Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-12-07:
Vi befinner oss i en politisk brytningstid. Den vestlige verden har i mange år framstått som stabil og førende, men finanskrisen, som vi har sett de siste årene, bringer med seg uro, og utviklingen i mange land som er hardt rammet, stopper nesten opp. Utenrikspolitisk er utviklingen utfordrende, og konsekvensene for dem som er rammet, er dramatiske. Kontrasten mellom kuttene som landene i Sør-Europa må gjøre i sine budsjetter, og vårt eget statsbudsjett, som økes med 23 mrd. kr, er slående. Vi er gitt en slik mulighet gjennom framsynte politiske vedtak og langsiktig balanse i den økonomiske politikken. Det er ikke tilfeldigheter som gir oss muligheter til å øke forsvarsbudsjettet med om lag 1,7 mrd. kr, eller at bistandsbudsjettet nå er på 30,2 mrd. kr. Vår økonomiske handlefrihet må fortsatt forvaltes klokt, gjennom tydelige prioriteringer. Statsbudsjettet gjør også store og viktige endringer som ikke har betydelige budsjettkonsekvenser. Jeg snakker selvfølgelig om omlegging av tollfastsettelsen på enkelte landbruksvarer fra kronetoll til prosenttoll. Det er regjeringens plikt å støtte norsk næringsliv gjennom å benytte seg av det handlingsrommet som både WTO-avtalen og EØS-avtalen innebærer. Denne muligheten har Norge fordi vi har sagt nei til å bli medlem i EU, og det er fortsatt et soleklart flertall i folket for at vi skal stå utenfor. Senterpartiet er for en regelstyrt handelspolitikk, og vi forholder oss selvsagt til eksisterende avtaler som EØS-avtalen og WTO-avtalen. Forsvarsbudsjettet styrker alle forsvarsgrenene, Heimevernet, Etterretningstjenesten og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Konsekvensen av dette er at det blir lagt til rette for økt operativ aktivitet, mer øving og trening, nytt og mer moderne materiell og en styrket beredskap og tilstedeværelse. Også vi i Senterpartiet slår ring rundt våre soldater og de sivile som deltar i vanskelige operasjoner i Afghanistan. Når det gjelder budsjettet, vil jeg spesielt trekke fram at Heimevernet styrkes for å sikre bedre trente avdelinger med økt operativ evne. Heimevernet er i dag den eneste delen av Forsvaret som har tilstedeværelse i hele landet, og er også den delen av Forsvaret som flest innbyggere får et forhold til i løpet av livet. HVs betydning, både praktisk i krisesituasjoner og symbolsk i dagliglivet, skal og må ikke undervurderes. Jeg synes det er gledelig at også bevilgningen til Det frivillige Skyttervesen blir økt i komiteens behandling av forsvarsbudsjettet. DFS har en rekke samfunnsroller gjennom sitt bidrag til å opprettholde forsvarsvilje i et bredt lag av folket og til å skape kunnskap om og sunne holdninger til våpenbruk. I innstillingen signaliseres det at det skal igangsettes et arbeid for å finne en mer varig løsning for DFS i framtiden. Det mener jeg er nødvendig for å sikre stabilitet og mulighet for videre utvikling av organisasjonen. Norges solide økonomiske posisjon i verden gir oss en mulighet til fortsatt å føre en offensiv bistandspolitikk – også i år oppfyller vi målsettingen om at budsjettet skal utgjøre 1 pst. av statsbudsjettet. En stadig viktigere del av bistandspolitikken er matsikkerhet og ernæring. Dette er voksende globale utfordringer, og jeg mener at det er et nederlag at vi ikke evner å fordele ressursene mellom oss på en bedre måte. Derfor dør det folk av sult, mens andre dør av overflod. Det er et behov for å øke matproduksjonen globalt, men det må skje på en bærekraftig og klimarobust måte. Norge gir i dag nesten 1 mrd. kr årlig til ulike tiltak innenfor matsikkerhet. Den nye strategien for matsikkerhet legger opp til en økning i denne støtten på 500 mill. kr over en periode på tre år. 200 mill. kr av denne økningen er foreslått i budsjettet for 2013. For ordens skyld: Jeg benytter anledningen til å understreke at det ikke er noen konflikt mellom tollvernet som en viktig del av den norske landbrukspolitikken og muligheten for å øke matproduksjonen i utviklingsland. Til representantene fra Fremskrittspartiet og Høyre vil jeg understreke at det ikke blir mer handel med utviklingsland av at EU gis lavere tollbarrierer til det norske markedet. Vårt standpunkt om hvert lands rett og plikt til matproduksjon handler om solidaritet og å bidra i en verden der altfor mange sulter. Langsiktig matvareberedskap er et fellesgode vi også oppnår gjennom å ta vare på og videreutvikle nasjonale produksjonsapparat, enten det gjelder i Norge eller i utviklingsland. Denne politikken kan helt utmerket kombineres med å stimulere til handel med andre land. Til slutt: Norge satser offensivt på skog i sør i klimapolitikken, og vi har gode resultater, men la meg også minne om at aktiv skogpolitikk i nord er viktig for klimaet.