trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2015-05-20:
Jeg tror jeg skal svare på vegne av regjeringen, og regjeringen er opptatt av at dette skal være et prosjekt som skal lykkes. Vi mener at vi legger rammene for at det skal være et vellykket prosjekt. Så er jeg enig i at en må passe på at en ikke kommer i den situasjonen at f.eks. ressursmangel skal bidra til at et forsøksprosjekt ikke blir vellykket. Det er jo derfor vi nå har sikret disse tilleggsmidlene. Det kunne vært et alternativ å be om at det ble finansiert innenfor eksisterende rammer. Det har vi ikke gjort, både for å sikre at en skal ha denne faste finansieringen, og også for å sikre at det ikke går på bekostning av andre oppgaver. Engasjementet fra Fremskrittspartiet og denne statsråden er sterkt for dette dyrepolitiforsøket, og jeg opplever også at regjeringen er veldig opptatt av at dette skal lykkes. Jeg kan fortsatt ikke konkludere før prosjektfasen er omme, men det skal gjennomføres evaluering både underveis og til slutt, og det betyr at en underveis i dette prosjektet også vil få signaler hvis det er noe som mangler, eller ting som burde vært gjort annerledes. Så kan man korrigere det før prosjektfasen er omme.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
På vegne av representantene Martin Henriksen, Helga Pedersen, Tor Arne Bell Ljunggren og meg sjøl har jeg gleden av å legge fram et representantforslag om å sikre Veterinærinstituttets avdelinger innen grønn sektor og havbruk i Nord-Norge.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-15:
På vegne av Miljøpartiet De Grønne og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om miljøavgift på blyhagl.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-15:
Jeg vil gjerne ta opp forslagene fra Miljøpartiet De Grønne.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-15:
Nei, jeg tror ikke det, jeg tror det er å undervurdere NSBs og de andre etatenes evne til ganske alminnelig samarbeid, gitt at man får de nødvendige, tydelige føringene fra statlig myndighet. Det er ingenting spesielt som tilsier at et sånt samarbeid vil bli bedre ved en annen organisering i seg selv. Det er i grunnen et relativt velkjent faktum at det er aktørene og styringen som er det viktige, det er sjelden det er selve organiseringen som er det viktige. Så vi tror altså at det er lite fornuftig å avspore med enda mer omorganisering og oppsplitting og fornuftig å gi konsentrasjon, prioritering og lange linjer. Da kan jernbanesystemet fungere godt på egen hånd.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-15:
Hvis forutsetningen er at ingenting er mulig å endre i måten dagens system opererer på, har vel representanten Jegstad i og for seg et godt poeng. Men jeg forutsetter at det er mulig å gjøre ting bedre innenfor eksisterende system, og det er jo ikke noen spesielt oppsiktsvekkende forutsetning. Og når problemet, som representanten for så vidt har helt rett i, er dårlig samordning og koordinasjon mellom selskaper, er det jo ikke noe mangel på overordnede etater og departementer i Norge i dag som skulle kunne utøve den styringen. Det å etablere enda et organ som skal utøve styring, er langt fra noen overbevisende modell for å få mer orden i et system som er dårlig koordinert.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-15:
For å ta det siste først: Jeg synes ikke det er noen rimelig forutsetning å anta at det at man foretar en sånn sammenslåing, vil gjøre innsyn og kontroll mindre gjennomførbart. Det er vel å ha litt for lite tiltro til hvordan ansatte i offentlige selskaper i Norge gjør jobben sin. Men jeg ser for så vidt representanten Elvestuens poeng – det er bare det at det er så mye ved norsk jernbanehistorie de siste tiårene som tyder på at hovedproblemet ikke er organisasjonsmodellen. Hovedproblemet er fravær av overordnet prioritering, fravær av ressurser, og det er ikke minst når ressursgrunnlaget er dårlig, at gjennomføringen og evnen til å koordinere og prioritere blir dårlig. Derfor er altså Miljøpartiet De Grønnes oppfatning at det viktige er å sette inn ressurser på jernbanen og gjøre de overordnede prioriteringene. Da vil organisasjonen fungere.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-06-15:
Er samferdselsministeren enig i at vi etter all sannsynlighet vil bli enige med EU om et kuttnivå for ikke-kvotepliktig sektor i størrelsesorden 30–40 pst., og at norsk transportsektor derfor vil måtte ta et kutt de neste 15 årene som reflekterer omtrent det kuttnivået?
Siri A. Meling (Høyre), 2015-06-15:
Investeringer i infrastruktur er noe av det viktigste et samfunn kan gjøre for å tilrettelegge for gode rammebetingelser for næringsliv og befolkning. Det er også en investering for fremtidige generasjoner. På samme måte som vi i dag har gleden av å benytte veier, tunneler og broer som generasjoner før oss har løftet frem og bygget, vil generasjoner som kommer etter oss, ha glede av de investeringene og løftene som vi gjør bl.a. i den saken som er til behandling i dag. Veireformen markerer et skifte, en vilje til å tenke nytt og til å prøve nye strukturer, både for å få ned planleggingstiden og for å komme bort fra denne stykkevis-og-delt-utbyggingspraksisen, som flere har vært inne på tidligere i denne debatten, både når det gjelder planlegging og når det gjelder finansiering. Denne regjeringen har ambisjoner om å bygge landet. Vi har i regjeringsplattformen forpliktet oss til å overoppfylle Nasjonal transportplan, og vi har forpliktet oss til å etablere et eget veiselskap som skal bidra til å oppnå en mer helhetlig og sammenhengende utbygging av hovedveinettet i Norge. Dette veiselskapet skal også bidra til større kostnadseffektivitet i forbindelse med disse utbyggingene. Selskapet vil ha alle muligheter for en langsiktig planlegging og helhetlig gjennomføring av prosjekter gjennom den tidsrammen på 20 år for oppstartporteføljen som i dag vedtas av Stortinget. Denne regjeringen er opptatt av å tilrettelegge infrastruktur som vil binde større bo- og arbeidsregioner sammen. På den måten klarer vi som samfunn å ta ut et større potensial for verdiskaping og effektiv utnyttelse av samfunnets vekstmuligheter, og dette er det jo også lagt vekt på med tanke på den oppstartporteføljen som er valgt ut. Derfor er jeg glad for at strekningen mellom Kristiansand og Stavanger ligger inne i veiselskapets oppstartportefølje. Kristiansand- og Stavanger-regionen er to vekstkraftige områder som har mye industri og næringsliv med sammenfallende aktiviteter. Kortere reisetid vil styrke samarbeidet og utnyttelsen av kompetansen i sterke næringsklynger. Næringslivet får større tilgang til arbeidskraft når reisetiden blir kortere, og effektive veier gjør at transportkostnadene blir lavere og bedriftene mer konkurransedyktige. Også områder mellom disse to byene vil ha stort utbytte av en mer effektiv veiforbindelse og kortere reisetid. Det gjør at mulighetsbildet blir større, både for nye bedriftsetableringer og for valgmuligheter når det gjelder arbeidsplasser. Regjeringen arbeider for økt trafikksikkerhet, og dessverre er det altfor mange ulykker langs denne sterkt trafikkerte strekningen. Jeg ser derfor frem til realiseringen og vil håpe og tro at denne strekningen vil være blant de prioriterte, også i tid, innenfor den 20-årshorisonten som er lagt for gjennomføringen i det nye veiselskapet.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
