er det for å lure noen? Er det for å gi inntrykk av at tilbudet er bedre enn det er? Jeg synes statsråden bør se på dette. Fremskrittspartiet mener også at hovedproblemet i det norske boligmarkedet er at tilbudssiden i markedet ikke fungerer godt nok, og at de høye boligprisene i Norge i stor grad skyldes bevisste politiske valg. Fremskrittspartiet mener at bostøtte er en god ordning, og er glad for at den posten i budsjettet er økt. Vi går også inn for å fjerne både kravene knyttet til minstestandard for bolig på 40 m2, kravet om eget, separat kjøkken og soverom, og kravet knyttet til husbanklån for pensjonister. Dette er tiltak som Fremskrittspartiet synes er gode, og vi synes denne saken er viktig.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-10:
Det må alltid være slik at det enten det er en bedrift, en kommune eller private, må foreligge en stimulans og et initiativ til å skaffe egne inntekter. Det gjelder også kommunene, og det er utrolig viktig, spesielt i distriktskommunene rundt om i Norge, at vi har politikere som står på for å skape ny aktivitet og framtidsrettede arbeidsplasser. En stimulans gjennom skatteinntekter er viktig nettopp for en slik aktivitet. Derfor er det viktig å få til en slik stimulans for også å skape aktive lokalsamfunn. Denne balansen er det viktig å ta vare på.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-10:
Det er åpenbart at Fremskrittspartiet og Venstre har forskjellige syn når det gjelder innvandringspolitikken. Venstre har ingen formuleringer på hvorvidt det skal være flere nordmenn eller ikke i forhold til innvandrere i landet. Men det som er Venstres politikk, er en human innvandringspolitikk der en tar hensyn til internasjonale konvensjoner og internasjonal flyktningpolitikk, bl.a. ut fra det regelverket som FN har. Vi legger de enkelte personers skjebne eller situasjon til grunn når søknad skal behandles, og vi deler ikke inn i grupper og sier at den gruppen vil vi ikke ha, og den gruppen skal vi ha. Jeg tror nok at vi også i tiden som kommer, har behov for innvandring i Norge, nettopp for å ta vare på den veksten i økonomien som vi alle sammen er så avhengig av.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-10:
Det er en finanskrise, og det blir etablert ulike krisepakker i den forbindelse. Nå har vi en situasjon med lav arbeidsledighet. Vi trenger alle de hender vi har i samfunnet, til aktivt arbeid. Vi skal ha en sterk offentlig sektor – det er Venstre tilhenger av – men vi må også passe på at vi har det nødvendige private arbeidsmarkedet som legger grunnlaget for all velferden vi har i Norge. I likhet med SV er Venstre av den oppfatning at vi ikke kan leve evig av oljeinntekter. Derfor må vi også legge til rette for et kunnskapsbasert, nyskapende næringsliv. Det er viktig å ha nok av det for nettopp å ha grunnlaget for en sterk offentlig sektor og legge til rette for velferdsutviklingen. Når det gjelder den konkrete situasjonen for 2009, vil Venstre være med på tiltak som er med og begrenser arbeidsledigheten, øker aktiviteten i kommunene, men vi vil være forsiktig med å innføre ting som vil bli varige ordninger, og som vi vet det er vanskelig å gå tilbake på.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-10:
I likhet med Regjeringen, og Senterpartiet, er Venstre opptatt av at vi skal ha en sterk offentlig sektor. Det krever selvfølgelig mer penger, og det krever reell vekst. Jeg har hele tiden registrert retorikken om hvor mye mer penger denne regjeringen har brukt enn den forrige regjeringen på ulike områder. Nå viser det seg at realveksten i den kommunale sektoren er omtrent lik den under den forrige regjeringen – så langt i denne regjeringsperioden. Det som er forskjellen på Senterpartiets og Regjeringens politikk og Venstres politikk, er at vi ikke bare ønsker en sterk offentlig sektor, men vi ønsker også en moderne offentlig sektor. Det krever fornying, og det krever forenkling. Det krever at man har fokus på kostnader og på å gjøre ting enklere internt i hver kommune, men også i Kommune-Norge sett under ett. Hvilke tanker har statsråden når det gjelder å effektivisere den kommunale forvaltningen – få mest mulig hjelp ut av de pengene som blir bevilget?