trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-02-15:
Jeg tar ikke til orde for å avbryte forbindelsene med Kina. Jeg tar til orde for en diskusjon om på hvilke premisser Norge skal samhandle med Kina. Og utenriksministeren slår fast at normaliseringen som fulgte av felleserklæringen, har gitt muligheter til å diskutere spørsmål om menneskerettigheter med Kina. Det er bra. Utenriksministeren har også, i sitt innlegg nå, understreket Norges bekymring over flere forhold knyttet til Kina, og har i tidligere svar til Nora Heyerdahl fra Miljøpartiet De Grønne og Venstres Guri Melby understreket at Norge tar avstand fra Kinas behandling av Litauen og er bekymret for situasjonen i Hongkong. Uttalelsene er ikke akkurat rungende, men det er uttalelser. Problemet er at dette må forklares om og om igjen, fordi vi sitter med en felleserklæring som alle leser og forstår på samme måte, nemlig at Norge går inn på noen meget strenge forpliktelser, diktert etter Kinas interesser. Disse interessene og det som Kina ikke ønsker å bli kritisert for, er noe av det mest undertrykkende, kontrollerende og brutale som noe regime på jorda utøver. Kinas opptreden utvikler seg på en måte som er uhyre bekymringsfull. Det er nøyaktig en slik opptreden fra et lands side som Norge og andre land har plikt til å påpeke, kritisere og motarbeide, fordi det er viktig å støtte dem som blir undertrykket, fordi det er viktig å si fra om hva som ikke blir akseptert, og fordi det er i Norges egen interesse å være veldig tydelig på at vi står på riktig side. Overfor vårt naboland Litauen demonstrerer Kinas regime akkurat nå hvilke virkemidler de er villig til å bruke mot et land som utøver sin soleklare rett til å ta egne valg i utenrikspolitikken. Kinas voldsomme mobbing av Litauen er et eksempel som selvsagt også er en beskjed til Norge. Det toppes med en omtale av Litauen i den regjeringskontrollerte avisen Global Times som en mus, ja, til og med en flue, som man lett kan slå ihjel. Norge er som kjent også en slik flue. Derfor er det viktig at det markeres svært tydelig avstand til innholdet i felleserklæringen. Jeg lurer da f.eks. på hva som er statsrådens kommentar til at det i uigur-områdene, Øst-Turkestan, foregår massesterilisering av uiguriske kvinner.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Det er ofte at jeg er uenig med de foregående regjeringspartiene, Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, men å påstå at de på ulike måter har lagt bindinger på norsk utenrikspolitikk gjennom de åtte årene de har styrt – i ulike konstellasjoner – gjennom normaliseringsavtalen, mener jeg er feil. Det står ingen steder at vi ikke har lov til å irritere Kina, slik som Rasmus Hansson her legger det fram. Det er en helt urimelig kritikk overfor medlemmer av tidligere regjeringer fra de siste åtte årene. Det er heller ingenting som binder oss til ikke å ta opp spesielle spørsmål. Jeg skjønner egentlig ikke hvorfor representanten har interesse av å framstille det som at vi har mindre handlingsrom enn det vi fortsatt har. Så må vi erkjenne at vi handler mye med Kina. Den største vareimporten kommer fra Kina. 13 pst. av vareimporten til Norge kommer fra Kina, og 5 pst. av norsk fastlandseksport går til Kina. Skal vi være med og ta ansvar for en mer fornybar retning i Kina, mener jeg vi har veldig sterke egeninteresser, både når det gjelder klima, og på andre måter, i å få eksportert norske varer. Det er veldig sterkt fokus på sjømat, men noe av det vi eksporterer aller meste av, er maskiner og kjemisk industri-produkter. Så vi har interesse av å bidra til at klima blir viktigere i Kina, og at de kan ta del i det grønne skiftet gjennom den kompetansen vi har på fornybar energi. Det er klart at arbeidstakerrettigheter er helt avgjørende for denne regjeringen. Det er også forhold som jeg har tatt opp når jeg i ulike sammenhenger har møtt representanter for kinesiske myndigheter. Når det gjelder situasjonen i Xinjiang, er jeg svært bekymret for den. Det har vi gitt uttrykk for en rekke ganger. Kina er også veldig godt kjent med vårt syn. Vi oppfordrer kinesiske myndigheter til å etterleve sine internasjonale forpliktelser, stoppe brudd på menneskerettighetene og gi FNs høykommissær for menneskerettigheter uhindret adgang til Kina. Hennes muligheter til å slippe inn i denne provinsen var også et tema da jeg hadde et møte med FNs høykommissær for menneskerettigheter for ikke så lenge siden.
Olve Grotle (Høyre), 2022-02-15:
Eg er samd med interpellanten i at det er fleire sider ved menneskerettssituasjonen i Kina som gjev grunnlag for bekymring. Dette gjeld ikkje minst i spørsmålet om situasjonen til uigurane i Xinjiang-provinsen, men også andre forhold er det verdt å følgje med på, som Hongkong. Eg meiner det er viktig å seie frå når vi får rapportar om vilkårleg fridomsfrårøving av uigurar og andre minoritetar, og at vi gjev tydeleg beskjed om at FNs høgkommissær for flyktningar og menneskerettar må få fri tilgang til vanskelege regionar. Eg opplever det slik at den noverande regjeringa i store trekk følgjer opp den politikken vi følgde under Solberg-regjeringa. Den går kort og godt ut på å ta opp menneskerettsspørsmål der dette er best eigna, og på den måten som gjer at det er størst sjanse for at norske synspunkt blir høyrde. Det er difor viktig for meg å minne om at desse spørsmåla blei tekne opp ved fleire høve av Solberg-regjeringa, ikkje minst ved dåverande utanriksminister Ine Eriksen Søreide. Då Kina sin utanriksminister besøkte Oslo i august 2020, tok utanriksministeren opp menneskerettsspørsmåla. Det same var tilfellet under statsbesøket i 2018. Solberg-regjeringa oppfordra kinesiske styresmakter til å respektere menneskerettane og stoppe vilkårleg fridomsfrårøving av uigurar og andre minoritetar. Den dåverande utanriksministeren, Eriksen Søreide, bad også Kina om å trekkje tilbake sikkerheitslova for Hongkong. Eriksen Søreide gjekk også tydeleg ut på vegner av regjeringa og attribuerte datainnbrotet på Stortinget i juli 2021 aktørar i Kina. Noreg har fleire gonger teke opp situasjonen i Xinjiang i FN, åleine og saman med andre land, både i Menneskerettsrådet i Genève, sist den 15. mars 2021, og i generalforsamlinga i FN. Eg oppfattar det òg slik at Noreg under den noverande regjeringa vil følgje opp desse samtalane, slik den førre gjorde. For Noreg bør det vere ei prioritert oppgåve å gje tydeleg tilbakemelding om synspunkta våre på forhold som angår fridom, demokrati, rettsstat og andre grunnleggjande menneskerettar. Dette må òg gjelde når det vedkjem store og mektige land som Kina. Eg takkar nok ein gong interpellanten for bidraget til å løfte desse spørsmåla.
