Kristin Clemet (Høyre), 2004-02-12:
Regjeringens politikk vektlegger lokal handlefrihet og tillit til lokale løsninger. Norske skoler og skolegårder er – og må være – svært forskjellige, alt etter hvor de ligger i landet, hvor mange barn som har tilhold der, hvilke alderstrinn skolene er tilrettelagt for, og hvor gamle bygningene og anleggene er. Forskjellighet er positivt, men samtidig skal selvfølgelig det fysiske miljøet både inne og ute være forsvarlig tilrettelagt fra skoleeiers side. Den nye bestemmelsen i opplæringsloven om elevenes skolemiljø krever at skolene skal planlegges, bygges, tilrettelegges og drives slik at det blir tatt hensyn til trygghet, helse, trivsel og læring for elevene. Den slår videre fast at det fysiske miljøet skal være i samsvar med de faglige normene som fagmyndigheter til enhver tid anbefaler, og at avvik fra slike normer krever dokumentasjon fra skolen om at forholdene likevel er tilfredsstillende. Forskrift for miljørettet helsevern stiller krav om gode funksjoner og trygghet. Den sier bl.a.: «Uteområdene i barnehager og skoler bør utformes slik at de gir gode muligheter for lek, sosial kontakt og rekreasjon til alle årstider i alle typer vær.» I tillegg til dette er også brukermedvirkningen styrket i den nye lovparagrafen, i og med bestemmelsen om at en elev, forelder eller et av rådene på skolen kan be om tiltak for å rette på fysiske forhold og få dette behandlet som et enkeltvedtak. Representanten Jensen går i sitt spørsmål ut fra at trange skolegårder er en direkte årsak til et dårlig sosialt miljø og dermed mobbing. Bildet må nok være mer nyansert. Det er mange andre kjente årsaker som påvirker det psykososiale miljøet på en skole, og vi har mange eksempler på at en bevisst innsats fra skolens side påvirker miljøet i positiv retning uavhengig av de fysiske forholdene på skolen. Når det er sagt, er det selvfølgelig riktig at enkelte skoleeiere har store utfordringer når det gjelder å legge de fysiske forholdene til rette for et godt sosialt miljø. I de store byene er skolene ofte store og utearealene små, og arealutvidelse er ikke mulig på grunn av omkringliggende bebyggelse. Men dette er ikke bildet ellers i landet. Gjennomgående har mange skoler svært gode arealer på skolen og rett rundt skolen. Regjeringen er opptatt av at barn og unge skal få muligheter til fysisk aktivitet også innenfor rammen av skoledagen. Kvalitetsutvalget har i sin utredning foreslått fysisk aktivitet for elevene hver dag. Tilrettelegging av slik aktivitet er naturligvis enklere på landlig beliggende skoler med romslig uteområde enn på de store byskolene, men samtidig er det selvfølgelig like viktig for alle barn. Temaet vil bli omtalt nærmere i stortingsmeldingen om grunnopplæringen, som blir lagt frem senere i vår. Jeg har nettopp, sammen med statsråd Høybråten, lansert prosjektet «Fysisk aktivitet og måltider i skolen», nettopp for å prøve ut ulike modeller for daglig fysisk aktivitet. Prosjektet skal gå over skoleåret 2004/2005, og jeg vil følge prosjektet og erfaringene som gjøres der, nøye. Mitt håp er at de ulike modellene som prøves ut i prosjektet, også skal vise hvilke muligheter som finnes på skoler som er trange, og hvor elevene har begrensede områder å utfolde seg på. Det er allerede en viss aktivitet på området fysisk aktivitet på mange skoler, bl.a. basert på den svenske «Bunkeflomodellen», der samarbeid med idrettslag er et viktig element. Jeg var forleden med og lanserte noe tilsvarende i forbindelse med EUs år «Utdanning gjennom idrett» også i Norge. Det er likevel ikke slik at skolen skal ta over ansvaret for barns og unges aktivitetsnivå. Det meste av dette må uansett tilrettelegging på skolen foregå på fritiden, og det er foreldrene som har hovedansvaret for sine barns fysiske og psykiske helse. Regjeringen er en sentral part i Manifest mot mobbing. Utdannings- og forskningsdepartementet har det koordinerende ansvaret for manifestarbeidet