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Dagens situasjon i Narvik er nettopp med på å understreka kor viktig det er at vi held fram med å satsa på kommunesektoren. Det handlar om ledige hender til ulike oppgåver. Men det handlar sjølvsagt òg om høgst nødvendig vedlikehald. Der er det eit etterslep. Det er difor Regjeringa allereie har lagt inn i budsjettet for 2009 ei låneordning når det gjeld skule, basseng og kyrkjer. Det er difor Regjeringa har varsla at kommunesektoren blir ein viktig del av den tiltakspakka som skal fram. Vi veit at her er planar og prosjekt, og vi ynskjer at kommunane skal koma i gang frå 1. januar. Det har dei moglegheit til, viss dei no snur seg raskt rundt og nyttar dei moglegheitene som ligg frå 1. januar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Ingen skal vera i tvil om at Regjeringa ynskjer at folk skal ha moglegheit til å kunna bu der dei sjølve vil. Vi legg til rette for det gjennom ein aktiv og omfattande distriktspolitikk. Vi har auka midlane til det som kjem inn under distrikts- og regionalpolitiske verkemiddel med 500 mill. kr no i perioden og ytterlegare satsing i budsjettet for 2009. Så har eg registrert at det har kome eit brev frå Tinn kommune. Det skal eg sjå veldig nøye på. Eg høyrer på Holmberg at dette er ei veldig omfattande problemstilling, og her er det ei historie som går langt tilbake, og som òg gjeld skriftande regjeringar. Kommunen skal få sitt svar. Vi skal ta dette svært alvorleg, og meir kan eg ikkje seia i dag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Det er fint å registrera at Kristeleg Folkeparti er glad for dei ordningane som er på plass no frå 1. januar. Eg trur representanten er einig med meg i at no handlar det om å få kommunane til å snu seg fort rundt slik at vi ikkje får noko dødtid frå januar. Så er det ulike tiltak her som skal vurderast. Det trur eg òg representanten Tørresdal har fått med seg. Akkurat no er vi inne i ein intensiv periode når det gjeld arbeid og tilrettelegging for å sjå kva forslag som skal omfattast av tiltakspakken, samtidig som vi lyttar til ulike instansar. Sjølv skal eg ha møte med KS i morgon for å detaljera kva kommunane kan stilla opp med. Statsministeren har møte med dei parlamentariske leiarane i dag. Eg ser ikkje på dette tidspunktet nokon grunn til direkte å varsla kva som kjem inn under ordninga – ei heller avvisa noko. Nye kyrkjer blir eit av mange forslag som no må vurderast.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Fyrst til kommuneøkonomien. Det er så mangt som kan seiast om det. Eg tykkjer faktisk at 45 600 fleire tilsette i perioden, mot førre regjerings minus 3 000, utgjer ein stor forskjell. Så til fornying og modernisering. Eg er imponert over alt det arbeidet som i dag er i gang i kommunesektoren. Her er det effektiviseringsnettverk i regi av KS, og kvalitetskommuneprogrammet som 124 kommunar er ein del av har eg hatt moglegheit til å studera på nært hald sjølv. Eg anbefaler Kongshaug å sjå nærare på det. Så har eg forstått at det er eit slags kompleks i forhold til kor effektive små kommunar er i forhold til store. Det trur eg er ein myte, jf. kommunesamanslåinga i Danmark som førte til 1 650 fleire byråkratar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Fyrst: Når det gjeld likebehandling generelt i kommunal sektor, har eg brukt noka tid på å forstå Framstegspartiets system der – utan å ha lykkast. Det verkar som om Framstegspartiet har overdriven tru på at berre ein gjer ei ordning statleg, og berre ein gjer ei ordning stykkprisfinansiert, er alt i orden. Eg synest Framstegspartiet skal tenkja seg litt om – tenkja på kva administrasjon og kva system som må på plass lokalt for å få til akkurat det. Når det gjeld Nord-Troms, har eg teke komitémerknaden på alvor. Eg har sett veldig nøye på situasjonen i kommunane i Nord-Troms, eg har sett på kva som var historia ved opprettinga av tiltakssona. Difor har eg føreteke ei justering, nemleg at ein stiller alle likt når det gjeld småkommunetilskot. Utover det er det nettopp likebehandling som er grunnen til at vi ikkje føreslår å sidestilla Nord-Troms og Finnmark fullt ut.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Lat meg aller fyrst berre understreka betydinga av Kommunekreditt som ein alternativ institusjon. Det er behov for konkurranse i kommunesektoren. Det er jo enklare for Regjeringa å føreta seg noko i forhold til Kommunalbanken som har 80 pst. statleg eigarskap, enn Kommunekreditt som er eigd av Eksportfinans, og Eksportfinans igjen med 15 pst. statleg eigarskap. Det pågår no ein prosess. Eg håper, som Bent Høie, at det kjem ei avklaring raskt, men eg kan forsikra om at i regi av Eksportfinans går det no føre seg ein prosess – forhåpentlegvis med ei lykkeleg løysing både for Kommunekreditt og for kommunane. Så vil eg takka for gode ord når det gjeld bustøtta. Det vil verta, trur eg, av uvurderleg betyding for 50 000 nye husstandar at ho kjem på plass 1. juli. Eg trur òg tilskot til 15 000 nye kommunalt disponerte utleigeboligar som ligg i budsjettet, og 20 års fastrente i Husbanken har betyding. Så vil eg gjerne berre seia at det går føre seg veldig mykje godt arbeid på det boligsosiale området. Når det gjeld folk som kjem ut av fengsel, får no fleire av dei ein heim å gå til. Vi skal dela ut ein pris på fredag for beste innsats for dei bustadslause i inneverande år, og her er det mange kvalifiserte kandidatar. Lat meg òg seia når det gjeld distriktspolitikken og det engasjementet som Regjeringa har for at