trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Russlands invasjon av Ukraina har skapt ein særleg alvorleg situasjon for befolkninga der og har sendt mange menneske på flukt. Nokre av dei kjem til Noreg, og vi skal ta dei godt imot. Representanten Skjelstad tar opp spørsmålet om eingongsstønad og barnetrygd ved fødsel. Eingongsstønaden er regulert i folketrygdlova og er omfatta av dei generelle føresegnene for medlemskap i folketrygda. Personar som er busette i Noreg, er pliktige medlemer i folketrygda, og som hovudregel vil ein person som kjem til Noreg, verta rekna som busett i Noreg når opphaldet er meint til å vara i minst 12 månader. For å få medlemskap i folketrygda må vedkomande ha lovleg opphald i Noreg. Med det vert det meint at personen har opphaldsløyve eller anna lovleg grunnlag for opphaldet. Før personen får innvilga opphaldsløyve, er ein omfatta av føresegna om trygderettar for asylsøkarar. Den føresegna gir ikkje rett til eingongsstønad. Ei kvinne som føder før ho har fått opphaldsløyve, vil altså ikkje vera medlem av folketrygda og dermed ikkje ha rett til eingongsstønad. Retten til barnetrygd er regulert i barnetrygdlova og er avhengig av om barnet vert rekna som busett i Noreg. Barn som har søkt asyl i Noreg, vert tidlegast rekna som busett her frå og med den kalendermånaden det er gjort vedtak om asyl eller opphaldsløyve i Noreg. Opphaldsløyve for dei med midlertidig kollektiv beskyttelse vert gitt for 12 månader, og slik barnetrygdlova er formulert i dag, må barnet ha til hensikt å opphalda seg i Noreg i meir enn 12 månader, altså i minst 12 månader og éin dag. Barnetrygdlova skil seg altså frå folketrygdlova, der kravet er at opphaldet er meint å vara i minst 12 månader. Det vil seia at personar med midlertidig kollektiv beskyttelse ikkje har rett på barnetrygd etter dagens lov. Når det gjeld eingongsstønad for dei som ikkje har opphaldsløyve, ser eg ikkje grunn til å føreslå særlege unntak frå dei vanlege føresegnene for dei som er fordrivne frå Ukraina. Likebehandling er eit viktig prinsipp som òg må gjelda her. Når det gjeld barnetrygda for dei som får midlertidig kollektiv beskyttelse, er dette ei problemstilling som eg er oppmerksam på, og som regjeringa no vurderer nærmare.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-04-06:
I svaret mitt gjorde eg greie for at etter min vurdering er det ein forskjell å be om at asylsøkjarar før dei har fått opphald, skal få rett til eingongsstønad. Det vil i tilfelle vera ein forskjellsbehandling mellom asylsøkjarar som kjem generelt, og dei som kjem frå Ukraina. Når ein har fått opphaldsløyve, vil kvinner kunna få eingongsstønad. Det som kanskje er meir utfordrande, er at det i dag er ein forskjell i krav til lengde på opphald mellom barnetrygdlova og den andre lova. Det har eg varsla at eg skal sjå nærmare på.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2022-04-06:
Eg kan forsikra representanten om at eg skal sørgja for at dei barna og kvinnene som kjem til Noreg, skal bli godt varetatt. Når det gjeld dei som ikkje får eingongsstønad før dei har fått opphaldsløyve, er dei omfatta av andre økonomiske ordningar. Dei bur ofte på eit mottak og vil få ei utbetaling og hjelp etter retningslinjene til Utlendingsdirektoratet. Så òg da ein skal vera varetatt. Når det gjeld retten til barnetrygd, har eg gjort greie for at dagens lover skil litt i kravet til kor lenge barn og foreldre har tenkt til å verta værande i Noreg. Det kan synast som at det ikkje er bra at det er forskjellige reglar for det. Det skal eg sjå nærmare på.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg var selv og befarte området for kun kort tid siden. Jeg var på E6 Kvænangsfjellet på mandag, og der fikk jeg se begynnelsen på det som kommer til å bli en vei med bedre framkommelighet og åpenbart også større sikkerhet og trygghet for brukerne av veien. Prosjektet ble overdratt til Nye Veier sommeren 2019, og nå 2 ½ år senere er anleggsarbeidet i full gang. Totalentreprenør Leonhard Nilsen & Sønner har kommet mer enn 1 000 meter inn i fjellet. Nye Veier fikk ikke overført ekstra midler til å bygge ut denne strekningen. Nye Veiers finansiering av utbyggingen på Kvænangsfjellet kommer av besparelser som selskapet har oppnådd på andre strekninger i selskapets utbyggingsportefølje. Utbyggingen av tunnel i Kvænangsfjellet var av Statens vegvesen planlagt gjennomført i handlingsplanperioden 2018–2023, men finansieringen manglet. Statens vegvesen hadde i samme handlingsplan foreslått at Mettevolltunnelen, altså Kvænangsfjellet sør, skulle bygges ut som et skredsikringstiltak. Tiltaket var tenkt gjennomført i perioden 2024–2029, men det var uten angivelse av oppstartsår. Den tredje tunnelen, for å sikre Rakkenes, forelå det ingen finansieringsplan for – verken i Nasjonal transportplan eller i Statens vegvesens handlingsprogrammer. Lengden på disse tunnelene ble av Nye Veier vurdert i reguleringsplanarbeidet ut fra det prosjektutløsende behovet. Utforming, lengde og plassering er foretatt basert på gjeldende håndbøker og skredfarevurderinger. Det har vært svært høy skredfare i området i vinter, og det har gått flere skred. Noen skred har stengt E6. Disse skredene vil de nye tunnelene som bygges være en god løsning på. Det betyr at skredene går der Nye Veier har prosjektert tunneler. Ett av skredene i Mettevoll kom aldri ned på E6 og forårsaket ingen stenging av veien. Men skredet kom i et område hvor det sjeldnere går skred. Der skal det likevel bygges skred- og ledevoll. Det er opp til Nye Veier å vurdere omfanget av utbygging innenfor de strekningene selskapet får ansvar for, og vi må ha tillit til at fagmyndighetene våre løser de oppgavene de er satt til å løse. I dette prosjektet er det å sikre framkommelighet og trygghet for brukerne av E6 Kvænangsfjellet det som er formålet. Jeg er trygg på at Nye Veier kommer til å ferdigstille et prosjekt som vil løse de store utfordringene med hyppig vinterstenging av E6 over Kvænangsfjellet.