Ja.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
Vi har tidligere etterspurt beslutningsgrunnlaget for oppgaveflyttingen fra tollvesenet til skatteetaten, og de ansatte har gjort det samme. Det har vi ikke klart å få ut. Vi registrerer at det er stor bekymring i næringslivet med tanke på at de er redd for økt byråkrati og mindre effektivitet med innkreving og kontroll. Vi har også registrert at etaten er bekymret for at omorganiseringen kan ta fokuset bort fra det de skal gjøre, nemlig å kontrollere og innkreve skatter og avgifter, med eventuelt provenytap som resultat. Mine spørsmål til finansministeren er: Kan finansministeren garantere at oppgaveflyttingen ikke vil medføre provenytap for staten? Og: Kan finansministeren si noe om hva omorganiseringen er beregnet til å koste, og hva besparelsene er med hensyn til dette?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
Når det gjelder mindretallsforslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV om endringer i forskriften om land-for-land-rapportering, så støttes ikke det av flertallet. Grunnen til at Fremskrittspartiet ikke kan stå bak det, er at gjeldende regelverk, som ble innført av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen, ikke har fått tilstrekkelig tid til å virke. Det er ikke god forvaltningspraksis å endre regler før de har fått tid til å virke, og før man har et grunnlag for å evaluere effekten. For private bedrifter som berøres av regelverket, er det viktig med forutsigbarhet, det er viktig at eventuelle endringer blir varslet i god tid, og at konsekvenser og kostnader blir grundig belyst. Jeg oppfatter representanten Serigstad Valen dit hen i hans innlegg at det siste nærmest er underordet, og det er vi uenige om. Når det er sagt, er det viktig å understreke at Fremskrittspartiet er tilhenger av åpenhet og innsyn, og jeg tror debatten og Stortingets vedtak om eierskapsregister nettopp viste at det er bred enighet om at dette er viktig, fordi det bidrar til effektiv prising av selskap og kapital, og fordi det bidrar til en bærekraftig kapitalisme og en velfungerende markedsøkonomi som ikke utnytter fattige land. Hvis det er målet, er representanten Valen og jeg helt enige.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-06-15:
Et par kommentarer til det som er kommet opp i debatten. Når det gjelder land-for-land-rapportering, er jeg ganske sikker på at de som fremmer dette i revidert, vet hvilke avtaler som gjelder mellom de fire partiene. Hvis det var et ønske å få det gjennom i revidert eller i en annen sammenheng, hadde man vel lagt an forslaget slik at det også var mulig å få flertall for det. Men vi tar signalet på alvor. Når det sies at det som ikke fungerer, ikke fungerer fordi man ikke har fulgt opp Stortingets vedtak, så har jeg tenkt å følge opp det og komme tilbake for å sikre at den skattetilpasningen som vi ønsket å fokusere på da forskriften ble vedtatt, faktisk følges opp. Når det så gjelder bevilgningene til SAFIR, er det ingen ekstra bevilgninger i revidert budsjett, men det er et kostnadsanslag. Jeg har også merket meg at kvalitetssikringen er gjort av Skattedirektoratet. Ut fra de erfaringer vi har i andre etater knyttet til IKT-prosjekter, vil jeg i hvert fall si at fram mot budsjettet til neste år er vi veldig opptatt av at den nødvendige kvalitetssikringen finner sted, slik at dette er et prosjekt det er god kontroll med. Til slutt: Når det gjelder kemneren, er det helt på det rene at selv om bevilgningsvedtaket ligger der, så er det p.t. ikke noe flertall for overføring. For meg betyr det at det også er uaktuelt at det brukes penger til noe det p.t. ikke er flertall for. Det er en klar forutsetning. Så har jeg lyst til å problematisere noe annet rundt kemneren – siden høringen ble nevnt – at tvangsinnkrevingen var svakere fra kemnerens side enn fra den statlige siden. Det har ofte en veldig god begrunnelse: For kommunene hjelper det veldig lite hvis kemneren tvangsinndriver et lite skattebeløp, f.eks. knyttet til en bolig, hvis vedkommende dagen etter står i den kommunale boligkøen og skal ha en bolig som vil være langt dyrere for den aktuelle kommunen. Så jeg kjøper ikke alle disse argumentene før man går nøye inn i det og ser hva som faktisk ligger bak. I mange kommuner har det vært et vesentlig poeng at kemneren ikke skal være i første rekke ved tvangsinnkreving f.eks. når det gjelder bolig, for man vet så utmerket godt at man får den regningen på annet vis i tifold.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-15:
Jeg merker meg at finansminister Siv Jensen sier at det ikke har vært noe hastverk, og at det har vært veldig grundig utredet. Men det er jo veldig rart at skatteetaten selv i sitt styringsdokument til regjeringen skriver: «Grunnet stramme tidsfrister har ikke alle delene av løsningene blitt utredet like grundig som Skatteetaten normalt ville ha gjort.» Det står altså i skatteetatens brev til finansminister Siv Jensen: «Grunnet stramme tidsfrister har ikke alle delene av løsningene blitt utredet like grundig som Skatteetaten normalt ville ha gjort.» Hvorfor sier skatteetaten at de har så stramme tidsfrister, når finansministeren sier at her er alt blitt utredet så grundig og godt?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-15:
Den beskrivelsen som jeg leste i stad, kommer fra skatteetaten om prosjektet SAFIR, som trengs for å gjennomføre det lovvedtaket som vi senere i dag skal gjøre. Det er et prosjekt som er kostnadsanslått til 710 mill. kr i proposisjonen. Så skriver skatteetaten til finansministeren at de på grunn av tidsfrist ikke har hatt tid til å utrede like grundig som de pleier å gjøre. Hvorfor vil finansministeren presse et slikt prosjekt igjennom i Stortinget når skatteetaten selv sier at det ikke er grundig nok utredet? Og er representanten – nei finansminister Siv Jensen – uenig med skatteetaten når de sier at de ikke har fått tid nok til grundig nok å utrede det prosjektet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-15:
Kommende representant – beklager!
