trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Henrik Asheim (Høyre), 2021-02-25:
Jeg er en sterk tilhenger av det tiltaket, å gi finansiering også for kortere studieopphold, men jeg mener representanten trekker frem noen dilemmaer også ved et slikt tiltak, nemlig at vi må sørge for at det da ikke blir noe man gjør kvantitativt for å nå et slikt prosentmål. Selv om vi er ambisiøse og sier 50 pst. utveksling, skal det ikke være slik at vi bare skal måle på det. Det viktigste er at studentene faktisk kommer seg ut, og at flere gjør det. Jeg tror rett og slett at det å også i finansieringssystemet gi støtte til kortere opphold, som jeg sa i mitt innlegg, kan bidra til mer utveksling. Det er nesten en liten bro til det forrige spørsmålet fra representanten, nemlig om utveksling på videregående, som fører til mer utveksling i høyere utdanning. Jeg tror dette også kan bidra til det. Så vil jeg gjenta at jeg mener at litt utveksling er bedre enn ingen utveksling. Det er ikke fordi vi skal nå dette måltallet, men det handler rett og slett om at mange studenter – det vet vi fra tilbakemeldinger fra studentene – får et stort utbytte av å reise ut, bli kjent med nye kulturer og lære et språk, men også av å utfordre seg selv på en litt annen måte enn man gjør her hjemme.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-02-25:
Hvis jeg ikke husker helt feil, tror jeg til og med at Høyre og Fremskrittspartiet to ganger foreslo å innføre studieavgift for utenlandsstudenter. Det ble nedstemt av Stortinget begge gangene. Så er det helt riktig, som representanten viser til, at jeg også har partipolitiske verv, og der diskuterer man mange viktige saker, men jeg er også minister for forskning og høyere utdanning i Norge. Jeg styrer etter en plattform i en regjering som er imot å innføre studieavgift for utenlandsstudenter, og akkurat som i alle andre saker finnes det gode argumenter for og imot. Jeg er helt sikker på at det finnes medlemmer av komiteen som også er imot å innføre studieavgift, men som ser noen argumenter for. Det jeg mener er argumentet imot, er at det dramatisk vil redusere antallet utenlandske studenter som kommer til Norge. Det har vi sett fra andre europeiske land som har innført det: at antallet studenter som kommer til det landet der de innfører avgiften, faller dramatisk. Og hvis vi ønsker at også utenlandske studenter skal komme til Norge – ikke bare for å være snille, men fordi det bedrer kvaliteten på norsk høyere utdanning – mener jeg det vil være et galt virkemiddel nå å innføre det.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-02-25:
Hvis vi når alle de målene vi har, kan det føre til at det kommer såpass mange utenlandsstudenter til Norge. Men så er det sånn at vi i Høyre og Fremskrittspartiet har gjort mye lurt sammen. En av de tingene vi har gjort, er å gi samskipnadene – altså studentene i samskipnadsstyrene – makten tilbake. Det betyr at de har flertall i disse styrene, og de bestemmer også prioriteringen av hvem som skal få studentboliger. Dette er noe som diskuteres fortløpende. Det er derfor jeg synes det er interessant å vise til at selv om det har kommet flere utenlandsstudenter, er andelen utenlandsstudenter som opptar studentboligene, helt stabil på 15 pst. Det betyr at 85 pst. er norske studenter. Og hvis samskipnadene ser at de ønsker å endre prioriteringene eller ønsker å prioritere utenlandsstudentene fordi de vil det, mener jeg det er en beslutning som de bør få lov å ta, og som ikke jeg skal sitte i et departement i Oslo og overprøve dem på. Jeg har lagt frem denne stortingsmeldingen og er glad for at Stortinget slutter seg til den, fordi jeg ønsker mer internasjonalisering – både inn til Norge, og at norske studenter skal reise ut.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-02-25:
Jeg deler representantens beskrivelse av Storbritannias viktighet for norske studenter fullt og helt. Jeg har selv hatt møte med den britiske ambassadøren her hjemme i Norge for å få deres syn på dette. Dette var jo før det ble avklart at de ikke lenger var med i Erasmus+, men vi diskuterte allikevel ulike løsninger for nettopp å sørge for at den utvekslingen fortsetter. Det er Utenriksdepartementet som nå holder i disse forhandlingene med Storbritannia, men det tydelige signalet jeg har fått fra ambassadøren, og som jeg opplever at også Utenriksdepartementet har fått fra enda høyere myndigheter i Storbritannia, er at de ønsker å ivareta den utvekslingen vi har mellom Norge og Storbritannia. Derfor jobber vi nå med å finne alternative løsninger. Det er ganske ferskt at forhandlingene om EU og Erasmus+ brøt sammen, men vi kommer til å jobbe for å finne egne løsninger med Storbritannia. Det kan jeg garantere representanten.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-02-25:
Jeg mener at det vedtaket som er innstillingen fra komiteen, er en veldig god illustrasjon på hvordan Stortinget kan løfte viktige temaer i en stortingsmelding ytterligere, for jeg mener dette er et veldig betimelig poeng, som vi kommer til å gå i gang med veldig raskt. Så er det slik at akkurat nå kan jeg ikke svare på akkurat hva vi kommer til å gjøre, for bestillingen blir jo vedtatt i dag, men dette er noe jeg har merket meg, og som jeg deler komiteens syn på, nemlig at vi må sørge for å finne mekanismer som gjør det enklere for dem med nedsatt funksjonsevne også å kunne reise ut. Jeg vil også legge til at det er klart at dette vil være mer krevende i noen land enn i andre, så vi må finne mekanismer som fanger dette opp. Det at vi også får utveksling digitalt, kan være et bidrag for noen av dem som kanskje har de største utfordringene med å reise ut, men som allikevel ønsker det utbyttet som er i utveksling. Jeg vil komme tilbake til Stortinget med tanke på hvordan vi kan sørge for at det blir enda enklere å reise ut, for det er det Stortinget har bedt meg om å gjøre. Det et veldig betimelig poeng komiteen enstemmig foreslår der.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-02-25:
Da jeg var 18 år, søkte jeg meg ut for å studere, og jeg drømte om å gå på et universitet i Storbritannia som hadde likhetstrekk med Galtvort i Harry Potter-bøkene. På grunn av litt dårlig rådgivning og evne til å søke på Google havnet jeg på et moderne universitet fra 1960-tallet, men det var tross alt av høy kvalitet. Jeg fikk møte mange spennende mennesker, jeg fikk tilegnet meg språkferdigheter, og det var en by og et studentmiljø som var interessant og utforskende. Det er en styrke for den enkelte og for samfunnet at man har mulighet til å reise ut, særlig fordi de samfunnsutfordringene vi står overfor, er globale og krysser landegrensene. Denne stortingsmeldingen er i så fall et ganske viktig skritt i den retningen – der både myndighetene og lærestedene sammen sikrer en kulturendring vi er helt avhengige av dersom flere skal reise ut. Jeg vil særlig trekke fram forslaget om aktiv avmelding, det at man snur bevisbyrden og gjør at studenter i større grad aktivt må melde seg av hvis de ikke vil reise. Da får utveksling en større naturlig plass i studier og studieløp. Siden vi vet at studenter som har vært ute én gang, ofte søker igjen, har jeg veldig tro på at det å gi flere muligheten til å reise ut i én til tre måneder også vil være et løft, og det er bra at det nå skal ivaretas i finansieringssystemet. Et av de største hindrene for å reise ut, ifølge studenter jeg snakker med, er ofte usikkerhet – knyttet til både hvor de skal bo, hvem som har ansvar hvis det skjer noe uforutsett, og ikke minst om de får godkjent emnene de har tatt i utlandet. Denne meldingen tydeliggjør hvor det ansvaret ligger, og den sikrer at studentene får forhåndsgodkjente emnepakker som gjør det enklere å dra ut. Jeg har tro på at vi har veldig gode forutsetninger for å lykkes med et ganske ambisiøst og hårete mål. En årsak til det er at vi har hatt en ganske kraftig realvekst i budsjettene til universitets- og høyskolesektoren over flere år, noe som nettopp muliggjør det å jobbe med internasjonalisering. I tillegg til det har vi gjennom EØS-avtalen fått mulighet til å delta i Horisont 2020 og Erasmus+, som har sikret ikke bare bedre kvalitet og attraktivitet i det norske utdanningssystemet, men også gitt unge mennesker økt kultur- og språkforståelse gjennom studier i utlandet. Jeg mener at det er verdt å reflektere over når f.eks. representanter fra Senterpartiet sier at Erasmus er en utmerket ordning, men samtidig ønsker å se til brexit og melde oss ut av EØS-avtalen. Brexit har jo nettopp sikret at britiske ungdommer ikke lenger har mulighet til å delta i Erasmus og reise ut på den måten. Jeg er veldig enig med representanten Arnstad i at regjeringen og statsråd Asheim bør ta initiativ overfor Storbritannia for egne ordninger, men jeg undrer litt på om det er mange andre parlamentarikere rundt omkring i Europa som ville sagt det samme dersom Norge meldte seg ut av EØS og ut av Erasmus-samarbeidet. Forhåpentligvis vil denne stortingsmeldingen sikre at enda flere får muligheten til å reise, og at flere reiser. Jeg har kjent på kroppen hvor verdifullt det er, så dette er et viktig skritt i riktig retning.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2021-02-25:
Jeg skal hilse fra Kent Gudmundsen, som er syk og forholder seg til smittevernreglene fra regjeringen. Dette har vært en veldig vanskelig avgjørelse å ta. En avlysning av eksamen sitter langt inne hos oss i Høyre, fordi vi anerkjenner den viktige rollen eksamen har, både som en ekstern kvalitetssikring av den opplæringen elevene har krav på, og som en ekstra mulighet for elevene til å vise sin kunnskap. Eksamen har også, etter min mening, en viktig rolle i denne pandemien for å sikre at kommunene og fylkeskommunene holder trykket oppe med opplæring for sine elever til siste stund. Vi ønsker ikke å se slike eksempler som vi dessverre så i fjor, da det var en del kommuner som hadde ganske lite opplæring de siste ukene, og da en kommune til og med sendte permitteringsvarsel til alle sine tiendeklassinger i slutten av mai. Men i dette ekstraordinære året, preget av en skiftende og vanskelig hverdag for alle og en veldig ujevn kvalitet på opplæringen ungdommene våre har fått, mener vi at dette var en riktig avgjørelse å ta. Det har også vært viktig å gi en avklaring tidlig til de 100 000 elever og lærere som har vært spent på og bekymret for hvordan gjennomføringen av eksamen skal bli. Så er noen elever skuffet, og andre er lettet, og det har jeg stor respekt for. Og som sagt: Dette har vært en krevende avveining og en krevende balanse, nettopp fordi det er veldig mange ulike hensyn som må veies opp mot hverandre, og som krever grundige, faglige vurderinger. Jeg synes nok ikke at de nyansene ble vektlagt av deler av opposisjonen da man gikk ganske raskt ut og krevde at alle eksamener skulle bli avlyst, også de lokalgitte, selv før sentrale organisasjoner hadde konkludert. Men jeg er glad for at kunnskapsministeren har jobbet med dette over lengre tid og hatt en god dialog med interesseorganisasjoner og fagmiljøer, ikke minst for å planlegge for konsekvensene av at man nå avlyser skriftlige sentralgitte eksamener. Nå er det på tide å samles om hvordan vi kan gjennomføre muntlig eksamen og andre lokalgitte prøver på en god måte, så vurderingsgrunnlaget for årets kull blir så solid som de fortjener. Samtidig håper jeg at alle skoler utnytter skoleårets ramme maksimalt og holder undervisningen og læringstrykket oppe. Jeg er glad for at statsråd Asheim vil se på utjevnende tiltak for å bidra til likere konkurranse i årets opptak til høyere utdanning, og at man vurderer hvordan avlysning av eksamen vil påvirke opptaket. Men jeg vil understreke at også det er vanskelig, fordi ulike alternativer kan slå urettferdig ut, enten det er på makronivå eller mikronivå. Alt i alt mener jeg vi har kommet fram til en balansert løsning i et år som har vært helt utenom det vanlige. Og så vil vi i Høyre gjøre alt vi kan for å sikre at elevene fremdeles får den opplæringen de har krav på fram til sommeren, og at vi selvfølgelig beholder eksamensinstituttet i årene framover.