Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
God transportinfrastruktur er en forutsetning for en velfungerende økonomi, der folk, varer og tjenester raskt kan flyttes dit det er størst behov. Gode transportløsninger er ekstra viktig for Norge – en tynt befolket nasjon med store avstandsulemper. Samferdselsinvesteringer gir økonomisk vekst og sysselsetting, og det er ikke realistisk å redusere transportbehovet samtidig som man opprettholder dagens velstandsnivå. Investering i vei er særdeles lønnsom. På en veikonferanse i mai i år sa direktør i Cambrigde Systematics International, Adnan Rahman, at en stor og samlet investering i hovedveisystem mellom Oslo og Bergen, Oslo–Kristiansand–Stavanger og Oslo–Trondheim vil gi 3,5 kr igjen for hver krone som investeres. Dere tenker gammeldags, konservativt og utdatert, sa Rahman om den norske måten å finansiere og bygge veier på. Det har Fremskrittspartiet ment lenge. Derfor la vi frem et alternativ til Nasjonal transportplan for 2010–2019, med en omfattende investering i norsk infrastruktur – særlig innenfor veisektoren. Vi la også frem forslag om en forpliktende investeringsramme helt frem til 2034 – altså et 25 års perspektiv, en 25-årsplan – på 800 mrd. kr utover regjeringens forslag til inneværende NTP. Alt ble omtalt som uansvarlig. Et apropos til det må være at Aftenposten 4. desember i år med begeistring meldte at det skal bygges nye oljeanlegg for 900 mrd. kr fra 2010 til 2019, nesten like mye som et årlig statsbudsjett. De fleste jubler for det, ingen snakker om at det truer norsk økonomi. En slik modernisering av veinettet som Fremskrittspartiet har foreslått, burde Norge vært i full gang med. I stedet må Norge og transportbrukerne forholde seg til et statsbudsjett for 2013 der oppfølgning av NTP på store riksveiinvesteringer etter fire år blir ca. 77 pst., og der Arbeiderpartiets motorveiplan fra 1962 fortsatt ikke er gjennomført. I vårt alternative forslag til statsbudsjett for 2013 følger Fremskrittspartiet opp egen nasjonal transportplan. Det er viktig å understreke at bevilgningsøkninger som vi har på 3,8 mrd. kr under rammeområdet 17, ikke viser Fremskrittspartiets totale satsing fordi vi setter av 15 mrd. kr i midler til vei- og jernbaneinvesteringer på rammeområde 0 gjennom statlig overføring av egenkapital til statsforetak, og 500 mrd. kr til fonds. Og – for ordens skyld – SSB har modellberegnet virkningene av Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett. Fremskrittspartiets opplegg er på alle måter økonomisk forsvarlig, økonomisk ansvarlig og økonomisk troverdig. Jeg minner om at sluttsalderingen av statsbudsjettet for 2012, altså inneværende år, som vi nylig har fått, viser at statens inntekter blir 39 mrd. kr høyere, og at samlet overskudd blir 48 mrd. kr mer enn man trodde i fjor høst ved behandling av statsbudsjettet for 2012. Den regjeringsdefinerte ansvarlighetsstreken var feil, og illustrerer tydelig det økonomiske handlingsrommet innenfor et ansvarlig økonomisk opplegg. Norge har penger nok til å investere mer i vei og mer i jernbane, og økonomien vår tåler det. Fra Fremskrittspartiet fremmes det sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti en rekke flertallsforslag fra transportkomiteen. Det er i hovedsak systemforslag – forslag som vil modernisere et gammeldags, konservativt og utdatert system og regelverk. Det sørgelige er at regjeringspartiene, med flertall i stortingssalen, vil stemme ned alle disse forslagene. Rød-grønt mottak for systemendringer og systemforbedringer er røde kort og røde lys – ikke fordi det snart er jul, men fordi man er avvisende til både behov for og forslag til fornyelse og forbedring fra opposisjonen og er uten vilje selv til fornyelse og forbedring. Det er synd at regjeringspartiene, med en samferdselsminister fra Senterpartiet, bl.a. avviser følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen utarbeide og ta i bruk konkrete mål for hva som er god vei for henholdsvis riksvei og fylkesvei i form av minstestandard.» Og: «Stortinget ber regjeringen sørge for at tilfredshet med riks- og fylkesveier jevnlig måles blant veibrukerne.» Og: «Stortinget ber regjeringen kartlegge behov og utrede muligheter for