Hanne Harlem (Arbeiderpartiet), 2000-12-04:
Redusert kriminalitet, effektivisering av justissektoren og redusert sårbarhet er hovedinnsatsområder for Justisdepartementet i 2001. Arbeidet for et tryggere samfunn og redusert kriminalitet må videreføres. Arbeidet med kortere saksbehandlingstid og bedre flyt i straffesakskjeden er gitt høy prioritet. Det er særlig viktig for å fange opp barn og ungdom som er i ferd med å utvikle en kriminell løpebane. Dette er en stor utfordring som krever samarbeid mellom flere etater og engasjement på både sentralt og lokalt plan. Regjeringen vil følge opp handlingsplanen mot barne- og ungdomskriminalitet. I tillegg er arbeidet med sikte på å utvikle reaksjoner også overfor mindreårige som begår lovbrudd, viktig. Den anmeldte voldskriminaliteten har økt det siste tiåret. Vold skaper utrygghet og krenker den enkeltes integritet. Bruken av voldsalarm må utvides, og rådgivningskontorene og kompetansesenteret for voldsofferarbeid skal videreutvikles. Voldsofrenes stilling skal styrkes ved at retten til erstatning lovfestes, og maksimumsbeløpet heves til 1 mill. kr. Det må særlig fokuseres på skjult vold, bl.a. ved økt bruk av offentlig påtale. Økende organisert grenseoverskridende kriminalitet må møtes med nye og effektive etterforskningsmetoder. Vi må i større grad klare å ta bakmennene. Det nye rådet for bekjempelse av organisert kriminalitet, ROK, vil gi bedre samordning av innsatsen mot denne typen kriminalitet. Vi setter dessuten i gang arbeidet med å etablere et felles nasjonalt etterretningsregister for politiet. Det vil også være en styrking å få en avtale med Europol, som trolig skal ferdigforhandles rundt årsskiftet. Det samme gjelder iverksettingen av Schengen-samarbeidet. Regjeringen vil fornye og effektivisere justissektoren. Omorganiseringen av Justisdepartementet og ytre etater vil gi bedre styring av sektoren. Like etter nyttår vil Regjeringen fremme både en stortingsmelding om politiet og en stortingsmelding og et lovforslag om domstolene. Etter alt å dømme vil dette arbeidet få betydelige konsekvenser for den fremtidige strukturen og organiseringen av justissektoren. Som ledd i arbeidet for å oppnå en bedre og mer effektiv totalstraffesakskjede, vil et omfattende høringsnotat bli sendt ut om få dager. En satsing på elektronisk kommunikasjon vil også understøtte arbeidet med å få til raskere straffesaksbehandling gjennom raskere flyt av saksinformasjon mellom de ulike leddene. Regjeringen vil derfor igangsette arbeidet med en såkalt elektronisk motorvei i justissektoren. Det er viktig at domstolene har bred tillit i befolkningen, uavhengig av etnisk tilhørighet og språkkunnskaper hos dem som møter domstolene. Alt tyder på at bedre flyt og hurtigere straffesaksavvikling vil bidra til å styrke rettssikkerheten ved at bevis sikres, vitner husker bedre og fornærmede får en rask avklaring. Som et ledd i dette arbeidet er det derfor også satt av midler til videreføring av et nytt saksbehandlingssystem i domstolene. Prognosene viser at det er behov for å øke fengselskapasiteten. Dagens situasjon viser økt bruk av varetekt og en viss økning i antall domsrestanser. Dette vil bedre seg når soningsplassene som nå er under rehabilitering, gjenåpnes. Men det er likevel nødvendig at departementet følger situasjonen på dette området nøye for å sikre maksimal utnyttelse av kapasiteten. De reaksjonene som fastsettes av påtalemyndighet eller av domstol, skal gjennomføres straks disse er mottatt og senest innen to måneder fra mottakelse. Det legges stor vekt på å overholde denne fristen. Gjennomføringen skal skje på en sikker måte, uten rømninger og med færrest mulig svikt eller brudd på vilkår. I de tilfeller det forekommer brudd på vilkår, må det reageres raskt. Forslag til en helhetlig lovregulering av straffegjennomføringen er nylig fremmet og ligger til behandling i komiteen. I 2001 vil antallet aspiranter ved Kriminalomsorgens utdanningssenter bli økt fra 100 til 150 personer. Programvirksomheten vil gradvis bli videreutviklet, særlig tiltakene rettet mot såkalte gjengangere og forsøksordningen med promilleprogram utover dagens syv fylker. Regjeringen har som mål å redusere sårbarheten i samfunnet. Sårbarhetsutvalgets innstilling peker på utfordringer det moderne samfunnet står overfor. En rekke viktige samfunnsfunksjoner er avhengig av høyteknologiske systemer, der funksjonsbrudd har alvorlige konsekvenser. Regjeringen legger derfor vekt på en rask og felles koordinert oppfølging av Sårbarhetsutvalgets innstilling. I tillegg har departementet startet arbeidet med en stortingsmelding om samfunnssikkerhet og beredskap. Det er videre viktig å sørge for et godt og velfungerende krisehåndteringsapparat. Regjeringen har derfor nylig nedsatt et utvalg for kritisk å gjennomgå landets operative rednings- og beredskapsressurser. Utfordringene er mange, samfunnet og samfunnsforholdene endrer seg i stadig større tempo. De ansatte i justissektor må derfor i stadig større grad være omstillingsdyktige og kreative. Dette vil det være godt rom for å oppnå innenfor det budsjett som blir vedtatt i dag.