Bent Høie (Høyre), 2014-04-10:
Vi har som uttalt mål å styrke det forebyggende helsearbeidet. God helse er en av våre viktigste ressurser, både for samfunnet og for enkeltindividene. Men god helse er ikke bare fravær av sykdom. Det handler også om hvordan vi mestrer livene våre med sykdom. Folkehelsearbeid handler om å fremme livskvalitet og trivsel gjennom deltakelse i sosiale fellesskap som gir tilhørighet og opplevelse av mestring. Det handler om å inngå i meningsfylte sammenhenger og få mulighet til å bruke og utvikle de ressursene vi har. Det er tverrpolitisk enighet om de overordnede målene og de lange linjene i folkehelsepolitikken. En bred forankring er nødvendig fordi dette angår hele befolkningen og har betydning for helsetilstanden i befolkningen 10, 20 og 30 år fram i tid. Det er avgjørende at folkehelsetiltakene som berører forholdet mellom den enkeltes helse og frihet og fellesskapet, f.eks. røykeloven og alkoholloven, har en god forankring og oppslutning i samfunnet. I tiår etter tiår har levealderen i Norge som i resten av verden økt. Økning i levealder er en god indikator på en samfunnsutvikling som skaper bedre rammer for den enkelte til å leve gode liv. Økning i levealder henger sammen med bedre helsetjenester, men i enda større grad med andre endringer i samfunnet, som bedre hygiene, boforhold, ernæring, trygge arbeidsplasser, regulert arbeidstid, trygg økonomi og utdanning til alle. Jeg deler likevel representanten Kjersti Toppes bekymring. Inntaket av frukt og grønt ligger langt under anbefalingene. Norske 11- og 15-åringer ligger godt under OECD-gjennomsnittet for fysisk aktivitet, og også lavere enn i de andre nordiske landene. Den globale sykdomsbyrdestudien fra 2010 viser at økende levealder nå i større grad er forbundet med flere år med nedsatt helse og sykdomsbyrde fra ikke-dødelige tilstander. Livsstilssykdommer utgjør en større del av sykdomsbildet, og bidrar til at kvaliteten på leveårene som vi har vunnet, går ned. Det betyr også at en betydelig andel av pasientbehandlingen som foregår på sykehusene i årene som kommer, vil være relatert til livsstilssykdommer. Befolkningens helsetilstand er derfor en avgjørende del av en helhetlig helsepolitikk. Ifølge Verdens helseorganisasjon kan sunt kosthold, regelmessig fysisk aktivitet og røykfrihet redusere risikoen for hjerte- og karsykdommer med 80 pst., type 2-diabetes med 90 pst. og kreft med 50 pst. Å investere litt mer i gode samfunn er en billig forsikringspremie for å unngå unødvendige helseutgifter senere. De nasjonale folkehelsemålene ligger fast: Norge skal være blant de tre landene i verden som har høyest levealder. Befolkningen skal oppleve flere leveår med god helse og trivsel og reduserte sosiale helseforskjeller. Vi skal skape et samfunn som fremmer helse i hele befolkningen. Norge har sluttet seg til Verdens helseorganisasjons mål om 25 pst. reduksjon i tidlig død som følge av kroniske ikke-smittsomme sykdommer innen 2025. Disse globale målene inngår i de nasjonale folkehelsemålene ved at økning i forventet levealder først og fremst skal nås ved å forebygge for tidlig død, dvs. før 75 år. Videre vil vi ved å forebygge tidlig død bidra til å utjevne de sosiale helseforskjellene. De kommunale myndighetene spiller en viktig rolle og har et selvstendig ansvar for å fremme innbyggernes helse. Nasjonale myndigheter må legge til rette slik at kommunene får best mulige forutsetninger for å ivareta sitt ansvar for innbyggernes helse. I arbeidet med kommuneplanene etter neste kommunevalg bør også de nasjonale innsatsområdene og prioriteringene være veldig tydelige. Derfor ønsker jeg nå å sette i gang arbeidet med en ny folkehelsemelding som klargjør denne regjeringens folkehelsepolitikk. Meldingen skal presentere ny politikk på områder som enten ikke har vært tilstrekkelig prioritert, eller som regjeringen mener krever nye løsninger. Psykisk helse skal få større plass i folkehelsearbeidet, og vi skal satse sterkere på barn og unge og på aktiv aldring, og vi vil ha en ny retning på arbeidet med livsstilsendring. Psykiske helseproblemer rammer en stor del av befolkningen i løpet av livet. 