trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Ja, det er klart at hvis det ikke er et anerkjent ekteskap, så er det jo ikke noe hinder for å gifte seg på nytt. Men som representanten sannsynligvis vet godt, er det jo religiøse årsaker til at en kanskje ikke kan gifte seg på nytt, så det kan også være et hinder for disse personene. Men jeg vil understreke at det vil være veldig snevre unntak for dette. Som sagt er det noen menneskerettslige og også EØS-rettslige forpliktelser som vi må følge, og det er derfor vi har foreslått også disse unntakene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Jeg vil si at det kan ramme barns rettssikkerhet og barns trygghet dersom foreldrene ikke kan gifte seg igjen og at en av den grunn mister f.eks. ulike rettigheter eller ikke minst en ektefelle, som kanskje kan stå uten rettigheter. Det mener jeg er et alvorlig problem. Den norske loven skal gjelde for alle, men om en av ulike religiøse årsaker ikke ønsker å gifte seg på nytt, er ikke det noe vi kan vedta i denne sal. Det handler om en overbevisning, en tro, som er der. Så tror jeg at i de aller fleste tilfellene vil det sikkert være ulike måter å løse dette på, men det er det som er begrunnelsen for oss, at vi har noen menneskerettslige og EØS-rettslige forpliktelser som vi må vedta et lovverk i tråd med. Derfor er det også veldig snevre unntak, og jeg mener som sagt at det er mulig å komme på gode eksempler på at det kan være mulig å gi sånne typer unntak, der begge ønsker det og virkelig elsker hverandre, selv om det ble inngått da de var 17 år.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Jeg skal bare si at noen ganger går det jammen meg fort i Stortinget også. Vi behandler en lov i dag som er viktig, som betyr mye for mange. Det er ingen tvil – det er for stor variasjon i kvaliteten på sakkyndigrapportene i foreldretvistsaker. Det er heller ingen tvil om at det skjer for mange alvorlige feil, og at det skaper mistillit til ordningen. Arbeiderpartiet har lenge vært opptatt av rettssikkerheten for barn og foreldre i møte med den norske forvaltningen, og at hensynet til barnets beste og dets rettssikkerhet ikke er blitt fulgt godt nok opp. Det skjer for mange feil i saker som omhandler for mange barn og familier, og en del feil får svært alvorlige konsekvenser for disse. Vi fikk etter flere omganger flertall for at det skulle nedsettes et ekspertutvalg som skulle gjennomgå rettssikkerheten i alle deler av barnevernet. Det tok litt tid, men nå er dette utvalget satt ned, og det er bra. Det er overmåte viktig at vi som fellesskap bestreber oss til det ytterste for å ivareta barna på best mulig måte når de utsettes for manglende omsorg, vold og overgrep, eller når de står mellom foreldrene sine i alvorlige foreldrekonflikter. Nå foreslår regjeringa at sakkyndigrapporter skal underlegges samme kvalitetskontroll som sakkyndigordningen i barnevernet, og de skal vurderes av Barnesakkyndig Kommisjon. Det er et skritt i riktig retning. Arbeiderpartiet har merket seg at det er store utfordringer også med sakkyndigordningen knyttet til barnevernsloven. Og i 2020 utgjorde 25 pst. av rapportene i Barnesakkyndig Kommisjon faglige eller metodiske mangler som kan ha konsekvenser for vurderingen av sakene. Og det er for mange feil. Sakkyndigordningen i barnevernet er også gjenstand for kritikk, bl.a. har det vært forhold som at sakkyndig har hatt for tette bindinger til barnevernet. Derfor har Arbeiderpartiet i flere omganger foreslått å styrke også den ordningen. Vårt primære mål har vært å knytte hele sakkyndigordningen opp til domstolene og at ordningen skal bli søknadsbasert. Etter vår mening hadde det gitt større sikkerhet for uhildethet, og oppfølging og veiledning av sakkyndiges arbeid hadde blitt bedre. Vi har ikke fått flertall for en sånn ordning ennå, men i dag tar Stortinget et lite skritt i riktig retning. Alle sakkyndigrapporter skal nå underlegges Barnesakkyndig Kommisjon, og i barnevernsloven, som vi skal behandle om noen dager, foreslås det at finansieringen også knyttes til domstolen.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Takk til SV, som reiste saken, og til representanten Øvstegård, som har vært saksordfører for denne saken. Da jeg vokste opp, pleide vi å si at et bilde lyver ikke. Men i dag er det ikke sånn. Nå kan vi ikke lenger se om et bilde er ekte eller falskt, for teknologien er blitt så bra at det nærmest er umulig å skille. Retusjerte bilder er helt vanlig i reklamebransjen. Med et tastetrykk redigeres bildene som brukes for å selge produkter. De skal skape et perfekt utseende, der personer får smalere midje, større pupper eller tynnere lår. Slike bilder av unaturlige, redigerte kropper møter barn og unge hver dag i et samfunn med stadig økende reklamepress. I dag er sosiale medier og stor tilgang til informasjon noe som gjør barn og unge spesielt utsatt for sosialt press og for uønsket markedsføring og reklame. Mye av reklamen blir til forventninger hos barn og unge om hvordan de faktisk bør se ut. Når man ikke kan skille mellom hva som er redigert, og hva som ikke er redigert, skaper det et falskt bilde av hva som er en normal kropp, selv om noen av disse kroppene til tider kan se helt naturlige ut. Reklamebransjens retusjerte bilder bidrar til økt kroppspress og usunne idealer, idealer som gjør at unge kan føle misnøye med egen kropp og få urealistiske forventninger til hvordan man skal se ut. Arbeiderpartiet mener det er alvorlig at barn og unge blir psykisk syke eller får andre plager som følge av opplevelsen av ikke å leve opp til skjønnhetsidealene fra reklameindustrien. Jeg er glad for dagens vedtak, for det er et ledd i å bidra til økt bevisstgjøring, til å endre fokus på utseende og til å hindre kroppspress. For tre år siden, som saksordføreren nevnte, ble det fremmet et forslag der vi gikk sammen med SV, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti, som er bakgrunnen for denne saken. En samlet komité stemte for forslaget, men det har tatt over tre år å komme tilbake til Stortinget. Nå først blir det en endring. Arbeiderpartiet er opptatt av at vi tar barn og unges psykiske helse på største alvor. Derfor har vi de siste årene fremmet en rekke forslag, som dessverre er blitt nedstemt. Vi har foreslått å få vedtatt en egen handlingsplan mot kroppspress, forbud mot reklame for kosmetisk kirurgi og tiltak for å begrense reklame i det offentlige rom, f.eks. gjennom å opprette reklamefrie soner i nær omkrets av skoler. Dette er forslag som Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre har stemt imot. Heldigvis har Kristelig Folkeparti vært litt mer opptatt av temaet, og det var gjennom deres støtte vi fikk flertall for Arbeiderpartiets representantforslag om et mer regulert marked for kosmetiske injeksjoner. Også her stemte Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet mot forslaget. Men i dag er en god dag, og vi er fornøyd med det forslaget som ligger i saken.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2021-06-02:
Hvert år opplever 20 000 barn at familien går i oppløsning, og at foreldrene går fra hverandre. Det er en tøff og svært sårbar tid for alle disse barna, men også for foreldrene. En del av foreldrene blir ikke enige om fordeling av samvær med barna. Foreldretvistsaker ender da ofte i domstolene, og rapporter fra sakkyndig brukes for å avgjøre tvister om samvær. Slike rapporter har vært omstridt. Det gjelder bl.a. innholdet i rapportene, og det er fremmet påstander om lite nøytralitet – eller bias, som det heter – og skjev vektlegging av synspunkter også hos dem som utarbeider rapportene. Det er også stor variasjon i rapportene, og det ble påpekt i den offentlige utredningen fra 2017 om behov for særdomstoler. Det er viktig at det er legitimitet i rapporter om tvister om samvær. Jeg er veldig fornøyd med at det nå kommer en endring i barneloven, og Stortinget må rette opp forhold i loven som kan gjøre at praksis blir bedre. Departementet foreslår helt konkret at Barnesakkyndig Kommisjon skal vurdere kvaliteten på sakkyndigrapporter i foreldretvistsaker før domstolene kan bruke dem som bevis. Dette er på samme måte som i barnevernssaker. Denne loven og dette grepet vil heve kvaliteten og rettssikkerheten i avgjørelsen til de sakkyndige og domstolenes avgjørelse i foreldretvistsaker. Departementet oppnevner også medlemmer og kan gi forskrift om hvordan kommisjonen skal være organisert, hvilke oppgaver den skal ha, og hvordan saker skal behandles. Med dette styrkes også det formelle rammeverket i det sakkyndige arbeidet i foreldretvistsaker. Ved samlivsbrudd har barn rett til å være sammen med begge foreldrene – om det ikke er helt spesielle saker som tilsier noe annet. Foreldretvistsaker er veldig krevende for alle barna som er berørt, og ikke minst for familier som er involvert. Da skal ikke barna samtidig også oppleve at de blir frarøvet muligheten til å være sammen med den ene forelderen fordi rapporter ikke er gode nok når de kommer til domstolene. Høyre mener for øvrig at ved ny barnelov, som sikkert kommer til Stortinget i neste sesjon, må det være et prinsipp med fordeling på 50/50 pst. når det gjelder både samvær og bosted. Dette gjør at vi vil få færre slike saker i domstolene.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2021-06-02:
Hvert år blir 12 millioner jenter giftet bort. Det er en kjempeutfordring for likestillingen og ikke minst bærekraften i verden. Disse jentene blir hindret i utdanning og har liten sjanse til å forsørge seg selv. Det strider mot FNs barnekonvensjon og ikke minst bærekraftsmålene, som slår fast at barn under 18 år ikke skal giftes bort. Barneekteskap brukes i stor grad som forhandlingsvare ved at det skal trygge familiers behov og økonomi. Dette handler også i stor grad om fattigdommen i verden, som vi alle ønsker å bekjempe. Jeg er veldig glad for at vi i dag vedtar innstramninger i nåværende lov, for dagens regelverk innebærer en risiko for ulik praksis fordi ulike myndigheter vurderer vilkår for å anerkjenne ekteskap etter ekteskapsloven ulikt. I dag blir det nå slik at ekteskap med mindreårig som er inngått i land etter utenlandsk rett, ikke skal anerkjennes. Det betyr at vi får en mer lik praksis. Ekteskap skal ikke anerkjennes dersom en eller begge parter er under 18 år, selv om de giftet seg før de var 18. Det er noen unntak. Jeg noterer meg at Fremskrittspartiet ikke støtter det, men dersom man har giftet seg og en av partene – og det er nevnt eksplisitt – var 16 år da ekteskapet ble inngått, og man i dag kanskje er 50 år, og de lever godt sammen, har barn, og begge samtykker skriftlig til at ekteskapet ikke skal oppløses, mener vi at det ikke er riktig at staten skal gripe inn og oppløse dette ekteskapet. Men dette tilhører unntakene, og det er Statsforvalteren som får myndighet til å overprøve det. Takk til saksordføreren fra Fremskrittspartiet. Vi har sammen vært pådrivere for å få til denne loven, og jeg er veldig glad for at den kommer i denne stortingsperioden.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-06-02:
I denne proposisjonen foreslås det en rekke lovendringer som har til hensikt å gjøre uttaket av foreldrepengene mer fleksibelt. Disse endringene skal legge til rette for at foreldrepengene kan tas ut på det tidspunktet som passer familien best. Det er veldig bra. Det er definitivt positivt at lovverket på bakgrunn av endringene skal framstå mer lettfattelig og mindre byråkratisk og med det også sørge for at ordningene blir enklere å administrere for Nav. Det faktum at mange fedre og medmødre de siste årene har gått glipp av verdifull tid med sine barn under permisjonen på grunn av dagens regelverk, er en situasjon vi ikke kan akseptere. Så vi i Senterpartiet er opptatt av at begge foreldrene skal være likestilte som omsorgspersoner og mener at det at begge tar permisjon og er hjemme med barnet, styrker relasjonen mellom både mor og barn og far og barn, og dermed gir barna de beste forutsetningene for gode oppvekstvilkår. Samtidig må og bør tilknytningen til arbeidslivet også ivaretas for begge foreldre. Jobb er selvfølgelig viktig for begge parter i foreldreskapet, også når permisjonstiden er over, for trygghet for familiens økonomiske bæreevne også på sikt er viktig for barnet. Så et fleksibelt regelverk som bedre kan tilpasses foreldrenes situasjon der og da, mener vi utgjør et viktig og prinsipielt standpunkt. Lovendringene vi vedtar i dag, tar hensyn til mange forhold som kan påvirke uttak av foreldrepenger. Noe vil forenkle byråkratiet for flere parter. Ett særlig viktig moment er at deltidsarbeidende får de samme mulighetene som heltidsarbeidende. Det er vi i Senterpartiet glad for. Avslutningsvis vil jeg bemerke at denne tiden da barna er så små og har behov for tett og god oppfølging og relasjonsbygging med sine foreldre, den går fort. Det er derfor også viktig at det presiseres i loven at uttaket må skje innen barnet er fylt tre år, slik at ikke uttaket skyves unødvendig langt ut i tid.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-06-02:
