Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-06-10:
Energieffektivisering er en viktig del av energipolitikken, og det er en viktig del av klimapolitikken. Innenfor dette området finnes det store muligheter som det har vært altfor lite oppmerksomhet på så langt. Det er et område som er undervurdert av politikerne, og det er et område som er undervurdert av forbrukerne. Vi vet at det kommer til å bli høyere strømpriser i Norge de kommende årene, som et resultat av den integrering vi har på det nordeuropeiske kraftmarkedet. Men det er ikke gitt at folk skal få en høyere strømregning som følge av det. Det er nemlig muligheter for å effektivisere forbruket, slik at en kan komme like godt ut av det, eller bedre ut av det, selv om strømprisene går opp. Dette potensialet må synliggjøres, både fordi en kan spare penger, og fordi en kan spare energi. Det som er så åpenbart på dette området, er at mye kan gjøres med liten innsats. I mange sammenhenger er det faktisk nok bare å bruke hodet - være en bevisst forbruker. Vi vet òg, og eksemplene er mange, at mye kan hentes med små tiltak som det koster lite å iverksette. Det er òg større investeringer som kan foretas, og som kan være lønnsomme i løpet av kort tid. Det var på bakgrunn av dette potensialet at vi i forbindelse med klimaforliket lanserte forslaget om at det skulle lages en ordning med energisjekk av den enkelte bolig. I et samspill mellom myndigheter og forbrukere er det viktig å synliggjøre og utløse det potensialet som finnes, fordi det også er effektivt i et større energiperspektiv. Vi har i forbindelse med klimaforliket fått med at det skal satses vesentlig mer på informasjon, både om klimautfordringene og om hva som kan gjøres for å løse dem. Jeg imøteser at statsråden kvitterer ut at dette arbeidet er i gang. I det hele tatt er jeg sterk tilhenger av bevisste forbrukere som bruker sin forbrukermakt, og da er det viktig at en har informasjon, og at en har merkeordninger som gjør dette mulig. Jeg er også opptatt av at en løfter fram de energieffektive produktene, og jeg oppfatter at det er det forslagsstillerne primært ønsker å gjøre, nemlig å sette søkelyset på et område hvor det finnes bedre alternativer i et miljøperspektiv enn dem som flertallet gjør seg bruk av i dag. Men det hadde nok vært konstruktivt å løfte dette i et bredere perspektiv, og jeg forventer en bredere gjennomgang når Regjeringen legger fram sin energimelding. Venstre er positiv til utfasing av ineffektive lyskilder, til strengere energikrav knyttet til lyskilder og til en panteordning for kvikksølvholdige sparepærer og lysstoffrør. Vi går ikke inn på forbudslinjen her, men vi peker på at forbud er ett av flere mulige virkemidler. Det kan godt være at en bør satse på de andre som anvises i forslaget, som et utgangspunkt. Det er også vår konklusjon når det gjelder standby-forslaget, hvor vi ikke går inn for forbud. Men jeg er sterkt opptatt av at den problemstillingen som forslagsstillerne tar opp, blir understreket. Der ligger det et stort potensial for den enkelte forbruker og for å spare energi i stort. Det er dokumentert at en kan spare flere hundre kroner ved å ta en annen holdning til standby-knappen på ett eneste husholdningsprodukt. Det henger ikke særlig godt sammen med at folk lar være å utnytte det potensialet, og på den andre siden er sterkt opptatt av prissvingningene på strøm i noen vinteruker, når de har muligheter, som ikke brukes, til å spare inn mer enn det de blir påført i merkostnader. Det er viktig, også når det gjelder elektriske apparater, å se dette i et større perspektiv. Jeg er sterk tilhenger av at en får et internasjonalt samarbeid som legger til rette for mer ambisiøse standarder for disse produktene. Jeg vil avslutningsvis bare vise til et eksempel på små tiltak som kan gi stor effekt: Utbyttingen av PCB-holdige kondensatorer i lysstoffarmaturer. Det er snakk om 4,4 millioner stykk som kan byttes ut. I sum hadde det gitt en innsparing i energi på 600-700 GWh. Det er mer enn Alta-utbyggingen, så ingen skal komme og si at små tiltak ikke i sum gir stor virkning.