Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2001-12-12:
En kan trygt si at Regjeringen har fått fullt gjennomslag for sin politikk, når en kun har flyttet på 33 mill. kr i et budsjett på nesten 232 milliarder kr. Kristelig Folkeparti er tilfreds med at en prioriterer innsatsen for de svakeste og for dem som har det vanskeligst. Det betyr mye for uføre at barnetillegget i folketrygden øker med 10 pst. og gir en økning på over 5 000 kr pr. barn pr. år. Merutgiftene er på 81 mill. kr i forhold til Arbeiderpartiets forslag. For familier som er avhengig av sosialhjelp i en vanskelig situasjon, er det viktig at kontantstøtten holdes utenfor. Da vi behandlet utjamningsmeldingen, var alle partiene, utenom Fremskrittspartiet, enige om dette. Nå har Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV snudd. Dette er vanskelig å forstå, da en evaluering av kontantstøtten tydeliggjør at den har virket økonomisk utjevnende. Det er bra at Regjeringen har ambisjoner om å forhindre fattigdom og nød, og lager en tiltaksplan mot fattigdom. Det er viktig å evaluere dagens velferdstiltak. Treffer de godt nok? Bør vi ha nye? For Kristelig Folkeparti handler velferdspolitikken om trygghet og verdighet. For de aller fleste av oss betyr det å ta ansvar for eget liv – ta ansvar for oss selv og våre nærmeste. Noen faller utenfor og trenger hjelp til å greie hverdagen. Nærmere 800 personer står i metadonkø. En styrking på 26,5 mill. kr vil avhjelpe situasjonen. Samtidig bevilges 55 mill. kr for å gi et lavterskel helsetilbud til rusmisbrukerne. Dette tilbudet overføres til Helsedepartementet fra neste år. Kristelig Folkeparti mener dette tydeliggjør at ingen kan fraskrive seg ansvaret. Norge er dessverre det landet som har flest overdosedødsfall. Brukere av både alkohol og narkotika blir stadig yngre. Det er positivt at Regjeringen vil utarbeide en handlingsplan mot rusmiddelproblemer. Forebygging er helt sentralt, men det er også viktig å holde fast på målet om å gjøre brukerne rusfrie. Kristelig Folkeparti er glad for at de store helsereformene – som kreftplan, psykiatriplan og reformer når det gjelder sykehusutstyr – følges opp, slik at det gis forutsigbarhet. En utvidelse av ISF-ordningen fra 50 til 55 pst. samtidig som kryptaket fjernes, vil føre til at flere pasienter blir behandlet. Kristelig Folkeparti ser behovet for en helhetlig gjennomgang av sykehusbevilgningene i revidert nasjonalbudsjett sett i lys av de erfaringer man kan trekke etter at staten har overtatt spesialisthelsetjenesten. Gjennom et konstruktivt samarbeid med Fremskrittspartiet ble det plusset på 20,5 mill. kr for å øke kurdøgnprisen til våre opptreningsinstitusjoner. Det er spennende at en samlet komite vil gi 10 mill. kr til å utprøve en terapeutisk vaksine som kan gi håp for pasienter med hiv og aids. Flertallet støtter arbeiderpartiregjeringens forslag om å avvikle offentlig støtte til kunstig befruktning for barnløse. En samlet komite sa dette da vi behandlet verdimeldingen. Det er ofte smertefullt å prioritere, og vi har alle mottatt mail og brev fra frustrerte par som ønsker seg egne barn. Til slutt vil jeg understreke behovet for flere hospiceplasser. Det er positivt at man i kreftplanen har satt av 50 mill. kr til regionsykehusene for å bygge opp kompetansesentre for lindrende behandling, og at man har funnet rom for å styrke budsjettet med 20 mill. kr for å etablere flere hospiceplasser i 2002. De fleste ønsker å være nær sin familie når de er kommet til livets slutt. Målet må være å tilrettelegge for hospice i nærmiljøene – i kommunene. Tilbudet til uhelbredelig syke og døende må være integrert i den vanlige helsetjenesten. Smertebehandling og lindring av symptomer er viktig, men en må ikke glemme at pasienten har et helhetlig behov. Ved siden av de fysiske og psykiske behovene er det like viktig at de åndelige og eksistensielle behov blir imøtekommet.