Aud Inger Aure (Kristelig Folkeparti), 1998-12-03:
Regjeringens hovedinnsatsområder på justissektoren i 1999 er: redusert kriminalitet, trygghet og rettssikkerhet, åpenhet og demokrati og en human asyl- og flyktningpolitikk. Jeg er glad for å kunne registrere at det er bred enighet om dette. Regjeringen vil på bred basis bidra til en samfunnsutvikling som er kriminalitetsforebyggende. Ofte er kriminalitet et resultat av miljøer som ikke gir mennesket rotfeste, kontakt og positive utfordringer. Dette tilsier en samfunnsutvikling som fremmer oversikt og tilhørighet, sikrer rettferdig fordeling og bidrar til gode oppvekstvilkår for barn og unge. Regjeringen vil fortsette å prioritere kriminalitetsbekjempelse på områder som bl.a. voldsforbrytelser, narkotikakriminalitet og internasjonalt organisert kriminalitet. I tillegg er det viktig å bekjempe den såkalte hverdagskriminaliteten, der vinningsforbrytelser utgjør hovedtyngden av lovbruddene. Regjeringen vil spesielt prioritere innsatsen mot voldskriminalitet. Rasistisk motivert vold og konflikter mellom ulike ungdomsgrupper utgjør en del av voldsbildet, spesielt i de store byene. Det samme gjelder den uprovoserte volden som rammer helt meningsløst. Som et ledd i å forebygge og bekjempe voldskriminaliteten la Regjeringen tidligere i høst fram tiltaksplanen «Trygghet i sentrum». Flere av tiltakene innebærer en målrettet innsats fra politiets side for å være synlig på steder og til tider der det er fare for voldsepisoder. Voldskriminaliteten skal bekjempes av politiet og i nært samarbeid mellom ulike departementer, lokale myndigheter og frivillige organisasjoner. Oslo politidistrikt står overfor særlig store utfordringer og vil få økte midler til denne innsatsen. Regjeringen fortsetter også arbeidet med å bedre kriminalitetsofrenes situasjon. Prøveprosjektene med rådgivningskontorer for kriminalitetsofre og kompetansesenteret for voldsofferarbeid blir videreført i 1999. Regjeringen vil også skjerpe kampen mot økonomisk kriminalitet og organisert kriminalitet på tvers av landegrensene, der særlig kampen mot sexmisbruk av barn er prioritert. Det vil bli lagt stor vekt på internasjonalt politisamarbeid, og på samarbeid med andre instanser på tvers av sektorer og myndighetsnivå. I arbeidet med bekjempelse av kriminalitet følger Regjeringen to hovedstrategier: en styrking av det forebyggende arbeidet og en effektiv straffeforfølging etter lovbrudd. I det forebyggende arbeidet vil det være spesielt viktig å rette tiltak mot barn og unge. Det er avgjørende å fange opp de som er i faresonen for å begå kriminelle handlinger, på en slik måte at de får tydeliggjort ansvaret for sine handlinger. Her er konfliktrådsordningen og skolemekling sentrale virkemidler. Samtidig er det viktig å videreutvikle et tverretatlig og forpliktende samarbeid mellom det lokale politiet, andre offentlige etater og frivillige krefter. Regjeringen mener at et synlig politi med god kjennskap til de lokale forhold vil være et viktig forebyggende tiltak. En tjeneste basert på nærhet til befolkningen vil bidra til å skape trygghet i lokalsamfunnet. I arbeidet med å omorganisere politi- og lensmannsetaten vil man beholde en desentralisert etat som gir god oversikt over og god kunnskap om lokalmiljøet. Det er også viktig med en effektiv straffeforfølging etter lovbrudd. Dette innebærer økt risiko for å bli oppdaget og en raskere oppklaring av sakene. Samtidig må rettsvesenet reagere raskt, slik at soning kan igangsettes fortest mulig. Dette vil også ha en klart forebyggende effekt. Politiet er styrket gjennom flere budsjettbehandlinger de senere årene. En av utfordringene vil være å få til en riktigere fordeling av ressursene og bemanningen mellom politidistriktene. Det pågår nå en grundig utredning av disse problemstillingene i det såkalte ressursprosjektet for politi- og lensmannsetaten. Regjeringen anser det som en sentral oppgave å bedre flyten og samspillet mellom de ulike leddene i straffesakskjeden. De ulike deler av straffesakskjeden henger nøye sammen. Behandlingen av kriminalomsorgsmeldingen viser at det er stor enighet om de viktigste utfordringene fremover. En viktig oppgave blir å tilrettelegge innholdet i straffegjennomføringen på en slik måte at faren for nye kriminelle handlinger blir redusert. Den straffedømte skal stimuleres til selv å gjøre en innsats for å endre sitt kriminelle handlingsmønster. Regjeringen vil legge vekt på å få til en helhetlig, progresjonsrettet og individuelt tilpasset fullbyrding. Det samlede statsbudsjettet for 1999 er meget stramt. Det er i en slik situasjon gledelig å se at Stortinget i dag vedtar et budsjett for justissektoren som etter mitt syn gir et bra grunnlag for det arbeidet som skal gjøres i 1999.