Helge Orten (Høyre), 2015-12-03:
Norge er i den mest utfordrende situasjonen på flere tiår. I takt med at oljeprisen har falt, har arbeidsledigheten i Norge økt, og store deler av norsk næringsliv befinner seg i en krevende omstilling. Regjeringa har vært opptatt av fra dag én å legge til rette for at Norge skal skaffe seg flere bein å stå på. Derfor har vi i alle budsjetter satset massivt på samferdsel, kunnskap, innovasjon og forskning, i tillegg til vekstfremmende skattelettelser, nettopp for å legge til rette for en nødvendig omstilling. Samtidig må vi sørge for å møte den kortsiktige utfordringen med gode tiltak – med arbeidsmarkedstiltak for dem som midlertidig faller utenfor arbeidsmarkedet, men også gjennom effektive tiltakspakker for å skape aktivitet raskt. Den massive satsingen vi har på vedlikehold av vei og bane, er et viktig element i denne satsingen og bidrar til arbeid for flere. Hovedsatsingen i budsjettet legger til rette for økt produktivitet og fortsatt vekst i norsk økonomi, slik at det kan skapes nye arbeidsplasser og velferden kan trygges, slik at de kommende generasjonene også kan vokse opp i et trygt velferdssamfunn. Et helt sentralt element i dette er vår historiske satsing på samferdsel. I 2013 var samferdselsbudsjettet på gode 41 mrd. kr, i 2016 godt over 60 mrd. kr. En velfungerende infrastruktur er avgjørende for at norske bedrifter skal få varene sine til markedet, enten det er via vei, sjø eller jernbane. Samtidig må alle som reiser til og fra jobb eller skole, vite at de har trygge og effektive veier å kjøre på, gode gang- og sykkelveier eller kollektivløsninger som er tilpasset brukerne. Det handler om å bygge gode hverdagsregioner i hele landet. Derfor er det overraskende at Arbeiderpartiet og Senterpartiet først i opposisjon har skjønt betydningen av å vedlikeholde den infrastrukturen vi har bygd opp over mange år. Hvert år under den rød-grønne regjeringa økte forfallet på vei og bane – hvert år. Det er først under denne regjeringa at vi har bevilget tilstrekkelig med midler til at forfallet både på vei og på bane er snudd, og det er med stolthet vi kan si at vedlikeholdsetterslepet nå blir redusert. Det betyr at veiene blir tryggere og mer framkommelige, og at jernbanen blir mer punktlig – til beste både for godstransport og for reisende i hele landet. Store prosjekter for vei og bane skaper også viktig aktivitet i bygg- og anleggsnæringen. Både Statens vegvesen og Jernbaneverket trenger ingeniører og fagarbeidere og kan ansette noen av dem som nå har blitt nedbemannet andre steder. Faktisk kunne Rådgivende Ingeniørers Forening i sommer fortelle at deres bedrifter så for seg å ansette 1 000 nye ingeniører innen nyttår. NRK Sørlandet kunne tidligere i år melde at E18 Arendal–Tvedestrand vil bety 1 000 arbeidsplasser i anleggsperioden, mens oppstart av ny vei mellom Os og Bergen vil bety nesten like mange nye jobber i de neste seks åra. Jeg er stolt av den historiske satsingen som nå skjer på infrastruktur i hele landet. Det er helt nødvendig. Ja, vi har økt bevilgningene til vei og bane til et historisk høyt nivå, og jeg vil benytte anledningen til å takke både Kristelig Folkeparti og Venstre for et godt samarbeid for å få på plass denne satsingen. Men minst like viktig er hvordan vi bruker pengene. Derfor har det vært viktig for oss å få på plass veiselskapet Nye Veier AS, som både kan utfordre den etablerte tenkingen, ta helhetlige grep og bidra til økt innovasjon og nytenking i bransjen. Vi tar grep for å kutte planleggingstida og åpner for å ta i bruk andre gjennomføringsstrategier, som f.eks. offentlig–privat samarbeid der det er hensiktsmessig, for å få en raskere gjennomføring av prosjektene. Vi gjennomfører en jernbanereform som vil legge til rette for et bedre tilbud til de reisende, og som vil være et viktig grep for å få mer gods fra vei til bane. Det grønne skiftet vil stille strenge krav til transportpolitikken i åra som kommer. Vi er allerede godt i gang ved å prioritere kollektiv, gang og sykkel, spesielt i de store byene. Samtidig er det viktig at arealpolitikken blir utformet slik at den reduserer transportbehovet. Strenge krav til lav- og nullutslippsteknologi vil bety reduserte utslipp både fra biler, fra ferger og fra skip i åra som kommer. Dette er bare noen av de grepene som vi gjør for å modernisere norsk infrastruktur- og transportpolitikk. Helt til slutt: En massiv satsing på vei og bane er et viktig element i den langsiktige omstillingen norsk økonomi står midt oppe i. Å legge til rette for en topp moderne infrastruktur er avgjørende for at kommende generasjoner skal kunne etablere gode og lønnsomme arbeidsplasser, og for at vi skal kunne ferdes trygt og miljøvennlig.