Eivind Drivenes (Senterpartiet), 2022-02-15:
President! Jeg stemte feil.
Irene Ojala (Pasientfokus), 2022-02-15:
Jeg stemte også feil.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2022-01-12:
På vegne av stortingsrepresentantene Margret Hagerup, Kari-Anne Jønnes, Guri Melby, Abid Raja, Kjell Ingolf Ropstad og meg selv vil jeg fremsette et forslag om videreføring av en lærerspesialistordning.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2022-01-12:
Det er ingen tvil om at barn og unge har betalt en høy pris både sosialt og faglig på grunn av stengte barnehager, skoler og høyere utdanningsinstitusjoner. Jeg er derfor glad for at statsministeren varsler at man nå vil se på tiltakene. Det er viktig at barn og ungdom i størst mulig grad har mulighet til å være til stede på skolen, og det opplever jeg at vi er enige om. Høyre har også en tydelig linje i dette om at vi heller ikke ønsker å overprøve regjeringens smitteverntiltak. Mitt spørsmål handler om hvilken plan man har for å tette kunnskapshull, følge opp barn og unge som har fått en sterk påkjenning på grunn av stengte barnehager, skoler og studiesteder. Rett før jul, i forliket med SV, kuttet regjeringen i bevilgningene til kommuner, som nettopp kunne gi et bedre oppfølgingstilbud både sosialt og faglig til barn og ungdom.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-12:
På vegne av representantene Une Bastholm, Rasmus Hansson og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å utsette avgiftsinnbetaling for serveringsbransjen. Vi ønsker at forslaget skal behandles etter Stortingets forretningsorden § 39 annet ledd bokstav c.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-01-12:
På vegne av representantene Silje Hjemdal, Terje Halleland, Himanshu Gulati og meg selv har jeg gleden av å framsette et forslag om overtagelse av F-16 til Flyhistorisk Museum Sola.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-12:
På vegne av representantene Frank Edvard Sve, Dagfinn Henrik Olsen, Helge André Njåstad, Terje Halleland og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å åpne muligheten for skånsom utbygging av vannkraft i vernede vassdrag.
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-12:
«Europa opplever en selvpåført energikrise på grunn av for hurtig utfasing av viktig grunnproduksjon som kjernekraft, med skyhøye energipriser og kraftmangel som resultat. Norge importerer Europas problem, og vi opplever priser i Norge som er helt uholdbare. Frankrike innførte pristak på strøm oktober og ut april. I Spania tas penger fra strømselskapene og gis tilbake til befolkningen. Flere andre land har innført tiltak. Alle FrPs foreslåtte tiltak for lavere priser er stemt ned. Hva vil regjeringen egentlig gjøre for raskt å hjelpe folket?»
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-12:
Strømprisene er skyhøye. De er mange ganger høyere enn det normale gjennomsnittsnivået vi har hatt de siste tiår. Folk trenger støtte nå. November-regningen fikk man ingen støtte til, og desember-regningen fikk man altfor lite støtte til. Pengene har for mange ikke engang kommet på kontoen ennå på grunn av at man har to aktører, både kraftselgeren og nettleieleverandøren. Regningene har forfalt, og kontoen er tom hos mange. Fremskrittspartiet foreslo før jul 4 000 kr i kontantstøtte til folk. Innboksen min har blitt rent ned av mailer fra folk som sliter og ikke har penger til mat og oppvarming. Jeg har selv støttet flere av dem som sliter med regningen, og gitt nesten 10 000 kr av egen lomme til folk som sliter. Hvordan planlegger regjeringen å hjelpe dem som får økonomiske problemer med dagens skyhøye priser? Finnes det planer om å hjelpe folk som setter seg i gjeld og havner i et økonomisk uføre på grunn av skyhøye strømregninger?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-01-12:
Fremskrittspartiet foreslo langt mer enn bare å gi 4 000 kr. Vi foreslo også tiltak som ville gjelde allerede fra november. Vi ville kutte elavgiften, vi ville fjerne momsen, vi ville gi kontantstøtte til folket. Det store problemet nå er at dette ikke bare gjelder husholdningene. Folk trenger en lønnsinntekt for å betale strømregningene, men næringslivet sliter også nå. Rimelig og stabil kraft har vært og er et viktig konkurransefortrinn, og dette skusles nå vekk. Jeg besøkte Glencore i Kristiansand for to dager siden. De hadde 83 mill. kr i overskudd i forfjor, men fikk en ekstra strømregning på 100 mill. kr i fjor. Dette vil medføre at massevis av arbeidsplasser går tapt. Hva planlegger regjeringen å gjøre for å støtte næringslivet og sikre arbeidsplasser, slik at folk har en lønnsinntekt til å betale disse skyhøye strømregningene med?
Erna Solberg (Høyre), 2022-01-12:
Jeg tillater meg å stille et ganske enkelt spørsmål til statsministeren. Det er om statsministeren kan oppklare om Hurdalsplattformens omtale av utenlandskabler setter en stopper for hybridkabler knyttet til havvind.
