trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2017-12-20:
På radio i morges hørte jeg at statsråder var rå på å ta beslutninger, og jeg tror de også er ganske rå på å forsvare egne beslutninger. Kanskje er dette kystruteanbudet en sak hvor statsråden har vært litt for snar i beslutningen. Statsråden sa i sitt innlegg at kravet om 30 pst. miljøvekting kan gi dårligere resultat enn ingen miljøvekting. Jeg har lyst til å spørre statsråden om han ikke ser noen muligheter for å oppfylle intensjonen i Stortingets vedtak om 30 pst. miljøvekting for framtiden?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2017-12-20:
Jeg har vært med på å utsette fergeanbud i fylkeskommunen. Det er dyrt, det er uheldig, og det er nødløsninger. Selv om Nordland har mer krevende fergeruter enn mange andre fylker, er det forskjell på et fergeanbud og et stort kystruteanbud. Jeg har lyst til å presisere at Senterpartiets forslag er ingen ny forutsetning i denne anbudsprosessen – anbudet går som planlagt. Etter at tilbyder er blitt valgt, er vårt forslag mer som en gulrot som anbudsvinneren kan strekke seg etter om rederiet vil. Dette er en bonusordning som kommer i tillegg til kravet som ligger i anbudet. Det er heller ingen absolutte krav i vårt forslag, men det er et ønske om og en åpning til å få til noe mer på miljøet. Alle som har hatt ordet i denne debatten, ønsker å ta miljøhensyn, så jeg mener at vårt forslag er en god løsning. Så er det noen her som har glemt et manus, som de kanskje ikke ble ferdig med, og som jeg kanskje kan fortsette på. Der står det: ikke eksperimentelle og populistiske forslag fra Arbeiderpartiet og SV som kun vil være gambling med kystrutetilbudet, hvor det er kystbefolkningen som vil få regningen. Det er akkurat det vi ønsker å unngå, for folk og næringsliv langs kysten er kjempeviktig for oss. Vårt forslag er ingen ny forutsetning i anbudet. Det er et tillegg som jeg håper alle kan slutte seg til.
Helge Orten (Høyre), 2017-12-20:
Dette er en sak som skaper stort engasjement, og det er for så vidt ikke så rart. Det er et viktig tilbud for hele kystbefolkningen, det er et viktig tilbud for landet vårt. Det er en definisjonsforskjell her når det gjelder hva en tenker på som strenge miljøkrav i et slikt anbud. Strenge miljøkrav i et slikt anbud må vekte både kravet til reduserte utslipp og kravet til driftsstabilitet, forutsigbarhet og mulighet for å gjennomføre anbudsprosessen med tilgjengelig teknologi. Derfor er det stilt krav om 25 pst. utslippskutt, krav til tilrettelegging for landstrøm og forbud mot bruk av tungolje. Alt det vil være en betydelig forbedring fra dagens situasjon. For Høyres del er det viktig at kystruten er operativ, at den går på regulær basis, at den er forutsigbar, og at vi kan få på plass et kostnadseffektivt tilbud basert på en tilgjengelig teknologi som gjør at vi kan imøtekomme kravene til regularitet langs kysten. I denne prosessen er det nå fremmet nye forslag til miljøkrav fra både Arbeiderpartiet og SV, men også andre partier tar til orde for det samme. Det som virker helt åpenbart på meg, er at skal vi stille nye krav nå i anbudsprosessen, krav som er vesentlige, vil det føre til at vi må lyse ut dette på nytt – avslutte den eksisterende anbudsprosessen og starte på en ny runde. Den risikoen er ikke Høyre villig til å ta, og derfor vil ikke vi gå inn på noen av de forslagene, uansett om det er krav til miljøbonus. Vår vurdering er at skal det være en vesentlig miljøbonus som har effekt, vil den også være vesentlig for anbudet, og vi vil ikke gå inn på den type forslag. Vi vil heller ikke gå inn på forslag om krav til miljøvekting, rett og slett av samme grunn – fordi det vil være vesentlig for anbudsprosessen og sette hele kystrutetilbudet i fare. Så kort om våre egne forslag. Vi deler intensjonen som Kristelig Folkeparti har i sine to forslag. Og så synes jeg kanskje vi kunne formulert oss litt annerledes – av to grunner. Den ene er at fordi det skal forhandles om et CO2-fond, mener jeg det er riktig å peke på forhandlingsmandatet og hva regjeringen bør følge opp i et slikt forhandlingsmandat, heller enn å være tydelig på hva sluttresultatet skal bli. Her skal vi ha respekt for at det skal forhandles med næringsorganisasjonene. I tillegg – når det gjelder Enova, tror jeg vi står oss bedre på å favne bredere, der kystruten også er en del av totaliteten, og på den måten unngå at vi får mer ESA-problematikk eller statsstøtteproblematikk knyttet til denne typen forslag. Med det vil jeg ta opp Høyre og Fremskrittspartiets forslag nr. 15 og 16.