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Jeg også er glad for at regjeringa til slutt har tatt en god beslutning om også i år å avlyse eksamen. Det gjorde en i fjor på grunn av den ekstraordinære situasjonen som har vært under koronapandemien, og derfor var det også klokt å gjøre det i år for de elevene og ansatte i skolen som har et særdeles ekstraordinært år bak seg, med en unntakstilstand. Det hadde ikke vært rettferdig å gjennomføre eksamen på en normal måte når skolen er i en så unormal og ekstraordinær situasjon. Jeg er også glad for at det er regjeringa som tar den beslutningen. Selv skulle jeg og Arbeiderpartiet ønske at vi hadde gjort det tidligere, tettere opp til når en fikk de faglige rådene fra organisasjonene. Det hadde også gitt mer tid til både elever og lærere, i en krevende hverdag i korona-skolen, til å forberede seg og bruke tid på det som er viktig. Når det er sagt, er det også noen positive resultater av at Stortinget får denne diskusjonen i dag, selv om beslutningen om selve eksamen er tatt, f.eks. det at Stortinget nå får løfte utfordringen med at to koronakull ikke har hatt eksamen, og de effektene det får for opptaket til høyere utdanning. Det vil slå urettferdig ut på opptaket for noen kull. Derfor er jeg glad for at vi i Stortinget i dag reiser den problemstillingen, som ekstremt mange har engasjert seg i. Jeg er enig med representanten Tybring-Gjedde i at det ikke nødvendigvis er enkelt å finne en god løsning på dette, men jeg er glad for at regjeringa nå så tydelig også sier at dette skal en se på og ta tak i, og jeg håper en nå har tid til å finne gode alternative modeller for i hvert fall å kunne jevne ut denne urettferdigheten. En har også sett at statsråden har sagt til mediene at en samtidig med de avlyste eksamenene vurderer andre modeller for å se på uavhengig vurdering av elevene. Jeg håper statsråden i sitt innlegg kan oppdatere Stortinget litt på det arbeidet, og at det ikke for lenge forblir et ubesvart spørsmål og nok en usikkerhet for elever og lærere om hvordan regjeringa ønsker å løse dette.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Statsråden har ikke så mye taletid, så jeg skal først av alt gi henne en anledning til kanskje å utdype enda litt mer om det jeg spurte om i mitt innlegg. Jeg merket meg da en avlyste eksamen, at regjeringen ønsker en annen type ekstern vurdering for elever som ikke får eksamen. Statsråden kjenner skolen godt, det har vært mye spekulasjoner rundt hva dette blir, og hvor mye det er. Jeg oppfatter det statsråden sier i innlegget sitt, som at selv dette punktet ikke er tenkt som noe ekstraarbeid. Kan statsråden si noe mer om framdriften med dette arbeidet, og ikke minst når skolen kan forvente seg en konklusjon, slik at en ikke må vente veldig lenge?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Jeg takker og synes det er et godt og betryggende svar at en ikke ønsker noen pålegg, men eventuelt legger til rette for gode verktøy og god praksis. Det at en nå i år avlyser eksamen, gir oss også en mulighet og mer tid i den diskusjonen som har versert rundt en ny eksamensform i matematikk. Det har vært en heftig, og faglig, debatt. Den nye eksamensformen har møtt store protester fra lærere og elever, men ikke minst fra fagmiljøet. Nå har vi jo egentlig fått et ekstra år, og derfor vil jeg utfordre statsråden litt på det. Kan en nå bekrefte, eller avkrefte, om en kommer til å ta konkrete grep – både partene og fagmiljøet – for å legge et nytt og litt grundigere og lengre løp for å få til en bedre og mer inkluderende måte å tilrettelegge eksamensformen på?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Takk, det var også et betryggende og godt svar som jeg tror fagmiljøene vil sette stor pris på. Det siste spørsmålet mitt dreier seg om å invitere statsråden til å prøve seg litt på framovertenking her. Som vi var innom i debatten, har vi hatt en veldig unik situasjon forrige skoleår. Det har vi også fått i år, og det er en viss fare for at en del av denne unntakstilstanden også vil fortsette inn i neste skoleår. Jeg vil utfordre statsråden litt på nettopp det. Det kan jo være vi kommer borti noe av det samme, at vi har den samme debatten også neste år og gjør noen av de samme vurderingene. Kan vi håpe at denne diskusjonen eventuelt kommer tidligere, og at avklaringen eventuelt kommer før hvis vi står i en liknende situasjon neste år?
Guri Melby (Venstre), 2021-02-25:
Takk for muligheten til å utdype. Vi har vært opptatt av å bygge på den praksisen som allerede er i skoleverket, og ikke komme med noe helt nytt nå i et veldig spesielt år. Det tror jeg ville være veldig dumt. Mange skoler har veldig god erfaring med å jobbe systematisk for å kvalitetssikre standpunkt og gi elevene muligheten til vurdering fra andre enn den læreren man har til vanlig. Noen har gode løsninger på dette allerede, og det ønsker vi at de skal fortsette med. Vi vil se på hva vi kan gjøre for å styrke den praksisen, og kanskje i større grad sikre at absolutt alle gjør det. Men jeg er opptatt av at vi ikke bare skal lage noen løsninger som vi nå trer nedover Skole-Norge i en veldig presset situasjon. For meg er det viktig at vi har en tett dialog med lærerorganisasjonene for å finne fram til en løsning der de opplever å få hjelp og støtte til å gjøre noe som de uansett må gjøre, istedenfor at vi pålegger dem noe nytt. Vi har hatt ett møte om dette og skal ha et nytt ganske raskt. Jeg regner med at dersom noe må kommuniseres ut bredt, kommer vi med det veldig snart.
Guri Melby (Venstre), 2021-02-25:
Det er viktig at vi ikke kaster bort en krise, men at vi bruker de mulighetene som krisen gir. Det er klart at noe av det positive her er at vi har fått bedre tid til å utvikle en ny matematikkeksamen. Den tiden har vi tenkt å bruke godt, og det er åpenbart at vi trenger mye bedre involvering, både av fagmiljøet på universitet, høyskoler og andre steder, og av sektoren: av lærere, lærerorganisasjoner og andre. Så vi ønsker å legge opp til en ganske bred prosess, der vi nå får mulighet til både mer diskusjon og mer utprøving og til å se mer konkret på i hvilken retning vi mener det er riktig at matematikkeksamen går. Vi har også nye eksamener som skal utvikles i andre fag, og jeg tenker det er viktig at vi også tar lærdom av erfaringene med at sektoren opplever at de ikke var godt nok involvert i matematikkeksamenen, og at vi unngår at det samme skjer med andre eksamener som vi skal utvikle.
