Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Takk til saksordføreren og komitékolleger for en ryddig prosess. Denne debatten er ment å se framover i tid for kommunene, og det håper jeg vi får til, men i den spesielle situasjonen som nå råder, vil det være naturlig også å se til dagens økonomiske situasjon for Kommune-Norge, da det er åpenbart – i hvert fall for de fleste – at økonomien i kommunene for 2020 vil ha utslag også for 2021. KS har selvsagt oppfattet dette, ordførere og by- og kommunestyrer har oppfattet dette, og meldingene er klare til oss på Stortinget: Det er behov for at Stortinget garanterer for kommunenes tapte skatteinntekter og merutgifter til smittevern og til drift av kollektivtrafikken. De folkevalgte ute i kommunene og fylkene er tydelige på at de trenger penger på bordet, og de trenger det nå. De er med rette bekymret for likviditeten og for ytterligere svikt i inntektene sine utover høsten, og kommunene er pålagt å ta grep dersom de ser at de økonomiske forutsetningene svikter. Det hjelper ikke at regjeringen langt på vei sier at det er bare å kjøre på, når den samme regjeringen ikke vil gi klare garantier eller penger på bordet nå, noe som ville ha gitt kommunene et sikrere grunnlag å gå inn i høsten og i 2021 på. Regjeringen har tvert imot kommet med regnestykker som sier at kommunene ikke kan forvente seg mer penger fra staten. Regjeringen sier i sine regnestykker at sparte utgifter med lavere arbeidsgiveravgift og det at de ansatte, ifølge regjeringen, ikke skal få en krone i lønnsøkning, gjør at kommunene faktisk er i pluss for 2020. Kommunene har ingen økonomiske utfordringer for 2020 og inn i 2021 som følge av nedstenging og tapte inntekter, ifølge regjeringen. Dette er regjeringen og regjeringspartiene så å si alene om å mene. Ståle Grøtte, som er ordfører i Rælingen kommune, har sagt følgende: Jeg kan herfra melde om at vi ser en dramatisk svikt i skatteinngangen i mai. Bare i mai er svikten i Rælingen større enn hva regjeringen anslår som årsvirkning. Videre sier ordføreren: Forskjellen mellom regjeringens utregninger og den virkelighet vi ser hos oss, er meget stor. Generelt sett følger vårt bilde lokalt KS’ nasjonale anslag. Dersom skatteinngang og andre koronarelaterte konsekvenser for kommunene reelt sett ikke sikres fra staten, kommer vi til å se meget store velferdskutt lokalt. Så sier ordføreren i Ås kommune: Nå er det nødvendig at regjeringen ser Kommune-Norge. Vi ønsker ikke å stoppe byggeprosjekter eller å kutte i spesialundervisning, redusere sosialhjelp, stenge sykehjemsavdelinger, fjerne støtte til skolemusikkorps eller kutte i bibliotektilbud, men dette er slikt vi som lokalpolitikere gjør nå for tiden. Det sier ordføreren i Ås, men dette vil ikke regjeringspartiene høre på. De har altså en helt annen oppfatning av realitetene der ute. Først sier regjeringen at kompensasjonen til kommunene er god. Men så, plutselig – etter at både kommuneproposisjonen og forslaget til revidert nasjonalbudsjett kommer fra regjeringen – finner de ut at kommunene i krisepakke 3 allikevel skal få tilført penger. Det er riktignok beskjedent, men logikken til regjeringen er det da vanskelig å se, når de med dagers mellomrom vingler fra å si at kommunene har mer enn nok penger, til å si at jo da, men i krisepakken må de selvsagt få litt. Kommunene fortjener bedre. I en så viktig sak for landets innbyggere kan ikke regjeringen vingle. Nå trenger vi trygghet, langsiktighet og forutsigbarhet for alle landets kommuner og fylker. Arbeiderpartiet vil gjennom sine forslag i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, krisepakken og denne kommuneproposisjonen styrke og sikre kommunenes forutsetninger for at de skal kunne gjøre jobben sin, en jobb som går ut på å gi barn og ungdom en god barnehage og en god skole, ha god eldreomsorg og gode helsetjenester, i tillegg til å fortsette å drive effektivt smittevern utover høsten og inn i 2021, for å nevne noe. Skal kommunene ha noen mulighet til å utføre oppgavene på vegne av sine innbyggere, må de ha økonomisk trygge forutsetninger. Hvert eneste kommunestyremedlem jeg har snakket med, hver eneste ordfører jeg har snakket med, sier det samme: Penger på bordet nå og garantier for økonomien framover i 2020 er avgjørende om vi ikke skal se kutt i tjenester og utsettelser av så vel nybygg som rehabilitering av kommunale bygg. Det er noe som ikke vil føre Norge ut av arbeidsledighetskrisen, men som tvert imot vil føre til at bygg- og anleggssektoren kan få store problemer med å holde seg på beina dersom kommunene starter med kutt i sine investeringer. Kommunenes driftsresultater og soliditet er ikke så lysende og strålende som regjeringen og regjeringspartiene hevder. Vi i Arbeiderpartiet ser at 212 kommuner har hatt negativt driftsresultat i minst ett av de siste to årene, altså over halvparten av landets kommuner. 