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-15:
Reglene for ekstern kvalitetssikring når staten skal gjennomføre et stort prosjekt, er på 750 mill. kr. Dette prosjektet er kostnadsanslått til 710 mill. kr, og i det sentrale styringsdokumentet står det svart på hvitt fra skatteetaten selv at de har veldig stramme tidsfrister og derfor er usikre. Det kan finansministeren selv lese. Det står også i det sentrale styringsdokumentet at kostnadene knyttet til tolletatens utfordringer ikke er tatt med i anslaget på 710 mill. kr. Er finansministeren trygg på at kostnadene blir 710 mill. kr, og at de ikke overstiger 750 mill. kr, som ville ha medført at vi måtte hatt en helt annen prosess? Det forunderlige her er også at finansministeren har latt skatteetaten selv, istedenfor en ekstern aktør, komme med kvalitetssikring, som ville vært vanlig i et så stort dataprosjekt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-15:
Det var et forunderlig svar jeg fikk av finansminister Siv Jensen i sted. Jeg kommer til å få en god sommer, men spørsmålet er om de som vedtar en reform de ikke har utredet grundig nok, får en god sommer. Her ber regjeringen oss i Stortinget om å bevilge 710 mill. kr på fredag. Finansminister Siv Jensen klarer i dag ikke å svare på om det er godt nok utredet. Og hun klarer ikke å svare på om hun er enig eller uenig med skatteetaten, som sier at de grunnet tidspress ikke har fått gjennomført en så god utredning som de pleier å gjøre etter skatteetatens egne standarder. Det ble opplyst til Finansdepartementet i mars, i god tid før Stortinget fikk denne proposisjonen til behandling. Hvorfor står det ingenting i proposisjonen om at skatteetaten selv mener de har blitt satt under så sterkt tidspress at de er usikre på sine egne anslag? Hvorfor er det utelatt? Det er en ganske vesentlig opplysning for Stortinget når vi skal bevilge nesten 750 mill. kr, å vite at skatteetaten selv er usikker på prosjektet. Hvorfor står det heller ingenting i proposisjonen om at kostnadene når det gjelder overføring til toll, når det gjelder kartverk, den totale pakken, hovedsakelig ikke blir en del av kostnadsanslaget på 710 mill. kr, som de bevisst i sitt styringsbrev skriver at de har tatt ut fordi de ikke har oversikt? Da vet vi at når vi er på 710 mill. kr, er vi rett ved grensen for at man skal ha en ekstern kvalitetssikring. Dette prosjektet er kvalitetssikret av skatteetaten selv. Hvorfor det hastverket når de selv sier at det er hastverk? Hvorfor ikke ha en ekstern kvalitetssikring når det er så store beløp det er snakk om? Da må det være et prestisjeprosjekt og ingenting annet. Og da nytter det ikke å få et brev til sommeren, vi må ha et brev før fredag, fordi Stortinget skal gi en bevilgningsfullmakt på nesten 1 mrd. kr. I tillegg er vi bedt om å gi en bevilgningsfullmakt på 120 mill. kr til å overføre kommunale skattekontor til staten, når vi i dagens stortingsflertall viser at det er det ikke flertall for. Hvorfor bevilge 120 mill. kr til en reform det ikke er flertall for? Vi vet fra tidligere at det ved den typen dataprosjekt fra skatteetat og toll fort blir milliardbeløp. Så her bør en trekke i nødbremsen, og hvis en ikke klarer å komme med et ordentlig, skikkelig brev før fredag, bør Stortinget ikke bevilge nesten én mrd. kr til et prosjekt som vi ikke vet enden på.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-06-15:
Jeg merker meg at finansminister Siv Jensen ikke velger å ta ordet etter så tydelige utfordringer når det gjelder å be om en bevilgningsfullmakt og videreføre et prosjekt og en fullmakt til det med en kostnadsramme på 710 mill. kr. Finansminister Jensen sa i sitt svar på min replikk at hun ville komme med et brev der hun skulle begrunne og få fram at dette var grundig nok utredet, at det var gjort etter vanlige prosedyrer, og at man hadde hatt god nok tid til sommeren. Min utfordring igjen til finansminister Jensen er: Kan Stortinget få det før fredag, når vi skal gi den fullmakten og videreføre et prosjekt som er kostnadsanslått til 710 mill. kr, som skatteetaten selv har sagt ikke er grundig nok utredet ifølge de standarder de pleier å ha, og som de selv har evaluert? Kan finansminister Siv Jensen opplyse Stortinget og avkrefte det skatteetaten sier, og si at dette er grundig nok evaluert, og at det ikke er noe grunnlag for at vi burde hatt en ekstern kvalitetssikring?