Guri Melby (Venstre), 2021-02-25:
Vi gjorde faktisk et forsøk på å ta avklaringen veldig tidlig. Allerede i oktober/november slo vi fast at eksamen skulle gjennomføres, men etter det ble smittesituasjonen verre enn det vi hadde forutsett, og dermed er vi nødt til å gå tilbake på den beslutningen. Jeg tror at så lenge vi lever med denne pandemien, må vi også leve med at slik blir det noen ganger – at vi ikke får til det vi faktisk har planlagt. Men det at vi allerede nå begynner å diskutere både hvordan vi skal legge opp neste skoleår og hva slags konsekvenser det får for veldig mange ting – både for elevers læring, for eksamen og for en rekke andre ting – synes jeg er et veldig godt og konstruktivt spor. Det håper jeg vi kan bruke mer tid på framover. Så får vi virkelig håpe at vi kommer så langt med vaksinering i løpet av denne våren og sommeren, at vi får en mer normal høst. Men helt normal er jeg egentlig ganske sikker på at den ikke blir, og det tror jeg det er viktig at både vi politikere og hele Skole-Norge er godt forberedt på.
Guri Melby (Venstre), 2021-02-25:
Det jeg kan si nå, er at vi allerede er godt i gang med å gjøre den typen vurderinger. Det er klart at dette var blant de tingene som gjorde at beslutningen om å avlyse eksamenen var vanskelig, for det har ikke bare konsekvenser for årets kull – det er også en risiko for at det har konsekvenser for flere enn som så. Vi la oss på den samme linjen som i fjor, at man ikke gjorde noen endringer knyttet til førstegangskvote eller sånne ting, og det er også den løsningen man har valgt tidligere når man har vært borti en lignende situasjon. Men det er klart at det blir ekstra spesielt denne våren, når vi har ett kull som konkurrerer mot to kull som ikke har eksamener. De løsningene som har vært løftet fram, har jo vært enten å fjerne eksamen for alle, eller å dele opp i flere kvoter, som representanten også var inne på. Begge løsningene vil nok gjøre at vi oppnår noe, men at vi også kan oppleve at det oppstår nye urettferdigheter andre steder. Det er blant de tingene vi er nødt til å se nærmere på. Jeg tror det er altfor tidlig å konkludere med at årets kull kommer til å få veldig gode karakterer, for det er man ikke helt sikker på.
Guri Melby (Venstre), 2021-02-25:
Det kan jeg dessverre ikke si på stående fot, men vi kan gi beskjed til komiteen når vi har et klarere svar på det, også på grunn av det vedtaket som fattes her i dag. Jeg har også lyst til å si at den løsningen representanten peker på, med økt antall studieplasser, hadde vi jo i fjor. Vi økte antallet studieplasser med 4 000, og det har vel aldri vært så mange studieplasser i høyere utdanning som det var i fjor. Men vi hadde også rekordmange søkere, noe som gjorde at konkurransen bare ble enda tøffere enn den har vært. Det å se på om det er mulig å øke antallet studieplasser også denne våren, både på grunn av denne situasjonen og også på grunn av den generelle koronasituasjonen – at det å ta studier og utdanning vil være et aktuelt valg for mange av dem som er permittert eller har mistet jobben sin – mener jeg også må være blant tiltakene vi vurderer, og som kan være avhjelpende for akkurat disse elevene.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Det har skapt usikkerhet i Aurland kommune og i Stranda kommune om hva som vil bli konsekvensene av kravet om nullutslipp fra 2026 for bosetting og reiseliv. Jeg har i innlegget nevnt eksempler på at kommunene, havnemyndighetene og næringslivet har vært framoverlente for vårt felles miljø, og nå er de redde for at alle bestrebelsene for å kutte utslipp blir forgjeves ved at kravene i verdensarvområdene kan skyve cruisebåtene til nabohavnene. Verdensarvområdene står tross alt bare for 14 pst. av Norges cruiseanløp. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at utslippene fra dagens cruisebåter ikke bare flytter noen mil unna, og at dette dermed ikke hjelper vårt felles miljø i det hele tatt?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Noe som ikke handler om nullutslippskravet, men som handler om den forskriften for skipstrafikk som kommer fra IMO, og som populært kalles Tier I, II, III, er innført tidligere i verdensarvfjordene enn i andre deler av fjordene våre. Det rammer en veldig viktig produsent av stein som brukes til steinullproduksjon, Gudvangen Stein, som ligger inne i Nærøyfjorden. De har vært opptatt av at de har ikke mulighet til å få kjøpt transporttjenester som oppfyller kravene i forskriften fra 1. januar 2022. Hvilke grep vil statsråden gjøre – han var litt inne på det i innlegget sitt – for å sikre at de kan bruke sjøveien, som jo er miljøveien, for å eksportere sitt produkt også fra neste januar av?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
I det første innlegget mitt rakk jeg ikke å komme lenger enn til å snakke om nullutslippskravet. I tillegg er det noen andre krav som allerede er innført i verdensarvområdene, som berører dette, og det er forskrift om miljømessig sikkerhet for skip og flytende innretninger, populært kalt Tier. Kravene kommer tidligere i verdensarvområdene våre enn i fjordene våre for øvrig, og det har stor betydning for Gudvangen Stein, som eksporterer anortositt med bulkskip. Uheldigvis er det sånn at i deler av flertallsmerknaden er det henvist til Tier III. Det er forsøkt rettet opp igjen gjennom en flertallsmerknad som kom til i miljø- og energikomiteen, der det står: «Flertallet legger til grunn at det om nødvendig gis unntaksbestemmelser for å sikre fortsatt drift av for eksempel gruvevirksomhet i området.» Det er en tydelig beskjed til vår klima- og miljøminister, og vi har en klar forventning om at det løses, og mener at vi er forsikret om det her i dag. Jeg synes det er viktig å henstille til både Halleland og Toppe om å ikke fortsette å spre usikkerhet om hvorvidt man vil løse problematikken for Gudvangen Stein. I tillegg er det fem år til nullutslippskravet trer i kraft. Departementet sier til oss at de jobber med det, og at de skal finne en måte å gjennomføre det på. Det