Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2003-06-12:
Brønnøysundregistrene gir staten gode inntekter. Fjorårets gebyroverskudd var på 145 mill. kr. Dette var 6 mill. kr mindre enn i 2001, da registrene satt igjen med en nettogevinst på 151 mill. kr. Nedgangen forklares med at det ble sendt inn færre meldinger, bl.a. til Foretaksregisteret, enn året før. Samtidig har gebyrene økt, men ikke like mye som kostnadene. Til sammen har Brønnøysundregistrene tatt en overpris på drøyt 720 mill. kr de siste fem årene. I snitt har gebyroverskuddet i forhold til selvfinansiering, dvs. drifts- og investeringskostnader, ligget på 145 mill. kr hvert eneste år. Fremskrittspartiet har betraktet gebyroverskuddet som en ekstraskatt for næringslivet. Vi har en rekke ganger fremmet forslag om at gebyrene skal innarbeides i tråd med selvfinansieringsprinsippet. De høye gebyrene har vært en slitsom ekstrautgift, særlig for de mange mindre bedrifter, og har i tillegg vært en solid melkeku for staten. Jeg er skuffet over at det ikke langt tidligere har vært mulig å samle et politisk flertall for å gjøre noe med det. Saken er en gammel traver, og det trengs ingen lange utredninger for å rydde opp i disse forholdene. Statsråden har gitt uttrykk for at han ønsker å gjøre noe med det skyhøye gebyrnivået, slik at det blir bedre samsvar mellom det som betales inn, og hva tjenestene faktisk koster. Fremskrittspartiet ser derfor proposisjonen som et ledd i det arbeidet departementet skal igjennom for å endre gebyrpolitikken i Brønnøysundregistrene. Før de forventede gebyrreduksjoner kan gjennomføres, må det foretas endringer i lov- og forskriftsverket. Regjeringens forslag innebærer endringer i rettsgebyrloven og i selskapslovgivningen. Fremskrittspartiet ser positivt på den løypa som trekkes opp for å nå målet om forenklinger og gebyrreduksjoner. Gebyrene i Brønnøysundregistrene blir frikoblet fra rettsgebyret. Forslaget om en felles gebyrforskrift for alle registre er fullt ut i samsvar med tanken bak «Et enklere Norge»-prosjektet. En slik systematikk vil gjøre det enklere for kundene og brukerne av registrene i Brønnøysund å finne frem til riktig gebyr. Det vil også gjøre det lettere for departementet å justere beløpsstørrelsen, da det kun vil være nødvendig med endringer i en gebyrforskrift og ikke i flere særlover. Vi støtter også forslagene til endringer i bestemmelsen om kunngjøringer for Brønnøysundregistrene. Det er imidlertid en forutsetning at man opprettholder kunngjøring i lokale aviser i samme omfang som nå. Det legges opp til at de innsparte kostnader for kunngjøring skal gi en tilsvarende reduksjon av registreringsgebyrene. Ved bortfall av kostnadene til kunngjøring i papirutgaven av Norsk lysingsblad oppnås en besparelse i størrelsesorden 32 mill. kr. Dette betinger en engangskostnad på 400 000 kr for videreutvikling av Brønnøysundregistrene. Driften av kunngjøringsbasen blir ikke mer kostnadskrevende enn i dag som følge av omleggingen. Videre får de næringsdrivende en effektiviseringsgevinst gjennom bedret informasjonstilgang og søkemuligheter. Overgangen for næringslivet til lovfestet kunngjøring elektronisk i stedet for Norsk lysingsblad vil innebære betydelige kostnadsbesparelser. Prisen i Lysingsbladet er 7 kr pr. spaltemillimeter, mens kunngjøring i Brønnøysundregistrene vil ha en lavere kostnad. Forslaget til nye kunngjøringsregler er en utvikling i retning av Fremskrittspartiets politikk og mangeårige forslag om selvfinansiering av ovennevnte registre, og hilses velkommen. Helt til slutt vil jeg, ut fra det av vi er veldig utålmodige, benytte anledningen til å spørre statsråden: Når kan vi forvente neste skritt? Dette å gjøre noe med lovveien og få en felles forskrift er første skritt, og vi forutsetter også at den gevinsten vi nå oppnår, bidrar til å redusere gebyrene generelt sett. Men det er jo en lang vei igjen. Jeg husker at da statsråden var opposisjonspolitiker, hadde han det som et av sine hovedmål å fjerne denne ekstraskatten for næringslivet. Nå sitter han i regjering, i det regjeringsbærende partiet, og jeg håper han kan gi klare signaler fra talerstolen i dag om når vi kan forvente neste skritt med hensyn til en ytterligere bedring for de mange små og mellomstore bedriftene som sliter i dagens Norge.