Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-17:
På 30 år har landbrukets andel av statsbudsjettet falt fra omtrent 5 pst. til omkring 1,3 pst. Det illustrerer en politisk utvikling der nasjonal matproduksjon jevnt og trutt er tillagt mindre vekt, mens import er blitt tilsvarende viktigere. Dette er en utvikling som ikke samsvarer med stortingsvedtak om styrket norsk matproduksjon basert på norske ressurser. Miljøpartiet De Grønne ser årets jordbruksoppgjør som et nytt skritt i en politikk der målsettingen om konkurransedyktighet er så styrende at norsk jordbruk fjernes fra sitt eget ressursgrunnlag. Denne politikken vil over tid svekke og redusere reell norsk matproduksjon. Derfor stemmer vi mot årets jordbruksoppgjør, og vi legger fram tre forslag om tiltak som vi mener vil ta jordbruket i riktig retning. Miljøpartiet De Grønne synes godt om både internasjonal handel og om konkurransedyktighet. Men det norske jordbrukets viktigste oppgave er faktisk ikke å være internasjonalt konkurransedyktig. Jordbrukets kjerneoppgave er å produsere mat av de ressursene som er tilgjengelig i landet. Det er en oppgave som rekker utover vanlig vareproduksjon. Det lille Norge har av jordbruksressurser, er spredt og vanskelig tilgjengelig. Å utnytte dem er dyrere enn i mange andre land, og derfor er det et fornuftig trekk i samfunnet at vi først og fremst organiserer jordbruket og fordeler ressurser for å sikre at den maten vi kan produsere, faktisk blir produsert. Deretter er det åpenbart fornuftig å produsere så effektivt som mulig. Det kan også være greit om vi i tillegg importerer og lager produkter på importerte råvarer, men det er altså noe annet enn norsk matproduksjon. Og i en tid hvor selv statsministeren fra Høyre snakker mye om nødvendigheten av et grønt skifte, er det ikke fornuftig at en slik produksjon fortrenger reell norsk matproduksjon, basert på norske ressurser. Regjeringspartiene sier i sin merknad at «hovedformålet med landbrukspolitikken skal være en kostnadseffektiv matproduksjon». Denne målsettingen er etter vår oppfatning for snever. Den fører til at fokusering på inntektsøkninger til de største brukene kan maskere økt kraftfôrimport, nedgang i kornarealer, dårlig lønnsomhet i grovfôrproduksjonen og samlet sett avtagende selvforsyning på norske jordbruksprodukter. Det er ikke blitt mindre motsetninger i jordbrukspolitikken av at regjeringen har inngått en avtale med Bondelaget. I fjorårets avtale ble det sendt kraftige vekstimpulser til de største brukene, kvotetaket for melk ble hevet, toppavgrensning for tilskudd ble fjernet, og tilskuddsprofilen mellom små og store bruk ble flatet ut. Årets avtale viderefører disse trekkene. Riktignok opprettholdes melkekvoteregionene ut fra distriktshensyn, og det er veldig bra. Men veksten svekker betydningen av fôrressursene på den enkelte gård, melkeproduksjonen fjernes ytterligere fra sitt eget ressursgrunnlag, og den tilsynelatende veksten baseres i økende grad på innkjøp av fôr. Miljøpartiet De Grønne er enig i at norsk kvalitetsmat kan koste mer. Det ligger mye fornuft i at mat etter hvert gjenerobrer en større andel av husholdningsbudsjettene til fortrengsel for annet materielt forbruk. Men selv om det er rom for å øke prisene, mener vi at i årets oppgjør bør tilskudd for å fremme matproduksjon basert på lokale ressurser, med vekt på dyrevelferd, mer økologiske produksjonsmetoder og miljø og klima, prioriteres. Dette er det viktigste konkurransefortrinnet til norsk landbruk, ikke lave priser. Derfor er vi uenig i at økningen i årets jordbruksavtale først og fremst tas på pris. Det svekker de øvrige virkemidlene i jordbrukspolitikken, og samtidig bidrar lave kornpriser både til svak lønnsomhet i kornproduksjonen og til at konkurransekraften til grovfôrbasert husdyrhold svekkes. Vi foreslår derfor at regjeringen legger en plan for økt norsk matproduksjon basert på norske ressurser, at regjeringen reverserer strukturdrivende tiltak som ble innført i fjor, og at regjeringen øker totalrammen for jordbruksoppgjøret med 1 276 mill. kr, fordelt på 772 mill. kr i tilskudd og 463 mill. kr i målprisøkninger. Jeg tar med dette opp våre forslag.