Denne proposisjonen er kjærkommen. Den har jeg ventet på siden jeg var til stede ved framleggingen av funnene i rapporten Prosjekt perfekt, som Press – Redd Barna Ungdom, la fram i 2018. Den hadde så mye alvorlig i seg at det er stor grunn til å være veldig glad for at SV løftet saken, at det ble et flertall i Stortinget for anmodningsforslaget, og at vi i dag rett og slett vedtar en lov som kan bedre situasjonen for det kroppspresset som barn og unge blir utsatt for via reklame. Så mange som 43 pst. av alle dem som deltok i Prosjekt perfekt, var enig i at de kjenner på kroppspress i hverdagen, og den følelsen ble forsterket av reklamens tendens til uriktig å skildre hva som er riktig bilde av fasong, størrelse og hudfarge. Reklame er det jo mye av, selvfølgelig på tv og i andre tradisjonelle medier, men også på de nettstedene og sosiale plattformene som unge oppholder seg mest på, i timevis daglig. Det er derfor problematisk at denne gruppen skal føle seg feil eller kjenne seg utilstrekkelig i forholdet til sin egen kropp, fordi reklame ofte viser kroppsideal som enten er uekte og/eller urealistisk, samt lite nyansert. Vi må begrense mulighetene for dem som reklamerer, til feilaktig å påvirke barn og unge med et etterlatt inntrykk av at kun enkelte fasonger, størrelser eller hudfarger er definert som innenfor. Ja, det er på høy tid at vi presiserer at å drive med slik negativ påvirkning av barn og unges psykiske helse er ugreit. Ungdata har år etter år fortalt oss om en økende andel ungdom med psykiske plager, og de slår også fast at det statistisk sett er stort overlapp mellom alle de som opplever psykiske helseplager, og de som er misfornøyd med eget utseende. Vi i Senterpartiet mener, håper og tror at lovendringene vi gjør i dag, vil bidra til å få ned disse dystre tallene. Vi ser nå fram til velproduserte reklamer i tiden framover, hvor mangfold og rom for å være forskjellig settes på agendaen, slik det burde vært gjort for en god stund siden. Heldigvis ser vi spor av det i noen av de store kjedenes sommerreklamer, og det gleder meg. Også på sosiale medier som TikTok, en plattform med mange veldig unge brukere, som har ekstremt mye kroppsfokus, er det tilløp til stadig flere kontoer som fremmer mangfold og kroppspositivisme. Men det er dessverre få. Disse kontoene er i mindretall, og jeg mener storsamfunnet har en oppgave med å prøve å finne ut av hvordan vi skal komme i inngrep med alle de mer eller mindre profesjonelle påvirkerne og influenserne som fortsetter å bidra til et negativt kroppspress. Men vi får ta ett steg om gangen, og i dag tok vi dette. Det er jeg glad for.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-06-02:
Takk til de ansatte på Stortinget som gjør en strålende jobb under pandemien. Det vil jeg benytte anledningen til å si. I denne proposisjonen får vi på plass noen viktige lovendringer som sender klare og prinsipielle signaler. Under koronapandemien har både WHO, altså Verdens helseorganisasjon, og FN slått alarm om den negative utviklingen når det gjelder barneekteskap. I en artikkel i Vårt Land den 14. februar står det: «FN forventer at pandemien og dens økonomiske konsekvenser vil resultere i 13 millioner barneekteskap mellom 2020 og 2030, som ellers ikke ville ha forekommet.» «Som ellers ikke ville ha forekommet» – derfor aktualiseres denne tematikken ekstra akkurat nå. Vi i Senterpartiet er positiv til at det skal gjøres endringer i ekteskapsloven som styrker mindreåriges vern. Med disse lovendringene vil Norge klart og tydelig synliggjøre at vi ikke anerkjenner ekteskap inngått der begge parter eller den ene var mindreårig, altså under 18 år. Flyktningkrisen i 2015 ga oss et innblikk i utbredelsen av barneekteskap, og det er altså – pandemien tatt i betraktning – slik at denne praksisen dessverre ikke har blitt mindre utbredt de siste årene. FN peker også på at barneekteskap er en skadelig praksis, og det vet de fleste. Utfordringene med at dagens situasjon er som den er, er at det er veldig vanskelig å få en oversikt over hvor mange dette gjelder, og dermed er det selvfølgelig vanskelig å sanksjonere mot eller hjelpe dem som eventuelt er i disse ekteskapene under tvang. Derfor er det på sin plass at vi oppfyller våre menneskerettslige forpliktelser for å beskytte barn mot slike ekteskap med justeringer i lov om rettsstatens virkemiddel for å definere hva som er lov, hvordan loven skal tolkes og praktiseres, og hvem loven skal gjelde for. Med denne proposisjonen sier Norge som nasjon at denne formen for ekteskapsinngåelse aksepterer vi ikke.