Terje Breivik (Venstre), 2015-06-15:
I denne saka er me stort sett tverrpolitisk samde. Det viktigaste unntaket er forslaget om å statleggjera kemneren, eit forslag Venstre lenge har vore skeptiske til. Om me var i tvil før høyringa i komiteen, er den tvilen i dag fjerna endå meir. Å flytta ei såpass stor oppgåve frå kommunane i forkant av kommunereforma er kanskje det tyngste argumentet, då målet til Venstre tvert imot er å styrkja kommunane på kostnad av staten. Me stiller òg spørsmål om staten verkeleg er ein meir effektiv skatteinnkrevjar enn kommunane, og me stiller spørsmål om staten verkeleg kan driva ei slik teneste meir kostnadseffektivt enn det kommunane gjer i dag, som reforma føreset. Som me skriv i fleirtalsmerknaden, er det òg uavklarte spørsmål, då særleg knytte til om dette vert å sjå på som ei verksemdsoverdraging, og til det å sjå dette i samanheng med den pågåande kontorstrukturreforma i skatteetaten. Også frå Venstre si side vil eg understreka at merknaden ikkje er å oppfatta som eit pålegg ifrå Venstre om å få saka tilbake til Stortinget. Men vel regjeringa likevel å koma til Stortinget med saka på nytt, på eit seinare tidspunkt, skal me sjølvsagt vurdera forslaget – utan at det betyr at me då kjem til ein annan konklusjon enn i dag. Eg har eit par kommentarar knytte til den merknaden ifrå mindretalet i komiteen som gjeld land-til-land-rapportering. Venstre er heilt samd i hovudintensjonen med den merknaden, men som kjent har Venstre inngått ein heilskapleg budsjettavtale med samarbeidspartia som òg inkluderer at me ikkje kan gå inn i merknadar/forslag frå andre parti, med mindre alle fire er samde om det – ikkje ulikt det som var tilfellet for dei raud-grøne i førre periode. Dette kan me sjølvsagt beklaga, men sånn er det. Så er heldigvis dette ei sak der òg regjeringspartia er samde i intensjonen i merknaden, jf. interpellasjonsdebatten i denne salen førre fredag. Eg føler meg difor trygg på at me rimeleg raskt kjem tilbake med ei løysing som varetek både intensjonen og målet i denne merknaden. Det er ikkje tradisjon å gjera dei store skatteendringane i revidert – fornuftig nok. Eg nyttar likevel høvet til å varsla ei klar forventning om eit kraftfullt grønt skatteskifte i budsjettet for 2016, det suverent viktigaste enkeltgrepet me kan ta for å bidra til å løysa klimakrisa. Endringane i bilavgiftene som me er samde om i dag, er ein veldig god start. Omstillingsbehovet i næringslivet tilseier òg at budsjettet må representera starten på ei skattereform som sikrar verdiskaping og arbeidsplassar, og ei skattereform må nødvendigvis òg ha sterke grøne forteikn. Og berre for å understreka når det gjeld grøne skattar og avgifter: Det er ikkje berre fullt mogleg å gjennomføra og enda opp med at folk flest får mindre i skatt, det er rimeleg enkelt – jf. Venstres alternative budsjett for 2015, der me har forslag med omsyn til grøne skattar og avgifter i storleiken 13 mrd. kr og enda opp med ein gjennomsnittleg skattelette for folk flest på 2 000 kr–3 000 kr.
Terje Breivik (Venstre), 2015-06-15:
Ein merkeleg situasjon, kalla representanten Serigstad Valen det at samarbeidsavtalen gjer at Venstre og Kristeleg Folkeparti som samarbeidsparti må røysta imot i saker me er samde i. Vel, det er ikkje meir merkeleg enn at Serigstad Valen og partiet hans systematisk gjorde det same i åtte år med raud-grønt samarbeid, og som eg sa i mitt hovudinnlegg: Her ligg det til rette for at me raskt kan koma tilbake med ei løysing alle kan stilla seg bak. Serigstad Valen fann det òg merkeleg at Venstre og Kristeleg Folkeparti er meir lojale overfor samarbeidsavtalen enn eitt av regjeringspartia sjølv er, som han uttrykte det. Utan at eg vil kommentera det siste i detalj, så viser dette at Venstre og Kristeleg Folkeparti òg i praktisk handling tek ansvar for å gje landet ei regjering og eit styringsdyktig fleirtal på Stortinget som landet fortener – med minst mogleg politisk spel og snevre partistrategiske omsyn. Så får regjeringspartiet som Serigstad Valen eventuelt sikta til, sjølv svara på om dei kjenner seg igjen i skildringa eller ikkje.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-15:
Spør man partiene på Stortinget, er det egentlig flertall for en såkalt utvidet land-for-land-rapportering. Både Senterpartiet, SV, Arbeiderpartiet, Miljøpartiet De Grønne, Kristelig Folkeparti og Venstre er for det. Likevel blir det ikke vedtatt i dag, og det er fordi Kristelig Folkeparti og Venstre, forståelig nok, vil ære en avtale de har gjort med regjeringspartiene om ikke å danne flertall for forslag utover det som framgår i revidert. Men da hadde det vært interessant å vite, siden det er noe spesielt at Stortingets egentlige vilje ikke kommer til uttrykk i et vedtak, hvorfor det er slik at regjeringspartiene ikke kan slutte seg til vedtaket om utvidet land-for-land-rapportering. Hva slags vurderinger er det finansministeren og regjeringen har gjort, som gjør at regjeringen og regjeringspartiene ikke slutter opp om et slikt vedtak?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-06-15:
Vi har en vår bak oss der representanter fra det ene regjeringspartiet åpent uttaler at de føler seg dolket i ryggen av det andre regjeringspartiet, og der de to regjeringspartiene har skilt lag i voteringer her i Stortinget i to saker som mildt sagt har budsjettkonsekvenser. Det ene er trygdeoppgjøret og kjøpekraften til pensjonister, det andre er spørsmålet om å ta imot flere flyktninger fra Syria. Det respekterer jeg, men det blir unektelig rart når representanten Breivik fra Venstre står fast på at samarbeidet mellom regjeringen og støttepartiene ikke bærer preg av spill, akkurat når vi har denne våren bak oss. For alle oss som står utenfor og ser på, er det helt åpenbart at det er spill dette samarbeidet bærer preg av. Den sentrale forskjellen mellom Venstre og SV, og som gjør Breiviks innlegg så rart, er at Venstre er et opposisjonsparti. I motsetning til SV i forrige periode sitter ikke Venstre i regjering. Venstre har en partileder som tidligere har uttalt at de skal stemme for det de er for, og mot det de er imot. Det må ha vært en grunn til at Venstre valgte ikke å gå inn i regjering med Høyre og Fremskrittspartiet, og jeg ville tro at den grunnen var at de ville være med og danne flertall for det det er flertall for på