folk skal ha moglegheit til å velja kor dei vil bu, at det er inspirerande faktisk å kunna lesa av statistikken at det nyttar å fokusera på moglegheitene i distrikta. Det er folk som bur i lokalsamfunna, det er kommunane og regionane som må utnytta dei. Men vi må heilt tilbake til år 2000 for å finna eit år der så mange kommunar har hatt vekst i folketalet, og det i ei tid der tala er frå den høgkonjunkturen som vi nå har hatt. Så til slutt når det gjeld talet på sysselsette: 45 600 i auke i denne perioden, tilsvarande minus 3 000 i førre periode, er teke frå Statistisk sentralbyrå – det er ikkje tal som Regjeringa har funne på. Og til Kari Lise Holmberg, med fare for å vera glededrepar og sløkkja den gleda som ho uttrykte når det galdt kommuneøkonomien: 28,6 milliardar kr i auke denne perioden er utan den kostnadsveksten som har funne stad. Det er vel òg difor kommunane faktisk har funne rom for 45 600 nye tilsette og nye oppgåver.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Lat meg berre kommentera to geografiske område som har vore tekne opp her av fleire. Det eine er Karmøy og Nord-Rogaland og den situasjonen som dei kan bli ståande overfor der. Der er det eit konkret forslag, og eg synest det er veldig greitt om det blir oversendt til Regjeringa. Eg kan berre kvittera frå Regjeringa si side med at vi sjølvsagt følgjer nøye med på situasjonen der og veit at det kan bli behov for å reagera. Vi må nok òg førebu oss på at finanskrisa kan innebera at det blir fleire sårbare samfunn som må takast vare på. Så til Nord-Troms. Vårt utgangspunkt er at tiltakssona i si tid vart oppretta med tiltak overfor bedrifter og enkeltpersonar. Når det gjeld kommuneøkonomien, har det versert ulike forslag, frå Borge-utvalet, frå Sørheim-utvalet, og andre forslag som har vore drøfta. I det inntektssystemet som Regjeringa la fram, føreslår vi å vidareføre Nord-Noreg-tilskotet. Det har ulike satsar for Nordland, Troms og Finnmark. Så skal eg berre understreka at eg skal følgja nøye med på situasjonen for kommunane i Nord-Troms. Eg veit at nokre av dei har det krevjande. Eg veit at småkommunetilskot vil hjelpa. Det verserer òg ein påstand om at kommunane i Nord-Troms har for lite del i dei midlane som fylkeskommunane som regional utviklingsaktør har til disposisjon. Eg skal sjekka ut både det og andre forhold i tråd med oppmodinga i merknaden frå komiteen. Så vil eg berre seia til slutt at eg er audmjuk overfor den situasjonen som mange kommunar no står i. Det er ikkje tvil om at det er ei svært krevjande handtering i mange kommunar, både som følgje av den aktivitetsveksten som er no i 2008 – og som vi har vore glade for – og som følgje av andre forhold. Eg skal ha møte med KS i morgon og sjå på kva forslag vi kan bli einige om når det gjeld tiltakspakken. Så får vi koma tilbake til dimensjoneringa. Det som gler meg aller mest i dag, er faktisk det felles engasjementet som er i denne salen for at kommunane utfører viktige velferdsoppgåver og skal ha midlar i samsvar med det. Det lovar godt for framtida.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Lat meg fyrst kommentera dei forslaga som her går på behovet for samspel mellom dei verkemidla vi har i bustadspolitikken og for startlån. Begge desse to rapportane, altså Riksrevisjonen sin rapport og NIBR sin rapport, har vore til stor nytte for Regjeringa sitt arbeid i dette året. Det er nokre som minner meg om sitat. Eg varsla for godt og vel eit år sidan at eg ville ta tak i og lyfta fram ein meir sosial bustadpolitikk. Det er klart at desse to rapportane, som viste kor nødvendig det var å sjå på betre samspel, har vore til hjelp. Det kjem fram i statsbudsjettet for 2009. Bustøtta er det viktigaste tiltaket for å forbetra samspelet. Det er difor vi har lagt fram eit forslag som blir vedteke i dag, om ei betydeleg styrking av bustøtta. Det er nok mogleg at eg var vel kvass då eg slo fast at startlånet var ei godt bevart hemmelegheit. Det er heldigvis slik at mange kjenner til ordninga. Vel 400 kommunar tek opp startlån og låner vidare ut. Men eg har registrert at det er kommunar som kjenner lite til korleis dei kan bruka startlånet. Særleg i denne tida, når mange har behov for å refinansiera låna sine, er det ei moglegheit som er til stades, og òg det å kunna spela desse verkemidla saman, altså bustadtilskott, startlån og bustøtte. Eg har i dag fått ei påminning om dette, har eg sett, i innstillinga frå komiteen. Eg kan fortelja at eg har fått innspel frå nokre som sit og jobbar med startlåna ute, og som meiner at dei er til god hjelp i enkelte kommunar slik som dei er. Så kjem eg til å følgja opp, som eg har skrive, når det gjeld moglegheitene for ytterlegare bruk av startlån. Lat meg òg nemna at eg no har skrive eit eige brev til kommunane og gjort dei merksame på kva startlånet kan brukast til i denne tida. Så til dei engelske erfaringane