Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-12-08:
Vårt land har et stort privilegium gjennom en rik tilgang på fornybare energikilder. Vannkraften har lagt et solid grunnlag for næringsliv, velferd og bosetting i alle deler av landet. Men vi har også store muligheter når det gjelder de nye fornybare energiressursene, ikke minst når det gjelder vindkraft og bioenergi. Regjeringen har klare ambisjoner om en forsterket satsing på disse ressursene. Regjeringen gikk i budsjettet for 2004 inn for å forsere satsingen på omlegging av energibruk og energiproduksjon gjennom å øke de samlede inntektene til Energifondet. Etter budsjettforhandlingene ligger det fortsatt inne en økning i inntektene til Energifondet på om lag 95 mill. kr for 2004. Totalt er det i 2004 satt av om lag 565 mill. kr til nye fornybare energikilder og energieffektive teknologier og tiltak. Inntektsøkningen kommer gjennom at påslaget på nettariffen øker med 0,5 øre/kWh. Jeg har med tilfredshet registrert at et flertall i energi- og miljøkomiteen mener potensialet for omlegging av ny fornybar energi er betydelig, og at det kreves en økt satsing på området. Betydningen av dette ble også tydeliggjort gjennom kraftsituasjonen i fjor vinter. Norge er en energistormakt i Europa. Vi har anslagsvis halvparten av oljereservene og en firedel av naturgassreservene i EØS-området. Vi er den sjette største vannkraftprodusent i verden. Vårt næringsliv har utviklet en energirelatert kompetanse i verdensklasse. Utfordringene i energipolitikken er å videreutvikle dette solide fundamentet. Om få år vil den samlede produksjonen av olje og våtgass falle fra dagens høye nivå. Salg av gass er derimot inne i en formidabel vekstperiode. Vi forventer mer enn en dobling av salget fra 2001 til 2010. Investeringsnivået i næringen er på et høyt nivå, men det forventes å falle betydelig i siste halvdel av dette tiåret. Målet i petroleumspolitikken er å nå den langsiktige utviklingsbanen. De funn som er gjort på norsk sokkel, er i stor grad utbygd. For å nå utviklingsbanen er hovedoppgaven derfor å påvise de uoppdagede ressursene og å få realisert ressurspotensialet i eksisterende felt. En klar forutsetning er at selskapene får god tilgang til prospektivt areal. Videre må vi gjøre mest mulig av ressursbasen lønnsom. Lavere kostnadsnivå og sterkere fokusering på økt utvinningstiltak er sentrale elementer i så måte. Skal vi oppnå dette, er fjerning av betydelige kostnadsdrivere, bruk av mer effektiv teknologi og effektivisering av arbeidsprosesser en nødvendighet. Disse tiltakene vil bidra til at prosjekter på norsk sokkel forblir et attraktivt investeringsobjekt for oljeselskapene. For å stimulere til utvikling og spredning av ny og mer effektiv teknologi er det viktig at også myndighetene deltar aktivt. Det nye programmet PETROMAKS lanseres for å styrke forskningen knyttet til leting og økt utvinning. Regjeringen vil, som tidligere varslet, komme tilbake til Stortinget med en vurdering av modeller for den offentlige finansieringen av petroleumsforskningen til våren. Forrige ukes tildelinger i forhåndsdefinerte områder viser en spennende blanding av etablerte selskaper og nye aktører. Gjennom denne tildelingen har jeg også sikret meg at areal som ikke blir aktivt utforsket og brakt fram til en beslutning om utbygging, skal tilbakeleveres og gjøres tilgjengelige for andre selskaper. I de mindre modne områdene på kontinentalsokkelen er det fortsatt gode muligheter for å gjøre nye, store funn. Gjennom 18. konsesjonsrunde, som omfatter både Nordsjøen og Norskehavet, vil jeg gi selskapene tilgang til nytt prospektivt areal. Det er også viktig å se på de muligheter som utvikling av nye energiteknologier har på lengre sikt. Regjeringen gikk i budsjettet for 2004 inn for å øke midlene til energiforskning med om lag 62 mill. kr, etter budsjettforhandlingene er økningen på 56 mill. kr. Økningen fordeler seg hovedsakelig på de nye store programmene RENERGI – forskning for fremtidens rene energisystemer – og petroleumsprogrammet PETROMAKS. Regjeringen har fått tilslutning til forslaget om å øke forskningen knyttet til utvikling av renseteknologi for gasskraftverk med 30 mill. kr. Dette er i tråd med Stortingets samtykke til behovet for forsert utvikling av teknologi for gasskraft med CO2-håndtering. Det ligger også inne i budsjettet en betydelig satsing på hydrogen som energibærer. En satsing på hydrogen i Norge vil kreve et nært samarbeid med internasjonale aktører og initiativ. I den forbindelse er det viktig at Norge er kommet med i det nye internasjonale partnerskapssamarbeidet IPHE.