Stortinget. Det er mildt sagt oppsiktsvekkende at opposisjonen lar seg plassere på rekke av en mindretallsregjering når regjeringspartienes egne representanter ikke stemmer likt i saker med budsjettkonsekvenser her i Stortinget. Både finansministeren og representanten Limi har i sak i dag uttalt seg svært positivt til målsettingen om sterkere land-for-land-rapportering og hensikten bak et sånt regelverk. Da blir det enda rarere for meg, og jeg vil tro også for Arbeiderpartiet og Senterpartiet, at det ikke er mulig å vedta dette i dag. Vår invitasjon til et samarbeid for å få dette til er helt oppriktig. Når representanten Syversen sier at vi burde ha innrettet vårt forslag på en måte som gjorde det mulig å få flertall for det, så tar vi det på alvor. Vi har fire dager på å formulere et forslag sammen som vi kan fremme som et løst forslag i salen på fredag. Både vi, Arbeiderpartiet og Senterpartiet går gladelig inn i samtaler med Kristelig Folkeparti og Venstre for å finne en måte å formulere et slikt forslag på som gjør det mulig å danne flertall på Stortinget for det det faktisk er flertall for, uten at det krenker budsjettavtalen Venstre og Kristelig Folkeparti har gjort med Fremskrittspartiet og Høyre.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
Det var et veldig stort spørsmål å rekke å svare på på 1 minutt, men la meg forsikre representanten Irene Johansen om at hele hovedhensikten med denne omfattende reformen er å forenkle, av hensyn til både næringsdrivende og skattytere. Da synes jeg kanskje det er litt feil av representanten Johansen å ta utgangspunkt i provenyet for staten. Jeg mener at hele poenget med å organisere en god skatte- og avgiftsforvaltning er å legge til rette for en smidigst mulig håndtering av vanskelige skatte- og avgiftstekniske spørsmål overfor næringsdrivende og skattytere. Det er jo hele hovedpoenget med denne omorganiseringen. Den har vært godt belyst. Stortinget har fått mye informasjon om dette løpende og i flere dokumenter. Vi er jo ikke ferdige, vi vil fortsette å informere Stortinget løpende om enkeltelementer av denne store helheten. Men poenget er altså: en mer effektiv innkreving, en bedre rendyrking av oppgaver. Og det mener jeg vil tjene skattyterne på sikt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
Jeg tror jeg skal minne representanten Slagsvold Vedum på at det har vært gjennomført to offentlige utredninger av dette spørsmålet, og gjennom det er det rom for betydelig kunnskapsinnhenting. Så vet vi at det historisk ikke har vært en reform som det har vært grunnlag for å få gjennomført. Jeg vet at tidligere regjeringer har drøftet dette – sikkert også den som representanten Slagsvold Vedum var del av – men jeg har merket meg at gjennom den siste høringen som regjeringen avholdt om dette, var det bred tilslutning til hovedtrekkene i denne reformen fra næringslivet og fra byggebransjen, som mener at dette kanskje vil være et av de viktigste verktøyene vi har for å bekjempe svart arbeid gjennom sterkere regionale kontorer, og at de som først og fremst er uenig i dette, er de som eier oppgaven i dag. Det betyr ikke at det gjøres dårlig håndverk hos kemnerne, men at det kan gjøres bedre i fremtiden.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
Jeg merker meg at representanten Slagsvold Vedum blander sammen mange ulike elementer i en stor og omfattende reform. Her handler det om flere pågående IKT-prosjekter, som vi uansett må gjennomføre for å styrke grunnlaget for en mer effektiv skatte- og avgiftsinnkreving. Jeg har orientert Stortinget om de nødvendige bevilgningsbehovene så langt. Når det gjelder SAFIR, er det et nytt system som handler om oppgaveoverføringen fra tolletaten til skatteetaten og det faktum at systemet for særavgifter nå skal utvikles i skatteetaten istedenfor i tolletaten. Vi mener det er betydelige synergieffekter å hente i dette, og jeg tror representanten Slagsvold Vedum kan slå seg til ro med at vi løpende informerer Stortinget om de behovene som eksisterer for oppgradering.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
Jeg mener at arbeidet med disse reformene er godt i rute, og at fremdriften er god. Men jeg tror likevel at jeg skal tilby meg å sende representanten Slagsvold Vedum en bred, skriftlig orientering om alle enkeltelementene i dette, slik at han kan bruke sommeren på å få gode svar på mange av de spørsmålene han har. Jeg mener det er helt legitimt å være opptatt av at disse tingene går bra. Jeg synes det er et ærlig engasjement, og derfor vil jeg veldig gjerne få lov å utfylle skriftlig til representanten Slagsvold Vedum, slik at han kan få innsikt i alle detaljene i det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
Jeg har ikke gjort noen nye vurderinger av det etter den meget utfyllende debatten vi hadde om dette spørsmålet i Stortinget for få dager siden. Jeg mener det var en god diskusjon, som viste at det var bredt politisk engasjement for å ha gode regler og rutiner rundt disse spørsmålene. Vi er alle sammen opptatt av at vi skal ha et velfungerende land-for-land-rapporteringsregelverk. Vi er alle opptatt av å bidra aktivt i internasjonale arenaer for et bedre internasjonalt regelverk, som tross alt egentlig er hovedproblemet, særlig for mange land som opplever skatteunndragelser som de ellers kunne brukt på viktige velferdsoppgaver. Det var en vesentlig del av den debatten vi hadde i forrige uke, og jeg var veldig tydelig på at det er viktig nå å evaluere de erfaringene vi har gjort som grunnlag for eventuelt ytterligere utvidelser. Så jeg tror ikke man skal prøve å gjøre dette til et spill mellom de fire samarbeidspartiene. Jeg mener engasjementet er ekte og på tvers av alle partier, og at vi også i tiden fremover kommer til å få utvidet dette regelverket.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-06-15:
La meg først si at jeg mener at alle partier i dette stortinget og vekslende regjeringer ha hatt et sterkt engasjement rundt disse spørsmålene. Det mener jeg er et godt utgangspunkt, for med det tverrpolitiske engasjementet som er rundt disse spørsmålene, klarer vi å finne gode løsninger på flere spørsmål. Dette handler jo ikke bare om land-for-land-rapportering; det handler vel så mye om gode internasjonale avtaler, som vi vil være helt avhengig av for å håndtere debatten rundt skatteparadiser for å bidra til at skatteunndragelser i mange land i verden blir mindre, og det handler selvfølgelig om hvordan vi skal ha gode regelverk i en situasjon hvor kapitalen flyter fritt. Jeg mener at det engasjementet som ligger til grunn for dette, er det beste vi kan ha for løpende å oppdatere og videreutvikle regelverket. Jeg har signalisert flere ganger at det er jeg innstilt på å gjøre.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
