Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-11:
Ifølge regjeringen skal Norge om drøyt 30 år være klimanøytralt og for lengst ha stanset tapet av biologisk mangfold. Det betyr et annerledes land, og det betyr et radikalt annerledes næringsliv enn det vi har i dag. Så hva skal vi leve av? Tre ting peker seg i hvert fall ut: kunnskap, fornybar energi og levende ressurser. Det siste er det som kalles natur. Nok en gang i historien er Norge et heldig land. Vi har alle disse ressursene i et omfang som mange vil misunne oss. Vi har Europas største havområder med store artsrike økosystemer i god stand, vi har et godt jordbruk, vi har produktive skoger, og vi har fornybare energiressurser til havs og på land i et enormt omfang. Artsmangfoldet, biomassen, biokjemien, energi- og informasjonsløsningene som finnes i artene i norsk natur, særlig i havet, innebærer enorme muligheter for et framtidig næringsliv. Men det forutsetter at vi skaffer oss kunnskap om disse mulighetene. Det som i dag er eksotiske kryp og sære vekster som bare tiltrekker seg oppmerksomhet når de forsinker motorveier, må i morgendagen være grunnlaget for avansert industri og tusenvis av jobber. Men dette forutsetter to ting: for det første at bærekraft, artsbevaring, dyrevelferd og økosystemenes tålegrense blir absolutte forutsetninger for videre næringsutvikling, og at stortingsflertallet forstår at ressursen norsk natur nå må få samme prioritet og samme investering i kunnskap og kartlegging som det vi til nå har brukt på hydrokarboner. Den største trusselen mot framtidas Velferds-Norge er ikke nedgang i oljepris og motstand mot boring i Lofoten. Den store trusselen er frykten for endring. I debatten i dag har alle snakket varmt om de nye bionæringene, men les budsjettene. Regjeringens og stortingsflertallets suverent største innsatsområde er fortsatt olje og gass. Utviklingen av fornybare og biobaserte næringer får fortsatt smuler i sammenligning. Derfor foreslår vi i Miljøpartiet De Grønne i vårt alternative budsjett store overføringer av innsatsmidler fra petroleumssektoren til utvikling av morgendagens jobber og skatteinntekter. Forutsetningen er kunnskap, gode rammevilkår og risikovillig kapital, og vi foreslår bl.a. storskala kartlegging og bioprospektering av norsk natur til havs og på landjorda, styrking av gründere og grønne bedrifter med risikokapital – i det vi har kalt katapultfond – for 1,2 mrd. kr, å styrke Statkraft som fornybart lokomotiv ved å la selskapet beholde 50 pst. av overskuddet i 2015, målrettede skattelettelser for selvstendig næringsdrivende for 1,4 mrd. kr, styrking av Enova og bl.a. målrettet satsing på storskala havvindtestpark og maritim næringsutvikling og bioøkonomi, styrking av miljøteknologiordningen i Innovasjon Norge med 400 mill. kr og styrking av lokal og regional næringsutvikling med 900 mill. kr. Dagens jordbruk, skogbruk og sjømatnæring er grunnlaget for mye av de framtidige bionæringene. De produserer bl.a. den viktigste av alle varer: mat. Men næringspolitikkens forhold til mat i Norge er til nå ensidig dominert av volum og lav pris, samtidig som det er store matkonsentrasjoner i butikkleddet. Det blir vanskelig for jordbruket og sjømatnæringen å tjene på god dyrevelferd, gode råvarer, miljø, klima og ressursvennlig produksjon. Miljøpartiet De Grønnes budsjett satser derfor kraftig på dyrevelferd, helse og miljøstandard. Vi vil gi bedre muligheter for inntekter i landbruket samtidig som bruken av kraftfôr reduseres og ressursbruken lokalt styrkes. Vi foreslår betydelige avgiftsendringer for å legge om matproduksjon og kosthold i sunnere retning. Grønn, sunn og økologisk mat blir billigere, kraftfôrbasert og importert kjøtt blir dyrere. Det er ingen grunn til at Norge skal drive og subsidiere pelsdyrproduksjon, og jeg håper på støtte fra Stortinget til Miljøpartiet De Grønnes forslag om å avvikle norsk pelsdyrnæring. Oppdrettsnæringen har stort potensial, men også store utfordringer, og skal det langsiktige potensialet i næringen bli virkelighet, må den få Stortingets hjelp til et paradigmeskifte på miljøstandarden. Jeg håper derfor på støtte til Miljøpartiet De Grønnes forslag om en vekststans i næringen mens den ordner opp i miljøproblemene. Det er mange spirer til grønn næringssatsing både i regjeringens budsjett og i de alternative budsjettene som er lagt fram i år. Flertallsmerknaden om bioøkonomisatsing er f.eks. et godt forslag, og vi ser fram til å arbeide sammen med andre partier for å videreføre denne satsingen.