knytte til deira ordning for heimkjøp. Der har NIBR eit oppdrag. Dei kjem i løpet av våren til å sjå på dei engelske erfaringane. Så skal vi vurdera eventuelle nye tiltak, men det er klart at engelsk og norsk bustadsektor er ulike, som nemnt i svarbrevet mitt til komiteen. Når det gjeld kommunane og deira plikt, er det svara på det i eit ganske omfattande brev til komiteen, og også orientert om av saksordføraren. Lat meg berre understreka overfor Stortinget at det er ein ny giv i mange kommunar når det gjeld dei mest vanskelegstilte på bustadmarknaden. Godt halvparten av kommunane har no utarbeidd ein ny bustadsosial plan. Alle bør sjølvsagt gjera det. KS og departementet har skrive under ein avtale om og ei forplikting på eit sterkare sosialt engasjement. Nokre kommunar har av den grunn forsterka eigen innsats. Andre gjer det fordi dei heilt tydeleg ser behovet. Så finn eg grunn til å minna om den moglegheita som ligg i Husbanken til å kombinera fleire bustader for såkalla vanskelegstilte, som er ulike grupper, med ei universell utforming og låg energibruk. Mitt samarbeid med kommunane dette året har ført til ein eigen konferanse med nye innspel og sterkt engasjement. Eg har òg stor glede av med jamne mellomrom å møta KS sitt storbynettverk og få del i deira erfaringar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Regjeringa sin bustadpolitikk går fram av statsbudsjettet, inklusiv både innretting av skatten og at det ikkje er nokon forslag som gjeld rentefrådrag. Så vil eg seia at det er viktig til kvar tid å vera open for å drøfta kva for tiltak det er som fungerer, både for å sikra alle ein heim og når det gjeld leigemarknaden. Eg har gjeve uttrykk for ei open haldning til ulike forslag, inklusiv det som SV no har kome med, men eg har sagt at det ikkje er så enkelt som dei framstiller det. Vi må ikkje risikera å fremja forslag som kan innebera at det blir færre og ikkje fleire utleigebustader.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-12-10:
Lat meg fyrst seia om tilgjengelegheit til startlån: Husbanken har fått klar melding om å kunna gjera dette endå meir og å innretta sine ordningar slik at startlånet blir endå meir tilgjengeleg, og òg koma med forslag til departementet om det skulle visa seg at det her er sperrer som vi ikkje er klar over. Så til forslaget. Ja, eg er open for å sjå nærare på dette fordi eg veit at det i nokre kommunar er lang saksbehandlingstid. Men det vil nok her vera juridiske avvegingar som må gjerast før ein eventuelt kan gå inn på slike forsøk. Det kjem eg til å følgja opp og sjå nærare på. Så for min del: Send gjerne forslaget over. Vi skal vurdera det nærare.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-12-10:
Rådmannen i Tinn kommune har varslet Rjukans død, ifølge Telemarksavisa den 29. november. Bakgrunnen er at Tinn kommune befinner seg i en ytterst vanskelig situasjon, med en befolkningsnedgang som nå truer hele grunnlaget for velferd og infrastruktur der oppe. Lokalsamfunnet kjemper nær sagt for livet. Årsaken til at Rjukan er utrydningstruet, er Hydros nedleggelser på 1960-, 1970- og 1980-tallet. Til tross for løfter om hjelp fra sentrale myndigheter har Tinn kommune så langt ikke fått drahjelp. Valgkampløfter til tross – etter snart fire år med den rød-grønne regjeringen har kommunen fortsatt ikke fått avklaringer om Hydros konsesjonsbetingelser. Det er heller ikke stilt noen virkemidler til disposisjon for omstilling, slik intensjonen og avtaler med departementet har vært. Nå har rådmannen, Rune Lødøen, skrevet brev til departementet hvor det forlanges at statsråden snarest tar initiativ til et møte med de aktuelle departementer og instanser for å få på plass de nødvendige pengene. Hvilke initiativ vil statsråden ta for å sikre framtiden for Rjukan-samfunnet?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-12-10:
Høyre øker i sitt alternative statsbudsjett flyktningkvoten med 500. I gårsdagens utenriksdebatt stilte representanten Finn Martin Vallersnes et spørsmål til utenriksministeren om Regjeringens holdning til menneskerettighetene i Russland, for vi opplever nå at Norge sier nei og gir avslag på søknader om asyl fra menneskerettighetsforkjempere fra Nord-Kaukasus. Helt siden 2003 har Helsingforskomiteen bedt om at forfulgte menneskerettighetsforsvarere må få komme til Norge på flyktningkvoten. Dette har da også vært praksis. Nå får vi kritikk fra Europarådet, for denne ordningen har nær sagt blitt borte under den rød-grønne regjeringen. Utenriksministeren sa at han måtte sjekke saken. Men kan den ansvarlige statsråden for flyktningpolitikken redegjøre for på hvilket grunnlag den innstrammingen vi ser for Nord-Kaukasus og Russland, har kommet i stand?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-12-10:
Jeg må bare innrømme at det gjør godt å få bekreftet at kommuneøkonomien under den forrige regjeringen, der Høyre var med, ikke står noe tilbake for den kommuneøkonomien som til nå er ført av den rød-grønne regjeringen, og det til tross for all svartmaling og gjentakende utfall om sultefôring av kommunene. Selv i dagens debatt har jeg observert at denne myten lever videre blant de rød-grønne, til tross for de nyeste tallene fra Det tekniske beregningsutvalget. Jeg tror bestemt ikke de nye opplysningene kommer overraskende på Kommune-Norge. Ordførere og lokale politikere har denne høsten slitt som aldri før med manglende budsjettbalanse og store utfordringer. I min hjemby, Skien, skal bystyret i morgen og fredag foreta driftsreduksjoner for om lag 100 mill. kr. «Skoler legger ned. Lærerstillinger skal fjernes. Omsorgsektoren trappes ned. Barnevernsbudsjettet sprekker så det smeller. Byingeniøren må snart tegne ny asfalt. Og stadig dukker det opp svarte kaniner av hattene.» Slik beskrives situasjonen i Telemarksavisa den 15. november. For mange rød-grønne politikere landet rundt har den vanskelige situasjonen nok kommet som et sjokk – ikke rart, så store forventninger som Regjeringen skapte da den overtok etter Bondevik II-regjeringen. Daværende kommunalminister Åslaug Haga la aldri skjul på sin tilfredshet over det første årets storsatsing. Hun spente dermed forventningens bue høyt – for høyt, for nå må herværende kommunalminister ut og slukke branner og roe gemytter, og det kommer krisepakke. Kommunesektorens utfordringer er mange, uansett hvilken regjering vi har. Kommunesektorens mange oppgaver er viktige i dag, og de vil være like viktige framover. For det dreier seg om enkeltmenneskets trygghet, velferd og omsorg, og det dreier seg om å utvikle framtidige gode lokalsamfunn til beste for alle dem som bor i en kommune. Når bystyret i Skien i morgen skal behandle sitt budsjett for 2009, må jeg si det hadde vært en stor fordel om Regjeringens krisepakke, som har innvirkning for kommunesektoren, hadde blitt offentliggjort før årsskiftet, slik at kommunene pr. i dag visste hva som ville komme, og kunne bake det inn i sine budsjetter. Det ville gitt en langt større trygghet og forutsigbarhet enn det forholdet at man nå må gå og vente på usikre tall og så komme tilbake til en ny situasjon på nyåret.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-12-10:
Det slår meg av og til i denne sal at man snakker for døve ører. Til Bendiks H. Arnesen: Jeg vil bare gjenta at de nyeste tallene fra Teknisk beregningsutvalg tilsier at veksten i kommuneøkonomien har vært omtrent akkurat den samme under denne regjeringen som under Bondevik II-regjeringen, dette ifølge novembertallene. Så synes jeg det er litt spesielt at enkelte representanter står her og kimser ad tallene som kommer fra Teknisk beregningsutvalg. Jeg nevnte i mitt forrige innlegg at Kommune-Norge står overfor mange utfordringer, og det kommer de fortsatt til å gjøre. I 2008 har kommunene stått overfor den situasjon at vi har fått en tredobling av antall flyktninger og asylsøkere som kommer til landet. UDI er under press, og kommunene likeså. Men jeg har lyst til å si at mange kommuner gjør en kjempejobb både når det gjelder bosetting og når det gjelder integrering. Min oppmerksomhet nå skal først og fremst rette seg mot de asylsøkerne som får avslag på sine søknader, og som skal returneres til hjemlandet. Jeg har nylig stilt statsråden et skriftlig spørsmål angående dette. Med bakgrunn i den store økningen i antall asylsøkere som kommer til Norge nå, og med bakgrunn i lave uttransporteringstall, spurte jeg om hva statsråden vil gjøre for å øke antallet uttransporteringer og hindre at asylsøkere med avslag går under jorda og blir her illegalt. Jeg beklager å si at det svaret som kom i går, ikke var tilfredsstillende. Ingenting tyder på konkrete tiltak for å øke hyppigheten av uttransporteringene i tråd med den økningen av asylsøkere som vi har hatt i 2008. Statsråden sier i sitt svar at det er Politiets utlendingsenhet som har ansvaret for uttransporteringene. Da vil jeg spørre statsråden helt direkte om hva han vil gjøre for å øke kapasiteten i PU. Hvilke nye initiativ vil statsråden ta for å øke tempoet i uttransporteringene?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-12-10:
Det er nok ikke sånn at Tore Hagebakken har provosert meg opp. Jeg har bare lyst til på en ålreit måte å si at jeg forstår veldig godt hvilke utfordringer Regjeringen nå har i forhold til kommuneøkonomien. I samme tonefall vil jeg forklare at under Bondevik II-regjeringen var det også noe som het finansmarked og skyhøye pensjonsutgifter for kommunesektoren. Det vil under enhver regjering være vanskelige situasjoner som må håndteres. Nå håper jeg at jeg ikke har provosert Hagebakken. Til slutt vil jeg bare si at vi fra Høyres side er enig i at man oversender de forslagene det ble referert til her, men det må da gjelde både nr. 12 og nr. 14.
