Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-05-28:
Ja, det vil vi. Ferjefri E39 er et viktig nasjonalt prosjekt. Jeg tror det er bred og full politisk enighet om det. Men Fremskrittspartiet vil ha statlig finansiering. Derfor viser jeg til Dokument 8:80 S for 2012–2013, som er et representantforslag fremmet av representanter fra Fremskrittspartiet om nettopp bygging av ferjefri E39 basert på prosjektfinansiering og prosjektorganisering, og til tilhørende innstilling, som behandles samtidig med behandlingen av ny Nasjonal transportplan for perioden 2014–2023. Fremskrittspartiet vil bygge ferjefri E39, hvor Rogfast inngår, raskere enn regjeringens tidsanslag på 20 år og med full statlig finansiering. I Dokument 8-forslaget fremmes bl.a. følgende delforslag: «Stortinget ber regjeringen godkjenne bygging av prosjekt ferjefri E39 slik det er beskrevet i hovedrapport datert desember 2012. Det gjøres utenfor rammen av ny Nasjonal transportplanplan 2014–2023 og med avklart, forutsigbar, langsiktig, statlig finansiering til prosjektet.» Vi vil også i forbindelse med innstillingen til Dokument 8-forslaget foreslå at regjeringen legger til grunn prosjektoppstart i 2013 og et mål for ferdigstillelse på 15 år. Derfor går Fremskrittspartiet imot forhåndsinnkreving av bompenger til prosjektering av E39 Rogfast i Rogaland på fergesambandet Mortavik–Arsvågen, som del av brukerfinansieringen av prosjektet. Fremskrittspartiet viser til svar på spørsmål nr. 2 i denne saken om forhåndsinnkreving av bompenger og har merket seg de nye opplysningene om de foreløpige beregningene av tilleggsregningene til veibrukerne, som ikke er omtalt i saken. Basert på 15 års etterskuddsinnkreving vil bompengebidraget til investeringskostnadene være 9 500 mill. kr. Finansieringskostnadene vil være mellom 7 mrd. kr og 8 mrd. kr – altså mellom 7 000 mill. kr og 8 000 mill. kr – og innkrevingskostnadene vil være mellom 100 mill. kr og 150 mill. kr. Samlet regning til veibrukerne for dette prosjektet, finansiert slik regjeringen og andre partier har tenkt å gjøre det med brukerfinansiering, vil altså bli mellom 16 mrd. kr og 17,5 mrd. kr, for et prosjekt som det skal koste vel 12 mrd. kr å bygge. Finansieringen – slik den er planlagt – påfører veibrukerne en stor, unødvendig og svært urimelig ekstrakostnad. Virkningen av hele prosjektet Ferjefri E39 er en reduksjon i tids- og reisekostnader for veibrukerne på mellom 4 mrd. kr og 6 mrd. kr årlig. Samfunnsnytten er stor. I et 40-årsperspektiv tilsvarer dette mellom 160 mrd. kr og 240 mrd. kr. En foreløpig prislapp på hele prosjektet Ferjefri E39 ligger på mellom 100 mrd. kr og 120 mrd. kr. Prosjektet Ferjefri E39 fremstår ikke bare som et av de aller viktigste nasjonale samferdselsprosjekter i nyere tid, men også som et av de mest lønnsomme. E39 Rogfast inngår som sagt i dette nasjonale prosjektet, og en finansiering med bompenger fremstår, som jeg har sagt, som helt unødvendig. Jeg tar derfor opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen, som lyder: «Stortinget samtykker i at omtalt prosjekt, Rogfast i Rogaland, bygges som del av hovedprosjektet Ferjefri E39 og baseres på full statlig finansiering.» Ett av de skryteprosjektene som dagens regjering så ivrig lekket fra regjeringens eget forslag til ny NTP, før den ble offentliggjort, var nettopp ferjefri E39. Men finansieringen var og er lite å skryte av. Som vanlig under denne regjeringen, skal viktige veiprosjekter finansieres med ekstraskatt til brukerne, mens regjeringen villig fullfinansierer f.eks. jernbaneutbygging på Østlandet. I denne saken kommer en stor del av regningen for Ferjefri E39, som regning sendt til bilistene. Rød-grønn veibygging er skryt over nye veier, betalt av bilistene. Derfor er det på tide med en ny veipolitikk, der staten tar regningen.