trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Gode forbrukerrettigheter er avgjørende for at folk skal kjenne seg trygge når de kjøper en vare eller tjeneste. Denne proposisjonen bidrar til å øke forbrukernes rettigheter ved å rydde opp i Forbrukerrådets dobbeltrolle ved på den ene siden å skulle være forbrukernes talerør og interesseorganisasjon og på den andre siden skulle tilby nøytral mekling i klagesaker mellom forbrukere og næringsdrivende. Denne nye loven bidrar til å styrke forbrukernes tillit til Forbrukerrådet og på den måten også forbrukernes rettigheter. Forbrukerrådet har en viktig oppgave i å påvirke myndigheter og marked og gi informasjon og bistand til forbrukerne. Derfor er Kristelig Folkeparti glade for at denne lovendringen tydeliggjør Forbrukerrådets rolle overfor forbrukerne. Denne oppryddingen gir også en mer effektiv klagebehandling og en bedre samordning ettersom klagebehandlingen skal samles hos Forbrukertilsynet. Forbrukertilsynet skal gjennom skriftlig eller muntlig veiledning og rådgivning søke å finne fram til løsninger som partene kan godta. Det er også grunn til å tro at en mer effektiv klagebehandling kan føre til kortere saksbehandlingstid, noe som igjen gagner forbrukeren. Vi må ha en kontinuerlig vurdering av om forbrukerregelverket er godt nok, og et skille mellom hjelper og mekler drar oss i riktig retning. For Kristelig Folkeparti er det viktig med en lovgivning og et rammeverk som skaper trygghet når forbrukerne handler tjenester og varer, og at de vet hvor de skal henvende seg når et kjøp har gått skeis. Vi vet f.eks. at et boligkjøp kan bli et mareritt om man ikke er beskyttet av et godt lovverk. Vi vet også at ulike trekk ved samfunnsutviklingen skaper et økende behov for å styrke kunnskapen, interessene og rettighetene til forbrukerne knyttet til bærekraftig forbruk, markedsføring, bolighandel, gjeld og kreditt, i tillegg til å styrke rettighetene og personvernet i den digitale økonomien. Vi blir stadig utfordret på dette feltet, for et økende antall apper som skal gjøre hverdagen mer brukervennlig, har også en uheldig sideeffekt ved at de samlet sett kan svekke forbrukernes rettigheter og ikke minst enkeltmenneskers rett til personvern. Jeg er glad for at vi har en samlet komité bak denne innstillingen. Det er viktig at vi står sterkt sammen på tvers av partigrensene om forbrukernes rettigheter i denne saken og i framtidige saker.
Ida Lindtveit Røse (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Takk for det. Jeg er veldig glad for at et samlet storting støtter endringer i barnevernsloven. Barn som trenger hjelp fra barnevernet, er i en særlig sårbar situasjon. Det er helt avgjørende at barna og familien deres får den hjelpen de trenger, ikke minst når de trenger den. Slik kan vi forebygge bedre, og forslagene som vedtas i dag, er derfor viktige. Som Stortinget er kjent med, tas det sikte på å fremme en ny barnevernslov neste vår. Forslagene i denne proposisjonen er forslag hvor det har vært ønskelig og også mulig med et raskere tidsløp. Forsøk viser at samtaleprosess har vært et godt alternativ til ordinær prosess i fylkesnemndene. Det kan gi bedre forståelse mellom partene og bidra til et lavere konfliktnivå. Jeg er glad for at komiteen støtter at samtaleprosess innføres som en varig ordning. De fleste ungdommer trenger hjelp med overgangen til voksenlivet. Det gjør også de som har barnevernserfaring. Jeg er derfor glad for at komiteen støtter forslaget om å utvide aldersgrensen for rett til ettervern til 25 år. Jeg har merket meg at mindretallet også vil forlenge Bufetats betalingsansvar for plasser i barnevernsinstitusjon og spesialiserte fosterhjem. I dag betaler kommunene kun en egenandel ved bruk av slike tiltak for ungdom under 20 år, og etter min vurdering bør dagens aldersgrense bestå. Formålet med ettervernet er nettopp å gi støtte til en selvstendig voksentilværelse. Barnevernstjenesten må som ledd i ettervernet sørge for et godt samarbeid med andre tjenester, slik at ungdommene får riktig hjelp i etterkant av slike spesialiserte tiltak. Kommuneledelsen må være tett på sin egen barnevernstjeneste, slik at de kan se kommunens helhetlige tjenestetilbud til barn og unge under ett. Krav om årlig tilstandsrapportering vil bidra til at kvaliteten og bemanningssituasjonen i den enkelte barnevernstjeneste jevnlig vil bli vurdert av kommunestyret. Med de endringene som vedtas i dag, vil vi styrke rettssikkerheten og bidra til en bedre beskyttelse av de mest sårbare barna. Dette er ett av mange tiltak for å forbedre barnevernet.
Ida Lindtveit Røse (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Jeg er enig i at det er viktig at barn som er under barnevernet, blir tatt godt hånd om i kommunen. Nettopp derfor er jeg også glad for at bemanningssituasjonen har økt med 1 300 nye stillinger i perioden 2013–2018. Tallene for 2019 vil foreligge i juli. Nå er det et viktig arbeid framover med ny barnevernslov, nettopp for å sikre at barn og unge vil bli bedre ivaretatt framover.
Ida Lindtveit Røse (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Først vil jeg si at ingen barn skal oppleve – som vi har fått eksempler på – å sendes ut av landet på den måten. Jeg tror at dette handler om bedre kompetanse. Det kompetanseløftet som vi også er i gang med i barnevernet, er viktig for at ikke dette skal skje framover.
Ida Lindtveit Røse (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Det vil være veldig viktig nå framover at vi nettopp ivaretar disse barna, mellom dagens situasjon og før lovendringen trer i kraft. Det vil vi komme tilbake til hvordan vi skal følge opp framover.
Ida Lindtveit Røse (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Utvidelsen av retten til ettervern til 25 år er anslått til å gi om lag 24 mill. kr i merutgifter til kommunene. Dette ønsker vi å dekke. Derfor vil ikrafttredelse av lovendringen som krever bevilgningsendringer, være noe vi kommer tilbake til i de ordinære budsjettbehandlingene. Kommunene skal kompenseres for de 24 mill. kr i merutgifter.