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Det er et veldig interessant perspektiv, som jeg også fikk grundig innføring i på min befaring på mandag, hvor vi så på andre strekninger der Troms og Finnmark fylkeskommune bruker annen teknologi – radarovervåkning, skredtårn, såkalt Daisy Bell for å løse ut skred. Det ligger helt klart muligheter i både framtid og nåtid her på å bruke teknologi for å ta mer kostnadseffektive grep for å skape trygghet og sikkerhet i systemene. Det er åpenbart slik at det man allerede er i gang med hos både fylkeskommunen og Statens vegvesen av pilotprosjekter, på et eller annet tidspunkt vil manifestere seg i klare retningslinjer. Om det blir i håndbok eller på annet vis, skal nok jeg være forsiktig med å slå fast akkurat her og nå, men jeg er optimistisk på vegne av prosessen som pågår med å utforske ny teknologi.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Helse Møre og Romsdal jobber med sikte på å kunne gjenåpne et faglig forsvarlig fødetilbud i Kristiansund, etter at dette ble midlertidig samlet ved Molde sykehus i februar i fjor. Stortingets vedtak om gjenåpning av fødetilbudet i Kristiansund følges opp. Regjeringen har også valgt å tilføre særskilte ressurser til helseforetaket, som et bidrag for å kunne lykkes med gjenåpning. Da fødeavdelingen i Kristiansund måtte stenges i februar i fjor, var årsaken mangel på fagfolk, høy vikarbruk og en drift som ikke var faglig forsvarlig. Helseforetaket har jobbet aktivt for å kunne gjenåpne. Det viktigste tiltaket har vært å rekruttere flere fagfolk. De har lyktes til en viss grad og har rekruttert både gynekologer og jordmødre. I januar i år ble det åpnet en jordmorstyrt barselavdeling i Kristiansund. Helseforetaket har hatt en stor satsing på videreutdanning av jordmødre i hele helseforetaket. De har også iverksatt en rekrutteringskampanje med et internasjonalt rekrutteringsbyrå, og de har jobbet både nasjonalt og internasjonalt for å rekruttere gynekologer. Etter at de 25 mill. kr ble bevilget, har helseforetaket brukt midler på utdanning av jordmødre, noe som delvis har vært mulig på grunn av de ekstraordinære midlene. De har satset på rekrutteringstillegg til nyutdannede jordmødre, og de har ansatt flere leger i spesialisering. På sikt vil midlene ha effekt ved at man utdanner flere jordmødre og flere gynekologer. Det er viktig for å sikre et trygt fødetilbud i Møre og Romsdal, også i framtiden. Helseforetaket mangler fortsatt fagfolk for å kunne gi en endelig dato for gjenåpning. Det har ikke vært økonomi som har begrenset mulighet til gjenåpning, verken før eller etter den særskilte bevilgningen. Rekruttering til små fødeavdelinger er en utfordring mange steder. Samtidig vil jeg påpeke at innbyggerne i Møre og Romsdal har et trygt og forsvarlig fødetilbud.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Ansvaret for å drive faglig forsvarlig ligger lokalt hos de fagfolkene som har ansvar for tilbudet. At statsråden skulle tatt over tilbudet, mener jeg hadde vært en dårlig løsning. Jeg mener at fagfolk med riktig kompetanse må gjøre de vurderingene. Grunnen til at man ikke har gjenåpnet, er at man ikke har tilstrekkelig med fagfolk til å håndtere en 24-7 vaktbelastning, som en fødeavdeling må ha. Det må være beredskap hele døgnet for trygt å ta imot barn og oppfylle de faglige kravene som ligger i en fødeavdeling. Vi har flere kategorier fødetilbud i Norge, og en fødeavdeling må ha heldøgns gynekologberedskap i vakt, og det er forklaringen på at man fortsatt ikke har satt en dato.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Det er ikke riktig som representanten Hoksrud sier. For det første er det ikke riktig at vi ikke følger opp Stortingets vedtak, det gjør vi. De har fått beskjed om hva som gjelder, hva som er Stortingets vilje, og de jobber med det. Regjeringen har til og med gitt dem en ekstra økonomisk håndsrekning for å nå det målet. Representanten Hoksrud må ta fram speilet og se seg selv, for han har støttet en regjering i åtte år hvor det ikke har blitt utdannet tilstrekkelig med fagfolk. Det er 250 ledige jordmorstillinger, og den regjeringen som representanten Hoksrud har gitt sin støtte til i åtte år, har ikke nådd sine egne kandidatmål for å utdanne spesialsykepleiere et eneste av de årene. Man har heller ikke sørget for tilstrekkelig antall LIS1-stillinger, sånn at vi får opp flere gynekologer i spesialisering. Så her vil jeg oppfordre representanten til noe selvransakelse.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-04-06:
Mens representanten Hoksrud går til sjølvransaking, går eg på talarstolen for å stille følgjande spørsmål til næringsministeren: «Byggenæringa er Noregs største fastlandsnæring. Næringa opplever massiv kostnadsauke og ordrebortfall, med betydeleg risiko for aukande arbeidsløyse. Byggenæringens Landsforening har bedt regjeringa om samarbeid om raske tiltak for å avhjelpe situasjonen, mellom anna ved å sikre likviditet i verdikjedene, bistand til å handtere eskalerande kostnadsauke, auka satsing på enøktiltak/oppgradering av dagens bygningsmasse med meir. Vil regjeringa samarbeide med byggenæringa om ein slik plan med tiltak, og kor raskt kan det kome på plass?»
