trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-10:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg har lyst til å si at regjeringen er svært opptatt av dyrevelferd, og regjeringen er også svært opptatt av å bedre dyrevelferden. Også næringen utvikler seg framover, og det er vi nødt til å ta tak i. Men samtidig vil jeg slå fast at det er faktisk dyreeier som har ansvaret, og vi har fantastisk mange flinke dyreeiere der ute som er oppriktig glad i dyrene sine. Så er det selvfølgelig enkelte tilfeller som er uheldige, og dyr i Norge skal ha det bra. Så til spørsmålet til representanten Bjørlo: Regjeringen er veldig opptatt av å ha oversikt over kostnader på det man vedtar. Så jeg har nesten lyst til å utfordre representanten tilbake, om han har regnet på hva det vil koste for svinenæringen, for den enkelte bonde, å skulle gjennomføre de tiltakene som foreslås her. Nå står landbruket i en vanskelig økonomisk situasjon, og her kommer man med forslag som vil bidra til en enda vanskeligere økonomisk situasjon.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-10:
Men vi må huske på at det er familier det er snakk om her. Det er ikke offentlige etater eller institusjoner. Det er familier, norske matprodusenter, som får denne regningen i fanget. Så har jeg faktisk lyst til å skryte litt av min forgjenger, for forrige regjering satte i gang et velferdsprogram for gris, som vi nå får rapporter på, og som viser at grisenæringen har gjort utrolig mange framskritt. Næringen selv har tatt et stort tak. Så sier ikke jeg at det er godt nok, og det er det jeg vil utfordre representanten Bjørlo på her, som ikke leste resten av forslaget, nemlig det med oppgradering av driftsbygninger og nybygg. Det koster penger for de familiene som må gjøre disse investeringene. Det er enkeltpersonforetak, eller norske bønder, som er nødt til å gjøre disse investeringene – og det med et forslag som bare kommer på bordet. Det er det jeg er så skeptisk til, for vi er nødt til å ha en helhetlig melding som tar tak i alle utfordringene rundt dyrevelferd.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-10:
Den nye regjeringen har sittet i 100 dager og har allerede varslet en dyrevelferdsmelding, og arbeidet er igangsatt i departementet. Solberg-regjeringen satt i åtte år og klarte ikke å få satt i gang arbeidet med en dyrevelferdsmelding. Jeg vil si at den nye regjeringen leverer. Vi er opptatt av dyrevelferd, opptatt av at dyrene våre skal ha det bra, enten det er produksjonsdyr, kjæledyr eller dyr innenfor akvakultur. Det er nettopp derfor vi ønsker en helhetlig dyrevelferdsmelding som skal se på alle disse faktorene. For realiteten der ute er at når Mattilsynet får bekymringsmeldinger, er over halvparten av bekymringsmeldingene knyttet til kjæledyr, ikke produksjonsdyr. Så vi trenger en helhetlig gjennomgang, og det er det arbeidet regjeringen ønsker å sette i gang, nettopp for å få en grundig vurdering av alle disse momentene.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-10:
Dette er utredninger som vi skal komme tilbake til, men jeg er nødt til å gjøre representanten oppmerksom på at det ikke er fem år til dyrevelferdsmeldingen som regjeringen har varslet, skal komme. Det er to år, nettopp for at vi skal kunne gjøre et grundig arbeid. Hvis man skulle fulgt opp i 2023, måtte arbeidet ha vært ferdig innen utgangen av dette året, og det er komplekst. Dette er et komplekst tema, også hvis vi skal få en dyrevelferdsmelding som skal stå seg over lang tid. Jeg vil igjen minne om at noe av det første vi gjorde i regjering, var å varsle en dyrevelferdsmelding. Denne regjeringen er opptatt av dyrevelferd, er opptatt av at vi skal ha matproduksjon i landet, er opptatt av kjæledyr og er også opptatt av at dyrene innenfor akvakultur skal ha det bra.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-10:
Det er ganske lett for en representant for et parti som kutter 1,5 mrd. kr i bevilgningene til norsk landbruk i sitt alternative statsbudsjett, å si at dette skal ordne seg. Jeg er opptatt av dem som skal gjøre disse investeringene, og at vi nå ikke legger føringer på dem. Til spørsmålet fra representanten: Vi ønsker en helhetlig dyrevelferdsmelding som skal omhandle produksjonsdyr og kjæledyr, men også dyr innen akvakultur. Det skal jeg gjøre i samarbeid med fiskeri- og havministeren. Dette er et viktig arbeid, og hvordan vi gjør det videre, og om det skal deles opp i meldingen, må vi jo se på. Men det er nettopp det vi trenger tid til å få kunnskap om. Dette er et omfattende arbeid som skal gjøres på kort tid, og som sagt har vi, fra regjeringens side, sagt at vi er klare til å ta fatt på det arbeidet, men vår anbefaling er at det skal skje i 2024.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-02-10:
Det er jo dette arbeidet regjeringen skal i gang med, og jeg synes det er bra at regjeringen nå varsler at det skal komme en stortingsmelding som skal omfatte alle dyr, både kjæledyr, produksjonsdyr og dyr innenfor akvakultur. Jeg er helt enig med representanten i at Mattilsynet og de andre mekanismene vi allerede har, er viktige. Nettopp derfor har regjeringen nå styrket Mattilsynet betydelig med budsjettmidler, for at de skal kunne drive tilsyn der ute. Men det er viktig at den meldingen står seg over tid. Jeg, som kommer fra et gårdsbruk selv, er vel kanskje den statsråden som har best kjennskap til dyrene på gårdsbruk. Jeg og resten av regjeringen er opptatt av dyrevelferd. Det er nettopp derfor jeg har et ønske om å sette i gang dette arbeidet, både for å få kunnskap og med tanke på politiske valg – men ikke minst vil jeg at det skal kunne stå seg i lang tid framover.
