Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-12-05:
Senterpartiet ønsker et samfunn med tjenester nær folk og verdiskaping i hele landet. De som deler vår oppfatning om at statsbudsjettet skal bidra til en fordelingspolitikk som utjevner både geografiske og sosiale forskjeller, kan trygt støtte Senterpartiets alternative budsjettforslag. Senterpartiet har lagt inn kraftige oppjusteringer i forhold til regjeringens budsjettforslag, både når det gjelder overføringene til kommunesektoren og i bevilgningene til distrikts- og regionalpolitikken. Dette er helt nødvendig om vi vil inkludere hele Norge i våre ambisjoner for samfunnsutviklingen i 2017. Det dreier seg om likeverdige muligheter for utvikling av arbeidsplasser og for tilgangen til offentlige tjenester som skole, helse og omsorg. Senterpartiets budsjettforslag øker de samlede overføringene til kommunesektoren med over 4,7 mrd. kr. I dette ligger 2 mrd. kr mer i kommunerammen og 1 mrd. kr mer i rammen til fylkeskommunene. I tillegg kommer det som skal til for at kommunesektoren skal kunne løse oppgaver de er tillagt innenfor integrering av flyktninger og tilbud til folk med nedsatt funksjonsevne. Når finansministeren og kommunalministeren skryter av sin satsing på kommunesektoren, nevner de f.eks. ikke kuttet som ligger inne i 2017-budsjettet på 330 mill. kr til ressurskrevende tjenester. Jeg hadde virkelig trodd at dette var blitt rettet opp i budsjettforliket vi fikk presentert på lørdag, men det var dessverre ikke tilfellet. Det vil bli grundig utfordrende for kommunene å opprettholde tilbudet til de svakest stilte når regjeringen får støtte til å kutte i disse refusjonsordningene. Jeg hadde virkelig trodd at Kristelig Folkeparti og Venstre hadde prioritert dette høyere. I 2015 vedtok flertallet på Stortinget regjeringens forslag til nytt inntektssystem for fylkeskommunene. I årets budsjett fremmes forslag til nytt inntektssystem for kommunene. Kostnadsnøklene i inntektssystemet skal oppjusteres med jamne mellomrom. Det mener jeg også, men de endringene som regjeringen ser ut til å få støtte til å gjennomføre, er langt mer enn en oppdatering. Både for fylkene og for kommunene skjer det en omfordeling som ødelegger mulighetene til å tilby likeverdige tjenester i hele landet. Distriktsfylkene og distriktskommunene er de store taperne. Det gjøres riktignok noen unntak for det som regjeringen velger å kalle «ufrivillig små» kommuner, men faktum er at nytt inntektssystem for kommunene fører 92 nye kommuner inn under inntektsgarantisystemet, INGAR. Disse kommunene taper 500 mill. kr i inntekter når de om få år må bære hele effekten av omleggingen. Regjeringen burde lært av alle problemene som omleggingen av kostnadsnøklene for fylkeskommunene medførte i 2015. Det oppsto skjevvirkninger som et samlet storting mente måtte rettes opp gjennom innføring av en tapskompensasjonsordning. Fra Senterpartiet, Venstre og SVs side sa vi i en fellesmerknad at inntektssystemet ble basert på en rekke nye kostnadsnøkler og faktorer som ikke var tilstrekkelig belyst. Spesielt kystfylkene, med ansvar for båt- og ferjedrift, ble underfinansiert. Nå gjør Stortinget, med støtte fra Venstre, samme feilen ved omleggingen av inntektssystemet for kommunene. Konsekvensene er ikke godt nok utredet. Dette er trist å se. Senterpartiet styrker bevilgningene til distrikts- og regionalpolitikken med 600 mill. kr i forhold til regjeringens opplegg. Skulle vi ha kommet opp på nivået under den rød-grønne regjeringen, måtte vi ha lagt inn mye mer. Regjeringens forslag til bevilgninger på området er redusert med 1,3 mrd. kr, eller 47 pst., siden 2013. Bevilgningskuttene har særlig gått ut over regionale utviklingsmidler gjennom fylkeskommunene og står i sterk kontrast til regjeringens uttrykte mål i regionreformen om å styrke fylkeskommunen som samfunnsutvikler. Jeg merker meg også at regjeringen og dens talspersoner her i Stortinget sier at de vrir satsingen i distriktspolitikken over fra næringsstøtte gjennom fylkeskommunene til satsing på infrastruktur. Det er rett at det innenfor fylkeskommunenes rammer øremerkes midler til fylkesveier, men dette er bare halvparten av det kuttet som kommer i regionale midler. Nå har vi fått et budsjettforlik som øker rammene til regional utvikling med 200 mill. kr. Det er bra, men det er langt fra bra at 100 av dem dekkes innenfor kutt i rammen til fylkeskommunene. Senterpartiet har lagt fram et budsjett for å ta hele Norge i bruk. Vårt budsjett har en vektlegging på å skape likeverdighet i utviklingsmuligheter og tjenestetilbud til folk i hele landet.