Hans Olav Syversen viser i sitt innlegg til at det var det nye flertallet som tok betydelige steg for å gjøre land-for-land-rapporteringen bedre, og med det antar jeg at han mener at vi gikk fra å ha en forskrift som skulle bekjempe korrupsjon alene, men også skulle hindre uønsket skattetilpasning. Så hører vi her i den debatten Siv Jensen viser til, at det antas at det er mulig i dag. Snorre Serigstad Valen beskriver det på en god måte i sitt innlegg. Da kan ikke jeg skjønne annet enn at det vedtaket Kristelig Folkeparti fikk med hele Stortinget på, nemlig at forskriften skal hindre uønsket skattetilpasning, ikke er oppfylt i det som regjeringen har lagt fram. Er statsråden enig i det? Hvorfor er det i tilfelle så vanskelig å la Stortinget på nytt be om at den viljen oppfylles her i dag?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
Jeg fortsetter på saken om land-for-land-rapportering. Som flere har vært inne på, diskuterte Stortinget nylig dette i forbindelse med en interpellasjon om temaet. Der kom det fram at 6 600 mrd. dollar forsvinner gjennom ulovlig kapitalflukt hvert eneste år. Vi så også på trykk noen dager etter en ny rapport fra Redd Barna, som avdekket at Afrika alene hadde tapt skatteinntekter tilsvarende 1,8 millioner helsearbeidere, og at Redd Barna anslår at skatten som blir unndratt i disse 75 landene med høyest barne- og mødredødelighet, langt på vei kunne ha sikret tilfredsstillende helsetjenester. Jeg tror nok det er i dette bildet vi må forstå hvorfor veldig mange av de humanitære organisasjonene engasjerer seg så sterkt i dette spørsmålet. Vi diskuterer i dag et forslag som ikke omfatter alle de spørsmålene som statsråd Siv Jensen tok opp nå. Det er nok slik at på veldig mange områder handler det om internasjonalt samarbeid, det handler om gode avtaler – men det handler også om hva vi som land og nasjon kan gjøre alene. Forskriften omhandler i dag selskaper i utvinningsindustrien. Det har vært et ønske fra hele Stortinget at vi skal hindre at det foregår uønsket skattetilpasning hos disse selskapene. Når det i dag ikke er mulig å følge kapitalstrømmene inn i skatteparadiser, og vi også har sett påstander om at den første land-for-land-rapporteringen som Statoil har kommet med, ikke følger formålet med dagens forskrift, er det all mulig grunn til å se på dette på nytt. Statsråd Siv Jensen sier at det er et godt regelverk i dag. Vel, Kirkens Nødhjelp, Publish What You Pay, Tax Justice Network, Redd Barna – alle de organisasjonene som er opptatt av dette – tar antakeligvis ikke feil. Det er rart at Venstre og Kristelig Folkeparti med god samvittighet her i dag bare kan vise til at de har en avtale med regjeringen, når jeg i min replikk til statsråd Siv Jensen prøvde å redegjøre for at det er regjeringen, ved Finansdepartementet, som ikke har oppfylt den avtalen som Kristelig Folkeparti og Venstre hadde med regjeringen, fordi det i dag er mulig å gjøre skattetilpasninger innenfor rammen av denne forskriften. Jeg kan ikke med min beste vilje skjønne hvordan Kristelig Folkeparti og Venstre kan godta at det er en oppfyllelse av avtalen. Jeg kan ikke skjønne annet enn at de da også står fritt til å minne finansministeren og regjeringen om Stortingets vilje – og stemme for forslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti i dag.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
Jeg kan bare bekrefte det Serigstad Valen nå sier, at dette forslaget ikke er lagt inn for å gjøre livet vanskelig for Kristelig Folkeparti og Venstre, men for å oppnå reell forandring i verden. Jeg kan lese forslaget: «Stortinget ber regjeringen gjøre endring i forskriften om land-for-land-rapportering som kan synliggjøre uønsket skattetilpasning, herunder forslag om utvidet land-for-land-rapportering som sikrer en sterkere kobling mellom land-for-land-rapportering og årsregnskap.» Dette er ikke et veldig ekstremt forslag, som på noen måte søker å ekskludere Venstre eller Kristelig Folkeparti. Det er ganske i bokstav etter det flere talere fra Kristelig Folkeparti og Venstre har vært oppe på denne talerstolen og etterspurt. Jeg får bare slutte meg til det representanten Serigstad Valen sier – vi er gjerne med på å diskutere hvordan vi kan innrette et forslag mot fredag som vi alle kan stå sammen om, sånn at vi kan få bekreftet Stortingets vilje til å innføre en forskrift av denne typen, som gjør at det ikke blir mulig med uønsket skattetilpasning, slik forslaget er i dag. Jeg er veldig glad for at Hans Olav Syversen sier at han tar dette på alvor. Jeg vil også gi en kort kommentar til det Limi tar opp, for jeg skjønner at ting skal evalueres. Jeg skjønner at informasjon må hentes inn. Men det er også sånn at vi har hatt én land-for-land-rapportering, fra Statoil, her i Norge. Der har det kommet påstander om at Statoil blander oppstrøms- og nedstrømstall. Det tok jeg opp også i interpellasjonen her. Jeg har stilt spørsmål til finansministeren om den saken. Hun sier at det er det Finanstilsynet som skal se på, Finanstilsynet kan velge eller ikke velge å se på det, og de vil etter all formodning ta stikkprøver i denne typen saker. Nå er det bare ett selskap som har levert en rapport, så det er ikke så mye å stikke i. For meg signaliserer det uansett ikke noen kjempevilje til å ta tak i sakene. Det måtte være ønskelig at man sikret seg at nettopp den første land-for-land-rapporteringen vi har her i Norge, i hvert fall følger det som er dagens intensjon fra Stortinget. Såpass må man kunne forvente dersom man skal ha troverdighet i at man ønsker å gjøre land-for-land-rapporteringen bedre. Vi ser fram til videre dialog med de andre partiene og håper virkelig det er mulig å finne fram til et forslag som vi gjerne alle sammen – Høyre og Fremskrittspartiet også – kan stå sammen om på fredag når saken skal behandles på nytt i Stortinget.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