Helge Orten (Høyre), 2017-12-20:
Først av alt: Det er mulig jeg kjenner den som har lagt igjen disse notatene, så det er mulig jeg skal ta dem tilbake igjen, slik at det ikke blir så veldig mange gode sitater framover. Det som jeg tenkte å si litt om, er at det er en gang slik at når vi nå lyser ut et anbud som er så omfattende, så stort som dette, må det basere seg på en type teknologi og et rederi som er villig til å ta risikoen med å drive disse fartøyene i de neste ti årene. Det er det som egentlig er det store. Vi kan alltid ha en skjønnsmessig vurdering av hvor strenge miljøkrav man kan stille på den ene siden, men man må også veie det opp imot regularitet, forutsigbarhet, tilbudet til kystens befolkning, tilbudet som er så viktig for Norge. Da synes jeg det er risikabelt – samme hva andre måtte mene om det – på tampen av en anbudsprosess å begynne å introdusere nye krav. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet for så vidt har gått tilbake på sitt krav om miljøvekting og da viser stort sett til senere anbud, i den grad det ikke påvirker dagens anbud. Det er for så vidt en positiv tilnærming. Men representanten Myrli spør også om det er andre av disse forslagene som kan ha påvirkning på anbudet, og det er det jo. Forslag nr. 1 fra Arbeiderpartiet lyder: «Stortinget ber regjeringen innføre en klimabonus i anbudet etter modell fra ferjeanbudet i Sør-Trøndelag i 2016.» Det er et direkte pålegg knyttet opp imot det eksisterende anbudet. Er det en vesentlig klimabonus, vil det også ha betydning for anbudet, og det ville eventuelt måtte avlyses og vi måtte starte prosessen på nytt. Sånn sett er dette et forslag fra Arbeiderpartiet – som vi ikke vil stemme for – som vil ha betydning for anbudsprosessen. På samme måte er det i alle fall min vurdering at forslaget som er fremmet på vegne av Senterpartiet, også ligger i en gråsone med hensyn til om det vil påvirke anbudsprosessen eller ikke. Derfor synes jeg det vil være uforsvarlig både å fremme og vedta et slikt forslag i dag, når man ikke kjenner konsekvensen av det for dagens anbudsregime og dagens anbudsprosess. Fra vår side ønsker vi ikke å ta noen risiko med å endre rammebetingelsene i dette anbudet på nåværende tidspunkt, rett og slett fordi dette tilbudet er for viktig for kystbefolkningen, for Norge. Vi ønsker nå å gjennomføre dette anbudet. Det finnes også andre måter vi kan stille framtidige krav knyttet til norsk skipsfart, på. Vi kan helt sikkert komme tilbake igjen med mange spennende diskusjoner om dette senere, men nå er det viktig å få landet denne anbudsprosessen på en god måte. Derfor anbefaler jeg – og håper og tror – at vi nå ikke får nye forslag vedtatt i denne salen som påvirker anbudsprosessen. President, skal jeg ta med meg notatene ned?
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2017-12-20:
Det kjennest som om dette har vorte ein unødvendig polarisert debatt, ein debatt der ein kan få inntrykk av at det vil verta umogleg for Noreg å nå måla i Paris-avtalen om me ikkje reverserer anbodsgrunnlaget for kystruta for å stilla strengare miljøkrav. Slik er det sjølvsagt ikkje. Det er stilt miljøkrav til anbodet som gjer meg trygg på at me skal kunna møta det viktigaste kravet, nemleg ei kystrute som har eit teknologisk nivå som fleire anbydarar kan nå, og som langt på veg har utprøvd teknologi innanfor dei rammene for infrastruktur på land som me kjenner i dag. Likevel er det skjerpa miljøkrav i forhold til dagens rute. Å leggja miljøambisjonane endå høgare er lettare å gjera etter at regjeringa har lagt fram ein nasjonal plan for infrastruktur for alternativt drivstoff i transportsektoren og Stortinget har behandla denne. Først då vil ein ha ei felles retning for kva energiberarar som skal vera gjeldande. Først då veit me om det er straum, batteri, brenselsceller, hydrogen eller biogass det vert lagt til rette for i hamnene våre. Infrastruktur på land er vesentleg for kva energiberarar det vil verta lagt til rette for i skipa. Eg er både stolt over og fornøgd med at næringa sjølv no set store ambisjonar og mål for teknologiutviklinga på området. Me les dagleg om nyvinningar innan sektoren som er med på å bringa oss over i det grøne skiftet. Det handlar om effektive skrogtypar, propellar, energiberarar, der ein kan redusera utsleppa og effektivisera energibruken. Det viser at dei incentivordningane som regjeringa har lagt til rette for, verkar. Det viser at omstillingsprogramma og tilskotsmidlar fremjar innovasjon og utvikling. Eg tenkjer at denne prosessen har synt oss at det potensialet som ligg i den maritime næringa og i næringsklyngjene, er stort som bidrag til å få ned klimagassutsleppa. Det me må syta for, er å få på plass eit regelverk for å kunna nytta dei nye moglegheitene som ligg i den nye teknologien, og me må òg jobba internasjonalt for å stilla krav til skipsflåten. Men heile vegen må me vita at det er dei rette verkemidla som vert nytta når det gjeld økonomisk innsats og resultat av klimagassutslepp. Det seier dette framlegget ingenting om. Difor vert det ikkje rett å gå på forhasta løysingar og risikera tap av tid, kostnader, ruteregularitet og omdømme, slik det her ligg til rette for om framlegget vert vedteke.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-12-20:
Representanten Siv Mossleth har på ein god måte gjort greie for Senterpartiet sitt syn i saka. Eg tok ordet for å etterlysa ein ting som eg ikkje har sett godtgjord i debatten, nemleg at 30 pst. miljøvekting vil gje større reduksjon av utslepp enn det å stilla minimumskrav. Det er ingen garanti for at ei miljøvekting vil gje auka reduksjon i utsleppa. Senterpartiet skulle sjølvsagt ønskt at krava som var stilte, var strengare, men det er òg viktig å seia at dette ikkje er eit maksimumskrav, men eit minimumskrav til kva reduksjonen skal vera. Senterpartiet har levert eit laust forslag som vil kunna bidra til ytterlegare reduksjonar. Der er det viktig å presisera at det er eit forslag som lever heilt uavhengig av anboda, og det er tydeleg i formuleringa at det er det som er formålet. For Senterpartiet handlar denne saka om at me skal ha stabilitet og tryggleik for at me har – la meg bruka ordet – hurtigruta langs kysten kvar dag i alle hamner. Men det handlar òg om at det offentlege gjer innkjøp for 500 mrd. kr i året. Ja – då kan ein ha juridiske diskusjonar om ein er pålagd å endra anbodet viss ein gjer denne typen endringar. Eg meiner absolutt at det er ein juridisk pålagd å gjera, men det handlar òg om at i dag er det 20. desember, og anbodsfristen er 3. januar. Då handlar det om staten sin seriøsitet når det gjeld å ta inn anbod og gjera offentlege innkjøp. Det er eit viktig element oppi dette. Så vert det sagt at det kan òg stillast krav til kva som skal skje om tre og fire år. Eg trur ikkje eingong me vil sjå rekninga som reiarlaga vil levera for å ta ein risiko om noko som kanskje kan skje. Då er det betre at me har generelle rammevilkår, at me har ordningar som stimulerer til at denne teknologien vert teken i bruk når han kjem. For Senterpartiet er det viktigaste at me har avgangar kvar dag, at ein har dei anløpshamnene som ein har. Eg fryktar at den største moglegheita for utsleppskutt med Arbeidarpartiet, SV og Venstre sitt syn er at skipa ikkje går langs kysten og dermed ikkje forureinar nokon ting. Det er ikkje Senterpartiet villige til. Me står opp for hurtigruta, og me røystar i tråd med det.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-20:
I framtiden må vi frakte oss og varene våre uten utslipp. Da er det godt å vite at framtidens løsninger er her allerede. Vi må bare ta dem i bruk, og som de øverst ansvarlige for offentlige innkjøp kan vi gå foran. Vi kan sørge for at den best tilgjengelige teknologien tas i bruk. Mange næringslivsaktører har vært på oss de siste ukene. De har sett det samme som oss, at miljøkravene som er stilt i kystruteanbudet, ikke holder mål i møte med framtidens utfordringer. Det er utrolig at samferdselsministeren ikke har fulgt opp budsjettavtalen med Venstre og Kristelig Folkeparti fra høsten 2015. Der sto det: «Stortinget ber regjeringen innføre krav om minimum 30 pst. miljøvekting ved alle offentlige anbud der det er relevant.» Når det finnes teknologi til å kutte utslippene fra kystruten kraftig, er det vel relevant å stille de strengeste kravene her. Nå må Venstre og Kristelig Folkeparti ta ansvar og i alle fall gi oss ett miljøvedtak i dag, for regjeringen de støtter, gjør det jo ikke. Tvert imot, de bryter den inngåtte miljøavtalen med partiene. Den 25. mai 1961 sa den amerikanske presidenten John F. Kennedy i en tale til kongressen: «Jeg mener at denne nasjonen bør forplikte seg til – før tiåret er omme – å landsette et menneske på Månen og returnere det trygt til Jorden.» I Trøndelag har våre fylkestingspolitikere som mål å sende folk utslippsfritt over fjorden med hurtigbåt, fra Trondheim til Vanvikan, i løpet av få år. Og ikke bare det: De har som mål å få dem trygt tilbake også, og alle som har vært i Vanvikan, vet at det ikke er bare-bare. Vi kan i dag sette oss mål og stille miljøkrav til den mest kjente kystreisen i Norge, faktisk en av de mest kjente sjøreisene i hele verden. La oss lære av visjonene og kravene fra Trøndelag. La oss sørge for at vi kan få en kystrute som seiler fra Bergen til Kirkenes og tilbake – utslippsfritt minutt for minutt.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-20:
Det er alvorlig hvis vi skal leve med en kystrute som i ti år etter 2021 ligger langt bak det nasjonen faktisk er i stand til å levere med hensyn til grønn skipsfart. Det er alvorlig om vi ikke bruker de mulighetene norsk industri, vår kompetanse på skip og nullutslippsløsninger gir oss. Jeg hører at teknologipessimistene i Fremskrittspartiet og Høyre ikke vil bruke teknologien som næringslivet etterspør at vi tar i bruk. I Sør-Trøndelag ble det stilt krav om halvering av utslippene på to fergeanbud. Fylkespolitikerne ble advart mot at dette kom til å bli svært dyrt. Erfaringen var at kostnadene økte, men ikke vesentlig mer enn forventet med bakgrunn i utviklingen på slike kontrakter. I Trøndelag så man at ved å stille miljøkrav ved innkjøp har kompetansemiljø og næringsliv svart med nye løsninger. Næringslivet i Trøndelag tjener på de nye kravene. I tillegg har politikerne i Trøndelag innført en bonusordning hvor selskapet som fikk anbudet, får en bonus dersom de kutter utslippene mer enn avtalt. Dette stimulerer til videre miljøinnsats. En slik ordning kan vi også vedta for kystruta i dag. Det er ikke måte på hvilke skremsler som framføres fra denne talerstolen når det gjelder SVs forslag, som kanskje ville ha medført en utsettelse av anbudsfristen på en eller to måneder. Konsekvensene av dette kunne ha vært løst ved at man forlenget dagens avtale med Hurtigruten tilsvarende. Det ville ikke ha betydd at vi fikk stans i hurtigruta slik som vi kjenner den. Dette er gjort før og kommer til å bli gjort igjen ved flere fergeanbud langs kysten. Mulighetene våre for en grønn skipsfart med null utslipp er der. Det er opp til oss om vi ønsker å ta dem i bruk eller ikke.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2017-12-20:
Sammen med omtrent alle andre verdens land har vi satt oss noen svært ambisiøse mål for hvor vi skal være i både 2030 og 2050. Neste gang vi møtes i denne salen, viser kalenderen 2018, og da er det altså 12 år igjen til 2030. De valgene vi skal ta, kan vi ikke begynne å ta i 2029, vi må begynne å ta dem nå. Det er nettopp i slike saker at vi utfordres, fordi det altså er nå vi må få til det gode samspillet mellom operatør, industri, ikke minst skipsbygging og infrastrukturutvikling, og offentlig sektor. Derfor mener vi at regjeringen har vært altfor lite ambisiøs i denne saken. Når regjeringspartiene skryter av at det er stilt noen miljøkrav, vil jeg si at noe annet ville være svært underlig i 2017. Å sammenligne med krav stilt for ti eller et titalls år siden er etter mitt syn ganske irrelevant. Det er en absolutt forventning om at man stiller miljøkrav. Her stiller man for lite strenge krav, og man stiller ikke de kravene Stortinget har pålagt regjeringen faktisk å stille, som er 30 pst. miljøvekting der det er relevant. Jeg har ikke fått noe fornuftig svar på de mange spørsmålene som er stilt om hvorfor det ikke skulle være relevant i denne saken. Poenget er jo nettopp å sette seg høye mål. Men det er viktig å understreke, som representanten Myrli sa da han presenterte våre forslag, at vi også har skjønt at vi er kommet i et dilemma. Anbudet er gått ut med for lave krav. Vi ønsker å sende et sterkt signal til samferdselsministeren og regjeringen om at dette kunne vært gjort annerledes, men vi ønsker ikke i urimelig grad å sette operatørene i for store vanskeligheter gjennom en utsettelse. Derfor er Arbeiderpartiets forslag formulert som det er, men det er altså mange i denne salen som har gjort det veldig klart at her skulle man gått mye tydeligere til verks. Jeg har lyst til å si at noe av det viktigste for meg, utover det å oppfylle de utslippskravene vi har stilt, er at vi skal fremme teknologi og arbeidsplasser for framtiden som både oppfyller disse målene og gjør Norge konkurransedyktig internasjonalt. Hva kunne vært bedre enn å bruke nettopp kystruten – verdens vakreste sjøreise, viktig for folk som bor langs kysten, men også et utstillingsvindu for verden – til å demonstrere at denne teknologien allerede finnes, vise den fram til en verden som snart kommer etter, og vil ønske den samme teknologien?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2017-12-20:
Det er også i dette tilfellet statsrådens ansvar at jeg tar ordet på nytt og dermed forlenger debatten. Jeg skal til gjengjeld være kort. På utfordringen at vi burde ha kontakt med rederier, næringsorganisasjoner og industri om dette, kan jeg berolige statsråden med at det var veldig lett, for mange av dem tok kontakt med oss og stilte nettopp det spørsmålet som vi stiller her: Hvorfor har det seg slik at vi ikke tar i bruk allerede eksisterende eller nært forestående teknologi som er i bruk i Norge, og som utvikles i Norge? Hvorfor er vi mindre ambisiøse når det gjelder kystruten, enn når det gjelder tiltak som allerede er i gang? Den oppfordringen er kvittert ut – vi har den kontakten, og vi kommer til å fortsette å ha den kontakten etter som vi jobber videre med disse spørsmålene.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-12-20:
Vi har opplevd å få sterk kritikk fra regjeringens representanter om forslag som fremmes uten forutgående komitébehandling, og hvor det ikke er knyttet merknader til forslagene. Det har sågar blitt framstilt slik at statsråden det gjaldt, ikke kunne avgjøre eller jobbe videre med saken uten først å sende brev til de ulike politiske partiene som står bak slike forslag som blir fremmet uten komitébehandling. Statsråd Solvik-Olsens kollega Sylvi Listhaug så seg nødsaget til å sende 26 spørsmål til ulike partier som er representert her på Stortinget, om en slik sak. Selv med denne ramsalte kritikken fra regjeringen overfor Stortinget om slik uforsvarlig saksbehandling, er vi altså der igjen. I dag, den 20. desember kl. 08.24 – seks minutter før fristen for å levere slike forslag – løper partiene Høyre og Fremskrittspartiet inn i Stortinget med to forslag som det nå skal stemmes over i dag, noen få timer etter at de er levert. Jeg bare lurer på: Er denne statsråden i stand til å løse innholdet i disse forslagene, som jo er ganske omfattende, uten at juleferien hans blir ødelagt av at han må sitte og skrive spørsmål til ulike partier på Stortinget for å få vite mer om bakgrunnen og hva de egentlig mente? For det må jo ligge et slags prinsipp i dette, blant statsrådene og i regjeringen, for kritikken om manglende merknader og komitébehandling? Det kan vel ikke gjelde for bare noen partier, det må vel da gjelde alle? Jeg ser fram til å følge med på hvordan statsråden vil løse dette og til de spørsmålene han per brev til Høyre og Fremskrittspartiet – i første omgang – eventuelt vil måtte sende om dette. Fordelen er at han har litt tid på seg, for nå trer ikke Stortinget sammen før den 9. januar. Så idet jeg ønsker statsråden lykke til med arbeidet og oppklaringene rundt dette, vil jeg også passe på å ønske en riktig god jul.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-20:
Jeg synes i utgangspunktet det er synd at vi må ha denne debatten om anbudet på ny kystrute, for det er som statsråden peker på: Det gjøres mye for grønn skipsfart i Norge nå. Det gjøres mye når det gjelder støtten i Enova, og man har både den jobben som regjeringen har gjort, og oppfølgingen av de enighetene vi har fått til på borgerlig side i forbindelse med budsjettet. 30 pst. miljøvekting, som vi skal ha ved anbud, er ikke kommet ut av en tilfeldig sak i Stortinget. Det er kommet ut av en budsjettenighet mellom de fire partiene på borgerlig side – en budsjettenighet som vi hadde i 2015. Da er det å forvente, og det har ligget som en forventning, at dette ligger til grunn når det lyses ut anbud fra regjeringens side. Det er akkurat som statsråden påpeker: Det er positivt med landstrøm, og når det er krav om landstrøm der hurtigruta i framtiden skal gå, så er det også en del av en budsjettenighet som vi har hatt tidligere. 