trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Det er to måter å gi statsstøtte til leksikon på. Den ene er at staten ønsker å drive et leksikon og gjennomføre en anbudskonkurranse. Det har tidligere blitt avvist av en regjering hvor Høyre satt. Den andre måten er å utvikle en leksikonstøtte på linje med pressestøtten. Når vi innfører en ny type støtte, må dette notifiseres gjennom EØS. Det betyr at det må være et regelverk som ikke kun kan omfatte én aktør. Så dersom vi innfører en statlig leksikonstøtte, kan det være vel så aktuelt for andre aktører å søke om disse pengene. Jeg kommer ikke til å ta initiativ til en statlig leksikonstøtte, men jeg er positiv til at Nasjonalbiblioteket bidrar til et samarbeid med den nyopprettede stiftelsen.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Det er tydelig at representanten Aspaker i hvert fall har skiftet standpunkt, for hun satt jo i Kunnskapsdepartementet, eller det tidligere Utdanningsdepartementet, den gangen denne saken ble behandlet sist, og kontant avvist av statsråd Clemet. Nei, Kunnskapsdepartementet ønsker heller ikke å innføre en statlig leksikonstøtte. Det jeg har sagt, er at jeg er positiv dersom norske ansatte ved universiteter og høyskoler ønsker å bidra, men det blir ikke aktuelt at dette kan finansieres som bidrag, verken over Kunnskapsdepartementets eller Kulturdepartementets budsjett.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Det er det altså ikke opp til meg å vurdere. Det er det denne stiftelsen som nå overtar ansvaret for Store norske leksikon, som skal vurdere. Det er derfor vanskelig for meg å ha noen formening om denne saken nå. Det jeg har sagt, er at jeg er positiv til at Nasjonalbiblioteket bidrar. Men denne stiftelsen kan altså ikke vente seg noen offentlig leksikonstøtte.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Departementet har hatt en løpende dialog med frivillig sektor om momskompensasjon for frivillige organisasjoner. I juni 2009 ble det nedsatt et utvalg med deltakelse fra Frivillighet Norge og Norges idrettsforbund. Dette utvalget har arbeidet med detaljene i den nye ordningen. Det legges til grunn at ordningen skal være administrativt håndterbar for frivillig sektor og for staten. Det er derfor utarbeidet en forenklet ordning hvor lokallag som er tilknyttet et sentralledd, kun rapporterer inn ett tall – de totale driftskostnadene. Dette tallet hentes fra regnskapet. Det er ingen minstegrense for et lokallag som er tilknyttet et sentralledd. Det er satt en minstegrense på 300 000 kr i totale driftskostnader, men det er samlet for sentralledd og alle lokallag. Etter ønske fra deler av frivillig sektor kan det også søkes om kompensasjon basert på dokumenterte momskostnader. Her er det satt en minstegrense på 25 000 kr i dokumenterte momskostnader totalt for organisasjonen. Det er nødvendig å sette en minstegrense for å avgrense ressursbruken for frivilligheten sett i forhold til nivået på kompensasjonen. Mange små søknadsbeløp ville medført at kostnadene knyttet til organisasjonenes administrasjon og revisorbekreftelser ville utgjort en for stor andel av tilskuddsbeløpet. Den nye ordningen vil medføre at langt flere organisasjoner vil kunne søke om kompensasjon enn i den gamle ordningen. Tidligere kunne det søkes om kompensasjon kun for de merkostnader som innføring av tjenestemoms fra 1. juli 2001 medførte. Dette utgjorde for de fleste organisasjonene bare en liten del av den totale momsen de betalte. Når det nå kan søkes om kompensasjon både for vare- og tjenestemoms, blir kompensasjonsgrunnlaget vesentlig utvidet. Mange organisasjoner som falt under minstegrensen i tidligere ordning, vil ha mer enn 25 000 kr i samlet vare- og tjenestemoms, og kommer dermed over minstegrensen i ny ordning. Enkeltstående organisasjoner kunne ikke søke på sjablongordning i tidligere ordning. I ny ordning kan også enkeltstående søkere benytte den forenklede modellen. Denne valgmuligheten øker sjansen for at enkeltstående søkere kommer over en av minstegrensene. Den forenklede modellen er tilrettelagt for at mer midler skal nå ut til lokale ledd enn ved tidligere ordning. Det vil bli stilt tydelige krav til sentralleddene om faktisk tilbakeføring av kompensasjon til lokale ledd. Dette betyr at flere lokale ledd vil nyte godt av ny ordning for kompensasjon av moms.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Jeg tror nok representanten har misforstått deler av ordningen slik den er presentert i et høringsutkast. Det jeg understreker, er at minstegrensen er satt for totale driftskostnader – altså samlet for sentralleddet og alle lokallag. Det er altså ikke en grense som gjelder det enkelte lokallag. Vi er imidlertid ikke helt ferdig med behandlingen av disse forskriftene. Det er ikke alle organisasjoner i Norge som er tilknyttet Frivillighet Norge og Norges idrettsforbund, som var med på å lage dette forslaget sammen med oss. Derfor har vi hatt dette på en høringsrunde, også for å motta andre innspill. Vi behandler nå disse høringsuttalelsene og tar sikte på å sende ut de nye forskriftene i løpet av sommeren.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Nå har vi ikke konkludert endelig i denne saken. Vi har sendt ut et forslag til høring som vi har laget sammen med Frivillighet Norge og Norges idrettsforbund. Så skal vi vurdere de høringsforslagene som har kommet fra flere av organisasjonene. Men samlet sett utgjør dette store overføringer til frivilligheten i Norge. Det er en veldig ubyråkratisk ordning som vil gi store overføringer til det store, frivillige arbeidet som skjer i Norge.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2010-04-14:
Tilgangen til en norsk kvalitetssikret kunnskapsbase som Store norske leksikon er også i aller høyeste grad et utdanningspolitisk spørsmål. Høyre har på flere måter prøvd å ta opp dette med kunnskaps- og forskningsministeren, men blir konsekvent henvist til kulturministeren som håndterer saken på vegne av Regjeringen. Før påske ble det tatt et initiativ fra universitetene, anført av Universitetet i Tromsø, til at universitetene kunne gå sammen om å drifte en leksikalsk norsk kunnskapsbase. Men det forslaget ble den gangen kontant skutt ned og avvist av forskningsminister Tora Aasland, som er ansvarlig for universitetene. Betyr kulturministerens svar her i dag at også forskningsministeren nå kan være kommet på nye tanker og at Regjeringen vil se på initiativet fra universitetene med nye øyne?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
I denne saken har statsråden og Fremskrittspartiet sammenfallende standpunkter. Det synes jeg er veldig bra. Jeg skjønner at det butter litt i Regjeringen akkurat på dette området. Statsråden har i hvert fall støtte fra Fremskrittspartiet. Dette er en viktig kulturpolitisk sak som kan løses på mange måter, har statsråden sagt, ikke bare ved å pøse inn offentlige midler. Statsråden har også signalisert at Offentlig Privat Samarbeid, altså samarbeid med universitetene, samarbeid med bankene, samarbeid med Sparebankstiftelsen, Stiftelsen Fritt Ord og bibliotekene, kan være en god løsning. Alt dette støtter Fremskrittspartiet. Spørsmålet mitt er: Hva med realismen, mulighetene? Finnes det løsninger? Kan vi få til dette offentlig-private samarbeidet i denne saken?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Militærpolitiet i Østerdal garnison i Hedmark er borte og det er uvisst når det kommer nytt. Vil statsråden bidra til at det snarest blir militærpoliti på et sted som har så stor militær aktivitet?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er hyggelig at statsråden var fornøyd med besøket på Rena på mandag. Det er en fin leir. Det produseres mye der. Det er mange soldater der, både norske og utenlandske. I den forbindelse trengs det militærpoliti, både til trafikkontroller, til å dirigere trafikk og til å holde orden. Så vidt jeg vet, har det vært et godt samarbeid mellom politi, lensmann og militærpoliti. Men når militærpolitiet forsvinner, blir mye av den jobben de har gjort, ikke gjort. Hvis jeg får lov, vil jeg spørre statsråden en gang til om hun vil være en garantist for at militærpolitiet kommer tilbake til Rena/Elverum fra juni/juli 2010.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
Takk for svaret. Dersom omstendighetene for øvrig er til stede, tror jeg statsråden sa. Jeg oppfatter svaret til statsråden dit hen at statsråden vil være en garantist for at militærpolitiet vil være til stede på Rena/Elverum fra kontingentskiftet juni/juli, og at de vil gjøre den jobben som et militærpoliti skal gjøre for at trafikken skal gå som den skal, og at de skal være til stede på øvelser. Hvis det oppstår ulykker etc., skal også militærpolitiet passe på. Det er masse transport på veiene i forbindelse med øvelser. Det er mange gjester, og det er mange soldater som utdannes der, så det er en stor aktivitet på Rena/Elverum. Derfor stilte jeg dette spørsmålet. For det er viktig at militærpolitiet er til stede. Det har en preventiv virkning på mange områder. Militærpolitiet gjør en kjempegod jobb.
Arve Kambe (Høyre), 2010-04-14:
Jeg registrerer at det ikke bare er togene som kommer for sent – også transportministeren gjør det. Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Bomstasjonen på Rennfast ble vurdert som verneverdig av Riksantikvaren, men ble ikke tatt med da verneplanen ble vedtatt. I ettertid står hele anlegget tomt, og deler av det benyttes av Statens vegvesen til veiing og kontrolltiltak. Rennesøy kommune har signalisert at kommunen ønsker å rive bomstasjonen. Nå viser det seg at det er sendt ut anbud på maling og oppgradering av en tom bomstasjon. Synes statsråden dette er fornuftig pengebruk, og vil statsråden bidra til at bommen blir revet eller flyttet?»
Arve Kambe (Høyre), 2010-04-14:
Det gleder meg at Statens vegvesen ikke har planer om nå å ruste opp og vedlikeholde en nedlagt bomstasjon, slik statsråden opplyser, og at de heller ikke har planer om det i framtiden. Dernest synes jeg det er greit at statsråden følger dette opp, for jeg synes kanskje det går litt tregt. Rennesøy kommune har flere ganger sagt at dette ønsker man å gjøre noe med. I mellomtiden er det altså slik at man kjører forbi, og særlig nå, når turistsesongen nærmer seg, skaper det en del trafikkfarlige situasjoner, for mange tror faktisk at dette er en reell bomstasjon. Man senker farten, man er i ferd med å svinge av, helt til man kommer helt bort til bomstasjonen og ser at det ikke er folk i buene. Det er i hvert fall slik at når bilister betaler bompenger, finansierer man opprettelsen av bomanlegget. Man finansierer også flyttingen, nedgraderingen, rivingen, av anlegget etterpå. Står pengene på konto, eller er pengene brukt opp?