Per Olav Tyldum (Senterpartiet), 2022-02-10:
Norge har gode forutsetninger for å ha en god dyrehelse og en god dyrevelferd. Det gir næringen et godt kvalitetsstempel og er med på å plassere norsk matproduksjon i verdenstoppen når det gjelder kvalitet. Økt matproduksjon basert på norske ressurser går godt i lag med et ønske om at norsk landbruk tar på alvor en viktig rolle i å forbedre dyrevelferden. Et samlet landbruk satser i dag på dyrevelferdsprogrammer for å gjennomføre systematisk og godt arbeid i alle besetninger. Det nevnte også statsråden. Veterinærbesøk er et hovedelement i dyrevelferdsprogrammene. Det betyr at en veterinær gjør en vurdering av dyrevelferden i besetningene og kommer med forslag til forbedringsområder. Dersom det oppdages avvik, registreres dette, og målrettet rådgivning gir forslag til forbedringer og løsninger. Hurdalsplattformen støtter opp under og sikrer god dyrevelferd, økt mattrygghet og beredskap. Derfor er jeg glad for at statsråden i sitt svar til komiteen har lagt vekt på at et mandat for en eventuell stortingsmelding bør ha en grundig faglig og politisk prosess med et helhetlig perspektiv, der det også er aktuelt å inkludere alle dyr som er omfattet av dyrevelferdsloven. Det er ikke til å legge skjul på at det finnes utfordringer som gjør at dyrevelferden må bedres. Vi må hele tiden være opptatt av forbedringer. Dyrehold skal i størst mulig grad ta hensyn til dyrenes naturlige atferd og deres behov. Dyr har egenverdi og skal håndteres med respekt. Mangelfulle levekår fører til at produksjonsdyr blir syke og endrer atferd. Det er med andre ord ingen ønsket situasjon verken for dyr, landbruksnæring eller forbrukere. God dyrevelferd er først og fremst viktig med hensyn til dyrene, men bidrar også til et godt arbeidsmiljø for bonden. Representantforslaget inneholder imidlertid forslag som kan få betydelige konsekvenser for økonomi og konkurransekraft i norsk husdyrhold. Jeg mener at eventuelle slike endringer bør komme som et resultat av en grundig utredning, der både nytte og kostnader ved ulike tiltak blir vurdert, noe som vil kunne skje f.eks. gjennom en slik dyrevelferdsmelding. Da vil problemstillinger knyttet til dyrehold løftes både faglig og politisk på en god måte. Senterpartiet går derfor ikke inn for enkeltforslagene fra opposisjonen, på grunn av et ønske om å se tiltak, krav og tilpassinger i en større sammenheng.
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-02-10:
Generelt er norske bønder glad i dyrene sine, men jeg tror det er helt nødvendig at vi får en dyrevernsmelding, som kommer i 2023. I 2024 og 2034 kommer det ytterligere krav, spesielt innenfor storfe. Jeg tror vi er nødt til å være litt mer ambisiøse enn det spesielt regjeringspartiene er her. Det er litt forunderlig å høre, i denne sal, at statsråden tydeligvis har mest greie på dyr fordi hun har vokst opp på gård. Det kan hende det er noen av oss andre som også har gjort det, og som har drevet med husdyrproduksjon i ganske mange år. Men det som forundrer meg mer, er når man snakker om gris, eller om svinenæringen, som er en næring som nesten ikke mottar overføringer i det hele tatt, men som er så avhengig av forbrukeren og ikke minst forbrukerlojalitet. Da er det overraskende å høre at Senterpartiet må trekkes etter hårene for faktisk å skjønne at det er viktig at forbrukerens lojalitet henger i hop med hvordan næringen lykkes. Jeg tror de aller fleste svineprodusenter er svært seriøse, men da er vi også nødt til å stimulere på en måte som gjør at lojaliteten til forbrukeren er der. Dyrevelferd er viktig både for produksjonsdyr og for kjæledyr. Derfor varsler vi at vi kommer tilbake med mer når det gjelder kjæredyr. Saksordføreren var innom Mattilsynet. Ja, Mattilsynet må huske på at de ikke bare har en kontroll- og tilsynsfunksjon; de har også en veiledningsfunksjon som ofte er like viktig, som kan være med på å forhindre dyretragedier, slik vi har sett på tv, med dårlig stell, som ofte har en sammenheng med bondens psykiske helse. For dårlig husdyrhold kan ikke godtas på noen som helst måte. Hos mange husdyreiere er det flere veterinærbesøk i uken, hos andre er det langt færre. Og de aller fleste bønder er veldig opptatt av at deres dyr skal ha det bra, for nettopp gjennom at de trives og produserer, vil det også vises på bunnlinjen til gårdbrukeren. God dyrevelferd er som sagt noe forbrukeren er veldig opptatt av. Derfor er det også viktig at vi fra Stortinget faktisk legger til rette for at vi har god dyrevelferd. Dyrevelferd er mer og mer noe som forbrukerne ser på. Dette vil også være et pre når vi ønsker å eksportere, sammen med lite bruk av antibiotika. Jeg er fullt klar over at en del østlendinger kaller dem grisemammaer, men vi trøndere kaller dem purker. Purkene har det bra, de, men jeg tror også at de kan få det bedre i framtiden.