30 pst. miljøvekting: Det er ikke sånn som statsråden sier, at det er en risiko med å ha 30 pst. miljøvekting, at det er en risiko for at man får en situasjon der det bare er pris man skal legge vekt på. Det er ingen motsetning mellom å ha minimumskrav og minimums miljøkrav og i tillegg ha 30 pst. miljøvekting. Det er nettopp at de to skal spille sammen, som er hele poenget – at vi skal ha minimumskrav. De må gradvis bli strengere, men samtidig er målet med anbud at man har en dynamikk i anbudene etter hvert som teknologien utvikler seg, sånn at man har en situasjon hvor selskapene strekker seg på miljøsiden og dermed kan ha forventning om bedre mulighet til å vinne anbud. Det er nettopp derfor man trenger den miljøvektingen. Jeg må si til diskusjonene omkring ESA at jeg kjenner i hvert fall ikke til noen saker hvor ESA har stoppet godt begrunnede miljøtiltak. Det er nettopp dette også. Det handler om å ha godt begrunnede miljøtiltak. Jeg synes det er synd at vi nå ikke har både minimumskrav og 30 pst. miljøvekting, og jeg vil også si at i likhet med Lars Haltbrekken har vi i Venstre heller ikke den samme bekymringen for at man ikke klarer å håndtere en anbudsprosess selv om man nå også har en endring med hensyn til å skjerpe kravene når det gjelder miljø. Det er vi som utlyser anbudet, det er fullt mulig å få til en god overgang mellom det som er dagens og framtidens …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Nikolai Astrup (Høyre), 2017-12-20:
Debatten om nysalderingen er i mindre grad en partipolitisk debatt om norsk økonomi, men gir oss et nyttig innblikk i resultatene av budsjettet vi vedtok i fjor høst om hvordan økonomien har utviklet seg i året som har gått. Nysalderingen viser et betydelig mindreforbruk av oljepenger på 8,3 mrd. kr, økte skatteinntekter på 3 mrd. kr og 29 mrd. kr i økte inntekter fra petroleumsvirksomheten, sammenlignet med nasjonalbudsjettet for 2017. Overføringene til Statens pensjonsfond utland økte med 56,6 mrd. kr sammenlignet med tallene som lå til grunn i fjor høst. Dette viser at norsk økonomi er på vei mot bedre tider, og at politikken virker. Etter år med oljeprisfall og migrasjonskrise er arbeidsledigheten på vei ned og veksten på vei opp. Det skapes flere jobber, og flere kommer i jobb. Siste Pengepolitisk rapport fra Norges Bank viser at veksten i norsk økonomi har tatt seg opp, og at kapasitetsutnyttelsen i økonomien er økt. I nasjonalbudsjettet, som ble lagt frem tidligere i høst, er veksten i 2017 anslått til å ligge på linje med trendveksten og høyere enn trendveksten for 2018. For inneværende år er dette en betydelig oppjustering fra anslagene da budsjettet ble vedtatt i fjor, og oppgangen i norsk økonomi ser ut til å komme raskere enn vi hadde ventet. Dette skyldes lave renter, bedre konkurransekraft og en målrettet finanspolitikk de seneste årene, noe som har bidratt til å legge til rette for flere i arbeid, aktivitet og omstilling i norsk økonomi. Budsjettet for 2018 skal legge til rette for vekst og verdiskaping, nye jobber, flere i jobb og et bærekraftig og trygt velferdssamfunn som løfter dem som trenger vår felles hjelp. Resultatene fra nysalderingen vi behandler i dag, viser at pilene peker i riktig retning, og at det er god økonomisk utvikling i hele landet. Finanspolitikken normaliseres i 2018 – etter flere år med nødvendig ekspansiv politikk.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-12-20:
Jeg vil også benytte anledningen til å ønske statsråden og alle andre her i salen god jul! Men mitt innlegg og det som gikk på tolletaten, ble avlagt en visitt. Jeg gjenga i mitt hovedinnlegg den situasjonsbeskrivelsen som Norsk Tollerforbund gir av situasjonen i etaten. Blant annet beskriver de at tolletaten ikke vil kunne ivareta sitt samfunnsoppdrag på en forsvarlig måte hvis de ikke får tilført mer penger. De advarer også mot betydelige kutt. I svar på et budsjettspørsmål i høst sa finansministeren til Senterpartiet at gitt at bevilgningene opprettholdes på dagens nivå, vil det være nødvendig å stabilisere antall årsverk i tolletaten på et noe lavere nivå enn i dag. Hvor store kutt er det snakk om i tolletaten framover, og hva slags oppgaver vil bli redusert?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-12-20:
Det som blir beskrevet fra Tollerforbundets side, er en helt annen virkelighet enn den statsråden her beskriver. De sier altså at de ikke vil kunne ivareta sitt samfunnsoppdrag på en forsvarlig måte hvis de ikke får tilført mer midler. Tollerforbundet er veldig tilfreds med at de får ny teknologi, nye løsninger, nye kameraløsninger, eksempelvis, men samtidig er de avhengige av å få operere den teknologien, at de har ansatte som kan gjøre det. Når det selv fra statsrådens side beskrives slik at det blir en nedgang i antall ansatte, er mitt spørsmål: Hvilke konsekvenser vil det få for de tjenestene og det oppdraget som tolletaten har?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2017-12-20:
Det som blir beskrevet, er et vesentlig behov for mer penger fra Tollerforbundets side. Det prioriterer vi i vårt opplegg – det har dessverre ikke regjeringen ønsket å gjøre. Jeg har bare et siste spørsmål til statsråden. Jeg siterte tidligere statsråden fra VG den 23. juni i år, der hun sa følgende: «Vi går til valg på å innføre permanent grensekontroll i Norge, og vil gjøre det vi kan for å få det til.» Hva konkret er det statsråden legger i det, og hvilke tiltak har man som oppfølging av den uttalelsen?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-12-20:
I dag behandler Stortinget budsjettet for 2017 for tredje gang. Vi står nå ved utgangen av året. Nysalderingen er jo først og fremst en teknisk gjennomgang av budsjettet og slik sett ikke en situasjon for store, nye satsinger eller for å endre innretningen på finanspolitikken. Saksordfører og komitéleder gikk grundig igjennom tallenes tale. Det skal jeg derfor ikke bruke tid på. Jeg hadde egentlig tenkt å benytte anledningen til å ønske Stortinget god jul, og ikke minst ønske alle medlemmene av finanskomiteen god jul og takke for et veldig godt samarbeid. Det har vært en lang høst, med mange krevende saker, men vi har kommet i havn med det, og jeg setter pris på det samarbeidet vi har hatt. Så er det selvfølgelig fristende nå å dra opp debatten om både tolletat, grensekontroll og Statens pensjonsfond utland, det skal jeg la være å gjøre. Jeg skal knytte to korte kommentarer til det. Det ene er at denne regjeringen har styrket grensekontrollen og tolletaten gjennom en lang rekke virkemidler. Det handler bl.a. om at vi har tilført nye ressurser, ny metodikk og nye hjelpemidler og virkemidler for at tolletaten skal kunne jobbe mer effektivt. Når det gjelder Statens pensjonsfond utland, vil vi få rikelig anledning til å drøfte alle spørsmålene rundt det når regjeringen legger frem meldingen om fondet til våren. Med dette benytter jeg anledningen til å ønske en riktig god jul.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-12-20:
La meg først si at jeg er veldig glad for at også Senterpartiet har et engasjement når det gjelder betydningen tolletaten har for grensekontroll og reduksjon i smugling. Vi har en usedvanlig profesjonell tolletat som gjør en veldig god jobb og avdekker ganske mange store forsøk på å smugle ulovlige varer inn til landet. En av årsakene til at de kan gjøre det, er selvfølgelig, i tillegg til at de er gode i jobben sin, at de driver godt håndverk kombinert med teknologi, verktøy, metoder og etterretning, som har vært utviklet og tilført etaten i de siste årene. Dette er hjelpemidler som gjør at etaten får mer ut av de ressursene de har. Men jeg har også lyst til å si at tolletaten, som alle andre statlige etater, må prioritere å effektivisere. Hvis vi ikke stiller effektiviseringskrav til statlige etater, mener jeg vi har en utfordring i fremtiden. Så det å drive profesjonelt og effektivt er viktig også for tolletaten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-12-20:
Jeg kan forsikre om at tolletaten også neste år kommer til å ha mange flinke tollere på jobb ved norske grensestasjoner. I kombinasjon med de nye verktøyene de har fått, tipper jeg vi også neste år kommer til å få oppslag i mediene om nye, store beslag som gjøres av denne fantastiske etaten. Så er det en helt ærlig sak at Tollerforbundet ønsker seg mer midler. De aller fleste instanser i dette samfunnet vil ha mer penger. Men det er altså slik at vi må stille effektiviseringskrav til alle etatene. Det gjelder også for tolletaten. Det viser de seg fullt ut i stand til å gjøre – produsere gode resultater i en situasjon hvor de også har fått tilført mye midler under denne regjeringen. Jeg har lyst til å si at den sterkeste veksten i budsjettene til tolletaten på mange år er kommet under denne regjeringen, ikke i de åtte årene Senterpartiet sist satt i regjering.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-12-20:
Til det første representanten sa: Denne regjeringen har prioritert tolletaten, i motsetning til det Senterpartiet gjorde da de hadde muligheten i åtte år i regjering. Når det gjelder spørsmålet om grensekontroll, er det helt riktig at det var et viktig spørsmål for Fremskrittspartiet i valgkampen. Da kan jeg kanskje minne representanten om at vi skal i gang med forhandlinger om en mulig ny regjeringsplattform den 2. januar.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
På vegne av Rigmor Andersen Eide, Olaug V. Bollestad og undertegnede fremmer jeg et representantforslag om gjeninnføring av forbudet mot 19 reptilarter i Norge.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
Takk for dette gode spørsmålet, for det bekrefter med all tydelighet at det er Høyre som har snudd i denne saken. Det går ikke an å lese denne merknaden på noen annen måte – dette til representanten Foss. For å sikre rekruttering og for å løfte inntektsmulighetene i næringen mener komiteen at «inntektsmålet skal være å redusere inntektsgapet». Når noe ligger under, må det løftes, og det gjøres bare i kroner og ører. Det sa denne representanten 25. april i denne sal, fra denne talerstol. Det er ikke overraskende, det sa jeg da vi forhandlet fram denne merknaden – det er ikke overraskende. Det som er overraskende, er at Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre snur når det gjelder denne merknaden.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
Jeg er ikke matematiker, det innrømmer jeg – jeg har lite matematikk i min utdanning – men når regjeringen presenterer overfor Stortinget et opplegg på 410 mill. kr, skjønner jeg ikke at representanten Foss kan si at det er å redusere inntektsgapet, når kronemessig lik utvikling er 790 mill. kr. For meg er det et stort gap mellom de to tallene. Hvordan får representanten ligningen og regnestykket til å gå opp? At 410 mill. kr vil redusere et inntektsgap, skjønner jeg bare ikke.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
Tusen takk for dette viktige spørsmålet. Som jeg sa i mitt innlegg, ligger kanaliseringspolitikken fast for Kristelig Folkeparti. Men det går ikke an å tro at man ikke også skal kunne ha grasdyrking og melkeproduksjon på det en kaller flatbygdene, og jeg kan si i mitt valgdistrikt, Østfold, for det er også viktig når vi skal øke matproduksjonen. Når jeg møter melkebønder i Østfold, er de stolte over den jobben. Østfold ligger lengst framme når det gjelder økoprodusjon av melk. Det burde virkelig glede et Venstre-hjerte. Vi står opp for distriktslandbruket gjennom å heie på og legge til rette for investeringsmidler – i Oppland – når det gjelder gjennomsnittsfjøsene. Så dette går i hop. Vi styrker bønder som driver med melkeproduksjon i kornområder der regjeringen kutter, i sone 1, men vi styrker også IBU-midlene. Det er å ha et balansepunkt.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