Ida Lindtveit Røse (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Kravet om årlig tilstandsrapportering til kommunestyrene skal bidra til å bedre kommunenes styring og ledelse av barnevernstjenesten. Vi har foreslått at Bufdir skal utarbeide en nettbasert veileder som skal være til hjelp for kommunene, slik at kommunene kan tilpasse denne rapporteringen bedre ut fra sin situasjon. Det er også slik at barnevernstjenestens leder skal ha en sentral rolle i utarbeidelsen av denne rapporteringen. Jeg må legge til at medvirkning fra barna som er i barnevernet, er helt sentralt for å ivareta barns rettssikkerhet og få en vurdering av det som er barns beste. Så jeg ønsker at barns stemmer også skal inn i rapporteringen. Det sikres gjennom denne veilederen og ved at det kan tas ulike hensyn i de ulike kommunene.
Ida Lindtveit Røse (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Når ektepar får barn, følger farskapet til barnet direkte av loven. For foreldre som ikke er gift, fastsettes farskap på andre måter. Det mest vanlige er at farskap etableres ved at mor oppgir hvem som er far, og at han erklærer farskapet skriftlig ved personlig frammøte, ofte i forbindelse med svangerskapskontroll eller på sykehuset rett etter fødselen. Dersom far ikke erklærer farskapet mens barnet er på vei, eller i forbindelse med fødselen, må han oppsøke et Nav-kontor eller et skattekontor senere. For at det skal kunne tas i bruk en løsning som gjør at farskap kan erklæres digitalt, må barnelovens regel om erklæring av farskap gjøres teknologinøytral. Jeg foreslår derfor å endre barneloven slik at loven ikke skal være til hinder for at farskap kan erklæres digitalt. For noen tilfeller, bl.a. der barnet blir født i utlandet, opprettholdes dagens ordning, hvor far signerer på papir ved personlig frammøte. Jeg er glad for at komiteen har sluttet seg til dette forslaget, som innebærer at farskap kan erklæres digitalt, og som setter brukeren i sentrum. Jeg vil også si meg enig med komiteen når den påpeker at skriftlig erklæring og digital erklæring må anses som like sikre for dette formålet. Når det i dag vedtas en endring av barneloven, er det likevel bare første skritt på veien mot å tilby foreldrene en digital løsning. Det viktigste arbeidet gjenstår. Arbeids- og velferdsdirektoratet har satt i gang et arbeid med sikte på å utvikle tekniske løsninger for digitalisering av farskapserklæringen som skal tilbys til foreldrene. Skatteetaten vil etter planen utvikle funksjonalitet for mottak av farskapserklæring og registrering i folkeregisteret i løpet av 2021. Dette forslaget til lovendring bidrar til å oppfylle regjeringens mål om mer tilgjengelige og digitaliserte offentlige tjenester. Utviklingen av den digitale løsningen vil ta utgangspunkt i brukernes behov og gi et enklere og mer tidsriktig tilbud til foreldrene. I tillegg vil det legge til rette for effektivisering i offentlige etater.
Ida Lindtveit Røse (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Framskrivninger fra SSB viser at antall dødsfall i Norge vil øke betydelig de kommende tiårene. Den norske befolkningen er mer mangfoldig enn den har vært, og det er behov for en lovgivning som tar høyde for dette mangfoldet, også på gravferdsområdet. Et tiltak i møte med disse samfunnsendringene er å tilrettelegge for flere gravleggingsalternativer i lovgivningen. Vi har foreslått at lokale gravplassmyndigheter som ønsker det, skal få mulighet til å anlegge urnevegger og tilby denne formen for gravlegging. Lovendringen innebærer ingen plikt til å tilby gravleggingsformen, og etablering av urnevegg vil derfor være valgfritt for gravplassmyndighetene. Som komiteens flertall påpeker, er denne formen for gravlegging i dag mulig enkelte steder i landet i urnevegger som eksisterer etter eldre lovverk. Anlegging av nye urnevegger vil medføre at gravleggingsalternativet vil bli tilgjengelig for langt flere enn det det er i dag. Kommunene får i tillegg hjemmel til å fastsette en avgift for urnevegger. Samme form for avgiftsregulering foreslås også for anonyme og navnede minnelunder. Mange steder tas det i dag betalt for slike minnelunder, og denne avgiften bør ha hjemmel i lov. I tillegg har vi foreslått å fjerne en formulering i gravferdsloven som oppstiller et særvilkår for kremasjon uten at det tilsvarende vilkåret stilles for kistegravlegging. Kremasjon er en helt vanlig gravferdsform i Norge, og andelen som kremeres, øker jevnt år for år. I 2019 utgjorde antallet kremasjoner 44 pst. I dag sier loven at kremasjon kan skje med mindre det er kjent at dette var i strid med avdødes ønske. Dagens lovgivning legger til grunn en antakelse om at kistegravlegging er den foretrukne måten å gravlegge på, mens kremasjon framstår som unntaket. Dette utgjør en uhensiktsmessig forskjellsbehandling. Jeg mener, i likhet med komiteens flertall, at formuleringen må fjernes. Dette vil bidra til at lovgivningen framstår nøytral, uten en antatt preferanse for den ene gravleggingsformen overfor den andre. Gravferdsloven har per i dag en grunnleggende bestemmelse om at gravlegging skal skje i respekt for avdødes religion eller livssyn. Fjerning av forskjellsbehandlingen i lovgivningen vil ikke innebære en materiell endring i rettstilstanden, og det vil klargjøre utgangspunktet: at gravlegging bør skje i tråd med avdødes ønske dersom dette er kjent, uavhengig av om motforestillingen i det enkelte tilfelle gjelder ved kremasjon eller kistegravlegging.