Hans Gunnar Holand (Senterpartiet), 2022-02-10:
God dyrevelferd er svært viktig. Et samfunns holdninger til dyrevelferd speiler på mange måter kvalitetene til et samfunn. Regelverket under lov om dyrevelferd må derfor være dynamisk og basere seg på oppdatert kunnskap og samfunnets endrede krav på området. Det vil derfor være hensiktsmessig å legge fram en stortingsmelding med et helhetlig perspektiv. Det vil da være fornuftig å berøre og behandle problemstillinger for alle dyreslag under dyrevelferdsloven under ett. Det er ingen tvil om at dagens regjering har ambisiøse målsettinger på dette området. Hurdalsplattformen beskriver at norsk landbruk skal være verdensledende på dyrevelferd. Norge har også svært gode forutsetninger for, også i framtiden, å kunne inneha den posisjonen. Norge har et av verdens laveste antibiotikaforbruk. Vi har et dyrehold uten forebyggende bruk av antibiotika og vekstfremmere i dyrefôr. Vi har et godt regelverk som kan bygges videre på og ytterligere forbedres. Denne regjeringen har gitt økte overføringer til Mattilsynet og ønsker fortsatt å styrke det. Og ikke minst: Norge har et særdeles kompetent landbruksmiljø. En del av utfordringsbildet for produksjonsdyr er et driftsapparat som ikke er oppdatert, og investeringene henger etter. Her har heldigvis dagens regjering i samarbeid med SV bevilget 200 mill. kr ekstra, øremerket til investeringer i små og mellomstore bruk. Det vil være avgjørende framover at landbruket settes i stand til å modernisere driftsapparatet, slik at det i større grad er i stand til å imøtekomme dagens og framtidens krav. Det er derfor nødvendig med støtteordninger som fremmer dyrevernstiltak i jordbruket uten at det blir stilt krav om nyetablering eller økt produksjon. Det er med tilfredshet jeg registrerer at dette sammenfaller med regjeringens målsetting. Komiteens innstilling kan synes å være for stram i føringer og tidsramme til fullt ut å ivareta de komplekse utfordringene som dette arbeidet skal levere på. Likevel: Med bakgrunn i Norges mange fortrinn på området og våre muligheter ser Senterpartiet veldig fram til det bebudede arbeidet med en helhetlig dyrevelferdsmelding.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-02-10:
Dette er en utrolig gledelig dag. Det ser ut til at vi får flertall for flere av forslagene våre om å bedre dyrevelferden i landbruket. Det gjør det også til en sabla god dag for dem av oss som er dyreelskere – og ikke minst en sabla god dag for dyrene. Dette er et område hvor det er lenge siden det har skjedd store politiske endringer, men det er også et område hvor det har skjedd store framskritt i kunnskapsgrunnlaget. Vi vet mye mer om hva dyr trenger for å kunne leve mer som den arten de er, og for å ha et bedre liv. På grunn av denne kunnskapen vet vi også at det er mange av dagens regler og driftsformer som fører til lidelse for dyrene. Kunnskapen er der, men lover og forskrifter har ikke hengt helt med. Vi vet at minstekravene er for lave, for vi vet at en gris på 110 kg trenger mer plass enn 1 m 2 . Vi vet at betonggulvet gir grisene liggesår, beinlidelser, halthet og leddsykdommer. Vi vet at griser er smarte og nysgjerrige dyr, og at de har behov for å rote med snuten sin. Likevel er det ikke noe krav til mykt underlag og rotemateriale for svin i dag. Kunnskapsgrunnlaget er der, og likevel har ikke endringene i minstekravene fulgt med. Derfor er det så viktig at minstekravene i forskriften om svinehold styrkes, og jeg håper at flere av partiene vil støtte dette forslaget vårt, sånn at de endringene kommer nå istedenfor senere. Vi vet at det for hurtigvoksende raser av fjærkre ofte er slik at kroppen blir for tung for skjelettet, at de opplever beinlidelser, belastningsskader og dårlig helse. Flere dagligvare- og matkjeder har allerede utfaset bruken av disse rasene, og jeg mener at lovgivningen må holde tritt også på dette området. Jeg håper derfor at enda flere partier vil stemme med oss for det forslaget. Så er det utrolig viktig at vi får dyrevelferdsmeldingen allerede til neste år. Hvis det hadde vært sånn at vi fikk den meldingen i slutten av stortingsperioden, er jeg redd for at alle gode dyrevelferdsforslag ville blitt skjøvet på av regjeringen i påvente av meldingen. Det er noe av det jeg antar var intensjonen fra regjeringen ved å foreslå denne meldingen i 2024. Nå får vi den allerede i starten av neste år, og det er veldig bra, både for dyr i landbruket, for kjæledyr og for fisk. Det siste året har jeg besøkt mange foregangsbønder. Det er mange bønder som fokuserer sterkt på å drive så dyrevennlig som mulig. Jeg tror at det er mange flere bønder som også har lyst til å drive på den måten, og jeg vet at det er fullt mulig å kombinere bedre dyrevelferd med lønnsom drift, men da må det tas grep. Derfor er jeg glad for at det ser ut til å bli gjennomslag for å utrede økonomiske virkemidler for at det i større grad skal lønne seg å drive dyrevennlig. Jeg må også kjapt vise til at Norsvin har kommet med tall som viser at 70 pst. av grisebøndene har behov for oppgradering. Derfor er det særlig viktig at disse endringene i minstekrav kommer nå, og ikke senere, sånn at vi ikke foretar endringer fånyttes. Dyr har egenverdi. Dette er et viktig skritt i riktig retning, og jeg håper at flere av dere stemmer med oss for forslagene våre.
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2022-02-10:
Det er betegnende for vårt syn på våre medskapninger at tilsynet som skal ta vare på dem, heter Mattilsynet og ikke Dyreverntilsynet. Jeg er selv organdonor og har ingenting imot at mine medmennesker forsyner seg flittig av min kropp når jeg en gang skal dø, men det er tross alt FNs menneskerettighetskommisjon som ivaretar mine rettigheter, ikke en organkommisjon. Vi har store forventninger til den kommende dyrevelferdsmeldingen når det gjelder både hastighet og innhold. Den forrige regjeringen satte en viktig milepæl da den la ned pelsdyrnæringen, og vi ser også at i den tilrådingen vi vedtar her i dag, er det faktisk partier fra den forrige regjeringen som sikrer flertall for viktige framskritt. Hva er den nye store reformen som den nye regjeringen har tenkt å gjøre for dyrene? Så må vi ikke glemme at årsaken til at vi nå, endelig, får gjennomslag for dyrevelferdstiltak, er at Dyrevernalliansen, Nettverk for dyrs frihet, NOAH og alle de andre organisasjonene, og ikke minst dyktige og engasjerte enkeltpersoner, har jobbet i mange år med å løfte fram uholdbare forhold i norsk dyrehold. Nå er vi opptatt av at dette faktisk følges opp. Det er tydelige signaler som sendes fra et flertall på Stortinget, men de konkrete forskriftsendringene og oppfølgingen i praksis er det regjeringens oppgave å gjennomføre. Vi skal følge med fra opposisjonen på Stortinget, men regjeringen er altså nødt til å vise at den kan gjennomføre dyrevelferd i praksis, ikke kun i formuleringer.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-10:
Til det siste innlegget: Jeg vet ikke hvor representanten Knag Fylkesnes har vært de siste fire årene. Nå har vi jo hatt den store kampen, med et borgerlig flertall, hvor vi avslutter pelsdyrnæringen i Norge. Det har vært den store kampen i de siste årene. Vi har hatt runde på runde i Stortinget både om hvordan det skal gjennomføres, og for at det skal gjennomføres, og det er med et borgerlig flertall at det gjøres. Nå tar vi videre steg for å bedre dyrevelferden. Jeg må si at dette er en veldig bra dag. Her har vi et gjennomslag – og et bredt gjennomslag på mange viktige områder. Jeg må si, for det første, at det er bra at det i flertallet ligger at den dyrevelferdsmeldingen som kommer, skal omfatte både produksjonsdyr i landbruket, kjæledyr og fiskeoppdrett. Det er mange merknader i denne saken, og jeg tror at vi også der trenger å gjøre et grundig arbeid. Så til statsråden: Som det alså ble påpekt fra representanten Bjørlo, står det i forslag nr. 1 at en skal se på «insentiver som vil øke dyrevelferden i svinenæringen». Det er det vi nå må se på. Å se på tilskuddsordninger i landbruket, investeringsstøtte og produksjonsstøtte vil være én måte å få dette til på. Så er jeg glad for at det er flertall for at vi nå skal utrede merkeordninger for dyrevelferd. I en del miljømerkeordninger er dyrevelferd delvis en del av det, bl.a. med økologisk produksjon, men jeg tror at det er mange som vil betale mer for kjøtt og meieriprodukter som vi vet er produsert med ekstra god dyrevelferd. Én ting er at vi må heve kravene, som vi trenger, men vi trenger også å belønne de bøndene som ønsker å gå lenger, og de trenger å få betalt for den ekstra gode dyrevelferden som de legger til rette for. Det kan være en statlig merkeordning, som de har i Danmark for gris, kylling og kyr – det mener vi vi må se nærmere på. Men vi har allerede dyrevernmerket, som Dyrevernalliansen står bak, og regjeringen kan jo, for å støtte opp under den, gi støtte allerede nå. Blant annet kan man gi støtte til bønder slik at det er rimeligere for dem å tilslutte seg den merkeordningen. Så mens vi jobber med å se på det som kommer, kan vi også støtte opp under det som allerede finnes. Så må vi bruke offentlige anskaffelser også for bedre dyrevelferd. Mange land rundt oss bruker det for mer miljøvennlig produksjon, og vi kan gjøre det, men vi kan også bruke det til å forbedre dyrevelferden.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-10:
Vi skal altså halvere utslippene fra skipsfarten i Norge fram mot 2030, både for å nå de utslippsforpliktelsene som er meldt inn til FN, den klimaavtalen vi har med EU, og ikke minst det målet som regjeringen satte, og som Venstre er enig i, om at vi skal kutte 55 pst. innen 2030. Da må man redusere minst 50 pst. innenfor skipsfart. Det ligger også til grunn i den handlingsplanen for grønn skipsfart som den forrige regjeringen la fram, og det er bekreftet i klimaplanen for 2030, som også har vært behandlet i Stortinget. For å oppnå målet er selvfølgelig elektrisitet og batteri én løsning, men det er like viktig å se på muligheten for bruk av hydrogen, grønn eller blå, eller også ammoniakk der produksjonen er uten utslipp. Vi må også ta med biogass som nesten nullutslipp, noen ganger er det jo også negativt. I denne saken handler det om verdensarvfjordene. I 2018 vedtok Stortinget at vi skal sette et krav om nullutslipp i verdensarvfjordene innen 2026. Det gjelder for turistskip og ferger. Så den ene diskusjonen som har vært omkring lasteskip i Nærøyfjorden, mener jeg man kan håndtere, også uten å bryte med det vedtaket fra 2018. I forslaget er det veldig stor oppmerksomhet omkring kraftbehov, kraft fra land, og strømtilførsel. Det er en viktig del av spørsmålet, men vi trenger også å se på muligheten for at biogass, hydrogen, ammoniakk kan være en del av løsningen i verdensarvfjordene – ikke minst fordi det er verdensarv, så å anlegge nye kraftledninger er vanskelig å få godkjent i seg selv, særlig i Geiranger. Som et siste poeng vil jeg si følgende: Dette er et vedtak. Vi skal ha nullutslipp innen 2026. Og da er det regjeringens ansvar å komme tilbake til Stortinget med hvordan det skal gjennomføres. Det må gjennomføres i samarbeid med kommunene og aktørene, men det er regjeringen som må se på hvordan vi skal få det til, hvilke løsninger vi skal ha, i hvor stor grad kraft fra land er en del av dette, å ha den kraftetterspørselen – som vi også får et vedtak på her – men også i hvor stor grad staten og regjeringen må støtte oppunder for å få det til, for det er klart at dette koster, og da må vi også være med og stille opp for å få det til.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-10:
Hvis vi begynner med forslaget om kraftproduksjon i UNESCOs verdensarvområde: Da tror jeg UNESCO reagerer fort, så det tror jeg er vanskelig. Men denne saken haster jo, for vedtaket kom i 2018. Vi har Grønt Skipsfartsprogram. Det er ikke sånn at det har stått stille. Det er elleve båter som går inn i Nærøyfjorden, og det er også laget landstrømløsninger der, med batteri. Men nå handler det om de store skipene og hvordan vi skal få dette til. Med stortingsvedtaket er det regjeringens ansvar å finne ut hva som kreves, og hvordan vi skal få dette til. Da blir mitt spørsmål: Dette ligger egentlig ikke hos olje- og energiministeren, det ligger like mye hos klima- og miljøministeren, som har grønn skipsfart. Er det nå igangsatt et samarbeid sånn at vi får en sak tilbake til Stortinget om hvordan vi får til å nå nullutslippsmålet, og hvor mye det krever av statlig støtte?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-10:
Jeg må takke komiteen for samarbeidet. Dette er en sak, som det er referert til, som altså handler om en ekstern kvalitetssikring av samfunnsøkonomiske konsekvenser av kabling kontra luftspenn for en 420 kV-ledning for kraftoverføring mellom Hamang i Bærum og Smestad i Oslo. Slik saken ligger nå, har Oslo og Bærum innsigelser mot luftspenn. Den innsigelsen har NVE avvist. Den er igjen påklaget og ligger nå hos NVE for en ny behandling. Dersom NVE opprettholder sitt vedtak og avviser klagen, havner klagen hos olje- og energiministeren. Det er ingen uenighet om at dette området trenger økt nettkapasitet, og at det må styrkes. Her er det et økt behov, og det har også vært en befolkningsøkning over lengre tid. Som hovedregel anlegges slike linjer med luftspenn, også med begrunnelse i en sak fra Stortinget fra 2011–2012. Da blir spørsmålet: Når skal man allikevel legge kraftledninger i bakken, altså med kabel, slik det blir her, og hva skal være grunnlaget for en sånn beslutning? Jeg kan også nevne at det er nedsatt et eget offentlig utvalg, et nettutvalg, hvor bl.a. disse spørsmålene vil bli tatt opp. Så vil jeg si litt om hva som er Venstres posisjon her. Venstre støtter forslaget fra Høyre om å be regjeringen sikre en slik ekstern kvalitetssikring i forbindelse med behandlingen av den klagesaken, som det blir, når den eventuelt kommer til regjeringen. Jeg mener dette er viktig å få på plass, sånn at vi sikrer, i dette tett befolkete området, at alle deler av de samfunnsøkonomiske konsekvensene blir sett på. Jeg mener det ikke står i kontrast til det ansvaret som statsråden har, at vi gjør et sånt vedtak i Stortinget. Det får ikke flertall. Da vil jeg vise til merknaden fra et flertall, som egentlig har samme innhold, nemlig at man viser til de særskilte hensynene som tilsier at departementet bør innhente en ekstern vurdering som et ledd i klagesaksvurderingen. Jeg vil til slutt henlede oppmerksomheten mot den merknaden og knytte den opp mot det som blir et flertallsvedtak, som også viser til at man må se helhetlig på situasjonen. Der må man vurdere flertallsmerknaden sammen med vedtaket, og da med en forventning om at en slik ekstern kvalitetssikring faktisk gjennomføres. Jeg tar opp det forslaget som Venstre er en del av.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-02-10:
Det siste er jeg helt enig i. I den skjønnsmessige vurderingen kan man også ta andre hensyn. Det burde også ha vært gjort i Hardanger i sin tid. Dette er en sak som berører veldig mange, og som er stor og viktig i området. Jeg har stor respekt for at statsråden ikke kan forskuttere at hun eventuelt kan få en klagebehandling, og at det da må gjøres en helhetlig vurdering. Mitt spørsmål blir da: Dersom statsråden får denne saken på sitt bord og skal gjøre sin helhetlige vurdering, vil hun da også ta med i vurderingen at det i innstillingen til saken ligger en flertallsmerknad som nettopp påpeker at det bør gjennomføres en ekstern kvalitetssikring?
