Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2012-11-15:
I etterkant av at vi i Fremskrittspartiet fremmet dette representantforslaget, der vi ber regjeringen legge fram en sak om hvordan grensehandelen kan reduseres, har Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning offentliggjort en rapport om nettopp dette. Den heter Grensehandel – utvikling, årsaker og virkning. Jeg håper alle i finanskomiteen har lest den, spesielt de som har debattert, skal debattere og ikke minst votere senere i dag. Det er både interessant og skremmende lesning. Den konkluderer bl.a. med at grensehandelen kommer til å øke enda mer hvis man viderefører dagens politikk. Jeg tenkte i den sammenheng – i og med at dette er så interessant og kanskje ikke alle har lest den – å lese opp noen utdrag fra denne rapporten, hvor det bl.a. konkluderes med: «Det har vært en betydelig økning i grensehandel siden midten på 1990-tallet. Fra 2008 til 2011 økte det totale grensehandelbeløpet med 29 % til 11,5 milliarder(…) Undersøkelser viser at nordmenn er det folk i Europa som grensehandler mest. 1 av 2 nordmenn er på grensehandel i løpet av et år, mot et gjennomsnitt på 1 av 10 EU-borgere. Det har også vært en økning i beslag hos tollvesenet i perioden 2008–2011, særlig for øl(67,5 %)(40 %) og brennevin(68 %) (…) (67,5 %) (40 %) (68 %) Det er altså en drastisk økning i smugling. Som det ble nevnt her tidligere, er det uten tvil slik som det sies i rapporten: «Økt grensehandel får konsekvenser på flere områder. Beregningene i denne rapporten viser at: – grensehandelen i 2011 førte til 7700 færre norske arbeidsplasser – grensehandel og taxfree-handel reduserte statens inntekter fra avgifter med 2,4 milliarder kroner.» For dem som er opptatt av miljø, viser rapporten at – «bilkjøring i forbindelse med grensehandel medførte utslipp av 93 000 tonn CO2, dvs. mer enn det all biltrafikk i Finnmark forårsaker.» Videre: – «Fra 2004 til 2011 har forskjellen mellom norske og svenske priser på alle varegrupper økt fra 48,5 prosentpoeng til 60,5 prosentpoeng.» Det er alarmerende. Går vi nærmere inn på sysselsettingstallene, er også de betenkelige, med tanke på de utfordringene norsk næringsliv sliter med. Det gjelder detaljhandelen, med et tap på ca. 2 800 årsverk, engroshandelen, med et tap på ca. 500 årsverk, og mat- og drikkevareindustrien, med et tap på ca. 1 100 årsverk. Så har man primærproduksjonen, dvs. jordbruket her i Norge. Det er jo ofte blitt debattert fra talerstolen. Her er det redusert med ca. 3 100 årsverk. Man har leverandørindustrien, som får et merkbart omsetningstap på grunn av grensehandelen, med antatt ca. 300 tapte årsverk. Man har hatt en rekke høringer i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet. Mange av høringsinstansene er bekymret over dette, spesielt norske bryggerier, alle norske sjokoladeprodusenter og bønder. Derfor er vi i Fremskrittspartiet skuffet over at ingen andre partier vil støtte vårt forslag, spesielt når det i denne rapporten entydig og helt klart under konklusjonen om forslag til tiltak vises til bl.a. Danmark, som har hatt utfordringer med grensehandel mot Tyskland. Det beste virkemiddelet der var å senke avgiftene. Derfor mener Fremskrittspartiet at man må gjøre noe når det gjelder avgiftslettelser, spesielt på vin og øl, og senke de høye tollmurene rundt Norge. Jeg er fornøyd med at Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre er enige i at det bør åpnes for en forsøksordning med søndagsåpne butikker, men skuffet over at vi står alene når det gjelder det andre forslaget. Jeg vil avslutningsvis ta opp Fremskrittspartiet forslag og si at vi subsidiert vil støtte Høyre og Venstres forslag – som er omdelt på representantenes plasser i salen – om at forslaget vedlegges protokollen, hvis det viser seg at vårt forslag faller.