Kristelig Folkepartis svar når det gjelder framtiden, er at vi skal ta vare på ryggraden i norsk landbrukspolitikk, som er gjennomsnittsfjøset. I det graslandet vi er, må vi legge til rette for fjøs ut fra det arealet som er i nærheten av fjøset – i Oppland, i Sogn og Fjordane, i Hordaland. I merknader i forbindelse med jordbruksmeldingen, i den politikken som vi i dag diskuterer, peker vi på at vi løfter gjennomsnittsbrukene. Det er Kristelig Folkepartis politikk. Vi heier på en slik distriktspolitikk. Vi legger til rette for en slik distriktspolitikk. Det var i Østfold den første melkeroboten var i et fjøs. Dem trenger vi også, men gjennomsnittsfjøsene har vært i skyggen av robotfjøsene i altfor mange år. Derfor må vi nå ha en investeringspakke for ryggraden i norsk landbrukspolitikk.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
Representanten Hjemdal vet at det er nok, for dette er regnet på ned til siste million. Vi i Kristelig Folkeparti tror, men når det gjelder landbrukspolitikk, vet vi. Det er forskjellen på representanten Ørsal Johansen og meg: Vi vet at dette fungerer, vi vet at dette er innenfor 790 mill. kr. Trosperspektivet kan vi ha sammen, men at denne ligningen går opp, vet jeg.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
Fra 1. oktober 2013 har representanten Farstad og jeg hatt mange samtaler og jobbet mye sammen, og jeg har stor respekt for representanten Farstad. Jeg tror ikke jeg røper for mye fra disse samtalene hvis jeg beskriver Farstad med ett ord, og det ordet er «forutsigbarhet». Det er noe som representanten Farstad har vært opptatt av veldig mange ganger. I det som vi har på bordet i dag, er det på noen viktige områder ikke forutsigbarhet, f.eks. når det blir kutt og fjerning av arealtilskudd i sonene 1, 3 og 4. Disse kuttene gjør at vi får mindre matproduksjon, og det er dårlig for miljø og klima. Jeg vet at representanten Farstad er opptatt av økologisk matproduksjon, og et av de beste områdene i landet når det gjelder produksjon av økologisk melk, er i Østfold. Den politikken som regjeringen nå legger opp til, slår beina under dette. Hvordan er det forutsigbarhet?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
Statsråden understreker mange ganger i sitt innlegg at han har skjønt innretningen og føringene fra Venstre, og at han vil legge dette til grunn. Alt annet hadde vært oppsiktsvekkende. Jeg forventer ikke at statsråden skal forhandle her i Stortinget, men at man skal forhandle på et eller annet tidspunkt – kanskje til uken eller noe sånt. Jeg har et konkret spørsmål om de forhandlingene som var. Statsråden behøver ikke røpe fra forhandlingene, men 410 mill. kr, som var statens tilbud, hvor mye løfting av inntektene ville det gi? Jeg forventer at statsråden også legger tidligere merknader og føringer fra denne sal til grunn – så hvor mye ville 410 mill. kr gi i løfting av inntektene til bøndene?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
Ingen i denne sal har snakket om at man skal flytte grovfôrproduksjonen til flatbygdene. Venstre har vært redd for det, men det er ingen som har tatt til orde for det. Det vi har tatt til orde for, og som Kristelig Folkeparti står for, er at vi skal fortsette med den kanaliseringspolitikken som vi har i dag. For jeg er hjertens enig med representanten Trine Skei Grande, som sier at vi skal bruke alt arealet til matproduksjon. Det er da også sånn at det er noe areal i kornområdene som ikke er egnet til kornproduksjon. Jeg er også hjertens enig med representanten Trine Skei Grande på det andre punktet, dette med å skape forutsigbarhet. Det var det ordet jeg trakk fram om representanten Farstad, at Venstre står for en forutsigbar politikk. Men akkurat nå har de endret det. Så har jeg respekt for innspillene som faglagene gir oss. Jeg har respekt for dem, men det er kanskje viktig å lytte til de viktigste innspillene som faglagene gir oss til dette oppgjøret. Det er ikke målpris, men det er kronemessig lik utvikling. Kristelig Folkeparti hegner om forhandlingsinstituttet. Det kan da ikke være slik at når regjeringen ikke følger Stortingets vilje gjennom tilbud, ber man Stortinget abdisere – når man ikke får gjennomslag for politikken som et samlet storting har vedtatt. For meg handler det ikke da om forhandlingsinstituttet, det handler om å få vedtatt Stortingets politikk. Men jeg er veldig glad for at Høyre i denne perioden har endret sitt program til nå å si, som representanten Ingunn Foss sa, at Høyre også er for forhandlingsinstituttet i programmet for neste periode. Beite på utmark er bra. Det sier en samlet komité mye om, men vi sier også at vi ikke skulle ta det fra innmark for å styrke utmark. Jeg har en liten visitt til representanten Ørsal Johansen, som sier at han er glad for at statsministeren endelig har engasjert seg i rovdyrpolitikken. Ja, det er bra, men det hadde vært så mye lettere hvis dagens regjering hadde fulgt opp de vedtakene som Stortinget gjorde for et år siden. Da hadde vi ikke vært i denne situasjonen, da hadde ikke statsministeren og landbruksministeren trengt å reise til Hadeland i går med helikopter. Da kunne man brukt tiden på andre ting – hvis Stortingets vedtak hadde blitt fulgt opp.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
«Norge er et land i verden», sa Kristelig Folkepartis statsminister Lars Korvald fra denne talerstolen i 1972. Noen ganger må det opplagte sies. Det gjelder også for EØS-avtalen. Det er den viktigste handelsavtalen for norsk næringsliv og utgjør fundamentet for et bredt og omfattende samarbeid mellom Norge og EU. EØS-avtalen er et nasjonalt kompromiss og har mange av kompromissets egenskaper. Den som vil lete etter svakheter, trenger ikke å lete lenge. På den annen side er det ingen som har kommet opp med troverdige eller ønskelige alternativer. Det er mye skrik og lite ull, for å holde meg til landbrukets terminologi. Som ungdomspolitiker på 1990-tallet jobbet jeg mye for at EØS-avtalen skulle bli en realitet, fordi jeg mente det var den beste tilknytningen Norge kan ha til Europa. Det mener jeg den dag i dag, dog med mer livserfaring og kunnskap. Artikkel 19 presiserer at økt handel skal skje på gjensidig fordelaktig basis. Jeg finner det oppsiktsvekkende at flertallet i innstillingen ikke