Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2009-06-16:
Vi i Fremskrittspartiet er tilfreds med at det nå legges frem både en stortingsmelding om bibliotek og en om digitalisering av vår kulturarv. Fremskrittspartiet mener den norske kulturarven representerer store verdier for det norske samfunn. Den er vår felles historie og hukommelse og er sentral som grunnlaget for vårt moderne samfunn. Vi ser arkiver, biblioteker og museer som helt sentrale når det gjelder ivaretakelsen av vår kulturarv og formidling av denne i dagens samfunn og til kommende generasjoner. I et kunnskapssamfunn som vårt er tilgang på informasjon av avgjørende betydning, og bibliotekene har gjennom mange år vært viktige bidragsytere i så måte. Det er en viktig offentlig oppgave å sikre tilstrekkelige bevilgninger til drift og investeringer i biblioteksektoren. Samtidig mener vi sektoren kan styrkes ved godt samarbeid med utdanningsinstitusjoner, lokale foreninger, frivillige entusiaster, næringsliv og fagfolk, f.eks. innen utdanningssektoren. Et åpent og godt samarbeid med det øvrige samfunn vil styrke bibliotekene, særlig med hensyn til formidling. Formidling er sentralt i bibliotekenes virksomhet. Fremskrittspartiet mener at alle de offentlige samlinger – enten det dreier seg om biblioteker, arkiver eller museer – i større grad skal rette seg mot publikum, slik at samlingene blir tatt mer i bruk. Økt bruk vil inspirere enkeltmennesker, styrke norsk kultur og gi glede til mange. Selv om vi mener bibliotekenes kjernevirksomhet må styrkes, mener vi at aktivitet med hensyn til rene underholdningstilbud som konkurrerer med privat næringsliv, med fordel kan reduseres. Dette gjelder bl.a. utlån av dataspill, CD-er, DVD-er, osv. Ellers mener vi den fremlagte meldingen har for stort fokus på det flerkulturelle. Fremskrittspartiet ønsker en kulturpolitikk som i første rekke ivaretar norsk kultur og kulturarv. Vi mener integrasjon av uttrykk fra andre kulturer bør foregå i et naturlig tempo og ikke bør være en offentlig oppgave. Norsk kultur lever i naturlig samvær med andre kulturer og trenger derfor ikke egne stimuli over offentlige budsjetter for å ta til seg nye impulser. De blir best tatt imot når de ikke blir forsert inn. Vi kan derfor ikke se behov for at norske biblioteker skal bruke betydelige midler til publikasjoner som f.eks. aviser og litteratur fra innvandrernes hjemland. Unntatt fra dette er selvfølgelig fag- eller skjønnlitteratur som er viktig sett i et internasjonalt perspektiv, og som er tilgjengelig på internasjonalt brukte språk. Til slutt noen ord om digitaliseringsmeldingen. I vårt moderne samfunn er det viktig at samlingene digitaliseres for å sikre innholdet for ettertiden, og for å øke publikums tilgjengelighet. Det sentrale med samlingene når de digitaliseres, er at de på en egnet måte skal kommunisere med folk gjennom utlån og tilgjengelighet over Internett. Brukerperspektivet må være sentralt i utviklingen av bibliotekenes digitale tjenester. På dette feltet er det bred enighet. Det er selvfølgelig svært hyggelig og også interessant å se den brede enigheten. Det er også interessant det som det faktisk ikke konkluderes med i den fremlagte meldingen. Det gjelder området rundt rettigheter, lisensiering etc. Der står det betydelige utfordringer foran oss for å finne praktiske løsninger som kan gjøre det mulig å få digitaliserte samlinger tilgjengelig for brede lag av samfunnet.