Erna Solberg (Høyre), 2022-01-12:
Da vil jeg gjerne takke for det lille foredraget om havvind. Spørsmålet var veldig tydelig, for det er fremhevet fra Senterpartiets talsmenn at det ikke blir mulig med hybridkabler fordi det er en mellomlandskabel, og at det ikke er tillatt med tanke på avtalene. Da er spørsmålet mitt igjen: Er det sånn at punktet i Hurdalsplattformen betyr at man ikke kan gjennomføre hybridkabler knyttet til havvind? Da er også spørsmålet: Er det sånn at Arbeiderpartiet ikke har forhandlet vekk muligheten for en hybridkabel i forbindelse med Hurdalsplattformen, eller har de rett og slett ikke tenkt over disse vesentlige rammebetingelsene? Aktørene for det mest modne prosjektet vi har, på Sørlige Nordsjø II, sier at hybridkabler er helt avgjørende for om de vil kunne bygge ut feltet. Det er altså vårt første store industriprosjekt på havvind, og de mener dette er en forutsetning.
Erna Solberg (Høyre), 2022-01-12:
Spørsmålet er: Hva tenkte Arbeiderpartiet, og hva snakket Arbeiderpartiet og Senterpartiet om da de forhandlet om dette spørsmålet? Marit Arnstad, som er parlamentarisk leder for Senterpartiet, har vært tydelig og klar på at man har lukket døren for hybridkabler. Ble det ikke drøftet hvordan man skulle tolke dette temaet i Hurdalsplattformen, eller hadde man ikke god nok oversikt over at dette er en utfordring? Jeg gjentar igjen: Dette er altså avgjørende for det første store eventyret knyttet til vindkraft i Norge. Det gjør det mulig å gjøre dette uten å måtte subsidiere det stort over statsbudsjettet – hvis vi kan få til å bygge det nettet. I forrige uke sa altså miljøministeren her at det ville være en tragedie hvis man ikke fikk til disse løsningene. Jeg er enig med ham i at det ville være en tragedie for industrieventyret, men mitt spørsmål er: Har man altså ikke avklart rammebetingelsene for å bli enige mellom to partier i Hurdal om å si nei til landforbindelser – at dette ikke dreier seg om hybridkabler?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Hurdalsplattformen har en veldig ambisiøs formulering om havvind, potensialet det gir for Norge, store havområder, store industrielle muligheter og store muligheter for å skaffe fram ny kraft. Det arbeidet er vi i gang med. Da regjeringen Solberg la fram en melding om energi til arbeid – det er en melding som har mange gode punkter og mye god informasjon – var det den nye regjeringens vurdering at den meldingen trenger et supplement. Det jobbes det med, så det kommer en tilleggsmelding. Der vil vi gå grundig inn i kriteriene for hvordan vi kan utvikle havvindpotensialet. Et av spørsmålene er da hvordan havvindmøller skal være koblet opp mot Norge og eventuelt mot andre land. Det er ganske lite drøftet i den meldingen som regjeringen Solberg la fram – hva er kriteriene og betingelsene for dette? En havvindmølle vil ofte trenge kraft fra land for å kunne komme i gang og fungere. Spørsmålet er da reist om en vindmøllepark ute i norske havområder vil ta kraft fra Norge via vindmølleparken og ut til andre land – om det i realiteten er en ny mellomlandsforbindelse. Vi i Arbeiderpartiet er opptatt av – og Hurdalsplattformen slår fast – at det ikke skal bygges nye mellomlandsforbindelser i denne perioden. Men vi trenger å gå grundigere inn i hvordan havvindplattformene kan utformes, hvordan de kan levere kraft til Norge – vi trenger mer kraft i Norge – hvordan de kan levere kraft til olje- og gassinstallasjoner på sokkelen, og om de i noen tilfeller også kan ha kraftutveksling med andre land. Denne utredningen er ikke gjort fullverdig – vi trenger å gå grundigere inn i det. Men som sagt, ambisjonene for havvind for Norge er store, og det arbeider regjeringen med.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg tror utfordringen ligger i at vi trenger klarere definisjon av hva hybridhavvind vil bety – hva de fulle implikasjonene er av at det kommer kraft fra land til en havvindmølle, og om det betyr at det er direkte kraftoverføring fra Norge til andre land. Dette må vi gå grundigere inn i, det er ikke grundig opplyst. Det var ikke meningen å holde et foredrag på 2 minutter om havvind, men det er ikke grundig opplyst, mener jeg, i de papirene som foreligger til nå. Det vil vi jobbe med, og det arbeider vi med. Vi har ambisjoner om å satse stort på havvind, men da er det også viktig å oppklare disse forholdene fordi vi er opptatt av at det skal være noe som i første rekke tjener Norge – som skaffer mer kraft, skaffer kraft til plattformene våre. Betingelsene for hvordan disse havvindinstallasjonene skal fungere, trenger vi å klargjøre mer for å sikre at vi ikke i realiteten åpner for nye mellomlandsforbindelser med kraft fra Norge ut til andre land.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg synes representanten Solberg sa det ganske greit. Det er utfordringer som må avklares knyttet til dette. Hvis representanten synes det er helt uproblematisk at det skal komme en stor kraftmengde via en havvindinstallasjon, og så føre kraft fra Norge ut av Norge som en mellomlandsforbindelse, må hun gjerne mene det. Jeg mener det er rom for å bygge og satse stort på havvind, og jeg mener Norge skal gripe den muligheten. Vi skal satse på det industrielt, og vi skal også ivareta de behovene vi har for å sikre kraft i Norge. Det er det mulig å utrede bedre enn det til nå er gjort av regjeringen som satt. Det ble ikke opplyst om kompleksiteten i dette i stortingsmeldingen. Hurdalsplattformen slår fast at vi skal satse på havvind, men vi skal ikke etablere nye mellomlandsforbindelser til andre land.