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-12-10:
Høyre vil innføre en meldepliktordning for asylsøkere som ikke bor på mottak, og for asylsøkere som har fått avslag på sine søknader, og som venter på utsendelse. Statsråden støtter ikke forslaget, skriver han i sitt brev til komiteen. Men han innrømmer at det i utlendingsloven finnes hjemmel for å pålegge meldeplikt og for å pålegge bestemt oppholdssted om nødvendig. Dersom dette ikke er tilstrekkelig, kan pågripelse og fengsling være aktuelt, skriver statsråden. Så mulighetene er der, men statsråden mener at det ikke vil være hensiktsmessig ressursbruk, til tross for det store antallet asylsøkere med avslag som til enhver tid venter på uttransportering, eller som går under jorda for å unngå å bli sendt ut av landet. Folks trygghet må vike av hensyn til byråkratiet. Hvordan kan Arbeiderpartiet forsvare at Regjeringen ikke vil gjøre noe på dette området?
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-12-10:
Høyre fører og vil fortsatt føre en streng, men rettferdig, human og konsekvent asyl- og innvandringspolitikk, og vi følger de internasjonale avtalene som er undertegnet. Jeg vil minne representanten om at vi i forrige periode – da jobbet jeg også med innvandringssaker – skulle forhandle i hver eneste sak om å skape flertall for Bondevik II-regjeringen. Da var det helt vanlig å skape flertall sammen med Arbeiderpartiet. Den gang var det Senterpartiet og SV som stod for en helt annen politikk. Hvis det nå blir et regjeringssamarbeid mellom Høyre og Fremskrittspartiet, vil vi fortsatt føre en streng, men human, rettferdig og konsekvent innvandringspolitikk basert på internasjonale avtaler.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Det kunne vært fristende å karakterisere innlegget som representanten Amundsen holdt tidligere i dag. Jeg tror nok jeg ville valgt andre karakteristikker enn å løfte blikket. Tvert imot synes jeg det innlegget bar preg av en tilnærming til innvandring som heldigvis skiller seg helt klart fra hva det store flertallet i denne salen står for. Innvandring til Norge foregår på forskjellige måter. Representanten Amundsen har vært opptatt av asylpolitikken, men det er altså bare en liten del av innvandringen til Norge. Vi har også arbeidsinnvandring. Vi har et ønske om mer arbeidsinnvandring for at vi skal kunne løse de oppgavene som er i samfunnet. Representanten nevner Oslo som et eksempel. Det er altså slik at veldig mye i Oslo-samfunnet, og det kan vi si om veldig mange andre samfunn i Norge, ville ikke gått rundt hvis vi ikke hadde folk med en annen bakgrunn enn den norske til å delta i samfunnslivet, til å utføre de jobbene som skal utføres. Personlig var min bestefar dansk. Jeg vet ikke om det også er tvilsomt for representanten Amundsen, men det er en kjent sak at over tid vil de som har kommet til Norge, være like gode nordmenn som Amundsen og meg.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Jeg registrerte at Høyre for en tid tilbake foreslo å ta imot 500 ekstra kvoteflyktninger. Den gangen var begrunnelsen Kongo. Jeg registrerer, og det tror jeg tjener til Høyres fordel, at den begrunnelsen etter hvert har falt bort, og vi tar imot kvoteflyktninger med utgangspunkt i de behov som defineres av Høykommissæren for flyktninger. Når det gjelder flyktninger fra Russland, det kan være fra Kaukasus, Tsjetsjenia eller andre steder, er det en realitet at det er en stor andel avslag. Prinsippet, som er slått fast i de 13 punktene som nå er lagt fram for å klargjøre flyktningpolitikken og asylpolitikken, er at hver enkelt person skal vurderes ut fra sin individuelle situasjon. Det er et viktig prinsipp å holde fast ved, og det er faktisk et hovedprinsipp i Genèvekonvensjonen. Det må også gjelde for folk fra russiske områder og andre områder i verden.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Både når det gjelder familieetablering og familiegjenforening, skal forslagene ut på høring, og de skal diskuteres før de vedtas som mange andre av de 13 forslagene. Det er anledning til å komme med motforestillinger til dem. Det er hevet over enhver tvil at muligheten for raskt å få etablert familier etter at en eventuelt har fått opphold i Norge, er et av de kriteriene som bidrar til at folk velger hvor de ønsker å reise. Vi synes det er viktig og riktig når antall asylsøkere går mye opp, og selv om andelen som får opphold, går ned, kommer flere til å få opphold, at en del av de tiltakene som settes inn i den forbindelse, er at – særlig når det gjelder familieetablering på grunn av at det kommer flere – en må vente lenger for å få familieetablering i framtiden. Det mener vi er riktig, spesielt overfor den gruppen som ikke får opphold av beskyttelsesgrunner, men på humanitært grunnlag.