trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2002-12-09:
Jeg tror ikke jeg har vært oppe på denne talerstolen noen gang og sagt at veiløsning er den eneste løsningen for Distrikts-Norge. Det er det nemlig ikke. Vi har bensinavgiften, som er en god løsning: Ved å redusere bensinavgiften vil det være langt flere som kan bo i distriktene, og kunne frakte sine barn eller seg selv til leikarringer og til kulturopplevelser på en rimelig måte, fremfor å bli sittende hjemme fordi de ikke har råd til å betale bl.a. bensin- og dieselregningen. Det er mange, mange skatte- og avgiftsforslag som kan gjøre det bedre for folk som bor i distriktene. Så vei er ikke den eneste løsningen. Så lurer jeg på om representanten Strøm og jeg har vært på de samme møtene med næringslivet. For de gangene jeg har vært i møte med næringslivet, har de ikke klaget mye på jernbanen. Det de har sagt, er: vei, vei, vei, vei! Ha fjellovergangene åpne, få fergene til å gå hyppigere, tett igjen hullene på veiene istedenfor å sette opp skilt om at det er hull der, og istedenfor å sette opp skilt om at det kommer steiner ramlende ned fra fjellsiden, fjern steinene som kommer ramlende! De ønsker penger til vei, og det foreslår vi også i vårt alternative budsjett. Når det gjelder det at vi har gått inn i et budsjettforlik med regjeringspartiene, kan jeg trøste representanten Strøm med at det gjorde vi mens vi holdt for nesen. Men det ble tross alt 150 mill. kr mer til vei enn det ville blitt med Arbeiderpartiet. Det var bedre å få de 150 mill. kr mer til vei enn ikke å få det. Men det er ikke et godt budsjett som blir vedtatt her. Et godt budsjett som hadde blitt vedtatt her, hadde hatt overskriften: «Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett».
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2002-12-09:
Jeg vet ikke om representanten er klar over hvilken del av verden vi bor i. Her er det altså lange, lange avstander med spredt befolkning, og spesielt er det slik langs Nordlandsbanen. Det er ikke sånn at vi foretar en kraftig nedskjæring uten å bygge opp et alternativt tilbud. Det trodde jeg faktisk representanten hadde fått med seg. Vi skjærer ned med ca. 1 milliard kr på jernbane, men vi bruker over 5 milliarder kr for å ruste opp de veiene som går parallelt. I disse områdene hadde det vært mye mer transport på jernbane hvis man hadde gitt godstrafikken prioritet – det er det som er det store problemet. Gi den prioritet, slik at man når fram til markedene når man skal nå fram. Da hadde man fått mer gods på jernbane. Det er helt klart at jernbane, som vi sier, har en fordel i tett befolkede områder. Tett befolkede områder har vi nede i Tyskland, i Nederland og i Belgia. Der er det kort avstand mellom store befolkningsenheter. Det er klart at der har jernbanen sin funksjon. Men den har det altså ikke mellom Trondheim og Bodø, der det er veldig få områder hvor det bor en stor andel av befolkningen. Det er også interessant å se at det som skjer i Nord-Norge, er at jernbanen brukes av private firmaer som sender sin transport over Sverige med et privat selskap, for der lønner det seg altså å gjøre det. Men de sender det ikke med det statseide selskapet NSB eller CargoNet, som er drømmen til SV.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2002-12-09:
Jeg takker representanten Holten, som er en hyggelig person, for hyggelige ord om Fremskrittspartiets samarbeidsvilje. Jeg føler også at det var en god tone i våre budsjettforhandlinger. Vi kom til enighet, og jeg hører representanten Holten og faktisk også andre fra samme parti si med stor tyngde at Fremskrittspartiet har klart å dra dette budsjettet i rett retning. Da er det jo forunderlig at Kristelig Folkeparti er så veldig mye mot at Fremskrittspartiet skal inn i regjering sammen med dem. For hadde vi sittet i regjering sammen med dem, kunne vi selvfølgelig ha dratt dem enda mer i rett retning, slik at Kristelig Folkeparti hadde blitt enda mer fornøyd med løsningene i budsjettet. Hvis det Holten sier, kan oppfattes som en invitasjon til samtaler, stiller vi gjerne opp når det måtte passe representanten. Vi har altså stilt opp alternativ til bygging av jernbane. Når det gjelder lange strekninger, er ekspressbussen et godt alternativ. For mange tror jeg det etter hvert vil vise seg at bussen er et mer fleksibelt og bedre alternativ enn jernbane. Litt av poenget vårt når vi prater så varmt for ekspressbussen, er jo at folk skal få lov til å velge tilbud, velge om de vil bruke jernbane eller ekspressbuss, og da tror jeg at mange kommer til å velge bussen. Når det gjelder trafikkork, er det helt rett det Holten sier. Det er trafikkork på E18, på E6, stort sett over alt, og grunnen er enkelt og greit at veiene er for lite utbygd. Det eneste fornuftige er å bygge ut veinettet i dette landet, slik at bilene og ekspressbussene og andre som bruker vei, kan kjøre på ordentlige og trafikksikre veier og nå frem til rett tid.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2002-12-09:
Jeg takker for rosen, også fra Venstre. Nå har altså Fremskrittspartiet fått ros fra Venstre og fra Kristelig Folkeparti. I tillegg har vi fått henvendelser fra flere representanter som er veldig fornøyd med den vinklingen Fremskrittspartiet har fått til i budsjettet, med mer penger til vei. Nå mangler det faktisk bare at Høyre kommer med litt ros til Fremskrittspartiet, så kan vi sette oss ned for å prate regjering! Det har vært hyggelige toner i forbindelse med budsjettforhandlingene. Men det viktigste mangler, og det var statsråden inne på: trafikksikkerhet. Det man får ved et høyere bøtenivå og strengere kontroller, er nødløsninger. Den egentlige løsningen når det gjelder trafikksikkerhet, er å bygge flere og bedre veier. Det har vi sett i Akershus, der statistikken for drepte og hardt skadde har gått dramatisk ned etter at ny firefelts vei er åpnet. Det samme ser vi i Vestfold. Fartsgrensen øker, og tallet på hardt skadde og ulykker går dramatisk ned. Det er det beste beviset vi har på at det nytter å bygge ny vei. I dette budsjettet foreslår Regjeringen at det skal brukes nærmere en halv milliard kroner til nedbemanning av Vegvesenet. Hvis man isteden hadde lagt inn 1 milliard kr ekstra til bygging av vei, kunne man faktisk hatt disse folkene i arbeid. I tillegg hadde vi også fått bygd flere veier i dette land. Det kunne hende de hadde fått seg jobb i et annet firma enn i Vegvesenets produksjonsavdeling. Men de hadde vært i arbeid, og de hadde produsert noe, istedenfor i framtiden å heve arbeidsledighetstrygd eller gå på omstruktureringstiltak. Mitt spørsmål er: Ville det ikke være bedre å bevilge 1 milliard kr mer til å bygge vei istedenfor å sende 1 000 mann ut for ikke å gjøre noe – med full betaling?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2002-12-09:
Det var tre-fire talere som fikk meg til å ta ordet, bl.a. Oppebøen Hansen fra Arbeiderpartiet og Kari Lise Holmberg fra Høyre, og det var Signe Øye og også siste taler. De har vært oppe på talerstolen og klaget over at man ikke får penger til vei – verken den ene veien eller den andre. De snakker om at det handler om å ta vare på turismen, og ta vare på næringslivet og befolkningen ute i distriktene og rundt omkring. Og det er jeg helt enig med dem i. Det er det det dreier seg om. På meg virker det som om både representanten Øye fra Arbeiderpartiet og representanten fra Høyre er her oppe og sier: Vi vil, vi vil, men vi får det ikke til. For det er slik at det nytter ikke å komme opp hit og beklage seg over at man ikke får penger til vei. Representanten Martin Engeset sa at Arbeiderpartiet bare kom med merknader og ord, men ikke med penger. Og jeg er så hjertens enig med ham i det. Men hvorfor kom ikke det partiet han representerer, selv med penger? Det gjorde de altså ikke. Derfor tenkte jeg at jeg skulle opp på talerstolen og si at også Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett ligger til avstemning i dag, så de representantene som ikke er fornøyd med eget parti, har anledning til å stemme på det budsjettet som ligger fra Fremskrittspartiet, som vil gi mer penger til Telemark bl.a. Valget er fritt. De kan stemme på det forslaget, hvis de vil. Så gjelder det Flytoget. Det er i punkt 1 foreslått at Flytoget skal gå over til Samferdselsdepartementet som eier. Det stemmer vi imot, ut fra at vi har en merknad der vi ber Regjeringen legge det til Næringsdepartementet.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2002-12-09:
Det er ganske forunderlig at Fremskrittspartiet har vært med på det budsjettforliket som vi har. Ut fra Kenneth Svendsens innlegg har man penger til det meste. Mitt spørsmål til Kenneth Svendsen går selvfølgelig på samferdsel. Fra Stortingets talerstol snakker han om at den eneste løsningen på distriktspolitikken, fraflyttingen og næringslivets behov i Distrikts-Norge, er bedre veiløsninger. Jeg er enig med Kenneth Svendsen i at man også må ha bedre veiløsninger, men min oppfatning er i hvert fall ikke at det er den eneste løsningen. Så jeg kunne tenke meg at Kenneth Svendsen sa litt mer om det er den eneste løsningen han har. Det er noe annet som er ganske forunderlig når man snakker om at man har penger til det meste. Hvis man skal lytte til næringslivet og til folket, synes næringslivet at man burde prioritere jernbane mer. Man har en jernbane som går fra Bodø til Trondheim, Nordlandsbanen, som snart er i forfall, og jeg er litt forundret over at Fremskrittspartiet ikke i det hele tatt er med på å prioritere jernbane – eventuelt burde man for Kenneth Svendsens sin del løfte fanen når det gjelder Nordlandsbanen. Så mitt spørsmål til Kenneth Svendsen går på hvordan han ser på Nordlandsbanen.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2002-12-09:
At Fremskrittspartiet har vist vilje og evne til et budsjettsamarbeid i år, er positivt. For samferdselssektoren har dette ført med seg en økning i rammene på 160 mill. kr til ulike vegformål, noe som kan være med på å gi mulighet for nyttig ekstrainnsats på enkelte områder. Men jeg tror vi må kunne konstatere, hvis en er realistisk, at det dessverre ikke er mulig å klare å bygge seg ut av de trafikkøer som er spesielt knyttet til tettsentrene våre. I den forbindelse er det naturlig å forundre seg over at Fremskrittspartiet reduserer budsjettet til NSB Persontrafikk spesielt med hele 650 mill. kr, i en tid hvor flere og flere er mobile, og hvor mange må pendle mellom bolig og arbeid, mellom bolig og ulike aktiviteter. Det er altså trafikkork selv om det i betydelig grad bygges nye veger. Bør vi ikke kunne forenes om at større deler av persontrafikken må og skal over på bane for å kunne avlaste disse sentrale bysentrene? Og hvorfor skal det kuttes spesielt i NSBs tjenester når disse tjenestene kan være med på å fjerne køer – køer som er der selv om nye veger kommer?