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Vi har en statsminister som skal finne en god løsning på dette i regjering, og det arbeider vi med. Det er ikke et kapittel om hybridkabler i Hurdalsplattformen, det er riktig, men det er formuleringer om ambisjonen for havvind, en kraftfull satsing. Det kan skje gjennom flytende installasjoner og faste installasjoner – store muligheter for vår industri. Det er også formuleringer om at det ikke skal bygges nye utenlandskabler i denne perioden. Definerer man havvind med utenlandskabler og overføring av kraft fra Norge til andre land, er Hurdalsplattformen ganske klar på at det er noe vi ikke ønsker. Klarer man å finne en løsning som rammer dette inn på en måte som gjør at vi både kan få utbygging, at det kan være lønnsomhet, og at det kan forsvares over tid, er det mulig å få til det. Men begrepet «hybrid havvind» trenger ytterligere utredning og tydeliggjøring før man kan trekke en konklusjon på akkurat det. Det arbeider regjeringen med. Det ble ikke gjort av tidligere regjering, det gjøres av denne regjeringen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg hører ofte framstilt at her er det slik at enten har man havvind som ikke er hybridkabler, og da må det subsidier til, eller så er det hybridkabler, og da er det lønnsomt. Jeg tror det er litt skjevt framstilt. Når jeg snakker med næringen om dette, er det veldig mange sider ved havvindutbygging. Det er veldig mange spørsmål når det gjelder rammevilkår og hvordan dette legges til rette for. Det arbeider nå regjeringen med, og fagetatene utreder det for at dette skal kunne være godt klarlagt i de utlysningene som kan komme. Da vil ikke jeg utelukke at man har en havvindmøllepark, en enkel installasjon, som også har kontakt med andre land. Det kan jo produseres kraft på den installasjonen som kan være tilgjengelig for andre land hvis det er rasjonelt. Poenget er at hvis overføring av kraft produsert i Norge via en slik installasjon til andre land blir en ny mellomlandsforbindelse som fører kraft ut av Norge, er det noe vi ikke ønsker. Dette skal rammes inn på en måte som gjør at det både er lønnsomt, er industrielt mulig og gir muligheter for nye arbeidsplasser og et nytt industrikapittel i Norge.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Det er en ekstraordinær situasjon i kraftmarkedet i Norge og i Europa. Jeg tror vi kjenner årsakene, men jeg kan jo kort nevne dem: veldig høye gasspriser – vi har aldri tidligere sett dem så høye – utfasing av kullkraft, utfasing av atomkraft, høye CO 2 -avgifter, og at det har vært en mindre leveranse av fornybar kraft i Europa. Summen av dette har ført til en situasjon vi ikke har sett før. Jeg nevnte energimeldingen fra den forrige regjeringen. Den kom i fjor vår, og den situasjonen vi ser nå, var ikke omtalt som noe som kunne skje. Hva har regjeringen gjort? Vi begynte fra dag én: Vi signaliserte reduksjon av elavgiften, økning i bostøtte og økning i støtte til dem som trenger det mest. Vi har levert et helt nytt instrument i den norske velferdsstaten som tar sosiale hensyn i et kraftmarked som har en pris- og etterspørselslogikk som regulerer hvordan det kommer ny kraft, men som ikke har en sosial logikk i hvordan man avlaster folk som blir rammet av høye priser. Den ordningen som ble lagt fram den 11. desember, gjør det mulig å ta en del av folks strømregning når den går over 70 øre per kilowattime, innenfor en ramme som treffer vanlige husholdninger. Den støtten har regjeringen, i lys av prisutviklingen, økt til 80 pst., som er et kraftfullt tiltak. Jeg tror ikke det er noe land i Europa som har gjort den typen grep eller den typen tiltak. I tillegg har vi, etter avtaler her i Stortinget, utvidet bostøtte og en del av de ordningene. Så dette mener jeg står seg veldig godt. Makspris er utredet og vurdert i mange sammenhenger, og det advares mot det. Det har en tendens til å bli en makspris som prisene søker mot, altså at det blir makspris som en slags regel. Jeg mener at slik prisene fungerer, skal de regulere tilbud og etterspørsel, men vi må ha politisk vilje til å gå inn og avhjelpe den situasjonen folk kommer i om prisene blir unormalt høye, slik de nå har blitt, og slik regjeringen har gjort. Vi har en samlet pakke på opp mot 10 mrd. kr, og det mener jeg er et kraftfullt tiltak for å hjelpe folk i disse vanskelige vintermånedene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Dette er veldig tøft for mange som får strømregninger som er langt, langt høyere enn det de har planlagt for, spart for, forberedt seg på. Det er også grunnen til at regjeringen har fattet vedtak, fått flertall i Stortinget for kraftfulle ordninger for å hjelpe familier. Det er over strømregningen. Så har jo Norge – jeg kan ikke gå inn i enkeltsituasjonen til denne familien, som har en stri hverdag, det kan jeg forstå – andre typer ordninger for å hjelpe folk med spesielle helsebehov. Vi har jo også utvidet ordningene, de sosiale ordningene, bostøtten, sosialhjelp osv., nettopp for å kunne fange opp det for dem som er i den vanskeligste situasjonen. Det er jo å håpe at dette strømmarkedet over tid kommer tilbake til normalsituasjonen. Den store oppgaven for Norge er å produsere mer fornybar kraft. Da kan vi ikke, som Fremskrittspartiet, si nei til vind på land, nei til vind til havs. Da må vi være villige til å produsere ny kraft som kan komme inn i det norske markedet og sørge for at prisene blir lavere. I mellomtiden må vi ha ordninger hvor vi stiller opp for hverandre, og ha politiske vedtak som sørger for at vi avlaster strømregningen til husholdningene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Det er viktig å lytte til erfaringer fra hvordan en slik ordning slår ut og treffer. Det har regjeringen også gjort, og den er villig til å se på om det er nødvendig at det gjøres endringer. Dette tilfellet som representanten nevner, kan jo være situasjoner hvor man har én strømmåler for både en husholdning og for aktivitet som er i tillegg. Det er jeg åpen for å se på, hvordan vi kan komme det i møte. Det viktige er at vi treffer husholdningene bredt. Denne ordningen er ubyråkratisk. Jeg tror de som nå har fått regning i desember, vil se på regningen nederst at det står at det er tatt av en god porsjon derfra, og det kommer til å bli økt i januar, februar og mars. Så får vi, etter denne ordningen, evaluere hvordan den har virket. Vi ser jo nå på en del av de innspillene som kommer, bl.a. fra landbruket, fra drivhusnæringen, og har forsøkt å komme dem i møte. Og vi vil selvfølgelig være åpne for å ha dialog med folk om hvordan vi kan tilpasse det best mulig.