Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-05-25:
Som statsråden var inne på, er skatteinnkreving en balanse mellom tillit og kontroll. Det er uhyre krevende i praksis. Den offentlige utredningen, NOU 2009:4 Tiltak mot skatteunndragelser, går inn på dette viktige, men vanskelige temaet, hvor det til sjuende og sist er detaljene som avgjør om en opptrer korrekt eller ikke. Skatteunndragelser gir inntektstap. Det har flere vært inne på. Det gir også konkurransevridning mellom dem som utfører en tjeneste eller selger en vare. Den konkurransevridningen er det ikke minst viktig å unngå ved å ha en god kontroll på det system som skal gjelde for alle. Manglende tiltak overfor lovbrudd på skatte- og avgiftssiden fører til negative ringvirkninger. Det økonomiske er i Sverige anslått til å ha en kostnad på ca. 5 pst. av bruttonasjonalproduktet. Hvis det tilsvarende er gjeldende for Norge, snakker vi om skatteunndragelser i størrelsesorden 115 mrd. kr. Når det gjelder skatt og avgift, er regler én ting og skattemoral er en annen ting. Skattemoral er ikke minst viktig for å sikre at det går riktig for seg. Etter Senterpartiets vurdering er det veldig sentralt å stå fast ved prinsippet om skatt etter evne. Har vi skatt etter evne i bunnen, altså med både toppskatt og formuesskatt på store, arbeidsfrie inntekter, har vi et skattesystem som står veldig trygt forankret, og som folk flest oppfatter som riktig. Dermed føler folk også at det er rimelig at en betaler de avgifter og skatter som påløper alle, enten en har god eller dårlig inntekt. Jeg vil understreke at det er mange som har trange økonomiske kår, langt flere enn det vi er klar over. For disse kan det være avgjørende i enkelte situasjoner å prøve å komme bedre ut av det, og da er det viktig å ha med seg at systemet er slik at de som har gode kår, yter mer til fellesskapet. Men som sagt: Dette er svært krevende. Tidligere var det en stor svart økonomi knyttet til barnepass. Det er det i dag svært lite igjen av. Og hvorfor er det det? Jo, vi har fått en utbygging av barnehager og en økonomi knyttet til det å ha barn i barnehage som er slik at den har tatt vekk grunnlaget for den svarte økonomien i barnepass i stor grad. Det er en stor grad av svart økonomi i dag knyttet til boliger og boligarbeid. Det kunne ha vært gjort noe med det, men det fordrer da en annerledes boligbeskatning. Det fordrer at du kan få fradrag for vedlikehold og investeringer på bolig, men det kan en jo ikke ha uten at du har en symmetri med et tilhørende inntektspåslag for dem som har bolig. Ved et slikt grep kunne en ta bort noe av det som er en betydelig svart sektor: boligbeskatningen. Travhest er et annet tema, som finansministeren har forutsetninger for å delta i debatten om. Det er et område hvor en kunne gå inn og lage nye regler, slik at vi kunne få bukt med den betydelige svarte økonomien som er knyttet til travhest. Andre områder er kontrollen med norskregistrerte utenlandske foretak, NUF-ene, som er uhyre krevende, og som man bør kunne gjøre noe med. Vi var da inne på at regelverk for aksjeselskaper og personlig næringsdrivende kan medvirke at det blir mindre aktuelt med NUF-er. Vi får nå en ny selskapsform. Det er såkalt Europeiske Private Selskap, forkortet til SPE, som er tenkt å være gjeldende for små og mellomstore bedrifter, og hvor det i utgangspunktet er krav til svært liten aksjekapital. Det vil da bli underlagt selskapsrettslige regler i det landet hvor selskapet har sitt registrerte forretningssted. Og her er det referert til Hellas og hva som er systemet der. Ja vel, da ser vi her hva som kan bli poengene. Jeg vil bare si: Vi må nå konsentrere oss om de store, viktige, prinsipielle systemendringene. Det er langt viktigere enn å se på de enkelte bransjer. Det er langt viktigere enn å se på enkelte småting. For eksempel spørsmålet om vi skal ha 1 000 kr-seddelen som lovlig eller ikke, eller om vi i det hele tatt skal ha den i Norge, synes jeg ikke vi behøver å gå inn på. 1 000 kr-seddelen er en hensiktsmessig seddel. Det er innført vekter til å veie 100 kr-sedler eller 200 kr-sedler – de som vil jukse, vil fortsatt klare det. Men for dem som ønsker å ha noen få sedler i lommeboka, er 1 000 kr-sedler bedre enn en bunke med andre sedler. Så grundig behandling av enkeltsaker, folkeopplysning og enkle regler kan være en god resept.