trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-05-31:
For å følge opp problemstillingen: Det var én del av den. Den andre delen er de internasjonale aktørene som opererer i flere land og, som vi kanskje kan si, shopper både skatteregler og grunnlag for avskrivninger, fradrag osv. Det vil etter min mening også kunne true noe av fundamentet for et solid skattesystem i vårt eget land, men også i mange land. Så utfordringen går også da på den delen som har et mer internasjonalt tilsnitt, hvordan regjeringen vil følge opp for å sikre nettopp at aktivitet som foregår her, også i større grad framover gir noe tilbake til fellesskapet her, også i form av skatteinntekter.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Avskrivningsregler er et utrolig viktig virkemiddel, som bidrar til lønnsomheten for bedrifter på sikt, og som bidrar på skattebelastningen på kort sikt. Vi i Senterpartiet har sammen med Høyre tidligere vært veldig opptatt av at man skal ha gode avskrivningsregler, som gjør at det skal være lønnsomt å investere i bedriften, og at vi får ned skattebyrden for bedrifter som investerer. Derfor har et av våre hovedønsker i forbindelse med denne behandlingen vært at vi skulle slå fast at vi fortsatt skulle bruke avskrivningsregler som et godt verktøy til å stimulere norske bedrifter til å investere. Derfor synes jeg det er rart at det ikke var mulig å få med Høyre på deres egne programformuleringer, for i Høyres program står det at man skal gjøre det mer lønnsomt å investere i driftsmidler gjennom bedre avskrivningssatser. Det la vi inn i innstillingen, men Høyre ville ikke legge seg inn på og støtte sine egne tidligere programformuleringer om at avskrivning er et viktig virkemiddel. Hvorfor ikke?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Først er det viktig å få sagt at det ikke står i enighetspunktene noe om avskrivningssatser, at vi slutter oss til det prinsippet som regjeringen hadde i sin melding. Det er ikke en del av de enighetspunktene, for det står ikke omtalt. Det eneste som står om avskrivningen i enighetspunktene, er det om husdyrbygg. Hvis det er å forstå som et prinsipp, det Siri A. Meling sier, må jeg referere fra Høyres program: «gjøre det mer lønnsomt å investere i nye driftsmidler gjennom mer gunstige avskrivningssatser.» Det står i Høyres program. I Sundvolden-erklæringen, som Høyre og Fremskrittspartiet er enige om, vil jeg tro, står det: «Gjennomgå og forbedre de skattemessige avskrivningsreglene for å gjøre norsk næringsliv mer konkurransedyktig.» Er dere nå uenige i det som står i Sundvolden-erklæringen, og det som står i Høyres program?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Med Fremskrittspartiet i regjering har det vært målrettet skatteskjerpelse for dem som reiser langt til jobb. Kutt i pendlerfradrag har blitt kalt det grønne skiftet. Alt som er vondt og vanskelig, blir kalt det grønne skiftet, for da høres det fint ut. Men det handler egentlig om å straffe dem som har lang reisevei. Det er spesielt rart når det skjer i en tid der flere blir ledige. I skatteforliket er det lagt opp til at vi skal ha en alminnelig skattesats på 23 pst., noe som er bra. Det vil også gjøre at verdien av ulike fradrag vil bli ytterligere svekket. Vi i Senterpartiet mener da at f.eks. pendlerfradraget bør økes, slik at man ikke straffer ytterligere dem som reiser langt til jobb. Mener Fremskrittspartiet at de som reiser langt til jobb, skal straffes ytterligere, eller mener også Fremskrittspartiet, som Senterpartiet, at pendlerfradraget bør økes for å kompensere for det som ligger i forliket?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Jeg forstår representanten Limi slik at Fremskrittspartiet synes det er helt fint at de som reiser langt til jobb med bil, skal få en ytterligere skatteskjerpelse. Før jul kompenserte man jo delvis når det gjaldt dem som reiser langt til jobb med tog, ved at de fikk litt billigere månedskort rundt Oslo. Men når det gjelder de som reiser langt til jobb med bil, synes Fremskrittspartiet det er rett at de skal ha en ytterligere skatteskjerpelse med det som ligger i forliket?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Fremskrittspartiet har klart å innføre bompenger i lufta gjennom å innføre flyseteavgift, og det har aldri vært mer bompengeinnkreving på veien i Norge enn vi har nå. Jeg har et spørsmål om avskrivningssatser. I Fremskrittspartiets program står det at man ønsker å bruke avskrivningssatser som et politisk virkemiddel, og man er veldig tydelig på at man synes det er et godt virkemiddel. Hvorfor vil ikke Fremskrittspartiet gå inn på det som ligger i Sundvolden-erklæringen? Der, i Sundvolden-erklæringen, som Fremskrittspartiet har signert, står det at man skal forbedre avskrivningssatsene. Når Senterpartiet foreslår det i dette forliket, hvorfor er da Fremskrittspartiet imot å støtte Sundvolden-erklæringen, noe Senterpartiet i denne sammenhengen er for?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Kan jeg tolke svaret til representanten Limi slik at det vil bli dårligere forslag og dårligere avskrivningsregler i det budsjettforslaget som kommer fra regjeringen til høsten? Jeg vil gjerne utfordre Limi på det, og om Fremskrittspartiet kan si at de ikke ønsker å svekke avskrivningsreglene for noen deler av norsk næringsliv i statsbudsjettet til høsten? Vi mener det er viktig med forutsigbarhet bl.a. når det gjelder startavskrivning for norsk næringsliv.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Skattesystemet har flere oppgaver, og gjennom tiden har det utviklet seg. Blant annet har både Senterpartiet og Kristelig Folkeparti hatt felles interesser – gavefradrag har vært en felles sak, familiefradrag for at en skal utjevne forskjeller mellom kjøpekraften til familier og andre grupper, og pendlerfradrag har vært en sak som Senterpartiet og Kristelig Folkeparti ofte har stått sammen om. Så står vi nå sammen om at vi skal redusere den alminnelige skattesatsen til 23 pst. Det gjør også at verdien av disse fradragene går ned. Det er kanskje mer tilsiktet når det gjelder rentefradraget, for der har en sett at det har vært en ganske bred enighet om at vi ønsker at det skal gå ned. Men det er noen bekymringer rundt det fordelingsmessige, bl.a. når det gjelder familie og pendling. Deler Hans Olav Syversen noen av disse bekymringene, og er også Kristelig Folkeparti villig til å kunne vurdere om vi skal gjøre noen justeringer i de fradragene, som gjør at vi kompenserer for den skjevheten som nå kommer?