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-04-06:
Eg takkar for svaret, og eg er einig med statsråden i at makroøkonomien er viktig no. Vi må treffe det rette nivået for korleis vi stimulerer økonomien for å unngå renteauke. Det er korrekt at det ikkje er slik at det no er oppstått ei akutt krise i bygg- og anleggsnæringa, men det eg opplever at byggnæringa prøver å formidle, er at ein må få på plass ein dialog i ein situasjon som er ekstremt krevjande, for å sikre at partane har tett dialog og kan hjelpe kvarandre gjennom den krevjande situasjonen vi er i. For prisauken vi ser på råvarer og innsatsfaktorar i byggnæringa, er enorm og ikkje teken høgd for i bl.a. mange av kontraktane dei har inngått med det offentlege. Eg oppfattar ikkje at dette er eit nytt rop etter store krisepakkar og ekstraløyvingar og slike ting, men at det er eit ønske om ein dialog om f.eks. kva rolle staten kan spele med risikoavlasting i ein vidare situasjon der råvarepriser fortset å stige og det blir eit veksande gap. Risikoavlasting håper eg er eit tema statsråden vil følgje opp.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-04-06:
Det kan vel diskuterast kor godt alle tiltaka i førre runde trefte, men det får vi la liggje no. Eg trur vi er einige om at det her ikkje er snakk om milliardar av kroner i ei ny krisepakke, men eg skal gje eit konkret døme på kva dette handlar om. Det største byggentreprenørselskapet i min valkrins, Åsen & Øvrelid, har 200 000 tilsette, og ein stor del av omsetninga er frå offentlege bygg. Det dei no opplever, er at trelastprisane har auka med 100 pst. på eitt år, bygg- og armeringsstålprisane har gått opp med 50 pst. på kort tid, og sementprisane aukar frå dag til dag. Andre byggevarer aukar mellom 50 pst. og 30 pst. Veldig mange av kontraktane deira er bundne opp i kontraktar med det offentlege, der det ikkje er tatt høgd for regulering ved ein så eskalerande kostnadsvekst. Då blir mitt spørsmål igjen: Ingen spør etter milliardpakker her og no, men det næringa ønskjer, og som eg håper statsråden kan stadfeste, er no å ha ein tett dialog. Korleis kan vi få på plass verkemiddel der ein f.eks. kan bli einige om tiltak som hjelper med likviditet og risikoavlastning viss denne situasjonen varer over tid, slik at vi kan vere i forkant og sleppe å kome med krisepakker nokre månader fram tid?
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Takk for spørsmålet. Vi er inne i en krevende tid med betydelige prisstigninger i mange markeder og bransjer. Årsakssammenhengene er som kjent sammensatte. Det handler om både kapasitetsutfordringer i globale verdikjeder, ekstraordinære forhold i strøm- og energimarkedene og ikke minst den forferdelige krigen i Ukraina, som har forsterket disse utfordringene. Dette er krevende for norsk næringsliv, men det er utvilsomt også en europeisk og global utfordring vi nå er vitne til. Hvorvidt næringslivet eventuelt skal kompenseres for høye priser, må alltid bygge på en bred vurdering der det er mange hensyn vi må ivareta. Vi må hele tiden vurdere grensen mellom det som er bedriftenes ansvar, og det som er statens ansvar. Norsk næringsliv er vant til å håndtere og tilpasse seg endringer i prishopp og innsatsfaktorer, og vi må være varsomme med å ta grep som flytter ansvaret for å drive for egen regning og risiko fra bedriftene til skattebetalerne. Det er ikke et økonomisk system vi ønsker oss. I en situasjon der vi nå opplever et svært høyt aktivitetsnivå i norsk økonomi, der store deler av norsk næringsliv går veldig godt, er det en reell fare for økt rente. Derfor må vi vurdere veldig nøye hvordan staten bruker pengene på vegne av skattebetalerne. Dette handler i bunn og grunn om å sikre norske bedrifters langsiktige konkurransekraft. Vi følger med på norsk økonomi hver eneste dag. Jeg har ukentlige møter med partene i arbeidslivet der dette er tema. Vi har nær kontakt. Vi følger bredden av norsk næringsliv. Vi er mye ute og snakker med bedriftene. Jeg har nylig hatt møte med tolv av NHOs seksten landsforeninger, herunder representanter for byggenæringen. Vi har også fått et skriftlig innspill fra BNL, som jeg har lest med stor interesse. Og jeg kan garantere at den gode dialogen med NHO fortsetter. La det ikke være noen tvil: Regjeringen har før vist at vi er – og vi er også nå – beredt til å handle dersom situasjonen i norsk økonomi tilsier det. Vi vil gjøre alt det vi kan for å bidra til å holde aktivitetsnivået i norsk økonomi oppe på et høyt nivå, og vi skal også bidra til å sikre arbeidsplassene. Vi er opptatt av at produksjonen skal være i gang, og at produktene skal komme ut i markedet. Jeg synes det er viktig å si – for dette er jo ikke første replikkveksling mellom representanten og meg når det gjelder støtteordninger til næringslivet – at vi heller ikke skal svartmale situasjonen. Begrepet krise, som enkelte nå tar i sin munn, mener jeg det ikke er dekning for. Det går godt i norsk økonomi, det er stor mangel på arbeidskraft i mange landsdeler og i mange bransjer, og det er forventninger om høyere prisvekst og høyere rente. Derfor er det nødvendig at vi legger vekt på en forsvarlig statlig pengebruk, som igjen skal bidra til den langsiktige verdiskapingen og konkurransekraften i næringslivet. Dersom vi nå får en for høy rente, vil det gå direkte ut over eksportbedriftene våre gjennom svekket konkurransekraft.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Nå er det litt uklart hva representanten mener, for jeg forsto på representanten nå at det ikke er behov for krisetiltak, men spørsmålet til meg er jo når tiltakene kommer på plass – hvor raskt – med tre spørsmålstegn. Da antar jeg at representanten mener vi har fryktelig dårlig tid med å komme med tiltak, og denne regjeringen har bevist at vi kan komme med tiltak. Da norsk økonomi sto overfor en krise i vinter, fikk vi på få uker på plass 20 økonomiske tiltak til en verdi av 20 mrd. kr, som gjorde at vi kom ut av denne smittetoppen med 10 pst. av permitteringene vi hadde i tilsvarende tidligere smittetopp, og med høyere sysselsetting enn før pandemien. Er det noe Arbeiderpartiet kan, er det motkonjunkturpolitikk, og vi følger dette fra dag til dag. Men vi kan ikke føre motkonjunkturpolitikk når det ikke er grunnlag for å føre motkonjunkturpolitikk. Det å nå investere milliarder av kroner i støtteordninger når det går så godt, vil være uforsvarlig pengebruk. Det betyr ikke at vi utelukker det. Hvis denne situasjonen vedvarer og det er behov for det, er denne regjeringen absolutt beredt til å handle. Det har vi vist før, og det kan det godt være at vi viser igjen.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-04-06:
Jeg kan garantere at regjeringen har nær og god dialog med partene i arbeidslivet, herunder også BNL. Jeg hadde møte med BNL 24. mars. Den 30. mars mottok jeg et brev, sammen med mange kollegaer i regjeringen, med konkrete innspill. Der står det bl.a. at bygg- og anleggssektoren nå i øyeblikket opplever høy aktivitet, men at det også er usikkerhet og ordrebortfall. Det står også i det brevet at bransjen opplever mangel på arbeidskraft. De to tingene er jo et signal om at det går godt, men jeg sier ikke at dette ikke er utfordrende. Jeg sier ikke at det er lett for bedriftene å håndtere en stor økning i priser og kostnader. Det er derfor vi er nødt til å følge med på norsk økonomi fra dag til dag, og dersom dette nå skulle bli en langvarig situasjon der ordrebøkene ikke fylles opp igjen og vi risikerer eventuelle permitteringer og aktivitetsnedgang, er det klart vi er beredt på å handle. Det er også det BNL spør oss om. Jeg kan garantere at vi kommer til å ha god dialog med både dem og andre framover. Så håper vi på det beste utfallet.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-06:
«Riksadvokatembetet har slått fast at det har vært systematiske feil og mangler i politiets håndtering av tvangsmiddelbruk i mindre narkotikasaker. Både statssekretær i Justis- og beredskapsdepartementet Erik Sandsmark Idsøe og politiet har beklaget dette. Justisministeren har foreløpig ikke stilt seg bak statssekretærens eller politiets beklagelse. Vil statsråden beklage på vegne av regjeringen til alle som er blitt utsatt for ulovlig tvangsmiddelbruk i disse sakene, og dersom ikke – hvorfor?»
