Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-16:
Pasientrettighetsdirektivet klargjør og regelfester pasienters rett til å få refundert utgifter til helsehjelp mottatt i et annet EØS-land. Direktivet legger praktisk til rette for at pasientene kan benytte helsetjenester i andre medlemsland, og Venstre er glad for at dagens refusjonsordning for helsetilbud i EØS-området nå utvides til å omfatte sykehusbehandling. Med dette blir det lettere å sikre helsetjenester av høy kvalitet over landegrensene og bidra til et samarbeid mellom medlemslandene på helseområdet. Venstre har – etter noe tvil – landet på at det er riktig ikke å stille krav om forhåndsgodkjenning for refusjon av utgifter til sykehusbehandling. Erfaringene viser at det er et begrenset antall pasienter som velger å benytte seg av valgfriheten til å reise til et annet EØS-land for å motta behandling. Fra vårt eget fritt sykehusvalg er det også erfaringsmessig få som velger seg utenfor eget foretak. Det anses derfor uhensiktsmessig å etablere en byråkratisk ordning for det antatt lave antallet pasienter som vil reise ut, som kun bidrar til å forlenge ventetiden for pasienter som ønsker behandling. Vi i Venstre vil imidlertid følge utviklingen over tid og komme tilbake til spørsmålet dersom det skulle vise seg å bli en mer kostnadskrevende ordning enn det vi i dag ser for oss. Det er i den forbindelse viktig å ha med seg at en forutsetning for å få dekket utgiftene til behandling i et annet EØS-land er at helsehjelpen tilsvarer helsehjelp pasienten ville fått bekostet av det offentlige i Norge. Refusjonen er begrenset til hva helsehjelpen ville ha kostet det offentlige her i landet. For Venstre er det viktig at pasienter som er vurdert å ha rett til nødvendig helsehjelp fra spesialisthelsetjenesten etter pasient- og brukerrettighetsloven, skal kunne søke forhåndstilsagn. Dette gir en trygghet for at man i etterkant vil få refundert utgiftene, noe som særlig vil være viktig ved kostnadskrevende behandlinger. Denne adgangen er imidlertid også viktig for å forhindre at muligheten til å velge behandling utenlands ikke bare benyttes av ressurssterke pasienter. Retten til å få dekket kostnader til behandling i utlandet må ikke forbeholdes dem som har råd til å forskuttere sykehusopphold i utlandet. For behandlinger som klart faller inn under refusjonsordningen, vil imidlertid forhåndsgodkjenning innebære et hinder for en effektiv gjennomføring av behandlingen. Venstre er opptatt av at vi fortsatt skal ha et internasjonalt samarbeid om pasientbehandling som bidrar til å styrke fagkompetansen ved norske sykehus, og som sikrer pasientene bedre behandling. Det er viktig at vi også i Norge har bred faglig kompetanse, og at vi har som ambisjon å kunne gi tilbud til alle pasienter. Det vil imidlertid være pasienter med sjeldne sykdomstilstander som nå lettere kan få et tilbud om behandling ved sykehus i land hvor man har utviklet spisskompetanse på det aktuelle området. Dette er pasienter som kanskje ikke har tid til å vente på at man bygger opp nødvendig fagkompetanse i Norge. Et annet eksempel er de som ønsker en «second opinion», og som lettere kan få tilgang til det ved et større kompetansemiljø i et annet land. Hensynet til oppbygging av fagkompetanse i Norge må ikke stå i veien for disse pasientenes rett til å få adekvat behandling på et sykehus som har kompetanse på området. Venstre vil ha gode faglige offentlig finansierte helsetjenester, og god kvalitet på tjenestene er viktigere enn hvem som utfører dem. Vi vil arbeide for at offentlige, ideelle og private helsetjenestemiljøer skal utfylle hverandre, og vi tror at muligheten til å få behandling i utlandet vil bidra til at flere pasienter får adekvat behandling, og at kvaliteten på helsetjenestene vi i sum tilbyr våre pasienter, blir styrket. Venstre støtter derfor regjeringens lovforslag.