vi forsøker, med de klare, tydelige merknadene i saken i dag, er å si at hensynet til næringsliv og bosetting veier like tungt. Man må finne balansen her. Man må finne en løsning og komme tilbake til Stortinget. Halleland sier at det må være realisme i kravene. Men høringen viste at det var veldig delte meninger om dette kravet var riktig å stille eller ikke. Det betyr at det ikke er enkelt å oppfylle det, men stiller man ingen krav, er det i hvert fall null realisme i å få dem oppfylt. Turismen i verdensarvområdene våre kommer til å endre seg. Noe av det som skal skje etter koronaen, er at vi skal bli grønnere, og det skal også reiselivet bli. I Nærøyfjorden frekventerer det i dag passasjerbåter som har nullutslipp. Så til noen løse forslag i saken, forslagene nr. 6 og 7. Jeg tror høringen vi hadde i høst, viser at det å vedta forslag nr. 6, om å innføre krav senest innen 2025, uten utredninger og uten høringer, skal vi ikke gjøre. Vi har en utmerket maritim melding til behandling, og jeg opplever at både forslag nr. 6 og forslag nr. 7 kan høre hjemme der. Når det gjelder forslaget om nye virkemidler, tror jeg heller de virkemidlene vi har, trenger mer penger.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-02-25:
Det er nå det begynner å bli en fordel å være saksordfører og ha ubegrenset taletid. Jeg mener at representanten Halleland skaper stor usikkerhet i det siste innlegget sitt, særlig fordi det høres ut som Gudvangen Stein berøres av nullutslippskravet, men det gjelder bare passasjerer og ferger. Det er forskriften fra departementet rundt NO x -utslipp som berører Gudvangen Stein. Jeg mener at vi har vært så tydelige i merknadene, og ministeren har vært så tydelig her i dag, som det går an å være hvis man skal ha et regelverk som er så nøytralt at det står seg, for det skal det også gjøre. Mange har vært kontaktet av Gudvangen Stein, og vi har alle sagt: Dette skal vi løse. Så jeg håper vi kan la den ligge død, for det er viktig for Gudvangen Stein. Det er heller ikke sånn at alle maritime miljøer har vært enige om at dette er umulig. Det var en veldig interessant høring, og jeg skulle ønske Halleland hadde vært der. Det var klare motsetninger i meningene om dette var mulig. Halleland kan gjerne være framsynt, men så framsynt at han vet hva som er tilgjengelig teknologi om fem år, tviler jeg på at han er. Det fins allerede hybride cruiseskip som vil kunne gå utslippsfritt inn til Flåm, hvis det bygges ut landstrøm. I Nærøyfjorden går det elektrifiserte nullutslippsfartøy. De forslagene til vedtak som vi fremmer i dag, har vært utrolig viktige for Arbeiderpartiet. Det er fordi de lager den balansen vi trenger mellom klimakrav og kravene om at bærekraft handler om bosetting og næringsliv. Jeg inviterer Halleland til å være med og stille seg bak i hvert fall de vedtakene – I og II – som SV gjør. Vi «ber regjeringen bidra til gjennomføring av tiltak initiert av lokale og regionale myndigheter, som reduserer utslipp», men ikke minst sier vi: «Stortinget ber regjeringen foreslå tiltak som sikrer verdensarvfjordene som anløpshavn for cruisebåter også etter 2026, blant annet ved at staten sikrer etablering av landstrøm i Flåm som planlagt innen 2022.» Det kan hende vi nå sender ministeren og regjeringen ut på et «mission impossible». Skulle det være sånn, har vi faktisk fått svar fra ministeren i brev av 24. november til komiteen om at han vil komme tilbake – de ser nå på gjennomføringen, de skal finne ut av det og komme tilbake. Jeg er enig med representanten Reiten i at nå må alle være frampå og være framme i skoene og lage de mest miljøvennlige alternativene for turistvei i verdensarvfjordene våre. De vil bli vinnerne i framtiden av mange grunner.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2021-02-25:
Jeg vil starte der siste taler sluttet, og jeg vil også signalisere at vi ikke kommer til å stemme for de to løse forslagene fra Sosialistisk Venstreparti. Vi opplever at vi har støtte til en klynge som har dette som oppgave, vi har miljøteknologiordningen, vi har Enova, vi har godsoverføringsordningen, vi har Nysnø. Jeg tror ikke vi mangler ordninger, og så kan vi diskutere hvor mye penger de ordningene skal ha, som siste taler også sa. Det tror jeg er naturlig å gjøre i en budsjettsammenheng, selv om det er en utredning man har foreslått. Det er det naturlig å gjøre i en budsjettsammenheng. Jeg ville egentlig benytte anledningen til å takke for at dette Dokument 8-forslaget ble fremmet. Det har gitt oss mulighet til å ta en underveisvurdering av om kravene fortsatt er fornuftige, og til å påpeke at det må gjøres tilpasninger knyttet til næringsvirksomheten og Tier-kravene. Når vi ikke stemmer for noen av de forslagene som ligger i tillegg til innstillingen, er det fordi vi opplever at de forslagene legger en svært stor risiko på enkeltbedrifter ved å foreslå regelverksendringer som i praksis vil diskriminere annen virksomhet. Et av forslagene som nettopp ble presentert, nemlig forslag nr. 3, definerer unntaket til kun å gjelde stein – til kun å gjelde stein. Det er klart at en bedrift som da frakter noe annet enn stein, med god grunn vil kunne si at dette ikke er saklig forskjellsbehandling. Det er ikke min oppgave å utdype eller gjøre meg morsom på vegne av forslagsstiller på grunn av det, men det er min oppgave å advare mot faren ved det og selv ikke gå i samme fellen. Jeg kan ikke utsette bedriften for prosessrisiko eller økonomisk risiko i framtiden fordi jeg ønsker å framstå mer næringsvennlig i dag. Det kan ikke et flertall ta seg råd til. Det er mindretallets prerogativ. Jeg har ingen problemer med å skjønne ønsket om å hjelpe, tvert imot. Jeg skjønner de gode intensjonene, og jeg ønsker ikke å kritisere det. Tvert imot ønsker jeg å gi honnør for at man forsøker å finne løsninger for en bedrift med store utfordringer framover. Det slutter jeg meg til, og derfor ønsker jeg også å løse de utfordringene på den måten som er gjort i form av de merknadene som ligger her i dag. Jeg er glad for at et bredt flertall, som strekker seg langt ut over det vi kanskje vanligvis ser i salen, inkludert Senterpartiet og Fremskrittspartiet, i dag slutter seg til de merknadene og holdningen til at vi skal sørge for at dette kan fortsette. Vi er sammen om det. Så kan vi gjerne forsøke å dyrke de små nyansene. Jeg vil heller dyrke enighetene. Det er det som gir regjeringen en klar marsjordre og et mandat for å sikre virksomhet og arbeidsplasser knyttet til næringslivet der, fra et nær samlet storting.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2021-02-25:
Det siste viser vel at det kan bli noen utfordringer når det kanskje skal forhandles om regjering mellom disse partier. Det jeg ville bemerke, var følgende: Noen av de skipene som kan gå og benytte seg av eventuell landstrøm i Flåm, er allerede bygget eller under bygging. Det er f.eks. hurtigruteskip som er bygget slik at de i prinsippet kan gå helt inn og helt ut igjen kun på batteriene sine. Men: I det de får lademulighet inne i Flåm, kan de gå med fulle funksjoner hele veien inn og hele veien ut. Det er forskjellen. Det vil si at dette nullutslippsalternativet kan tilbys med fulle fasiliteter for passasjerene. Det er en fordel for lavere utslipp lokalt, lavere utslipp globalt, og for dem som skal bruke alternativet.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Jeg synes dette har blitt en veldig trist sak, som vil kunne få store konsekvenser for mange involverte. Det pågår en omstilling til lavere utslipp i alle sektorer, og det brukes mange ressurser for å nå tøffe målsettinger. Jeg mener at en av de viktigste forutsetningene for å lykkes, for å sikre at alle deltar i dette arbeidet, er av og til å våge å endre mening når en ser at en har gjort feil, eller et vedtak får uante konsekvenser. For det blir gjort mange vedtak, og det blir gjort mange feil vedtak. Nullutslipp for cruisebåter i verdensarvfjordene innen 2026 er et av disse. Ingen i de sentrale maritime fagmiljøene mener at nullutslippsteknologi er tilgjengelig for de store cruisebåtene innen 2026 – ingen! Jeg registrerer at vi har et stortingsflertall som mener at de sitter på bedre kompetanse om videre utvikling av drivstoffteknologi og bygging av skip enn det DNV GL og Sjøfartsdirektoratet gjør. En skulle tro at det viktigste i verdensarvfjordene var å fjerne lokale utslipp, men det er det ikke. Vi har teknologi som kunne vært brukt for å besøke fjordene uten lokale utslipp, og med en kombinasjon av landstrøm kunne det vært en god løsning. Nå må ikke dette bli en debatt om en er for eller mot klimautslipp, om en er for eller mot teknologiutvikling, for alle aktørene, alle involverte, ønsker at det skal bli stilt krav, men de må være realistiske. Det er i denne forbindelse også framsatt ønske om f.eks. å ha differensierte havneavgifter, sånn at det uansett skal være lønnsomt å komme med de mest miljøvennlige cruiseskipene. Det finnes flere forskjellige metoder for å beskytte fjordene. Jeg er litt usikker på hva stortingsflertallet er ute etter – er det å beskytte verdensarvfjordene, eller er det at disse må ofres på teknologiutviklingens alter? Gudvangen Stein vil allerede fra kommende årsskifte bli rammet av særkrav for sin aktivitet i fjordene. Det er en bedrift med sterk klimaprofil. Om særkravene blir innført, blir enten gruvedriften lagt ned eller transporten flyttet til veien. Det er vanskelig å se hvilken gevinst stortingsflertallet her er ute etter. Men heller ikke her våger stortingsflertallet å sikre denne bedriften fortsatt drift – den må fremdeles leve i stor usikkerhet framover. Man rammer altså ikke bare lokalt og regionalt næringsliv og store regioner, vi øker også klimautslippene. Når det beste står i veien for det gode, er vi på feil vei. Jeg tar opp de forslagene Fremskrittspartiene er en del av.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Jeg tror statsråden er enig med meg når jeg sier at lokale og regionale myndigheter er veldig opptatt av de lokale utslippene som skjer i områdene sine, både i lufta og til vanns. Jeg sitter med et inntrykk av at i dag er det ikke det stortingsflertallet er opptatt av. De er mer opptatt av at vi gjennom disse kravene skal oppnå en teknologiutvikling innenfor maritim teknologi som skal framskaffe nullutslippsskip tidligere. Er det slik at statsråden deler den oppfatningen at en kan ofre aktiviteten i verdensarvfjordene på teknologiens alter?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Bare for å oppklare noen misforståelser som har florert i media: Det er flere som har sagt at de er veldig glad for at en nå går fra de kravene som tidligere ble stilt om nullutslipp i 2026. Da henviser de til vedtaket, der «Stortinget ber regjeringen bidra til gjennomføring av tiltak initiert av lokale og regionale myndigheter, som reduserer utslipp i verdensarvfjordene.» Kan statsråden bekrefte at det er et vedtak som han ikke har noen annen innvirkning på enn at han kommer til å følge opp at tidligere nullutslippskrav skal være gjeldende fra 2026?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-02-25:
Det kom en del uttalelser fra talerstolen som jeg hadde lyst til å kommentere, også fra kamerat Haltbrekken. Han lever jo i sin verden, og det skal han få lov til. Gudvangen Stein står framfor store utfordringer. Jeg tror anløpene av aktuelle skip gikk ned fra 70 til 10 skip. Hvis Haltbrekken har tenkt å betale for opprusting, eventuelt nullutslipp, for de båtene, må han gjerne gjøre det, men i min verden er det en utfordring. Og så kommer Reiten. Han tar innover seg hvilke konsekvenser dette kan få, men han ønsker ikke å ta akkurat den debatten i dag, den skal vi ta litt nærmere 2026. Hele det maritime fagmiljøet sier at dette kommer vi ikke til å lykkes med. Da vil Reiten si at det er helt greit, vi må bare vente til vi kommer litt nærmere 2026, så skal vi gjøre det. Det skaper usikkerhet. Teknologien for null lokale utslipp finnes, og hvis det er viktig for verdensarvfjordene å ha lite lokale utslipp, om det er til luft eller til