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg forstår at det er vanskelig i mange av de tilfellene hvor bedrifter har etablert seg på å kjøpe strøm med spotpriser. Veldig mange bedrifter har jo langsiktige kontrakter. De er i en litt annen situasjon enn den Listhaug beskriver. Over tid har Norge hatt lave energipriser. Det har vært en av våre fordeler. Grunnlaget for det er at vi produserer fornybar kraft og har et kraftoverskudd i Norge. Det store spørsmålet er hvordan vi kan hjelpe husholdninger og næringsliv med at det er nok kraft i årene som kommer. Da må vi ha en plan og en vilje til å bygge ut mer kraft. Det må gjøres på en måte som tar hensyn til både natur og miljø, men som har en vilje til å gjennomføre det. Det store potensialet ligger innenfor vind. Det kommer i økende grad innenfor sol. Vi må også hente inn gevinster fra energieffektivisering og -sparing. Men vi er åpne for å se på alle mulige ordninger som kan komme arbeidsplasser, bedrifter i møte. Jeg tror det er viktig at dette med langsiktige kontrakter blir vektlagt og vurdert, fordi vi ser at spotprisene varierer sånn som de gjør nå.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Denne uken kom forslaget til Stortinget om å øke til 80 pst. i kompensasjon over 70 øre. Det mener jeg er et viktig håndslag til husholdningene. Så skal vi selvfølgelig lytte til de innspillene som kommer – hvordan ordningen kan være treffsikker, hvordan det kan fange opp grensetilfeller som kommer mellom ulike ordninger. Da vil vi komme tilbake igjen til Stortinget og arbeide raskt med det. Denne ordningen er kommet på plass på rekordtid. Det var ingenting av dette i skuffer og skap i det norske systemet som kunne kompensere husholdningene. Det har vi utviklet. Vi bruker store penger på det. Så er vi selvfølgelig åpne for å justere det slik at det blir treffsikkert, og at de som har rettigheter til å få den støtten, får den på ryddig måte.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg er klar over utfordringen som mye av idretten har knyttet til haller, uteanlegg osv. Dette treffer hele landet. Dette er en ekstraordinær situasjon med høye priser som gjelder i Europa og i Norge. Det er utfordrende for mange. Vi har tatt kraftfulle grep overfor husholdningene, og vi vil selvfølgelig ha dialog med både idretten og andre sektorer for å se om det finnes måter for å komme dem til unnsetning.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Utover en kompensasjonsordning som kommer husholdningene til unnsetning – og jeg er glad vi har funnet enighet med SV om det – må vi gå inn i dette spørsmålet på lang, mellomlang og lengre sikt, som det heter, og det må bestå av flere elementer. Vi skal nå nedsette en energikommisjon som skal gå gjennom hvordan kraftmarkedet fungerer for Norge, hvordan det treffer, hvor det er behov for å gjøre endringer. Jeg vil ikke nå, i dag, konkludere med at energiloven skal endres, og hva som skal gjøres av justeringer der, men jeg tror det er noen saker som er ganske klare. For det første er det å erkjenne at kraftmarkedet for Norge har vært i positiv utvikling over de siste 20–30 årene. Vi har hatt lave priser, vi har hatt en forutsigbarhet både for bedrifter og for husholdninger om at Norge har lave kraftpriser sammenlignet med andre land. 2020 var et år med rekordlave priser, og så ble 2021, på grunn av at det var et tørrår og alle de forholdene vi nå har sett, et år med veldig høye priser. Vi endrer ikke den utviklingen ved å endre energiloven. Det vi må gjøre, er å gå inn og se på: Hvordan kan Norge produsere mer kraft? Hva betyr krafteksporten og -utvekslingen for Norge slik det er i dag? Vi har hatt det siden 1950, det har vært i utvikling, i hovedsak med våre nordiske naboer, men vi har også fått kabler til kontinentet og til Storbritannia. Hvordan fungerer det? Hvilke muligheter gir det for Norge, og hvilke utfordringer er det for Norge? Det må vurderes. Når det gjelder selve kraftsystemet som regulerer hvordan kraft kommer inn i dette store markedet, vil jeg mene at utfordringen ikke nødvendigvis ligger der, men vi får en utfordring med hensyn til om det er nok kraft. Det er forskjell på priser i Norge. Nå har vi høye priser i sør og i vest, i Midt-Norge og i Nord-Norge er det lavere. Nord-Norge har Europas laveste strømpriser. Det er også grunn til å se på den fordelingen. Så det er mange spørsmål her, over noe tid, som vi må gå grundig inn i for å sikre at Norge også i framtiden har de fortrinnene med rimelig kraft.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Det er jo et forslag som SV ennå ikke har utarbeidet, har jeg sett i mediene, så det er lansert som en idé. Jeg vil ikke avvise noen idé. Det jeg tror jeg vil si som en generell holdning, er at vi skal være veldig nøye på at hvis vi erstatter et system med et annet, skal vi være ganske trygge på at det systemet vi innfører, er bedre. Jeg mener f.eks. at det er grunner til å si at begrepet makspris kan ha effekter som ikke er bra for måten vi får fram ny kraft på, og for kundene. Jeg mener å ha sett utredninger på at det å ha et toprissystem som gir mulighet for å dele opp en stor husholdning i to, og mange typer tilpasninger, ikke er et anbefalt tiltak. Så vi må hele tiden se på hvordan vi kan endre systemet – det er jordnær, sosialdemokratisk politikk. Handlekraft med tanke på å kunne ha sosiale tiltak for å hjelpe folk i et markedssystem som ikke har en sosial impuls eller samvittighet, det har vi vist vi har nå. Så skal vi gå inn og se på hvordan systemet fungerer, og hvordan det kan forbedres, og – ikke minst, og jeg håper SV blir med på det – vi må produsere mer fornybar kraft. Det stiller oss også overfor noen krevende valg, men dem må vi være åpne for å ta.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg er glad for at representanten har funnet det hos NHO at øl og bananer ikke er det samme som kraft – det er selvfølgelig opplysende for debatten.