Vera Lysklætt (Venstre), 2006-05-11:
For Venstre er det åpenbart at nasjoner og samfunn trenger den kulturelle og økonomiske stimulansen som innvandring er. Et mangfoldig samfunn er et godt samfunn. Innvandring bidrar til å utvikle samfunnet i en positiv og mangfoldig retning. Det betinger en god integrering, og vi tror at de som kommer hit, ønsker integrering og har respekt for norske lover. Det er et mål at alle innvandrere raskest mulig skal kunne bidra med sine ressurser i det norske arbeidslivet og samfunnet for øvrig. En viktig forutsetning for det er å inneha grunnleggende kunnskaper i det norske språket og grunnleggende kjennskap til det norske samfunnet. I henhold til introduksjonsloven kapittel 4 har alle som innvilges oppholds- eller arbeidstillatelse som danner grunnlag for varig opphold her i landet, etter 1. september 2005 rett og/eller plikt til deltakelse i 300 timers opplæring i norsk og samfunnskunnskap. Venstre er godt fornøyd med de endringene som Samarbeidsregjeringen jobbet fram i forrige periode, og som et bredt flertall i Stortinget sluttet seg til. Det som trengs nå, er tid til å sette i verk den nye lovgivningen og nye tiltak. Den individuelle plikten til deltakelse i opplæring i 300 timer og vilkåret om dokumentasjon av gjennomført norskopplæring for innvilgelse av henholdsvis bosettingstillatelse etter utlendingsloven og statsborgerskap, understreker den enkeltes ansvar for raskt å søke å lære seg norsk språk og sette seg inn i norske samfunnsforhold. Opplæring skal tilbys av kommunen, og skal tilpasses den enkeltes kompetanse og forutsetninger. Opplæringen skal følge den nye læreplanen og ha god progresjon og kontinuitet. Grunnlaget for læreplanen er at demokratiet og de demokratiske grunnverdiene ligger som fundament for all virksomhet i vårt samfunn. Individets rettigheter og plikter balanseres mot samfunnets krav og forpliktelser overfor den enkelte. Hovedskillet i innvandrings- og integreringspolitikken går nå som før mellom Fremskrittspartiet og de andre her i salen. I dette forslaget om språk- og kunnskapskrav i forbindelse med innvilgelse av statsborgerskap har Fremskrittspartiet åpenbart hentet inspirasjon fra Danmark. Men danskenes språktester må ikke forveksles med språkopplæring. Testene har til hensikt å gjøre døren inn til landet enda mindre og trangere. Det overordnede målet for språkopplæringen er at deltakerne skal kunne nå et ferdighetsnivå i norsk som setter dem i stand til å bruke eller bygge videre på sin medbrakte kompetanse, i utdanning, arbeid og samfunnslivet for øvrig. Den nasjonale dokumentasjonsordningen for norsk består av sentralt utarbeidede ferdighetsprøver på tre nivåer. To prøver er avsluttende og dokumenterer et oppnådd språknivå. En prøve er til bruk underveis, fortrinnsvis for deltakere med langsom progresjon. Målsettingen i opplæringen er at så mange som mulig føres opp til avsluttende prøver, for på denne måten å dokumentere sin kompetanse. Resultattilskuddet, som et element blant flere tilskuddsordninger, er ment å motivere kommunene til å føre så mange som mulig opp til avsluttende prøver. Venstre mener det er tilstrekkelig at personen er til stede og deltar i undervisningen. Begrunnelsen for dette gjennomføringskravet, i motsetning til et kunnskapskrav, som Fremskrittspartiet foreslår, er at deltakerne i opplæringen vil ha ulike forutsetninger og ulik skolebakgrunn, og at opplæringen skal tilpasses den enkeltes behov. I noen tilfeller vil deltakerne være analfabeter eller ha lite eller ingen utdanning fra før. Opplæringens kvalitet og pedagogiske innhold vil ha avgjørende betydning for om læring faktisk finner sted. Både staten og kommunene må fokusere på å utvikle kvaliteten på opplæringen.