Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-11-23:
Jeg er glad for den støtten som denne typen tiltak får av alle partier. Vi snakker jo egentlig om prosess og hva slags hensyn som skal ivaretas. Men jeg har lyst til å understreke: Jeg opplever som den største utfordringen – ved siden av det å få effektuert vedtak som fattes i utlendingsforvaltningen – at vedtakene kommer raskere enn det de gjør i dag. Det er bakgrunnen for at vi gjør de grep som nå er foreslått inn i førstelinjetjenesten, men også det vi gjør på asylfeltet. Jeg vil sterkt avvise representanten Sandbergs framstilling om at dette er noe som liksom bare har ligget på vent. Det er slik at regjeringen siden 2007 har drevet godt arbeid opp mot det å gjøre forvaltningen mer effektiv, satt i gang gode prosjekter, og det er dét som nå ligger til grunn for de reformer som vi er i ferd med å gå inn i. UDI og Politidirektoratet har – på oppdrag fra Justisdepartementet – sammen utredet og foreslått omorganisering av behandlingen av oppholdssaker, altså førstelinjeprosjektet, og foreslått endringer i den innledende asylsaksbehandlingen, og det er to forskjellige prosesser. Så til oppholdssakene: Når det gjelder omorganisering av søknadsbehandlingen av oppholdssaker, er ikke disse vurderingene ferdigstilt ennå, men det er like rundt hjørnet. Formålet er en raskere og mer effektiv saksbehandling av oppholdssakene, og bedre service. Jeg er helt enig med representanten Werp: Dette handler om humanisme. De fleste søknader om oppholdstillatelse fremmes fra utenriksstasjonene. Politiet kan innvilge enkelte sakstyper hvor det kan søkes fra Norge, og en stor grad av søknadsbehandlingen består av fornyelse av søknader. Jeg ønsker at politiet skal konsentrere seg om sine kjerneoppgaver, som er kriminalitetsbekjempelse og -forebygging. UDI skal behandle og avgjøre søknader. I Europa er Norge ett av få land hvor politiet er inne i selve søknadsbehandlingen av oppholdssakene, og i politiet er det i stor grad sivilt ansatte som behandler oppholdssøknader. Politiet fikk i sin tid ansvaret for behandlingen av sakene fordi politiet holder til på mange steder i landet; det var ikke som ledd i en samlet strategi eller plan. Nye teknologiske løsninger og færre krav til personlig oppmøte gjør at det ikke lenger er nødvendig med den samme fysiske tilstedeværelsen. Politiet skal fortsatt ha oppgaver i tilknytning til sine kjerneoppgaver, som å behandle bortvisningssaker, opprette utvisningssaker, territorialkontroll og oppgaver som krever tvangsmyndighet. Identitetsvurderinger er vanligvis ikke et stort problem i oppholdssakene. De fleste framlegger dokumentasjon på identitet når de søker om en oppholdstillatelse. Det har også blitt tatt opp som en bekymring at politiet vil miste muligheten til å oppklare straffesaker og bekjempe den tiltakende organiserte kriminaliteten hvis politiet ikke lenger skal ha ansvaret for å motta og behandle oppholdssøknader. Jeg mener at kriminalitetsforebygging og -bekjempelse må skje på andre måter enn gjennom søknadsbehandling av oppholdssakene. Det vil være viktig å sikre gode rutiner og hjemler for at politiet får opplysninger fra utlendingssaker som er nødvendige for kriminalitetsbekjempelsen. Politiutdannede personer som frigjøres som følge av omorganiseringen, skal ikke overføres til UDI, men vil bli brukt til å styrke det øvrige politiarbeidet, altså en vinn-vinn-situasjon for begge sektorer. Så til den innledende asylsaksbehandlingen, som egentlig er gjenstand for debatten her: Når det gjelder den innledende saksbehandlingen for asylsøkere, så har POD og UDI utredet en ny modell som regjeringa har gitt sin tilslutning til. Organisasjonene har vært involvert i denne prosessen – og så langt vi har sett, også sluttet seg til. Regjeringa har besluttet å følge anbefalingene i den innledende asylsaksbehandlingen. Med «den innledende asylsaksbehandlingen» menes mottak og registrering av asylsøkere. Vedtak i sakene er det UDI som fatter. Politiet skal fortsatt motta og registrere asylsøkere og foreta en identitetssamtale. Politiet skal også utføre oppgaver som krever tvangsmyndighet, slik som visitasjon, undersøkelse og fengsling etter utlendingsloven, og politiet har selvfølgelig ansvaret for tvangsreturer av dem som ikke har lovlig opphold. UDI vil foreta et kort registreringsintervju i den innledende fasen, slik at enkle saker kan avgjøres umiddelbart. Jeg finner grunn til å understreke at identitetsarbeidet i forbindelse med asylsaker fortsatt skal ligge hos politiet, og at politiet sikres den informasjonen de får i dag. Forslaget fra representantene er derfor etter mitt skjønn godt ivaretatt med den nye modellen, men det er grunnlag for å være oppmerksom på det, og derfor støtter jeg anmodningen om at det gjøres om til et oversendelsesforslag. Opprettelsen av nytt Nasjonalt identitets- og dokumentasjonssenter, NID, vil bidra til å styrke identitetsarbeidet. Det er nå bestemt at senteret skal være underlagt Politidirektoratet og ikke politiets utlendingsenhet. Senteret åpnet formelt 15. november 2010, altså for ikke så mange dager siden.