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Når det gjelder samiske læremidler, er det i hovedsak Kunnskapsdepartementet som håndterer det, i nært samarbeid med Sametinget. Jeg er kjent med at statssekretæren i Kunnskapsdepartementet nylig var i møte med Sametinget nettopp for å diskutere den generelle situasjonen med læremidler, som Sametinget ut fra statlige bevilgninger har det overordnede ansvaret for. Når det gjelder den spesielle situasjonen for dem som eventuelt søker fritak fra en offentlig stilling for å gjennomføre et prosjekt om å skrive læremidler, tror jeg vi må tilnærme oss den utfordringen som et generelt problem. Jeg kan vanskelig se for meg at det er riktig å gjøre det bare for én gruppe, i og med – som representanten selv nevner – at det også kan være andre som skriver lærebøker på norsk språk, til det norske språket i skolen, som kan være i samme situasjon. Jeg skal ta med meg synspunktene til representanten videre, men jeg tror saken vil være best tjent med at man vurderer det på et generelt grunnlag og ikke bare på et samisk grunnlag.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Når det gjelder Fremskrittspartiets budsjettering på det området som vi snakker om her, er jo den totalt urealistisk. For kort å gi et bilde på det: Det er slik at de asylsøkerne som har kommet i år, går det ikke an for Fremskrittspartiet å ønske ble borte; de skal ha sin saksbehandling til neste år – for å si det veldig enkelt. Så det blir en helt fiktiv budsjettering. Så må jeg få lov til å si at jeg er veldig lite imponert over Fremskrittspartiets satsing på eldreomsorgen. Jeg må si at for et parti som bare kan øse ut milliarder på milliarder til alle gode formål og denne gangen vel passerer 30 milliarder kr, og som i så liten grad klarer å prioritere eldreomsorg, synes jeg det er en tafatt satsing, vurdert i forhold til en regjering som er villig til å lage et budsjett som bidrar til at vi kan få lavere renter og ha ansvarlige rammer, men innenfor det budsjettet finne rom for å prioritere de eldre. Jeg tror heller ikke det er de som har en holdning der en ikke viser menneskelighet overfor flyktningene og asylsøkerne, som er de beste til å ta vare på andre svake i samfunnet.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Det er interessant å sitte og høre den delen av debatten som handler om det kommunepolitiske opplegget. Man skal være særdeles kreativ for å kunne framstille den forrige stortingsperioden som en god vekstperiode i Kommune-Norge. Det er få i Kommune-Norge som kjenner seg igjen i det. Jeg registrerer også at enkelte framstiller det som at den veksten som kom med det første statsbudsjettet vi la fram, var et engangsbeløp, men det er faktisk sånn at med det hevet vi nivået. Det beløpet er blitt bevilget hvert år senere, og så har de andre pengene kommet i tillegg. Tilleggene er altså etter at det er beregnet pris- og kostnadsvekst, noe som også har betydning for integreringspolitikken, som egentlig var grunnen til at jeg bad om ordet. Representanten Kari Lise Holmberg har vært ordfører i Skien kommune. Hun var litt beskjeden, så jeg kan godt skryte litt av Skien, en kommune som er et godt eksempel på en god integreringspolitikk, og som har tatt sin del av ansvaret for bosetting, noe det er bred enighet om ifølge innstillingen, det gjelder også de nye satsingene som skjer nå. Så til det direkte spørsmålet om uttransportering. Vi har i løpet av 2008 på grunn av økte ankomster, økt bevilgningene til Politiets utlendingsenhet, og selv om representanten Holmberg ikke var tilfredsstilt av mitt svar i går, er det altså en realitet at det er Politiets utlendingsenhet som har ansvar for uttransportering. De har altså fått en tilleggsbevilgning for det – en tilleggsbevilgning som videreføres i 2009. I tillegg blir det i større grad enn tidligere, lagt vekt på grensenære kontroller òg av politiet. Det er viktig, fordi mye av utfordringen ved uttransportering er knyttet opp mot ID-tvil, man må være sikker på hvem man uttransporterer når man uttransporterer med tvang. ID er i det hele tatt en av utfordringene på utlendingsområdet, det er jeg enig med representanten Holmberg i. Så er jeg glad for det vi har sagt om en del av våre 13 innstrammingspunkter. Det handler om å få til returavtaler med andre land, og nå er også returavtalen med Russland på plass – den ble det i desember. Jeg vil si at det er et positivt bidrag det å kunne ha mer effektiv uttransportering, det at vi nå kommer til å bruke fingeravtrykk hyppigere enn tidligere, som det går fram av de forslagene vi har lagt fram. Det gjelder ikke minst også den type tiltak som vi ser ved etableringen av den raske saksbehandlingen som nå skjer på Torshov, som også åpenbart vil bidra til å kunne få til en mer rask og effektiv uttransportering ved at en del saker behandles veldig raskt, og på det grunnlaget gir raskere konklusjon, særlig for dem som da ikke har grunnlag for opphold. Endelig vil jeg nevne det tettere samarbeidet som er etablert mellom Politiets utlendingsenhet og UDI i forbindelse med aksjoner som politiet har, f.eks. den mye omtalte Grünerløkka-aksjonen. Der ble det avslørt at det var enkelte som oppholdt seg ulovlig her, de var altså ikke asylsøkere. Tettere samarbeid mellom UDI og Politiets utlendingsenhet gir grunnlag for raskere uttransportering.