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Vi har nå vært med på et bredt skatteforlik som består av 17 ulike punkter, og ett av de bidragene vi har hatt med inn i debatten, er det som vi nå gjør med formuesskatten. Vi har ment at det har vært en skjevhet i formuesskattesystemet som gjør at det har vært en hardere formuesbeskatning når det gjelder driftsmidler, såkalt arbeidende kapital, enn det f.eks. har vært på eiendom. Så vi mener at det som skjer her, er en forbedring av formuesskatten. Vi får så diskutere om vi skal gå enda mer i den retningen, men nå står det et bredt forlik, og det skaper forutsigbarhet for dem som skal investere. Vi har også vært med på de punktene her der man ser uheldige utslag av formuesskatt, og man kan finne tilpasninger som gjør at enkeltbedrifter ikke blir rammet så hardt i ulike konjunkturer.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Det som vi har vært opptatt av over tid, er at man ikke skal ha den fordelen ved å investere i eiendom som man har hatt nå – som har generert altfor mye kapital inn i eiendomssektoren i forhold til andre deler av norsk økonomi – bl.a. ved at vi har støttet at man skal ha en høyere verdsettelse av sekundærboliger. Vi mener her at det er rett at man da i tillegg gir en rabatt når det gjelder aksjer og driftsmidler, slik at det ikke framover skal bli slik at hvis en er formuende, er det kortsiktig sett klokere – ut fra en formuesskattposisjon – å kjøre pengene inn i eiendom enn i annen type næringsvirksomhet. Derfor er vi med på det forliket, og det signaliserer det vi mener er rett å gjøre. Så har vi gjort en prioritering veldig tydelig nå: Vi mener at å bruke avskrivingssatser er et godt virkemiddel fordi det bidrar til lønnsomheten i bedriften her og nå, uansett om eieren er formuende eller ikke, og fordi vi mener at det er mer målrettet mot å skape investeringer og aktivitet i den enkelte bedrift. Der har vi en hovedprioritering, og så ønsker vi å stå sammen om formuesskatten med de andre partiene, slik som vi gjør her.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-05-31:
Jeg har lyst til å lese fra Sundvolden-erklæringen, og der står det: «Gjennomgå og forbedre de skattemessige avskrivningsreglene for å gjøre norsk næringsliv mer konkurransedyktig.» Man skal forbedre de skattemessige avskrivingsreglene. Hvorfor er Fremskrittspartiet nå imot det? Hvorfor kunne ikke Fremskrittspartiet i Stortinget følge Sundvolden-erklæringen da vi hadde dette til behandling i komiteen?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-31:
Jeg vil gratulere representanten Meling med å ha jobbet i land et forlik, et bredt forlik, som mitt parti ikke er en del av, men som er oppsiktsvekkende bredt med tanke på at effekten av forliket, ifølge Finansdepartementets egne beregninger, er til forveksling lik regjeringens øvrige skatteprofil tidligere i perioden. Den har det jo pleid å være en bred kritikk av, men den kritikken har nå i stor grad stilnet. Jeg vil følge litt opp representanten Slagsvold Vedums replikk, for det er flere ting som ligger i dette forliket, og som er i strid med det regjeringen tidligere har gitt signaler om. Da tenker jeg spesifikt på skjermingsrenten, og økt skjermingsrente, som ifølge Finansdepartementet først begynner å gi merkbar effekt om man har en formue på over 50 mill. kr. Det står i skattemeldingen fra regjeringen at en økning av skjermingsrenten «kan reise spørsmål ved om dagens system med skjermingsfradrag i det hele tatt er bærekraftig». Hvorfor har forlikspartnerne overkjørt sin egen regjering og handlet i strid med regjeringens råd i en så viktig sak?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-31:
Jeg vil også gratulere Arbeiderpartiet og rose dem. De har de siste ukene oppvist en helt egen evne til å finne eufemismer for ordet «skattekutt» og finne måter å kutte skatten på, men si at det er noe annet man gjør. Det siste begrepet jeg hørte i dette innlegget, var en forbedring, eller justering var det kanskje, av formuesskatten. Det er en justering som gir i snitt 326 100 kr til hver og en av de 0,2 promille rikeste menneskene i landet. Og utfordringen til Arbeiderpartiet er at det synes som om det bare er Arbeiderpartiet alene som mener at redusert verdsetting av aksjer ikke gir lavere skatt på aksjer. Dagsavisen skriver på lederplass i dag: «Men faktum er likevel at skillelinjene mellom høyre- og venstresiden blir utydelige etter forliket – og at Ap har gått med på skattelettelser til de rikeste.(...) Og taper venstresiden valget, vil det heller ikke bli noe av den økningen av skattesatsene som Ap trøster seg med etter forliket.» (...) Hva tenker representanten Truls Wickholm når han får den typen kritikk fra det som, historisk sett i hvert fall, har vært et organ svært så positivt innstilt til Arbeiderpartiet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-31:
Med den saken Arbeiderpartiet her prøver å forsvare, trenger de litt ekstra taletid. Det å tilskrive SV kontrollen over hva den tradisjonelle arbeiderpressen skriver på lederplass, er en kompliment, men langt fra sannheten. Poenget er jo at Arbeiderpartiet ved å gå med på en skattereform som her og nå senker skattleggingen av de aller rikeste menneskene i landet med mange hundre tusen kroner – vel, gjør man det, så er det faktisk sånn at man går med på høyresidens premisser. Det vi vet, er at denne reformen fra og med neste år vil ha den virkningen flere av replikantene til Wickholm har påpekt, nemlig at det blir skattekutt for formuende mennesker. Det vi ikke vet, er hva Arbeiderpartiet akter å gjøre etter 2017. Det er ikke lenge siden Arbeiderpartiet kritiserte fjerning av arveavgiften heller. Nå skal de ikke gjeninnføre den – nå forsvarer man seg med en teoretisk satsøkning i formuesskatten. Da skulle jeg gjerne likt å vite: Hvor mye må satsen på formuesskatten økes med for å kompensere for de største skattekuttene til de aller rikeste menneskene i landet, som Arbeiderpartiet nå har gått med på?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-31:
Denne replikken illustrerer mye av mitt poeng. For få minutter siden sto altså Arbeiderpartiet her jeg står nå, og insisterte på at forliket ikke innebærer skattekutt. Nå blir jeg utfordret av Arbeiderpartiet på hvorfor jeg ikke vil være med og kutte i skattene til næringslivet. Dette er problemet. Dette er et selvmål. Arbeiderpartiet vet jo innerst inne at det ikke er klokt å kutte skattene til de aller rikeste. De vet også innerst inne at retorikken rundt formuesskattekutt knyttet til arbeidsplasser er villedende. Det sier regjeringens egen Menon-rapport. Det sier rapporten Arbeiderpartiet la fram, som de fikk av SSB i forrige uke. Hvorfor SV ikke ønsker å være med og kutte i formuesskatten, har jeg et ganske enkelt svar på. Jonas Gahr Støre har egentlig sagt det mer presist enn jeg får til, og det sa han til AUFs sommerleir i fjor – at 10 pst. av befolkningen kontrollerer halvparten av landets formue, er et argument mot kutt i formuesskatten. Hvis dette er et argument mot kutt i formuesskatten, må i hvert fall det at 1 400 av de rikeste menneskene i landet får 326 100 kr hver, være et godt argument mot kutt i formuesskatten.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-31:
Dette snakket jeg om i mitt innlegg. Jeg mener selvfølgelig det er lurt å likebehandle eiendom og andre formuesobjekter. Derfor har SV vært alene på Stortinget om å tørre å foreslå en eiendomsskatt, som nærmest enhver økonom på den vestlige halvkule anbefaler Stortinget å innføre, men som ingen av politikerne tør å foreslå, selv om de innerst inne vet at det må til. Videre vil vi veldig gjerne øke verdsettingen av eiendom innenfor formuesskatten. Det har ingen av de andre partiene mage til å foreslå. Og det er sånn at hvis man vil likebehandle formuesobjekter og eiendom, er den klart mest usosiale måten å gjøre det på, å senke skattleggingen av aksjer fordi det så målrettet treffer de aller rikeste. SV var først ute med å foreslå å senke selskapsskatten i denne perioden. Vi var først ute med å fronte forslag for å tette skattelekkasjen som multinasjonale selskaper representerer, til utlandet. Og vi er sterke tilhengere av mye bedre avskrivingsordninger for å premiere dem som investerer og omstiller seg gjennom en tøff tid for Norge.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-31:
Jeg vil gi kompliment tilbake. Jeg synes forhandlingene bar preg av en seriøs og saklig tone, og de var godt ledet av saksordfører Meling. Det var en helhetsvurdering som gjorde at vi trakk oss – det stemmer. Så til spørsmålet: Jeg og SV er helt enig i at det har en stor verdi at så mange som mulig i Norge eier sin egen bolig. Derfor bekymrer det oss sterkt at eiendom er et så interessant spekulasjonsobjekt som det er i Norge i dag. Det presser prisene mye mer opp enn det som hadde vært nødvendig, og det gjør at færre mennesker har råd til å kjøpe sin egen bolig. Det gjør f.eks. at vi må innføre egenkapitalkrav, som jeg uten videre har lyst til å forsvare, men som selvfølgelig fører til at færre mennesker kommer seg inn. Det er til å bekymre seg over. Derfor ønsker vi å innføre en eiendomsskatt som skal kompenseres gjennom tilsvarende kutt i skatten til lav- og mellomstore inntekter. På den måten ender ikke folk flest opp med å betale mer i skatt, men de som eier mye, betaler mer, og de som ennå ikke har hatt råd til å komme seg inn på boligmarkedet, får større muligheter til å spare og bygge seg opp egenkapital for å få kjøpt sin egen bolig. Så jeg mener at en fornuftig utformet eiendomsskatt er en viktig forutsetning for å holde fast på det norske idealet om å eie sin egen bolig.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-31:
Jeg vil med glede anbefale boken Kapitalen i det 21. århundre av Thomas Piketty. Han beskriver på en enkel og lettfattelig måte hvordan forskjellene øker, ikke bare i Norge, men globalt, nettopp fordi så få land skattlegger rikdom på en god nok måte. Det fører til at de aller fleste menneskene i samfunnet får færre muligheter til å leve opp til sitt potensial, og det fører til at en liten elite sitter på stadig mer makt på bekostning av folkestyre og for så vidt også denne salen. Så er det et stort problem at mange av de utenlandske selskapene som opererer i Norge, knapt betaler skatt. Et mye omtalt eksempel er Google, som har en omsetning på milliardnivå i Norge, og som betaler veldig lite skatt. Massivt overskudd flyttes ut av Norge på grunn av smutthull i skattelovgivningen. Så hvis representanten Steffensen er svært bekymret for den skattelekkasjen som finner sted fra Norge, anbefaler jeg ham å stemme for de mer enn 20 forslagene SV fremmer i denne innstillingen for å stoppe skatteparadis og skatteflukt.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-31:
Som jeg sa i innlegget mitt, og som også framgår av innstillingen, er SV begeistret for mange av de punktene Wickholm nå omtalte. Det er viktig å bekjempe skatteflukt. Det er viktig å øke innsatsen mot skatteparadis. Jeg mener forliket ikke går i nærheten av langt nok, men det er et viktig steg i riktig retning. Vi uttrykker støtte til de punktene. Når vi ikke kan støtte helheten i forliket, er det fordi vi mener det er en særegen form for logikk at det skal være slik at inngangsbilletten for å få Stortinget med på å bekjempe skatteparadis og skatteflukt er å gi svært målrettete skattekutt til den aller rikeste eliten i Norge. For meg er det svært kontraintuitivt. Det burde heller vært sånn at på tvers av høyre–venstre-aksen burde Stortinget på et tidligere tidspunkt kunnet samle seg om veldig mange av de tiltakene som nå endelig kommer på plass. De store pengene som flyttes i denne skattereformen, er dessverre ikke pengene vi får stoppet, som flyr ut av landet i dag og til skatteparadis. De store pengene er det de aller rikeste i Norge som får. På den bakgrunnen var det vi med et tungt hjerte forlot forhandlingene om en skattereform.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-31:
Jeg ble tidligere i debatten bedt av Fremskrittspartiet om å anbefale en bok, og jeg tenkte å returnere tjenesten, for statsråden skrøt jo i sitt innlegg av hvor fornøyd hun var med at formuesskatten på såkalt arbeidende kapital reduseres. Jeg må innrømme at jeg har prøvd å finne kilder på at kutt i formuesskatten gir noe effekt sysselsettingsmessig. Regjeringens egen Menon-rapport sier at det ikke er tilfellet, det er i så fall helt marginalt. Det som av statsministeren avvisende ble kalt en skoleoppgave, som er en masteroppgave fra NHH, viste det samme under valgkampen, og en rapport fra SSB viste mye av det samme i forrige uke. Det finnes svært mye mer effektive måter å sørge for økt sysselsetting på enn å kutte i formuesskatten. Så kan statsråden anbefale meg en bok eller litt lesning som kan forklare hvordan regjeringen hele tida kan hevde at kutt i formuesskatten og kutt i såkalt arbeidende kapital gir økt sysselsetting?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Forlikets punkt 2 om lik verdifastsettelse handler, som flere talere har vært inne på, om at vi ikke skal få en skjevinvestering på grunn av skattesystemet. Det er viktig at skattesystemet ikke er det som er utslagsgivende for om en person, eller en bedrift, for den saks skyld, velger å gjøre en investering i eiendom eller i bedrifter – ting som er med på å skape aktivitet. Det er det verdifastsettelsen som er. Hvilken sats man legger oppå der, så lenge den er lik, vil ikke skape vridninger.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Jeg registrerer at representanten Hille omtaler dette som en rabatt. Arbeiderpartiet omtaler dette konsekvent som en lik verdifastsettelse, slik jeg også gjorde i mitt innlegg. Hvis representanten Hille, som han sikkert har gjort tidligere i år, har lest det alternative budsjettet til Arbeiderpartiet for inneværende år, vil han ha sett at det allerede der ligger en lik verdifastsettelse av eiendom og aksjer på 80 pst., men at Arbeiderpartiet har en skattesats på 1,1 pst. i sitt alternative budsjett for inneværende år. Det gjør at vi får de positive effektene ved en lik verdifastsettelse, hvor det ikke skapes vridninger i investeringene. Samtidig er vi også med på å beskatte dem som har de største formuene, mer enn det som regjeringen ønsker, fordi vi mener at de som har litt mer, skal være med på å ta en litt større byrde enn dem som har litt mindre.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Dagens vedtak er en enighet om skattesystem, ikke skattenivå. Det er jeg sikker på at representanten fra Fremskrittspartiet kan være enig i. Fremskrittspartiet er ikke på noen som helst måte forpliktet utover det som står i avtalen, på hva man skal gjøre med sine skattesatser. Det er heller ikke Arbeiderpartiet. Da vi gikk inn i disse forhandlingene, var vårt utgangspunkt at forhandlingene skulle være provenynøytrale, at vi skulle ta inn like mye inntekter til fellesskapet. Det Arbeiderpartiet har vært opptatt av, er å ha et mest mulig effektivt skattesystem: at vi har lave satser på de områdene hvor høye skattesatser bidrar til mindre effektivitet, og så kan vi ha høyere skattesatser på de områdene hvor skattesatsene ikke bidrar til å ta ned effektiviteten i investeringene i økonomien så mye. Det er en smart måte å innrette skattesystemet på, og det er vårt utgangspunkt for å være med på disse forhandlingene.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Jeg vil først av alt takke for rosen som Arbeiderpartiet får. Da skal jeg være forsiktig med å ta for mye av æren selv, men også si at vi i Arbeiderpartiet er godt fornøyd med den innsatsen som vår fraksjonsleder, Marianne Marthinsen, har gjort i de forhandlingene. Når det kommer til symmetri, som jeg oppfatter at er det representanten spør om, er det viktig for å unngå tilpasning at de generelle skattesatsene er mest mulig like. Så har også Arbeiderpartiet i sitt budsjett for inneværende år signalisert at vi ønsker en trinnsats med mer progressivitet, at de med de laveste inntektene betaler noe mer, og at de med høyere inntekt – i likhet med det vi mener på andre områder innenfor skattesystemet – er med og drar lasset i noe større grad.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Jeg tror ingen skal bli overrasket over at det vil bli ført høyrepolitikk dersom høyrepartiene vinner valget, men skulle det være slik som jeg tror Snorre Valen og jeg håper på, at Arbeiderpartiet vinner regjeringsmakt, så vil det jo også bli ført en sosialdemokratisk politikk etter 2017. Jeg tror at Snorre Valen forstår godt sammenhengen mellom at det er mulig å ha en lik verdifastsettelse, men operere med en høyere skattesats enn det regjeringen gjør i sine forslag. Det er skattesatsen som til syvende og sist bestemmer hvor mye som skal betales i skatt, og det er skattesatsen som bestemmer hvor høy grad av omfordeling vi vil få. Jeg tror at lederartikler kunne blitt annerledes dersom SV hadde diskutert dette mer ut fra dette grunnlaget, i stedet for – nærmest bevisst, tror jeg – å prøve å holde fokus på bare én del av faktorene i regnestykket som avgjør hva som betales i formuesskatt.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Jeg har gjentatte ganger prøvd å forklare dette regnestykket til Snorre Valen i diverse innlegg i Klassekampen og i sosiale medier, men jeg skal nå prøve meg på et eksempel som kanskje kan gjøre det lettere. La oss si at Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, og for den saks skyld andre partier, ble enige om at det var lurt at alle veier i Norge ble bygget med fem meters bredde. Da ble ikke veiene plutselig smalere og plutselig tykkere, og vi kunne ha forutsigbarhet om hvor brede veiene var fra år til år. Men så tar Fremskrittspartiet over regjeringsmakten, og der Arbeiderpartiet har bestemt at fartsgrensen skal være 80 km/t, sier de nå at den plutselig skal være 110 km/t. Er det da slik at det er Arbeiderpartiet som har ansvaret for at Fremskrittspartiet setter opp fartsgrensen til 110 km/t? Jeg tror Snorre Valen vil være uenig i det, og det er litt den samme tenkningen vi legger til grunn her, at vi kan ikke ta ansvaret for hvilken skattesats regjeringen legger inn i sine budsjetter.