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2002-12-09:
Jeg er svært glad for at medrepresentanten fra Østfold er opptatt av å få til en positiv og god framdrift av Østfoldpakke fase 1. Det skal ikke være tvil om at dette har full støtte innad på Østfoldbenken, nettopp ut fra at vi ser at denne viktige utbyggingen både på E6 og E18 er av stor betydning ikke bare for vårt fylke, men kanskje mest for landet for øvrig. Så det ser vi svært positivt på. Men det kunne vært nyttig, da Arbeiderpartiet fikk rede på at det nå forelå et flertall, bestående av regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, om vilje til å gi et tilskott til en forsering av denne parsellen som her ble nevnt ved Askim, at Arbeiderpartiet her kunne vært med på et slikt positivt vedtak om å gi et tilskott. Det som faktisk kom, var et forslag om lånefinansiering. Det kom absolutt i 12. time. Jeg fikk personlig en e-post fra fylkesordfører Arne Øren tre timer etter at behandlingen av budsjettet var ferdig i komiteen. Jeg ser selvfølgelig på det å lånefinansiere som en mulighet, men på dette tidspunkt var det ikke et alternativ for regjeringspartiene. Vi hadde inngått en avtale med et flertall, og det er det som ligger til grunn for dagens behandling.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2002-12-09:
Jeg kan forsikre representanten Heidi Sørensen om at miljøaktiviteten i partiet er like sterk. Når hun viser til forrige periode, så var jo jeg til stede, noe Heidi Sørensen ikke var. Så jeg tror nok at den utvikling og den framdrift som vi har i miljøsaker, er til stede på samme måte. Jeg kan også forsikre om at Østfoldpakke fase 1 har Mossetunnel inne, men det er dog en formulering knyttet til akkurat den løsningen som ikke er parallell med E6 og E18. Men jeg tror at hvis representanten Sørensen går inn og ser på de henvendelser som er gjort i hvert fall fra undertegnede overfor statsråden, vil representanten se at det spørsmålet ikke er lagt på is. Og – som jeg så vidt var inne på i mitt hovedinnlegg – i årets budsjett når det gjelder kollektivsatsing, er det et kraftig løft, og det er et løft som vi ikke har sett maken til under tidligere regjeringer. Jeg vil også si at denne regjeringen har gjort en betydelig satsing innenfor kollektivtjenester i denne byen i den siste tid. Det regner jeg med representanten Sørensen har full oversikt over.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2002-12-09:
Ja, det er jo i denne sal vanlig at angrep er den beste form for forsvar. Og når Arbeiderpartiet nå har valgt å stille seg på sidelinjen og være et kommentatorparti framfor å gå inn og være med på å finne fram til konkrete løsninger, er det naturlig å bruke den muligheten til å fortelle at de som har valgt å være med og ta medansvar, selvfølgelig får en svak profil. Jeg mener selvfølgelig ikke at dette ikke er en riktig beskrivelse av situasjonen. Vi har på område etter område klart markert hva partiet står for, men vi har også valgt å være med og ta medansvar sammen med tre partier, og det betyr at da kan en ikke bare legge sitt eget program til grunn. Jeg har fra tidligere år i dette hus erfart at Arbeiderpartiet i stor grad, da de satt i posisjon, hadde svært vanskelig for å kunne akseptere å ta inn forslag fra andre partier. Det har altså ikke Kristelig Folkeparti, vi går inn i et medarbeiderskap med andre. Så til Østfoldpakka. Ja, det er et forslag til en vegløsning som er både nødvendig og god, og som vi heldigvis, etter hvert, har fått et flertall for i Stortinget. Det er vi glade for. Jeg vil også minne om at i dokumentene som foreligger, er det også fra vår side åpnet mulighet for låneopptak. Men det er altså i dette budsjettet at vi nå har lagt inn en bevilgning. Det ligger åpning for låneopptak på 30 mill. kr fra i fjor.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-09:
Utslippene fra samferdselssektoren bekymrer oss masse. Ikke minst bekymrer det oss når vi skal vedta de store, nye veiprosjektene, som E18 gjennom Vestfold, som har økt veitrafikken med 11 pst. bare på ett år. Det bekymrer oss veldig – helheten i miljøpolitikken Arbeiderpartiet spør oss om våre jernbaneprioriteringer. De er veldig tydelige. De ligner de faglige prioriteringene som kommer fra Jernbaneverket og fra NSB. Vi må satse på jernbanen først der den har det beste konkurransefortrinnet, nemlig rundt Oslo, på Østfold- og Vestfoldbanen. Når det gjelder spørsmålet om Jærbanen, er vi enig i at den skal bygges, men partiet er av den oppfatning at man ikke er klar for å gå inn på konkrete OPS-prosjekter ennå, og det lover vi å komme tilbake til i en senere debatt. Jeg gleder meg til neste tirsdag, for da skal vi diskutere Ringeriksbanen. Jeg er kjempestolt over det vi har fått til der. Vi har fått fattet et trasévalg for Ringeriksbanen. Det har Stortinget holdt på med i over ti år uten å ha klart det. Nå går et flertall i en flertallsinnstilling inn for et trasévalg gjennom et meget komplisert område. Jeg tror at det med dette trasévalget vil bli mange krefter som jobber hardt for at Ringeriksbanen skal få høyere prioritet enn det den har i eksisterende Nasjonal transportplan. Så helt til slutt til Rv 7. Ja, jeg vil ha Rv 7 stengt. Ja, jeg vil ta det hensynet til villreinen. Jeg synes det er så viktig i forhold til vårt internasjonale ansvar at jeg ikke kan gå inn for å holde den åpen. Men jeg registrerer at Sigrun Eng har delt rundt et forslag på våre pulter i dag som gjelder Rv 50, og jeg vil varsle at SV kommer til å støtte det forslaget, og da håper jeg at vi kan få flertall for det.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-09:
Jeg takker Fremskrittspartiet for spørsmålet. Men de skal likevel få skylden. De skulle fått all skylden for at Nordlandsbanen blir lagt ned, hvis det var opp til meg. Jeg håper at ingen andre går inn for det, men det er godt at ett av partiene har kommet ut av skapet, så vi får en reell debatt om dette. Jeg sa i mitt innlegg at i Sverige er det slik at for hver krone man investerer på vei, investerer man to kroner på jernbane. Og så skal jeg gå rundt her og være sur på NSB for at de velger å kjøre trafikk på de banene som er best vedlikeholdt og i best stand? Det er da helt meningsløst. Fremskrittspartiet og flertallet på Stortinget har gjort det slik at Nordlandsbanen er i en slik forfatning – at vi ikke har fått helt nødvendige krysningsspor som vi har mast om år etter år. Med to krysningsspor til på Nordlandsbanen hadde vi kunnet få mange trailere bort fra veiene, men det har ikke kommet én krone fra Fremskrittspartiet, og ikke én krone fra flertallet. Så at jeg liksom skal bli sur på NSB for at de velger å kjøre på gode, svenske jernbanestrekninger, kommer ikke til å skje. Det er kanskje ikke så rart at Fremskrittspartiet ikke har så mange velgere i Oslo, for det er nemlig slik at konsekvensen av Fremskrittspartiets politikk i Oslo ville vært at man hadde druknet i forurensning. De siste 20 årene har vi altså bygd 25 nye veifiler inn til byen, og farten på køen har ikke økt. Det går akkurat like fort i år som det gjorde for 25 år siden. Det eneste som har økt, er luftforurensningen. Det vi har klart å gjøre, er å lage de køene vi står i, bredere enn de køene vi stod i tidligere. Men jeg må vel vente lenge på, og drømme lenge om, at Fremskrittspartiet skal skjønne den logikken og være med på en kollektivsatsing.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-09:
Takk skal du ha! Og takk for replikken fra Kristelig Folkeparti, som etterlyser sentrum i norsk politikk. Da tenker jeg: Det gamle sentrum i norsk politikk når det gjelder miljø og satsing på kollektivtrafikk, savner jeg også. Jeg savner det inderlig, for jeg ser det nesten ikke. Jeg ser det ikke i energi- og miljøkomiteen, og jeg ser det i hvert fall ikke i samferdselskomiteen. Det gamle sentrum, som hadde et brennende engasjement for kollektivtrafikken, det savner jeg. Men å true med at vi har enorme kutt på vei, for å finansiere kollektivtrafikk og jernbanesatsing biter ikke så veldig hardt på meg, i hvert fall ikke når vi tidligere i dag har hørt komiteens leder skryte av at han er nest best. Det har ikke vært mer penger til vei siden Opseth. Og det var vel ikke noen linje man var så veldig stolt av. Hvis det er riktig at Løvik er nest best, etter Opseth, ja, da er det rom for et par kutt og man kunne ha overført midler dit hvor de har vært hardt tiltrengt, på strekninger hvor jernbanen konkurrerer med vei. Kristelig Folkeparti har selv vært inne på hvor problematisk dette blir på Østfoldbanen og på Vestfoldbanen, hvor veitrafikken øker og jernbanen taper i konkurranse i de områdene hvor jernbanen har sine absolutte fortrinn. Jeg er helt enig med Jan Sahl i at det ville ha vært en dårlig idé å bygge jernbane til Lofoten. Det har SV heller aldri foreslått. SV har en lang historie for å ha gått inn for de minst naturødeleggende veiene i disse områdene. Det er en tradisjon dette partiet er stolt av.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-09:
Jeg husker i gamle dager – for et par år siden, i forrige periode, da Kristelig Folkeparti var et miljøparti. Det var den gangen Hilde Frafjord Johnson satt i energi- og miljøkomiteen og Rigmor Kofoed-Larsen satt i samferdselskomiteen. Den gangen jobbet Kristelig Folkeparti for fornybare energikilder og kollektivtransport, og så jobbet de for å verne det biologiske mangfoldet – det skaperverket vi er satt til å forvalte for kommende generasjoner. Det var i gamle dager, det. Hvor har det engasjementet blitt av, – er mitt spørsmål. Hvor er engasjementet for kollektivtrafikken i Kristelig Folkeparti i dag? Hvor er engasjementet for toget i Kristelig Folkeparti i dag? Jeg har lært én ting i samferdselskomiteen, og det er at man må spørre om det som er nært. Derfor har jeg lyst til å spørre representanten fra Kristelig Folkeparti om Østfoldpakken, som – hvis man ikke er klar over det – også inneholder jernbanetiltak, med en ny Mossetunnel. Men med dagens nivå på jernbaneinvesteringer må vi vel skyte en hvit pinn etter det, kanskje blir det i 2015 eller i 2020. Men hvor er engasjementet for Mossetunnel på jernbanen? Og – for å flytte oss litt nærmere hovedstaden – så sitter Kristelig Folkeparti i et flertall i Akershus og jobber hardt for Oslopakke 2 for å få et nytt dobbeltspor til Ski, som også vil være bra for resten av landet, for Østfold og for forbindelsen vår til Europa med tog. Men hvor er Kristelig Folkepartis engasjement for det? Har det også fordunstet? Jeg må innrømme at jeg savner det gamle Kristelig Folkeparti, og i samferdselskomiteen er det påfallende hvor dypt man må savne det gamle engasjementet. Derfor vil jeg gi representanten Holten to minutter til å utdype dette.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-09:
Jeg vil også få takke Senterpartiet for godt samarbeid og få lov til å si at Jorunn Ringstad på mange måter utgjør stabiliteten og kontinuiteten på en utmerket måte i samferdselskomiteen. Vi skiller lag i noen spørsmål. Men vi klarte faktisk å stå sammen om en merknad som jeg synes er litt ålreit, for den har et snev av gammelt tankegods, som jeg tror er fellesgods, som handler om by og land hand i hand. Der skriver vi at i store deler av landet trenger vi bedre vedlikehold og bedre veier, men i de tettest befolkede områdene må det satses ekstra på kollektivtrafikk. Det smaker. Det smaker godt for oss i SV også. Da har jeg lyst til å spørre Jorunn Ringstad litt om satsingen på jernbane. For hvis det er slik at vi skal satse på kollektivtrafikk i de mest tettbygde strøkene, må jo jernbanesatsingen også komme her. Jeg registrerer at av de 1 milliard kr ekstra Senterpartiet har i sitt alternative budsjett, går 150 mill. kr til jernbane. Så står det: Nordlandsbanen, Rørosbanen, profilutviding på Bergensbanen, Ganddal godsterminal og Stavanger–Sandnes. Til Senterpartiet: Jeg tror ikke at det er rent oslohat som ligger bak at strekningene Oslo–Ski, Oslo–Asker eller Østfoldbanen og Vestfoldbanen ikke er nevnt. Men det vil i hvert fall være en oppfordring til også å huske den prioriteringen, for det er her flaskehalsen i jernbanenettet er. Det er ikke heldig hvis vi kommer ut med en prioritering på jernbane som er det motsatte av det som faglig sett anbefales fra Jernbaneverket og NSB.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-09:
Til statsråden vil jeg si: Takk for engasjementet for kollektivtrafikken. Det er ekte, og jeg skjønner at hun står på! Men det er ikke små utfordringer hun skal håndtere, heller, i den regjeringen hun sitter. I Vestfold har trafikken på nye E18 det siste året økt med 11 pst., og jernbanen har tapt mange passasjerer. Vi står foran nye, store motorveiutbygginger også i Østfold, hvor det også mangler infrastrukturinvesteringer på jernbanen. Komiteens leder sa tidligere i dag på en måte at statsråden var den nest beste veisamferdselsministeren dette landet har sett siden Kjell Opseth. Jeg må si at jeg frykter at hun da er den nest verste jernbanestatsråden siden Kjell Opseth! Spørsmålet mitt er: Hva har statsråden tenkt å gjøre parallelt med disse motorveisatsingene for å sørge for at jernbanen ikke taper andeler til vei når disse nye veiene kommer? Jeg hører man sier at dette budsjettet satser på kollektivtransport. Men hvordan skal man forklare det til folk neste år, når det kommer rutekutt og tilbudet blir dyrere? Da må det i hvert fall være sånn at vi har satset for lite. I kollektivmeldingen var vi enige om incentivordninger, og vi trodde vi skulle få litt penger til dem i dette årets budsjett. Det gjorde vi – 2 mill. kr! Det manglet kanskje to nuller i forhold til de forventningene som var ute i kollektivselskapene. Helt til slutt, denne konkurransen med Flytoget, hvor statsråden skal eie to aksjeselskap: Hvem holder statsråden med?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-12-09:
Kystverket overtar den akutte forurensningsberedskapen fra SFT. Det er vi fornøyd med. Det er i tråd med prinsippet om sektoransvar i miljøpolitikken. Og jeg håper dette er en sektor som vil være seg sitt ansvar bevisst. Jeg tror et flertall her er veldig opptatt av at det er opprettet en ny oljeterminal i Murmansk, og at det skal gå oljetankere gjennom Barentshavet langs norskekysten, et område som tidligere ikke har hatt stor potensiell fare for oljeforurensning av den karakter slike oljetankere kan representere. Vi snakker om at de skal få lov til å kjøre nærmest midt igjennom oppvekstområdet for norsk arktisk torsk, den viktigste kommersielle fiskebestanden vi har. Vi snakker om at de skal få kjøre utenfor noen av verdens vakreste og mest verdifulle fuglefjell. Det forundrer meg på den bakgrunn at man i forbindelse med at denne terminalen ble operativ i høst, ikke har satt inn ekstratiltak for å følge disse oljetankerne. Vi har heller ikke sett noen forslag til bevilgningsøkninger på budsjettet som tar høyde for den vesentlige meroppgaven den økte potensielle trusselen fra disse oljetankerne medfører. Derfor har jeg lyst til å utfordre Ludvigsen og igjen spørre: Er sektoren seg sitt miljøansvar bevisst? Har vi god nok trygghet rundt frakten av olje fra Russland? Og hvilke tiltak mener han vi har som man ikke hadde i Spania?