Arve Kambe (Høyre), 2010-04-14:
Jeg synes det er bra at statsråden er misfornøyd med deler av det statlige byråkratiet, og nå har statsråden en mulighet. Statsråden sa selv i oktober 2006 til Rogalands Avis, som stortingsrepresentant, at samferdselsministeren, som da var partileder Navarsete, burde gjøre det hun kunne for at Rennfast-bommen ble revet og eventuelt flyttet. Nå er stortingsrepresentant Meltveit Kleppa blitt samferdselsminister Meltveit Kleppa, og har dermed full mulighet til å iverksette sine egne ord fra 2006, når hun sammen med gruppelederen for Senterpartiet i Rogaland fylkesting, Odd Arild Kvaløy, sier at dette må ordnes nå. Det betyr at statsråden nå ønsker, bare for å få det helt klarlagt, å fjerne Rennfast-bommen så fort som overhodet mulig.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-04-14:
Lat meg aller fyrst seia at eg beklagar at eg kom for seint. Det er ikkje kjekt. Eg vart dessverre litt for seint obs på at det var fleire spørsmål som hadde gått ut. Men det er noko vi skal følgja nøye med på. Så til svaret. Ifølgje Statens vegvesen er det ikkje sendt ut anbod på måling og oppgradering av bomstasjonen. Det ligg heller ikkje føre planar om noka form for oppgradering av denne bomstasjonen. Stortinget har bestemt at alle statlege etatar skal utarbeida landsverneplanar for etaten sine eigne kulturminne. Rennfastanlegget inngår i Statens vegvesen sin verneplan. Denne planen vart behandla og vedteken av Statens vegvesen i 2002. Denne verneplanen inneheld 270 objekt. Bomstasjonen på Sokn er eitt av fleire element i Rennfastanlegget, og er den einaste bomstasjonen i verneplanen. Det er ikkje slik at alle objekta i verneplanen blir freda etter kulturminnelova. Resten blir, som det heiter, varetekne på andre måtar. Som representanten Kambe peikar på, blir bomstasjonsområdet i dag brukt av Statens vegvesen som kontrollplass. Etaten har ynske om å vidareutvikla plassen for dette formålet. På bakgrunn av at Rennfastanlegget ikkje er freda av Riksantikvaren, og på bakgrunn av sterke lokale ynske om å få bomstasjonen vekk og Vegvesenet sine behov for ein velfungerande kontrollplass vil eg no be Statens vegvesen vurdera saka om vernestatusen for bomstasjonen på Sokn på nytt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-04-14:
Lat meg for det fyrste seia at eg synest representanten Kambe her har vektige argument, både med omsyn til dei misforståingane som oppstår når bomstasjonen står slik som han gjer, og med omsyn til det han seier om at avklaringa går tregt. Eg synest det er tankevekkjande at prosessane er slik at Rennesøy kommune får brev frå Riksantikvaren, gleder seg over det brevet – stasjonen er ute av vernelista. Så viser det seg at stasjonen står på ei anna verneliste. Til spørsmålet om pengar: Dersom det no blir slik at denne stasjonen blir rydda vekk, blir det ei sak for Statens vegvesen. No går dei ein runde, ut frå det behovet både kommunen og dei sjølve har.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-04-14:
Det eg for det fyrste kan stadfesta, er at det er rett. Det sa eg i 2006. Så kan eg òg stadfesta, ut frå det eg allereie har sagt, at eg ber Statens vegvesen no vurdera saka om vernestatus på nytt. Statens vegvesen har god tradisjon for å spela på lag med lokale styresmakter. Eg føreset at ein no brukar den tradisjonen som dei har, og at dei går i dialog med Rennesøy kommune. Som statsråd ynskjer eg å halda meg til dei prosessane og prosedyrane som ligg der mellom ein statsråd og Statens vegvesen. Det er difor eg no i denne omgangen gjer det på den måten. Eg kjenner meg trygg på at det skal bli ei god løysing.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-04-14:
Ut frå ei vurdering av fornyingsbehov, konsekvensar av lange stengingsperiodar, spesielt for godstrafikken, og bestillingstider for materiell har Jernbaneverket presisert at det ikkje er mogleg å auka aktiviteten på vedlikehald og fornying i Oslo-området. I 2010 er det budsjettert med eit ordinært vedlikehald på 1 897 mill. kr, og det er budsjettert med forsert fornying i Oslo-området med 470 mill. kr til Osloprosjektet. Samanlikna med saldert budsjett for 2009 er løyvinga til vedlikehaldet av jernbanenettet i 2010 auka med over 40 pst., medrekna løyvinga til Osloprosjektet. Osloprosjektet inneheld forsert fornying av jernbaneinfrastrukturen i Oslo-området for til saman om lag 2 milliardar kr i perioden 2010–2013. Dette gjeld strekningane Lysaker–Asker, altså Drammensbanen, Lysaker–Oslo S–Etterstad, inklusiv Oslotunnelen og Oslo S, Oslo S–Lillestrøm, altså Hovudbanen, og Oslo S–Ski. Dette arbeidet er særleg viktig for å betra driftsstabiliteten på Austlandet. Det føregår òg omfattande investeringar i ny jernbaneinfrastruktur i Oslo-området, det arbeidet som omfattar dobbeltspor Lysaker–Sandvika og tiltak for å leggja til rette for ny ruteplan, Ruteplan 2012. For å gjennomføra dei omfattande fornyingane og investeringane på ein raskare måte er det lagt opp til å stengja jernbanen frå Oslo til Drammen i 30 dagar i sommar. Tidspunktet er 10. juli–9. august. Når det gjeld vedlikehald og fornying av jernbanenettet andre stader, har Jernbaneverket sagt at det er mogleg å bruka meir pengar enn det som er lagt til grunn i Nasjonal transportplan 2010–2019. Jernbaneverket har nyleg opplyst at det er behov for løyving til forsert vedlikehald, sjølv om dette eventuelt skulle medføra at løyvingane til investeringar må reduserast. Regjeringa vil no foreta ei vurdering av eit ynske frå Jernbaneverket om å forsera det planlagde fornyingsarbeidet som er lagt til grunn i NTP 2010–2019, over åtte år, i staden for ti år.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-04-14:
Lat meg fyrst seia at det er nok krevjande å vera i leiinga i Jernbaneverket, og det kan òg kjennast krevjande for både storting og regjering å halda seg til opplysningar som endrar seg over tid. Men den rapporten som vart lagd fram i 2006, og som vart utført av eit tysk selskap, dannar grunnlag for både dei påfølgjande budsjetta og for Nasjonal transportplan 2010–2019. Der fekk Jernbaneverket over ti år dei midla som ein bad om til fornying, ut frå dei rapportane dei så langt hadde. Så er det no slik at forfallet går raskare. Det er behov for ei ny vurdering frå Jernbaneverket si side. Det er eit behov for forsering av vedlikehaldet, og mitt svar er ja, eg ser at det er nødvendig med ei forsering.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2010-04-14:
Lat meg berre følgja opp mitt førre svar der eg sa at eg ser det er nødvendig å forsera. Her har vi no ein prosess. Vi har ein god dialog med Jernbaneverket frå departementet si side. Dersom resultatet av regjeringsforhandlingane blir forsert vedlikehald, må vi leggja fram ei sak for Stortinget om det. Det vil eventuelt bli gjort no i løpet av våren. Men i Oslo-området føregår no det vedlikehaldet som optimalt kan føregå. Så det som det no er snakk om, er altså å forsera vedlikehaldet på andre banar. Det ligg nokre midlar til det i år, på Bergensbanen, på Dovrebanen, på Sørlandsbanen, men det er i tilfellet snakk om forsering på nettet elles, utover Oslo.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2010-04-14:
«Stortinget har vedtatt at det skal være en differensiert fødselsomsorg. Føderiket ved Oslo universitetssykehus, som tidligere statsråd Brustad åpnet, har funnet en form der det er mulig å gi et helhetlig tilbud for friske gravide med forventet normal fødsel. Brukerne er svært fornøyde, og utfallet for mor, far og barn er svært gode. En er blitt gjort kjent med at Oslo universitetssykehus nå vurderer å legge ned dette fødetilbudet. Medfører det riktighet, og i så fall hva mener statsråden om en nedleggelse?»
