Marthe Scharning Lund (Arbeiderpartiet), 2001-06-11:
I dag inviteres Stortinget til å utforme politikken for eierstyringen av Posten Norge BA for de nærmeste årene. Den meldingen vi i dag behandler, har som mål å informere om de vedtak som er fattet eller iverksatt i forrige planperiode, og om de sentrale utfordringene og planene for de kommende årene. Som eiere er det mange ting vi bør være opptatt av, uten at vi skal gå inn i den daglige driften av selskapet, noe som i dag er styrets og konsernledelsens oppgave. Vår oppgave som eiere er å stake ut den kursen vi mener er riktig for Posten de nærmeste årene. Som eiere skal vi også stille noen krav til selskapet i forhold til hva vi forventer av f.eks. avkastning og utbytte, bl.a. at Posten oppfyller de samfunnspålagte forpliktelsene på en god måte. Vi skal stille krav om at selskapet skal være opptatt av å kunne gi et tilbud av posttjenester tilpasset de enkelte kundegruppenes behov og til konkurransedyktige priser. Samtidig forventes det at selskapet klarer å ta ut effekten av de store omstillingene som er på gang, og at Posten skal være en attraktiv og god arbeidsplass. Vi forventer at selskapet er i stand til å utnytte teknologien slik at en kan opprettholde eller etablere desentralisert virksomhet. Posten har de senere årene slitt økonomisk. Lønnsomhet og effektivitet har vært områder hvor selskapet har hatt til dels store problemer. Som følge av dette ble det innført en ny konsernstruktur i 2000, samtidig som det er vedtatt store endringer av ekspedisjonsnettet, sorteringsstrukturen og de administrative funksjonene. Disse grepene har som mål å bidra til effektivisering av driften samt å bedre kundeservicen og tilgjengeligheten. Det vil forhåpentligvis også føre til betydelige kostnadsreduksjoner. En samlet komite stiller seg positiv til disse omleggingene og vil legge særlig vekt på at det nå vil bli lettere å kunne tallfeste og måle resultater, samtidig som Posten bedre skal kunne ivareta de krav som kunden stiller. I omstillingsperioden – fram til 2005 – vil Posten gjennomgå til dels store forandringer, ikke minst på personalsiden. I dag utgjør personalkostnaden til selskapet hele 65 pst. av driftskostnadene. I alt er det planlagt en bemanningsreduksjon på om lag 5 000 årsverk, eller nær 6 000 arbeidsplasser. Dette er naturligvis en stor belastning for de ansatte i selskapet, da det ikke lenger er mulig å tilby annen jobb i Posten. Ledelsen og de ansatte i selskapet har til nå funnet tilfredsstillende løsninger for nedbemanningen, og jeg finner det riktig å påpeke de ansattes innsats og holdning i arbeidet med å nedbemanne og omorganisere Posten. Her har en tøff prosess blitt så smidig som mulig fordi de ansatte og ledelsen har samarbeidet godt. Et flertall – uten Høyre og Fremskrittspartiet – ønsker å påpeke det gode samarbeidet Posten og personalorganisasjonene har hatt gjennom omstillingsavtaler, og vi forutsetter at dette videreføres. Da vi for noen få dager siden vedtok å endre noen av særlovene til BA-selskapene, mente det samme flertallet at ordningen med ventelønn og fortrinnsrett til ny jobb i staten først skulle avvikles etter omstillingsperiodens slutt, i 2005. Her viste igjen Høyre og Fremskrittspartiet at de ikke er opptatt av samarbeidet mellom arbeidstakere og arbeidsgivere. Partene var blitt enige om å vente til 2005 før de fjernet ordningen med ventelønn og fortrinnsrett, mens Høyre og Fremskrittspartiet ønsket å fjerne ordningen fra i dag av. Det er svært viktig for komiteens flertall at de ansatte, som i dag gjennomgår store omstillinger, får ryddige og ikke minst trygge rammer å forholde seg til i tiden fremover. Da omstruktureringen av Posten startet, ble det fra flere hold uttrykt skepsis til hvordan tjenestetilbudet til kundene ville utvikle seg, ikke minst i forhold til nedlegging av postkontor og innføring av landpostbud. I ettertid kan vi konstatere at de aller fleste brukere av landpostbud mener at de har fått en tjeneste som oppfyller de servicekrav de stiller til Posten. Når Posten i dag varsler en gjennomgang av landposttjenesten, er det svært viktig at en eventuell omlegging av tjenesten ikke fører til at brukerne får et dårligere tilbud enn det de har i dag. Når det gjelder Postens ekspedisjonsnett, er det varslet til dels store omlegginger i årene fremover. Antall poststeder vil øke med mer enn 200, samtidig som mange av Postens egendrevne poststeder vil bli omgjort til poststeder drevet av samarbeidspartnere, som f.eks. Post i Butikk eller Post i Offentlig servicekontor. Her er det viktig for komiteen å understreke at det ikke må legges ned noe