I vår fikk vi og regjeringen et brev fra presidentskapet der det sto at saker må fremmes innen midten av april for å kunne påregnes å bli behandlet i vårsesjonen. Jeg vil anta at presidentskapet sendte det brevet av hensyn til Stortingets arbeidsmengde og for å sikre en demokratisk behandling. Det hadde vært fint om noen av flertallet i presidentskapet tok ordet i denne debatten og forklarte hvorfor det i denne store, kompliserte saken var nødvendig å fravike innholdet i det brevet som presidentskapet hadde sendt regjeringen. Jeg mener at det svekker tilliten til presidentskapet som våre felles tillitsvalgte her på Stortinget når vi ikke alle sammen vet hvilke spilleregler vi har å forholde oss til. Stortinget blir ikke hørt ordentlig, fagforeningene blir ikke hørt ordentlig. Abid Q. Raja mener vi i Arbeiderpartiet må vente oss å bli overkjørt fordi vi har overkjørt så mange før. Det er en merkelig prinsipiell holdning – bare ikke Venstre er de som må lide, er det altså greit. Ketil Solvik-Olsen sto her og snakket på vegne av de ansatte lokførerne og jernbanen. Vel, de ansattes representanter sitter på galleriet. De var utenfor her i dag, og de føler seg på ingen måte ivaretatt av det som Ketil Solvik-Olsen sier. Jeg har hørt to innlegg fra representanten Godskesen fra Fremskrittspartiet her i dag. I sitt første innlegg sier hun at ingenting skjedde på åtte år. Så sier hun i sitt andre innlegg at det har skjedd fantastiske ting de to siste årene. Det må jo vitne om en svært manglende kunnskap om hva jernbanen handler om, og hvor lang tid det tar å få resultater, når man tror at en regjering kan ta store grep og få til ting i disse to årene uten at det handler om infrastrukturinvesteringer som er gjort før. Da vi overtok i 2005, overtok vi en jernbane som var sultefôret. Torild Skogsholm etterlot et prosjekt fra Lysaker til Asker som var i ferd med å måtte avvikles fordi regjeringen ikke hadde lagt inn nok penger til det. Det er de samme partiene som står her i dag og sier at ingenting skjedde under de rød-grønne. Vel, de rød-grønne var de som faktisk tok tak, faktisk bevilget penger, faktisk investerte i jernbanen, og, som de sier på engelsk: «The proof is in the pudding.» Vi leverte, og vi har vært med på å bygge stort. Tilbake til saken om at dette kanskje har gått litt fort. Jeg tror vi fikk det endelige beviset på det da Ketil Solvik-Olsen fra Stortingets talerstol måtte irettesette Fremskrittspartiets jernbanepolitiske talsperson fordi hun ikke hadde forstått hva konkurranseutsettingen egentlig ville bety. Hun trodde det var folk selv som kunne velge hvilket selskap de skulle bruke, mens det i realiteten var departementet som skulle bestemme hvilket selskap som skulle gå på hvilken strekning. Det må jo bevise at det kanskje har gått litt fort i svingene her.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
Det var altså ikke bare representanten Sverre Myrli som misforsto Fremskrittspartiets fraksjonsleder, også statsråden til Fremskrittspartiet erkjente at han måtte si at hans fraksjonsleder på Stortinget nok hadde framstilt saken litt feil. Så kan en begynne å lure på, nå som det er så mange begreper, så mange strekninger, så mange reformer og så mange steder som blandes: Hva har egentlig folk skjønt av Fremskrittspartiets jernbanereform når Åse Michaelsen og andre har vært ute og snakket om den, når det er såpass forvirrende at man bare kan komme tilbake på talerstolen og forklare seg tilbake igjen, der man ville være. Så en kommentar til Heidi Nordby Lunde, som refererte til et helt NRK-satirisk innslag. Jeg må bare si at mitt favorittinnlegg er nok der hvor Per Sandberg ber om folkeavstemninger fordi han er så misfornøyd med regjeringspartner Høyre. Men det er klart: Vi kan ha den type diskusjoner her oppe på talerstolen, eller vi kan snakke om faktisk politikk. Ola Elvestuen holdt et interessant innlegg. Jeg skal ikke på noen måte underslå Elvestuen og Venstres engasjement for kollektivtrafikken i Oslo, men det er altså slik at man har ikke konkurranseutsatt trafikken på T-banen eller på trikken. Man har også der på mange måter valgt å være i en dialog med de ansatte. Historien skal også ha det til at hele konseptet som muliggjorde 5-minuttersrutene på trikken i sin tid, kom fra de ansatte i Sporveien, som var villige til endring, og som snakket med byråden om det. Det er den type kraft man kan hente ut når man går i dialog, og ikke slik som Solvik-Olsen har lagt opp til – å være i konflikt. Men det bør også nevnes at noe av det viktigste som har skjedd på T-banen i Oslo, er T-baneringen. En annen veldig viktig ting er at vi fikk muligheten til å bruke bompenger til drift av T-banen. Infrastrukturutbygging og penger: Begge deler har gjort at vi kan øke frekvensen på T-banen, fordi – og nå skal jeg si et kjedelig ord – man kunne endre retningsbalansen på T-banen når man fikk T-baneringen. Så tar man enda et nytt grep med Lørensvingen som gjør at man får en enda bedre retningsbalanse på trafikken i Oslo-området og kan øke trafikken enda mer. Man må gjerne si at det er organiseringen i Oslo som har gjort dette. Jeg vil hevde at en sterkt, sterkt medvirkende faktor har vært at man har gjort riktige infrastrukturinvesteringer og satset betydelig mer penger på drift og vedlikehold, og man har – ikke minst – kjøpt nye T-banevogner. Det har gjort at Oslo nå har et kollektivtilbud som man virkelig kan være stolt av.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-15:
Litt ettersom hvem man hører på her, skal det ikke konkurreres på pris, det har statsråden garantert. Det kan ikke konkurreres på frekvens, for det skal direktoratet legge ruteplaner for. Skal man tro Abid Raja, skal det ikke konkurreres på de ansattes pensjoner, og det skal ikke konkurreres – i hvert fall ikke i første omgang – på materiell, fordi det skal staten eie. Det kunne være greit, kanskje for både Stortinget og andre, at statsråden avklarte hvor det egentlig er rom for selskapene til å konkurrere. Hvordan er det de skal kunne tjene penger på å drive, når alle disse faktorene etter sigende skal være låst? Kan statsråden være så vennlig å ta ordet og avklare: Blir det forskning på dette, eller blir det ikke? Eller er det han selv som skal skrive notater som eventuelt skal renvaske han selv?