Ida Lindtveit Røse (Kristelig Folkeparti), 2020-06-04:
Regjeringen har lagt fram forslag til en ny lov om behandlingen av forbrukerklager i Forbrukertilsynet og Forbrukerklageutvalget. Loven skal regulere hele klagebehandlingsprosessen, fra forbrukeren leverer en klage til Forbrukertilsynet, helt fram til avgjørelse treffes av Forbrukerklageutvalget. Regjeringen la i januar 2019 fram beslutningen om å omstrukturere forbrukerapparatet. Klagebehandlingstilbudet som i dag ligger hos Forbrukerrådet og sekretariatet for Forbrukerklageutvalget, skal overføres til Forbrukertilsynet. Målet er å legge til rette for en mer effektiv og samordnet klagebehandling. I tillegg vil Forbrukerrådet med denne endringen rendyrkes som en interesseorganisasjon for forbrukerne. Lovforslaget legger til rette for å gjennomføre disse endringene. Det er sentralt at det nye Forbrukertilsynet utfører tilsyn og klagebehandling på en effektiv og tillitsskapende måte. Forbrukertilsynet er etter min vurdering nærmest til å vurdere hvilke effektiviseringstiltak som fungerer, samtidig som tilliten og rettssikkerheten i klagebehandlingen ivaretas. Regjeringen foreslår derfor ikke å lovregulere den interne organiseringen av Forbrukertilsynet, men vil i stedet følge tett med på organiseringen gjennom styringsdialogen med tilsynet. Regjeringen foreslår at gjeldende klagebehandlingsregler for meklingen videreføres i den nye forbrukerklageloven. Regjeringen foreslår imidlertid enkelte lovendringer for klagebehandlingen i Forbrukerklageutvalget. Regjeringen foreslår også å endre reglene for Forbrukerklageutvalgets forkynning av klage og vedtak og reglene for beregning av fristen for å bringe en sak fra Forbrukerklageutvalget til tingretten. Samlet vil disse endringene bidra til raskere og mer effektiv klagebehandling. Omorganiseringen av forbrukerapparatet skal iverksettes 1. januar 2021. Da skal det nye Forbrukertilsynet være på plass i nye lokaler i Grenland. Virksomhetene er i en ekstra krevende situasjon som følge av koronaepidemien, men vi ligger foreløpig an til å overholde tidsplanen for omorganiseringen. Når omorganiseringen er ferdigstilt, vil vi stå igjen med et mer effektivt og kraftfullt forbrukerapparat med mer avklarte roller mellom virksomhetene. Med den nye organiseringen vil forbrukerapparatet være godt rustet til å beskytte forbrukernes interesser i tiden framover.
Anne Karin Olli (Høyre), 2020-06-04:
I dag debatterer vi forslag til endringer i barnevernsloven. Som det er sagt her tidligere, er formålet med disse endringene å styrke rettssikkerheten for barn og foreldre. Det er kommunens øverste politiske og administrative ledelse som har det overordnede ansvaret for hvordan kommunen ivaretar barn og familier som har behov for hjelp og bistand fra den kommunale barnevernstjenesten. Som vi vet, er dette landet langstrakt, med svært ulike kommuner både når det gjelder størrelse, kultur og hvilke utfordringer den enkelte kommune har. Men alle har det samme ansvaret for de sårbare barna og den kommunale barnevernstjenesten. Siden kommunene er ulike, vet vi at barnevernet også er ulikt organisert. I mange tilfeller er tjenesten organisert som interkommunalt samarbeid, og det trenger ikke å være noe galt i det. Tvert imot er det helt nødvendig for mange av de aller minste kommunene, men det kan føre til svært ulik kvalitet på barnevernstjenesten fra en kommune til en annen. Derfor er jeg glad for at departementet nå foreslår å styrke kommunens overordnede styring med kommunenes barnevernstjeneste ved å innføre krav om årlig tilstandsrapportering fra barnevernet til kommunestyret. Høyre mener at det er viktig med en sterkere lokal forankring av barnevernet, både for bedre å kunne ta hensyn til de lokale utfordringene og ikke minst for at alle barn og foreldre skal ha den samme rettssikkerheten uansett hvor de bor i dette landet. Kommunenes ulikhet og egenart, omfanget av interkommunale samarbeid og ikke minst hensynet til de brukergruppene som har behov for barnevernets bistand, tilsier et behov for at kvaliteten i barnevernets arbeid i større grad blir satt på dagsordenen og blir gjenstand for debatt og kontroll av kommunens øverste politiske og administrative ledelse. Dette vil forbedre kommunens evne til styring og ettersyn av barnevernstjenesten, og mange kommuner har allerede i dag god praksis på dette. Med gode rutiner og rapportering kan kommunen bedre vurdere om kvaliteten og bemanningen i deres lokale barnevern er god nok. Den årlige tilstandsrapporten skal utarbeides med informasjon som er tilgjengelig gjennom eksisterende digitale løsninger og statistikk på kommune- og tjenestenivå – i tillegg til en faglig veileder. Og som det er sagt, har Bufdir allerede et forslag til en nettbasert veileder som skal være til hjelp for kommunene ved rapportering til kommunestyret. Denne skal kunne tilpasses lokale forhold. Til slutt: Jeg er svært glad for at departementet så tydelig understreker at barnevernstjenestens leder skal involveres i dette arbeidet. Det vil være med på å sikre at den årlige tilstandsrapporten er et reelt styringsverktøy for den øverste politiske og administrative ledelsen i kommunen. I motsetning til opposisjonen har jeg stor tiltro til at kommunene er seg sitt ansvar bevisst uten at det er behov for forskriftsfesting av denne rapporteringen. Som sagt har mange kommuner allerede i dag gode rutiner på dette.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-06-04:
Vi har hatt mange barnevernsdebatter i denne salen det siste året, og det er bra. Det er 55 000 barn som årlig hjelpes av barnevernet, og 9 000 tar vi faktisk omsorgen for. Så vet vi, dessverre, fra rapportene i media og andre, at det ikke går bra med mange av dem, og at hjelpetiltakene våre ikke er gode nok. De kommer ofte for sent, men av og til kommer de også for voldsomt. Konfliktnivået er for høyt, og tilliten er fraværende. Derfor er det bra at det åpnes for nye løsninger i nemnda, men det er egentlig et nederlag når man kommer til nemnda. At man ikke har funnet gode løsninger før, forteller om et barnevern som ikke klarer å skape en god nok ramme og en god nok dialog med foreldrene – selv om det selvfølgelig også er situasjoner der ansvaret for dette ligger på foreldrenes side. Så til dette lille beløpet på 24 mill. kr i året som staten bidrar med til å hjelpe dem som skal ha et mer omfattende ettervern: Det er regnet ut at det for samfunnet er verdt 15 mill. kr hver gang vi hjelper en ungdom inn i varig arbeid i stedet for varig uføretrygd. Det betyr at hvis dette ettervernet kun hjelper to ungdommer i året inn i arbeid, har vi fått igjen hele bevilgningen. Dette vil altså regjeringen sette strek over. Jeg skjønner ikke hva det er med Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, som hele tiden skal gå etter de svake – om det er bilstøtte til funksjonshemmede, om det er barnetillegget i uføretrygden, eller hva det er, samtidig som man har mer enn nok penger til andre, senest nå 1,3 mrd. kr i redusert formuesskatt. På den andre siden av dette bygget sitter finanskomiteen og skal bruke 250 mrd. kr mer av oljeformuen for å hjelpe oss gjennom krisen. Det er 10 000 ganger mer enn dette kuttet i ettervern for barnevernet. Vi kunne betalt dette i 10 000 år for den summen som vi nå bruker på ett år i krisetid. Det er småpenger for staten, det er småpenger på et statsbudsjett, det er store penger for de menneskene det gjelder. Og det er som Kari Henriksen sier – vi må følge opp med stillinger, med utdanning, med kapasitet, med kompetanse og med penger hvis vi mener alvor med å skulle hjelpe alle og gi alle en sjanse.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-06-04:
Det er bra at Fremskrittspartiet får opp temperaturen litt når det gjelder sin egen situasjon. Det hadde vært fint med den samme temperaturen for andres situasjon. Representanten Hjemdal kommer ikke unna at Fremskrittspartiet gang på gang på gang i denne salen stemmer for budsjett som inneholder smålige kutt til dem som sitter nederst ved bordet. Det gjentar seg når det gjelder uføre, det gjentar seg når det gjelder kommuneøkonomien, det gjentar seg når det gjelder barnefamiliene, det gjentar seg gang på gang på gang til dem som har minst. Og det er stort sett småpenger. Så kan man si: Ja, men vi stoler på kommunene, vi skyver det over til dem, de har ansvaret. Men hvis potten som kommunene – i sum – har, er for liten, hjelper det ikke om den ene eller den andre komiteen sier at vi la inn akkurat de pengene der, og vi la inn akkurat de pengene der – når budsjettet ikke går opp. Vi vet hvem som rammes når budsjettene i kommunene er for små. Det er de som har svakest stemme, de som har vanskeligst for å bli hørt, og de som ikke har sterke lobbyorganisasjoner bak seg. Og er det én gruppe i dette samfunnet som treffes av den beskrivelsen, så er det barnevernsbarna.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-06-04:
Jeg betviler ikke et stort engasjement for barnevernet hos samtlige 169 representanter, men unger som trenger hjelp, lever ikke av vårt engasjement, de lever av våre handlinger, av hva vi faktisk gjør. Politikk handler ikke om oss i denne salen og hva som eventuelt skulle foregå inne i oss, det handler om folks liv og hvordan vi kan gjøre det bedre. Når Kari Henriksen og jeg viser til den manglende tilliten, er det ikke vi som uttrykker det, det er folk som uttrykker det. Den manglende rettssikkerheten er det ikke vi som uttrykker, det er folk som uttrykker det. Vi satt selv i høring her og hørte historien om henne som hadde byttet fosterhjem 17 ganger – var det vel – i løpet av 18 år. Vi hører tall som forteller at selvmordsraten blant barnevernsbarn er mangedobbel i forhold til det den er blant andre. Det er det dette handler om, å gjøre folks liv bedre, og da hjelper engasjement, men det hjelper mest med handling.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-06-04:
Jeg vil også gjerne begynne med å gratulere den konstituerte statsråden med hennes nye rolle og med å være tidenes yngste statsråd i Norge. Jeg vil også takke komiteen for et godt samarbeid og rask framdrift i denne saken. Dette er en proposisjon som handler om at gravferdsloven igjen skal tillate anlegging av og gravlegging i en urnevegg, det vil si at en askeurne blir oppbevart eller innmurt i en lukket nisje i en vegg eller et byggverk. Det foreslås også at gravferdsloven skal gi kommunen lovhjemmel til å fastsette avgifter for bruk av anonym minnelund, navnet minnelund og urnevegg. Til slutt foreslås det å oppheve bestemmelsen i lovens § 10, første ledd, om at kremasjon «kan skje med mindre det er kjent at det var i strid med avdødes ønske», slik at kremasjon og kistegravlegging likestilles juridisk gjennom denne endringen. Allerede i dag foregår gravlegging i urnevegg i Norge. Dette er i anlegg som ble etablert før forbudet mot slike anlegg kom på plass. I kommuner hvor slike anlegg ikke finnes, er det i hovedsak gravlegging i kiste eller nedsetting av urne som er det gjeldende. Forslaget som vi her behandler, vil tillate at lokale gravplassmyndigheter gis mulighet til å anlegge nye urnevegger der det er et lokalt ønske om dette. Slik vil denne muligheten åpnes for langt flere enn i dag. Blant partiene i komiteen har det vært enighet om at selvbestemmelse for avdøde og etterlatte i seg selv er et av hovedargumentene for at man ønsker å gå inn for dette. Det har vært bred enighet i komiteen om mesteparten av innholdet, men Senterpartiet og SV har vært imot den siste endringen som jeg nevnte. Jeg tror jeg stopper der og heller tar ordet hvis det blir en større debatt.