(Munterhet i salen.) Men jeg er enig i at kraft ikke er en vanlig vare. Kraft er i bunnen veldig politisk, for alle vedtak som bringer fram kraftressurser, handler om politikk og om naturinngrep, og de avveiningene som må gjøres, er grunnleggende politiske. (Munterhet i salen.) Så er spørsmålet hvordan man omsetter den varen, og jeg er ikke villig til her og nå å slå en strek over og si at virkeligheten de siste månedene i denne ekstreme situasjonen betyr at alt som var før, ikke fungerer, at det ikke har vært godt for industri, ikke har vært godt for forbrukere. Det er en for hastig konklusjon. Vi skal være ganske trygge på hva en slik reforhandling av den type avtaler vil si. Det er utveksling mellom Norge og andre land vi er avhengig av i mange sammenhenger – all den utvekslingen vi har med våre svenske naboer og våre danske naboer og det nordiske systemet. Så det må vurderes veldig nøye før vi går til et sånt skritt. Jeg er ikke rede til å trekke den konklusjonen nå, men vi skal gjennomgå og se på hvilke muligheter noe sånt kan gi.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg synes de fire poengene var gode. Særlig det siste er en utfordring og mulighet for oss, nemlig tilgang på kraft. Da er havvind en viktig ressurs. Jeg mener det er muligheter for at havvind i større grad kan spille en rolle for installasjonene på sokkelen. Det kan ikke erstatte kraft fra land fordi vi også kan oppleve den situasjonen med havvind at det ikke blåser, og en plattform kan ikke oppleve at den ikke få kraft. Men at det kan være en kombinasjon av tilgang på kraft fra land med at vi i større grad også, på gode dager, får kraft fra havvind til plattformer, mener jeg er et spennende alternativ. Mitt inntrykk når vi snakker med energiselskapene og leverandørindustrien, er at dette interesserer dem, og at utviklingen vi har nå, med CO 2 -avgift og andre avtaler vi inngår med denne industrien, kan trekke i retning av å gjøre viktige ting her for den havvindnæringen som vi ønsker opp og stå på 2020-tallet og ikke på 2030-tallet, slik det har vært skissert i andre planer. Så ja, dette er temaer vi absolutt er villige til å gå inn i.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Vi har truffet noen tiltak for deler av næringene i norsk landbruk, veksthusnæringen bl.a. Landbruksministeren hadde møte med landbruksorganisasjoner i går. Vi har gode, etablerte prosesser for dette i Norge. Det skjer gjennom instituttet som heter jordbruksforhandlingene, som har klare mekanismer for å kompensere denne sektoren for slike uforutsette situasjoner vi er i nå. Jeg vet at landbruksministeren har den dialogen, og dette er tema som hører hjemme i det vi skal snakke om utover våren med organisasjonene, i en ryddig og åpen dialog.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
For det første tror jeg vi skal understreke her at vi skal være stolte av og slå ring om at vi har vernet vassdrag, at naturen har en verdi, og at vi opp gjennom tidene har stått i noen ganske vanskelige diskusjoner hvor Norge har sagt at her går grensen. Disse områdene har en varig verdi for folk, for naturen og for framtidige generasjoner som vi slår ring rundt. Det holder jeg høyt, og det legger regjeringen vekt på. Så er det framholdt at det finnes ny teknologi som gjør det mulig å hente noe ressurser uten at det går ut over disse naturverdiene, og det er pekt på muligheten som ligger knyttet til det med regulering av vann, flomfare osv. Det er vi helt åpne for å se på, og gjøre det på en grundig måte. Men jeg understreker igjen: Det er ikke der det store potensialet for Norge ligger. Det ligger i energieffektivisering, det ligger i vind på land, det ligger i vind på havet, og det ligger nå – og det er spennende – i økende grad også for sol. Det er der vi må ha hovedinnsatsen, og så skal vi være stolte av at vi har vernet vassdrag i Norge, og slå ring om det.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Representanten og jeg vet jo at det bare å regne om regn til TWh er litt komplisert. Nå er det varslet mye regn i Norge i dagene som kommer. Jeg hørte noen som sa at en av de gode nyhetene var at det kom til å regne i magasinene. Vel, jeg tror at de som skal møte Gyda, føler at det er mange utfordringer knyttet til det også. Og som jeg sier, jeg er åpen for å se på den utviklingen vi nå får med mer nedbør, og hvordan det vannet kanaliseres, og på hvordan det i noen sammenhenger også kan brukes til kraft, om det kan være en vei å gå. Jeg er også opptatt av å sette en ganske klar grense opp mot det vi har av vernede vassdrag, at vi ikke nå, som representanten sa, vurderer oss inn i en situasjon som setter det i spill. Men det er klart at hvis vann, flom og den type tema, som er en utfordring for lokalsamfunn og for miljøet, også kan gi en mulighet og kan skaffe kraft, skal vi selvfølgelig ikke si nei til det.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg vet ikke om representanten hørte helt på det jeg sa, men jeg sa at vi nettopp skal være stolte av og slå ring om at vi har vernet vassdrag. Det har altså ledere i mitt parti før meg gjort – skrevet seg inn i historien ved å ta ganske store diskusjoner og konflikter på det. Det skal vi slå ring om. Det representanten Astrup pekte på, var at det knyttet til både teknologi, metrologi og klimaendringer er spørsmål om hvordan man håndterer flomvann. Jeg er opptatt av at vi her ikke kan konkludere med at det umiddelbart gir en TWh-mulighet. Men jeg legger altså til grunn at de vedtakene vi har om vern, skal vi legge stor vekt på. Og så får vi følge utviklingen i det som skjer i norsk natur, og se om det er muligheter knyttet til det. Det krever grundig gjennomgang og utredning, og det er ikke der det store potensialet for kraft i Norge ligger.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
