Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2005-02-18:
Supplering av Verneplan for vassdrag har vært viet stor oppmerksomhet. Mange ulike syn og interesser har stått mot hverandre – miljøorganisasjoner, grunneiere, kommuner og fylkeskommuner. Det har derfor vært en stor utfordring å sikre gode flertallsløsninger både hva gjelder mer prinsipielle sider ved proposisjonen som Regjeringen har lagt fram, og knyttet opp til de enkelte vassdrag. Det er derfor grunn til å takke saksordføreren for vel utført arbeid, og de partier som konstruktivt har bidratt til innstillingen slik den foreligger i dag. Verneplan for vassdrag er vedtatt i fire etapper, den første i 1973. 341 vassdrag er til nå vernet, med et samlet kraftpotensial på 36,5 TWh. I forslag til supplering av Verneplan for vassdrag foreslår Regjeringen vern av tilsvarende ytterligere 7 TWh pr. år. Regjeringen tar på alvor at perioden for de store vannkraftprosjektenes tid er over. Det betyr at vi ikke kan påregne mange større utbygginger av vassdrag i framtiden. Hensynet til dette og ønsket om å bevare vår unike natur for framtidige generasjoner ligger til grunn for Regjeringens omfattende satsing på vern av nye vassdrag. I møte med utfordringer knyttet til kraftunderskuddet vil det derfor være riktig å fokusere på nye, fornybare energibærere, modernisering av eksisterende vannkraftanlegg og mer bruk av naturgass på en miljøriktig måte. Regjeringen har derfor ambisiøse målsettinger på dette området fram mot 2012, først og fremst kanalisert gjennom selskapet Enova. For Regjeringen og Kristelig Folkeparti er vern sammenfallende med god miljøpolitikk. Det er dessverre noen, også i denne sal, som mener at rennende og urørte vassdrag er en uting. Det er derfor viktig å understreke den egenverdi som vassdrag og unik natur har for opplevelser, friluftsliv og rekreasjon. Jeg er derfor glad for at et stort flertall i dag stiller seg bak hovedlinjene i Regjeringens forslag til supplering av vassdragsvernet. Komiteen har gjennomført en god behandling av forslaget til supplering av vassdragsvernet. Blant annet er det gjennomført besøk til noen av de mest omstridte vassdragene som vi kjenner fra den offentlige debatten, og den åpne høringen som vi tidligere har holdt, har gitt komiteen et godt beslutningsgrunnlag. Så langt mulig er alle etter min oppfatning blitt hørt, og ulike synspunkter har kommet fram gjennom denne prosessen. For noen vassdrag er det stor enighet om vern, mens andre har vært underlagt stor uenighet, til dels kraftig motstand. Det er likevel mitt inntrykk at mye av motstanden som har framkommet, baserer seg på usikkerhet knyttet til omkringliggende arealer og bruken av disse. Det er selvsagt grunn til å ta denne bekymringen på alvor, og innstillingen presiserer derfor behovet for en gjennomgang av de rikspolitiske retningslinjer for vassdragsvern for å klargjøre hvilke begrensninger og muligheter som et vern gir når det gjelder bruk av vassdragets tilstøtende areal. Det har blitt hevdet at retningslinjene praktiseres for strengt, og ikke minst ulikt, fra fylke til fylke. Det må derfor presiseres på hvilke måter retningslinjene skal forstås, for å motvirke fortolkninger som kan oppleves sprikende og urettferdige. Flertallet støtter derfor Regjeringens klargjøring i proposisjonen om at vernet ikke skal fortolkes så strengt at det legger vesentlige begrensninger på enhver type virksomhet i verneområdet, og at vernet i utgangspunktet gjelder kraftutbygging. Til tross for vern er det altså fortsatt mulighet for ulike virksomheter i tilknytning til vassdragets omkringliggende arealer, ikke minst vanlig landbruksaktivitet. De rikspolitiske retningslinjene har imidlertid betydning for hvordan man forvalter disse områdene. Selv om vernet primært skal sikre vassdraget mot kraftutbygging, vil tilstøtende områder ofte ha betydning for verneverdiene sett under ett. Det må derfor understrekes at de rikspolitiske retningslinjene er et godt og viktig instrument og hjelpemiddel for kommunene i deres arbeid med planlegging i forhold til plan- og bygningsloven langs vernede vassdrag. De rikspolitiske retningslinjene skal sikre at de totale verneverdiene i og omkring vassdraget ikke forringes. Erfaringene med praktiseringen av de rikspolitiske