55 kommuner har hatt negativt driftsresultat i begge årene. 174 kommuner har hatt negativt driftsresultat i det foreløpige regnskapet for 2019. Det nærmer seg da en dobling fra året før. I tillegg ser vi at de små kommunene har et lavere netto driftsresultat enn de store. Derfor foreslår vi bl.a. i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett at regjeringen må kompensere kommunesektoren for tapte skatteinntekter i 2020. Vi ber om at fylkeskommunene må kompenseres for bortfall av billettinntekter, vi ber om kompensasjon for merutgifter som har påløpt den enkelte kommune, og vi ber også – sist, men ikke minst – om en egen proposisjon til Stortinget med justeringer av inntektene til kommunene for 2020, innen 1. oktober 2020. Da vil regjeringen ha sommeren på seg til å komme med disse forslagene. Så kommer det en krisepakke, hvor vi bl.a. også foreslår å øke bevilgningene til såkalt gryteklare bygg- og anleggsprosjekter i kommunene og fylkene med 1,5 mrd. kr, og en styrking av Husbanken. I forbindelse med denne kommuneproposisjonen foreslår Arbeiderpartiet at man i statsbudsjettet for 2021 øker kommunesektorens inntekter med 3 mrd. kr utover regjeringens forslag i kommuneproposisjonen for 2021. Det er viktig, for det er for svakt, det opplegget som regjeringen presenterer for kommunene for 2021. Så er vi med på en rekke andre forslag – jeg tror det er ca. 15 i tallet vi er med på her i dag. Jeg skal ikke gå gjennom alle dem, men det handler om full dekning av tap, som jeg nevnte, sikring av frivilligsentraler, oppdatering av fergeavløsningsordninger m.m. Alt dette til sammen vil føre til at kommunene vil få trygghet og sikkerhet for 2020, og det vil føre til at kommunene vil få et bedre utgangspunkt for 2021. Men det viktigste med våre forslag er at innbyggerne i våre kommuner kan få trygghet for at kommunene våre kan levere de tjenestene som vi er avhengige av innen omsorg, skole, barnehage og eldreomsorg, og at kommunene kan gjøre det med den kvaliteten som både kan forventes og innbyggerne har krav på. Det er bare å slå fast at opplegget fra regjeringen og regjeringspartiene, med støttehjulet Fremskrittspartiet påhengt, ikke leverer den tryggheten som innbyggerne bør få. De leverer ikke den tryggheten og de mulighetene som våre lokale og regionale folkevalgte er i behov av – ikke for 2020 og ikke for 2021. Det er alvorlig, det er et slag mot velferdsutviklingen, og det vil selvsagt gå ut over dem som allerede sliter, og som trenger fellesskapet mest. Men regjeringen og Fremskrittspartiet har sine prioriteringer – det merker vi oss. Blant annet har de altså funnet rom for å kutte enda mer i formuesskatten, nå med 1 300 mill. kr, til dem som har mest fra før. Dette skjer mens kommunene landet rundt blør økonomisk så hardt at vi egentlig ikke finner maken i moderne tid. Det er ikke noe annet enn en grov feilvurdering av regjeringen å øke kuttet i formuesskatten mens landets kommuneøkonomi er i sin største krise siden 1945. Permitteringstallene er skyhøye, arbeidsledigheten er rekordhøy, og det er fullstendig uforståelig – det er også uansvarlig. Jeg vet neimen ikke hva som er verst, men til sammen blir det ille, og det blir ekstra ille når regjeringen roper etter dugnad og felles løft, at vi må stå sammen og i fellesskap løfte oss ut av krisen, mens regjeringen og Fremskrittspartiet samtidig skjevfordeler i skattesystemet, til fordel for dem med mest fra før. Og ja, jeg kan avklare det med en gang: På direkte spørsmål til Finansdepartementet om hvorvidt kutt i formuesskatten vil skape flere jobber, svarer Finansdepartementet at det klarer de ikke å dokumentere. Jeg gjentar bare: Arbeiderpartiets samlede opplegg for kommunene i 2020 og 2021, gjennom krisepakker og i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett og denne kommuneproposisjonen, vil være en mye bedre medisin enn regjeringens og Fremskrittspartiets forslag. Med det fremmer jeg de forslagene som Arbeiderpartiet har alene eller sammen med SV i innstillingen, og så kan jeg bare til slutt opplyse om at Arbeiderpartiet subsidiært vil stemme for forslagene nr. 1, 2, 3, 5 og 6 i innstillingen.