Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2013-01-15:
Å ta opp folkehelseutfordringer knyttet til alkohol er viktig, men disse temaene drukner ofte i den offentlige debatten. Derfor er det bra at representanten Høybråten har løftet denne problematikken inn i Stortinget. Det vil si, i media er de kanskje mer opptatt av det når Fremskrittspartiet slår på den alkoholpolitiske stortrommen med sine liberaliseringstiltak. Derfor er det bra at interpellanten har satt dette på dagsordenen. «Hvem tror du at du er?» er et TV-program på NRK. Det er et interessant og spennende program som forteller om kjente personers slektshistorie, men det kan også ses på som en reise i folkehelsens historie. Vi har hørt om husmenn, fattigdomsforsørgelse, seksuell utnyttelse av kvinner, smittsomme sykdommer og dårlige hygieniske forhold. 170 lofotfiskere omkom et år og etterlot seg mange kvinner og barn i stor fattigdom – uten inntekt og forsørgelse. Adopsjon og bortsetting av barn var ikke en sjeldenhet – ikke alltid på grunn av vannskjøtsel, men på grunn av økonomisk nød. Noen averterte barna sine bort, i håp om å kunne få pleieforeldre som tok godt i mot dem. Vi vet at det ikke alltid var tilfellet. I en debatt om folkehelse er det viktig å ha med seg den brede velferdsstatens innretting. I Norge handler det om å kombinere ansvaret for eget liv med en solidarisk omtanke for alle. Omfordeling av rikdom – statens og privatpersoners – er et av de viktigste virkemidlene for at flere skal få gode liv og kan leve lenger i landet, som det heter i eventyrene. For Arbeiderpartiet er det også viktig å ha et forebyggende fokus på barn, og jeg er stolt over å tilhøre det partiet der tidligere helseminister Sylvia Brustad fikk gjennomslag for å sette barns behov tydelig på dagsordenen gjennom å få inn bestemmelser i helsepersonelloven og lov om spesialisthelsetjenesten. Her slås det fast at man skal vurdere barns behov ved alvorlig sykdom hos foreldre. Det er et virkemiddel som gir muligheter til nettopp å ta grep tidlig og tilby tiltak som kan bedre barns situasjon. Kompetansenettverket BarnsBeste ved Sørlandet sykehus er også et resultat av regjeringens satsing på barn og unge. Det fungerer bra, nettopp med hensyn til noen av de utfordringene som Høybråten var inne på i sitt innlegg når det gjelder det å spre kompetanse om virkninger av konsekvenser for tredjepart. Jeg er også fornøyd med at vi har fått inn en formulering om at barn og unge skal hensyntas i lov om sosiale tjenester i Nav. Tidligere justisminister Knut Storberget har også tatt opp dette arbeidet. Jeg hadde en interpellasjon i mai 2011, tror jeg det var, og det arbeides nå med å fokusere på barns situasjon også når det gjelder barn av foreldre som er i fengsel. Kvinners selvstendighet og råderett over eget liv, et arbeid som gir tilstrekkelig inntekt og et anstendig arbeidsliv, uten utnyttelse av ansatte og kunnskap om at barndommen betyr mye for hvordan man får det som voksen er tre viktige forhold i det brede folkehelseperspektivet. Arbeid er viktig for å gi folk god helse og for at de skal kunne ta ansvar for egen helse. Trepartssamarbeidet har ført til at næringslivet i Norge er bra og svært konkurransedyktig. Å få ned sykefraværet er en bærebjelke i dette samarbeidet. Alkoholbruk er en faktor som bidrar til at folk faller ut av arbeidslivet. Anslag vi kjenner til som gjelder kostnader som følge av alkoholbruk, beløper seg til mellom 11,5 mrd. kr og 12,5 mrd. kr i året. Oppfølgingsregimet og tiltakene som er nedfelt i IA-avtalen er et godt virkemiddel for tidlig intervensjon og bedre oppfølging i arbeidslivet. Målet er å hindre utstøting og bidra til at enkeltpersoners alkoholbruk får konsekvenser for arbeidet: Skal det være tilbud om adekvat hjelp gjennom AKAN/HMS-tiltak eller henvisning til behandling? Regjeringens rusmelding tar opp i seg noen av de elementene som representanten Høybråten viser til. Det er et knippe av tiltak, det går over tid, det er klare mål og ikke minst er det fokus på konsekvensene for tredjepart. Den inneholder også internasjonale forpliktelser. Den inneholder avgiftspolitikk, skjenkekontroll, strengt regelverk og kunnskap – en kunnskap som Fremskrittspartiet spesielt, men heller ikke Høyre, tar helt innover seg, slik jeg leser de alkoholpolitiske utspillene fra de borgerlige partiene. Den restriktivitet som Høybråten etterlyser, vil sannsynligvis, med en ny regjering, ikke bli vedtatt. Høybråten sier at statsråden går opp som en løve og ned som en skinnfell – hvis jeg hørte riktig. Statsråden peker på at det er flere likheter mellom Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet enn mellom Kristelig Folkeparti og opposisjonen, og det stiller jeg meg bak. I vår by har vi hatt et godt samarbeid med Kristelig Folkeparti om alkoholpolitikken, men nå henger den i en tynn tråd om Høyre og Fremskrittspartiet har flertall.