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2010-04-14:
Jeg takker for svaret. Det var for så vidt positivt, i den forstand at det ikke er fattet noe vedtak ennå om at det skal legges ned. Men det er sterke krefter i miljøet her – det tror jeg de fleste er kjent med – og det sies at det skal være økonomiske årsaker. Men da vil jeg minne om at Stortinget i forbindelse med behandlingen av fødselsmeldingen sa at det ikke skulle foretas noen økonomisk motiverte endringer som ville gi et dårligere fødselstilbud. Hvis Føderiket blir slått sammen med en ABC-enhet, blir det for det første et helt annet tilbud, for Føderiket ligger jo utenfor sykehuset, og for det andre vil det være i strid med Stortingets vedtak. Føderiket er en faglig spydspiss for å tilrettelegge for normal fødsel uten medisinsk intervensjon. Vi mener det er svært viktig og positivt at vi kan ha dette alternativet, ikke minst for å sammenligne resultater. Så jeg vil få bekreftet at statsråden synes at dette må opprettholdes.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2010-04-14:
Føderiket er et femårig prosjekt. Det har nå bare gått tre år, og det er for tidlig å si noe om de endelige resultatene. Men så langt er det foretatt en evaluering, og den er veldig positiv. Når det skal være en helhetlig plan, og når man legger opp til et helhetlig tilbud, er jo Føderiket en del av dette. Det jeg prøver å få tak på, er hva statsråden mener, ikke hva sykehuset mener, eller hva det regionale helseforetaket mener. Mener statsråden at Føderiket er så viktig for å utvikle tilbudet rundt det normale svangerskap og fødsel at en vil bevare det utenfor sykehuset?
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2010-04-14:
Det er bra.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
I St.meld. nr. 12 for 2008–2009, En gledelig begivenhet, slo Regjeringen fast at fødestuer skal ta imot kvinner med forventet normal fødsel. Jordmorstyrte fødestuer kan opprettes utenfor sykehus eller i sykehus uten fødeavdeling for å gi et desentralisert fødetilbud. Jordmorstyrte fødestuer kan også opprettes i sykehus i tilslutning til større fødeavdelinger. Fødestuen Føderiket ved Oslo universitetssykehus er et eksempel på det siste. Regionale helseforetak utarbeider nå i samarbeid med berørte kommuner flerårige, helhetlige og lokalt tilpassede planer for fødetilbudet i sin region, i tråd med Stortingets føringer. Stortinget er tidligere informert om at eventuelle planer om å endre strukturen i fødselsomsorgen må vente til slike helhetlige planer er utarbeidet. Helse Sør-Øst RHF har i årlig melding for 2009 opplyst at hvert sykehusområde utarbeider områdeplaner sammen med sine kommuner, og at disse planene innarbeides i planen for hele regionen. Brukere og ansattes organisasjoner medvirker i planarbeidet. Helhetlig plan for sykehusområdet Oslo universitetssykehus skal utarbeides i samarbeid med Oslo kommune. Ved Kvinne- og barneklinikken, Oslo universitetssykehus, består seksjon lavfødsel av to enheter, Føderiket med ca. 150 fødsler i 2009 og ABC-klinikken ved Ullevål med ca. 600 fødsler i 2009. Føderiket er et prosjekt som har vart i snart tre år, mens ABC har eksistert siden 1997. Med bakgrunn i sammenslåingen av fødeavdelingene ved Ullevål og Rikshospitalet skal virksomheten gjennomgås for å sikre et helhetlig og differensiert tilbud til kvinner under graviditet, fødsel og barseltid. En arbeidsgruppe med representanter for brukere og ansatte har drøftet innhold og organisering av lavrisikofødetilbudet, herunder muligheten for å samlokalisere de to enhetene. Rapporten fra arbeidsgruppen er positiv til tilbudet som Føderiket representerer. Helse Sør-Øst RHF har informert meg om at Oslo universitetssykehus HF vil behandle rapporten i et bredt sammensatt høringsmøte før ledelsen ved helseforetaket får den til behandling. Helse Sør-Øst RHF har presisert at det ikke er tatt standpunkt til eller ytret noe forslag om å avvikle Føderiket. Jeg legger til grunn at rapporten blir sett i sammenheng med den helhetlige regionale planen. Prognoser viser at det blir flere fødsler i Oslo og Akershus i årene som kommer. Tilrettelegging av lavrisikotilbud for kvinner som ønsker å føde mest mulig naturlig uten bruk av teknologi og medisin, er en viktig del av fødetilbudet for å sikre de fødende i Oslo et desentralisert, differensiert og forutsigbart fødetilbud i tråd med Regjeringens mål.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Jeg er opptatt av at man skal ha ulike fødetilbud. Særlig i Oslo, hvor det er så mange fødsler, er det helt klart at dette er veldig verdifulle tilbud. I svaret mitt sa jeg også at det ikke er ytret noe forslag om å avvikle Føderiket. Samtidig er det slik, som representanten Sjøli veldig godt vet, at det nå er et arbeid på gang, som jeg også nevnte i svaret mitt. Man jobber med det helhetlige tilbudet i regionene, og så får vi jo se hvordan det blir når det kommer. Men det er helt riktig at det ikke skal foretas noen økonomisk motiverte endringer i fødselstilbudet før den helhetlige planen eventuelt kommer.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Jeg er opptatt av at det skal være ulike typer tilbud, slik at de som skal føde, har muligheter til å velge hvor de vil føde. Noen må føde der hvor utstyret er mest avansert, og de må få gjøre det. Jeg er opptatt av at man skal videreføre de ulike typer tilbud. Som jeg sier i svaret mitt, er det ikke tatt standpunkt til eller ytret noe forslag til å avvikle Føderiket. Jeg legger til grunn at det er det som er saken. Det skal være høringer og slikt om den helhetlige planen når den blir lagt frem, og så får vi ta det derfra. Men det er ingen grunn til uro på det nåværende tidspunkt – i hvert fall ikke etter det jeg er kjent med.