La meg begynne med å si at vi prioriterer barn og unge. Hvis det er noe som er viktig å se på hele tiden i form av muligheter for lettelser til en mer normal hverdag, det vi kan kalle gjennomgående grønt nivå, så er det for barn og unge – i skole, i hverdag, i idrett, i fritid, ute og inne. Det ligger tungt på regjeringen å følge det nøye. Vi hadde midt i desember utsikten til en voldsom smitteøkning. Vi var kanskje det landet i Europa som hadde det høyeste utgangspunktet for det. Det var nødvendig med inngripende tiltak. Som salen og representanten vet, jobbes det denne uken med det for å se på muligheten for justeringer i lys av erfaringen. Det som var utfordringen med skolene, var at mange av skoleeierne, mange av de som har daglig ansvar for å lede skolene, skoleledere, lærere osv., understreket at gult nivå, som var anbefalt på videregående – og på ungdomsskoler, i og for seg – er en krevende variant, fordi elevene bytter mellom klasser, det er vanskeligere å skille. Vårt ønske ville vært å kunne hatt grønt nivå med testing – kan det holde? – men da vi så at gult nivå var et dårlig alternativ, valgte vi å bruke rødt nivå, som er et kjent grep. Det er inngripende, og jeg er klar over at det er langt fra en ideell hverdag. Det betyr ikke stengte skoler, det kan bety noe digital hjemmeundervisning og noe gruppeundervisning. Dette er av de første tingene vi nå ser på om det er mulig å gjøre justeringer i. Jeg har selv hatt møter med skolenes organisasjoner, lyttet til det som kommer fra elevene, lyttet til kommunene rundt om, for at vi kan være så treffsikre som vi kan på det. Jeg har bare lyst til å si at smittetoppen kan ligge foran oss. Vi har betydelige utfordringer. Det er ikke de yngste som blir sykest, men smitten kan spre seg veldig fort der, derfor må vi også ta de hensynene med oss.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
For å begynne med inngangen til spørsmålet: Barn og unges fritid, idrett og muligheten til å drive mest mulig normalt innen det, er vi opptatt av. Når vi nå går gjennom hele tiltaksregisteret vårt, er det som sagt prioritet nummer én å se om det er mulig å gjøre justeringer her. Så tror jeg at jeg vil henvise til det svaret jeg ga representanten Listhaug. Når det gjelder idrettslag og frivilligheten og hvordan de erfarer strømsituasjonen, er det saker vi nå har til vurdering, og vi er åpne for å se om det er mulig å gjøre tiltak for å avlaste dem i den situasjonen de er i.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Kommunene har fått nærmere 5 mrd. kr mer å rutte med i 2022 med denne regjeringens budsjett, noe som gir dem mulighet til å prioritere skolen mer. Skolens folk sier at de står i en dobbel utfordring. Den ene er pandemien og alle tiltakene der. Den andre er det som representanten Sanners parti og regjering etterlot seg, nemlig en stor utfordring med nok kvalifiserte og kompetente lærere som kan gi elever med særlige behov hjelp og oppfølging. Det er det mulighet for å gjøre mer med nå, med den økonomien som kommunene har. Det viktigste vi kan gjøre for å hjelpe barn, også dem som har særlige hjelpebehov, er å få tilbake en normal skolehverdag. Det er å kunne komme gjennom pandemien på normal måte, leve med dette viruset på en måte som gjør at barn kan ha skolegang, leksearbeid og alt det som hører med til sosiale fellesskap på en mest mulig normal måte. Det er målet. Da er det viktig å sikre at fylker og kommuner har en økonomi som gjør at de kan være gode skoleeiere, og sikre at det er nok kvalifiserte og kompetente folk til å følge opp elevene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
La meg begynne med å si at det ikke er et råd fra etatene å innføre et koronasertifikat nå. Det som ikke er tregt – for å bruke representantens begrep; jeg er jo ikke enig i at saksbehandlingen er treg – er omikronvarianten. Den er kommet og har endret veldig mange spilleregler for hvordan smitten opptrer i det norske samfunnet, hvordan vaksinen beskytter, og hvordan et slikt sertifikat eventuelt gir deg en troverdig beskyttelse. Er det beskyttelse å ha et sertifikat som viser at man har én eller to doser? Er det beskyttelse nok å ha tre doser når vi vet at folk med vaksine blir smittet? Disse spørsmålene trenger vi å gå grundigere inn i. Vi stiller fortsatt spørsmål til etaten og har dialog med den. Vi utelukker ikke at dette kan være et virksomt virkemiddel, men slik situasjonen er i dag, kan jeg si at dette ikke er noe vi kommer til å lansere denne uken. Det må diskuteres grundigere, og det trengs noen flere gjennomganger for å se om det er et riktig virkemiddel i dagens situasjon.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Beregninger om framtiden kan lages på grunn av spådommer og prognoser. Så er det en ganske stor interesse for å beregne framtiden ved å se hva fortiden har vist. Hvordan har Norge hatt det som land de siste 10–30 årene med det energisystemet vi har hatt? Det har ikke vært en veldig økning i produksjonen, men vi har fortsatt holdt lave priser, som har tjent husholdninger og industri. Jeg er ikke åpen for å si at det vi har erfart mellom la oss si september og nå, slår en strek over all den erfaringen. Jeg tror ikke det er riktig politikk, den representanten Moxnes har, som altså har en politikk som ikke vil bygge ut mer vind verken på land eller til havs, som ikke har en troverdig politikk for hvordan vi skal klare å produsere mer kraft i Norge i årene som kommer for ny industri, for ny aktivitet, og som har en oppskrift som går på at vi kutter båndene til de landene som er rundt oss. Vi har siden 1950-tallet hatt forbindelser med landene rundt oss, som tjener oss vel i hovedsak, men som nå gir oss noen utfordringer når Europa og Norge er i den situasjonen vi er i. Derfor skal vi gjennomgå de avtalene, se på hvilket regelverk det er, hvilken handlefrihet det gir oss. Men det er jo slik nå – hvor vi altså har vannmagasinfylling under det normale, på et veldig lavt nivå – at vi i tider av døgnet importerer kraft som gjør det mulig at vi dekker våre behov. Vi skal gjennomgå de avtalene, men jeg vet jo at representanten Moxnes er imot kraftutveksling med andre land. Jeg tror at det i sum har tjent Norge, men nå er det effekter av dette som vi trenger å gjennomgå, og vi trenger, som en lang strategi, å produsere mer kraft i Norge. Da må vi være villig til å ta de valgene, ikke skyve på dem og si nei til dem, slik representanten Moxnes’ parti har gjort gjentatte ganger.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