retningslinjene har vært varierte. I forbindelse med behandlingen av denne saken i komiteen har det også framkommet at mange ikke har opplevd disse som problematiske. Flertallet legger derfor ikke til grunn et behov for større endringer av retningslinjene, men for en evaluering med sikte på presiseringer av hvordan disse skal forstås, for å sikre en mest mulig lik anvendelse fra kommune til kommune og fra fylke til fylke. Dette er i tråd med ønsker fra flere hold som har framkommet til komiteen under behandlingen av denne saken. Mikro-, mini- og småkraftverk representerer et betydelig potensial for kraft. En større åpning for utbygging av slike inngår derfor som en viktig del av Regjeringens strategi også når det gjelder kraftbalansen. Det legges derfor bedre til rette for at lokale aktører og kraftselskaper i større grad kan nyttiggjøre seg denne muligheten for mer egenprodusert kraft. Mange lokalsamfunn og grunneiere har tatt godt imot Regjeringens opplegg for forenklet saksbehandling av denne type kraftverk. Betydningen av økt verdiskaping og ekstrainntekter for grunneiere er viktig i denne sammenhengen. I forslaget til supplering av Verneplan for vassdrag åpnes det for at mindre kraftverk kan bygges også i disse, etter nærmere konsekvensutredninger i forhold til vernet. Regjeringen legger til rette for utbygginger inntil 1 MW som en generell øvre grense. Forslaget i proposisjonen samsvarer med hva regjeringspartiene, sammen med Fremskrittspartiet og Senterpartiet, sa i innstillingen til tilleggsmeldingen til klimameldingen, Innst. S. nr. 240 for 2001-2002. Jeg skal ikke i mitt innlegg gå veldig dypt inn på de enkelte vassdrag, men jeg vil uttrykke glede over at Regjeringen i alt vesentlig får flertall for sine forslag. Noen justeringer er gjort. To vassdrag er helt eller delvis tatt ut av verneplanen, mens det foreslås tre igangsatte prosesser med sikte på framtidig vern. Jeg er også glad for at Regjeringen har varslet at den vil komme tilbake til Stortinget med en egen sak om Vefsna, og vi får dermed anledning til en full drøftelse av dette vassdraget når den tid kommer. Utover dette vil min partikollega Ingmar Ljones i et senere innlegg fokusere sterkere på de enkelte vassdragene. Senterpartiet har foreslått i Dokument nr. 8:14 at det innføres en midlertidig stans i vernetiltak ut fra ønsket om å se konsekvensene av vern i forhold til bosetting og næringsutvikling. La meg si at jeg for min egen del ikke kan se at det er et behov for et slikt forslag. Det kan derimot bidra til at verdifulle områder og vassdrag kan gå tapt i en nødvendigvis langvarig prosess som en vernepause ville innebære. Jeg tror ikke at tempoet i vernepolitikken først og fremst er problemet, men snarere at mange mener prosessene fram mot et vern ikke har vært tilfredsstillende. Det er viktig å sikre gode prosesser hvor alle berørte, alle interessegrupper, får anledning til å komme fram med sine synspunkter. Jeg er trygg på at Regjeringen ivaretar dette på en tilfredsstillende måte. Verneplan for vassdrag har sitt utgangspunkt i tidligere vedtak gjort i Stortinget om at en slik plan skulle legges fram, og jeg regner derfor med at Senterpartiet ikke mener at en eventuell vernepause skulle inkludere den saken som vi diskuterer i dag. La meg avslutningsvis si at dette er en sak som naturlig utløser et stort engasjement fra mange hold. Lokalsamfunn og miljøorganisasjoner har kommet til orde. Det er en sak hvor overordnede nasjonale hensyn kan komme i konflikt med lokale interesser. Slik er det også i andre saker. Jeg tror at de som nå berøres av vernet i sitt vassdrag, på sikt vil se de muligheter som et vern gir, og at det faktisk også medfører positive ringvirkninger for lokalsamfunnet å ha et vernet vassdrag. Til slutt vil jeg få takke Arbeiderpartiet for et konstruktivt samarbeid. Jeg vil også takke SV og Senterpartiet for noe varierende støtte, som samlet sikrer de hovedlinjene som ligger i Regjeringens forslag til supplering av Verneplan for vassdrag. Så må jeg bare få si at jeg under et tidligere innlegg her i dag plutselig ble litt usikker på om de som stiller seg bak flertallet, faktisk gjør det. Men jeg regner med at Arbeiderpartiet vil komme til å stemme slik de har signalisert i innstillingen at de vil gjøre.