Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-13:
I dag syklet jeg for første gang med piggdekk til Stortinget – trygg, fordi jeg bor i en by der parkeringsplasser fjernes for å slippe til syklende. En by der folk føler seg tryggere, er en by der folk sykler. Jeg bor i en by der regjeringspartiene har mistet kontrollen, og vi syklister får en ny vår, selv om det er vinter. SV prioriterer veier i distriktene, kollektivtrafikk, sykkel og gående rundt og i byene og lyntog for å binde landet sammen. Dette er i sterk kontrast til regjeringen. Samferdselsministeren later som han driver en kunnskapsbasert politikk, men nekter for den mest elementære av alle kunnskaper innenfor veitrafikken, nemlig at øker man kapasiteten, øker man trafikken, stikk i strid med målene om at all vekst i trafikken i byområdene skal tas med kollektiv, sykkel og gåing. Samferdselsministeren går ikke av banen for å belære andre, men nekter selv å innrømme at Fremskrittspartiets opposisjonsbudsjetter ville gitt et større vedlikeholdsetterslep for jernbanen enn det var da han selv overtok. Fremskrittspartiet gikk til valg på å avskaffe bompenger. Det løftet holdt de ikke. Millionene som Solvik-Olsen deler ut som en landsens julenisse for å kutte bompenger, er heller ikke i nærheten av å veie opp for de ekstra bompengene som folk må betale på grunn av kostnadsbombene som Ketil Solvik-Olsen påfører dem fra veiprosjekter som sprenger kostnadsrammene. Aldri før har folk i Norge betalt så mye bompenger. Ketil Solvik-Olsen fra Fremskrittspartiet er kongen av bompenger. Og verre skal det bli om han får fortsette etter valget neste år, fordi han alltid velger de dyreste veialternativene, som dermed gir de høyeste bompengene. Han pleier å svare omtrent slik når han blir spurt: Jeg tror folk vet at bompenger ikke er Fremskrittspartiets førstevalg. Det er det han pleier å svare, sånn der omkring. Det er mulig det, men dagens budsjett har lært oss hva samferdselsministeren hadde gjort om han fikk sitt førstevalg. Han hadde kuttet til jernbane, med en konsulentbruk som statsråden selv innrømmet i Stortingets spørretime at var ute av kontroll. Han hadde kuttet i den vellykkede satsingen på sykkel i kommuner og fylker. Han hadde kuttet i støtteordningen til kollektivtrafikk i byene. Han henger etter i oppfølgingen av Nasjonal transportplan på kyst og farleder. Han har bare 14 pst. oppfølging av bymiljøavtalene fordi han har prioritert privatisering av jernbanen i stedet for et skikkelig miljø i byene. Ketil Solvik-Olsen må slutte å late som han er sykkelminister, slutte å late som han er jernbaneminister, slutte å late som han er bymiljøminister. I budsjettet han legger fram, avslører han at det han aller mest vil, er å være motorveiminister. Opp mot dette stiller vi i SV vår alternative visjon for et Norge. Vi sier ja til å opprette et eget lyntogselskap med egen balanse for å utrede, planlegge, få utbygd og drive høyhastighetsbaner mellom byer i Norge og våre naboland, og utvikle områdene mellom byene på en måte fly aldri vil kunne gjøre. Vi sier ja til å videreutvikle jernbanen som ett samlet selskap, det selskapet som med jernbanesatsingen til de rød-grønne og sentrumspartiene har en høyere tillit og tilfredshet fra passasjerene enn på mange år. Vi sier ja til å bygge nullutslippsløsninger for gods i framtiden, på kjøl og til sjøs. Vi sier ja til fornuftige veiprosjekter for tryggere veier, rassikring og tuneller i distriktene. Vi sier ja til kollektivsatsing rundt og i byer og til et bilfritt byliv, fordi et levende sentrum med færre, ikke flere biler, er bedre for folk, enten det er Oslo eller Moelv, og fordi luften er renere, og det er bedre for handelsstanden – så sant ikke sentrum ødelegges av at regjeringen sier ja til nye bilbaserte kjøpesentre rett utenfor byen. Vi gjør alt dette ved å omprioritere fra store prosjekter og satse på fornybare og bærekraftige løsninger. La meg til slutt oppsummere, i den siste samferdselsbudsjettdebatten jeg har på Stortinget, på hvilke måter SV har endret norsk samferdselspolitisk debatt. Det var SV som var forslagsstiller for omlegging av engangsavgiften for å fremme mer drivstoffgjerrige biler, som gjør at regjeringen kan skryte av at klimaforlikets mål nås nå. Det var SV sammen med Venstre som fremmet forslaget om å stille utslippskrav til drosjer – de bilene som går lengst i byene hvert år. Det var SV som fremmet forslaget om at alle statlige fergeanbud skulle baseres på nullutslipp, og tilsvarende at alle fylkeskommunale ferge- og passasjerbåtanbud skal være basert på nullutslipp dersom teknologien tilsier det, og for å prøve ut hydrogenferger. Dette er forslag som nå er allemannseie. Vi venter nå på det første hydrogenlokomotivet. Det var SV som fremmet forslag om at alle nye biler skal være nullutslippsbiler fra 2025 – Arbeiderpartiet foreslo 2030 – et forslag som et enstemmig storting nå omfavner, og som Høyre og Fremskrittspartiet løfter fram i sine egne merknader. Det var SV som fremmet forslag om at transportnæringen skulle få laget et CO 2 -fond etter modell fra NO x -fondet. Forslaget ble nedstemt både i vår og i høst, men har nå enstemmig oppslutning i Stortinget. Det var SV som fremmet forslaget om at alle kollektivutslipp skal være basert på nullutslipp, et forslag som enstemmig ble satt av Stortinget til å bli innfridd innen 2025. Det var SV som først fikk på plass et omsetningspåbud for biodrivstoff, først til 2,5 pst. Det var vi som fremmet forslaget om opptrapping til minst 11 pst., som fikk flertall i forbindelse med energimeldingen, og som nå samler et enstemmig storting om en økning til 20 pst. i 2020. Det var vi som først foreslo et omsetningspåbud på biodrivstoff for den nasjonale skipsfarten. Gang på gang har SV flyttet debatten om hvordan vi skal sørge for å kutte alle utslipp. Det skal vi fortsette med. Jeg tar opp SVs forslag.