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Først av alt har jeg bare lyst til å takke komiteens leder for hans bidrag til å ha fått gjennom denne enigheten. Jeg har oppfattet lederens nærvær som viktig for å holde partene sammen når det kanskje så som mørkest ut noen ganger, og det har vært et viktig bidrag. Men så er det det Syversen tar opp til sist her: Hvordan skal vi forhindre overskuddsflytting, og hvordan følger vi opp dette? Da er det særlig tre ting som jeg oppfatter at er relativt nye, som vi har blitt enig om i dette dokumentet. Det er at vi skal ha en gjennomgang av hvordan lovverket er rustet for finansielle instrumenter og selskapsstrukturer, advokaters taushetsplikt og om opplysningsplikten skal omfatte hensikten med transaksjoner. Er Syversen enig i at dette er nye, viktige ting, og har Kristelig Folkeparti noen tanker om hvor raskt dette bør følges opp fra regjeringens side?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Nettopp den type forslag kunne kanskje SV fått enda flere partier med på dersom man hadde valgt å være lenger inne i forhandlingene. Nå har allikevel Arbeiderpartiet og de andre partiene som ikke sto bak regjeringens forslag til reform, fått med regjeringen på en del viktige forslag, som er nevnt her tidligere. Taushetsplikt for advokater skal vurderes. Vi skal se på om lovgivningen er innrettet mot å takle finansielle instrumenter og selskapsstrukturer. Vi skal ha BEPS-prosessen raskt i havn. Vi skal ha forsterket jobbing med land-for-land-rapportering, bl.a. Hva slags vurdering gjør representanten Serigstad Valen seg av disse forslagene, og er han enig i at dette er gode, sterke forslag som gjør at dette forliket faktisk kan få en positiv påvirkning for norsk skattepolitikk?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Jeg vil følge opp litt av det som representanten Syversen er inne på. Hvis det er noe som er til særlig disfordel ‒ for å si det på den måten ‒ for norske bedrifter, som ofte kjennetegnes av at de er små og lokale, så er det at de ikke kan nytte seg av de fordelene store, komplekse selskaper har, som kan bruke sin størrelse og sine avanserte finansielle instrumenter for å unngå skatt. Et av de viktige punktene som det har blitt enighet om i Stortinget, er nettopp å gjennomgå denne lovgivningen, men også ‒ som jeg har vært inne på her tidligere ‒ se på om opplysningsplikten skal omfatte hensikten med transaksjoner, og at vi også vurderer advokaters taushetsplikt i skattespørsmål, så vi er sikre på at vi kan komme til bunns i denne typen saker. Når kan vi forvente en oppfølging fra regjeringen på disse områdene?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Vi vet at regjeringen liker å jobbe særs grundig f.eks. med eierskapsregisteret, som Stortinget også er sultent på tilbakemelding om. Men jeg vil stille et annet spørsmål. I regjeringens framlegg til Stortinget anbefales det ikke å gjøre noe med skjermingsrenten. Det er et forslag som Arbeiderpartiet hadde i sitt forslag og har trukket inn i forhandlingene, og som har blitt beskrevet her som negativt. Arbeiderpartiet ser tvert imot at det er et positivt tiltak å ha en skjermingsrente som fungerer, for å hindre at penger blir stuet bort når de kan ha en aktiv og deltakende tilstedeværelse i norske bedrifter, som det er beskrevet i Scheel-rapporten.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
SV er åpenbart ikke alene om å føre denne debatten ut fra hva de skulle ønske var realitetene i dette forliket. I de to siste innleggene gjør også Fremskrittspartiet seg kraftig skyldig i det. Det er en grov overforenkling av hva skatteforliket er. Jeg tror at når man inngår forlik i Stortinget, er det veldig lurt å ha respekt for hva forliket faktisk er, og ikke prøve å tillegge forlikspartnerne sine andre meninger enn det de egentlig har. SV står utenfor forliket, så i så måte må jo de kunne sies å ha større mulighet til å kritisere forliket som helhet, men at representanter fra Fremskrittspartiet går opp og legger ord i munnen på Arbeiderpartiet om hva som er vår politikk som resultat av dette forliket, finner jeg relativt uklokt dersom man i framtiden også ønsker å få på plass brede forlik med Arbeiderpartiet og andre. Det er fra min side utrettelig blitt forklart i salen her i dag at forliket handler om å bli enige om en verdifastsettelse på 80 pst. Det er et forslag som for øvrig var Arbeiderpartiets forslag, og ikke et fullt gjennomslag for Fremskrittspartiets politikk, slik det kunne høres ut som da representanten Limi snakket tidligere i dag. Jeg trodde at Fremskrittspartiet opprinnelig ønsket å fjerne hele formuesskatten, ikke at dette var primærstandpunktet for øvrig. Men vi har egentlig latt være å gå inn i den type debatt med de andre partiene her i dag, for vi har ønsket å stå på et bredt forlik. En annen ting som Arbeiderpartiet har vært opptatt av, og som vil komme den typen bedrifter som Sivert Bjørnstad og Roy Steffensen også tar opp, til gode, er å ha et skjermingsfradrag som fungerer. Det hindrer at penger blir stående passivt når de kunne vært investert aktivt i bedrifter. Det er et forslag som Arbeiderpartiet har vært pådriver for på Stortinget, som jeg tror at norsk næringsliv vil sette pris på, men som det tvert imot ble advart mot fra Sivert Bjørnstad og Roy Steffensens parti, i skattemeldingen. Litt mer raushet, litt mindre kategorisk og dogmatisk debatt tror jeg ville vært lurt dersom man prøver å lande et bredt forlik med partier med ganske stort spenn i de ideologiske perspektivene.