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Vi i Kristelig Folkeparti mener at samfunnet skal bygges nedenfra, og at familien er den viktigste, mest grunnleggende enheten i samfunnet vårt. At foreldre har tid og mulighet til å følge opp barna sine, er helt avgjørende for en god oppvekst. Vi vet at en god barndom varer livet ut. Jeg er stolt av at vi har en statsråd som setter familiene først, og som nå gjør regelverket knyttet til foreldrepenger bedre og mer treffsikkert, slik at enda flere foreldre får mer tid med barna sine. Det er veldig bra at alle foreldre nå får mulighet til å utsette foreldrepengene, uavhengig av hva de gjør under utsettelsen. På den måten får foreldre som arbeider deltid, som studerer, deltar på arbeidsmarkedstiltak og lignende, anledning til å utsette sitt foreldrepengeuttak til et tidspunkt som passer bedre. Ja, foreldre får større valgfrihet. Ikke minst vil denne endringen forhindre nye tilfeller av at foreldre mister opptjente rettigheter fordi de har søkt for sent. I tillegg blir ordningen enklere for foreldrene og enklere å administrere for arbeids- og velferdsetaten. Vi i Kristelig Folkeparti håper at denne endringen vil bidra til at flere foreldre får anledning til å bruke sin rett til å ta ut foreldrepenger. Ja, for Kristelig Folkeparti er nettopp hensynet til barna og til familien viktigere enn alle andre hensyn. Alle våre familiepolitiske løsninger legger til grunn at familier er forskjellige, at barn er forskjellige, og at de derfor trenger fleksibilitet og valgfrihet for selv å organisere sitt liv og få sin hverdag til å gå i hop. Derfor vil Kristelig Folkeparti fortsette å jobbe for at permisjonsordningen skal bli stadig bedre. I regjering har vi også fått gjennomslag for å utvide foreldrepengeperioden for foreldre som får premature barn, født senest ved utgangen av uke 32, og vi har også økt permisjonstiden ved tvilling- og trillingfødsler. Senest nå på vårt landsmøte vedtok vi en rausere og mer fleksibel permisjonsordning som skal bidra til at foreldre får en større fleksibilitet for å ta de valgene som passer dem best. Vi i Kristelig Folkeparti vil styrke barnefamiliene, og denne endringen vi nå får på plass, vil definitivt gagne mange barnefamilier. Derfor er jeg glad for at en samlet komité er enig i en større fleksibilitet i uttak av foreldrepengene. Så vi stemmer naturligvis for innstillingen.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Hver dag blir jenter og gutter, kvinner og menn utsatt for kroppspress fra utallige annonser, reklamer og ulike innlegg. Nettsider opp og ned og i mente viser oss bilder av helt uoppnåelige skjønnhetsidealer og forteller oss hvordan vi kan få den perfekte sommerkroppen, eller hvordan vi kan gå ned i vekt kjappest mulig. Vi vet at sosiale medier de siste årene har bidratt til å øke dette presset betydelig. Ja, selv som voksen kjenner man at det kan være vanskelig å styre klar av det og unngå å la seg påvirke, og da kan vi bare forestille oss hvor vanskelig det er å være barn eller ungdom i møte med alt dette. Undersøkelser og rapporter viser tydelig at vår oppfatning av kropp og utseende blir påvirket av reklamene som kommer vår vei. Reklame bidrar i stor grad til å sette standarden for hvordan folk ønsker å se ut, og de framsetter et ideal som svært ofte er helt urealistisk for folk å nå. Ja, for sannheten er at de bildene ofte blir retusjert i etterkant, sånn at de som er avbildet, skal framstå som enda flottere enn det de egentlig er. Den endringen i markedsføringsloven som vi skal vedta i dag, er et resultat av at vårt partis ungdomsorganisasjon Kristelig Folkepartis Ungdom har kjempet en iherdig kamp for å dempe det massive presset som ungdommen møter i ulike kanaler hver eneste dag. Jeg er veldig stolt av at vi har en ungdomsorganisasjon med stor gjennomslagskraft, og jeg er også stolt av at regjeringen nå følger opp og krever at all reklame som viser forskjønnede eller idealiserte mennesker, skal gjøre oss oppmerksom på at det er nettopp det de gjør, og at personen i bildet eller i filmen er fikset på – at det de framstiller, er urealistisk. Merking av retusjert reklame er et svært viktig grep i arbeidet mot kroppspress. Selv om vi lever i en internasjonal verden, som Fremskrittspartiets representant var inne på, er det viktig at Norge går foran med et godt eksempel også på dette området. Vi politikere kan bestemme mye, men vi kan dessverre ikke vedta et forbud mot kroppspress. Det er noe som hver enkelt av oss og vi som samfunn er nødt til å jobbe for å motvirke i fellesskap. Vi har fortsatt en vei å gå for å fremme sunne og naturlige idealer, men merking av retusjert reklame er så absolutt et steg i riktig retning for å motvirke presset om å ha et perfekt ytre. Derfor er vi i Kristelig Folkeparti veldig glad for at flertallet i komiteen har sluttet seg til regjeringens forslag, og at vi endelig får på plass denne viktige endringen.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Vi er så heldige at vi har hatt politikere i Norge som har skjønt at det var viktig for likestillingen og for kvinners mulighet til å delta i arbeidslivet at man hadde velferdsordninger som gjorde det mulig å kombinere det å ha familie, å ha barn, og det å jobbe. Det er årsaken til at vi har verdens beste foreldrepermisjonsordning, der foreldrene kan være hjemme med barnet i et år etter fødsel. Det er helt unikt i verdenssammenheng. I de aller fleste andre land har mor noen uker eller noen skarve måneder med gjerne ubetalt permisjon før man må tilbake i hamsterhjulet og til arbeidslivet. Det går bra med de ungene også, man får det til, men det er helt klart et fantastisk velferdsgode vi har her til lands. Foreldrepermisjonsordningen er fleksibel. Det at vi nå i dag gir alle mulighet til å ta ut foreldrepengene fram til barnet er tre år, er å tette igjen et hull. Noen hadde ikke mulighet, men de fleste har jo hatt mulighet til akkurat det. Det er en sak som ble forberedt fra den rød-grønne regjeringen, den har ligget på vent en stund, og det er bra at vi vedtar dette i dag, slik at det vil gjelde alle. Dette gjør også at dagens fordeling av foreldrepermisjonen med en mammakvote, en pappakvote og en felles del som foreldrene kan velge selv hvordan de tar ut, står seg enda bedre. Ofte hører vi fra høyresiden at det er så innmari vanskelig å få tatt ut pappapermisjon, men når man da kan ta ut pappapermisjon enkelte dager, uker eller måneder innimellom som man vil fram til barnet er tre år – ja, så burde det være enkelt å få til. Jeg unner alle å kunne gjøre som de selv vil med den tiden. Men det er viktig at fedrene får sin del av permisjonen. Vi vet – og all erfaring viser – at når pappakvoten minskes eller fjernes, får ikke fedrene ta ut permisjon. Det er fordi mange mødre anser permisjonen for å være deres, eller at arbeidsgivere anser fedrene som uvurderlige eller uunngåelige på arbeidsplassen. Jeg hadde selv permisjon i juni i fjor, rett før min sønn fylte tre år, fordi jeg hadde spart en måned, og det var en fantastisk tid med en liten fyr som snart fylte tre år. Så det er et veldig godt vedtak vi gjør her i dag. Nå får alle sammen muligheten til dette, og det gjør også at foreldrepermisjonen blir enklere å ta ut for alle.