Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2007-06-06:
De endringene i helseregisterloven Regjeringen har invitert Odelstinget til å vedta i dag, vil hjemle opprettelse av en sentral, elektronisk database med reseptopplysninger som gjør det mulig med en overgang fra dagens papirbaserte resepter til elektroniske resepter. For pasientene vil elektroniske resepter kunne bedre pasientsikkerheten gjennom å minske risikoen for å få utlevert feil legemidler. eResept vil også gi bedre service hos apoteket, og elektronisk oversikt over egne gyldige resepter. Pasienten vil kunne hente sine legemidler på et hvilket som helst apotek. En løsning med elektroniske resepter vil også bidra til å modernisere legemiddelforvaltningen i Norge. Denne nyvinningen åpner for at legen vil sende resepten til reseptformidleren med en elektronisk melding. Apoteket får nødvendig reseptinformasjon utlevert fra reseptformidleren når kunden henvender seg for å hente legemidlet som er forskrevet. Reseptformidleren er nødvendig for at pasienten skal kunne gå til et hvilket som helst apotek for å hente legemidlet. Den foreslåtte lovendringen vil hjemle elektronisk formidling av reseptinformasjon i reseptformidleren, eResept. Reseptformidleren vil være definert som et sentralt helseregister, selv om reseptinformasjonen bare skal lagres inntil resepten er hentet ut – inntil ett år. Opprettelse av et slikt sentralt helseregister krever vedtak og lovendring i Stortinget. Det er en enstemmig komite som er positiv til mulighetene som ligger i innføringen av elektronisk resept, mens komiteen er mindre samstemt når det kommer til spørsmålet om sentralt register. Samtidig som ny teknologi og nye elektroniske hjelpemidler gir oss nye og viktige muligheter i helsesektoren, får vi også nye utfordringer, f.eks. når det gjelder personvern. Et sterkt personvern er et grunnleggende krav for å innføre nye teknologiske løsninger i helsesektoren, og etter mitt skjønn er også personvernet svært godt ivaretatt i en nasjonal database for elektroniske resepter. Vi deler alle bekymringen for en utvikling der det er vanskelig for hver enkelt å ha oversikt over hvordan helseopplysninger blir brukt og lagret. Men dette er etter flertallets mening et argument for – og ikke mot – en sentral database. En slik sentral database gir mulighet for full oversikt over hvem som har fått utlevert informasjon, og når informasjonen ble utlevert. Pasienten får fullt innsyn i hvilke resepter som til enhver tid er lagret. Alternativet er en meldingsbasert løsning, men flertallet mener en slik løsning har svakheter og ikke er godt egnet. Med en meldingsbasert løsning blir det vanskelig for en lege å tilbakekalle resepter med feil, det blir ikke fritt apotekvalg til enhver tid, og det vil ikke være noen som holder oversikt over hvor den elektroniske resepten har blitt sendt og videresendt. Jeg vil også understreke at med en sentral database kan pasientene velge såkalt låst resept. Den enkelte pasient gis rett til å låse sin resept med et referansenummer som tildeles når legen skriver ut resepten. En kan bare få resepten utlevert hvis en har referansenummeret. Samtidig får pasientene også mulighet til å velge såkalt tilgjengelig resept, slik at reseptinformasjonen kan utleveres uten at en går veien om referansenummer. Til slutt vil jeg også understreke betydningen av at pasienter og leger blir svært godt informert om betydningen av å velge låst eller tilgjengelig resept, og at legen også må kunne gi råd til pasienten når det er nødvendig.