Sigurd Hille (Høyre), 2016-05-31:
Arbeiderpartiet skal ha ros for at partiet har foreslått å være med på dette forliket, og for at de da bl.a. foreslår å innføre en verdsettelsesrabatt på 20 pst. i formuesskatten innen 2018 for aksjer og driftsmidler. Det betyr at skattegrunnlaget og dermed formuesskattebelastningen reduseres. Dette er svært gledelig sett med våre øyne. Men i Klassekampen den 10. mai uttaler Arbeiderpartiets finanspolitiske talsperson Marianne Marthinsen at etter 2017 skal formuesskatten økes, og satsen her skal opp, noe som hun har kommet med forslag om i «budsjett etter budsjett», som hun sier. Betyr dette at virkningen av forlikets punkt 2 skal undergraves ved første og beste anledning?
Sigurd Hille (Høyre), 2016-05-31:
Poenget er jo at når man innfører en slik rabatt, vil det påvirke skattegrunnlaget. Når man setter ned skattegrunnlaget i formuesskatten, vil det være en lettelse. Hvis man i neste hånd går hen og øker satsen, vil man jo for bedriftseiere da nulle ut den fordelen man innfører. Ser ikke representanten dette som et problem?
Sigurd Hille (Høyre), 2016-05-31:
Jeg føler jeg må få lov til å si et par ord her. Jeg har en fortid i mitt arbeidsliv fra nettopp denne bransjen, og jeg har også hatt gleden av å være leder av Mediebedriftenes Landsforening i en årrekke. Jeg sier vel dette mest for å gi uttrykk for at jeg for så vidt har en viss greie på det vi snakker om. Til Arild Grande har jeg lyst til å si, når han sier at det norske produksjonstilskuddssystemet er en stor suksess, at det har Arild Grande helt rett i. Alle utredninger som har vært gjort opp gjennom årene, har sagt det samme, at det regelverket vi har knyttet opp til dette, har vært en suksess. Det er selvfølgelig også helt riktig at jo høyere tilskudd de enkelte avisbedriftene får, jo lettere driftsøkonomi har de. Det sier seg nesten helt selv. Det har representanten Grande også helt rett i. Det er bare det å si at det er alminnelig kjent i denne bransjen at de avisene som har forholdsvis minst problemer, nettopp er de små og mellomstore lokalavisene. De største problemene er faktisk ikke der, det vet alle. Det ligger i de såkalte riksdekkende, meningsbærende avisene og de såkalte nr. 2-avisene. Det er disse avisene som får de største tilskuddene, fordi de har de største problemene. Jeg ser det slik at hvis man sånn over bordet vedtok dette forslaget om å gi betydelig økt støtte til de mindre avisene, ville det nødvendigvis måtte tas fra den samme potten. Det vil da gå utover de avisene som faktisk trenger det mest. Det er en virkning jeg synes man ikke skal gå inn på. Det sies riktignok i innleggene her at det forutsetter en økning i produksjonstilskuddet for å få dette til. Ja, det står det ikke i forslaget. Hvis man tar forslaget slik det lyder, står det bare at man skal heve minstesatsene. Jeg ser ikke akkurat realismen i at man kan forvente det – og det er ikke bare fordi jeg er medlem av finanskomiteen. Men jeg tror ikke akkurat det er politisk stemning for å øke produksjonstilskuddet i vesentlig grad. Og så lenge man ikke gjør det, vil effekten av dette forslaget være relativt katastrofalt for en del av de avisene som virkelig har problemer. Derfor ser jeg det slik at det aller mest fornuftige her, som statsråden har sagt, er å vente på den utredningen som kommer fra Mediemangfoldsutvalget.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Det er bare tre år siden, i valgkampen 2013, at Arbeiderpartiet var flittige brukere av slagordet: En krone mindre i skatt betyr en krone mindre til velferd. I dag tar Arbeiderpartiet til orde for at det er problematiske sider ved formuesskatten som gjør at den bør få kutt. Representanten Wickholm nevnte i sitt innlegg at vi har for høy selskapsskatt, og at det er nødvendig at den får kutt. Av ren nysgjerrighet lurer jeg derfor på om representanten Wickholm kan si hvilken versjon av Arbeiderpartiet det er han mener tar feil? Er det 2013-versjonen? Eller er det 2016-versjonen? Eller er vi i en situasjon hvor Arbeiderpartiet fortsatt står på sitt slagord fra 2013, og mener at dagens vedtak vil føre til mindre velferd?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Jeg har registrert at representanten Serigstad Valen er en person som liker å lese bøker. Selv liker jeg å lese bøker om forskjellige politiske ideologier, og jeg vil derfor benytte anledningen i replikkvekslingen til å be om en bokanbefaling. Jeg har nemlig ennå ikke funnet litteratur som beskriver denne særnorske formen for sosialisme, hvor man nærmest forguder utenlandske storkapitalister og vil gi dem økonomiske særfordeler i form av lavere skattenivå enn vanlige, trauste norskeide familiebedrifter som konkurrerer i samme marked. Kan representanten hjelpe meg med litteratur på området, eller ønsker han selv å prøve å forklare logikken bak dette merkelige sosialistiske standpunktet?