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Det er en viktig sak vi i dag får vedtatt, og det er som flere har nevnt, også på bakgrunn av forslag fra Arbeiderpartiet og SV. Men de som skal ha den virkelige takken for at dette nå blir en realitet, er den brede koalisjonen av ungdomsorganisasjoner og ungdomspartier som virkelig har stått på for dette. Dette er viktig, for skjønnhetspresset som både jenter og gutter i dag utsettes for, er en av de store likestillingsutfordringene vi har, fordi rammene for det å være jente eller det å være gutt er trange. Du skal være og se ut på bestemte måter for å være vellykket. Da jeg var ung, var det selvfølgelig også urealistiske skjønnhetsidealer. Det vil det til enhver tid være. Det ligger i ungdommens natur å ville strekke seg etter noe, og slik har det også alltid vært. I julen fant lillesøsteren min, som nå er 17 år, noen bilder av meg fra da jeg var 16 år, og da utbrøt hun: Anette, du skal være glad det ikke fantes Instagram da du var 16 år! Det har hun nok rett i, for jeg så jo ikke ut. Jeg så ut som en nyfødt kamel med altfor lange ben og tannregulering, og jeg hadde arvet klær, men det gjorde liksom ingen ting. De som er unge i dag, utsettes for et press via sosiale medier og en reklameindustri som ikke fantes den gangen, og som stadig vokser seg større. Som statsråden også så riktig sa, er det ikke sånn av vi politikere kan vedta at det ikke skal være urealistiske skjønnhetsidealer, eller at reklamen ikke skal eksistere. Den har kommet for å bli. Men det vi kan gjøre, er å gjøre mer for å stoppe den kyniske industrien som spiller på og som hausser opp ungdommens urealistiske forventninger, og som også forteller dem at de ikke er bra nok. Derfor er dette forslaget som nå vedtas om merking av retusjert reklame, så viktig, og derfor burde også Stortinget ha gått inn for Arbeiderpartiet og SVs forslag om å forby reklame for kosmetisk kirurgi, som vi nå ser brer om seg.
Marianne Haukland (Høyre), 2021-06-02:
Det er bra at vi vedtar en lov som gjør det enklere for foreldrene i møte med de statlige systemene, for det kan jo virke veldig kronglete at man, når man skal gå inn og søke om perioder der man skal være hjemme med sitt barn, skal vite hvordan alt skal fordeles i løpet av ett år, og det må man vite på den tiden man sender det inn. Vi mener det er viktig at loven anerkjenner at livssituasjonen kan påvirke familiens mulighet til å ta ut foreldrepenger. Selv om regelverket for foreldrepenger i utgangspunktet er fleksibelt og gir foreldrene mulighet til å utsette og gradere pengene over en periode på tre år, opplever enkelte foreldre at regelverket ikke er tilpasset deres situasjon og har noen begrensninger som framstår som dårlig begrunnet. Derfor er vi glad for at dette forslaget sikrer at alle foreldre får mulighet til å utsette foreldrepengeuttaket, uavhengig av hva de gjør under utsettelsen. Om det er deltidsarbeid, om de er studenter med eksamen, eller har fått praksisplass – ja, det har ingenting å si for denne ordningen. Ordningen medfører også at ingen familier skal miste noen av sine rettigheter som følge av at regelverket er vanskelig å forstå. Det mener jeg er en viktig ting å tilføre i loven, slik at familier ikke skal stå igjen som tapere av dyrebar tid med sine barn fordi det har vært ting i loven og vår forvaltning av den som ikke har vært like enkelt å forstå.
Marianne Haukland (Høyre), 2021-06-02:
Vi er glad for at departementet har brukt god tid, for dette er et komplekst saksfelt. Med denne proposisjonen som komiteen har behandlet, endrer vi markedsføringsloven § 2, der annonsør og den som utformer reklame, skal sørge for at reklame der en kropps fasong, størrelse eller hud er endret ved retusjering eller annen manipulering, skal merkes. Departementet gir i forskrift nærmere bestemmelse om hvordan reklamen skal merkes, og om unntak fra merkeplikten. Tilføyelsen i bestemmelsen gir hjemmel til å gjøre unntak fra merkeplikten i forskrift. Det er ikke enhver endring i framstillingen av en original som bør omfattes av merkekravet. I så fall vil ordinær redigering utgjøre en merkeplikt. Om all reklame merkes, vil budskapet som ligger i merkingen, kunne bli borte, fordi man blir blind for at all reklame er merket. Unntak fra den generelle merkeplikten er altså tilfeller der det gjøres endringer som ikke kan anses å bidra til utseendepress, og det må nedfelles i forskrift. Som endringer som ikke må merkes, kan man tenke seg fjerning av en uheldig kvise eller at det er lagt på sminke, samt endring av hårfasong. Bestemmelsen gir også hjemmel til å gi nærmere forskrift om hvordan reklame skal merkes, altså plassering og størrelse på merkingen og hvordan en standardisert merking skal se ut. Med denne endringen i markedsføringsloven vedtar Stortinget også en tydeliggjøring i lovens § 21, særlig om god markedsføringsskikk overfor barn, bokstav b. Når markedsføring overfor barn skal vurderes etter § 21, skal det bl.a. legges vekt på om markedsføringen spiller på sosial usikkerhet, dårlig samvittighet eller dårlig selvtillit. Med endringene vi vedtar i dag, vil kroppspress også inngå i § 21 b, og dette tydeliggjør loven. Man kan si at en av de uheldige konsekvensene av at unge mennesker er på sosiale medier i så stor grad som man er i dag, er at man ofte blir passive mottakere av inntrykk, der selve mengden av disse utgjør en stor fare for at unge utvikler et forvridd kroppsbilde. Denne loven vil gjelde for markedsføring som gjøres av norske selskaper. Instagram er i større grad et globalt nettverk med bildedeling, så loven vil ikke anvendes for alt som konsumeres, men den setter en standard her i Norge. Vi ser imidlertid også motkulturer internasjonalt i sosiale medier, som fanger opp kjendiser som redigerer sine egne bilder, og avslører dem. Disse kontoene har mange følgere og plukkes opp av bl.a. sladremedia. Jeg er veldig glad for at departementet har brukt god tid på dette, for det er veldig komplekst å si hvilken type reklame som er med på å bidra til kroppspress. Så er det viktig at man ikke innfører markedsføringsnekt mot alle typer pene damer som har en fin kropp, og at de også skal få lov til å markedsføre produkter i magasiner.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-02:
I dag jubler vi for at det endelig innføres merking av retusjert reklame, og vi jubler for at ungt engasjement og aktivisme kan føre helt fram til mål. I 2010 gikk mange forskjellige ungdomsorganisasjoner og ungdomspartier sammen for å lage en bred front mot at reklameindustrien skal få tjene penger på ungdoms dårlige selvbilde gjennom Photoshop og reklame som viser helt uoppnåelige skjønnhetsidealer. Ungdom mot Retusjert Reklame ble stiftet det året. Fram til 2018 har ungdom gått ut og klistret opp varsler på photoshoppet reklame som kan føre til kroppspress. Kravet var at reklame med retusjering av modellene må merkes, sånn at de som utsettes for reklamen, ser at dette ikke er ekte. I 2018 kom rapporten Prosjekt perfekt fra Press – Redd Barna Ungdom, som viser at 43 pst. av alle som deltok i undersøkelsen, var enig i at de kjenner på kroppspress i sin egen hverdag. Fra før visste vi bl.a. om rapporten Retusjert reklame og kroppspress fra SIFO, som viser sammenhenger mellom reklame, kroppspress og psykisk helse. Det var bakgrunnen for at jeg og SV fremmet et representantforslag om bl.a. å innføre merking av retusjert reklame i 2018, som ble vedtatt. Jeg vil takke komiteen for samarbeidet om saken vi behandler i dag, som er regjeringens oppfølging av anmodningsvedtakene fra 2018, og jeg vil takke barne- og familieministeren for en god oppfølging av Stortingets vedtak. Forslaget innebærer en lovfestet plikt til å merke retusjert eller på annen måte manipulert reklame når manipuleringen medfører at kroppen til personer i reklamen avviker fra virkeligheten, at Forbrukertilsynet og Markedsrådet skal håndheve merkekravet, at kroppspress skal inkluderes som et kriterium for vurdering av god markedsføringsskikk, og en rekke flere supplerende tiltak mot kroppspress. Forslagene mottok bred støtte i høringsrunden, og det er et bredt flertall som står bak innstillingen i dag. Det er gledelig. Etter elleve år med ungt engasjement for denne saken, kan vi slå fast at det nytter når man går sammen for å reise en sak.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-02:
Jeg vil igjen takke statsråden for veldig god oppfølging av Stortingets vedtak i denne viktige saken. Jeg synes det er veldig fint at nettopp dette er en sak som er blitt kjempet fram av en bred koalisjon av ungdomsorganisasjoner. Det viser at det nytter. Forslaget om merking av retusjert reklame var ett av flere forslag i et representantforslag fra SV i 2018, hvor noen ble vedtatt og andre ikke. Et annet forslag som ble vedtatt, var utredning av innstramming i reguleringen av markedsføring av kosmetisk kirurgi. Der har regjeringen ikke gått inn for et forbud mot denne markedsføringen, men andre reguleringer. Jeg håper likevel at også den saken kan komme helt i mål. Jeg ser at stadig flere partier støtter kravet om at den typen markedsføring ikke bør være tillatt. Så mitt spørsmål til statsråden er om det er aktuelt for ham å vurdere det nærmere.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-02:
Ungdom opplever et omfattende og skadelig kroppspress i dag. Sju av ti unge sier de opplever press om å ha en såkalt fin kropp, og ni av ti 16-åringer sier at de ønsker å forandre kroppen sin. Dette er nedslående tall, og det er med på å ødelegge ungdoms selvbilde og ikke minst forhold til sin egen kropp. Rød Ungdom har jobbet for å få til merking av denne typen reklame siden forrige århundre. For ca. ti år siden var Rød Ungdom med på å starte opp nettverket Ungdom mot Retusjert Reklame. Etter det som da var altfor lite handlekraft fra politisk hold, tok hundrevis av aktivister over hele Norge saken i egne hender og hengte opp advarsler på retusjerte reklameplakater. Målet var å vise at det man ser på plakatene, er et ideal som er konstruert i Photoshop, som ikke finnes i virkeligheten. I forbindelse med en av aksjonene var det en jente på 16 år som sendte en e-post som jeg har lyst til å lese litt fra. Hun skrev: Jeg har lenge gått rundt på denne planeten med en dårlig selvtillit. Jeg har følt meg stygg, dum og ikke minst feit, nettopp på grunn av de perfekte modellene jeg har sett på tv og reklameplakater. De med hud som gløder, hår som skinner, de med slanke kropper. Jeg har grått, og jeg har vært svak. Men nå, i skrivende stund, ble jeg frelst, og det er på grunn av reklamen deres. Jeg følte meg truffet på flere av punktene dere nevnte. Tusen takk, dere aner ikke hvor mange jenter og gutter dere vil hjelpe. Det har ikke manglet verken på fakta eller historier om at det massive utseendepresset som unge mennesker opplever, er skadelig. Det som har manglet, er politisk vilje til å gjøre noe med det. Derfor er det veldig gledelig at Stortinget i dag går inn for å merke all retusjert reklame. Det flytter ansvaret vekk fra den enkelte og legger det der det hører hjemme, hos en kynisk reklamebransje og en mote- og skjønnhetsindustri som vet at det er gode penger å tjene på dårlig selvtillit. I dag trenger vi å stå opp mot en industri som har som businessmodell nettopp å påføre og utnytte ungdoms dårlige selvtillit. Fremskrittspartiet skriver, ser jeg, at det er viktig å bekjempe kroppspress, men stemmer mot forslaget og har ingen egne forslag om bekjempelse av kroppspress i stedet. Men det er ingen skam å snu. Det er lov å ta til vettet når man hører gode argumenter, som flere partier har kommet med her i salen i dag.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-02:
Koronapandemien er ikke bare en helsekrise, den er også blitt en forskjellskrise. Der viruset rammer mer eller mindre tilfeldig, rammer ulikheten skjevt og brutalt, også som en direkte konsekvens av regjeringens egen politikk. Mens vanlige folk kjemper hardt mot systemet for å få det de har krav på, ruller millionene inn på konto til hotellkonger som Petter Stordalen, helt uten betingelser. Da blir mindre av krisepengene brukt til det de var ment til, nemlig å bevare, sikre eller skape nye arbeidsplasser, og slik gjør regjeringen også arbeidsledighetskrisen større enn den hadde trengt å være gjennom koronapandemien. Ett tydelig eksempel på dette er havforskningsbåten – Stortinget bevilget i fjor 110 mill. kr til å få bygd et nytt havforskningsfartøy. Dette var et tiltak for økt aktivitet og sysselsetting, for å få folk tilbake i jobb. Så gikk oppdraget til et verft i Nederland, selv om Fitjar Mekaniske kom med et kvalifisert anbud. Dette er industripolitikk i bakvendtland. Også verdens største elferje, «Bastø Electric» på Moss–Horten-sambandet, gikk til utlandet – til Tyrkia – ikke til norske verft. Da ministeren ble konfrontert med at penger ment til norsk verftsindustri havnet i Nederland, svarte fiskeriministeren at det var begrensninger knyttet til anbudsreglene i EØS-avtalen. Så vi så da at både næringsnøytralitet og EU-lojalitet trumfet hele målet med bevilgningen, nemlig å sikre norske arbeidsplasser. Så har andre aktører siden sagt at det ville ha vært mulig å sikre at båten ble bygd i Norge, også innenfor EØS-regelverket, og kanskje vet vi ikke nøyaktig hvor grensene for dette går. Men med vårt forslag – hvis det vedtas – får vi utforsket det såkalte handlingsrommet i EØS-avtalen på dette punktet. Da er det oppløftende at de rød-grønne, og særlig Arbeiderpartiet, støtter forslaget vårt. Da kan vi få et tydelig svar: Enten kan vi bruke norske krisepenger til å skape aktivitet i en kriserammet norsk verftsindustri, eller så hindrer makteliten i EU oss. I så fall blir det enda en stein til den byrden som EØS-avtalen er for vår evne til å føre en selvstendig og framtidsrettet industripolitikk. Rødt vil gjenreise den aktive industripolitikken sånn at vi sikrer arbeidsplasser og verdiskaping i Norge, og en god start på det er at offentlige støtteordninger kommer norsk industri til gode, ikke Nederland og ikke Tyrkia. Jeg tar opp Rødts forslag.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-02:
Bakteppet her er at Stortinget bevilget 110 mill. kr under posten «Tiltak for økt aktivitet og sysselsetting – få folk tilbake i jobb». Det var et godt tiltak, et godt formål for å få et nytt havforskningsfartøy. Så havnet altså oppdraget ikke hos noe norsk verft, ikke hos norske arbeidsfolk, men det havnet i Nederland istedenfor. Det var kanskje ikke helt i tråd med det som var Stortingets forutsetning for denne bevilgningen. Så har Rødt et forslag hvor vi ønsker å utforske handlingsrommet i EØS-avtalen for å sikre, noe som altså skjer i de fleste andre EU-land, at denne typen krisemidler går til formålet, nemlig å sikre sysselsetting, verdiskaping og arbeidsplasser i det landet pengene bevilges fra. Hvorfor stritter regjeringen imot forslag som handler om å utforske det handlingsrommet?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-02:
Det er jo sånn at det de kommende årene blir en storstilt utskiftning av alle ferjene våre og også av hurtigbåtene, og man skal legge om til nullutslippsferjer og nullutslippshurtigbåter. Det er bra for klimaet, og det kan også bli et nytt industrieventyr for verftene våre og sikre arbeidsplasser og verdiskaping langs kysten vår. Så er det forslag i innstillingen, et som også Rødt fremmer, om at Stortinget ber regjeringen sikre retningslinjer og andre virkemidler som fylkeskommunene kan ta i bruk for å sikre økt aktivitet i Norge ved overgangen til nullutslippshurtigbåter og nullutslippsferjer. Det gjelder altså å sikre retningslinjer og andre virkemidler. Dette er jo sunn fornuft. Det handler om å sikre at vi får verdiskaping i Norge ved en overgang til nullutslippshurtigbåter og ferjer. Hvorfor er statsråden mot disse forslagene?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-06-02:
Det er greit nok å tro på frihandel. Det er greit nok å ha ideologiske skylapper, men hvis de er sveiset så grundig fast i tinningen at man ikke klarer å oppdage sunn fornuft, da har vi et problem. Når statlige bevilgninger som skal sikre arbeidsplasser i Norge og aktivitet på norsk jord, havner i Nederland, da bør selv en Venstre-statsråd se at troen på frihandel kanskje står i veien for det som er sunn fornuft. Jeg vil gjenta spørsmålet mitt. De kommende årene skal vi altså skifte ut hele ferjeflåten og hurtigbåtflåten vår med nullutslippsfartøy. Dette kan altså gi en masse arbeidsplasser langs kysten vår, og vi ønsker å be regjeringen sikre retningslinjer og andre virkemidler som fylkeskommunene kan ta i bruk for å sikre at oppdragene nettopp går til norske verft, selv om statsråden tror nærmest religiøst på frihandel. Hvorfor avvise et sånt forslag?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Norge er en rik og viktig havnasjon, ikke minst når det gjelder fiskeriressursene våre. Det gir mange og viktige arbeidsplasser langs hele kysten, og det bidrar til å skape viktige verdier for landet vårt. I 2020 kom den samlede fangstverdien på hele 53 mrd. kr. Dette er en sak som vi årlig får til behandling i Stortinget, og som viser hvor viktig det internasjonale samarbeidet er for sjømatnæringen. Meldingen gir et godt overblikk over ressursene og forvaltningen under avtalene vi har med andre land. Vi deler opp mot 90 pst. av ressursene våre som vi høster, med andre land. Med vår både lange og stolte tradisjon som fiskerinasjon er det viktig at vi også bidrar til en bærekraftig forvaltning av havet, og ulovlig fiske er fremdeles en stor trussel mot fiskeressursene. Så mye som 15 pst. av all fangst fiskes ulovlig, og kampen mot det ulovlige, urapporterte og uregulerte fisket som man kaller UUU-fiske, som tidligere fiskeriminister Helga Pedersen for alvor satte på dagsordenen, er fremdeles viktig. Så det er viktig at Norge fremdeles er en pådriver i det arbeidet. Storbritannia er nå blitt en selvstendig og viktig kyststat etter at landet har gått ut av EU. Nytt av året er den trepartsavtalen som er inngått med EU og Storbritannia om forvaltning av de felles fiskebestandene som vi har i Nordsjøen. Norge og Storbritannia inngikk i fjor en overordnet rammeavtale om fiskerisamarbeidet, men vi har ikke lyktes i å oppnå en tosidig fiskeriavtale for 2021. Det er en samlet komité som slår fast at det er beklagelig at det ikke har vært mulig å komme fram til en avtale med Storbritannia, men det er viktig at norske interesser ivaretas, og at vi holder på sentrale prinsipper for gjensidig fiskeriforvaltning. Jeg vil også si at den frihandelsavtalen med Storbritannia som forhåpentligvis kommer snart, også har stor betydning for sjømatnæringen. Det er viktig å få den på plass veldig raskt, og det er beklagelig at det ennå ikke ligger en avtale på bordet til behandling i Stortinget. Så jeg håper at vi får se den avtalen rimelig raskt, fordi det har betydning for så mange næringer, og ikke minst for sjømatnæringen. Med det anbefaler jeg komiteens samlede innstilling.