Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2016-03-01:
Når Marit Bjørgen tar til tårene etter å ha spurtet inn til OL-gull, når festkledde nordmenn vinker til «Sommerbåten» fra hvert nes langs kysten, eller når store nyhetshendelser blir dekket med levende bilder og grundige analyser på både NRK og TV 2, da er vi samlet. Når det lages programmer som ikke når så mange, men som betyr mye for dem som ser på, blir alle inkludert. Og når folk i hele vårt langstrakte land får nyheter og underholdning fra sine lokalmiljøer, bindes Norge sammen. Allmennkringkasterne er våre viktigste felles møteplasser. En av årsakene til at Norge i dag er et av verdens mest åpne og velfungerende demokratier, er mediemangfoldet. Her spiller allmennkringkastingen en vesentlig rolle. Det var derfor stor spenning knyttet til stortingsmeldingen før den ble lagt fram før sommeren i fjor. Skuffelsen ble imidlertid stor. Regjeringen lot de to største og viktigste sakene på allmennkringkastingsområdet framover, nemlig framtidig finansiering av NRK og ny avtale som sikrer kommersiell allmennkringkasting i Bergen, forbli uløst. Det ble satt ned to utvalg, og vår frykt har vært at regjeringen ønsker å skyve begge disse to sakene inn i neste stortingsperiode. Vi mener det ville vært et stort sjansespill, særlig med tanke på kommersiell allmennkringkasting, og har derfor ønsket å bidra til raskere framdrift. Jeg er svært glad for at vi har kommet fram til en omfattende avtale om allmennkringkasting som sikrer at NRK får økonomi til å gjøre alle de oppgavene som vi forventer av en offentlig allmennkringkaster, og at det fortsatt skal være en kommersiell allmennkringkaster i Bergen. Jeg vil takke alle avtalepartnerne for konstruktivt og godt arbeid. Bare Fremskrittspartiet har valgt å si nei takk til å bli med på avtalen. Norge er et langstrakt land. For å opprettholde levende lokalsamfunn i alle landets kriker og kroker er det viktig at det finnes journalister der folk bor. Derfor presiserer komiteens flertall at NRK også i framtiden skal være til stede i alle fylker. Vi viser til dagens NRK-plakat og ønsker følgende justeringer: «Dagens adgang til reklame på nett bør fjernes, og viktigheten av å ivareta allmennkringkasteroppdraget på nett bør utdypes og presiseres. Et krav om tilstedeværelse i alle fylker bør inkluderes, og et selvstendig ansvar for å bidra til mediemangfold bør understrekes. Dessuten må NRKs beredskapsansvar konkretiseres i plakaten.» Vi ber derfor regjeringen fremme nytt forslag til NRK-plakat hvor disse prinsippene ivaretas. Den norske musikkbransjen står overfor flere utfordringer som potensielt kan påvirke eksponeringen og konsumet av norsk musikk. NRK er i dag en dominerende aktør på radio, og NRKs radiokanaler har stor oppslutning blant lytterne. Etter slukkingen av FM og overgangen til DAB er det bare NRK vi i framtiden kan stille kulturpolitiske forventninger til. Vi støtter meldingens forslag om at plikten til å sende norsk musikk blir økt, og vi mener at det også bør vurderes om en andel av dette skal være norskspråklig musikk. Vi ønsker at NRK skal forpliktes til å ta et større ansvar for å løfte fram nye talenter og lokale artister, f.eks. i distriktssendingene. Og for å ta vare på noe av det som samler flest folk, nemlig store sportsarrangementer, har vi blitt enige om at de viktigste sportsarrangementene også i framtiden skal sendes direkte av en allmennkringkaster eller en annen åpen kanal. At vi også har en kommersiell allmennkringkaster, er en styrke for Norge. TV 2 har siden oppstarten i 1992 bidratt til mangfold og konkurranse, og til at det er bygd opp et stort og kompetent mediemiljø utenfor Oslo. Mediebyen Bergen må bygges opp og ikke svekkes, og i avtalen slår vi fast at en kommersiell allmennkringkaster skal ha hovedkontor og nyhetsredaksjon i Bergen. Nå forventer vi at Kulturdepartementet snarest utlyser en avtale som TV 2 og eventuelt andre finner det aktuelt å søke på. «Mammon», «Frikjent», «Skam» og «Okkupert» er eksempler på at Norge er fullt på høyde med andre land når det gjelder å lage serier. Norge er også i verdensklasse når sportsarrangementer skal produseres på tv. Konkurransen mellom de to store allmennkringkasterne gjør at det de lager, blir stadig bedre. Men sportsrettigheter, egenproduserte og innkjøpte