Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2002-06-11:
Skadestatistikken for norske veier er skremmende. 83 personer mistet livet og 3 381 kom til skade på norske veier fra januar til april i år. Dette er ifølge Statistisk sentralbyrå det høyeste tallet på skadde i tiårsperioden 1993-2002. I betydelig grad har ulykkene sammenheng med stor fart. Verken formaninger eller straffetrusler synes å hjelpe. UP melder om en økning i beslaglagte førerkort på 23 pst. hittil i år i forhold til samme periode i fjor – til tross for færre kontroller. Antall tilskadekomne på norske veier er det høyeste på ti år, samtidig som Stortinget har vedtatt en nullvisjon for dødsulykker i veitrafikken. Vi er alle enige om at målet er å virkeliggjøre denne visjonen skritt for skritt. Det er summen av enkelttiltak som fører oss nærmere målet om null skadde eller drepte i trafikken, og i Kristelig Folkeparti tror vi at systemet med prikkbelastning er et slikt viktig skritt på veien mot målet. Det er et mindretall av trafikanter som utgjør en stor trussel mot sine omgivelser. Trafikksikkerhet er etter Kristelig Folkepartis mening et område hvor man strengt må etterleve regelen om å gjøre det viktigste først. Kristelig Folkeparti har, sammen med flertallet i komiteen, tro på at prikkbelastningssystemet vil ha en merkbart avskrekkende virkning, og vi ser klare fordeler ved å få oversiktlige regler på dette området hvor et mindretall av trafikantene har en farlig atferd overfor seg selv og sine medtrafikanter. Sikkert er det også at skal man oppnå suksess på dette området, står og faller mye med graden av politiovervåking på veiene. Det kan se ut som om verstingene ikke oppfatter andre argumenter enn nettopp risikoen for å møte politi og bli tatt. Kristelig Folkeparti ønsker strenge, forutsigbare reaksjoner overfor førere som gjentatte ganger viser manglende respekt for regelverket. Manglende aktsomhet for egen og andre trafikanters sikkerhet er svært alvorlig. Samtidig er det viktig å ha et system som er lett forståelig for trafikantene og enkelt å håndheve for politiet. Kristelig Folkeparti mener at forslaget om prikkbelastning kan ivareta dette. En ordning med prikkbelastning kan bidra til å redusere uønsket trafikkatferd, gi økt sikkerhet for trafikantene og færre drepte og skadde i veitrafikken. TØIs beregninger viser at innføring av prikkbelastning kan redusere antall skadde og drepte i trafikken med 50 – 100 personer hvert år. Det er mye lidelse og store skader som dermed kan unngås. Tap av liv og helse i trafikken er et stort samfunnsproblem. Det kreves et bredt spekter av virkemidler i trafikksikkerhetsarbeidet fra samfunnets side, men ansvaret for å redusere antallet ulykker på veiene ligger også hos den enkelte trafikant. Det er derfor viktig med sanksjoner overfor den som stadig bryter trafikkreglene. Forslaget til et prikkbelastningssystem er avgrenset til alvorlige overtredelser av vegtrafikklovgivningen, men som ikke er så alvorlige at de kvalifiserer til inndragning av førerkortet ved første gangs overtredelse. Ifølge forslaget vil følgende fire typer overtredelser føre til prikkbelastning: fartsovertredelserkjøring i strid med trafikklyssignal med fast eller blinkende rødt lysulovlig forbikjøringovertredelser av vikepliktsregler Forslaget er en oppfølging av St.meld. nr. 46 for 1999-2000 Nasjonal transportplan 2002-2011, og jeg viser også til Innst. S. nr. 119 for 2000-2001 i den forbindelse, hvor det legges vekt på at det effektivt skal kunne gripes inn overfor risikoadferd i trafikken. Det fremheves som særlig viktig å ha systemer som gir konkrete resultater overfor førere som ved gjentatte overtredelser av vegtrafikklovgivningen viser manglende respekt for regelverket og liten aktsomhet i forhold til egen og andre trafikanters sikkerhet. Jeg vil vise til at Riksadvokaten anfører følgende i sin høring om prikkbelastning: «En slik reaksjon vil trolig ha betydelig preventiv virkning, og således være egnet til å påvirke kjøreadferden. Det igjen vil bidra til å redusere antall fare- og skadesituasjoner.» Flertallet av de instansene som går imot forslaget, representerer sjåfør- eller eierinteresser i vegtransportnæringen. Deres hovedinnvending er at en prikkbelastningsordning som foreslått vil medføre en større risiko for yrkesforbud for sjåfører og utøvere i norsk transportbransje, og at det derfor må tas hensyn både til at yrkessjåfører kjører vesentlig mer enn privatbilister, og til deres behov for førerkortet. I Kristelig Folkeparti er vi enig i departementets vurdering. Departementet påpeker at det er særlig viktig at nettopp de som tilbringer mest tid og kjører lengst på vegnettet, forholder seg til de regler som gjelder. De vil ellers utgjøre en vesentlig risiko for seg selv og for andre trafikanter. Det er derfor ingen grunn til å ha særskilte regler for yrkessjåfører når det gjelder reaksjoner for overtredelser av vegtrafikkloven. Heller ingen andre land med prikkbelastningssystem har funnet grunn til å ha slike særordninger. Fremskrittspartiet er det eneste partiet som er imot denne ordningen. Motstanden til Fremskrittspartiet kommer etter mitt skjønn i et litt underlig lys når den følges opp av UPs statistikk for beslaglagte førerkort de første fire månedene i år. Jeg kan også vise til Adresseavisen for den 10. juni, altså i går, som siterer både Trygg Trafikk og Norges Automobil-Forbund: «Bilistene har mistet respekten for fartsgrensene og kjører stadig mer aggressivt og egoistisk», hevder direktøren i Trygg Trafikk, Leiv A. Ellevset. Dette følges opp av Norges Automobil-Forbund som også ønsker at «verstingene» blir luket ut. «Vi bifaller lovforslaget, vi tror dette er i trafikksikkerhetens tjeneste», sier informasjonssjef Egil Otter. At lov og ordenspartiet Fremskrittspartiet ikke vil ha den samme lov og orden i biltrafikken som de ellers forfekter, får vi bare ta til etterretning, men at Arbeiderpartiet og Senterpartiet vil svekke innføringen av prikkbelastning med 20-30 pst. overrasker mer. Når vi så videre leser begrunnelsen for forslaget, nemlig nærmere dokumentasjon på kost/nytte ved prikkbelastning, så forundrer det enda mer. Her er det snakk om viktig forebygging for å unngå skade på og tap av menneskeliv, og da er det ikke kost/nytte vi først og fremst er opptatt av, etter Kristelig Folkepartis mening. Til slutt: Det er ingen tvil om at den store majoriteten av bilister er ansvarlige mennesker, men til tross for dette synes det dokumentert at stadig flere tar sjanser i trafikken. Uavhengig av årsak er vi inne i en utvikling som må stanses. Derfor står flertallsforslaget på trygg grunn, særlig fordi det primært retter seg mot de grove overtrampene. Det er viktig. Vi er ikke tjent med et system som kriminaliserer tilnærmet ubetydelige forseelser. For Kristelig Folkeparti handler dette om å redde liv og spare mange mennesker for alvorlige helseskader. Det er i dag mangel på forståelse for den risiko man løper ved uvettig framferd på veiene. Det er dessverre nødvendig med reaksjonsmetoder som slår ned på de få som stadig tar sjanser, og gjentatte ganger setter sitt eget og andres liv i fare.