«Stråmannsargumentasjon», «tjent med denne liberalismen» – det er veldig brede og ganske upresise begrep. Det er, som jeg sier, politiske vedtak som ligger til grunn for at vi bygger ut kraft. Det er politiske vedtak som er gjennomført når det gjelder de overføringene vi har mellom land. Det er internasjonale avtaler. Vi går igjennom dem for å se om det gir en handlefrihet, om det gir Norge fordeler å gjøre endringer i dem. Jeg trekker ikke noen konklusjon om det, men jeg kommer tilbake til at det Norge vil trenge i årene som kommer, er å produsere mer kraft. Det vil handle om vind på land, vind til havs, sol, energieffektivisering og å ha et godt og ryddig regime for å kunne ha utveksling med andre land, slik at vi kan ha påfyll i Norge når vi har liten tilgang på kraft i vårt land. Vi setter ikke en strek over det, men vi skal nå gå igjennom og se på hvordan denne krafteksporten fungerer, og eventuelt hvilke muligheter det å gjøre endringer i det kan gi oss. Det er altfor tidlig å trekke en konklusjon om hvordan det skal skje.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Det skal vi nå gå inn i og se på, men hvis man skal inn og endre en avtale – og dette er det en uenighet om mellom representanten fra Rødt og meg, tror jeg – får man ikke innfridd alt det man ønsker seg av fordeler, og så skal motparten måtte gi deg det uten å få noe tilbake. Det må også vurderes. Disse avtalene er inngått mellom to parter, de ble balansert da de ble inngått. De er selvfølgelig ikke evigvarende – de må vurderes. Men man må ha ganske god argumentasjon for at en endring i dem, en oppsigelse av dem, gir noe som tjener Norge over tid. Dette er det ansvaret vi har som regjering: Det må gjøres på en grundig måte. Troen på at det å endre avtalene, si dem opp og si at nå skal Norge ha ensidige fordeler ut av det, gir ikke uten videre svaret på de utfordringene Norge står i i dag.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg registrerer at mye av industrien har inngått langsiktige kontrakter. Jeg tror det er konklusjoner de nå må trekke når de skal vurdere situasjonen de er i i dag. De som har gjort det, har vel en litt bedre situasjon enn de bedriftene som kjøper på spotprismarkedet. Hvordan skal vi sikre at vi får et fortsatt fortrinn med lave priser, sammenliknet med andre land? Jeg har ikke sett en god analyse om at det å stoppe samarbeidet med andre land om utveksling av kraft gir den kraften Norge trenger i årene som kommer. Vi skal gå igjennom hvordan de avtalene fungerer. Det skal vi jobbe med utover våren, men jeg kommer tilbake til det. Et grunnleggende svar for Norge, med de behovene og mulighetene vi har, er å produsere mer fornybar kraft i Norge. Da må vi være villige til å gjøre det: vind på land, vind til havs, sol, energieffektivisering. Disse valgene hopper representanten fra Rødt over. Han får vurdere det. Jeg mener at det er en slik bred tilnærming som skal til for at vi både får ny kraft og får utnyttet mulighetene for industri og husholdninger.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg ga i svar til representanter her tidligere utfyllende kommentarer om at vi skal være stolte av at vi har vernet vassdrag, det er en del av vår moderne historie. Det bevarer noe som er genuint og ekte ved Norge, og som vi skal ta godt vare på. I Hurdalsplattformen varslet vi at regjeringen vil øke norsk vannkraftproduksjon, bl.a. gjennom å legge til rette for bedret vedlikehold, oppgradering og fornyelse av eksisterende vannkraftanlegg. Det er innenfor en ramme jeg mener er ganske ukontroversiell. Så har Stortinget bestemt at vassdragsvernet i hovedsak skal ligge fast, det er jeg for, og videre at kraftutbygging kan vurderes i de tilfellene der flomdemping er formålet. Det var et tema vi var inne på i en tidligere runde. Men verneverdiene skal her ikke settes på spill, det legger jeg til grunn. Her må vi klare å balansere disse hensynene. Vi kommer til å få mer regn, mer urolig vær, mer flom. Dette handler om meteorologi, klimaendringer. Det mener jeg vi skal kunne håndtere uten at vi setter de viktige verneverdiene på spill. Naturen i norske vassdrag er mangfoldig, unik og viktig å bevare, og verneplanen for vassdrag skal sikre at vi får et godt representativt utsnitt av norsk vassdragsnatur vernet. Vassdragene er først og fremst vernet mot kraftutbygging, men det skal også tas hensyn når det gjelder andre inngrep. Diskusjonen om å kunne utnytte ressursene knyttet til flom på en måte som skulle kunne gi kraft, mener jeg vi skal kunne vurdere. Men jeg sier som jeg sa til representanten Astrup: Det er ikke dette som i stort monn er muligheten for ny fornybar kraft i Norge – den kommer innen vind, den kommer innen sol, og den kommer ikke minst innen havvindutbygging.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Jeg tror jeg skal gjøre dette ganske kort: Vassdragsvernet skal ligge fast. Tematikken flom og flomdemping er løftet som en mulighet for kraft også, men da skal ikke verneverdiene settes på spill. Jeg legger dette til grunn.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2022-01-12:
Vi skal delta i Kunming. Klima- og miljøministeren, som sitter her, har i mange sammenhenger understreket at naturkrisen er en krise parallelt med klimakrisen, og det legger regjeringen til grunn. Det er også norsk tradisjon at når vi tenker vern, tenker vi at vi skal bruke naturen på en bærekraftig måte. I en del andre land er vern på en måte en slags innhegning/innramming, og der skjer det ingenting. Det er vi skeptiske til, enten det gjelder til havs eller til lands. Vi skal selvfølgelig følge opp våre forpliktelser. Vi skal være pådrivere også inn mot Kunming, og vi skal gjøre det på en måte som er basert på norsk erfaring. Vi har natur både til lands og til havs som er unik, men som også gir oss et grunnlag for å kunne snakke om dette på en måte som gjør at vi kan ta lederroller ikke bare når vi har klimadiskusjoner, men også når vi skal diskutere natur, som inn mot Kunming.