tv-serier, dokumentarer og andre store satsinger koster. Det koster også å ha et landsdekkende nett av distriktskontorer og å ligge i forkant av utviklingen. Derfor er det nødvendig med forutsigbar og god økonomi. NRK skal få kompensert for pris- og lønnsvekst, og vi ber også om at det skal bli mer forutsigbart gjennom at lisensen og oppdraget fastsettes for fire år om gangen. At folk vel så gjerne ser tv på mobil eller nettbrett som på et tv-apparat, gjør at kringkastingsavgiften på sikt blir en utdatert finansieringsmodell. Et utvalg er i gang med å finne andre løsninger for hvordan NRK skal få inntekter i framtiden. I avtalen stortingsflertallet er enig om, sier vi at den nye ordningen må: «– ivareta NRKs uavhengighet – være langsiktig og fremtidsrettet – gi forutsigbarhet for både NRK og lisensbetalerne – være ubyråkratisk – ivareta en sosial profil i større grad enn i dag». Når det gjelder kommersiell allmennkringkasting, ber vi regjeringen utrede en modell der deler av merkostnadene som er forbundet med forpliktelsene en kommersiell allmennkringkaster påtar seg, blir kompensert, og å fremme forslag om dette innen utgangen av 2016. Kritikere hevder at det er feil å støtte en kommersiell allmennkringkaster økonomisk. Da ser de bort fra verdien av å ha to allmennkringkastere i landet, og de ser bort fra at det koster penger å være en allmennkringkaster og å påta seg dette ansvaret. At det er tøffe tider for mediebransjen, anerkjenner vi og ser vi hver dag. Men det løses ikke ved å svekke NRK og TV 2 – det er det ingen som vinner på. I stedet må vi jobbe videre for å sikre mediemangfoldet. Arbeiderpartiet jobber iherdig for å styrke mediemangfoldet i Norge. Vi gjorde det sammen med et samlet storting, som fikk presset regjeringen til å utvide nullmomsen. Vi har foreslått å øke produksjonstilskuddet til lokalavisene, og vi gjør det nå gjennom Stortingets avtale om allmennkringkasting. Vi kommer til å jobbe videre for å sikre mediene bedre rammevilkår, og stein for stein bygger vi framtidens mediepolitikk. Jeg er svært glad for den avtalen som vi har oppnådd på tvers av partiene. Det snakket som var fra regjeringspartiene da de tiltrådte etter stortingsvalget i 2013, om å vingeklippe NRK eller å fjerne vesentlige deler av NRKs tilbud på nett eller svekke NRKs økonomi, er det helt slutt på. Det banebrytende med det som Stortinget i dag vedtar, er at det er tilnærmet full oppslutning om å ha en offentlig, sterk allmennkringkaster i framtiden, og at vi også ønsker en kommersiell allmennkringkaster med hovedkontor i Bergen. Det er gledelig. Så har vi store forventninger og krav til statsråden om gjennomføring. Vi fremmer i dag en rekke forslag til vedtak, og vi forventer en rask avklaring fra statsråden. Jeg anerkjenner, og flertallet anerkjenner, at mange av disse spørsmålene er krevende. Det er juridiske utfordringer, økonomiske utfordringer, og de modellene som eventuelt velges, må avklares med ESA. Men vi tror at i det øyeblikk ekspertutvalget for NRK-finansiering legger fram sin utredning, vil det bli klart for mange hvilke modeller man bør se nærmere på, og at det er en forholdsvis enkel oppgave for statsråden å fremme forslag om det. Der har vi god tro på at framdriften holdes, og at vi kan få oss forelagt en sak og kanskje et vedtak i Stortinget i løpet av første halvår neste år. Det er også flere utfordringer når det gjelder kommersiell allmennkringkasting. Bare for å være tydelig på det: Selv om det er en ambisiøs tidsplan, har vi forventninger om at en midlertidig avtale må på plass umiddelbart, fordi det burde ha vært på plass for lenge siden. Vi utfordret daværende kulturminister Widvey på det da stortingsmeldingen ble lagt fram. Ingen løsning kom da. Vi har utfordret videre gjennom halvåret som har gått, og vi forventer nå at statsråden umiddelbart kommer på banen med en midlertidig avtale. Så er vi klare når statsråden har mulighet til å fremme et initiativ overfor Stortinget, før nyttår, om hvordan man kan sikre kommersiell allmennkringkasting i Bergen for framtiden, og vi er innstilt på gode, konstruktive samtaler i Stortinget for å finne løsninger også på dette viktige området. Med det tar jeg opp de forslagene vi har fremmet i innstillingen og ser fram til fortsatt konstruktivt arbeid for mediemangfoldet i Norge.