Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2017-03-07:
Takk til komiteen for en grei og enkel oppgave som saksordfører. Lovendringen dreier seg om å gi Statens helsetilsyn informasjonstilgang for å kunne gjøre en gjennomgang av et utvalg barnevernssaker når det gjelder akuttplasseringer og omsorgsovertakelser. Målet er læring, og det er like viktig å se hva som gjøres riktig, som det som er gjort feil. Det vil kunne bidra til et bedre barnevern framover. Barnevernet er ofte utsatt for kritikk, og har sine klare utfordringer. Kritikken går både på feil inngrep og på for tidlige eller for sene tiltak. Mye fungerer bra, men det er grunn til å se på hva slags tiltak som er feil, og hva som er riktig. Til det trenger vi kunnskap. Plassering av barn utenfor hjemmet uten foreldrenes samtykke er det mest inngripende tiltaket barnevernet gjør. Det skaper sorg, fortvilelse og sinne for dem som er involvert, og det er derfor viktig med god kunnskap om hvordan vi kan gjøre dette best mulig. Både barn og foreldre må tas vare på, samtidig som rettssikkerheten ivaretas. Siden gjennomgangen skal bidra til å skaffe kunnskap om svikt og finne kjennetegn på saker som er behandlet på en faglig god måte, er det viktig at det velges ut saker med variasjon, kompleksitet og bredde. Statens helsetilsyn har den overordnede tilsynsmyndigheten, men har i dag begrenset mulighet til å kunne innhente opplysninger fra andre offentlige myndigheter for å få det store bildet. Det gir vi dem nå. Svalbard innbefattes ikke i denne gjennomgangen. Barna på Svalbard omfattes av barnevernets regler, og omsorgsovertakelser og akuttvedtak gjøres også der. På vår komitéreise møtte vi barnevernsledere og fikk vite om de utfordringene de hadde. Derfor påpeker komiteen at det burde vært vurdert om også de skulle vært med i gjennomgangen, for å få et helhetlig bilde av det barnevernsfeltet vi har ansvar for. Loven setter strenge krav til hvordan opplysninger skal behandles, og det er viktig at taushetsplikten overholdes. Derfor er det nødvendig at Statens helsetilsyn underlegges de samme strenge reglene for taushetsplikt som følger av vedkommende særlov de involveres i. For det er viktig at Statens helsetilsyn får tilgang til taushetsbelagte opplysninger som er relevante. Det å avdekke svikt eller gi bedre forhold for barn i framtida må være et legitimt formål. Men inngrepet må ikke være større enn nødvendig, og det er derfor viktig at enkeltpersoner ikke skal kunne identifiseres i det samlede grunnlaget. Muligheten for at politiet må vurdere opplysninger de gir, og muligheten til å kunne anonymisere en tredjepart der det er nødvendig, er også naturlig. Loven omfatter også at tilsatte i private barnehager, skoler og barnevernsinstitusjoner må gi informasjon. De er viktige aktører i barns liv og sitter med mye kunnskap. Der Statens helsetilsyn avdekker noe i sin gjennomgang som tilsier at det bør åpnes for tilsyn fra Fylkesmannen, må det gjøres. Særlig gjelder det saker der det blir avdekket pågående lovbrudd fra barnevernets side som har betydning for barns omsorg eller livssituasjon. Men Statens helsetilsyn skal ikke vurdere om straffbare forhold er begått, eller uttale seg om skyldspørsmålet. Opplysninger som er gitt, skal ikke kunne brukes i en senere straffesak eller sivil sak mot dem som har gitt opplysningene. Det er en viktig presisering for å kunne få best mulige opplysninger uten risiko for at noen avstår fra å gi disse i frykt for erstatning eller straff. Gjennomgangen gjøres altså for å få et bedre tilbud framover, men skal ikke kunne overprøve fylkesnemndenes avgjørelser i enkeltsaker. Her er høringsinstansene positive, og Barneombudet viser til at en slik gjennomgang vil kunne sørge for at barn får rett hjelp til rett tid. UNIO er opptatt av familier med annen kulturell bakgrunn, og ber spesielt om at dette legges vekt på i sakene som velges ut. Loven regulerer også adgangen til å behandle personopplysninger. Det betyr at Statens helsetilsyn har informasjonsplikt når opplysninger innhentes fra andre enn barnevernet. Det er ikke satt en endelig tidsfrist for et avsluttet oppdrag, men adgangen til å formidle opplysninger til Statens helsetilsyn er tre år etter lovens ikrafttredelse. Opplysninger skal slettes eller lagres i statistisk form, med anonymisering, slik at opplysningene ikke kan knyttes til bestemte personer, og det er viktig at det følges opp. Barna i barnevernet skal lyttes til. Derfor presiserer komiteen også det, og ber om at det gjøres. Komiteen bifaller lovendringen. Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti har en særmerknad, der vi kritiserer den korte høringsfristen. Det å sende ut et høringsutkast midt i sommerferietida kritiseres også av Datatilsynet, og vi støtter de merknadene de har. Det betyr altså at saken ikke har fått noen politisk behandling i kommunestyrer eller fylker. For å få til et bredt grunnlag bør en tilstrebe at slike saker høres, og vi ber om at regjeringa følger opp det.