Trine Skei Grande (Venstre), 2013-05-23:
Jeg vil først takke utenriksministeren for redegjørelsen, som jeg vel må si at jeg ser på litt mer som en teknisk gjennomgang enn den forrige. Men det kan sjølsagt ha noe med det å gjøre at vi har hatt mange EU- og EØS-debatter i stortingssalen det siste halvåret. Jeg har lyst til å knytte noen kommentarer til noen av de områdene som er berørt. Hvis vi ser på den hjemlige debatten om romfolk, er jeg glad for at utenriksministeren berørte bruken av EØS-midlene til den gruppa i sin redegjørelse. Jeg har tidligere utfordret utenriksministeren på EØS-midler til bl.a. Romania, at de faktisk reelt når de sårbare gruppene og minoritetene. Vi må sikre oss at pengene faktisk kommer fram, til tross for utfordringer knyttet til korrupsjon i noen av disse landene. Jeg håper utenriksministeren kan forsikre oss om at det er god kontroll på at disse midlene kommer fram, og at dette står ved lag. Jeg vil også understreke at det sjølsagt er fornuftig å bruke EØS-midlene i inneværende periode til økt innsats for romfolk, men jeg mener at vi må vurdere om vi skal ha egne bistandsprosjekter og støtte egne bistandsorganisasjoner også utenom EØS-midlene. Et effektivt tiltak kan være å opprette egne bistandsprosjekter i Romania, Bulgaria og Ungarn. Vi vet at Frelsesarmeen søkte Utenriksdepartementet om å få starte en slik type prosjekt allerede for ett år siden, men de har ennå ikke fått svar. På et spørsmål til utenriksministeren svarer han meg at han ikke ønsker å gi direkte støtte til enkeltorganisasjoner utenfor EØS-systemet. Det burde være aktuelt. Jeg mener at vi må tenke bredere når det gjelder å hjelpe sårbare grupper i Europa, og vi må tenke litt utenfor boksen når det gjelder å benytte oss av sivilsamfunnet som står klar til og ønsker å bidra. Hvis man går inn på UDs egne nettsider og ser på de sosiale prosjektene i disse landene når det gjelder EØS-midler, er det veldig mange av dem som ennå ikke er godkjent, og ennå ikke er satt i gang. Jeg hadde ønsket at Norge kunne knytte seg til EUs strategi når det gjelder romfolk, som den liberale Cecilia Malmström har laget i EU, slik at vi også kunne vært med på laget til EU for å hjelpe denne gruppa. Det er ikke slik at vi har en stolt historie i Norge på dette feltet; vi har en meget broket historie når det gjelder akkurat dette. Vi burde ha vært med på laget til EU for å løfte akkurat denne gruppa. Utenriksministeren framhevet også betydningen av energi- og klimapolitikken i sin redegjørelse. Jeg har derfor lyst til å si noe om EUs kvotemarked. EU-parlamentet stemte for noen uker siden ned et forslag om krisetiltak i kvotemarkedet, noe som førte til at prisen på utslippskvoter stupte til et historisk bunnivå. Den avstemninga gjør i realiteten EUs kvotemarked nærmest irrelevant som verktøy for å redusere utslipp, og slik vil det være i mange år framover. Spørsmålet er nå om vi som ønsker en ambisiøs klimapolitikk i EU, er klare til å mobilisere til en ny offensiv. Kvotemarkedet omfatter nærmere 50 pst. av de norske utslippene, og da sier det seg sjøl at det også burde bekymre Norge og norske politikere. Istedenfor å sette i gang noe, har miljøvernministeren sendt et brev fra Norge til Brussel. Det er sjølsagt fint at miljøvernministeren sender brev, men jeg vil utfordre utenriksministeren på om han har noe mer substans å komme med her – kanskje et initiativ for å kjøpe og slette kvoter, eller et toppmøte initiert av Norge for å komme med løsninger for kvotekrisen. Det er i hvert fall sikkert at her må det gjøres noe, og jeg håper utenriksministeren kan gi oss et svar på hva regjeringa har tenkt å foreta seg, når det tross alt handler om virkemidler som omfatter halvparten av norske klimagassutslipp. Jeg er også glad for at statsråden har sagt at vi nå tilknyttes Horisont 2020, sjøl om det i Kunnskapsdepartementet lenge var usikkerhet om vi skulle være med i et så viktig løft for Europa. Også denne gangen var personvern fraværende i utenriksministerens redegjørelse. Det er et tema som er viktig og som blir diskutert mye i Europaparlamentet. Men sett i lys av regjeringas engasjement på dette feltet hadde vi vel ikke kunnet vente noe annet. Jeg savnet også kommentarer når det gjelder det som bruker å være en fast post hos utenriksministeren, nemlig menneskerettigheter og demokrati. Jeg har tidligere rost ham for at det har vært en fast post, men jeg håper at vi kan komme tilbake til det på et senere tidspunkt.