Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-05-10:
Den store veksten i asylankomster i fjor ga store utfordringer for mottaksapparatet og avdekket at det er et behov for å etablere hastehjemler i lovverket, bl.a. for å få på plass boligkapasitet raskt nok. Slike situasjoner kan også oppstå av andre grunner, men det var det som var den bakenforliggende årsaken denne gangen. Flyktningsituasjonen i 2015 skapte altså noen aha-opplevelser med tanke på at uforutsette ting kan skje, og at flere ting kan inntre samtidig, som forsterker hverandre. Beredskap handler om noe så vanskelig som å være forberedt på situasjoner vi verken helt eller delvis kan forutse. Vi må bli bedre til å forutse dem og ta høyde for det som inntil nå har vært utenkelig. Jeg er godt kjent med slike beredskapsplaner, både via havnevesen, kommuner og fylkesmann, noe jeg har fått erfare i Rogaland, og jeg ser at her er det nok god kapasitet og kompetanse til å gjøre mer lokalt. I Kristelig Folkeparti, som i komiteen, er det brukt en del tid på denne saken, for det handler om et viktig anliggende. Men det som tok mest tid for begge, var å bli enig om plassering av makt og myndighet i disse avgjørelsene. Det er fristende å tenke at når noe haster, roper vi på staten – her må det ordnes opp. Men i dette tilfellet er det kanskje litt for kjapt. Vi så at etableringen av en del akuttmottak skapte litt irritasjon og undring rundt omkring i kommunene, kommunene sitter nemlig med en fingerspissfølelse. Kanskje ved å flytte en meter den ene veien og en meter den andre – i overført betydning – kunne en ha skapt en bedre situasjon. Det vil være i tråd med kommunereformen at kommunene får den oppgaven. Det vil også styrke bosettingen og forståelsen for integrering hvis en implementerer dette i kommunene, at det blir kommunenes ansvar. Jeg mener også at det er en ansvarliggjøring av kommunene på alle måter, som blir i stand til, og som de må være i stand til, å ta høyde for. Kristelig Folkeparti mener at det må foreligge unntaksbestemmelser innenfor plan- og bygningsloven som gjør det mulig å handle raskt i en ekstraordinær situasjon. Vi mener imidlertid at det er kommunene som har best forutsetning og best lokalkunnskap, som jeg har nevnt, i en slik situasjon. I likhet med KS mener vi derfor at beslutningsmyndigheten i en slik hastehjemmel må ligge hos kommunene. Vi synes i grunnen denne saken har landet godt ved at en «ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med forslag til lovendringer som ved en nasjonal flyktningkrise gir kommunene myndighet til å fravike plan- og bygningsloven og grannelova». Det ligger imidlertid inne en frist, en sperre, for dette, og hvis den ikke blir overholdt, kan departementet overprøve og gjøre nødvendige tiltak. Dermed er også den siden sikret. Beslutningen om hvorvidt det foreligger en nasjonal flyktningkrise, er det regjeringen som skal treffe. Kristelig Folkeparti støtter for øvrig det forslag til vedtak som foreligger. Det er grunn til å tro at migrasjon, som vi opplever i Europa, av mennesker på flukt ikke er noe som går over. Å skaffe verdige mottaksforhold til og gi verdig behandling av dem som kommer til Norge, er et felles anliggende, og jeg er glad for – og har fått forståelsen av – at UDI og myndighetene allerede er i gang med å innhente avtaler og lage gode forhold dersom noe slikt skulle skje igjen i framtiden. Vi i Kristelig Folkeparti vil gjøre vårt beste for å komme fram til en god løsning, slik at saken, når den kommer tilbake fra regjeringen, får en god behandling.