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2002-12-09:
Sosialistisk Venstreparti ynskjer seg ein ny samferdselspolitikk. Det er godt å høyre. Men når representanten Sørensen ikkje gav meg god nok forklaring på SVs jernbanepolitikk i praksis, og det dei ynskjer å framstå som, vil eg gjerne utfordre representanten til å forklare meg det litt nærmare. I budsjettet har SV flytta mange millionar frå veg til bane, noko dei blir nedstemde på. Men to eksempel i det siste har fortalt oss alle at liv og lære ikkje alltid heng i hop. SV går imot å byggje ut godsterminalen på Ganddal før nytt dobbeltspor på Jærbanen. Resultatet er at 40 000–60 000 fleire trailerar skal ut på ein veg som ikkje har kapasitet til det ein har allereie i dag – og ein terminal må til. Årsaka er visstnok at SV lokalt går imot. Om nokre dagar skal vi diskutere traséval for Ringeriksbanen. SV i Buskerud og lokalt, minus dei som bur i Hole, er einige med Arbeidarpartiet i at det ikkje er anna enn Kroksund-alternativet som vil resultere i forkorting av Bergensbanen. Kva er heilskapstenkinga hos SV? Meiner SV at landet var bygd ein gong for alltid, eller er det einsidige miljøargument, slik definisjonen var tidlegare, som ligg til grunn? Spelar det lita og inga rolle at utslepp aukar med aukande vegtrafikk, eller at støy og inngrep som følgje av nye togspor i byar vanskeleggjer arealdisponeringa med bandlegging for traséar som truleg aldri vil bli bygde? Her kunne Stortingets fleirtalsvedtak frå 1992 blitt innfridd og ha komme på sporet, men SV takkar som sagt nei. Så ser eg at SV går inn for å stengje Rv 7. Meiner SV at Hallingdal skal vere utan vegsamband gjennom vinteren, og kva synspunkt har SV på Rv 50?
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2002-12-09:
Dette er dagen for å sende julekort til heimfylket, og eg vil følgje opp min benkenabo Marthinsen. Eg registrerer også at Drammenspakka ikkje får så mykje pengar som dei kunne ha bruk for for å halde framdrifta etter den reviderte avtalen frå 2000. Regjeringspartia skriv at løyvingane er på 15 mill. kr, og det gjer mogleg ein oppstart i Kreftings gate. Arbeidarpartiet har i sitt alternative budsjett plussa på 20 nye millionar. Knapt nok, om summen blir 35 mill. kr, var det då pengar til å setje spaden i bakken. Det meste ville gått til grunnerverv. Det manglar utruleg mykje, og det er nesten forunderleg at statsråden, som gir uttrykk for å vere så tilfreds, ikkje kunne ha funne noko meir for å halde framdrifta i pakka. Så til mine «lokale» vegar. Statsråden har fått mykje ros i Hallingdal for at Rv 7 til Gol og Rv 52 gjennom Hemsedal får stamvegstatus. Det betyr at statsråden har tatt på alvor kor trafikkstraumen går når det gjeld tungtrafikk aust–vest. Når det gjeld Rv 7, er det eit anna kapittel. Der skal ein fram til 2006 undersøkje reinen sitt trekkmønster og vidda si toleevne. Samstundes skal ein få framlagt eit plangrunnlag for eventuell bygging av miljøtunnelar. Vidda skal i mellomtida ha vinteropen veg, som i dag. Rv 50 derimot, som er langt mindre kontroversiell, som har tunnelar, som er ferjefri, og som før Opseth si tid var stamvegalternativet, har restriksjonar om nattestenging og forbod mot kolonnekøyring. Regjeringspartia er både glade og tilfredse med dette forslaget frå Regjeringa, med den grunngjevinga at dei tek omsyn til det lokale næringslivet. Eg kan helse tilbake, etter å ha vore på eit større rakfisklag på laurdagskvelden, og seie at det er ikkje så mange andre enn dei i denne salen som tilhøyrer regjeringspartia, som er spesielt glade. Det er no heilt sikkert. Med dei investeringane som er gjorde i alle andre delar av Austlandet på vegsida gjennom mange år, og flyttinga av hovudflyplassen til Gardermoen, blir det faktisk vanskelegare og vanskelegare for reiselivsbedriftene, og fleire og fleire får raude tal. Situasjonen er alvorleg, og når jernbaneutbygginga, som kunne ha gitt ei betring til både den nasjonale og den internasjonale marknaden, blir parkert neste veke, blir det endå viktigare med god regularitet mot vest. Utan meirkostnad kan lokale entreprenørar gjere brøytejobben – og eg kan gi namn på dei – for same summen som blir brukt på å brøyte Rv 50 i dag. Det forundrar meg at regjeringspartia er så tilfredse med situasjonen slik han er, at dei ikkje kan slutte seg til merknaden frå Senterpartiet og Arbeidarpartiet. Derfor vil eg på vegner av dei same partia gi regjeringspartia ei ny moglegheit, og eg fremmar forslag nr. 15, som ligg på pultane.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2002-12-09:
Vi har i to hovedinnlegg nå blitt presentert for ytterpunktene i norsk samferdselspolitikk. Fremskrittspartiet ønsker å strippe jernbanen og styrke veien der de går parallelt. SV ønsker å gjøre det motsatte: styrke jernbanen og ta fra veien der de går parallelt. Jeg synes det blir mer og mer viktig at vi har et sentrum i norsk politikk. Det er jo slik at det er en pott som skal fordeles, og man må få til en rimelig fornuftig fordeling. Nå skal SV ha ros for at de holder kollektivtransporten høyt. Men det fører da også til dramatiske kutt innenfor veisektoren. Jeg skal her bare kort nevne at ca. 400 mill. kr kuttes på E6, som er hovedfartsåren mellom sør og nord, og der vi i tillegg vet at vi har en jernbane som fungerer relativt dårlig. Og da svir kuttet rimelig sterkt. Så sier SV, som jeg allerede har sagt, at de vil satse på jernbanen der den har sine fordeler. Det går ingen jernbane over Vestfjorden, og det vil vel sannsynligvis heller aldri komme til å gå noen jernbane over Vestfjorden – selv om det kom et kreativt forslag for en tid tilbake fra en kreativ person, som sa at vi kunne sette inn en jernbaneferge fra Bodø via Lofoten og til Narvik. Jeg tror ikke det ville ha kommet til å bære seg. Men det går en vei der som er halvferdig, nemlig Lofotens fastlandsforbindelse. Det er brukt 500 mill. kr. Men SV vil altså ikke være med på å fullføre den. De er i hvert fall ikke med i merknadene, og jeg kan heller ikke se at de har avsatt penger til tiltaket. Det har vært hevdet fra naturvernkrefter at det er så store inngrep i naturen. Nå er det slik at Naturvernforbundet lokalt i Vesterålen har lagt ned stridsøksa og gratulert Lofoten med Lofast.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2002-12-09:
Det er trist å lese at det hittil er 20 drepte på Østfold-vegene i år, dobbelt så mange som i fjor. Dette er alvorlig. Det er derfor veldig viktig at vi får en forsering av Østfoldpakken både når det gjelder E6 og E18. Da blir det helt uforståelig at Kristelig Folkeparti nå ikke kan være med på å støtte Arbeiderpartiets forslag om å gi Østfold bompengeselskap klarsignal til å ta opp lån, slik at strekningen Sekkelsten–Krosby på E18 gjennom Askim kan bygges på en best og rimeligst måte med en god framdrift. Representanten Holten refser ulydige byråkrater og sier at det er de som har skylden, men det blir litt pussig når representanten Holten i innstillingen ikke kan være med på Arbeiderpartiets forslag. Allerede i juni fremmet et flertall, bestående av Arbeiderpartiet og regjeringspartiene, et forslag om at Østfold bompengeselskap skulle arbeide videre med et opplegg for å framskynde byggestart, og at Regjeringen i samband med budsjettet for 2003 skulle komme tilbake til Stortinget med en videre framdrift av prosjektet. Bompengeselskapet har gjort jobben sin. Det har ikke statsråden. Mitt spørsmål til representanten Holten blir da: Hva er det som har skjedd siden juni i og med at Kristelig Folkeparti nå ikke kan støtte Arbeiderpartiets forslag om låneopptak? Og jeg har et spørsmål til: Holten sier at det har vært en vekst både på veg- og jernbanebevilgningene for neste år. Hvordan kan Holten få det til når det er en vekst på 1,7 pst. og prisøkningen er på 2 pst.?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2002-12-09:
Eg vil fyrst seie meg einig med representanten Ausdal Starrfelt i at i strukturspørsmål står Senterpartiet og Arbeidarpartiet saman. Strukturspørsmål i samferdslesektoren har det jo vore rikeleg av i den perioden som vi no er inne i. Det meste skal jo endrast i forhold til det som har vore før. Det verkar som at berre ein får ta dei store grepa, så skal alt bli berre herlegdom og glede. Eg trur vi skal få sjå litt av kvart i åra framover. Så til det å følgje opp lovnader. Senterpartiet har i sitt alternative budsjett prøvt å følgje opp lovnaden. Det gjorde vi i fjor, og det har vi gjort i år. Vi har satsa meir enn Regjeringa både på jernbane og på veg i forhold til Regjeringa sine framlagde budsjett. På fem minutt, som var mi tildelte taletid, er det mange område ein ikkje får kome innom. Jærbanen var eitt av dei. Der står Senterpartiet og Arbeidarpartiet saman om merknadene. Senterpartiet er ikkje med på forslaget frå Arbeidarpartiet, men replikken gir meg jo sjanse til å gi ei røysteforklaring. Senterpartiet kjem til å støtte forslag nr. 7, frå Arbeidarpartiet, som går på utbygging av godsterminalen og Jærbanen i eit felles OPS-prosjekt. Vi synest dette er eit positivt forslag, i og med at etter dei opplysningane som ligg føre, vil ei samla utbygging spare investeringskostnader. Og med dei stramme rammene som ein har innan samferdsle, er det viktig at ein brukar dei ressursane ein har, på ein best mogleg måte.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2002-12-09:
Når representanten Hoddevik seier at Senterpartiet har sprengt handlingsregelen med 5 milliardar kr, spørst det jo korleis ein reknar for å kome fram til det talet. Men det er heilt korrekt at vi har lagt inn ca. 1 milliard kr ekstra til samferdsle som ikkje går innafor ramma. Dersom ein snakkar med næringslivet, som representanten Hoddevik tydelegvis er så oppteken av, seier jo næringslivet også i hans eige fylke – eg kunne nemne konkrete eksempel på næringslivstoppar – at det må vere mogleg å satse meir på samferdsle, for det er noko av det som betyr mest for dei når det gjeld å utvikle og bevare næringslivet i distrikta. Det vil altså seie at Sverre J. Hoddevik lyttar til næringslivet med det eine øyret, og så høyrer han ikkje på andre viktige element i det som næringslivet seier. Dersom vi ikkje har eit næringsliv som fungerer, må vi òg rekne med at det blir utflagging. Det er ikkje berre ein stram økonomi som er avgjerande, men òg avstandskostnader og andre element er viktige for det same næringslivet.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2002-12-09:
Eg vil òg få trekkje fram det gode samarbeidet som både SV, Senterpartiet og Arbeidarpartiet har greidd å få til så langt i denne perioden. Eg trur at når vi står så mykje saman i strukturspørsmål, kan vi òg stå saman om mange andre ting. Dersom representanten Sørensen går inn og les Senterpartiet sine budsjettmerknader dei seinare åra, vil ho oppdage at Senterpartiet gong etter gong har streka under at vi har utfordringar på samferdslesektoren over heile landet, men vi kan ikkje møte utfordringane på nøyaktig same måten over alt. Vi har snakka om ein todelt innsats: vegutbygging i distrikta og meir satsing på jernbane og kollektivtransport i dei tettfolka områda. Det står vi fast på. Det står òg i særmerknadene til Senterpartiet i dette budsjettet, som det har gjort mange gonger før. Så refererte representanten Sørensen til ei opplisting av nokre prosjekt som Senterpartiet meiner er viktige. Eg vil berre oppfordre representanten Sørensen til å lese godt det som står før denne opplistinga, for der står det «kan vere aktuelle». Dette er ikkje ei utfyllande og fullstendig liste over alle gode tiltak. Når det gjeld f.eks. strekninga Oslo–Asker, er det eit prosjekt som er i full gang. Senterpartiet har absolutt ingen ynske om å gjere noko for å redusere utbygginga på den strekninga. Senterpartiet har òg tidlegare, bl.a. i samband med Nasjonal transportplan, peika på strekninga Oslo–Ski som eit godt tiltak.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2002-12-09:
I budsjettforslaget for 2003 føreslår Regjeringa at fleire riksvegar eller delar av riksvegar skal få status som stamvegar. Argumentasjonen for omdanninga er at det er ynskjeleg å utvikle korridortankegangen i transportplanarbeidet endå sterkare. Senterpartiet er ikkje ueinig i eit slikt argument, men det er grunn til å spørje om det er fornuftig å utvide stamvegnettet utan at nivået på løyvingane blir endra. Halvvegs i planperioden er oppfyllingsgraden på 39,8 pst. for stamvegane. Korleis vil statsråden følgje opp utvidinga av stamvegnettet? I svaret på replikken frå representanten Ausdal Starrfelt sa statsråden at ho var oppteken av merknader frå eit fleirtal i komiteen. Eg oppfatta statsråden slik at ho ville leggje vekt på slike merknader. I fjor bad eit fleirtal, Arbeidarpartiet, Framstegspartiet, SV og Senterpartiet, om at overgangsordningar for store fylkesveganlegg skulle gjennomførast. I budsjettforslaget i år føreslår statsråden og Regjeringa at overgangsordningar skal skrinleggjast. Korleis rimar dette med å leggje vekt på fleirtalsmerknader frå komiteen?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2002-12-09:
Eg vil knyte replikken og spørsmåla mine til eit prosjekt som statsråden har reist rundt i mange vestlandsfylke og snakka varmt om – ja, mange meiner at han har snakka svært varmt om det. Men det var tidlegare. Når vi les budsjettet frå Fiskeridepartementet, er det vanskeleg å vete kva statsråden i grunnen meiner. Statsråden har kanskje forstått at eg snakkar om Stad skipstunnel. Eg vil referere til eit intervju som NRK Sogn og Fjordane hadde med Arnold Jacobsen, tilsett i Kystverket, som var med i den gruppa som laga rapporten om Stad skipstunnel som vart lagd fram for nokre år sidan. Han seier rett ut: «Ein blir litt oppgitt og lei seg.» «Eg forstår ikkje heilt tenkinga», seier han, når han refererer til den måten dette prosjektet er omtala på i budsjettet. Og det han bl.a. viser til, er at det blir sagt at det ikkje var garantert at det skulle bli ei hurtigbåtrute når tunnelen stod ferdig. Men som Arnold Jacobsen seier: «…slike garantiar har aldri vore Kystverket si oppgåve å kome med.» Det finst vel heller ikkje eit rutebåtselskap som kan opprette eller garantere for ei rute på ei strekning som krev ein tunnel, før vedtaket om tunnelen i det minste er gjort. Arnold Jacobsen seier også til NRK Sogn og Fjordane – ifølgje utskrifta som eg har – at han «meiner omtalen i statsbudsjettet er underleg i lys av at fiskeriminister Svein Ludvigsen tidlegare personleg har uttrykt at han er godt nøgd med forprosjektet». Så eg stiller kort og godt spørsmålet til fiskeriministeren: Kva syn har han på Stad skipstunnel? Er det det som står i budsjettet, eller er det det statsråden har reist rundt og sagt til folk i vestlandsfylka?
Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2002-12-09:
Senterpartiet hevder å være opptatt av næringslivet i Distrikts-Norge. Regjeringa har lyttet til det samme næringslivet og fastholdt hovedkravet om et stramt budsjett for å tilrettelegge for positiv renteutvikling og tilsvarende kronekurs. Senterpartiet sprenger handlingsregelen med ca. 5 milliarder kr, og dermed kommer ikke Senterpartiets påplussinger til samferdsel engang fram til votering i dag. I tillegg til dette har Senterpartiet også utstrakt vegring mot effektivisering, konkurranseutsetting og målrettet bruk av ressursene for å få mest kvalitetsprodukt ut av pengebruken. Mange av oss ville tro at arvtakerne etter et gammelt bondeparti hadde sans for nøktern husholdning, der dristig spill med framtidige pensjonsfond ikke skulle komme istedenfor solid fastlandsøkonomi. Hvordan trives Senterpartiet i dag på denne politiske linjen sammen med Fremskrittspartiet?
Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2002-12-09:
Regjeringa har tatt mål av seg til og er også virkelig i ferd med å forandre Norge. Dette kommer til uttrykk gjennom de ulike fagbudsjett. Behovet for omstrukturering og effektivisering har flere parti vært nødt til å ta innover seg, og tallrike merknader i budsjettinnstillingene tydeliggjør dette. Opptakten til det meste av dette ble slått an i fjorårets budsjettprosess for 2002. Videreføringer finner vi også på dagens møtekart. Aksjeselskapsmodellen med tilhørende konkurranseeksponering har tvunget seg fram i samferdselssektoren. I 2003 får vi flere riksvegferjestrekninger på anbud. I 2004 får vi også anbud på enkelte prøvestrekninger på jernbanesporet. Flere ekspressbusser får etter hvert delta i konkurransen om passasjertrafikken. Konkurransen skal nå også nå helt fram til Vegvesenets produksjonsavdeling. Kystverkets produksjonsavdeling blir eksponert for konkurranse, og flertallet peker på aksjeselskapsmodellen som aktuell organisasjonsform også her. Omstilling og utflytting er prosesser som vi må akseptere – kortsiktig – krever ressurser som gjerne skulle gått kanskje til daglig produksjon. Langsiktig er det likevel entydig gevinst av de endringene som nå er satt i gang. For Kystverkets del er det spesielt gledelig i år å se et løft når det gjelder farledsbevilgning og likeså tilskudd til fiskerihavner. Det er grunn til å nevne at i Kystverkets budsjett blir det bevilget 30 mill. kr til fullført etablering av AIS, et system for identifisering og overvåking av skip, og dermed bedre sjøsikkerhet og trafikkontroll i sjøområdene. Kystverket får nå også overført ansvaret for statlig beredskap mot akuttforurensning, og tilhørende midler blir overført fra Miljøverndepartementet. Fiskeridepartementet har ansvaret for presentasjon av alle farledsprosjekter. Stad skipstunnel er et framtidsprosjekt som også i år har fått spalteplass både i Regjeringas budsjettframlegg og i innstillinga fra komiteen. Omtalen i budsjettet har fått ulik tolkning. Komiteflertallet har i sine merknader i innstillinga holdt fast ved årlig framdrift og tilbakemelding om forberedelsene, og dermed et best mulig grunnlag for framtidig prinsippbeslutning. Naturligvis vil kystfylkene ikke slå seg til ro bare med forbedrede farleder. Vegstandarden er også et avgjørende rammevilkår for befolkningen og for et konkurranseutsatt næringsliv. Det er særdeles gledelig at budsjettforliket gav 150 mill. kr ekstra til vegbygging. Ytterligere 10 mill. kr fra planprosessen i Bjørvika henviser til klare premisser for tidligere vedtak. Dette bringer oss et lite hakk i retning av nærmere måloppnåing utenfor hovedstaden. For mitt fylke har budsjettforliket skaffet helt nødvendige 15 mill. kr til en stengningstruet og falleferdig parsell av Rv 620. Jeg slutter meg fullt ut til innstillingens merknad om rasjonell og effektiv drift av igangværende anlegg. Akutte tiltak for å sikre framkommelighet på gamle marginalprosjekt kan likevel tvinge seg fram. Rv 620 er et slikt tiltak. Med bevilgninger i 2003 vil vi være mer enn halvferdig med den ekstremt dårlige parsellen, og bindingene for framtidige budsjett er naturligvis da svært minimale.
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2002-12-09:
Jeg vil heller ikke delta blant dem som for enhver pris skal kritisere kollektivtrafikken og beskrive virkeligheten mer elendig enn det man behøver å gjøre den, men jeg tilhører dem som gjerne vil ta virkeligheten på alvor. Jeg var så vidt inne på det i mitt tidligere innlegg. Det står rett og slett dårlig til i kollektivtrafikken. Da kan man jo forsøke å beskrive den annerledes, slik at folk kan trives med elendigheten. Men det er faktisk vanskelig hvis man bruker kollektivtransport hver dag, og ikke som en tilfeldig øvelse. Det er det som er utgangspunktet når flere av representantene i salen og mange i komiteen etterlyser tilskudd fra statens side for å gi muligheten til en bedre utvikling for kollektivtrafikken – ikke for å redusere kommunenes ansvar, ikke for å redusere fylkenes ansvar, men for å gi bedre muligheter. Det er der vi står i dag, og det er der vi er tvunget til å foreta noen valg. Så er det dette med at stramme budsjetter krever prioritering. Jeg nevnte i mitt tidligere innlegg: 25 mill. kr til Oppland, 5 mill. kr til Fauske, 10 mill. kr til Øye–Borlaug. Jeg er brått usikker på om dette er gode tiltak til bl.a. trafikksikkerhet Men det jeg vet, er at penger til Drammenspakken er penger til trafikksikkerhet. I forhold til den tenkning som statsråden gav uttrykk for, blir spørsmålet: Bryr man seg ikke om Drammenspakken? Er det andre prosjekter i utkantene som er viktigere?
Bjørgulv Froyn (Arbeiderpartiet), 2002-12-09:
Det er hyggelig i disse førjulstider at folk kan glede seg over hverandre. Man skal jo være romslig. Med mye skryt slipper man også gaver, og det kan man komme billig ut av. Det kan være viktig i en politisk sammenheng som dette. Nå skal jeg ikke snakke om det. I forbindelse med Kystverket er det en relativt bekvem situasjon. Det er noen usikkerhetsområder, men en relativt bekvem situasjon. Jeg har lyst til å ta en bekymring, og så en annen sak som jeg tror vi er veldig enige om, og som vitner om en viss utvikling fra forrige gang vi behandlet budsjettet. Bekymringen går på omdanningen og eventuelt endringen i eierskapet av Kystverket Produksjon. Her opplever vi at prinsippet blir viktigere enn den praktiske virkeligheten. Det er noe med å legge forholdene til rette for at Kystverket Produksjon skal være mest mulig effektivt, og sånn sett sørge for at det arbeidet de er pålagt å gjøre, blir best mulig. Istedenfor at man skaper ro i denne organisasjonen, rulles det på og rulles det på med nye tiltak, som vi har sett i andre statlige virksomheter, som ikke etablerer den lojalitet og vilje til samarbeid som er en forutsetning for at man skal få mest mulig ut av det man holder på med. Isteden skaper man usikkerhet, som ødelegger for et godt resultat. Det gode i sammenhengen er Galileo-programmet for navigasjonssystemene. Det er viktig å legge vekt på at det er bred enighet i komiteen om å satse på at Norge får en bedre posisjon i forhold til Galileo-programmet, og at det som har skjedd vedrørende «Galileo Joint Undertaking», som det heter, ikke bidrar til at vår rolle er uavklart i for lang tid. Jeg tror det er viktig og riktig å si at det er bred enighet i komiteen om at dette er industrielt og forskningsmessig viktig for Norge.