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-02-10:
Jeg vil takke for en god debatt. Så må jeg bare beklage overfor de to bøndene som sitter i salen, representantene Skjelstad og Holand, for at jeg tok til orde for at jeg var den eneste som bodde på gård. Men jeg vil understreke at forrige regjering satt i åtte år uten å levere noe som helst på en dyrevelferdsmelding. Vi lanserte dyrevelferdsmelding i Hurdalsplattformen. Vi har sittet 100 dager i regjering. Vi er allerede i gang med det arbeidet, så denne regjeringen tar dyrevelferd på alvor. Jeg må også si at det er jo ikke sånn at vi ikke har et regelverk rundt dyrevelferd i dag. Vi utvikler regelverket hele tiden. Det skal vi gjøre samtidig som vi skal jobbe med en dyrevelferdsmelding. Jeg kan nevne at departementet nå har en regelverkspakke for produksjonsdyr til behandling. I den ligger det veldig mange viktige forslag til velferdskrav for både svin, storfe, småfe og ikke minst fjørfe, så det er også viktig å ha med i denne debatten. Jeg vil presisere at regjeringen er veldig opptatt av god dyrevelferd for alle dyr. Det er nettopp derfor vi lanserer en dyrevelferdsmelding som skal gjelde produksjonsdyr. Det har vært mye snakk om produksjonsdyr, fisk og akvakultur her i dag. Det har ikke vært så mye snakk om kjæledyr. Ser vi på bekymringsmeldingene til Mattilsynet, handler over halvparten av dem om kjæledyr. Den dimensjonen er også viktig å ha med seg i debatten. Forleden dag besøkte jeg noen bønder som driver med gris. Det som gjorde inntrykk på meg, var da de fortalte om innbrudd i sine fjøs fra dyrevernsaksjonister. Den psykiske belastningen som flere nå føler på i svinenæringen, er ganske tøff. Ta det også med dere i debatten, for jeg føler kanskje at debatten i dag mer har handlet om gris enn den har handlet om dyrevelferd for alle dyr. Jeg vil også si at denne regjeringen er opptatt av at vi fortsatt skal ha svineproduksjon i Norge. Vi skal følge det velferdsprogrammet som er der i dag, i tillegg til at vi skal bedre vilkårene for alle dyr i den dyrevelferdsmeldingen som vi nå er i gang med å jobbe med. Vi i regjeringen har også styrket Mattilsynet. Forrige regjering kuttet dramatisk i Mattilsynet. I budsjettavtalen med SV har vi styrket Mattilsynet betydelig, nettopp for å kunne drive tilsyn. Denne regjeringen vil jeg si leverer ganske godt på dyrevelferd de første 100 dagene, og vi har tenkt å følge opp meldingen. Jeg gleder meg til et godt samarbeid med Stortinget når meldingen etter hvert kommer til behandling.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-10:
Det har vore interessant å sitje her og høyre på i dag, og eg ser fram til ei skikkeleg dyrevelferdsmelding som er godt gjennomarbeidd. Dyr har eigenverdi. Eg har bakgrunn som bonde, har vore med i dyrevernsnemnda i kommunen og har halde på og sett på dette frå fleire vinklar. Alle dyr har eigenverd, og det betyr at vi må sørgje for at alle dyr i Noreg har det bra. Det betyr at sånne spesialmerkeordningar, der vi lagar ein sånn luksusvariant der ein på ein måte kjøpar ut nokon og let det vere gode forhold rundt dei, ikkje er godt nok. Vi må ha mykje større ambisjonar. Alle dyr i Noreg skal ha det bra, og skal vi få til det, er det éi helse. Bonden og dyra er to sider av same sak. Når vi no nærmar oss jordbruksoppgjeret, når vi skal vurdere å få investeringsmidlar, sånn at dyra får plass, sånn at alle mjølkekyr kjem i lausdrift, og ein kan teste ut ku/kalv-problematikken, er når vi i denne salen må stille opp – og eg håpar ein vil gjere det. Så må vi ha utdanningsløp som legg vekt på dette her. Her er eit veldig godt utgangspunkt for norsk landbruk og også for oppdrettsnæringa, men vi må setje dette tydeleg på dagsordenen gjennom regelverk og med ordningar som følgjer opp det regelverket for alle dyreslag. Norsk matproduksjon og norsk dyrehald skal skine. Det sterkaste augeblikket eg har hatt i mi tid som tidlegare tillitsvald i Bondelaget, var å stå bak og skulle ta ordet etter at ein bonde stod på talarstolen og sa: Eg kunne blitt ei sånn dyrevelferdssak. Etter for mykje arbeid, for mykje stress og dårleg økonomi gjekk han på ein smell. Dei som har med husdyr å gjere, kan faktisk hamne i fengsel når dei blir sjuke, på grunn av desse tinga her, så her handlar det om velferda til dyra, og det handlar om velferda til dei som steller dyra. Det må vi ha stell på i Noreg – begge delar. Eg ser fram til ei skikkeleg god dyrevelferdsmelding.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-10:
Representanten Frank Edvard Sve kjenner dette område som si eiga bukselomme, så han skildrar utfordringane godt. Stortinget sitt vedtak om å gjere verdsarvfjordane utsleppsfrie innan 2026 kom etter rapportar om svært dårleg luftkvalitet på grunn av store utslepp frå skip. Krav frå styresmaktene er eit viktig verktøy for å få i gang innovasjon og utvikling av nullutsleppsløysingar, og den maritime industrien var klokkeklar på at det var viktig å halde på datoen då denne saka var oppe til drøfting for eit års tid sidan. Både nasjonalt og internasjonalt er det mykje utviklingsarbeid på gang for å få fram alternativt drivstoff til olje. Aktørar har retta seg etter vedtaket, og det er lagt ned store ressursar på å møte utsleppskravet. Mest sannsynleg er det ammoniakk og hydrogen som er framtida for store skip, og når det er på plass, er det kanskje mest fornuftig at dei brukar det som straumforsyning også når dei ligg til kai. Utsleppsfrie skip med plass til 300 passasjerar er mest sannsynleg klare før fristen, innan 2026, nettopp på grunn av vedtaket Stortinget gjorde i 2018. Å vere tidlig ute med teknologi er ikkje utan risiko, og det er viktig at regjeringa fylgjer opp Stortinget sitt vedtak og skapar tryggleik rundt omstillinga både for maritim industri, kommunen og reiselivsnæringa i området – alle som vedtaket angår – ikkje minst med tanke på den spesielle situasjonen som har vore no, med covid-19-pandemien oppi det heile. I staden for at Stortinget instruerer regjeringa til å bruke store offentlege midlar til å byggje svært kostbare landstraumanlegg for store cruiseskip, meiner vi at ein heller bør vektleggje korleis ein kan leggje til rette for ei omstilling som også inneber meir lokal verdiskaping enn i dag. Det er mykje Stortinget ikkje veit om kva som er mogleg, så her er den gode dialogen mellom kommunen, reiselivsnæringa, kompetansemiljøa og staten viktig. Straum er sjølvsagt eit tema, men det blir feil å gå inn i detaljane for vår del. Vi har sett oss hårete mål i denne saka. Det er inga enkel øving å kutte utslepp frå store skip, særleg ikkje i verdsarvområda. Men å fortsetje som før er ikkje eit alternativ. Så lat oss i respekt for alle som har sett energi og tankekraft på å finne løysingane, heller setje alt inn på å nå målet om utsleppsfrie verdsarvfjordar, medrekna det som handlar om omstilling. Med dette vil eg fremje vårt forslag, nr. 1, i tillegg til komiteens innstilling.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-10:
Statsråden snakka litt om korleis saksbehandlinga er for å få på plass straum og ledningar osv. Det er ikkje noka hemmelegheit at i prosjektet med å gjere verdsarvfjordane utsleppsfrie, er det litt som å lage høna og egget samtidig: Er det hydrogen? Er det ammoniakk? Det er snakk om maritim industri, det er snakk om reiselivsnæring og fotavtrykket frå norsk reiselivsnæring. Vil statsråden sikre at ein gjev dei som Stortingets vedtak får følgjer for, tryggleik og føreseielegheit i denne situasjonen?
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-10:
Landstraum kan ofte vere eit godt alternativ for å redusere utslepp frå skip, men ikkje alltid. Landstraum åleine vil uansett ikkje gjere det mogleg for dei store skipa å segle utsleppsfritt inn Geirangerfjorden innan 2026. Rapporten frå Mørenett syner kva som må til for å føre fram straum til Geiranger og Hellesylt, og tala er ganske høge. Dei store landstraumanlegga krev svært mykje straum. Dei finst, men dei gjev ikkje uavgrensa med kraft. Her er det mykje som må tenkjast på, og ein må leite etter mange løysingar, også omstilling, når det gjeld å ta vare på sjølve reiselivsmålet og arbeidsplassane oppe i det heile. Det er viktig at Stortinget sitt vedtak blir følgt godt opp av regjeringa, i eit tett samarbeid med alle aktørane. Vi skal kutte utslepp og halvere dei innan 2030, og det handlar ikkje berre om Geiranger, men også om våre industrielle moglegheiter innanfor maritim industri. Saka om å gjere verdsarvfjordane utsleppsfrie er ei kjempemoglegheit for Noreg, både for å ta vare på natur, for å utvikle ny maritim teknologi, for å få ned utsleppa og for å marknadsføre våre ikoniske reisemål, som verdsarvfjordane er, og då tek eg med alle. Vi har ein framoverlent maritim industri, men vi har ikkje dei verfta som byggjer dei største skipa. Våre verft er best på mindre spesialbygg, og dei har omstilt seg nettopp til dette segmentet med mindre cruiseskip. Sjølv om det er humpar i vegen i denne saka, må vi gripe moglegheita til å skape positiv forandring. Gjort rett kan det bli vinn-vinn for både menneske, klima og natur. Med Noreg sine svimlande oljeinntekter har vi eit ekstra ansvar for å ta litt av kostnadane med å drive fram utsleppsfrie løysingar innan skipstrafikk, som i sakene om verdsarvfjordane, og for å ta litt av den økonomiske risikoen det er å drive fram ny teknologi som gjev fart på omstillinga, vekk frå fossil energi, noko som vil kome heile verda til nytte. Vi har kort tid, og det må handlast, men dette trur eg vi kan greie i fellesskap.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-02-10:
Det er energilova som regulerer nettutbygging og kraftutbygging, og føremålsparagrafen er veldig tydeleg: Det skal gjerast samfunnsøkonomisk rasjonelt, og ein skal vareta interesser som blir råka. Hardangerlinja, som var eit stort stridstema for nokre år sidan, er eit eksempel, og det kjem mange slike saker framover fordi vi må styrkje sentralnettet. Blir det eigentleg gjort samfunnsøkonomiske utgreiingar, eller er det nokon som sit og vurderer det heilt fritt, nesten ut ifrå sitt frie skjønn?