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Jeg ser svært alvorlig både på de forhold som er avdekket i rapporten, og på de konsekvenser dette kan ha fått for pasientene. Både Helsetilsynet og politiet arbeider fortsatt med saken, og det er derfor vanskelig å gå inn i detaljene nå. Flere av tiltakene jeg har iverksatt etter at saken ved Sykehuset Asker og Bærum ble kjent, er nettopp tiltak for å sikre at sykehusene har et godt internkontrollsystem, og at pasienter informeres om sine rettigheter. Jeg viser spesielt til krav til de regionale helseforetakene om å gjennomgå rutiner og systemer på det aktuelle området hvor det ble antatt at det var svikt ved Sykehuset Asker og Bærum. For bedre å sikre at pasientene får informasjon om sine rettigheter, har jeg bedt de regionale helseforetakene sørge for at Helsedirektoratets forslag til brevmaler for innkallelse og informasjon om pasientrettigheter tas i bruk ved alle sykehusene. Jeg vil løpende vurdere om tiltakene som er satt i gang, er effektive nok for å sikre pasientenes rettigheter. Jeg vil vurdere ytterligere tiltak, dersom det viser seg at disse tiltakene ikke skulle være gode nok. Helse Sør-Øst har forsikret meg om at det er iverksatt tiltak både fra Helse Sør-Øst og Vestre Viken for at avvikene skal lukkes ved Vestre Viken, og for at tilsvarende ikke skal skje ved andre sykehus i regionen. I tillegg følger selvsagt sykehuset opp de pasienter som skulle ha vært prioritert. For å sikre at pasienter får informasjon om sine rettigheter, er helseforetakene i regionen pålagt i bruke de brevmalene som jeg nevnte, samt informasjonsvedlegg, og det er gjennomført opplæring av de ansatte ved sykehuset. Da revisjonsrapporten forelå, var brevmalene i bruk ved Vestre Viken, rutinene for håndtering av henvisninger var gjennomgått, og rapportering av utvikling når det gjelder ventelister, skjer nå hver måned til avdelingssjefen. Helse Sør-Øst har bedt Vestre Viken om en redegjørelse om hvordan den interne revisjonsrapporten er fulgt opp. Konsernrevisjonen i Helse Sør-Øst skal kvalitetssikre at de tiltakene som Vestre Viken iverksetter, er tilstrekkelige. Konsernrevisjonen skal videre bekrefte om foretaket har betryggende intern styring og kontroll med pasientforløpene. Jeg har på bakgrunn av de forsikringer og orienteringer jeg har fått fra Helse Sør-Øst, tillit til at både Helse SørØst og Vestre Viken har tatt revisjonsrapporten på alvor og har oppmerksomhet rettet mot at pasienter skal sikres sine rettigheter.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Det er helt åpenbart at det her har vært omfattende svikt i Vestre Viken helseforetak. Det har jeg sagt nå, og det har jeg også sagt tidligere. Jeg vil avvise at man styrer utelukkende ut fra økonomi. Det er hele tiden pasientenes beste som er i fokus. Når det gjelder forholdet til kvalitet, vil det ikke være mulig å jobbe med kvalitet uten at økonomien er i bunnen, og uten at man har styring på økonomien. Rapporten har avdekket alvorlige forhold, som går på mangel på opplæring og mangel på systemer. Dette har jeg tatt tak i, og vi jobber hele tiden med å rette dette opp. Denne saken ligger hos Helsetilsynet og politiet, og den er ennå ikke ferdig etterforsket. Vi får avvente den endelige dom.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Jeg mener at styret i Helse Sør-Øst har tatt fatt i saken. Så kan man jo spørre: Var det tidsnok, eller har man fulgt opp godt nok? Det er noe man må se på i ettertid når alle vurderinger er gjort og alt er avdekket i saken. Det slett ikke slik at Helsetilsynets vurderinger er uinteressante for helseministeren. De er tvert imot svært interessante, for det man må basere seg på, er at dette ikke skal skje igjen – at det ikke skal skje andre steder. Jeg har tatt tak i saken spesielt. Jeg har vært opptatt av at pasientene først og fremst måtte få den behandling de skulle ha, at internkontroll der og andre steder skulle iverksettes på en betryggende måte, at dette ikke er noe som har skjedd med andre foretak, og at opplæring nå finner sted på et helt annet nivå enn det som internrevisjonsrapporten avdekket.
Bent Høie (Høyre), 2010-04-14:
«En granskingsrapport publisert 25. mars viser at det har pågått omfattende og systematiske brudd på pasientrettighetene ved Sykehuset Asker og Bærum. Personalet ved sykehuset har ikke hatt tilstrekkelig kompetanse, og det er ikke ført kontroll med venteliste. Helsetilsynet og politiet foretar nå nærmere undersøkelser av saken. Hvilke tiltak vil statsråden iverksette for å forhindre at dette rammer andre pasienter, og har hun tillit til at helseforetakets ledelse og styret har tatt ansvar for pasientsikkerheten?»
Bent Høie (Høyre), 2010-04-14:
Jeg mener at det er altfor lite oppmerksomhet generelt i styrene i helseforetakene knyttet opp mot kvalitet, sikkerhetsarbeid i sykehusene og kvalitetsindikatorer. I altfor stor grad styres sykehusene fra toppen, dvs. fra helseministeren, og nedover ut fra økonomiske incitamenter og en overfokusering på økonomi på bekostning av pasientsikkerhet og pasientrettigheter. Så jeg vil ha helseministerens vurdering av hvorvidt styret i Helse Sør-Øst i forkant av dette har hatt nok fokus på disse spørsmålene når vi ser at rapporten avdekker mangel på overordnede systemer, oppfølging, kontroll når det gjelder ventelister og frister, internkontroll – ansvars- og myndighetsforhold på inntakskontoret er ikke beskrevet – og ikke minst manglende kontroll på at ansatte har tilstrekkelig kompetanse og får nødvendig opplæring. Har styret i Helse Sør-Øst i forkant av dette gjort jobben sin?