15–20 pst. av barn og unge har psykiske vansker som går ut over trivsel, læring, daglige gjøremål og samvær med andre. Nær 300 000 barn har foreldre med alvorlige psykiske lidelser eller alkoholproblemer som går ut over deres daglige fungering. Et folkehelseperspektiv på psykisk helse og trivsel handler om å rette oppmerksomheten mot forhold som påvirker helsen i befolkningen. Barn og unge som opplever sykdom, livsproblemer eller psykiske utfordringer, må få hjelp tidlig. Derfor er det bl.a. viktig å styrke helsestasjons- og skolehelsetjenesten og se på hvordan disse tjenestene kan utvikles videre. I den nye folkehelsepolitikken skal vi også styrke seniorperspektivet. Vi blir flere eldre. Jeg mener at vi ikke i tilstrekkelig grad har reflektert over hva dette betyr for samfunnet. Det er vel så stor forskjell mellom mennesker mellom 60 og 90 år som det er mellom dem som er mellom 30 og 60 år. Vi kan ikke parkere de eldre i gyngestolen – de ønsker en aktiv deltakelse både i arbeidslivet og i resten av samfunnet. Å bekjempe aldersdiskriminering i samfunnet er derfor også en viktig del av folkehelsearbeidet. Vi skal sette aktiv aldring på dagsordenen, spre kunnskap og integrere senior- og aldringsperspektivet på tvers av politikkområdene. Vi må få fram kunnskap om sammenhengen mellom arbeid og helse og synliggjøre betydningen av helsefremmende og forebyggende arbeid for en sunn og aktiv aldring. Noe av det viktigste er å snu holdningen til eldre i arbeidslivet. Jeg har utfordret det nye Statens seniorråd til å ta tak i dette. Andre viktige områder er aldersdiskriminering, boliger og samferdsel, deltakelse og meningsfulle hverdager. Å være god på seniorpolitikk er å være god på å forvalte våre ressurser til neste generasjon. Jeg mener at politikken må dreie seg om å skape muligheter, skape forutsetninger for at hver enkelt av oss kan ta ansvar i eget liv. Mestring gir livsglede, mening og overskudd, også når vi rammes av sykdom. At samfunnet legger til rette for gode helsevalg, er en viktig forutsetning for at den enkelte kan og må ta mer ansvar for egen helse. Tilrettelegging for fysisk aktivitet kan i liten grad gjøres gjennom lover og forskrifter eller ved bare å bruke pris- og avgiftsvirkemidler. Verdens helseorganisasjon peker på behovet for et paradigmeskifte med en bred samfunnsmessig tilnærming. Tilrettelegging for fysisk aktivitet og friluftsliv må skje på alle sektorer. Det blir et premiss for samfunnsutviklingen. Det handler om å planlegge nye boligfelt slik at barna som vokser opp der, har et nærområde der de kan spille fotball og lære å sykle. Det handler om at det blir laget gangveier utenfor eldresentrene som gjør det mulig å ta med rullatoren ut på tur. Sammenhengende gang- og sykkelveier gjør det mulig å gå eller sykle til jobb, skole og fritidsaktiviteter. Vi trenger en godt utbygd kollektivtransport og servicetilbud og butikker i nærheten av hjem og arbeidsplass. Omgivelsene må innby til lek og fysisk utfoldelse, enten det er i skolegården, i barnehagen eller i nærmiljøet, og vi må ha god tilgang til parker, natur og rekreasjonsområder. Skolen er også viktig. Den er en viktig arena for utjevning av sosiale helseforskjeller. Regjeringsplattformen er veldig tydelig på dette området – vi vil legge til rette for økt fysisk aktivitet i skolen. Kosthold og ernæring omfatter alt fra bredt folkehelsearbeid med tilrettelegging for sunne matvalg til forebygging, behandling og rehabilitering i helse- og omsorgstjenesten. Matvarebransjen er en viktig premissleverandør i folkehelsearbeidet. Bransjen har et stort ansvar for å utvikle, tilgjengeliggjøre og markedsføre sunne produkter og måltidsløsninger i butikker, kantiner, utsalg og serveringssteder. Jeg vil derfor styrke samarbeidet med matvarebransjen. Samarbeidet mellom frivillige organisasjoner og myndighetene er viktig i folkehelsearbeidet. De frivillige organisasjonene når mange vi ikke når gjennom offentlige tjenester. Jeg vil bygge opp under frivillig engasjement i folkehelsearbeidet, bl.a. gjennom samarbeid med friluftsråd og frivillige organisasjoner om økt fysisk aktivitet og friluftsliv for alle. Frivillighet Norge og Helse- og omsorgsdepartementet har også nylig gått sammen om å lage en ny nasjonal møteplass for folkehelse som skal styrke samarbeidet mellom frivillige organisasjoner og myndighetene. Denne regjeringen vil legge til rette for et sterkere samarbeid med frivillige organisasjoner på flere samfunnsområder, f.eks. i arbeidet med forebygging overfor barn og unge, i aktivisering av eldre, i kriminalomsorg, idrett, friluftsliv, tiltak på kostholdsområdet og fysisk aktivitet. I tillegg til en effektiv folkehelsepolitikk er bedre helsetjenester, tidlig innsats og en videre utbygging av forebyggende helsetjenester avgjørende for å fremme befolkningens helse. Tjenestene må bygge på tillit til og den styrken det ligger i å mobilisere og støtte opp om de ressursene hver enkelt av oss har. Vi må skape en helsetjeneste med utgangspunkt i pasientenes behov og oppdatert kunnskap. Vi må skape en helsetjeneste som legger til rette for at folk holder seg friske, og ikke minst bidrar til at mennesker mestrer sitt eget liv. Jeg mener at helse er det samme som mestring. Veldig mange skal leve store deler av livet sitt med en diagnose. Men mestrer vi livet, har vi også en god helse.