Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2009-06-08:
Regjeringspartiene har behov for kort å begrunne sitt syn på disse forslagene, utover det som kommer fram av innstillingen. Men først vil jeg takke saksordføreren for godt og effektivt arbeid med dette forslaget. For å møte utfordringene på arbeidsmarkedet som følger av finanskrisen, fører Regjeringen en aktiv arbeidsmarkedspolitikk. Spesielt er det viktig å motvirke at økt ledighet fører til lange ledighetsperioder for den enkelte. Et av hovedmålene med Nav-reformen er å få flere i arbeid og aktivitet og færre på stønad. Arbeids- og velferdsforvaltningen må også sørge for at systemet for inntektssikring fungerer. Arbeidsledige har rett på dagpenger, og de skal få dem raskt. Så noen kommentarer til forslagene: Det første forslaget innebærer å halvere egenandelen for bedriftene for å heve kompetansen hos ansatte. I dag gis bedriftsintern opplæring i form av opplæringstilskudd til bedriften for kostnader knyttet opp til opplæringen og tilskudd til lønnsutgifter til deltakeren. Regelverket for bedriftsintern opplæring skiller skarpt mellom støtte til generell og særskilt opplæring. Det kommer i forslaget ikke fram hvilke av disse typene opplæring forslagsstillerne etterspør. EU har i tillegg fastsatt maksimalgrenser for støtten som kan gis gjennom bedriftsintern opplæring. Når det gis støtte til særskilt opplæring, reguleres dette etter prosent ut fra størrelsen på bedriften. Når det gjelder å gjøre permitteringsordningene mer fleksible, slik at 20 pst. permittering gjøres mulig i praksis, er vi skeptiske til dette. Regjeringen vil fra 1. juli fastsette i forskrift at kravet til arbeidstidsreduksjoner skal være 40 pst. for permitterte. Dersom kravet til arbeidstidsreduksjon settes så lavt som 20 pst., vil arbeidstakerne samlet sett kunne få en svært høy kompensasjon ved redusert arbeid. Vedkommende vil da kunne få full lønn fire dager i uka og i tillegg over 60 pst. dagpenger for den siste dagen. Da vil det vært en risiko for at enkelte arbeidsgivere og arbeidstakere vil innrette seg etter en slik delvis permittering. Så fremmes det et forslag om SkatteFUNN og mulighetene for å inkludere prosjekter i en bedrift eller mellom bedrifter, som gir økt kompetanse. På grunn av statsstøtteregelverkets utforming vil det ikke nå være mulig å inkludere denne typen prosjekter i SkatteFUNN, så det må eventuelt vurderes nærmere. Det eksisterer også i dag flere ordninger som trolig svarer på det samme behovet hos bedriftene. Videre foreslås det at kompetente medarbeidere bør få undervise på videregående skoler. Det er i dag ikke noe som er til hinder for at arbeidstakeren tar annet arbeid i permitteringsperioden, f.eks. undervisning innen videregående opplæring, i den perioden vedkommende er permittert. Det følger jo av vilkårene for rett til dagpenger at man er villig til å ta annet arbeid. Det foreslås også å øke bevilgningene til basiskompetanse i arbeidslivet. Til det vil jeg si at Regjeringen i løpet av de siste årene har sørget for en sterk opptrapping av Program for basiskompetanse i arbeidslivet for å gi arbeidssøkere og arbeidstakere større mulighet til å skaffe seg den kompetansen som vurderes nødvendig i det moderne arbeidsliv. Samlet i krisepakkene og i forslaget til revidert nasjonalbudsjett vil det hittil i år bli bevilget 80 mill. kr til rådighet for basiskompetanse i arbeidslivet, som er mer enn en dobling av innsatsen fra 2008.