Bent Høie (Høyre), 2010-04-14:
Helsetilsynet og politiet vurderer jo andre forhold enn det som det er helseministerens oppgave å vurdere. Politiet vil f.eks. vurdere de straffemessige forholdene som går utover det denne saken dreier seg om. Mitt spørsmål til helseministeren er igjen: Hvilke vurderinger har helseministeren gjort når det gjelder ansvaret til styret i Helse Sør-Øst i denne saken?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2010-04-14:
Innenfor vårt forvaltningssystem er det neppe noe annet område som er underlagt så omfattende reguleringer som kraftsektoren. Søknader om bygging og drift av elektriske anlegg slik som den nye 420 kV kraftledningen fra Sima til Samnanger, må følge energilovens bestemmelser i tillegg til at saken på vanlig måte behandles i henhold til forvaltningslovens regler for behandling av klagesaker. NVEs vedtak om bygging og drift av denne kraftledningen var basert på en slik grundig konsesjonsbehandling etter energiloven. Tiltaket har vært konsekvensutredet i tråd med kravene i plan- og bygningsloven. Søknaden fra Statnett med alle de nødvendige utredninger ble oversendt NVE som konsesjonsmyndighet. NVE vurderte hvorvidt tiltaket var tilstrekkelig utredet for at vedtak kunne fattes. Et vedtak etter energiloven om tillatelse til bygging og drift av et anlegg for kraftoverføring bygger derfor på en omfattende og gjennomgående avveining av alle kryssende hensyn. Her vil bl.a. hensynet til kraftforsyningssikkerheten og hensynet til natur og miljø måtte tillegges betydelig vekt. Vår energiforvaltning er bygd opp slik at systemansvaret og ansvaret for bygging og drift av det landsomfattende kraftoverføringsnettet er lagt til Statnett gjennom konsesjoner og forskrifter etter energiloven. NVE er tilsyns- og kontrollmyndighet for de oppgavene som utføres av Statnett som systemansvarlig for kraftforsyningen. Olje- og energidepartementet har som klageorgan ansvaret for at de fagutredninger som Statnett har bygd sin søknad på, og som NVE har lagt til grunn for konsesjonsbehandlingen, i nødvendig grad blir oppdatert av Statnett og på nytt vurdert av NVE før det fattes vedtak. I denne klagesaken har departementet innhentet ytterligere utredninger og vurderinger fra Statnett og NVE ut fra disse instansenes ansvar og kompetanse innenfor energiforvaltningen. Olje- og energidepartementet har funnet dette nødvendig for å kunne vurdere anførsler som er kommet fram i klagene. I den grad det er nødvendig, innhenter departementet faglige vurderinger fra andre forvaltningsinstanser med ansvar for de fagområder som berøres av klagene.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2010-04-14:
Som jeg viser til i mitt svar, er NVEs vedtak om bygging og drift av denne kraftledningen basert på en grundig behandling etter energiloven, og tiltaket er konsekvensutredet etter plan- og bygningsloven. I dette konsesjonssystemet ligger det at utredninger og vurderinger bekostes av tiltakshaver, som i dette tilfellet er den systemansvarlige. NVE, som konsesjonsmyndighet, vurderte hvordan tiltaket var tilstrekkelig utredet for at vedtak kunne fattes. Som nevnt har departementet i klagebehandlingen av saken innhentet ytterligere utredninger og vurderinger fra Statnett og NVE ut fra disse instansenes ansvar og kompetanse innenfor energiforvaltningen, også på de områdene som spørreren her påpeker. Departementet har også innhentet opplysninger fra BKK angående de anlegg som de eier. Representanten Lødemels spørsmål om vurdering av uavhengige fagmiljøer har da ingen plass i vårt konsesjonssystem eller i forvaltningslovens regler om klagebehandling. Jeg kan heller ikke se at en slik vurdering vil føre til ytterligere opplysninger i saken.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2010-04-14:
Som jeg understreket i mine to tidligere svar, følger departementet og de instanser som vurderer denne saken, det ordinære lovverket for behandling av saker. Det er selvsagt også slik at alle saker skal behandles i henhold til god forvaltningsskikk – det gjelder Statnett, og det gjelder NVE. Jeg forutsetter da bare at det blir gjort også i dette tilfellet.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2010-04-14:
Regjeringen vil videreutvikle inntekts- og velferdspolitikken fra forrige periode. Forrige periode la til rette for et inntektsløft for bøndene som er betydelig større enn det Bondevik II-regjeringen ga, som representanten Andersen Eides parti var en del av. Slår prognosene til, er inntektsmulighetene pr. årsverk gått opp med over 70 000 kr i snitt i perioden 2006–2010. Mens Bondevik II-regjeringen reduserte bevilgningene til gjennomføring av jordbruksavtalen, er bevilgningene under denne regjeringen økt med nesten 2 milliarder kr. I fordelingen har vi prioritert det grasbaserte husdyrholdet sterkt, som et bidrag for å nå målene for landbrukspolitikken. Vi har økt tilskuddene til beiting fordi det er viktig for å forhindre gjengroing og å utnytte beiteressursene. Vi har styrket strukturprofilen og distriktstilskuddene, og vi har styrket velferdsordningene og bedret tilgangen til landbruksvikarer. Når jeg vektlegger dette, er det fordi en videreutvikling av inntekts- og velferdspolitikken også handler om fordeling og prioritering av jordbruksavtalens rammer, bl.a. med sikte på å legge til rette for et fortsatt aktiv jordbruk over hele landet. Vi står nå rett foran et nytt jordbruksoppgjør, og jeg kan selvsagt derfor ikke forhåndsprosedere eller gå inn i detaljene i det. Det tekniske grunnlagsmaterialet foreligger heller ikke før om noen dager. Men vi mottar mange innspill om en vanskelig inntektssituasjon i jordbruket som Regjeringen tar på stort alvor. Stramme krav til budsjettet gjør årets jordbruksoppgjør krevende, men vi vil selvsagt forfølge våre mål fra Soria Moria II om å videreutvikle inntekts- og velferdspolitikken fra forrige periode. Dette vil bli gjort med utgangspunkt i en oppdatert vurdering av situasjonen i jordbruket og andre forhold, som markeds- og budsjettsituasjonen.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2010-04-14:
Representanten Andersen Eide forsøker jo nå å få meg til å drive en forhåndsprosedering av jordbruksavtalen, og det kommer jeg da ikke til å gå inn på. Når det gjelder spørsmålet om Soria Moria forplikter, så gjør selvsagt Soria Moria det. Jeg understreket i mitt første innlegg at vi skal videreutvikle inntekts- og velferdspolitikken fra forrige periode. Det er nedfelt i erklæringen, og det ligger fast. Det som er viktig å ta med seg, er at det har skjedd en betydelig positiv utvikling i næringen de siste årene. Jeg refererte noen tall på det i mitt første innlegg, en økning på rundt 70 000 kr, som er en nesten kronelik utvikling med andre grupper. Det er historisk positivt. Min ambisjon er selvsagt å arbeide videre, slik at vi også kan få til en avtale med jordbrukets organisasjoner også etter 17. mai.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2010-04-14:
Jeg refererte litt til situasjonen i de siste årene sammenliknet med forrige periode, det er riktig. Det har skjedd en positiv utvikling, en forbedring, sammenliknet med tidligere. Det er også riktig at det skjer i en situasjon der man har hatt bedre økonomiske rammevilkår. Der gir jeg støtte til representantens kommentar. Det som imidlertid er viktig å understreke, er at vi har hatt forhandlinger hvert år. Det er inngått avtaler hvert år, og det er de avtalene som da selvsagt legger grunnlaget for inntektsutviklingen. Resultatet av de forhandlingene har vært positivt. Resultatet gir en positiv inntektsutvikling, en utvikling av inntekten på kronenivå om lag på samme nivå som andre grupper. Det er historisk, og det er bra. Framover nå innhenter vi opplysninger om situasjonen fra ulike hold. Vi avventer organisasjonenes krav, og så skal vi inn i ordinære forhandlinger med ett mål: En ny avtale.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2010-04-14:
Det som var intensjonen med mitt første svar, var å orientere Stortinget om at vi har et velfungerende system for regulering av dette markedet som av andre markeder innenfor landbruket. Det er Omsetningsrådet som sammen med markedsregulator har som funksjon å sørge for at vi får balanse. Når det blir overproduksjon, er det altså bøndene som må betale for det. Derfor har også selvsagt landbruket selv og bøndene interesse av å unngå en overproduksjonssituasjon. Når vi nå har kommet i en slik situasjon, har altså Nortura og Omsetningsrådet iverksatt tiltak. De tiltakene virker. Min ambisjon er jo selvsagt at en skal unngå å destruere egg. Nortura har sagt at man ønsker å øke etterspørselen, og at en ønsker å unngå destruksjon ved f.eks. å bruke egg til dyrefôr.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2010-04-14:
På nytt må jeg bare gjenta at vi har et velfungerende system for regulering av dette markedet i landbruket, som ellers i landbruket. Det er interessant å merke seg hvordan Fremskrittspartiet blir svært bekymret for forsyningssituasjonen for egg rundt påske. Det skjer år etter år. Bekymringen begynner med at norske høner ikke til enhver tid verper det antall egg som forbrukerne spiser eller lager påskepynt av. Vi skulle gjerne hatt mer markedsorienterte høner som tilpasset eggleggingen til disse høytidene, men det finnes ikke. Derfor har vi systemer som ivaretar markedsreguleringen. Min ambisjon er å unngå destruksjon av egg. Min ambisjon er å sørge for at markedet avtar. Det grunnleggende poenget med markedsreguleringen er at næringen selv skal ta ansvar for å tilpasse produksjon etter etterspørsel – og det skjer i dette tilfellet.
Henning Warloe (Høyre), 2010-04-14:
«Kulturdepartementet har sendt ut forslag til forskrifter på høring som omhandler momskompensasjon for frivillig sektor. Forslaget har så høy terskel for å få momskompensasjon at et flertall av organisasjonene i Norge faller utenfor. At små frittstående foreninger og lag ikke får glede av ordningen, rimer dårlig med valgkampløfter fra regjeringen. Også organisasjoner som til nå har fått kompensasjon for moms på tjenester, vil nå miste denne. Vil statsråden vurdere å endre forskriftene i forhold til høringsutkastet?»
Henning Warloe (Høyre), 2010-04-14:
Jeg takker for svaret, men jeg har vel kanskje et inntrykk av at statsråden og jeg har et litt ulikt syn på «godheten» i de reglene som sannsynligvis vil bli gjennomført, hvis jeg tolker statsrådens svar riktig. Min bekymring dreier seg ikke om de store, nasjonale organisasjonene og deres lokalledd. De er ivaretatt. Min bekymring gjelder mindre, frittstående organisasjoner som ikke er en del av store, nasjonale sammenslutninger. De finnes faktisk, og, som jeg vil jeg tro statsråden er klar over, de finnes i et ganske stort antall. Frivillighet Norge opererer med at 60 pst. av de registrerte organisasjonene i Norge – foreninger og organisasjoner – har mindre enn 50 000 kr i årlig budsjett. 60 pst. av organisasjonene! Det sier naturligvis ingenting om hvor mange medlemmer disse organisasjonene har, men det sier i alle fall noe om at det finnes et stort mangfold av organisasjoner der ute. Disse ivaretas ikke i det nye forslaget.
Henning Warloe (Høyre), 2010-04-14:
Jeg vil gjenta mitt hovedpoeng, nemlig at i mitt spørsmål er det ikke uttrykt bekymring for lokalledd, lokalavdelinger i store nasjonale organisasjoner, men for de mindre – de mange tusen frittstående, mindre organisasjonene som hver for seg ikke har mulighet til å ha en økonomi som overstiger de grensene departementet legger til grunn, altså enten minst 300 000 kr i årlige totale driftskostnader eller et dokumentert momskjøp på 25 000 kr, som vel innebærer at man må kjøpe varer og tjenester for minst 100 000 kr. Flertallet av organisasjonene registrert i Norge har altså ikke nok penger pr. år å rutte med til å kunne komme opp i disse beløpene. Det er disse frittstående, mange lokale, organisasjonene – frittstående og selvstendige organisasjoner som vil falle utenfor denne ordningen, og de representerer 60 pst. av det totale antallet organisasjoner i Norge.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-04-14:
«I Soria Moria II står det: «Regjeringen vil videreutvikle inntekts- og velferdspolitikken i landbruket fra forrige periode.» Dette må bety at bøndene skal få en sterkere inntektsvekst enn i forrige stortingsperiode, og at inntektsforskjellen mellom jordbruket og andre grupper skal minke. Kan statsråden bekrefte at løftene i Soria Moria-erklæringen innebærer at bøndene kan forvente en sterkere inntektsvekst i årets jordbruksoppgjør enn tidligere?»