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-06:
Jeg må si at jeg er dypt skuffet over justisministeren. Man skulle tro det var enkelt å slå fast at når staten har begått systematiske brudd på rettighetene til borgere i landet, er det verdt en beklagelse – en beklagelse som allerede er gitt av statssekretær Erik Sandsmark Idsøe den 17. mars, og som politiet også har gitt. Da må jeg spørre om justisministeren trekker sin egen statssekretærs beklagelse tilbake.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-06:
Det virker som justisministeren ennå ikke har forstått omfanget av en pågående skandale på hennes eget fagfelt, for en etat under hennes ansvar, og det er vanskelig å tro at justisministeren faktisk jobber med å rydde opp i dette spørsmålet. Vi vet jo at justisministeren kan være handlekraftig. Hun har satt himmel og jord i bevegelse for å rydde opp i passkøer for nordmenn som vil reise til Syden, men har knapt løftet en finger for folk som har opplevd å få sine rettigheter systematisk brutt i årtier. Hun har ikke engang fulgt opp en beklagelse fra sin egen statssekretær. Kan statsråden betrygge Stortinget om at hennes departement faktisk jobber med å ordne opp i denne saken?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-06:
Feilene som er avdekket i Riksadvokatens rapport om politiets tvangsmiddelbruk i mindre alvorlige narkotikasaker, er alvorlige. Flere har vært utsatt for tvangsmidler som det ikke har vært tilstrekkelig grunnlag for, eller som det ikke var truffet beslutning om av kompetent myndighet. Tvangsmiddelbruk er blant statens mest inngripende tiltak overfor den enkelte, og nettopp derfor er feil og avvik på dette området så alvorlig. Forholdsmessighetsvurderingen som gjøres i det enkelte tilfelle, må følge samfunnsutviklingen. Påtalemyndighetens oppmerksomhet om forholdsmessighetsvurderingen ved tvangsmiddelbruk i de mindre alvorlige narkotikasakene har ikke vært god nok. Jeg er glad for at dette ble grepet tak i umiddelbart, og jeg er enig med riksadvokaten i at dette må og skal forbedres. Som min forgjenger Monica Mæland uttrykte det da riksadvokaten varslet gjennomgangen som rapporten gjelder: «Det skal ikke herske noen tvil rundt politiets praksis ved bruk av tvangsmidler i narkotikasaker.» Jeg vil tett følge opp arbeidet som min forgjenger startet i fjor vår. Jeg har derfor, etter at rapporten ble framlagt, vært opptatt av hva som skal til for å forhindre en fortsatt praksis i strid med regelverket. Flere tiltak er allerede iverksatt. Den videre oppfølgingen som må skje i politiet og påtalemyndigheten i form av en etterlevelseskontroll fra Riksadvokaten i inneværende år, er også svært viktig. Det har sviktet både på punkter som Politidirektoratet har ansvar for, og på punkter som Riksadvokaten har ansvar for. Riksadvokaten har et uavhengig ansvar for straffesaksbehandlingen i den enkelte sak, herunder for statsadvokatenes fagledelse av politiet og politijuristenes legalitetskontroll. Politidirektoratet har ansvaret for at politiutdannede og påtalejurister har tilstrekkelig kompetanse, får tilstrekkelige ressurser til straffesaksbehandlingen og for at straffesaksbehandlingen organiseres sånn at straffeprosesslovens krav kan ivaretas. Jeg tar denne saken på høyeste alvor, og det har jeg også forsikret meg om at både politidirektøren og riksadvokaten gjør. Riksadvokaten må sammen med Politidirektoratet sørge for at praksis bringes i samsvar med regelverket. Vi må huske at politifolk er ute og gjør en jobb hver dag, og det må være tydelig for dem hva de skal forholde seg til. Den enkelte polititjenesteperson og påtalejurist må vite hva de har å forholde seg til, slik at vi kan forebygge at de tråkker feil. Det ansvaret er jeg trygg på at begge etatene tar. Arbeidet startet i april 2021, og de to etatene samarbeider godt om tiltak for å sikre at retningslinjene er tydelige, og at det følges opp både av påtalemyndigheten og av politiet. Jeg vil følge opp videre og forsikre meg om at etatene også framover tar og følger opp sitt ansvar. Det som er viktig nå, er å forebygge at dette ikke skjer igjen.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-06:
Det som er viktig, er at vi gjør tiltak for at denne praksisen ikke fortsetter som den har gjort, at vi forebygger at dette skjer igjen. Politiet har beklaget. Det mener jeg var helt riktig. Jeg er glad for at både politidirektøren og riksadvokaten tar denne saken på største alvor og har gjort mange tiltak for å forebygge at praksisen fortsetter. De har gjort tiltak knyttet til praktiseringen og til kompetansebygging, sånn at man forsikrer seg om at vi har høy oppmerksomhet på dette framover.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-04-06:
Hva representanten tror, får jeg ikke gjort så mye med. Det viktige her er å vite, og jeg vet at jeg selv tar saken på største alvor. Jeg vet at politidirektøren gjør det. Jeg vet at riksadvokaten gjør det. Det har jeg personlig forsikret meg om. Jeg er også veldig opptatt av å følge opp det arbeidet som begynte under forrige regjering, da disse feilene ble avdekket og man begynte en gjennomgang og å gjøre tiltak for å forsikre seg om at praksisen som har vært, ikke fortsetter på samme måte i framtiden. Det vet jeg, det er jeg trygg på, og det kan jeg også forsikre representanten om.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-04-05:
På vegne av stortingsrepresentantene Hege Bae Nyholt, Seher Aydar og meg selv vil jeg fremme forslag om å inkludere krisesentre i Husbankens tilskuddsordninger.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-04-05:
I dag foreligger det et forslag i denne saken om å inkludere en representant for det unge sivilsamfunnet i nasjonalt forum for bærekraftsmålene. Dette forslaget ser dessverre ut til å bli nedstemt av regjeringspartiene. Skal vi nå FNs bærekraftsmål, er det viktig at dette har bred forankring ute i samfunnet, men også ute i sivilsamfunnet. Derfor vil jeg spørre statsråden om hvorfor regjeringspartiene stemmer ned et forslag om å gi en representant for det unge sivilsamfunnet en plass rundt bordet til den nasjonale styringsgruppen for bærekraftsmålene.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-04-05:
Jeg nøyer meg med en kort stemmeforklaring, ettersom kommunal- og forvaltningskomiteen har holdt på i mange timer her i dag. Rødt viser bl.a. til Advokatforeningen, Leieboerforeningen og Norsk Forbund for Utviklingshemmede, som mener at det å fjerne henvisningen til husleieloven vil være å svekke rettssikkerheten for grupper som i utgangspunktet ikke står sterkt i boligmarkedet. Rødt deler denne bekymringen og mener at tilgangen til fri rettshjelp må styrkes og ikke på noen måte svekkes. Derfor kommer Rødt til å stemme imot komiteens tilråding til I, men vi står inne i de øvrige punktene i tilrådingen.
