Randi Karlstrøm (Kristelig Folkeparti), 2000-06-06:
Reiseliv handler om å bry seg om folk, og noen trendforskere mener at vi går inn i følelsenes tid der nettopp reiseliv og den menneskelige omsorg som gis her, som man kan få som gjester og besøkende ulike steder i verden, blir en viktig del av framtidssamfunnet. Dette er en næring i sterk vekst, og det er en næring som kan utformes til en stor miljøødelegger eller til en del av en bærekraftig økonomi og et medmenneskelig samfunn. Sentrumsregjeringa la fram reiselivsmeldinga før jul fordi det er behov for et løft i arbeidet for å gjøre norsk reiseliv til en viktig vekstnæring i Norge. Utfordringa er å gjøre dette på vår måte og utnytte de fortrinnene vi har, og sette dette inn i en utviklingssammenheng også for lokalsamfunn og regioner, for bransjer og for kulturlivet. Jeg legger til grunn at reiselivet ikke er noen entydig næring, men et system av ulike bransjer og ulike funksjoner som sammen oppfyller den reisendes behov og gir den reisende en opplevelse. Jeg er opptatt av at den reiselivsmessige infrastruktur både er funksjoner og fysiske element, tilrettelagt for å møte de behov den besøkende har på et sted. Denne infrastrukturen er i prinsippet ikke lønnsom i seg selv, men den danner grunnlag for omsetning og utvikling av reiselivsrelaterte bedrifter. Infrastrukturen bidrar også i stor grad til å øke servicetilbudet både for lokalbefolkningen og for de tilreisende. Jeg er av den oppfatning at den reiselivsmessige infrastrukturen kan sies å være grunnmuren som bygger opp reiselivsvirksomheten innenfor et område. Og fordi reiselivet skal dekke menneskelige behov som å bo, spise og ha aktivitet, er det noen ganger et stort sammenfall mellom den reisendes og lokalsamfunnets interesser. Andre ganger må vi innrømme at det er konflikter. I en utviklingssammenheng må vi finne det gode samspillet mellom disse interessene. Da vil vi også få de beste reiselivsproduktene, og vi vil få det beste lokalsamfunnet. Kristelig Folkeparti er opptatt av at reiselivet er en meget viktig sektor i Distrikts-Norge som har stor betydning både for sysselsetting og utvikling av øvrig næringsliv. Jeg vil understreke at samspillet mellom reiseliv og kultur er viktig produktmessig, men også når det gjelder å utvikle grunnlaget for å forsterke bosetting og utvikling i distriktene. Næringskomiteen har også trukket fram dette med natur og kultur som den viktigste profileringa av Norge som reiselivsmål. Jeg vil også trekke fram landbrukets multifunksjonelle rolle som i stor grad kommer reiselivet til gode. Landbruket gjør Norge vakkert, med grønne enger, epleblomster, kornåkre osv., og Norge regnes i europeisk sammenheng som et meget vakkert land. Jeg er også opptatt av at vi i denne sammenheng skal ta vare på de familiebedriftene vi har i reiselivet. Små og mellomstore bedrifter utgjør en stor underskog og er en viktig del av norske reiseliv. Det er viktig at det blir lagt til rette for disse, og her viser jeg til næringsmeldinga og det arbeidet som er gjort der. Jeg vil også trekke fram de utfordringene som ligger i de forskjellige delene av reiselivet. De store hotellene får skjerpet konkurranse på grunn av kjededannelse og internasjonalisering, mens småhoteller, gjestegårder, campingplasser, hytteformidling osv. er mindre familiebedrifter som står overfor andre utfordringer og er rettet mot et annet segment i markedet. Vi må derfor ikke sette disse overnattingsbedriftene opp mot hverandre. For å få et godt beslutningsgrunnlag både nasjonalt og regionalt er det veldig viktig at vi kategoriserer disse overnattingsbedriftene på en god måte. For å få riktig og nøyaktig statistikk er det også viktig at vi kategoriserer disse i stadig finere grader. Vi hadde bl.a. besøk av den tyske turistkomiteen, og de hadde 80 kategorier – tror jeg det var – i sitt reiseliv. Så mer finmasking er viktig – også for å målrette virkemidlene. Jeg er veldig opptatt av å få fram den økte verdiskapingen reiselivsnæringa faktisk representerer. Her