og har støttet ulike tiltak for å redusere forekomsten av mobbing og uønsket atferd i skolen. De ulike tiltakene har vist seg å ha god effekt, og både nettstedet Elevinspektørene og andre trivselsundersøkelser viser at mobbing gradvis reduseres. Målrettet innsats fra skolens side gir resultater, uavhengig av omfanget av uteareal og utstyr. I statsbudsjettet for 2004 blir ordningen med rentekompensasjon for lån til skoleanlegg videreført. Frem til 1. august 2003 hadde 294 kommuner og fylkeskommuner søkt om støtte gjennom denne finansieringsordningen. Ved utvelgelsen av demonstrasjonsskoler er det fysiske og psykososiale miljøet også vektlagt. Dokumentasjonen må synliggjøre innsats og resultater i forhold til arbeid med verdier, bl.a. for å motvirke mobbing, rasisme, vold, kriminalitet og bruk av rusmidler. Skolen bør kunne vise til arbeid med fysisk aktivitet og kosthold, og til innsats for å skape gode opplæringssituasjoner for alle elevgrupper, bl.a. for funksjonshemmede og språklige minoriteter. Dokumentasjon som viser systematisk arbeid for et trygt fysisk og psykososial skolemiljø, er også et krav til skoleeierprisen som skal deles ut årlig i samarbeid med KS. Læringssenteret har fått i oppdrag å utvikle en veileder for skoleanlegg som en del av arbeidet med å videreutvikle og drive rådgivningstjeneste for nybygg, rehabilitering og opprusting av skoleanlegg. I den forbindelse har Læringssenteret også etablert et eget nettsted med mye nyttig informasjon. På skoleanlegg.ls.no kan skoleeiere hente tips og veiledning om skoleanlegg. De kan stille spørsmål og drøfte problemstillinger. Norsk Form har sekretariatsfunksjonen for tildelingen av en skolebyggpris, som også er et av oppdragene Læringssenteret har på vegne av departementet. Jeg har nettopp fått oversendt en rapport som er utarbeidet av Sosial- og helsedirektoratet, med forslag til utforming av skolenes uteareal, og vil vurdere hvordan forslagene i rapporten skal behandles, men signaliserer allerede nå at jeg i utgangspunktet ikke er veldig tiltalt av denne typen styring av kommunene. Nettstedet skoleporten.no, som tas i bruk i løpet av våren som en del av det nasjonale kvalitetsvurderingssystemet, skal gi informasjon om ulike sider ved læringsutbytte, læringsmiljø og ressursbruk i norske skoler. Dersom opplysninger om skolenes fysiske forhold blir vurdert som interessante for den totale vurderingen av kvaliteten i opplæringen, kan dette legges inn som tema i skoleporten.no. Da vil både nasjonale og lokale skolemyndigheter og publikum kunne få kunnskap om hvordan skoleeier har tilrettelagt det fysiske miljøet, og det vil kunne foretas sammenlikninger dersom det er ønskelig. Innholdet i skoleporten.no vil være underlagt kontinuerlig vurdering og utvikling i forhold til hva vi ønsker kunnskap om. Regjeringen har en rekke tiltak å vise til når det gjelder tilrettelegging, incentivordninger og støttetiltak innenfor det området som interpellasjonen omtaler. Det er viktig å understreke at uteområdet omkring en skole er skoleeiers ansvar, men ofte er flere aktører enn skolen brukere av området, og det krever tilrettelegging av en samordnet innsats fra berørte aktører. Nasjonalt er det lagt til rette for slik felles innsats, særlig gjennom ordningen med støtte til nærmiljøanlegg, som også kan brukes til skoleanlegg, som Kultur- og kirkedepartementet administrerer. Jeg er opptatt av at vi skal vise frem og spre de gode eksemplene, samt stimulere til god utvikling og spennende tiltak ved hjelp av ulike incentivordninger, men jeg er ikke tilhenger av detaljstyring i arbeidet med utvikling av norsk skole, det være seg innhold eller fysiske rammer. Jeg tror trygt vi kan si at nye og rehabiliterte skoler i Norge i dag er svært fine, med stor vekt på utearealer og beliggenhet – i den grad man kan bestemme det. Det tyder ikke på at kommunepolitikere er mindre opptatt av dette enn vi rikspolitikere er – kanskje snarere tvert om.