Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-11-25:
Forslagsstillerne tar bl.a. utgangspunkt i 3 pst.-målet og særlig næringslivets ansvar for å nå dette. Regjeringen har beholdt 3 pst.-målet som en visjon, noe som gjelder også for resten av Europa. Det er en visjon om at vår del av verden må heve seg på kompetanse og kunnskap om vi skal henge med i den internasjonale konkurransen. Vi ser at mange land i Europa har store problemer, høy arbeidsløshet, og de har ikke klart å konkurrere på markeder som krever høy kompetanse. Norge har en annen situasjon. Vårt samfunn er omstillingsdyktig og høyproduktivt. Vi deler 3 pst.-visjonen på lang sikt fordi det er viktig ikke å hvile på sine laurbær, men situasjonen i Norge er ikke prekær. Det er vanskelig å finne gode argumenter for at vi trenger en rask omstilling av norsk næringsliv og økonomi. Regjeringen legger til rette for styrking av etablert næringsliv og framvekst av nytt næringsliv. Det skjer gjennom generelle satsinger som er uavhengige av bransje og tema, men også gjennom satsinger på tverrgående teknologier, som er viktig for hele bredden av næringslivet, slik som nanoteknologi, bioteknologi og IKT. La meg også nevne to satsinger hvor regjeringen gjennom offentlig forsknings- og innovasjonsinnsats stimulerer norsk næringsliv til å utvikle grønne løsninger. Dette gjør vi fordi det er godt for miljøet og godt for norsk konkurranseevne og norske arbeidsplasser. Gjennom miljøteknologisatsingen og FME-ordningen – forskningssentre for miljøvennlig energi-ordningen – legger vi til rette for at akademiske miljøer og næringslivsaktører arbeider sammen om konkrete problemstillinger på miljø- og energiområdet. Å ta gode ideer fra våre akademiske miljøer ut til kommersialisering må selvfølgelig være en del av dette, men det er mye mer komplekst enn å telle antall nye bedrifter og patenter. Det handler også om å pleie våre sterke klynger, hvor kunnskap dannes og flyter mellom etablerte industrielle og akademiske miljøer. FoU-innsatsen i norsk næringsliv ligger lavere enn i de andre nordiske landene, dette til tross for at den offentlige FoU-støtten til bedrifter i næringslivet er betydelig styrket i de senere år. Jeg skulle gjerne sett at næringslivets forskningsinnsats økte ytterligere, og har selvfølgelig dialog både med mine kolleger i regjeringen, som noen savnet her, og med næringslivet selv om disse spørsmålene. Selv om vi har et konkurransedyktig næringsliv med betydelig omstillingsevne, et næringsliv som har klart seg godt i de senere årene, er det viktig at hele næringslivet erkjenner at kompetanse, utdanning og forskning vil spille en avgjørende rolle for vår innovasjonsevne framover. Så til representantenes forslag: FORNY2020 ble satt i gang 1. januar 2011. Det er gjort viktige grep i programmet, som skal legge bedre til rette for kommersialisering av forskningsresultater. Jeg ser derfor ikke behov for en plan for å styrke FORNY-programmet allerede nå. Nå må vi først la det nye programmet få lov til å virke. I punkt 2 i Dokument 8:148S blir regjeringen bedt om å framlegge en strategi for styrking av incentivene for kommersialisering av forskningsresultater. La meg si at det allerede eksisterer et bredt sett av virkemidler for kommersialisering av nettopp forskningsresultater. Dessuten indikerer dette spørsmålet et noe smalt perspektiv på hvordan vi skal lykkes med å øke verdiskaping og innovasjon basert på offentlig forskningsinnsats. En slik strategi bør favne videre enn kommersialisering. Det dreier seg om å få til et dynamisk samarbeid som gir læring og kunnskapsoverføring mellom høyere utdanning, forskning og næringsliv. Dette perspektivet vil vi ha med oss i arbeidet med den nye forskningsmeldingen. Regjeringen blir i punkt 3 bedt om å innarbeide kommersialisering som en del av tildelingskriteriene for forskningsfinansiering i universiteter og høgskoler. Dette spørsmålet er allerede utredet i to omganger med representanter for sektoren. Konklusjonen er at en slik indikator vurderes å ha liten incentiveffekt. Jeg vil derfor ikke anbefale innføring av en slik indikator. Jeg vil imidlertid til neste års forskningsbarometer vurdere om det finnes indikatorer som på en god måte får fram sammenlikninger mellom institusjoner og land når det gjelder kommersialisering av forskning. I punkt 4 blir regjeringen bedt om å sørge for at høyere utdanningsinstitusjoner skal rapportere om kommersialisering av forskningsresultater. Her er det allerede etablert en slik rapporteringsordning. I punkt 5 bes regjeringen om å innføre en ordning med direkte fradragsføring for FoU-investeringer. Her vil jeg vise til at vi har en gunstig skattemessig behandling for kostnader til forskning og utvikling gjennom SkatteFUNN-ordningen. I punkt 6 bes regjeringen om å styrke SkatteFUNN-ordningen. Utgiftene til denne ordningen anslås i 2012 til 1,3 mrd. kr. Vi gir altså betydelig støtte til næringslivets kostnader til forskning og utvikling. Dette skal vi fortsette med, og vi ønsker å videreføre det breddetiltaket som SkatteFUNN-ordningen er. Men vi går ikke inn for ytterligere utvidelser som vil medføre en kraftig økning i utgiftene. Gaveforsterkningsordningen er til budsjettbehandling i Stortinget. Når det gjelder styrking av BIA-programmet, er det ikke hensiktsmessig, sett fra regjeringens side, at vi oppretter flere tilsvarende programmer som BIA, rettet mot de samme målgruppene. Vi har tatt grep for å innrette virkemidlene bedre, og vi vil selvsagt utvikle forskningspolitikken videre med sikte på verdiskaping og innovasjon i forbindelse med forskningsmeldingen.