poststed før et annet tilbud er etablert i området. Det må være en omlegging som vil øke servicetilbudet til kundene i form av lengre åpningstider og tilgjengelighet. Det er også svært viktig at de nye poststedene oppfyller konsesjonen, slik at kundene vil bli tilbudt basistjenestene, uansett hvor de bor i landet. Posten har hatt problemer med å oppfylle konsesjonskravet om fremføring av A-post. For første gang har Posten nå klart fremføringskravet på 85 pst. Dette viser at utviklingen går i riktig retning, og at Postens arbeid med å forbedre kvaliteten på fremføringen av A-post virker. Det er selvfølgelig naturlig for et selskap å bestrebe seg på å gi sine kunder et så godt servicetilbud som mulig, og vi forventer heller ikke annet enn at Posten vil fortsette sitt arbeid med å forbedre sine tjenester. Jeg synes det er litt underlig at sentrumspartiene her velger å skjerpe kravene til fremføring av A-post, mot det tidligere angitte kravet om 93 pst. Så vidt jeg vet, var det tidligere samferdselsminister Dag Jostein Fjærvoll som reduserte kravet overfor Posten, med den begrunnelse at en fremføringsprosent på 93 var helt urealistisk for selskapet å oppnå. Jeg vet ikke helt hva som har forandret seg så radikalt nå, men jeg kan kanskje få et svar fra sentrumspartiene i løpet av debatten. Store deler av Postens virksomhet dreier seg om å tilby postale basistjenster og grunnleggende banktjenester til kunder i hele landet. Dette er i dag områder som er konsesjonsbelagt, og anses for å oppfylle det nødvendige minstekrav til tilbud og service på posttjenester. Om Posten i fremtiden skal kunne oppfylle de kravene vi stiller til selskapet gjennom konsesjon, må selskapet ha en sterk økonomisk ryggrad. Selskapet selv har i stor grad tatt mål av seg til å redusere sine utgifter og øke sine inntekter gjennom omstilling og omstrukturering av konsernet. Men samtidig er det viktig at staten, gjennom statlige kjøp av posttjenester, betaler merkostnadene konsesjonsforpliktelsene påfører selskapet. En samlet komite vil påpeke at dagens ordning med statlig kjøp av posttjenester ikke fungerer tilfredsstillende for Posten. Vi ser det som viktig at det etableres en modell som gir Posten større forutsigbarhet i forhold til statens kjøp av tjenester. Komiteen vil derfor be om at Regjeringen kommer tilbake til Stortinget med dette på et senere tidspunkt. For at Posten skal kunne konkurrere i et tøft marked, er det sannsynlig at det vil være nødvendig med strategiske investeringer og oppkjøp for at Posten skal kunne overleve som postselskap. Her har staten som eier et ansvar for at selskapet har de økonomiske rammene som skal til for at Posten skal fortsette å være en sentral aktør i markedet. Et flertall – igjen uten Høyre og Fremskrittspartiet – ser det som naturlig at en eventuell ny tilførsel av egenkapital vil bli forelagt Stortinget. Det er for så vidt stor enighet i komiteen om Postens styringsopplegg og utfordringer, med unntak av noen få områder. På ett område deler komiteen seg, og det gjelder fremtidig organisering av Posten som et BA-selskap eller som et aksjeselskap. Her har et mindretall, bestående av Høyre og Fremskrittspartiet, signalisert at de ønsker at Posten Norge BA skal omdannes til et aksjeselskap. Flertallet legger stor vekt på at selskapet skal være konkurransedyktig og fleksibelt. Samtidig anerkjenner flertallet at Posten utfører svært viktige samfunnsmessige oppgaver som bør være underlagt politiske føringer. Vi mener at disse forholdene er ivaretatt innenfor den formen som BA-selskapene har i dag. Vi vet at Posten selv har påpekt visse svakheter i særlovene som svekker selskapets konkurranseevne og fleksibilitet. Dette har vi allerede tatt konsekvensen av, da vi for få dager siden vedtok endringer i særlovene, slik at nettopp Posten kan konkurrere på lik linje med andre aktører i markedet. Flertallet mener at Posten i dag har stor frihet til å utvikle sitt tjenestetilbud og til å velge de mest effektive betjeningsformer så lenge de samfunnspålagte forpliktelsene og servicekrav er oppfylt. Flertallet ser derfor ingen grunn i dag til å forandre på selskapsformen. Posten har mange utfordringer fremover, hvor selskapet vil gå gjennom store omstruktureringer og en omfattende nedbemanning. Dette vil kreve sitt både av ledelsen og av arbeidstakerne, og jeg vil påpeke at det står stor respekt av et selskap som har klart omstillingene med så stor enighet innad som Posten har klart. Klarer Posten omstillingene og å ta ut effekten av dem, bør selskapet være i stand til å bli en ledende aktør i markedet. På denne bakgrunn anbefaler jeg innstillingen.