vann, trodde jeg det var det som var intensjonen med å ivareta verdensarvfjordene våre. Vi kunne hatt LNG og kombinert det med biogass – men det skal bygges landstrøm i Flåm. Det kommer jo ikke til å bli brukt. En båt på LNG kunne gått inn der og kombinert det, det hadde vært et veldig bra tiltak, men andre nullutslippsbåter, som ikke kan det, vil ikke klare å komme seg inn for å bruke landstrømanlegget, for de har ikke nullutslipp. Så ble det sagt fra Lyngedal at enkelte av oss skaper usikkerhet for Gudvangen Stein. Jeg blir veldig usikker på hvem som skaper usikkerhet her. Vi legger altså fram et helt konkret forslag, det er faktisk to forslag, som omtaler både bedriften og virksomheten, og flertallet stemmer imot. Da er jeg usikker på hvem av oss som skaper usikkerhet. Det blir også sagt at de alternative forslagene kommer fra representanter som ikke vil stille krav. Kjære vene, vi har noen av de strengeste kravene i internasjonal sjøfart. Og dette er ikke et krav vi sier at vi skal fjerne, men vi ønsker å utsette det til 2030. Vi har til og med sagt at kravet kunne omfattet enda flere fjorder.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-02-25:
Verdensarvfjordene, både Nærøyfjorden og Geirangerfjorden, er jo en fantastisk del av norsk natur. Derfor er de også noen av de mest populære reisemålene for bl.a. cruiseturister, som i et ordinært år kommer hit til Norge i rikt monn. En har også sett at det har bidratt til store lokale ringvirkninger, som i Flåm i Aurland kommune, der en lokalt anslår at det er snakk om kanskje 200–300 mill. kr i ringvirkninger, eller i Stranda kommune, der en anslår at det kanskje er så mye som 130 mill. kr. Det vi har sett under denne pandemien, er hvordan restriksjoner som helt nødvendig er innført av smittevernhensyn, har ført til at cruisetrafikken ikke er slik som den er ordinært sett. Selv var jeg på Flisnes sist sommer. Jeg så innover Storfjorden, der det i en ordinær situasjon går jevnt med cruisebåter både ut og inn. I fjor sommer var det ikke en cruisebåt å se. Derfor er det utrolig viktig at vi sørger for, når denne næringen etter hvert også skal komme seg på beina igjen etter koronaen, at en fortsatt blir stilt overfor tydelige krav, men at en også har en realisme, slik at en sørger for at en klarer å opprettholde aktivitet i Norge og ringvirkninger i viktige lokalsamfunn. Med de kravene som allerede er knyttet til reduksjon av utslipp, og hvis en også får på plass landstrøm, som det er planer om eksempelvis i Flåm, kan en redusere utslippene fra det de var for bare noen år siden, med anslagsvis 65–95 pst. Spørsmålet er hvor fornuften er i å skulle stille et krav om absolutt nullutslipp i en liten arm av en lang fjord, eksempelvis Nærøyfjorden, som er ca. 17 km lang, som er en del av Sognefjorden, som er over 20 mil. Det kan ende med at cruiseskipene blir liggende andre steder og ha utslipp der i stedet for at de eksempelvis kan komme inn til et landstrømanlegg i Flåm. En må også se på konsekvensene for lokale næringsdrivende, som Gudvangen Stein. Alternativet for dem er enten å måtte legge ned driften eller ha transporten over på trailere, noe som definitivt ikke er fornuftig for verken lokalmiljøet eller utslipp av klimagasser, og som sannsynligvis vil føre til at virksomheten vil måtte opphøre. Vi skal ha tydelige krav, men vi må også ha realisme i det som skjer(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-02-25:
Jeg hørte at representanten Skjelstad fra statsrådens parti i stad ga inntrykk av at de som er for å skyve på tidshorisonten for nullutslippsmålet, nærmest skulle være for at en spyr ut lokale utslipp i verdensarvfjordene. Men lokalt, eksempelvis i Flåm, jobber de jo hele veien målrettet for at en skal redusere utslipp, bl.a. knyttet til å få på plass et landstrømanlegg i Flåm. Da er spørsmålet: Hvis eksempelvis moderne LNG-skip som ikke gir lokale utslipp av NO x , er koblet til et landstrømanlegg i Flåm, er det en bedre eller dårligere løsning enn at eksempelvis et cruiseskip, som ligger lenger ute i Sognefjorden, setter folk over på andre fartøy for å komme inn i Nærøyfjorden?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-02-25:
Jeg merket meg nå av representanten Reitens innlegg at det begynner å komme en erkjennelse av at det kanskje på et tidspunkt, når det nærmer seg 2026, vil være behov for å justere på det absolutte kravet om nullutslipp i verdensarvfjordene for cruisetrafikken. Dette handler om hvordan det vil fungere i praksis. Ja, vi skal ha tydelige krav, og tydelige krav er med på å drive fram ny teknologi. Det vil også bidra til verdiskaping og arbeidsplasser, men en må jo ha realistiske krav, som faktisk også fungerer for å redusere de totale utslippene. Jeg merket meg at representanten Heggø som var her oppe i stad, lurte på om Stortinget kjente de lokale forholdene i Nærøyfjorden og visste at Flåm er en del av Aurlandsfjorden. Jeg kan bekrefte overfor representanten Heggø at jeg og Senterpartiet i hvert fall gjør det, men da er nettopp spørsmålet: Hva blir situasjonen for de cruiseskipene som skal gå inn til Flåm fra 2026? Jeg utfordrer statsråden på det. Hvis en har moderne skip som går på LNG, som ikke har lokale utslipp, som kan koble seg på et landstrømanlegg som vi forhåpentligvis har i Flåm innen den tid, vil det være mulig innenfor det vedtak som flertallet står bak, om at en skal ha nullutslipp i verdensarvfjordene? Slik som jeg tolker representanten Heggø, argumenterer hun for at det skal være mulig, samtidig som en holder fast på vedtaket om at det skal være nullutslipp. Når det kommer i Flåm, vil det være én plass i Sognefjorden hvor en kan koble seg på et landstrømanlegg, og det er nettopp i Flåm. Så hvis en ikke har mulighet til å koble seg på det, er faren nettopp den at en vil måtte gå andre plasser i Sognefjorden. Så ligger en der, har lokale utslipp der, og så må en frakte turistene videre enten med buss eller med andre fartøy på sjøen. Det er de praktiske konsekvensene en må snakke om. Vi er alle for å stille tydeligere krav, og det har allerede bidratt til store utslippsreduksjoner. Det ønsker en også lokalt, både i Geiranger i Stranda kommune og i Flåm i Aurland. En ønsker å stille krav. En ønsker å få utslippene ned, men en ønsker samtidig å ha en realisme og en differensiering, slik at en får den best tilgjengelige teknologien, men samtidig slik at en totalt sett sørger for reduserte utslipp og ivaretar viktige arbeidsplasser og verdiskaping.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-25:
Kravet om nullutslipp i verdensarvfjordene fra 2026 var historisk. Det har lenge vært sånn at befolkningen i Geirangerfjorden og andre verdensarvfjorder har slitt med svart røyk og massiv forurensning fra cruisetrafikken. Vedtaket fra 2018 setter oss på en ny kurs. Vedtaket fra 2018 har også ført til investeringer i næringslivet. Det er etablert batterifabrikk utenfor Bergen, hvor det er investert over 100 mill. kr i Corvus’ batterifabrikk som en følge av dette vedtaket. Jeg synes det er merkelig at Senterpartiet og Fremskrittspartiet vil skape stor usikkerhet for de investeringene som næringslivet har gjort etter det vedtaket som kom. Det er gledelig at det er et stort flertall som fortsatt står på vedtaket fra 2018. Det er også næringslivet som har satset på framtiden og på de grønne løsningene, glad for. Dette er et utmerket eksempel på at miljøkrav skaper ny teknologi, nye løsninger og arbeidsplasser. Så har det dukket opp en problemstilling knyttet til noen andre miljøkrav som går på å redusere utslippene av stoffer som fører til sur nedbør. Bedriften Gudvangen Stein har ukentlige skipsanløp i Nærøyfjorden for å frakte ut stein. Det skal de selvfølgelig få fortsette med. Men også her finnes det gode miljøløsninger. Der Fremskrittspartiet og Senterpartiet ikke ser framtiden for bare problemer, ser i hvert fall SV løsningene og mulighetene. Tidligere i år ble det klart at Veidekke og Grønt Skipsfartsprogram signerte en avtale om å jobbe fram kontrakter for bygging av to nye hydrogendrevne lasteskip. Skipene skal frakte asfalt, pukk og grus langs norskekysten. Veidekke transporterer rundt en million tonn asfalt, pukk og grus årlig langs norskekysten. Hvis de klarer å gjøre dette med nullutslipp, bør vi bidra til at også Gudvangen Stein og andre bedrifter skal klare det i framtiden. Derfor har SV lagt fram noen forslag i dag som skal bidra til å sikre dette. Vi kan bl.a. opprette en pengepott som bedrifter som stiller miljøkrav, kan søke støtte fra for å kunne gjennomføre disse kravene. Jeg tar med det opp de forslag SV står bak.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-25:
Jeg vil først si at jeg er veldig glad for at statsråden så tydelig sier at nullutslippskravet står ved lag, og at han jobber for at det skal innfris. Spørsmålet mitt er knyttet til den problemstillingen som har kommet opp i forbindelse med Gudvangen Stein, og det som jeg også nevnte i innlegget mitt: Vil statsråden nå framover, når han får rapporten også fra Sjøfartsdirektoratet, se på hvordan staten på en mer aktiv måte kan bidra til å få produsert flere nullutslippsbåter à la den typen Veidekke nå har planer om å bestille to av fra høsten?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-25:
Først en stemmeforklaring: SV vil gjerne stemme for romertallsvedtak I og romertallsvedtak II. Det er gode forslag som vi ønsker å stille oss bak. Så har jeg lyst til å knytte noen kommentarer til både Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Fremskrittspartiet, som graver seg ned i de problemene man står foran. Men hvorfor de samme partiene ikke klarer å se løsningene som faktisk er på vei, og bidra til at vi kan få fart i utviklingen og produksjonen av de løsningene, av nullutslippsbåtene, skjønner ikke jeg. At man ønsker å kverne rundt i utfordringene og ikke samtidig vil være med på å støtte SVs forslag om å få en utredning av hvilke muligheter vi har for å få en aktiv stat til å gå inn og sikre utbygging av nullutslippsskip, som ikke bare vil kutte utslipp og ta vare på miljøet langs kysten, men som også vil skape arbeidsplasser i Norge, som vil skape verdiskaping i Norge, at man ikke evner å se dette og støtter dette, må jeg si forundrer meg. Vi ser at det vedtaket Stortinget fattet om null utslipp av klimagasser for cruisetrafikken fra 2026, har hatt store ringvirkninger langs kysten. Det satses på løsninger. Det satses på løsninger som gir arbeidsplasser og miljøteknologi langs norskekysten som en følge av dette. Det kan vi også få til ved en innføring av de andre miljøkravene i Tier-regelverket. Men vi trenger en litt mer aktiv stat enn det legges opp til i dag. Vi har en del ordninger. De er dessverre ikke gode nok, og en av tingene vi håper at regjeringen vil se på, er muligheten for å gi Gudvangen Stein eller de som kjøper produktene fra Gudvangen Stein, Rockwool, muligheten til å søke om støtte til å stille strenge miljøkrav, slik at dette kan bli realisert. Det finnes løsninger, men vi er nødt til å være med aktivt og støtte opp om dem. Det går ikke hvis man bare har tenkt å grave seg ned i problemene.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-25:
Jeg registrerer at kamerat Halleland fortsatt lever på 1970-tallet og har adoptert de holdningene som industrien hadde til miljøkrav den gangen. Det er synd. Industrien vet at de tok feil den gangen. De vet også at de miljøkrav som faktisk ble innført, har gjort at vi har fått noe av den reneste industrien her i landet. Så har jeg lyst til å henlede oppmerksomheten på et forslag som Senterpartiet var med på å fremme i Stortinget da denne saken ble diskutert i 2018. Forslaget Senterpartiet var med på å fremme, lyder: «Stortinget ber regjeringen legge fram tiltak med mål om nullutslipp fra skip som brukes i turistsammenheng i landets viktigste turistfjorder, f.eks. de 26 verdensarvfjordene og Trollfjorden, fra 2023.» Senterpartiet(presidenten klubber) har definitivt foretatt(presidenten klubber) en snuoperasjon av dimensjoner. (presidenten klubber) (presidenten klubber)