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Det har vært morsomt å følge debatten og replikkutvekslingene. Jeg hadde aldri trodd at Fremskrittspartiets ønske om å ha en fartsgrense på 110 km/t på motorveier skulle bli et argument for å forklare grunnplanken i skatteforliket, men så har skjedd. Vi kan vel trygt si at det har skjedd et stemningsskifte i norsk politikk med Fremskrittspartiet i regjering. Bortimot alle har i dag snakket om behovet for lavere skatt. I replikkutvekslingen nevnte representanten Hagebakken at det vi gjør i dag, vil føre til økte investeringer og økt aktivitet. Mens Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet i valgkampen i 2013 snakket om at mindre skatt betyr mindre velferd, snakker nå alle partier om nødvendigheten av å få redusert skatt for både vanlige folk og bedrifter i form av lavere selskapsskatt. Med Fremskrittspartiet i regjering står vi ikke lenger på utsiden og kjemper forgjeves for at våre politiske løsninger skal bli hørt. Vi er i stedet premissleverandør for den politiske debatten. Fremskrittspartiet har i over 40 år ment at lavere skatt gir økte investeringer, økt aktivitet og flere arbeidsplasser, og med dagens vedtak får vi nå tilslutning fra de andre partiene til denne argumentasjonen. Noen medier har sagt at det har vært et svakhetstegn ved komiteens arbeid at det har vært en del utsettelser av forliket. Jeg synes heller det er en forklaring på hvor vanskelig det er å få et flertall i denne salen til å enes om redusert skatt. Jeg er glad for de skrittene vi klarer å trekke norsk skattedebatt i vår retning, men jeg må ærlig talt innrømme at jeg hadde håpet at vi kunne fått satt strek for denne særnorske skatten med dagens vedtak. Jeg synes det er positivt at Arbeiderpartiet i dag erkjenner at det er problematiske sider ved formuesskatten, og at de er med på en reduksjon, men jeg skjønner virkelig ikke denne forkjærligheten spesielt Arbeiderpartiet og SV har for denne skatten. Jeg savner i grunnen en forklaring på hvorfor denne hybridsosialismen har fått spire og gro og slå rot her i landet. Hva er det en superrik, utenlandsk ultrakapitalist gjør som er så fantastisk bra, og som fører til at norske sosialister forsvarer at denne bør få særfordeler av å eie bedrifter i Norge, mens en norskeid familiebedrift må betale en særskatt for å konkurrere i samme marked? Det er nesten som om de rød-grønne tror at det er en Sareptas krukke som disse bedriftene kan stappe fingrene ned i uten at det får konsekvenser. Men i disse dager opplever faktisk bedrifter, spesielt langs kysten fra Kristiansand til Kristiansund, store problemer med å få endene til å møtes. I disse selskapene sitter ikke eierne og planlegger hva de skal gjøre med overskuddet. De lurer på hvordan de skal begrense underskuddet og sikre norske arbeidsplasser, og de må ta ut utbytte, som de må bruke til å betale formuesskatt. Dette synes altså Arbeiderpartiet og SV er helt fornuftig. Jeg skulle ønske at vi kunne fått gjort noe med denne særskatten i dag, men vi får jobbe videre med det i neste periode.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Jeg må nok korrigere påstanden om at ulikhetene vokser i Norge. Norge er faktisk det likeste samfunnet i verden, det likeste landet i verden. Det er veldig små ulikheter. Det er ikke slik at OECD har konkludert i tråd med det representanten sier. Det er snarere tvert om: OECD påpeker at det Norge har behov for, er å redusere skattenivået og å etablere brede skattegrunnlag, og spesielt har de pekt på formuesskatten. Hele poenget er at skatteregimet vi nå etablerer, skal bidra til at vi får verdiskapning, at vi rett og slett får større inntekter, som igjen gir mulighet til å målrette tiltak mot dem som har aller størst behov for det i samfunnet vårt.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Det er mange påstander som fremsettes. Det er ikke slik at reduksjon i formuesskatten for norske bedriftseiere ikke bidrar til sysselsetting. Snarere tvert om. Det er påpekt i bl.a. Menon-rapporten, som riktignok sier at den største effekten på investeringene får man ved å senke selskapsskatten. Det er helt naturlig, for selskapsskatten omfatter også utenlandske eiere, det gjør ikke formuesskatten. Nettopp der ligger diskrimineringen av norske eiere til fordel for utenlandske eiere. Det som er viktig nå, er å stimulere til norsk eierskap og å stimulere til ytterligere investeringer i nye arbeidsplasser. Det er det som skal sikre verdiskapningen vi trenger fremover, og som gjør at vi har noe å fordele over de offentlige budsjettene. Det går jeg ut fra at også Arbeiderpartiet er opptatt av at vi skal ha i fremtiden.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
For Fremskrittspartiet er det viktig at både de som reiser langt og de som reiser kort, får redusert skatt og avgift. Det vi etablerer nå, er et skattesystem som innebærer at vi reduserer satsene, og da må man også se på skattegrunnlaget. Det er ingen tvil om at det er viktig for å ha et oversiktlig og godt skattesystem at man har et bredt grunnlag og lave satser. Det vil alle nyte godt av, også den gruppen som Slagsvold Vedum er mest opptatt av.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Nei, det synes vi ikke. Det er grunn til å minne om at siden regjeringsskiftet i 2013 har vi redusert skatter og avgifter med 18,5 mrd. kr netto. Vi har redusert bilrelaterte avgifter med rundt 2 mrd. kr – altså er det en rekke lettelser som er gjennomført for alle, også for dem som kjører bil. Jeg synes ærlig talt at Senterpartiet heller burde begynne å lese sitt eget alternative budsjett, hvor de foreslår en rekke skatte- og avgiftsøkninger, ikke minst på drivstoffsiden, som i hvert fall vil være veldig ugunstig for den gruppen som er avhengig av bilen til og fra jobb og til andre gjøremål i hverdagen.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Fremskrittspartiet er overhodet ikke imot den plattformen som vår regjering bygger på – snarere tvert om. Vi er veldig for den, og vi er i ferd med å gjennomføre store deler av den. Når vi nå skal gjennomføre en skattereform og etablere et nytt skattesystem, er det viktig at man får enighet rundt noen grunnleggende prinsipper. De enighetspunktene som vi er med på i denne innstillingen vi behandler i dag, er viktige fordi de bidrar til lavere satser på sikt, lavere skattenivå, og da skal det være et skattesystem som er mest mulig næringsnøytralt, og som ikke påvirker bedriftsøkonomiske beslutninger i unødig grad, men det skal være generelt gunstige skattebetingelser for det næringslivet som både Slagsvold Vedum og jeg er helt avhengige av for å få økonomien til å fungere.