Kari Lise Holmberg (Høyre), 2004-12-14:
Fra 1. september i år har alle kommuner hatt plikt til å tilby nyankomne flyktninger et toårig introduksjonsprogram. I denne proposisjonen foreslår Regjeringen at personkretsen i introduksjonsloven innsnevres. Det er familiegjenforente til personer som har fått opphold på humanitært grunnlag, som heretter vil få rett og plikt til norskopplæring i stedet for deltakelse i et introduksjonsprogram. Den enkelte kommune kan imidlertid på fritt grunnlag velge å inkludere gruppen i kommunens introduksjonsordning. Høyre støtter Regjeringens forslag. Ulike forhold tilsier at denne innsnevringen av personkretsen bør gjennomføres. For det første har Stortinget tidligere vedtatt at det fra 1. mai 2003 skal stilles krav til underhold ved familiegjenforening for dem som har fått opphold på humanitært grunnlag. Hensikten er at personen gjennom introduksjonsprogram og tilknytning til arbeidsmarkedet skal bli selvhjulpen. Hvis den som bor her, er integrert på arbeidsmarkedet før gjenforeningen, vil det være lettere å hjelpe familien med tilpasning til et liv i Norge. Det forutsettes med andre ord at vedkommende forsørger egne familiemedlemmer i kraft av sin posisjon som lønnsmottakere. Vi betrakter denne gruppen på lik linje med arbeidsinnvandrere som også forutsettes å kunne forsørge egne familiemedlemmer i kraft av sin posisjon som lønnsmottakere. Det er i denne sammenheng viktig å bemerke at introduksjonsstønaden på 2 G ikke er høy nok til å oppfylle underholdskravet. Det har fra ulikt hold blitt hevdet at underholdskravet ikke er reelt og derfor ikke fungerer etter hensikten. Vi tar dette til etterretning og ber nå Regjeringen om å vurdere en økning av beløpets størrelse. Både Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet står bak flertallsmerknaden om dette. Norge bør føre en innvandringspolitikk som ikke skiller seg vesentlig fra den politikken som føres i de fleste av våre europeiske naboland – så også i denne saken. Med unntak av Sverige stiller andre land krav til underhold, og i enkelte øvrige land stilles strengere krav for å få familiegjenforening enn i Norge. I Storbritannia må for eksempel hovedpersonen ha bodd i landet i fire år. I Tyskland er utgangspunktet at det ikke gis familiegjenforening for denne gruppen, og i Danmark er reglene strengere enn i Norge. Regjeringen har nedsatt et utvalg som gjennomgår og kommer med forslag til ny utlendingslov. Utvalgets forslag skal nå ut på høring. Ifølge utvalget skal utlendinger med beskyttelsesbehov ikke lenger få opphold på humanitært grunnlag, men asylstatus. Om dette blir vedtatt, blir den nye bestemmelsen om humanitært grunnlag i så fall en rendyrket bestemmelse for opphold ut fra humanitære grunner, mens folk med beskyttelsesbehov får asylstatus og bedre rettigheter. Jeg tror en slik endring kan ha mye for seg, og imøteser både høringsuttalelsene og den kommende behandlingen i Stortinget. Jeg vil avslutningsvis presisere at den nye ordningen om rett og plikt til opplæring i norsk og samfunnskunnskap ikke blir berørt av endringen i denne saken. Den gruppen vi her omtaler, kommer heretter ikke innunder introduksjonsloven, men vil ha rett og plikt til norskopplæring, minst 300 timer, men på det meste 3 000 timer, etter en individuell vurdering. Jeg tar opp vårt forslag i saken.