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2015-06-15:
Ansvaret for skatteoppkrevjinga er i dag delt mellom skatteetaten, som har det faglege ansvaret, og kommunane, som har det administrative ansvaret. Bakgrunnen for forslaget om å overføre den kommunale skatteoppkrevjinga til skatteetaten er å få ei betre og meir effektiv skatte- og avgiftsforvalting. Ei slik samordning vil føre til forenkling for skattytarane og næringslivet, og ein vil oppnå ei meir heilskapleg og effektiv oppgåveløysing. Det viktigaste argumentet, etter mi oppfatning, er at dette vil medføre ei styrking av kampen mot svart arbeid og svart økonomi. Det blir i for liten grad prioritert i dag, og ved å samle oppgåvene og ansvaret i éin etat vil ein kunne styrkje og samordne kontrollen av arbeidsgjevarane. Det er 288 kommunale skatteoppkrevjarkontor i dag, og mange av desse kontora har svært små og sårbare fagmiljø. Skatteoppkrevjing er ikkje ei naturleg kommunal oppgåve der lokalpolitiske forhold har innverknad, men ei regelstyrt oppgåve som i liten grad skal vere prega av skjøn. Det skal ikkje vere slik at det er stor skilnad mellom kommunane når det gjeld innkrevjing av skatt. Skattytarane vil derfor få auka rettssikkerheit og likare behandling ved dette forslaget. Så registrerer me, gjennom høyringsrunden, at motstanden mot forslaget har vore stor frå kommunane; det er berre 25 kommunar som støttar forslaget. Dei aller fleste faginstansar har derimot gjeve positive høyringsuttaler. Den 19. mai heldt finanskomiteen høyring om revidert statsbudsjett, og i den samanhengen lét KS Oslo kommune argumentere og stå som eksempel på at kommunane framleis skal ha oppgåva med skatteoppkrevjing. Finansbyråden i Oslo kommune peika på og talte varmt om kor viktig det er med kompetente og tverrfaglege fagmiljø. Min refleksjon i den samanhengen var at dette var eit veldig godt innlegg for å overføre skatteoppkrevjinga frå kommune til skatteetat. Eg meiner Oslo kommune ikkje er representativ for dei 288 kemnerkontora, men at dei med sine mange årsverk og sitt sterke fagmiljø nettopp m.a. kan drive ei aktiv kontrollverksemd mot svart økonomi. Vi ser at forslaget om å statleggjere skatteoppkrevjarfunksjonen frå 1. januar 2016 ikkje har fleirtal i komiteen, men eg er glad for merknaden frå fleirtalet i komiteen, som ser at det er spørsmål knytte til verksemdsoverdraging og tilsette sine rettar som må utgreiast nærare, og at det vil vere naturleg at ei så omfattande endring blir sett i samanheng med m.a. andre reformer som er i gang, og oppgåvefordelinga mellom stat og kommune.
Sigurd Hille (Høyre), 2015-06-15:
Jeg har bare lyst til å si at i land-for-land-diskusjonen oppfatter jeg at vi kanskje ikke er så uenige som man ønsker å fremstille det. Fra vår side er det i hvert fall helt klart at vi ønsker størst mulig åpenhet også i dette spørsmålet. Og jeg refererer til den diskusjonen vi hadde her om aksjonærregister i landet vårt og det som har vært sagt om land-for-land-rapporteringen. Jeg har fremdeles troen på at størst mulig åpenhet her gir den beste muligheten til en dynamisk, kapitalistisk verden, og det er jeg for. Når det gjelder akkurat dette forslaget om at det skulle være så veldig lurt å ta dette inn som en revisorbekreftet note i årsregnskapene, kan jeg uten videre fastslå at minst én yrkesgruppe ville synes det var et veldig godt forslag. Ellers har jeg lyst til å knytte et par merknader til kemnerdiskusjonen. Jeg må si jeg er skuffet over at man ikke fikk til denne reformen. Jeg har sagt det før at undertegnede tidligere har vært formann i det kommunale skatteutvalget i Bergen i åtte år. De skatteutvalgene skulle angivelig være til for å få inn det lokale innslaget og den lokale vurderingen. Med all respekt må jeg si at arbeidet i det utvalget var rimelig meningsløst – ikke fordi det ikke var ordentlige folk og ordentlig saksbehandling, tvert imot, det var bare det at vi var bundet av et veldig stivt regelverk. Det var ikke rom for noen individuell vurdering av dette. Alle som i det praktiske liv har vært borti disse kemnerkontorene, vet at de er regelstyrt, og at det ikke er noe lokalpolitikk som utøves der. Derfor synes jeg at det momentet ikke er spesielt sterkt. Så har jeg lyst til å si avslutningsvis at en av de oppgavene som også kemnerkontorene skulle gjøre, er arbeidsgiverkontroll. Da må jeg bemerke at det er satt et nasjonalt mål om at minst 5 pst. av arbeidsgiverne i hvert fylke skal være kontrollert årlig. I mitt og representanten Breiviks hjemfylke har 14 av 33 kommuner gjennomført dette, og det er ikke godt nok.
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-06-15:
Jeg har en anmerkning. Ved første gangs behandling skulle det vedtatte anmodningsforslaget fra Kristelig Folkeparti og Venstre vært fremmet i lovs form. Den innleverte lovanmerkningen vil rette opp dette. Jeg tar herved opp forslaget på vegne av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre. Forslaget lyder: «Lovvedtaket bifalles ikke. Anmerkning: Under I antas følgende bestemmelse å skulle endres slik: § 8 første ledd bokstav b skal lyde: b) være et vannkraftverk som hadde byggestart etter 1. januar 2004, eller»
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-06-15:
Representanten Holmås sa at NSB fungerer godt. Det er jeg helt enig i. NSB er etter hvert et veldrevet selskap og konkurrerer godt i Sverige og ellers, det går veldig bra. Problemet er at norsk jernbane ikke fungerer godt. Da blir mitt spørsmål: Når det gjelder den delen av saken som omhandler behovet for å samle strategisk planlegging – få det koordinert med nødvendige investeringer og en systembasert planlegging slik at ruteplanleggingen ses i sammenheng: Er SV enig i at det er viktig å få dette koordinert, og at dette må gjøres i et jernbanedirektorat?