Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-04-28:
Alle skatter og avgifter er i dag regulert innenfor tre hovedområder, enten materielle regler, innkrevingsregler eller forvaltningsregler. De siste 15 årene har det blitt gjort nye og omfattende lovrevisjoner innenfor materielle regler og innkrevingsregler, men det har ikke vært større gjennomgang av skatteforvaltningsreglene siden 1980. Det forslaget som ligger på bordet hos oss i dag, innebærer en samling og harmonisering av dagens uoversiktlige regelverk, og det styrker skattyternes rettssikkerhet ved at det blir enklere å finne fram i regelverket. Danmark og Sverige har de siste ti årene hatt en sånn gjennomgang selv, og bakgrunnen var som i Norge, at forvaltningsreglene var spredt utover et stort antall lover. Forvaltningsregelverket sånn som det er i dag, med bruk av nesten 60 forskrifter, har ført til at vi har mange bestemmelser som var ment å ha samme innhold, men som har hatt ulik ordlyd og et inkonsekvent begrepsapparat, og som i tillegg har vært veldig tungvint å finne fram i. Hovedregelen blir nå at den nye loven erstatter forvaltningsloven, med mindre annet er uttrykkelig bestemt. Skattyters rettssikkerhet er også styrket ved at man oppretter en ny og uavhengig landsdekkende klagenemnd, som skal starte arbeidet sitt allerede fra 1. juli 2016. Innholdet i lov om skatteforvaltning var på høring i perioden november 2014 til mars 2015, og de aller fleste høringsinstansene som uttalte seg generelt om forslaget, var positive, og det ble derfor ikke lagt opp til høring i Stortinget. Men av de høringsinnspillene som var, bet jeg meg spesielt merke i Handelshøyskolen BIs høringsinnspill, som kalte forslaget svært prisverdig, fordi de nå som undervisningsinstitusjon kan bruke mer tid på bestemmelsens innhold enn å bruke tid på å undervise i hvor bestemmelsene er å finne. Loven inneholder mange positive elementer, og jeg skal spesielt trekke fram noen få av dem. Det er: Skattemyndighetene kan ikke lenger kreve inn tilleggsskatt før klagefristen er utløpt eller et eventuelt søksmål er avsluttet, og satsen for tilleggsskatt for formues- og inntektsskatt skal senkes fra 30 pst. til 20 pst. Det legges opp til bindende forhåndsuttalelser på alle områder som omfattes av skatteforvaltningsloven, ikke bare på petroleum og merverdiavgift. Nå kan vi også be om forhåndsuttalelse for f.eks. særavgifter og motorkjøretøy, og dette må brukes hvis den skattepliktige krever det. Det skal også bli mulig å klage på bindende forhåndsuttalelser, og skattyter skal ha begrunnelse av alle vedtak. Det vil også bli en felles frist på fem år for endring av fastsetting av skatten, altså samme fristen som oppbevaring av regnskap. Tidligere har vi hatt ulike frister, og den lengste fristen har vært på ti år, den korteste på to år. Dette blir nå samordnet til å være fem år. Men samtidig blir det da presisert fra komiteen at det er en forutsetning at en økning til fem år ikke skal benyttes fra skattemyndighetenes side til å gå etter småplukk i vanlige selvangivelser. Det har vært uenighet om ett område i denne saken, som baserer seg på innspill fra Landssamanslutninga av Vasskraftkommuner. De mener at det er en grunnleggende rettssikkerhetsgaranti for den enkelte å få prøvd sine forvaltningsvedtak ved klage før eventuelt søksmål for domstolene. Det er noe som i utgangspunktet er helt i tråd med hva Fremskrittspartiet mener, men LVK trekker dette prinsippet et skritt videre. De mener denne garantien gjelder like mye kommuners eiendomsskattekrav som private borgeres rettigheter. Flertallet i komiteen ønsker altså å gi klageadgang til den prosessen, noe vi mener blir feil. Det blir som om kommunen også skal kunne klage på både inntektsskatt og formuesskatt til hver enkelt person fordi kommunen eksempelvis også har kommunalt skattøre. Bortsett fra dette ene punktet, hvor et flertall er enig med LVKs innspill, er det en enstemmig komité som nå støtter regjeringens forslag til ny skatteforvaltningslov. Det er ingen tvil om at den nye skatteforvaltningsloven er en stor seier for Fremskrittspartiet som parti og for den enkeltes rettssikkerhet. I opposisjon fremmet vi en rekke forslag i denne salen for å styrke skattebetalernes posisjon, men ble stort sett nedstemt. I posisjon får vi nå med oss stortingsflertallet på mange av våre tidligere forslag til endring, og det betyr at Fremskrittspartiet får gjennomslag for saker vi har kjempet for siden partiet ble stiftet – til det beste for skattyternes rettssikkerhet.