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-05:
På vegne av representantene Marie Sneve Martinussen og meg selv vil jeg fremme forslag om gjennomgang og avvikling av innsatsstyrt finansiering i spesialisthelsetjenesten.
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-05:
I denne saken kom det inn en del høringsinnspill, og høringsinnspillene fra dem som jobber i helsetjenestene, peker på kapasitet. To eksempler på det er Psykologforeningen, som stiller spørsmål ved om kommunene egentlig har betingelser til å prioritere det nødvendige innen psykisk helse og rus. Fellesorganisasjonen, FO, skriver at en forutsetning for at prioriteringskriteriene skal kunne anvendes, er at de økonomiske rammene må økes. Når det er så bred enighet om prioriteringskriteriene, samtidig som at de som jobber der, peker på at kapasiteten gjør at de ikke helt klarer å følge det fordi det begrenser dem, så lurer jeg på om statsråden kan si noe om hva regjeringen planlegger for å styrke kommunehelsetjenesten?
Seher Aydar (Rødt), 2022-04-05:
Det er veldig bra at regjeringen skal komme med en opptrappingsplan for psykisk helse, og jeg tror jo at å styrke antallet plasser på døgnbemanningen også vil være med på både å bidra til den opptrappingen, men også til å avlaste kommunene i mye større grad. Men jeg spurte egentlig ikke kun om psykisk helse, jeg spurte om kommunehelsetjenesten i sin helhet. Så da kan jeg jo spørre om regjeringen planlegger å styrke kommunehelsetjenesten, i tillegg til den opptrappingsplanen som finnes for psykisk helse.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-05:
Da vil jeg på vegne av stortingsrepresentantene Ingrid Fiskaa, Andreas Sjalg Unneland, Grete Wold, Freddy André Øvstegård og meg selv framsette et representantforslag om å evaluere jernbanereformen. I tillegg vil jeg på vegne av representantene Ingrid Fiskaa, Andreas Sjalg Unneland, Grete Wold og meg selv fremme et representantforslag om en punktlig og pålitelig jernbane.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-05:
Fylkesvei 5744 Navelsaker i Stad kommune, fv. 5829 mellom Grodås og Otterdal i Volda kommune, fv. 13 over Gaularfjellet, E6 mellom Bergen og Voss, fv. 5723 Lovatnet i Stryn kommune, fv. 5724 mellom Olden og Briksdal, også i Stryn, fv. 8830 mellom Lerresfjord og Lauvås i Alta kommune, fv. 7900 mellom Forneset og Seljelvnes i Tromsø kommune, fv. 5625 Skjerdal i Aurland og sist, men ikke minst fv. 7594 mellom Myrland og Napp i Lofoten – dette er de ti mest rasfarlige veiene ifølge geologene i Statens vegvesen. Jeg synes de alle fortjente å bli nevnt i dag. Hva vil ministeren gjøre for å sikre veiene til dem som bor langs disse farlige veiene?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-05:
På vegne av representantene Une Bastholm, Lan Marie Nguyen Berg og meg selv vil jeg framsette et forslag om å øke tempo og forpliktelser i norsk klimapolitikk. Og på vegne av representantene Une Bastholm, Lan Marie Nguyen Berg og meg selv vil jeg framsette forslag om tiltak for å ta vare på matjorda.
Mudassar Kapur (Høyre), 2022-04-05:
Jeg vil også takke statsråden for hans innlegg. Jeg er helt enig i at selv om vi er et rikt land med sterke institusjoner og demokrati, er det ingen tvil om at også vi har en jobb å gjøre på flere av bærekraftsmålene, ikke nødvendigvis fordi man ikke har gjort et godt nok arbeid før, men rett og slett fordi vi er i utvikling. Det er stadig nye utfordringer, og da må vi også ha evnen til å endre politikken underveis. Det er ingen tvil om at dersom vi skal nå målene som vi har vært med på å vedta, må disse være høyt på dagsordenen, de må være der hele tiden, og vi må sørge for at ikke bare vi som jobber i Stortinget og ute i Kommune-Norge, men at sivilsamfunnet, frivilligheten, skolen, arbeidsplassene i privat næringsliv også deltar. Så jeg vil gjerne spørre statsråden om han kan si litt mer om hvordan man ser for seg å få til et godt samarbeid på tvers av sektorer. Statsråden sa litt om dette i avslutningen av sitt innlegg, men gjerne litt mer om hvordan man tverrsektorielt, særlig mellom det offentlige og private, kan lykkes med å nå bærekraftsmålene.