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-04-14:
Jeg takker for svaret, men jeg vil stille spørsmål igjen. Det er greit nok å vise til det man har gjort, men jeg spør meg selv om statsrådens svar gir et håp om en videreutvikling framover, selv om jeg skjønner at statsråden ikke kan forskuttere det som ligger i jordbruksoppgjøret. Jeg trodde at Soria Moria forpliktet, og da ligger det forventninger til at bøndene skal få reelle inntektsmuligheter og sosiale vilkår på lik linje med andre grupper i samfunnet. Ellers blir det slik som det blir sagt nå, at bønder gir opp, og flere bruk blir lagt ned. Bøndene over hele landet reiser seg nå i protest, og jeg kan skjønne den protesten. Dette handler om mange ting, bl.a. betydelig økning i budsjettmidlene. Det handler om forbedring av investerings- og velferdsordningen. Bøndene trodde på løftet i Soria Moria. Hva er statsrådens tolkning av den forpliktelsen som ligger akkurat i Soria Moria?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-04-14:
Statsråden gjorde et nummer i det første innlegget sitt av Bondevik II og vår satsing innen landbruket. Jeg vil minne statsråden om at denne regjeringen har hatt langt flere midler å fordele. Synes statsråden at den økningen som han viser til, og den satsingen som da har vært gjort i landbruket, som vi gjerne støtter opp om i Kristelig Folkeparti – vi er ganske enige om mange ting i landbrukspolitikken – står i samsvar med den økningen av inntektene som staten har fått i denne perioden?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
«Statsråden har forandret satsen på omsetningsavgift for egg fra 1. april med bakgrunn i situasjonen i markedet. Det er prognosert med et overskudd av egg på 2 100 tonn i 2010, samtidig som det lå 700 tonn på lager ved inngangen til 2010. Kan statsråden garantere at man får tømt lageret uten å destruere egg?»
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
Jeg lytter til det statsråden sier, og jeg registrerer at jeg nok en gang ikke får svar på det spørsmålet jeg stiller. Jeg spør om statsråden kan garantere at man får tømt lageret uten å destruere egg. Det statsråden nå gjør, er at han står og siterer fra en pressemelding fra sitt eget departement, som jeg leste for fjorten dager siden. Jeg spør statsråden nok en gang, og håper, med all respekt, at statsråden kan gi meg et svar: Kan man få ned lageret uten å lage eggedosis av flere tusen tonn egg?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
Jeg registrerer at jeg fortsatt ikke har fått svar på spørsmålet. I det første svaret til statsråden antydet han at jeg ikke har forstått hvordan omsetningsavgiften virker, så, med all respekt, hvem som har rett eller galt her, vil jeg ikke gå inn på her og nå. Men hvis man spør næringen selv, sier man at hvis man setter opp omsetningsavgiften til 40 øre, at bøndene får 40 øre mindre betalt for eggene pr. kg, må jo forbrukeren betale i den andre enden. Om man ellers i systemet i den rød-grønne verden skal få bukt med alkohol og tobakk, hva gjør man da? Da setter man opp prisene, slik at det ikke blir kjøpt så mye. Her gjør man akkurat det samme. Man setter opp prisen for å få solgt mer – så forstå det den som vil forstå!
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
Eg tillèt meg å stilla følgjande spørsmål til arbeidsministeren: «I Bergens Tidende 23. mars i år kan man lese om ansatte og beboere i bofellesskap for psykisk utviklingshemmede som ser positivt på den såkalte «oljeturnusen», dette fordi man forholder seg til færre og bedre kvalifiserte ansatte. Beboerne får en mer stabil rytme, mer søvn, mindre utagering, lavere medikamentbruk – rett og slett et bedre dagligliv. Samtidig får de ansatte lengre friperioder til en bedre planlegging. Men Fagforbundet er negativ. Hva mener statsråden?»
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
Eg takkar for svaret. Det viser seg òg i denne saka at det er fagbevegelsen sentralt i Oslo som skal avgjera kva som er best for arbeidstakarar og bebuarar og arbeidsgivar i Bergen kommune. Meiner verkeleg statsråden at dette er rett veg å gå for alle partar som er involverte?
Laila Reiertsen (Fremskrittspartiet), 2010-04-14:
Eg takkar igjen for svaret. I 2008 utdanna ein 6 000 innan helsefaga, men 6 700 slutta. I dagens samfunn innan helse står ein framfor mange utfordringar for at tilsette framleis skal vera i jobb og for å rekruttera for framtida, og ein bør sjå på ulike fleksible arbeidstidsordningar, løn og andre incitament for å få dette til. Kva har statsråden tenkt å føreta seg i forhold til denne utfordringa?
Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2010-04-14:
Jeg skal i dag besvare to spørsmål som omhandler samme problemstilling, om arbeidstid. Våre arbeidstidsregler bidrar til at vi kan ha et samfunn med høy yrkesdeltakelse og hvor personer med ulike omsorgsoppgaver og behov kan delta. Samtidig er Regjeringen opptatt av å legge forholdene til rette slik at omsorgsinstitusjoner og i og for seg alle andre virksomheter skal få anledning til å drive sin virksomhet på en god måte. Problemstillingene knyttet til arbeidstid og behovet for alternative arbeidstidsordninger er kompliserte og berører viktige interesser både for pasienter/brukere og arbeidstakere. Jeg vil derfor følge utviklingen på området nøye. Brukernes behov må selvsagt stå sentralt når offentlige tjenester skal organiseres og turnuser settes opp. Arbeidstidsordninger med spesielt lange vakter, og særlig hvor disse går etter hverandre, kan imidlertid ha negative helseeffekter, og sannsynligheten for feil og ulykker øker. Samtidig kan det være vanskelig å kombinere med familieliv. Som en følge av implementeringen av arbeidstidsdirektivet i arbeidsmiljøloven ble Arbeidstilsynets generelle dispensasjonsadgang i 2006 begrenset i forhold til 1977-loven. Begrensningen medførte at tilsynet ikke lenger fikk generell myndighet til å dispensere utover direktivets krav til daglig og ukentlig arbeidsfri. Derfor ble det lagt opp til at avvikende arbeidstidsordninger i større grad enn tidligere skulle avtales mellom partene. Ved inngåelse av avtaler om avvikende arbeidstidsordninger vil ulike interesser og behov uunngåelig måtte avveies mot hverandre. Et eksempel hvor denne avveiningen må foretas, har vi i den aktuelle turnussaken fra Bergen. For å ivareta de ulike hensynene er det for den typen saker hvor avvikene er veldig omfattende i forhold til arbeidsmiljøloven, valgt et system hvor det ligger til fagforeninger av en viss størrelse å avtale slike ordninger. Jeg legger til grunn at denne kompetansen praktiseres forsvarlig, og at det foreligger tungtveiende grunner for ikke å avtale en arbeidstidsordning partene lokalt er enige om. I den forbindelse vil jeg følge nøye partenes praksis i denne type saker.