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Siden vi snakker om de internasjonale fiskeriavtalene, er det også på sin plass å spørre litt om de avtalene som omhandler Storbritannia, for selv om vi ikke behandler frihandelsavtalen nå, er ønsket og målet at vi skal gjøre det i denne salen. Er det mulig for statsråden å si litt om konsekvensene for sjømatnæringen om vi ikke får behandlet denne avtalen i løpet av kort tid? Og det andre jeg lurer på, er: Er det mulig å få noen signaler om vi får den avtalen på bordet i løpet av de neste dagene?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Jeg har forståelse for at det er krevende i innspurten av disse prosessene å gi veldig klare svar, men da er i hvert fall signalet tatt om at Stortinget ser det som viktig å få denne avtalen behandlet. Det hadde uansett vært fint å få høre fiskeriministerens vurdering av viktigheten av for sjømatnæringen å få på plass en avtale raskt med Storbritannia, som er et særdeles viktig marked for særlig hvitfisknæringen.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Dette er jo et tema som komiteen og Stortinget har behandlet opptil flere ganger, og det handler om at det er et sterkt engasjement for å få til en løsning for denne viktige industrien. Med det vil jeg også gi ros for at forslaget og saken nok en gang er fremmet. Det har opptil flere ganger vært stilt spørsmål fra Arbeiderpartiet til statsråden om hva man gjør for å finne en løsning for industrien. Beklageligvis har det vært en rimelig passiv holdning tilbake, og det har heller ikke kommet noen løsning. Arbeiderpartiet mener at løsningen på denne typen saker hører hjemme hos regjeringen. Det er regjeringens ansvar, og signalene de har fått fra Stortinget, har vært veldig tydelige. Det er ønskelig å finne løsninger, men de har altså ikke kommet. Det man har vist til, er kvotemeldingen. Blant annet ble det stilt skriftlig spørsmål høsten 2019, og da var det kvotemeldingen man viste til. Vi vet jo hvordan arbeidet med den ligger an også i dag. Det er bekymringsverdig at rekebestanden er og forblir en uutnyttet ressurs. Det at uttaket er langt unna det anbefalte nivået, er bekymringsfullt, og også det at man har gått fra å ha 26 bedrifter på 1980-tallet til at man i dag bare har to, når muligheten for å utvikle industrien er mye større. Derfor er det viktig å ha et aktivt engasjement for dette, ikke bare si at det er viktig. Det er et ansvar som ligger på statsråden. Derfor har Arbeiderpartiet gått inn i forslag sammen med Senterpartiet som jeg mener er kloke. I tillegg vil vi støtte forslagene nr. 3 og 4, som jo er helt likelydende, men det er forslag som jeg mener flere burde kunne støtte. Vi er bekymret for å komme med forslag som kan rokke ved deltakerloven. Det er problematisk for oss å gå inn i. Så er det noe med at vi har en kvotemelding, men Riksrevisjonen slår fast at man i større grad må gjøre utredninger av fiskeripolitiske forslag, fordi man må kjenne konsekvensene av det. Det er Arbeiderpartiets holdning. Derfor har vi også sagt at vi ønsker en ny kvotemelding. Om det ligger forslag som vil hjelpe industrien der, må man jo vente og se, men jeg håper at fiskeriministeren tar en mye mer aktiv holdning for å sikre bedrifter som Stella Polaris, som gjør alt vi ønsker en lokal bedrift skal gjøre.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Det vises til vurderingen som er gjort av de ulike forslagene som er fremmet fra Stortingets side. Men det jeg etterlyste i mitt innlegg, er hva som er regjeringens ansvar. Hva gjør regjeringen aktivt for å finne løsninger? Det at man har gitt dispensasjon for fire tillatelser, nytter jo lite om man ikke får utnyttet de tillatelsene. Så mitt første spørsmål er: Hva gjør egentlig regjeringen for å sikre denne gode industrien og næringen det råstoffet de trenger?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Arbeiderpartiet har ingen planer om å drive rekeindustri, og vi har heller ingen tro på at fiskeriministeren verken kan trylle eller være magisk. Det vi har forventninger til, er at fiskeriministeren kan fortelle Stortinget hva man gjør aktivt for å få på plass løsninger for denne næringen. Det er ikke snakk om at staten skal gå inn og drive industrien, men når man har en såpass framoverlent industri, bedrifter som er lokaleide, som gjør alt det vi ber dem om å gjøre, da er det minste man kan forvente at fiskeriministeren tar noen aktive grep. Og det er det man har bedt fiskeriministeren om å gjøre flere ganger. Så jeg spør nok en gang, og jeg trenger ikke å få som svar verken magi eller markedsadgang, men hva det er man faktisk har gjort: Hva er det fiskeriministeren mener man kan gjøre fra regjeringshold for å bidra til industrien?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-06-02:
Jeg har notert at regjeringen og posisjonen ikke har tenkt å foreta seg noe for å sikre denne industrien. Da får vi håpe på et skifte til høsten, så skal i hvert fall vi kunne garantere for en mye mer aktiv holdning for å sikre en løsning for denne viktige industrien. Det man bl.a. har vist til flere ganger, er at kvotemeldingen kan være løsningen også for rekeindustrien. Kan fiskeriministeren utdype på hvilken måte kvotemeldingen kan bidra til å sikre jevn tilgang på råstoff for rekeindustrien?