Lillian Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-11-22:
Da er tiden inne for å behandle den årlige stortingsmeldingen om fiskeriavtalene Norge har inngått med andre land for 2011, og fisket etter avtalene i 2009 og 2010. I år som i fjor vil jeg påpeke at denne meldingen er viktig og gir en god og omfattende beskrivelse av arbeidet norske myndigheter og underliggende etater gjør for å sikre norske fiskeriinteresser internasjonalt og en bærekraftig høsting av ressursene. Som en betydelig havnasjon har Norge et stort ansvar for og viktige interesser i hvordan det internasjonale samfunnets forhold til bruk og vern av havet utvikler seg. I dette bildet er det viktig å ha klart for seg at 90 pst. av ressursene vi høster, er bestander vi deler med andre land. De viktigste utfordringene er å få gjennomslag for føre-var-prinsippet og prinsippene om bærekraftig bruk av økosystembasert forvaltning. Norge har store og produktive områder og betydelig kunnskap om forvaltning av havmiljø og fiskeressurser. Derfor er det viktig å ha en helhetlig norsk havpolitikk og å få gjennomslag for norsk politikk internasjonalt. I bunnen for dette ligger det at Norge må bidra til en bærekraftig forvaltning av fiskeressursene internasjonalt. Det er derfor bra at Norge har etablert langsiktige forvaltningsplaner for alle våre viktige fellesbestander, og ser det som positivt at planene av ICES er bekreftet å være i tråd med føre-var-prinsippet. Det er svært positivt at meldingen bekrefter at en hovedsak for samarbeidet mellom Norge og Russland om forvaltning og kontroll i Barentshavet også i fjor var å styrke kontrollen med uttak og omlasting av fisk i dette havområdet, og at landene er enige om å sikre en bærekraftig forvaltning av ressursene. Meldingen viser også at det ikke var registrert overfiske eller ulovlig fiske av torsk verken i 2009 eller i 2010. Det framkommer også at torskebestanden er i svært god forfatning i nord, og at samarbeidet med russiske fiskerimyndigheter har gitt gode resultater. I den forbindelse kan jeg ikke la være å nevne at den første oppsummeringen av årets økosystemtokt i Barentshavet viser at de fleste store fiskebestandene fremdeles er i godt hold. Det er målt store mengder torsk, lodde og hyse, mens det er observert lite sild. I forhandlingene med EU ble det enighet om å redusere kvoten på torsk, i tråd med den reviderte gjenoppbyggingsplanen. Men det er bekymringsfullt at Island og Færøyene både i 2010 og i 2011 har fastsatt betydelige makrellkvoter utenfor det etablerte forvaltningsregimet, da dette kan true bestanden. Det framkommer også av meldingen at Norge i året som gikk, var aktiv i ulike internasjonale organisasjoner, både når det gjelder multilateralt fiskerisamarbeid og i regionale forvaltningsorganisasjoner. Også arbeidet med utkast av fisk har i disse årene fortsatt, både nasjonalt og internasjonalt, og fiskeriforvaltningen prioriterer internasjonalt samarbeid om ressurskontroll. Det er også svært interessant å merke seg den store innsatsen som er gjort for å få etablert et internasjonalt rammeverk for havnestatskontroll, og FNs matvareorganisasjon, FAO, vedtok en avtale i 2009, etter norsk initiativ. Det er tre overordnede mål som ligger til grunn for Norges medvirkning i de ulike forhandlingsprosessene og internasjonale ressursforvaltningsfora: å fremme norske prinsipper for forvaltning av levende marine ressurser, i første rekke prinsippet om bærekraftig forvaltning basert på best tilgjengelig vitenskapelig kunnskap og prinsippet om økosystembasert forvaltning å sikre Norge en rettferdig del ved kvotefordeling av felles regulerte bestander, i første rekke basert på sonetilhørighetsprinsippet å sikre en tilfredsstillende kontroll og håndheving innenfor de forvaltningsregimene som Norge deltar i Saken vi behandler i dag, viser at Norge spiller en viktig rolle i fiskeriforhandlingene med andre land, og at Norges rolle er betydelig.