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Jeg er glad for at komiteens flertall ikke støtter representantforslaget, og at hele komiteen er enig i at Norge må føre en innvandringspolitikk som bygger på våre internasjonale avtaler og humanitære forpliktelser. Asylsøkere med et reelt beskyttelsesbehov skal få opphold, og de som får beskyttelse i Norge, skal raskt bli integrert og en del av det norske samfunnet. Jeg er fornøyd med at det er flertall i komiteen for at det er behov for å iverksette tiltak for å redusere antall asylsøkere som ikke har behov for beskyttelse, og legge til rette for at personer uten lovlig opphold skal returnere til hjemlandet så raskt som mulig. Det er også gledelig at flertallet i komiteen mener at Regjeringens tiltakspakke er den mest hensiktsmessige for å møte den aktuelle situasjonen. Selv om de høye asylankomstene er svært utfordrende å håndtere, mener jeg det er viktig å holde fast kurs i arbeidet med å utvikle en helhetlig, effektiv og brukerorientert utlendingsforvaltning. Det er da nødvendig å se på oppgaveløsning, organisering, regelverk, systemer og ressurser i en tett sammenheng. Det gjør Regjeringen bl.a. gjennom den utlendingsloven som ble behandlet i Stortinget våren 2008, og det omfattende forskriftsarbeidet som nå pågår i departementet. Mindretallets forslag har flere punkter som tidligere er diskutert i forbindelse med behandlingen av ny utlendingslov, jf Ot.prp. nr. 75 for 2006–2007 og Innst. O. nr. 42 for 2007–2008. Det gjelder også mindretallets forslag nr. 12 om ukentlig meldepliktordning for utviste, som ikke var en del av representantforslaget. Jeg vil understreke at det følger av både gjeldende og ny utlendingslov at både personer som er utvist, og andre som har fått endelig avslag som innebærer at de skal forlate riket, kan pålegges meldeplikt dersom det er fare for at de vil unndra seg utreisen. I saker hvor det ikke er noen unndragelsesfare, kan jeg ikke se behov for å innføre meldepliktordning. Mindretallsforslag nr. 13 fra Fremskrittspartiet om forbud mot ekteskap mellom biologisk fetter og kusine var heller ikke en del av representantforslaget. Som kjent ønsket ikke departementet å innføre noen begrensninger i adgangen til oppholdstillatelse for søskenbarnekteskap, jf Ot.prp. nr. 75 for 2006–2007. Andre punkter er ellers ivaretatt gjennom de nevnte tiltakene som departementet arbeider med å iverksette eller utrede. Den store økningen i asyltilstrømningen stiller oss overfor krevende utfordringer. Det har derfor vært nødvendig å gjennomføre tiltak som kan redusere antallet asylsøkere som ikke har behov for beskyttelse. Utviklingen framover avhenger av en rekke forhold, hvor utformingen av norsk politikk er én viktig faktor. Regjeringen følger utviklingen nøye, ikke minst når det gjelder flyktningsituasjonen, asylstrømmene og endringer i andre lands politikk. Behovet for endringer i vår nasjonale politikk vurderes fortløpende. Hensynet til en human flyktning- og asylpolitikk og et godt integreringsarbeid er viktige problemstillinger i den sammenheng.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-10:
Jeg er glad for denne muligheten til å få forklart representanten Amundsen at når det gjelder bakgrunnen for flere av hans spørsmål i løpet av denne debatten, og for så vidt også i den debatten vi har hatt tidligere i dag om statsbudsjettet, er det feil at det ikke har skjedd noen endring etter at de 13 forslagene med konkrete tiltak ble lagt fram. For det første stoppet den sterke veksten i antall ankomster, og i noen grad har òg antallet gått noe ned. Jeg har registrert at flere medier har vært veldig tydelig på at det er kraftige utslag av de tiltakene som er framlagt. Jeg har hele tiden prøvd å dempe inntrykket av det, men representanten Amundsens antydning om at ingen endring har skjedd, er altså totalt feil. Man skulle tro denne diskusjonen var fra før tiltakene ble lagt fram. Som det står i proposisjonen til statsbudsjettet, ville det tallet sannsynligvis vært 17 000, og kanskje høyere enn det, hvis vi ikke hadde satt inn tiltak. Nå kan vi altså stå på 15 000.