tror jeg det er viktig å bruke forskningsmidler for å få fram den faktiske totaleffekten av reiselivet. Jeg tror det er betydelig samspillseffekter mellom reiseliv og andre bransjer. Hvis vi ser på utviklingstrekk og utfordringer for norsk reiseliv, er den store utfordringa å få økt lønnsomhet. Der er det flere faktorer som er viktige. Det første er å øke kompetansen innenfor næringa, slik at vi kan holde det vi lover i markedsføringa. Det er å profilere oss og bruke først og fremst vår naturnærhet, profilere dette med kultur og natur. Det er å satse på merkevarebygging, og det er å gjøre et godt arbeid når momsreformen kommer – den blir viktig for reiselivet – og det er også å legge til rette for infrastruktur, både når det gjelder IT og samferdsel. Innenfor natur og kultur vil jeg trekke fram landbruksmeldinga som ble lagt fram i begynnelsen av mai. Det er viktig å selge naturopplevelse og kulturopplevelse, og mat og matkultur er i så måte et veldig viktig område. Mange små og mellomstore bedrifter bruker maten og matopplevelsen som et av sine konkurransefortrinn, og innenfor bygdeturismen, som ofte er knyttet til landbruk, bruker de maten bevisst i markedsføringa. Her mener komiteen at potensialet trolig er større enn det vi utnytter i dag, og økt produksjon av lokale spesialiteter og nisjeprodukter kan gi økt verdiskaping og utnytte turismens etterspørsel etter slike produkt. Her har også komiteen understreket at det er viktig å få til et samarbeid mellom reiselivsnæring og primærprodusenter og næringsmiddelindustrien. Jeg vil også vise til at det er flere trender som fører til økt etterspørsel etter reiselivstjenester. Jeg vil trekke fram en grønn bølge og en veldig etterspørsel etter urørt natur. Her ligger vårt store potensial. Når det gjelder merkevarebygging, er det veldig spennende å se hva som kan komme ut av den satsinga og det oppdraget som Norges Turistråd har fått. Jeg tror det er veldig viktig for å få til en overbygning når vi profilerer Norge, for vi har vært plaget med litt for fragmentert markedsføring. Men samtidig skal vi være glad for det mangfoldet som er innenfor reiselivet, og kanskje være litt forsiktig med å strukturere. Folk i disse småbedriftene kommer til å utnytte IT-teknologien, og det er veldig spennende å se hvordan dette slår ut, ikke minst for de små bedriftene, som ofte ikke har fått så god nytte av den offentlige markedsføringa som har vært gjort gjennom NORTRA, fordi det har vært krevd så stor egeninnsats. Men vi må innrømme at vi står overfor utfordringer når det gjelder rekruttering. Det blir en konkurranse om de unge. Samtidig er reiselivsnæringa for mange deres første møte med arbeidslivet, og reiselivet er også en sterkt sesongbetont næring der mange unge får sin første sommerjobb. Det er viktig i den sammenheng å legge til rette for den unge arbeidskraften i reiselivet, slik at de får positive erfaringer og velger det som utdanningsveg. Dessverre viser det seg også at tilgangen på finansiering er mangelfull og ustabil, og her har meldinga tattfram muligheten for å vurdere turistskatt. Hvis næringa sjøl viser interesse for å få i gang slike systemer, kan det være nyttig for å få bedre og mer stabil finansiering på fellestiltakene. Det er nok en ganske viktig oppgave framover. Veldig mye av nøkkelen til å lykkes med å øke lønnsomheten ligger i å lykkes med en målrettet markedsføring og nå de norske forbrukerne for Norge som nordmenns reiseland og vinne de internasjonale nisjene på markedsføring profilert på natur og kultur – spesielt natur. Når det gjelder den nasjonale portalen på Internett, skal det også bli spennende å se hvordan det fungerer. Jeg tror det kan bli en veldig viktig del av satsinga. Men det er også viktig at vi i Stortinget følger opp med penger til denne satsinga, for som sagt ligger veldig mye av nøkkelen i markedsføringa. Jeg er også opptatt av å få fram den litt svakere organiserte delen av reiselivet. Her ligger veldig mange muligheter og et stort aktivum for å lage nye produkter.