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2022-02-10:
Først vil eg takka komiteen for godt samarbeid. Eg vil òg takka fylkesordføraren i Møre og Romsdal og representantar frå Flåm som har bidrege med kunnskap og gode innspel og god dialog. Dette har vore med på å belysa saka og har gjeve eit godt grunnlag for arbeidet. Det er spesielt krevjande for verdsarvfjordane med nullutsleppskravet, nettopp fordi dei er verna. Vernet gjeld ikkje berre fjorden, men òg området rundt. Me har eit ansvar for å verna og ta vare på våre felles interesser og våre felles ressursar, både for oss sjølve og for framtidige generasjonar. Samtidig skal me òg ta ansvar for lokalmiljøa og distrikta sine moglegheiter for å overleva i den omstillinga me står overfor. Utviklinga i nullutsleppsteknologien innan skipsfart går fort, også for cruiseskip. Elektrifisering er ikkje einaste alternativ til omstilling til nullutslepp. Hydrogen er eitt eksempel, og det kan koma cruiseskip no i verdsarvfjorden som kan gå på hydrogen eller ammoniakk, så vel som straum. Dette vil i åra framover kunne bidra til nullutslepp i verdsarvfjordene. Kravet om grøn skipsfart er også eit internasjonalt krav. EU har som mål å få halvert utsleppa frå cruiseskipa innan 2030. Det er i dag ein samla komité som kjem med si tilråding, som ikkje går ut over nullutsleppskravet, men me ber regjeringa koma tilbake til Stortinget om korleis regjeringa kan bidra til å medverka til at kraftbehovet blir dekt, både i Nærøyfjorden og i Geirangerfjorden. Komiteens tilråding til romartal II blir fremja av ein samla komité.
Ove Trellevik (Høyre), 2022-02-10:
Høgre er oppteke av verdsarvfjordane våre, og Geirangerfjorden er som eit eventyr. Fjorden og området rundt er eksepsjonelt vakkert, og det er bl.a. difor fjorden er ein del av UNESCOs verdsarv. Ein kan ta fjordcruise eller dra på fjordsafari, besøkja dei flotte utsiktspunkta eller gå opp til fjellgarden Skageflå, ein av dei mange nedlagde fjellgardane som ligg oppe i dei bratte fjellsidene over Geiranger, eller ein kan bu på det historiske Hotel Union i Geiranger og ta eit velfortent opphald omringa av noko av den vakraste naturen kloden har å by på. Den flotte Geirangerfjorden ligg på Sunnmøre, i Møre og Romsdal fylke, og det merkar ein godt. Dokument 8-forslaget me i dag behandlar, omhandlar dessverre ikkje Nærøyfjorden og Aurlandsfjorden, som er to av verdas vakraste og mest dramatiske fjordar. Dei ligg i Vestland. Det er rett og slett ubegripeleg at Framstegspartiet vel å halda dei utanfor denne saka. Når dei har dei same utfordringane, er det litt spesielt. Det er ikkje rart at dei to medforslagsstillarane frå Framstegspartiet i Vestland fylke ikkje deltek i debatten i dag. Forureining og vedtak om nullutslepp skapar utfordringar. Utan tvil er dette verdsarvområdet like viktig som Geiranger og har dei same utfordringane knytte til nullutsleppskrava. Nærøyfjorden startar i Gudvangen og møter Aurlandsfjorden lengre ute ved fjellet Beitelen. Frå Beitelen fortset dei saman til dei møter den 204 km lange Sognefjorden. Heldigvis vart heile komiteen med oss på ein ordlyd til vedtak som omfamnar begge verdsarvfjordane. For Høgre er det både viktig og riktig at staten følgjer opp konsekvensane av sine vedtak. Vedtak om nullutslepp krev investeringar. Det finst mange løysingar for å nå nullutsleppskrava, men elektrisitet og batteri krev ein god ladeinfrastruktur. Biogass, hydrogen og ammoniakk er energiberarar som vert nytta, men dei er ikkje alltid like godt tilgjengelege enno. Det er god grunn til å sjå på kraftbehovet til verdsarvfjordane som følgje av eksisterande næringsliv, inkludert ferjer som trafikkerer fjordane i dag, og ikkje minst med tanke på kva framtidas næringsliv treng.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2022-02-10:
Forslaget om å innføre nullutslippskrav fra cruiseskip i verdensarvfjordene senest innen 2026, ble fremmet av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti i forbindelse med Stortingets behandling av Meld. St. 41 for 2016–2017, Klimastrategi for 2030 – norsk omstilling i europeisk samarbeid. Forslaget ble enstemmig vedtatt. Uten at det blir lagt til rette for landstrøm for cruiseskip i Geiranger eller nært tilstøtende fjordområder, er det ikke mulig å nå målet om nullutslipp fra cruiseskip innen 2026. Elnettet i området er i dag underdimensjonert med tanke på å levere nok energi til denne typen landstrømanlegg, spesielt i Geiranger. Vi i Kristelig Folkeparti står sammen med Fremskrittspartiet om forslagene om å be regjeringen sørge for tilstrekkelig strømkapasitet til Geirangerfjordområdet innen 2026, og å komme med en plan for å kunne bidra til å finansiere dette. Det gjør vi fordi vi står ved det vi var med på å foreslå og vedta i 2018. Vi krever derfor at regjeringen følger opp vedtak 672 av 3. mai 2018, for på den måten vil verdensarvområdet i Geirangerfjorden framstå som en global pilot. Vi i Kristelig Folkeparti står med dette altså hardere på enn Miljøpartiet De Grønne, SV og Rødt for å sikre at nullutslippskravet blir mer enn en floskel. Landstrøm i Geirangerfjorden vil gi et svært kraftig insentiv for å utvikle og kommersialisere ny framtidsteknologi for store passasjerskip. Northern Xplorer har allerede tidligere i vinter varslet at det er mulig å ha utslippsfrie skip som går på hydrogen og batteri, for 300 passasjerer, klare for verdensarvfjordene i 2025. Nå må tilstrekkelig strømkapasitet sikres.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-10:
Norge har et kraftoverskudd i normalår, og at vi produserer mer kraft enn vi bruker, gir oss gode forutsetninger for elektrifisering og kutt i klimagassutslipp og legger til rette for å redusere lokal luftforurensning. Regjeringen jobber med hvordan vi skal øke kraftproduksjonen vår. I går presenterte vi planene for hvordan den første storstilte utbyggingen av havvind til havs skal skje i Norge, som legger til rette for mer kraft til den økende etterspørselen vi ser gjennom elektrifiseringen av samfunnet. Men som vi vet, holder det ikke å produsere kraften; den må også fraktes dit den skal brukes. I et langstrakt land som Norge er et godt utbygd strømnett en forutsetning for at vi skal kunne ha lys i husene og industri i hele landet. Regjeringen er opptatt av at strømnettet må forsterkes, og at konsesjonsbehandlingstiden kortes ned. Selve driften og utviklingen av strømnettet er strømselskapenes ansvar, og det er forskriftsfestet at nettselskapene er pliktige å tilknytte nytt forbruk. I saker som krever konsesjon, er det energimyndighetene som behandler søknader om tiltak. Å øke nettkapasiteten tar tid. Jeg vil derfor understreke at det er viktig at ønsker om tilknytning konkretiseres og meldes fra til nettselskapet i god tid. Det er først når dette gjøres, at arbeidet med å utrede og planlegge nett-tiltak igangsettes. Når stor, ny infrastruktur skal bygges, med store kostnader både for naturen og for nærmiljøet til folk, er det behov for grundige prosesser, særlig i dette området, hvor vi skal ta hensyn til verdensarvstatusen i planleggingen. Regjeringen er opptatt av at berørte parter blir hørt underveis, og har prosesser som ivaretar dette. I møte med framtidens kraftbehov er det naturlig at vi imøtekommer etterspørselen med mer kraft og mer overføringskapasitet. I dag er det ikke tilgjengelig kapasitet i strømnettet i Geirangerområdet til å tilknytte større forbruk. Jeg ønsker å påpeke at selv om elektrifisering er et viktig tiltak for å redusere klimagassutslipp og lokal luftforurensning, finnes det også andre klimavennlige løsninger som skal redusere klimagassutslipp i skipsfarten. Regjeringen er opptatt av at vi støtter opp om nødvendig teknologiutvikling, bl.a. for å nå målene om nullutslipp i verdensarvfjordene. Enova er et av våre viktigste virkemidler i den forbindelse.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-10:
Takk for spørsmålet. Det er klart at dette berører veldig mange av statsrådenes ansvarsområder, og heldigvis for det, for jeg mener at når vi skal nå de målene vi har om nullutslippsløsninger og netto nullutslipp innenfor alle sektorer, skal det handle om hele spekteret av politikken. Vi er nødt til å få det til inn under alt. Nullutslipp i fjordene vil kreve at vi går over på nullutslippsteknologi også når vi seiler i fjordene, ikke bare når man er koblet til land. Jeg er kjent med at regionale og lokale nettselskap som Mørenett og Tindra Nett har fått mange henvendelser over flere år om et betydelig effektbehov i Geiranger. Nettselskapene informerer imidlertid om at etterspørselen etter ny effekt ikke er konkretisert gjennom faktiske bestillinger, noe nettselskapene trenger for å kunne igangsette nødvendige utredninger. Men dette skal vi selvsagt følge opp videre.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-10:
Først har jeg lyst til å starte med å gi Fremskrittspartiet honnør for å løfte en sak som handler om hvordan vi kan erstatte fossil energi med fornybar energi. Dersom vi skal nå klimamålene våre, må vi gjøre det i flere sektorer. Så til spørsmålet: Det er klart at nettopp på grunn av den ordningen vi har, er det viktig at nettselskapene kjenner til det forbruket som er forventet, og det er viktig at det meldes inn. Vi har jo ulike støtteordninger, bl.a. gjennom Enova, som bidrar til at det etableres landstrømanlegg, som er det som gjør det mulig å virkeliggjøre dette. Som representanten peker på, er det et stort behov for mer utbygging av strømnett, men det trenger faktisk litt tid, nettopp på grunn av at vi har den konsesjonsbehandlingen vi har. Men vi har strømnettutvalget, som jobber nå og skal levere sin innstilling 15. juni, som jeg håper vil komme med noen forslag til løsninger på hvordan vi kan korte ned den konsesjonstiden.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-10:
Svaret på spørsmålet er ja. Denne regjeringen skal legge til rette for at konsesjonsbehandlingstiden skal gå ned. Men jeg har lyst til å understreke at problemet her først og fremst er at dette burde ha vært planlagt for lenge siden. Det skal vi gjøre det vi kan for å rette opp i, nemlig ved å prøve å få på plass et helhetlig nett. Men jeg vil understreke at det er viktig at alt behov meldes inn og konkretiseres, og meldes inn til Statnett, som har ansvaret for den utbyggingen som skal skje. Jeg håper at strømnettutvalget bl.a. leverer forslag om hvordan vi kan korte ned konsesjonstiden. Samtidig er dette et verdensarvområde, og vi er nødt til å ta hensyn til natur, miljø og utbygginger. De hensynene må vi faktisk veie opp mot hverandre på en god måte.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-10:
Det er nettselskapene selv som har ansvaret for å drive og utvikle strømnettet i sine konsesjonsområder og for å levere nett-tjenester til sine kunder. Selv om jeg er kjent med at både regionale og lokale nettselskaper har fått mange henvendelser, over flere år, om et betydelig effektbehov i Geiranger, informerer nettselskapene imidlertid om at etterspørselen etter ny effekt ikke er konkretisert gjennom faktiske bestillinger, noe som selvfølgelig nettselskapene trenger for å igangsette de nødvendige utredningene. Det må også være mitt svar, at det er viktig at behov faktisk meldes inn, slik at nettselskapene kan gå i gang med den nødvendige planleggingen, for de har faktisk en plikt gjennom dagens regulering til å tilby tilgang til nettet til dem som ønsker det.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-10:
Det er slik at det er et arbeid der vi samordner ulike sektorer, ikke minst innenfor transportsektoren, som er et viktig område. Vi skal jo elektrifisere alle deler av samfunnet vårt. Transportsektoren er en del av det, men også industrien og alle disse andre. Så den samordningen holder regjeringen på med. Jeg er enig med representanten Elvestuen i at det selvfølgelig har skjedd ganske mye. Det har blitt gitt støtte til landstrømanlegg til cruiseskip, f.eks. i Ålesund, Bergen, Haugesund, Flåm, Nordfjordeid, Tromsø og Oslo. De har til sammen fått over 187 mill. kr i støtte. Det er klart at det arbeidet er nødt til å fortsette hvis vi skal nå disse målene. Men her, i dette området, handler det om nettkapasitet for å få det til.