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Nå skal ikke jeg forskuttere hva som kommer i statsbudsjettet for 2017, for det ligger ennå en stund frem i tid. Men jeg tror jeg kan love Senterpartiet og representanten Slagsvold Vedum at med utgangspunkt i det som denne regjeringen har gjennomført i løpet av disse årene siden 2013, og det som vi nå etablerer i skattereformen, skal det være forslag i statsbudsjettet for 2017 som kommer både folk flest og norsk næringsliv til gode. Det våre bedrifter er mest avhengig av, er at vi har stabile og forutsigbare rammebetingelser, og at vi nå etablerer et skattesystem som gir dem konkurransedyktige betingelser i forhold til det man opplever i utlandet. Så kan man mene mye om man skal legge noen politiske føringer med hensyn til avskrivningssatser eller andre ting, men i utgangspunktet er det helheten som er det avgjørende for dem som eier norske bedrifter.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
Representanten Limi har nå og tidligere sagt at denne reformen setter rammene, og at det er mye som kan gjøres innenfor rammene. En konsekvens en har sett av denne regjeringas skattepolitikk, er at ulikhetene i Norge øker. OECD har vist at når ulikhetene øker, svekker det også veksten til et land. Skatt er kanskje det viktigste verktøyet for å motvirke økende forskjeller. Det har en treffsikker omfordelende effekt. Er representanten Limi enig i dette? Hvilke grep vil Fremskrittspartiet jobbe for for å unngå at ulikhetene fortsetter å vokse, slik at folk flest ikke sitter igjen med den største skatteregninga?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2016-05-31:
En kommer ikke unna at selv om Norge er et samfunn med små forskjeller, så har denne regjeringa bidratt til å øke forskjellene mellom folk. Jeg oppfatter en halvhjertet støtte til den omfordelende effekten. Som representanten Limi er inne på, er det formuesskatten som i en særstilling bidrar til at nettopp ulikhetene i Norge øker. Det betyr samtidig at det ikke skapes flere jobber. Det er selskapsskatten som har den største effekten her, det er vi i dag enige om. Det betyr igjen at ulikhetene i Norge forsterkes. Kan så representanten Limi derfor utdype at all den tid formuesskattekutt ikke bidrar til å skape flere jobber og samtidig øker ulikhetene, kan vi da vente oss i framtidige budsjetter at Fremskrittspartiet legger kuttene i formuesskatten på hylla og heller bruker pengene og tiltakene på de tingene en vet virker?
Svein Flåtten (Høyre), 2016-05-31:
Representanten var opptatt av at det er brede flertall for forutsigbarhet for norske arbeidsplasser. Det er jeg helt enig i. Flertallet sier at det har vært en manglende hensiktsmessighet ved den formuesskatten som i dag finnes. Det skulle man for øvrig ikke tro at det sto et bredt flertall bak, når man hører en del av de replikkene som rettes mot særlig regjeringspartiene i dag, om formuesskattens innretning. De synes å ha glemt hva de har skrevet. Men tilbake til representanten Syversen, som skriver i en merknad i innstillingen om hvordan man kan gå videre ved å redusere formuesskatten på arbeidende kapital. La meg også legge til at arbeidende kapital-sporet hadde nok ikke vært så fremme hvis ikke det hadde vært for Kristelig Folkepartis inngang til dette. Men er Kristelig Folkeparti også åpen for brede løsninger for hvordan man skal redusere skatten på arbeidende kapital videre?(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Svein Flåtten (Høyre), 2016-05-31:
Jeg vil gjerne få utdypet det i det siste svaret, for jeg fikk heller ikke spurt fullt ut. Det kan være slik at hvis man f.eks. skal ha en egen sats i formuesskatten for aksje- og driftsmidler, kan man selvfølgelig kanskje komme noe i motstrid med det som ellers uttrykkes fra Kristelig Folkeparti, nemlig at det skal være enkelt, ubyråkratisk og treffsikkert, slik som man har beskrevet det i dette vi nå har gjort, ved å sette ned verdsettingsrabatten. Det var egentlig det som lå i mitt avslutningsspørsmål: Vil Kristelig Folkeparti være åpen for å se på mange løsninger her, slik at vi ikke stenger oss inne i akkurat det sporet som er beskrevet, men kanskje tar signaler om at det vi mener her, kan få gale virkninger for andre deler av Norges rike?
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2016-05-31:
I skattemeldinga blir dei problematiske sidene ved formuesskatten erkjende, som f.eks. at bedrifter som går med underskot, må betale formuesskatt, og at ein kan gjere det vanskelegare for gründerar å gå på børs. I skatteforliket var fleirtalet av den oppfatninga at ei betre innretning av den norske eigarskattlegginga, og særleg av formuesskatten på arbeidande kapital, kan føre til at norsk kapital betre kan bidra til å skape nye arbeidsplassar gjennom produktive og verdiskapande investeringar. Det var difor eit fleirtal i komiteen som var einig om ein gradvis reduksjon av formuesskatten på arbeidande kapital for å styrkje norske arbeidsplassar. Senterpartiet seier i sitt program at dei vil arbeide for eit skattesystem som bidreg til å halde kapitalen i bedriftene, og som kan brukast til å investere. Vil Senterpartiet arbeide for at det framleis skal vere reduksjon av denne særnorske skatten og på sikt fjerne han?