Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2017-06-02:
La meg bare først si at det er et paradoks at Stortinget kritiserer en regjering for å praktisere et lovverk som Stortinget har vedtatt. Det var det representanten Hansson nå faktisk gjorde. Men det er Stortinget som endrer loven, og det er gjort på en rekke områder. Jeg registrerer at forslagsstilleren ønsker å ta bort muligheten til å tilbakekalle statsborgerskap som bygger på uriktige opplysninger, og i stedet innføre en hjemmel for tap av statsborgerskap for visse straffbare forhold. Forslagsstilleren ønsker også å endre prinsippet om ett statsborgerskap i statsborgerloven og innføre tidsbegrenset amnesti for personer som har gitt feil opplysninger om identitet til norske myndigheter. Alle disse forslagene har blitt eller blir behandlet i pågående utredninger, og jeg registrerer at det ikke er flertall i komiteen for noen av forslagene. Problemstillingene knyttet til tilbakekall av statsborgerskap har nylig blitt drøftet av Stortinget i forbindelse med representantforslag om domstolsbehandling ved tilbakekallelse av statsborgerskap. Saken ble behandlet i Stortinget den 9. mai i år, og flertallet konkluderte bl.a. med at det fortsatt skal være adgang til å tilbakekalle statsborgerskap som bygger på uriktige opplysninger, men at det skal gjøres av en domstol. Jeg vil understreke viktigheten av at det også i framtiden må være adgang til å tilbakekalle statsborgerskap som bygger på uriktige opplysninger. Vurderingen av vilkårene for statsborgerskap gjøres på bakgrunn av opplysninger søkeren selv gir, og fremlagt dokumentasjon. Opplysninger fra søkeren vil ofte være ukontrollerbare, og den bakgrunnsinformasjonen som foreligger, kan være mangelfull og av meget usikker kvalitet. Vårt system er i stor grad bygd på tillit. Norske myndigheter er avhengig av å kunne stole på at personer gir korrekte opplysninger når de søker statsborgerskap. Når det gis uriktige opplysninger, brytes dette tillitsforholdet. Og statsborgerskap gitt på feilaktig grunnlag kan derfor tilbakekalles. Sånn mener jeg at det fortsatt bør være. Jeg er derfor imot forslaget om å fjerne hjemmelen for å tilbakekalle norsk statsborgerskap som bygger på uriktige opplysninger – uriktige opplysninger, ikke bare én gang, men to eller tre ganger. Europarådskonvensjonen om statsborgerskap fra 1997 gir adgang til regler om tap av statsborgerskap der en person har skadet statens vitale interesser eller frivillig har deltatt i en fremmed militær styrke. Til tross for muligheten som Europarådskonvensjonen gir oss om statsborgerskap, har vi i Norge ingen mulighet til å frata personer statsborgerskap som er ervervet på riktig måte. Selv ikke terrorhandlinger gir grunnlag for tap av norsk statsborgerskap. Dette mener jeg er feil. Tap av statsborgerskap kan i visse tilfeller være viktig både av hensyn til den allmenne rettsfølelsen og for å trygge Norges sikkerhet. Regjeringen har derfor i lang tid arbeidet med å innføre en ny hjemmel for tap av statsborgerskap i statsborgerloven. Vi vil om kort tid fremme en proposisjon om denne saken. Problemstillingen om hvorvidt det skal gis amnesti for tidligere feilaktige opplysninger, har kommunal- og forvaltningskomiteen berørt i forbindelse med representantforslag om identitetsavklaringsprogram for irakere i Norge. Stortinget var imot å gi amnesti, men fattet anmodningsvedtak 505 av 1. mars 2016. Vedtaket innebærer at regjeringen skal komme tilbake til Stortinget med et tidsavgrenset identitetsavklaringsprogram for irakere med avslag på søknad om statsborgerskap på grunn av tvil om identitet. Jeg må bare si at denne saken er krevende, og at man fremdeles har saken til behandling i Justis- og beredskapsdepartementet, men vi skal legge fram saken så raskt som mulig. Stortinget har gjennom anmodningsvedtak 525 av 15. mars 2016 bedt regjeringen utrede hvordan prinsippet om ett statsborgerskap slår ut i en mer globalisert hverdag. Forslaget om å endre statsborgerloven § 23, slik at nordmenn kan skaffe seg et annet statsborgerskap uten å miste det norske, vil bli berørt i utredningen, og saken vil bli behandlet i utredningen som blir fremmet for Stortinget så snart som mulig.