Tage Pettersen (Høyre), 2020-06-04:
Takk til saksordføreren. Politikk handler om å legge til rette for alt og alle, fra vugge til grav, og denne saken handler om det siste. Men engasjementet blir ikke mindre av den grunn. Omkring 250 høringssvar kom inn til departementet da denne loven var ute på høring. Som tidligere lokalpolitiker og ordfører kan jeg bekrefte at vi har hatt mange debatter knyttet til gravferd og gravferdsarealer, og jeg ser også at Moss kirkelige fellesråd er blant dem som har deltatt i høringsrunden denne gangen. Sammen med flere instanser trekker de fram at det generelt ses på som positivt å ta i bruk flere gravferdsformer. Norsk forening for gravplasskultur mener dette er gode forslag som kan representere en berikelse av gravplasskulturen. Departementet foreslår i proposisjonen at gravferdsloven igjen skal tillate anlegging av og gravlegging i urnevegg. Dette støttes av en samlet komité, som saksordføreren sa. Samtidig anfører flertallet i komiteen at en urnevegg kan virke plassbesparende på gravplassen, men at arealbesparelse ikke er et hovedargument for lovforslaget. En samlet komité legger til grunn at selvbestemmelsen for avdøde og etterlatte i seg selv er det beste argumentet for å tillate urnevegg. Flere høringsinstanser framhever imidlertid behovet for framtidige arealbesparende løsninger som et støtteargument for forslaget. For eksempel uttaler Bergen kirkelige fellesråd: «De store bykommunene har utfordringer i forhold til arealbehov til fremtidens gravplasser. Det er stort press på tilgjengelige arealer i sentrale områder, og BKF jobber aktivt med å få avsatt gravplassarealer som del av infrastrukturen når nye byområder planlegges. Likevel ser vi at utviklingen er nødt til å gå mot mindre arealkrevende gravleggingsformer i fremtiden, og selv om denne utviklingen vil gå sakte, ønsker vi ikke at lovverket skal bremse en naturlig utvikling så lenge hensynene til verdighet og likeverd ivaretas.» Den eneste uenigheten i komiteen dreier seg som sagt om den rettslige reguleringen av kistegravlegging og kremasjon. Gravferdsloven § 10 første ledd oppstiller i dag et vilkår for kremasjon: «Kremasjon kan skje med mindre det er kjent at det var i strid med avdødes ønske.» Bestemmelsen kan leses slik at loven anser kistegravlegging som den primære måten å gravlegge på. Bestemmelsen kan videre leses slik at loven forutsetter muligheten for motvilje mot kremasjon, mens tilsvarende motvilje mot kistegravlegging ikke synliggjøres. For Høyres del støtter vi derfor å oppheve gravferdsloven § 10 første ledd og dermed likestille kremasjon og kistegravlegging juridisk.
Tage Pettersen (Høyre), 2020-06-04:
La meg starte med å takke komiteen for en rask og særdeles effektiv prosess. Innstillingen støttes av en samlet komité. Begrunnelsen for å samle klagebehandlingstilbudet i Forbrukertilsynet er å legge til rette for en mer effektiv klagebehandling og en bedre samordning. I tillegg vil Forbrukerrådet med dette rendyrkes som en interesseorganisasjon for forbrukerne. I dag har Forbrukerrådet en dobbeltrolle: På den ene siden skal rådet være forbrukernes talerør og interesseorganisasjon, på den andre siden skal det tilby nøytral mekling i klagesaker mellom forbrukere og næringsdrivende. Begrunnelsen for sammenslåingen og flyttingen av klagebehandlingstilbudet til Forbrukertilsynet er nærmere behandlet i Meld. St. 25 for 2018–2019, Framtidas forbrukar – grøn, smart og digital. Komiteen merker seg at tolv høringsinstanser har kommet med realitetsuttalelser. Flertallet av disse slutter opp om de fleste av de foreslåtte endringene. Komiteen merker seg også at flertallet av høringsinstansene mener det er viktig med et organisatorisk skille mellom Forbrukertilsynets tilsyn og behandling av klagesaker. Hovedpunktene i proposisjonen er at man vil sikre et organisatorisk skille mellom Forbrukertilsynets tilsyn og behandling av klagesaker og lovfeste at Forbrukertilsynet er faglig uavhengig også ved behandling av forbrukerklager, videre at en sammenslåing av meklingen og saksforberedelsene til Forbrukerklageutvalget i ett organ gir potensial for å oppnå en mer effektiv saksgang. Lovforslaget foreslår også å regulere hvilke sakstyper Forbrukertilsynet og Forbrukerklageutvalget skal behandle, gjennom forskrift. Forslaget til ny lov innebærer først og fremst rettstekniske endringer som følge av omorganiseringen. Beslutningen om å samle klagebehandlingen og forslaget om å fjerne unødvendige saksbehandlingskrav vil legge til rette for mindre dobbeltarbeid og en mer effektiv klagebehandling. Dette vil over tid kunne innebære redusert klagebehandlingstid, noe som selvfølgelig er positivt for både forbrukerne og de næringsdrivende, og for det offentlige vil en raskere og mer effektiv saksgang gi en mer ressurseffektiv klagebehandling.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2020-06-04:
Eg stemte feil.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2020-10-15:
Eg vil gjerne få leggje fram eit representantforslag på vegner av stortingsrepresentantane Siv Mossleth, Marit Arnstad, Geir Adelsten Iversen, Sandra Borch, Liv Signe Navarsete, Nils T. Bjørke og meg sjølv om ein betre båt- og ferjepolitikk.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-15:
Jeg vil fremme et forslag om lokaldemokrati, ikke kommersiell forkjørsrett, og et annet om barnehager for barna, ikke eiendomsspekulasjon.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-10-15:
Flere ganger har regjeringen slått fast at utbetalingen de første årene etter at dagens ordning ble innført og fram til 2017–2018, var «høyere enn ventet». Så kom det plutselig et fall i andelen innvilgede søknader og fall i utbetalinger på over 70 pst. SIOPS, som er blant dem som kjenner virkeligheten for skadde veteraner best, mener det har vært en klar innstramming de siste årene. Så har vi også rapporten fra arbeidsgruppen, som sier at dagens praksis er på grensen til rettsstridig. Det er nødvendig å spørre om statsråden kan garantere at det ikke har gått signaler – formelle eller uformelle – fra regjeringen som har blitt oppfattet av SPK og klagenemnda som ønsker om innstramming av praksis.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2020-10-15:
Det er en glede å legge frem et representantforslag på vegne av Gisle Meininger Saudland og meg selv om å legge til rette for at flere forsøker å stå i arbeid tross helseutfordringer, et annet representantforslag på vegne av Gisle Meininger Saudland, Jon Engen-Helgheim og meg selv om at religiøse eller ideologiske reservasjoner mot arbeid skal gi reduksjon eller stans av ytelser, og sist, men ikke minst et representantforslag på vegne av representantene Bård Hoksrud, Morten Stordalen, Tor André Johnsen, Per-Willy Amundsen, Silje Hjemdal og meg selv om å stoppe nedleggelsen av næringslivsviktige trafikkstasjoner.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
På vegne av representantene Rigmor Aasrud, Lise Christoffersen, Elise Bjørnebekk-Waagen og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om å innlemme ILOs kjernekonvensjoner i menneskerettsloven.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-10-15:
Jeg har den glede å framsette et representantforslag på vegne av meg selv om en enklere hverdag for synshemmede.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-10-15:
Jeg tar også ordet til en stemmeforklaring. Fremskrittspartiet er enig i at personer med stomi må få tilgang til forbruksmateriell, og at de antallsbegrensningene som er innført, har gitt svært uheldige utslag for barnefamilier. De siste ukene har vi alle sammen fått henvendelser fra familier som nå får unødvendige månedlige ekstrakostnader på flere tusen kroner. Fremskrittspartiet forstår ikke hvorfor denne gruppen skulle bli rammet så hardt, og mener at dette må ryddes opp i. Derfor har vi stilt noen spørsmål til helseministeren og i dag fått bekreftelse på at helseministeren har forstått alvoret. Antallsbegrensningen på geldannende granulat fjernes fra 1. november. Det vil få tilbakevirkende kraft, sånn at alle familier som har hatt utlegg for dette i år, får det tilbakebetalt. Den 16. oktober, altså i morgen, skal det være et møte mellom foreningen NORILCO, Helfo og Helsedirektoratet for å diskutere nivået på de øvrige produktgruppene. Hvis de der kommer fram til at taket skal heves eller fjernes, har helseministeren gitt oss bekreftelse på at han da vil sørge for at brukerne får refundert utleggene de har hatt fram til nå. Med bakgrunn i dette svaret og bekreftelsen fra helseministeren vil jeg anbefale Fremskrittspartiets stortingsgruppe å støtte komitébehandling av forslaget, slik presidentskapet foreslår. Slik jeg ser det, er det ikke nødvendig med en hastebehandling i saken, for dette kan bli avklart allerede i morgen eller innen veldig kort tid. Gjør det ikke det, vil Fremskrittspartiet følge det tett opp i komitébehandlingen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-15:
På vegne av stortingsrepresentantene Une Bastholm, Lars Haltbrekken og meg sjøl vil jeg sette fram forslag om å lage en plan for hvor mange flere asylsøkere Norge skal evakuere fra Hellas i 2021, og at økningen i evakuerte asylsøkere innen Europa ikke skal føre til at Norge tar imot færre kvoteflyktninger fra FN.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
Ja.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
Jeg vil takke forsvarsministeren for at han vil ta hensyn til stortingsflertallet. Men da er jeg også litt overrasket på ett punkt. Jeg har spurt forsvarsministeren før om foreldrepermisjon. Den gangen sto forsvarsministeren på samme sted og sa at jeg hadde misforstått, at dette handlet om syke barn, og at den som var hjemme med barna, skulle bli kompensert når den som var med i utenlandsoperasjonen, ikke kunne være hjemme med sykt barn. Jeg har vært likestillingsminister og har jobbet med foreldrepermisjon i mange år, men jeg skjønte ikke hva forsvarsministeren mente nå. Dette handler i første rekke om de som er ofte ute på utenlandsoperasjoner, f.eks. spesialsoldater. For dem er det ofte vanskelig å få tatt ut pappaperm. Mange av dem har små barn, for mange av de kanskje beste soldatene er ofte i den alderen hvor man har små barn. Skal Forsvaret da kompensere slik at de ikke får tatt ut pappapermen sin? Man kan si at det er frivillig, men når vi kjenner til det arbeidspresset som er blant disse soldatene, tror jeg de må få et klart svar: Skal Forsvarsdepartementet innføre en ny ordning og si at hvis man ikke ønsker det, trenger man ikke å ta ut pappapermisjonen sin?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
Nå må jeg nesten be forsvarsministeren presisere: Har han fått dette som krav fra noen av de tillitsvalgte i Forsvaret? Han sier at han har fått det fra veteranorganisasjonene. Hvilke veteranorganisasjoner har kommet med konkrete innspill om at man skal kunne kjøpes ut av foreldrepermisjonsordningen? Jeg er veldig overrasket, spesielt over Venstre og Kristelig Folkeparti, som ikke er med på dette vedtaket, for dette har vært en stor diskusjon i denne salen. Dette handler om at de som er spesialsoldater, skal ha samme rett til å være sammen med barna sine etter at de har fått barn. Dette kommer til å føre til et press på alle disse spesialsoldatene om at de ikke skal ta ut sin rett til å være pappa, som alle andre. Jeg må spørre igjen: Hvilke organisasjoner har kommet med et konkret innspill om dette? Jeg har vært i kontakt med de tillitsvalgte i organisasjonene, og det kommer i hvert fall ikke fra dem.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
Det er riktig at dette handler om veldig få, men spørsmålet er hvor frivillig det er, når vi ser hvilket press det er på disse soldatene som er jevnlig ute på utenlandsoppdrag. Jeg får ikke svar på om det er noen tillitsvalgte, de som organiserer dagens soldater som er ute, som har kommet med innspill om dette. Det er jo det som er viktig. Derfor foreslår vi at man skal gå i dialog med de tillitsvalgte i Forsvaret om dette. Dette kommer ikke som et innspill fra dem. Jeg vil gjerne også se det skriftlige innspillet som skal ha kommet fra veteranorganisasjonene om dette. Forrige gang jeg stilte forsvarsministeren spørsmål om dette, den 9. juni 2020, stilte jeg akkurat dette spørsmålet, og da fikk jeg beskjed om at jeg hadde misforstått, og at dette handlet om sykedager. Men da er vi enige: Man kan få sykedagene hvis man har en forelder ute, men det er fødselspermisjonen, altså mamma- og pappapermisjonen, dette egentlig handler om. Jeg synes det er foruroligende at forsvarsministeren har inntatt dette standpunktet, men det er enda mer foruroligende at Kristelig Folkeparti og Venstre, som har vært sterke forsvarere av pappapermisjonen, er med på det.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-10-15:
Jeg vil takke for en god debatt. Det viser at det har stor betydning når Stortinget nå får en sånn melding til gjennomgang, og vi har klart å skape god politikk i denne salen. Jeg vil bare knytte en kommentar til det forsvarsministeren sa om salær – det er jo fordi vi ønsker å videreføre dagens ordning. Dette er veldig spesialisert juss. Det er vanskelig, og i realiteten innebar jo det forsvarsministeren sa fra talerstolen, en svekking av veteranenes rettssikkerhet. Dette er veldig vanskelige saker, og når han nå tar til orde for at man egentlig skulle redusere salærene, vil det innebære at de får svekket sin rettssikkerhet. Men grunnen til at jeg tok ordet, var det forsvarsministeren sa om pappapermisjonen. Jeg kan altså ikke forstå hvorfor Venstre og Kristelig Folkeparti ikke er med på vårt forslag om å gå i dialog med de tillitsvalgtes organisasjoner. Dette er ikke et forslag som kommer fra Befalets Fellesorganisasjon, det kommer ikke fra Offisersforbundet, og nå har jeg i løpet av debatten vært i kontakt med generalsekretærene i SIOPS og NVIO og spurt: Er det riktig, som forsvarsministeren sier, at dette er innspill fra dere? Ingen av generalsekretærene kjenner seg igjen. Da må jeg nesten spørre: Er det slik at forsvarsministeren feilinformerer Stortinget? Forrige gang jeg spurte om denne saken, fikk jeg beskjed om at jeg misforsto. Nå har jeg åpenbart ikke misforstått. Man skal kunne kjøpe ut pappapermen. Og så sier han i replikkordskiftet her at dette har han fått fra veteranorganisasjonene, men ingen av disse veteranorganisasjonene kjenner seg igjen. Da blir det enda mer uforståelig hvorfor regjeringspartiene ikke kan stemme for vårt forslag om å gå i dialog med de tillitsvalgtes organisasjoner. Man kan si at det er frivillig, men med den hverdagen norske soldater har, hvor man ofte er ute og ofte i internasjonale operasjoner, vil det svekke mange soldatpappaers rettigheter. Det synes jeg er galt; det er i strid med god familiepolitikk. Pappapermen er jo nettopp en rettighet for mange av de pappaene som står i en vanskelig jobb, slik at de får ivaretatt sine rettigheter. Jeg synes det er alvorlig at forsvarsministeren trekker fram to veteranorganisasjoner og sier at dette er innspill fra dem, når det i realiteten ikke er innspill fra noen av disse organisasjonene.
Hårek Elvenes (Høyre), 2020-10-15:
Det gjelder forslag nr. 3 i innstillingen, side 8. Det forslaget vil Venstre, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet og Høyre stemme for.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2020-10-15:
Eg veit ikkje om eg vart så mykje klokare av svaret frå forsvarsministeren, men iallfall veit me kvar forslaget kom ifrå, og det er eg einig i – dei må føreslå. Men det ville jo vore greitt om ein forankra det i dei tillitsvalde organisasjonane før ein la fram eit slikt forslag. Der trur eg det har svikta. Eg trur ikkje me kjem noko vidare på det. Men eg høyrer kva statsråden seier frå talarstolen, at ein jobbar saman i sju departement som yter tenester mot veteranane. Noko av det som me får fortalt, er kor vanskeleg det er å nå fram, kor mange dører ein må banke på, korleis ein vert send frå den eine sakshandsaminga til den andre i ulike avdelingar og ulike direktorat og kontor. Korleis vil statsråden samordne tenestene til veteranane betre? Når det er sju departementet, seier det seg sjølve at det er behov for samordning på regjeringsnivå. Korleis vil statsråden gjere det, slik at veteranane i større grad iallfall kan få færre dører å banke på før ein kan få hjelp?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-10-15:
Når det gjelder foreldrepermisjon, vil jeg egentlig bare oppfordre regjeringspartiene til å bruke den lille tiden som er igjen nå før voteringen, til å vurdere vårt forslag en gang til, for det ville jo være naturlig og kan ikke være noe problem heller at regjeringen går i dialog med de tillitsvalgte og gjør dette på en ordentlig måte når vi snakker om rettigheter for soldatene. Så la det nå ikke gå prestisje i det. Men jeg hadde et annet spørsmål: Det som skjer i dag, er at Stortinget vedtar flere ting – dels enstemmig, dels med et klart flertall – som lå på bordet da forsvarsministeren fremmet veteranmeldingen, ting som kom opprinnelig som forslag fra en arbeidsgruppe, men som er fremmet til Stortinget via et representantforslag fra Rødt, istedenfor å bli fremmet av forsvarsministeren selv. Når han ser det i dag, ser den brede oppslutningen rundt dette, tar han selvkritikk for at han måtte bli instruert av Stortinget for å gjennomføre disse tingene?
Trine Skei Grande (Venstre), 2020-10-15:
Jeg hadde ikke ventet at statsråd Asheim skulle være som Gudmund Hernes, som opprettet egne professorater på Kunsthøgskolen for å ivareta den kunsten han var opptatt av. Det håper jeg ikke vi kommer tilbake til. Men jeg har lyst til å følge opp med to spørsmål i forbindelse med at statsråden i det hele tatt avviste en egen evaluering. Punkt 1: Hva skjer hvis de nye elevunderøkelsene viser at elever ikke bare gjennom media, men også gjennom de mer objektive kriteriene vi bruker for elevtilbakemeldinger, sier at ytringsfriheten begrenses i en så viktig institusjon som Kunsthøgskolen er i det norske samfunnet? Punkt 2: Da forskningsprogrammene ble gjennomført, ble de evaluert etter to år – ut fra mitt minne. Hadde det ikke vært på tide å ha en ny evaluering av de akademiske løpene, for det var litt nybrottsarbeid i Norge da vi også sa at det var mulig å lage doktorgradsløp innenfor kunstsektoren? Jeg syntes det var et veldig viktig grep, men det kunne gitt oss nå, etter ti år, en anledning til å se også på det, og vi kunne gjerne ha fått noen internasjonale blikk, fått noen internasjonale forskere til å se på disse doktorgradsløpene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-10-15:
Dette er to forskjellige ting. Det ene handler om sykedager for barn. Det mener jeg vi åpenbart er enige om, så det er greit. Det andre gjelder foreldrepermisjon. Hvis en utenlandsoperasjon kommer på et tidspunkt som er innenfor tiden for foreldrepermisjonen for mor eller far, mener vi at det kan være hensiktsmessig at den som er hjemme, får lov til å videreføre foreldrepermisjonen. Så kan den som er ute, enten overta foreldrepermisjonen når man kommer hjem, hvis det er innenfor perioden, eller få fortsette med foreldrepermisjonen etterpå. Det som er poenget her, og dette er et ønske som har kommet fra veteranorganisasjonene, så at dette er ukjent, er ikke riktig: Når man er ute, vil man gjerne at våre soldater skal ha hodet og fokuset på det som foregår ute. Da vil vi ta bort den belastningen det kan være med sykedager hvis barnet er sykt, eller det at man ikke får tatt ut de ukene. Så vi lager en frivillig ordning som foreldrene selv kan vurdere om de vil bruke, men vi vil gi den som er hjemme, muligheten til å fortsette foreldrepermisjonen selv om de ukene de har rett på, ikke er tilstrekkelig.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-10-15:
Det har kommet innspill fra veteranorganisasjonene om vi kunne se på denne ordningen. Dette handler om soldater som er ute – ikke bare spesialsoldater – i internasjonale operasjoner, og så kan det bli sammenfall i tid med den perioden man skal ta ut foreldrepermisjon. Vi må finne en ordning som gjør at den som er hjemme, kan få lov til å overta ukene til den som er ute. Så kompenserer vi når det gjelder lønn og pensjonspoeng, slik at barnet får være hjemme sammenhengende med en av sine foreldre, og at den som er ute, ikke skal ha dette som en bekymring. Jeg er klar over diskusjonen om likestilling og diskusjonen om fedre da går glipp av sin rett til å være med barnet, men vi sier for det første at det skal være en frivillig ordning, for det andre vet vi at dette vil være en ordning som vil gjelde veldig få, og for det tredje sier vi at vi skal kompensere for de ulikhetene som vil dukke opp når det gjelder permisjon og pensjon for dem som er hjemme.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-10-15:
Dette er kommet som et innspill fra veteranorganisasjonene. Representanten Huitfeldt må gjerne mene at veteranorganisasjonene ikke skal bry seg noe om praksisen for dagens soldater. Jeg er veldig glad for at også de kommer med innspill til det som er dagens praksis. Dette vil gjelde veldig få. Jeg er klar over at det er en diskusjon – den har vi også i mitt parti – om vi nå gjør det vanskeligere for soldatene å ta sin foreldrepermisjon. Men vi har sagt at det er en frivillig ordning, og at det er en ordning som vil kompensere av hensyn til barnet, på den ene siden, men også av hensyn til den som er ute i en internasjonal og vanskelig operasjon, som skal slippe å bekymre seg for hvordan det går med foreldrepermisjonen hjemme. Ja, det er en diskusjon rundt dette, som vi er villige til å ta, men innspillet kom som sagt fra veteranorganisasjonene. Det mener jeg at de er i sin fulle rett til å komme med. Vi har veid for og imot med hensyn til om det legger et utilbørlig press på f.eks. fedre til å ta ut foreldrepermisjon. Vi mener at det ikke gjør det.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-10-15:
Her får vi jo kritikk for at vi er for tilbakeskuende, men det som er grunnen til at vi er tilbakeskuende, er at en av de viktige konklusjonene i den første veteranmeldingen var at det forventes at Forsvaret skal ta alt ansvar, mens det i utgangspunktet er veldig mye i de sivile sektorene som ligger på veteranene. Det er gjort en del. Veterantjenesten er litt av den delen. Vi har familievernkontor på Hamar. Vi har en del spissede miljøer også innenfor Nav som tar dette. Men det viktigste er å få en erkjennelse av at sivil sektor har ansvar også for veteranene. Det ligger i det at vi har brukt sju departementer og uttalelsen min der. Det opplever jeg at sivil sektor tar med. Så gjør vi noe: Vi etablerer en veterankontakt i helsevesenet i de forskjellige helseforetakene, så vi skal være sikre på at den kompetansen vi setter ned i Forsvarets sanitet bl.a. og i veteranorganisasjoner, skal være formidlet ut til helseforetakene. Så blir det også en del av den forskningen vi skal gjøre framover, der vi skal finne ut hvordan dette ligger an. Da vi gjorde Afghanistan-undersøkelsen 1 og 2, da vi gjorde UNIFIL-undersøkelsen, fikk vi mange av disse spørsmålene. Vi skal finne svar på dem gjennom forskningen.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-10-15:
Først til det med foreldrepermisjon. Det er ikke sånn at vi kommer til å komme med en ordning frakoblet de tillitsvalgte, eller ikke kommuniserer med noen om det i Forsvaret. Det er åpenbart at det kommer vi til å gjøre når vi skal finne en løsning. Når det gjelder de punktene fra det arbeidsutvalget som så på erstatningsordningen, var vi åpne også overfor veteranorganisasjonene da vi la fram meldingen, om at vi ikke hadde nådd å se på alt. Her var det en del lovarbeid vi måtte inn og kikke på. Det skulle vi komme tilbake til utover høsten. At den behandlingen kommer her, ser ikke jeg som noe stort problem. På grunn av korona er det veldig lenge siden meldingen ble levert, i april, og nå skriver vi oktober. Så jeg ser det ikke som at jeg er irettesatt av Stortinget. Dette er en del av den prosessen vi har vært igjennom. Vi varslet da vi la fram meldingen, at disse punktene skulle vi se nærmere på og komme tilbake til seinere.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2020-10-15:
For det første: De gangene jeg har pekt på at utbetalingene har vært betydelig høyere enn det som var forventet da erstatningsordningen kom, har jeg brukt det for å gi et eksempel på hvor viktig det var at vi fikk på plass erstatningsordningen – ikke med økonomiske motiver. Jeg sa bare at dette er et tegn på at den erstatningsordningen vi fikk på plass på vegne av veteranene, var et riktig og viktig grep. Nei, det har ikke gått noen politiske signaler til Statens pensjonskasse om at de skal stramme inn for nå begynner dette å bli dyrt. Men her var mange eksempler på at vi kanskje ikke hadde en praksis som var opp til den standarden vi skulle ha. Derfor nedsatte jeg den arbeidsgruppen som har sett på erstatningsordningen. Derfor tok vi med det av det arbeidet vi rakk i veteranmeldingen, og derfor var vi tydelige overfor veteranorganisasjonene på at her er det ennå ting vi må se på, og så skal vi komme tilbake til det utpå høsten. Jeg er veldig fornøyd med den behandlingen vi har fått i Stortinget. Det er tverrpolitisk enighet om at veteranarbeidet er et viktig arbeid, og at det skal fortsette. Så er jeg uenig i det ene punktet, og så sier jeg at vi må se på formuleringen på det andre punktet.