Nikolai Astrup (Høyre), 2009-12-07:
Norge reiser til de internasjonale klimaforhandlingene i København med store ambisjoner. Det er bra. Dersom FNs klimapanel har rett, vil menneskeskapte klimaendringer true millioner av menneskers liv og livsgrunnlag. Tørke, flom og storm vil kunne ødelegge avlinger og forverre levekårene for de menneskene som allerede trenger vår felles hjelp aller mest, og true dyrearter og økosystemer som i dag utgjør en viktig del av jordens økologi. Derfor er Høyre tilfreds med Regjeringens ambisjoner i de internasjonale klimaforhandlingene. Vi er imidlertid ikke like imponert over innsatsen her hjemme. Regjeringen har forpliktet seg til å kutte 30 pst. av Norges utslipp innen 2020, og to tredjedeler av kuttene skal tas nasjonalt. Med dagens virkemidler virker det dessverre urealistisk. Samtidig vet vi at de kuttene vi gjør frem mot 2020, bare kan være begynnelsen på langt mer omfattende kutt frem mot 2050. Derfor er tiden kommet for å erstatte utredninger med handling og festtaler med konkrete tiltak. Regjeringen utviser betydelig entusiasme og energi ute. Spørsmålet er når det skal smitte over på innsatsen hjemme. Vi har opplevd fire tapte år i satsingen på fornybar energi, og enda er det tre år til markedet for grønne sertifikater kommer på plass. Det er avgjørende at Regjeringen kommer opp med gode overgangsordninger som sikrer at ikke alle nye prosjekter settes på pause frem til 2012. Den mest miljøvennlige energien er gjerne den som ikke brukes. Derfor er energieffektivisering et av de mest effektive tiltakene vi kan iverksette for å kutte klimagassutslipp. Høyre ønsker å skjerpe kravene til energiforvaltningen i nybygg og søknadspliktige rehabiliteringer, og vi mener Regjeringen og staten må gå foran som gode eksempler. Vi trenger flere forbildeprosjekter som kan bidra til å styrke kompetansen i næringen. Det er svært skuffende at Regjeringens eget nybygg i regjeringskvartalet ikke kommer til å tilfredsstille energimerke A i den nye energimerkeordningen. Nybygget kommer til å kvalifisere til B, mens de to rehabiliterte byggene må nøye seg med karakteren C. Det er ikke godt nok, og viser nok en gang hvor stor avstand det er mellom ord og handling i Regjeringens klima- og miljøpolitikk. Bygningsmassen i Norge skiftes langsomt ut. Derfor er det viktig at det finnes gode incentiver til å gjennomføre energieffektiviseringstiltak i eksisterende boligmasse. I dag støtter Enova hovedsakelig prosjekter med energisparepotensial som overstiger 500 000 kWt/år. Det er nødvendig med gode virkemidler for å stimulere private husholdninger til å gjennomføre energisparetiltak i egen bolig, ettersom private boliger står for en betydelig del av Norges energiforbruk. Høyre mener Regjeringen bør utrede ulike modeller basert på skatteincentiver. Det ville være enkelt, effektivt og ubyråkratisk. Klimaendringene er en stor utfordring, men Norge har alle forutsetninger for å gjøre den til en mulighet. Vi har teknologi, kompetanse og kapital. Men ikke alle muligheter utløses av seg selv. Høyre har derfor foreslått at det opprettes et miljøteknologifond i 2010, i første omgang på 5 milliarder kr. Over tid må ambisjonen være å bygge opp et fond av betydelig størrelse. Norsk industri slipper ut relativt lite CO2 pr. produsert enhet allerede, og med et miljøteknologifond vil norsk industri ha muligheter til å videreutvikle miljøvennlig produksjon hjemme som også har overføringsverdi ute. Da Regjeringen bestemte seg for å innføre autodieselavgift for biodiesel, kom det som en overraskelse for både næringsaktører og forbrukere. I budsjettsammenheng er biodieselavgiften ingen stor sak, men den illustrerer viktigheten av forutsigbarhet. Det spørsmålet alle stiller seg nå, er når det kommer en tilsvarende avgift for bioetanol, biogass og elektrisitet som benyttes som drivstoff. Her bidrog dessverre ikke statsministeren med klarhet i spørretimen på onsdag – tvert om. Regjeringen bør derfor komme med en rask avklaring av hvilke prinsipper som skal ligge til grunn for drivstoffavgifter, og på hvilken måte man kan skape forutsigbare og gode rammer for dem som ønsker å utvikle og produsere utslippsreduserende og miljøvennlige alternativer. Avfall kan være en ressurs. Enova bruker betydelige midler på å støtte energiomlegging og fjernvarmeproduksjon. Dessverre er det altfor mye norsk avfall som enten havner på deponi eller i svenske fjernvarmeanlegg. Høyre mener vi må legge til rette for en konkurransedyktig fjernvarmeindustri, og foreslår derfor å fjerne forbrenningsavgiften og øke deponiavgiften kraftig. Det vil hindre at norske fjernvarmeanlegg må fyre unødig med olje eller annen spisslast. 2010 er Naturmangfoldåret. Et av de mest effektive tiltakene for å ivareta naturmangfoldet i verden vil være å lykkes med en ambisiøs og forpliktende klimaavtale i København. Samtidig er det også konkrete tiltak vi kan gjennomføre hjemme for å sikre naturmangfoldet. Det gjelder ikke minst vern av skog. Høyre mener derfor det bør settes av 10 mill. kr til frivillig vern av skog utover Regjeringens forslag.