Mudassar Kapur (Høyre), 2022-04-05:
Det har vært holdt en rekke innlegg om arven etter Solberg, og jeg skal ikke gå inn i alt det nå. Jeg synes temaet vi har i dag, er litt for overordnet til å dypdykke i det. Jeg kan nøye meg med å si at en viktig del av arven etter Erna Solberg er at vi behandler denne bærekraftsmeldingen, og så kan det si sitt. Jeg tok egentlig ordet for å takke for en god debatt. Jeg synes det er viktig at vi med jevne mellomrom har en debatt hvor vi får løftet blikket litt og sett på de tingene som bringer oss sammen, uansett hvilken del av samfunnet vi jobber i. Jeg har også lyst til å takke saksordføreren for å ha holdt i en sak som jeg vet har vært ganske svær og tatt mye tid. Men vi føler at vi som komité har fått lagt fram en grundig behandling av en viktig sak. Slike saker står ofte i fare for å møte to typer skjebner. Den ene er at vi har et kjempestort engasjement når de blir vedtatt, og holder mange gode innlegg om dem, men så havner de dessverre i skuffen etterpå. Den andre skjebnen som denne typen saker dessverre ofte kan møte, er at de blir neglisjert eller kalt for festtaler og store ord. Dermed blir det forsøkt å nedvurdere viktigheten av dokumentene. Vi må sørge for at ingen av de delene skjer. Jeg tror at den beste måten å få til det på er hele tiden å vise resultatene knyttet til arbeidet med å nå målene og hvilken forskjell de faktisk utgjør i folks liv. Det tror jeg er det viktigste motsvaret til den typen skjebner. Derfor er mitt håp at særlig norske kommuner fortsetter sitt arbeid med dette. Jeg er veldig glad for at denne saken kommer til oss i kommunal- og forvaltningskomiteen. Vi er mye ute og møter både kommuner og fylker, og vi vet at en norsk kommune egentlig er Norge i miniatyr. Der får vi også mye nærmere kjennskap til hvordan dette arbeidet går. Jeg håper også at næringsliv, frivillighet og øvrige deler av samfunnet opplever at det lønner seg å jobbe for målene. Det må vi bidra til gjennom politikkutviklingen, helt uavhengig av parti. Og så håper jeg at vi med jevne mellomrom – uten at jeg har fasit på det – kan ta opp disse målene også i vår komité eller i Stortinget og på en egnet måte se hvordan det går med arbeidet. Jeg tror det er en viktig sak som vi som folkevalgte også må holde høyt.
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2022-04-05:
På høringen om bærekraftsmeldingen etterlyste Kirkerådets Atle Sommerfeldt sivilsamfunnet i meldingen. Sommerfelt ønsket også konkrete oppgaver for sivilsamfunnet. Senterpartiet vil i frivillighetsåret påpeke at den nye regjeringen både ser verdien av og verdsetter frivilligheten. Derfor var et av de første grepene vi gjorde i høstens budsjett å sikre frivilligheten full momskompensasjon – et etterlengtet og viktig grep for å styrke frivilligheten i hele Norge. Utover det ble det i sist fredags forslag til tiltakskroner i forbindelse med flyktningkrisen satt av 45 mill. kr til frivillige organisasjoners arbeid med fritidsaktiviteter, språkopplæring og møteplasser for ukrainske flyktninger. De frivillige har en unik og avgjørende rolle i arbeidet som står foran oss når vi som samfunn skal hjelpe ukrainerne på flukt fra krig. Dette er bærekraftsmål 17 om samarbeid i praksis. Biblioteket er et annet eksempel på en viktig møteplass for folk. Lørdag var jeg på Deichman, Oslo kommunes bibliotek og Norges største folkebibliotek. Her fikk jeg oppleve et moderne bibliotek der folk i alle generasjoner fylte huset. I denne maurtua satt også mennesker helt fordypet i sin egen verden, i et spill, i en bok, bak en skjerm eller bak en symaskin. Et bibliotek kan være så mangt, men den grønne tråden i det hele er bærekraften. Alle kommuner i vårt langstrakte land har bibliotektilbud for sine innbyggere. Det å låne bøker er fortsatt en av de mest bærekraftige måtene å dele kunnskap på. Generasjon etter generasjon kan lese, lære og levere tilbake tidløs kunnskap og lyrikk trykket opp på grønt karbon eller som lydfiler. Bibliotekene viser at klimavennlige, bærekraftige og grønne valg ikke trenger å være banebrytende radikale eller inngripende i folks liv. Vi har til alle tider funnet gode løsninger på folks hverdagsbehov, og som samtidig bidrar til å løse våre store utfordringer. Da bibliotekene først ble etablert, fokuserte man nok ikke på sirkulærøkonomi, men de ga da kjært tiltrengt kunnskap til et bredt lag av befolkningen. I dag er bibliotekene et godt eksempel på jordnær sirkulærøkonomi i praksis For det kan ikke beskrives som annet enn nye måter å praktisere jordnær sirkulærøkonomi på når det på en lørdag på Deichman lånes ut seks symaskiner til f.eks. å lappe klær og forlenge gode plaggs levetid.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-05:
Det er det ingen tvil om at bærekraft og bærekraftsmålene griper inn i alle områder. De er i alle planer og alle vedtak som fattes på alle nivåer. Det jobber både administrasjon og politikere med i hele Norge. Vi har fått et fokus på at vi må etterlate oss en klode som er levelig for våre barn, barnebarn og deres barn igjen, og det skal få betydning i den politikken vi utformer. Det er vanskelig å si noe vettug om en så stor melding som favner så bredt på så mange områder, på veldig få minutter. Alle de 17 målene er viktige. Jeg vil i hvert fall innlede med å poengtere at det kanskje er mål nr. 17 som er det aller, aller mest avgjørende, nemlig muligheten til å kunne samarbeide om å nå de 16 foregående. Uten samarbeid og ikke minst evne til å se at alt henger sammen, også internasjonalt, vil vi ikke kunne lykkes. Så er rettferdig fordeling og ikke minst et rettferdig grønt skifte noe som gjenspeiles i hele denne omfattende planen. Det passer så klart veldig godt også inn i SVs politikk. Jeg skal kun kommentere kort noen av de mindretallsforslagene SV har i innstillingen. Rettferdig fordeling handler om å redusere Norges negative påvirkning også på andre land. Derfor må vi sørge for at vi har egne målepunkter for det. Vi foreslår derfor tiltak for å måle nettopp det. Det handler om å se helheten og tenke globalt for å redde en felles planet. Denne planen handler om framtiden, og det er de unge som best forstår den, og det er de som skal leve i den. SV foreslår derfor at en representant for de unge i sivilsamfunnet inkluderes i det nasjonale forumet for bærekraftsmålene. Vi må lytte til de unge stemmene. Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner kan være et sted å finne en god representant, som da kan dekke et vidt og bredt område. Når det gjelder de unge, handler det også om kunnskap. Vi ønsker derfor å innlemme det tverrfaglige temaet bærekraftig utvikling i læreplanene for engelsk og matematikk. Det handler om å se kunnskap og kompetanse inn i framtidens utvikling og ikke minst evnen til samhandling. For å nå målene må vi ta politisk kontroll. Vi må redusere markedskreftenes makt og gi politikken en styrende rolle i det grønne skiftet. Konkret, og veldig aktuelt nå, foreslår vi også i meldingen at regjeringen utreder en modell for et statlig strømselskap. Jeg trenger ikke å bruke tid herfra i dag på å understreke hvor krevende strøm- og energisituasjonen er hos oss nå. Til slutt vil jeg nevne innkjøpsmakt, i både privat og offentlig regi. Den er kraftfull og dermed også viktig. SV foreslår konkret en veileder for å vise mulighetene for å velge bærekraftig ved alle innkjøp. I tillegg må det tydeliggjøres overfor statlige innkjøpere at regelverket skal utnyttes til fulle for å velge bærekraftige, klima- og miljøvennlige løsninger. Denne meldingen er viktig. Den er en handlingsplan, og nettopp det er kanskje det aller viktigste ordet. Vi må handle. Det holder ikke med ord, gode intensjoner og flotte planer. Skal vi lykkes med disse 17 målene samlet sett, må vi handle, og vi må samarbeide globalt om å lykkes med det.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-05:
Det vil jeg.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-05:
Vi har i innstillingen fra SVs side noen merknader rundt dette med å høre de unge stemmene inn i det arbeidet som nå skal gjøres. I innlegget sitt var statsråden også inne på og refererte til dette topplederforumet, som selvfølgelig er helt avgjørende for å samordne innsatsen og få det hele til å henge godt sammen. Jeg oppfattet ikke at statsråden nevnte noe om en ung stemme – eventuelt da fra sivilsamfunnet – inn i det forumet, men det går litt rykter om at det kanskje skal skje. Kan statsråden enten bekrefte eller avkrefte det?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-05:
En trygg og sikker bolig er trolig det mest grunnleggende behovet vi mennesker har, og derfor er det særdeles viktig at det sikres i vårt lovverk. SV støtter forslagene om endringer i husleieloven, og høringsinnspillene bygger også opp under det, slik som saksordføreren redegjorde godt for. Husleietvistutvalg i hele landet skal være faglig uavhengige organer. Det skal også gis mulighet for å innhente informasjon fra Folkeregisteret, der hvor det er nødvendig. Vi må forutsette at det foretas grundige vurderinger av når og hvordan det er nødvendig, slik at alle interesser ivaretas der. Når det kommer til endringsforslagene for rettshjelpsloven, er vi noe uenig. Man foreslår å fjerne retten til fritt rettsråd i disse sakene, og høringsinstansene er unisont enige om at det ikke er en god idé. Denne muligheten til fritt rettsråd brukes ikke av mange, og den er derfor heller ikke kostbar. Men den vurderes som meget viktig for dem som trenger den, de som ikke har mulighet til å nyttiggjøre seg av andre ordninger. Advokatforeningen skriver at retten til bolig er grunnleggende, og derfor er det også viktig for dem som denne saken gjelder. Det bør absolutt være et prioritert område i rettshjelpsloven og må ikke fjernes fra Lov om fri rettshjelp. Leieboerforeningen framholder at forslaget framstår som ubegrunnet og uten grunnlag i de faktiske forhold, slik de kjenner dem. De understreker at det må være feil å frata dem som har de største rettslige og økonomiske utfordringene, den bistanden de kan få gjennom nettopp fritt rettsråd. Det kan argumenteres for at dette er en mindre justering, og at den bare vil gi en mer samlet ordning. Men uansett er det ikke nødvendig å fjerne denne nå, når vi likevel venter på en helhetlig og ny rettshjelpslov, som nettopp skal sikre en god gjennomgående praksis på dette området. Pensjonistforbundet vurdere at Husleietvistutvalget bør ha virket i minst fem år før man endrer rettshjelpsloven. Vi får håpe at en helhetlig og bedre rettshjelpslov er på plass i god tid før da. SV står derfor ikke bak tilrådingens I, men vi står bak de andre punktene i tilrådingen.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-05:
Helt kort i forhold til endringer i rettshjelpsloven. Der er det åpenbart litt ulike oppfatninger av om dette vil svekke folks mulighet til å få slik rettshjelp eller ikke. Advokatforeningen er opptatt av, når denne ordningen er så pass landsdekkende, at alle har en reell god mulighet til å få hjelp, og i tillegg – som statsråden presiserte i innlegget – kan man under særlige omstendigheter søke, noe som igjen vil være en terskel for å kunne tilegne seg denne hjelpen. Hvorfor er det nødvendig å endre på dette nå, når vi allikevel innen forhåpentligvis ikke altfor lang tid får en ny rettshjelpslov som vil kunne se alle disse forholdene under ett, slik at vi ikke risikerer at noen nå faller igjennom?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-04-05:
Noe av det viktigste når det kommer til bærekraft, er selvfølgelig fred, mat og ikke minst kunnskap/utdanning. Men for å nå disse målene, er det viktig at mat blir produsert i alle deler av landet, slik at en har de mulighetene. Derfor er mitt spørsmål til statsråden: Kan noe være viktigere nå enn at vi får et sterkere fokus i bærekraftsmeldingen på kortreist protein? Kortreist protein gjør at vi blir mer selvforsynt innenfor både landbruk og oppdrett. Det vil også gjøre at de områdene vi henter protein fra i dag, vil få mer bærekraftige samfunn. Deler statsråden min oppfatning om dette?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-04-05:
Jeg er ikke helt sikker på om statsråden helt skjønte mitt spørsmål. Jeg er for så vidt enig i at beredskap er viktig, men den største beredskapen har en kanskje i den eksisterende produksjonen som skjer til enhver tid. Det jeg stilte spørsmål om, og nå skal jeg være helt konkret: Vil statsråden og regjeringen ta noen grep for at vi i større grad kan få kortreist protein?
