Arve Kambe (Høyre), 2012-03-01:
På vegne av finanskomiteen har jeg gleden av å legge fram en – ikke overraskende – delt innstilling mellom regjeringspartiene på den ene siden og Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre på den andre siden. Saken har sitt utgangspunkt i et firma som i likhet med andre firmaer har satset på alternative drivstoff, som skal bidra til å løse miljøproblemer. I dette tilfellet er det kanskje et drivstoff som kunne løse noe av den astmaproblematikken, den NOx-problematikken som en ser fra tradisjonelle dieselbiler, og som storbyer som Bergen og Oslo er plaget av, særlig vinterstid. Det er da noe så enkelt som GTL-diesel. GTL er en forkortelse for Gas to Liquids, som i praksis er så enkelt som at det er flytende gass som omgjøres til diesel, som en vanlig dieselbil kan fylle på en ordinær måte. For andre gassbaserte drivstoff vet en jo at en må ha spesialbygd motor – ombygd bil – og dermed blir det helt andre kostnader. Bakgrunnen er altså at Toll- og avgiftsdirektoratet har klassifisert drivstoffet på en måte som forslagsstillerne mener er feil. Konsekvensen er at prisen på drivstoffet ikke er konkurransedyktig, og dermed vil det ikke være et alternativ på det norske markedet lenger. Det har vært en utfordring med saken for sakens ordfører, og sikkert også for komiteen og departementet, fordi det er en sak som nå havner i rettsapparatet. Da skal også komiteen være forsiktig med å uttale seg og skrive noe om sakens natur, og dermed har jeg som saksordfører prøvd å forholde meg til drivstoff som type, ikke firmaet som selger det. Det synes jeg vi har klart på en forbilledlig måte. Jeg går nå over til å argumentere for Høyres syn. Jeg registrerer at andre partier også vil tale for sitt syn. Jeg mener at dette er en dårlig politisk håndtert sak, særlig av Arbeiderpartiet. Da denne saken ble kjent i sommer, gikk Arbeiderpartiets medlem i energi- og miljøkomiteen, Torstein Rudihagen, ut og sa at dette strider mot avgiftsprinsippene. Det er alle fra Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre enig i. Det er ikke sånn at alle typer drivstoff i dag har en veibruksavgift – elbiler har det ikke, etanol har det ikke, vanlig gass har det heller ikke. Men for denne typen har altså direktoratet innført en avgift. For oss i Høyre handler dette også litt om rammebetingelsene. Skal man stimulere forskere, små firmaer, som skal satse på alternativt drivstoff for å utvikle lokale arbeidsplasser, gjerne universitetsmiljøer, produksjonsmiljøer, betyr det at man slipper avgifter i en startfase. Det har vært gunstig. Dermed har regjeringen og Stortinget premiert dette. Det ble en foreløpig dramatisk stopp med det i biodrivstoffsaken. Regjeringen skriver til komiteen at man vil ha en helhetlig gjennomgang av bilavgiftene, også av veibruksavgiften, at alle skal betale veibruksavgift på sikt innen 2020. Utgangspunktet for forslagsstillerne og de andre opposisjonspartiene har da vært at denne type drivstoff burde få unntak fra veibruksavgiften så lenge regjeringen holder på med den helhetlige vurderingen. Hvis ikke blir det, som Arbeiderpartiets medlem i energi- og miljøkomiteen, Torstein Rudihagen, sier, ikke i tråd med slik som en ønsker det. Jeg skjønner også at det kanskje har vært et problem innad i Arbeiderpartiet. Derfor mener jeg at denne saken kunne ha vært løst på en annen måte. Det kan hende at saken kunne ha vært løst bedre hvis det ikke hadde blitt en rettssak av den. Det kan hende det hadde vært justert på en annen måte, men jeg føler at Finansdepartementet har stått litt for fast sammen med Avgiftsdirektoratet. Jeg vil takke komiteen for et rimelig greit samarbeid, selv vi ikke har oppnådd enighet heller i denne saken. Jeg benytter anledningen til å ta opp det forslaget som Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre står bak.