Bente Stein Mathisen (Høyre), 2014-12-08:
SV er, slik jeg oppfatter det, på prinsipielt grunnlag helt imot at private aktører skal løse noen av velferdsoppgavene våre. I representantforslaget, Dokument 8:76 S for 2013–2014, hevder de at arbeidsavklaring og oppfølgingstjenester ikke egner seg for butikk, og de sier videre at hvis private tjenesteleverandører slipper til, vil de bare være opptatt av profitt, og det vil gå ut over etisk standard og kvalitet på tjenestene. Denne holdningen vitner om veldig liten tillit til fagpersoner og ledere i alle de private velferdsinstitusjonene vi har her i landet. Jeg er sikker på at sykepleiere ikke endrer adferd og måten å jobbe på om de jobber i en privat bedrift. Høy etisk standard og faglig integritet vil være viktig, enten det jobbes på et offentlig sykehus eller i et privatdrevet sykehjem. Det samme vil gjelde for en snekker eller en arbeidsleder, om det jobbes i driftsavdelingen i en kommune eller i en privatdrevet attføringsbedrift. Flertallet i komiteen deler ikke de rød-grønnes negative syn på private aktører. Flertallet er opptatt av mangfold i tjenestetilbudet og ønsker flere tilbydere velkommen. I anbudene skal det være klare kriterier til kvalitet, individuell oppfølging og forutsigbarhet for dem som skal søkes inn i tiltakene. Nav kjøper allerede en begrenset andel avklaringstjenester og oppfølgingstjenester. Det finnes i dag to ordninger med arbeidsavklaring og to ordninger med oppfølgingstjenester. Avklaring i ordinær virksomhet anskaffes i åpen konkurranse etter anskaffelsesreglene, og avklaring i skjermet virksomhet kjøper Nav fra attførings- og vekstbedrifter uten konkurranse. Det samme gjelder oppfølgingstjenesten. Den ene oppfølgingstjenesten anskaffer Nav i åpen konkurranse, den andre, Arbeid med bistand, kjøper Nav fra de godkjente tiltaksbedriftene uten konkurranse. Det er noe som ikke stemmer når vi har å gjøre med to delvis overlappende tiltak med hensyn til arbeidsavklaring og oppfølging, men som har helt ulike betingelser. Flertallet viser til en rettslig vurdering som er gjort av Kluge Advokatfirma om anskaffelsesregelverket for de tiltakene som i dag er forbeholdt attførings- og vekstbedrifter. Konklusjonen er at disse anskaffelsene er kjøp av tjenester som skal følge anskaffelsesregelverket. Den forrige regjeringen erkjente i Meld. St. 46 for 2012–2013 Flere i arbeid at dagens ordning ikke er i samsvar med regelverket, og at en ville vurdere dette nærmere. Nå er det regjeringen Solberg som styrer, og de tar dette på alvor og vil rydde opp i forholdene. Regjeringen foreslår derfor å forenkle tiltakssystemene ved å slå dem sammen, slik at det blir én ordning når det gjelder arbeidsavklaring, og en ordning når det gjelder oppfølgingstjenester. Det vil gi et mer oversiktlig og enklere tiltakssystem, som er bedre tilpasset folks behov for hjelp, og som blir lettere å forholde seg til for både dem som jobber i Nav, arbeidsgivere og arbeidssøkere. Begge de nye tiltakssystemene skal anskaffes etter anskaffelsesreglene. Kjøp av arbeidsmarkedstiltak i åpen konkurranse endrer ikke på hvem som skal ha tilbudene, eller på tiltakenes faglige innhold og kvalitet. Vi har med den samme brukergruppen å gjøre, som trenger trygghet, støtte og forutsigbarhet både i avklaringssituasjonen, i arbeidstreningen og i attføringsarbeidet inn mot arbeidslivet. Det må utarbeides klare kriterier for dette og for hvilken oppfølging som trengs i anbudene. Regjeringen varsler at det vil bli en tettere oppfølging av leverandørenes resultater både når det gjelder kvalitet og overgang til arbeid. Nav vil sette konkrete kvalitetskrav til leverandørene som de må dokumentere at de oppfyller. Det skal stilles krav til oppnådde resultater av tiltaksgjennomføringen. Ved å åpne opp for like konkurransevilkår får vi flere aktører på banen og ikke færre, som Karin Andersen hevdet i et innlegg tidligere i dag. Flere aktører vil bedre kunne dekke variasjonen i de sammensatte behovene brukerne har for hjelp til å komme i arbeid. Det handler veldig mye om motivasjon. Med økt valgfrihet vil det være enklere å finne et tilbud som sammenfaller med den enkeltes kvalifikasjoner og yrkesønsker. Det hevdes at hvis det åpnes opp for mer konkurranse, ødelegges grunnlaget for de etablerte arbeids- og vekstbedriftene som lenge har kunnet drive uten konkurranse. Mange av attførings- og vekstbedriftene driver veldig godt, de kan vise til gode resultater og trenger ikke å frykte anbudskonkurranser. De vil hevde seg godt i konkurranser med den erfaring og kompetanse de besitter. I tillegg blir det også plass til andre aktører, som f.eks. Pøbelprosjektet, som er en del av Ferd Sosiale Entreprenører. Pøbelprosjektet jobber med unge mennesker som står utenfor det etablerte skolesystemet og arbeidslivet. De jobber utradisjonelt og greier å motivere mange unge som har gitt opp, tilbake til jobb eller videre utdannelse. De har siden starten av prosjektet i 2007 hatt 1 600 pøbler i prosjektet, og 94 pst. av disse er i jobb, under utdanning eller på vei ut i jobb – en ganske god prosentsats. Det er viktig med mangfold og at det åpnes opp for kreativitet og nye løsninger. Ulike mennesker trenger ulike tilbud. I arbeidet med å inkludere flest mulig i arbeidslivet må vi slippe til alle gode krefter.