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-04-05:
Venstre mener at retten til bolig er en grunnleggende rettighet som er svært viktig for den det gjelder. Spørsmål knyttet til bolig bør derfor være et sentralt område i rettshjelploven. Videre er oppsigelsessaker etter husleieloven § 9-8 alvorlige saker som skiller seg fra andre husleiekonflikter etter samme lov. Vi viser også til lovproposisjonens punkt 4.4, der departementet framhever at bistand som Husleietvistutvalget gir, er i form av generell informasjon og veiledning om aktuelle rettsregler og praksis, ikke råd om hvordan en stiller seg i en tvist. En sånn veiledning er annerledes enn en slik juridisk bistand som advokater yter til leietakere i oppsigelsessaker etter § 9-8. Advokater er partsrepresentanter som etter oppdragsbekreftelse yter juridisk bistand til klienter i konfliktsituasjoner med en eller flere motparter. HTU kan ikke og er heller ikke ment å erstatte en sånn juridisk bistand som det vil være behov for i oppsigelsessaker etter husleieloven § 9-8. Det er derfor ikke gitt at veiledningen HTU gir, dekker eller erstatter behovet for fri rettshjelp, jf. rettshjelploven § 5. Venstre viser videre til at departementet på samme sted skriver at omkring 95 pst. av sakene for HTU er selvprosederende etter dagens ordning. Advokatforeningen opplyser i sitt høringsbrev til komiteen at den rettshjelp en har krav på i de sakene, er seks timers advokatbistand, og at det ikke er mange som får den rettshjelpen i dag. Det dreier seg om mellom 144 og 214 saker i året de siste årene, med en gjennomsnittlig kostnad per sak på mellom 1 175 og 6 798 kr. Spørsmålet om fri rettshjelp i husleiesaker er utredet i NOU 2020: 5 Likhet for loven – Lov om støtte til rettshjelp. Ettersom endringen i rettshjelploven dreier seg om et mindre antall saker, og rettsråd stiller seg annerledes enn veiledningen HTU kan gi, er det riktig å avvente med å gjøre endringer i rettshjelploven § 11 fram til forslaget til ny rettshjelplov er framlagt for Stortinget. Derfor fremmer Venstre følgende forslag i dag: «Stortinget ber regjeringen komme tilbake til spørsmålet om endringer i rettshjelploven § 11 andre ledd nr. 4 i forbindelse med lovforslaget om ny rettshjelplov.»
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-04-05:
Først vil jeg berømme representanten Hussein for å invitere til en debatt om ME i Stortinget, om hvordan ME-syke får en best mulig helsehjelp. CFS/ME er en sykdom som må tas på størst mulig alvor og mer enn i dag. Dette skylder vi dem som har sykdommen, pårørende og ikke minst samfunnet ellers. ME rammer barn, unge og voksne. Noen rammes så hardt at de blir sengeliggende i årevis. Andre, særlig unge, kan bli friske etter en tids sykdom dersom sykdommen blir møtt på en riktig måte. Den mest omfattende kunnskapsrapporten laget om ME, finner vi i USA. Her blir det synliggjort for alle at ME er en alvorlig fysisk sykdom som krever behandling deretter. Vi skal ikke gå inn på den medisinske debatten ut over det. Det er ikke politikerne som skal finne de medisinske løsningene, men vi som politikere kan og bør gjøre følgende, etter Venstres syn: For det første vil vi legge til rette for at ME-rammede blir møtt med respekt og faglig innsikt fra første stund det er mistanke om ME, og gjennom hele sykdomsforløpet. Dette gjelder både i helsevesenet, skolen og ikke minst i Nav-systemet. For det andre vil vi få på plass et behandlingssystem der det er plass til de aller sykeste uten unødvendig ventetid. Dette krever både ressurser, fysiske behandlingsplasser og kompetanse. For det tredje vil vi styrke innsatsen, få flere midler knyttet opp mot forskning på ME-feltet, og legge til rette for utveksling av erfaringer og resultater innen internasjonal forskning. Mange har gjort en stor innsats for å få ME-saken høyere opp på dagsordenen gjennom mange år. Jeg vil likevel tillate meg å trekke fram spesielt familien Skrede i Stryn, som gjennom den årlige ME-konferansen – som Venstre har vært en pådriver for å sikre tilskudd til, også over statsbudsjettet – har satt søkelys på sykdommen. Jeg vil også trekke fram Jørgen Gjelstad, som gjennom sin journalistikk har gjort saken kjent og forståelig for folk flest. Samtidig vil jeg påpeke at å løfte fram ME også bør medvirke til at vi får løftet fram andre skjulte sykdommer som gir langvarige lidelser for tusenvis av mennesker og deres pårørende, uten at de får den oppmerksomheten disse sykdommene bør ha i samfunnsdebatten og i kampen om forskningsmidler og behandlingskapasitet. Det er dessverre ennå sånn at kvinnesykdommer gjennomgående har en lavere status i helsevesenet. Typiske kvinnesykdommer, som endometriose, blir forsket altfor lite på ut fra det omfanget de har for samfunnet og for den enkelte, og de har for dårlig utviklet behandlingstilbud. De som blir rammet av ME og andre kroniske sykdommer som er så alvorlige at all energi går med til å håndtere sykdommen, må slippe å ta opp kampen for å bli hørt og fortsatt være alene med den. Nå må også samfunnet stille opp for dem som er rammet av ME. Venstre vil være med, sammen med andre gode krefter i denne salen, for å ta opp den kampen, og jeg håper at den starter i dag.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-04-05:
Jeg deler den beskrivelsen som representanten Kapur gir. Det er jo slik at selv om veldig mye går bra i Norge, har vi også våre utfordringer. Vi driver jo alle i politikken nettopp fordi vi ønsker å forbedre og utvikle dette samfunnet videre. Så bærekraftsmålene er også viktige for dette landet. Jeg viste i innlegget mitt nettopp til dette topplederforumet som vi nå etablerer som et virkemiddel for å se sektorer enda mer på tvers. Det er en utfordring. Det er ingen tvil om at vi, ikke minst en sektorisert stat, også møter omverdenen, og hvor vi har behov for å tenke mer på tvers, både når det gjelder sektorer og forvaltningsnivå. Mange av dem som er ledende i bærekraft i Norge, er jo nettopp i næringslivet, i kommunene, i frivillig sektor, og vi ønsker å koble disse tettere sammen, bl.a. gjennom å bruke det forumet, som også meldingen har spilt opp til.