Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-11-12:
Det er, som flere allerede har understreket, gledelig at en nå kan starte utbygging av de to siste delene av E6 på Helgeland, strekningen mellom Nord-Trøndelag grense og Korgen, inkludert prosjektet Brattåsen–Lien. Det skal bygges 80 kilometer vei fordelt på ni delstrekninger. Denne strekningen har vært svært ulykkesbelastet, med 142 ulykker med personskade for perioden 2005–2014. Av disse ble hele ni drept og 16 hardt skadd. Strekningen har delvis svært dårlig standard og er sterkt preget av forfall. Det er utforkjøringer og møteulykker som utgjør den største delen av ulykkene – en dokumentasjon på at veistandarden krever omfattende forbedringer. Så selv om samfunnsøkonomisk netto nytte er negativ, sier disse ulykkestallene, og ikke minst årsakene til ulykkene, at det er behov for omfattende utbedringer. Prosjektet forutsetter bompengefinansiering, selv om den statlige andelen her er uvanlig høy sammenlignet med andre bompengefinansierte veistrekninger – faktisk på hele 86,9 pst. av de totale kostnadene. Vi har også merket oss at kostnadsøkningen på 370 mill. kr i all hovedsak blir dekket av økte statlige bidrag. Vi har også registrert at bompengebelastningen på Helgeland sør har økt noe i forhold til utgangspunktet og på den måten framstår med et noe annet opplegg enn for E6 Helgeland nord. Dagens lave markedsrente gir grunnlag for å gjøre endringer når det gjelder den beregningstekniske renten som ble lagt til grunn for bompengelån. Et gunstigere rentenivå vil kunne bidra til raskere nedbetaling i forhold til opprinnelige planer, lavere bompengesatser, eller at en bruker frigjorte midler til ytterligere satsing på viktige utbedringer som kan gi økt framkommelighet og bedre trafikksikkerhet på den aktuelle strekningen. For Kristelig Folkeparti er det av grunnleggende betydning at måten en benytter disse pengene som blir frigjort, på, skal forankres blant de lokale myndigheter – kommuner og fylkeskommune – som blir mest berørt av prosjektet. Så registrerer jeg, også i denne saken, at regjeringspartiene ikke ønsker å etablere bompengeinnkreving på sidevei, men først etter en periode med trafikk på den nye veien. Vi er enig i at det er viktig at all bompengeinnkreving skal oppleves å være rettferdig og relevant for trafikantene. Begrunnelsen for at regjeringen i dette tilfellet foreslår at også sideveien får bomstasjon fra dag én, oppfatter jeg klart og tydelig i dokumentene handler om trafikklekkasje og trafikksikkerhet. På bakgrunn av at berørte kommuner, fylke, direktorat og departement tilrår bompengeinnkreving også på sidevei, og at den kommer på plass fra første dag, synes jeg fortsatt det er underlig at regjeringspartiene i Stortinget velger å se vekk fra denne entydige og faglig begrunnede tilrådingen. Jeg oppfatter at begrunnelsen for denne tilrådingen er at dette er nødvendig for å sikre det planlagte grunnlaget for den nye veien, altså hindre trafikksvikt og øke trafikksikkerhet – med andre ord en helt klar faglig begrunnelse. Dette handler ikke om hvorvidt en er for eller imot bompenger. Sideveier har aldri vært noe sterkt bidrag til bompengefinansiering og bompengebelegget – det har vært trafikksikkerhet eller trafikklekkasje. Jeg oppfatter at det også er begrunnelsen her, og derfor synes jeg det blir underlig når en snakker om at en er for eller imot bompenger i en sideveiproblematikksak. Med utgangspunkt i denne saken, der man i utgangspunktet hadde forventet lavere bompengenivå enn det som her er foreslått, er det ikke unaturlig at en bruker rentegevinsten til å redusere takstnivået. Det har også vi i Kristelig Folkeparti forståelse for, og vi forventer at departementet gjennom god dialog med lokale og regionale myndigheter får til en god løsning for bruken av disse frigjorte midlene. Jeg viser ellers til saksordførerens gode gjennomgang.