Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2009-03-31:
Statsråden sa bl.a. i sitt innlegg at hun var glad for at det er så bred enighet i innstillingen. Jeg må nesten be statsråden om å lese hele innstillingen, for det er slik at opposisjonen har 15 forslag som ikke blir støttet av de rød-grønne. Så det er en viss enighet, men også en betydelig uenighet, der opposisjonen vil gå lenger enn Regjeringen. Statsråden skrøt av at det aldri har vært så mye penger i det offentlige virkemiddelapparatet. Det er jo helt riktig. Men krisen har vel heller aldri vært større. Så det statsråden burde ha stilt spørsmål om, er om det er nok penger i virkemiddelapparatet, og om man har gjort nok grep. For det er slik, som flere har vært inne på i denne salen – og det kom også fram under høringen – at dette dokumentet er ikke godt nok. Det fanger ikke opp den situasjonen vi står overfor nå, rett og slett fordi det var laget i en helt annen økonomisk tid. Ser man på måten statsbudsjettet har vært behandlet på i denne salen, har det mer eller mindre blitt nullet ut et par ganger etter at det ble vedtatt av Stortinget før jul. Og det er jo rett og slett fordi statsbudsjettet er nødt til å fange opp den situasjonen man er i, men det gjør ikke denne meldingen. Man kan se på side 45 i meldingen. Der står det: «Hovedstrategien for å møte den fremtidige etterspørselen etter arbeidskraft, er å mobilisere de innenlandske arbeidskraftressursene.» Situasjonen er jo faktisk at utfordringen nå er å møte den økende – galopperende – ledigheten. Når 23 bedrifter går konkurs hver eneste dag, forteller det at situasjonen er krevende. Så jeg tror det er viktig at man ser helheten i dette. Jeg er i alle fall glad for at virkemiddelapparatet skal evalueres, men det betyr ikke at man må bli handlingslammet. «Distriktspolitisk virkemiddel» er et uttrykk som ofte blir brukt i denne salen og andre steder. Det er over 50 næringshager spredt over hele landet. De er lokalisert i områder uten universitet og høyskole, noe som er krevende. Nå er det også slik at næringshagene ofte utgjør et senter i Distrikts-Norge når det gjelder innovasjon og nyskaping, og ofte har næringshagene en rolle som fødselshjelpere for dem som har en god forretningsidé. Hagene har også et stort idétilfang og god kompetanse på å arbeide med gründere i en tidlig fase. Det er også slik at et statlig initiativ utløser lokalt og regionalt engasjement når det gjelder eierskapet. Det skaper også lokalt samarbeid, der de private innskyterne deltar i et finansielt nettverk. Man deler på satsing og risiko. Blir det suksess, deler man den, og man vil også få en god kompetanse knyttet til finans og kommersialisering og lønnsomhet. En av de mange utfordringene en gründer i DistriktsNorge møter, er mangel på kapital, og spesielt i disse tider. Derfor er det gledelig at det er flere som snakker om å styrke næringshagene og SIVA – Kristelig Folkeparti har vært inne på det, Venstre har vært inne på det, og det gleder meg. Det som imidlertid er skuffende, er at Fremskrittspartiet ikke får støtte for det forslaget vi har kommet med. For det forslaget vi har kommet med, er med på å tette et hull som har oppstått. Det har kommet mange pakker fra Regjeringen som vi i Fremskrittspartiet langt på vei har støttet. Det var bra de kom – de kom selvfølgelig altfor sent, men vi fikk heldigvis Regjeringen til å komme på banen med pakkene. Men det har oppstått et hull som ikke blir dekket opp, og det er det som går på næringshagene og behovene de har der. Så jeg håper at de partiene som verbalt støtter disse tankene i denne sal, også gjør det når vi litt senere i dag skal votere over det forslaget som går på såkornfond.