utvidet åpningstid på aktuelle riksveifergestrekninger.» Jeg er glad for at Høyre sammen med Fremskrittspartiet fremmer forslag nr. 4, en sak om å reversere forvaltningsreformen på samferdselsområdet, slik at de 17 000 km med øvrig riksvei som nå er påtvunget fylkeskommunene, tilbakeføres til staten. Jeg er også fornøyd med at Kristelig Folkeparti sammen med Fremskrittspartiet står bak forslag nr. 14 om å sette i gang utbygging av Stad skipstunnel, basert på alternativ Stor Tunnel så snart som mulig, samt legge frem forslag til nødvendig tilleggsbevilgning i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2013. Som vanlig har Fremskrittspartiet også en rekke systemforslag som vi foreløpig står alene om, men de andre partiene kommer nok etter, også på disse feltene. Jeg peker spesielt på forslag nr. 19, hvor man ber om at det utarbeides årlige oversikter over innbetaling og bruk av bompenger på alle typer veier så lenge det foregår bompengefinansiering av bygging og drift av infrastruktur. Vi ønsker kort og godt bedre styring, kontroll og informasjon om bompengebruken enn det vi har per i dag. I forslag nr. 21 ber vi om at utbygging av skinnebasert kollektivtiltak i og rundt de største byene samordnes med Jernbaneverket, og at slik utbygging inngår som en del av arbeidet med å utvikle trafikknutepunkt der flere transportformer knyttes sammen. Som eksempel knyttet til dette forslaget, bygges det i Bergen sentgående trikk i etapper uten underveisevaluering, og i Stavanger er det hard debatt om en skal velge buss eller trikk. I vårt forslag nr. 23 ber vi om at det utredes overføring av ansvaret for kollektivtransport fra de respektive fylkeskommune til storbyene Bergen, Trondheim og Stavanger. Der registrerer jeg med glede melding fra Høyre her i salen om at de nå vil støtte dette forslaget. Det gjelder også forslag XLVII i komiteens innstilling, hvor man ber om en egen stortingsmelding om strategi og tiltak knyttet til effektiv sjøtransport og havnestruktur. Vi ser av ferske nyhetsoppslag at det går gal vei med å få transport av gods fra land til sjø. Dette er regjeringens åttende statsbudsjett og åttende samferdselsbudsjett. Jeg håper det blir det siste. Etter mer enn syv år med rød-grønt styre er det ingen fornyelse og liten endring i samferdselspolitikken. Det er to unntak: Prosjekt med egne poster på statsbudsjettet. Det er et dårlig forsøk på prosjektfinansiering. Bevilgning i kroner har økt. Det er riktig og viktig – vi har heller ikke påstått noe annet. Regjeringen skal ha skryt for kroneøkningen. Men det er et stort og avgjørende «men»: Behovet er enormt stort. Behov for investering i nye veier, investering i moderne jernbane, vedlikehold på riksveier, fylkesveier og på jernbanenettet er enormt stort. Regjeringen er ikke i nærheten av – ikke i nærheten av – å møte behovet for investering, oppgradering og oppretting innenfor et rimelig tidsperspektiv. Det mangler ikke penger. Aldri har noen regjering vært i nærheten av å ha de økonomiske rammene som denne regjeringen har hatt. Handlingsregelen som skulle sikre investering av oljepenger til infrastruktur, forskning og rammebetingelser for næringslivet, er faktisk ikke brukt. I løpet av de ti årene som ligger i dagens NTP 2010–2019, vil det innenfor handlingsregelen være tilgjengelig over 1 600 mrd. ifølge denne regjeringen selv. Knappe 100 mrd. kr av disse blir brukt til infrastruktur. Det burde regjeringen fokusere på. Det betyr at den langt fra oppfyller intensjonen med handlingsregelen som den selv innførte og forsvarer. Samferdselsministeren har i det siste også skrytt av at regjeringen bruker mer på veiinvesteringer enn forrige regjering. Regjeringen har brukt 27 mrd. kr mer på veiinvestering på åtte år enn det Bondevik-regjeringen la opp til. Men i samme periode har denne regjeringen investert 3 000 mrd. kr i utlandet. Hvor får en mest igjen for pengene? Fremskrittspartiet er ikke i tvil. Vi tror på at avkastingen er høy, faktisk så høy som lederen fra Cambridge fører i marken. Derfor vil vi investere mer av pengene på moderne, sikre og miljøvennlige veier og jernbaner i Norge. Da trengs det en ny regjering med mye god fremskrittspartipolitikk, også innenfor samferdselssektoren.