kan støtte en ambisjon om at det i de kommende rundene må sikres bedre balanse i utviklingen av handelen av landbruksvarer. Det får da være måte på å gå stille i dørene. Artikkel 19-avtalen, som er til behandling i dag, føyer seg inn i en rekke avtaler som etterlater seg et inntrykk av ubalanse. Den er muligens ikke så dårlig som den avtalen den rød-grønne regjeringen presenterte for Stortinget i 2011, men det er ikke dermed noen grunn til å rope hurra. Men i stedet for å gråte over spilt melk eller ost vil jeg peke på noen viktige føringer for framtidige forhandlinger. For det første må det legges mer langsiktige perspektiver til grunn når en vurderer tollfrie kvoter. Det er ikke nok å bygge vurderingene på dagens markedssituasjon. Slike kvoter innebærer varige, irreversible tap av norske produksjonsmuligheter, og er det noe Kristelig Folkeparti har respekt for – og kompetanse om også, vil jeg si – så er det spørsmål om evighetens perspektiv. For det andre er det stor forskjell på verdien av tollfrie kvoter. Grovfôrbaserte husdyrprodukter fra storfe og småfe har større verdiskaping og en viktigere rolle i sysselsetting og drift av landets jordbruksarealer enn andre husdyrprodukter. Dette må vektlegges mer i forhandlinger. For det tredje er jeg bekymret for at hagedøra for import av potteplante- og hagebruksprodukter nå er blitt åpnet så mye at det spøker for viktig verdiskaping i norsk hagebruk. Den store importen av levende plantemateriale utgjør videre en stor risiko for at det kommer inn nye skadegjørere og plantesykdommer. Det hviler et stort ansvar på både myndigheter og importører for å sikre betydelig kontroll av importert plantemateriale. Avslutningsvis vil jeg peke på komitéflertallets bestilling til regjeringen om å fremme forslag til kompenserende tiltak for de produktene som blir særlig rammet av denne avtalen. Jeg venter i spenning på å se og høre hva dette er.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
Jeg har lyst til å takke saksordføreren for et godt stykke arbeid. Også mitt innlegg vil gå på stortingsmeldingen. Reindriftsnæringen er en viktig næring som er tett knyttet opp til det samiske folk og samisk kultur. Dette gjør at politikken som skal føres på dette området, må avstemmes mot samiske interesser og ivaretakelse av samisk kultur. Det er derfor ikke heldig at denne meldingen, som skal vise retning for næringen for mange år framover, har fått så sterk kritikk fra samiske grupper. Prosessen med å utarbeide meldingen inneholdt mange konsultasjoner, men likevel ble det ikke enighet om hvordan man skulle løse viktige utfordringer. I tillegg ble meldingen lagt fram på et tidspunkt som gjorde at behandlingen i Stortinget måtte skje i den mest hektiske perioden for denne næringen, reinflyttingen. For Kristelig Folkeparti er det viktig å understreke at alle endringer som skal skje, og som vi også gir støtte til i dag, må skje i samarbeid med næringen og på en måte som også legger til rette for videreføring av samisk tradisjon og kultur. La meg f.eks. trekke fram individmerking av rein. Kristelig Folkeparti støtter dette, da vi mener det er viktig, slik vi også pålegger andre næringer å ha kontroll over bestanden og ha gode ordninger som sikrer oss dette. Samtidig vet vi at det i samisk tradisjon er viktig å kunne kjenne igjen sin egen rein og viktige egenskaper for denne ved å avlese den tradisjonelle øremerkingen. Det er viktig at regjeringen i arbeidet med å innføre individmerking av rein sikrer at tradisjonell øremerking kan videreføres. Det er også viktig for meg å presisere at dette må skje uten store økte kostnader for reineierne. Kristelig Folkeparti ønsker å videreføre dagens reindriftsstyrer med dagens modell. Hvis det er slik at de ikke har kapasitet til å følge opp alle sine oppgaver, er det viktig at regjeringen sørger for at styrene får de ressursene de trenger til å utføre oppgavene de er gitt. Det har vært krevende å gjennomføre reintallstilpasningen som Stortinget har vedtatt. En del av dette bildet er at det i dag ikke finnes offentlige tall på hvor mange rein ulike reineiere har, og at det derfor skapes usikkerhet rundt hvordan man følger opp vedtakene som er gjort. Som flertallet skriver i innstillingen, gir kjennskap til de andres reintall økt trygghet for at alle overholder fastsatt øvre reintall, og dermed økt trygghet for et stabilt uttak av slakterein. Vi er derfor positive til å offentliggjøre sida-andelenes reintall internt i næringen, men det må gjøres nødvendige avgrensinger og vurderinger av hvordan dette skal gjennomføres i praksis, igjen i samarbeid med næringen.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-16:
President! Også Kristelig Folkeparti vil støtte forslaget.
Ingunn Foss (Høyre), 2017-06-16:
Som det ligger i saken, er Høyre og Fremskrittspartiets primære standpunkt å sende oppgjøret tilbake til partene. Det har vi heldigvis fått Venstre med oss på. Landbruksministeren har sagt at han legger Venstres forslag til avtale til grunn. Så er det reelle forhandlinger, ingen kan forskuttere hva som skjer i forhandlingene. Vi har det utgangspunktet som ligger i saken, og det må bli opp til landbruksministeren å føre forhandlingene med partene. Detaljer på spørsmålene og innretning på rammen må stilles til landbruksministeren. Det er nettopp derfor saken er så uegnet til å bli behandlet i Stortinget.
Ingunn Foss (Høyre), 2017-06-16:
Som jeg svarte i mitt første svar, ligger avtalen fra Venstre til grunn. Landbruksministeren har vært tydelig på at han legger den til grunn. Hva som kommer til å skje i forhandlingene, kan ikke jeg forskuttere, og jeg foreslår at det spørsmålet rettes til landbruksministeren, som helt sikkert vil komme inn på det i sine svar.
Ingunn Foss (Høyre), 2017-06-16:
Vi ønsker aldeles ikke å undergrave den forståelsen, den er vi helt innforstått med. Selvfølgelig har bøndene anledning til å gå til brudd. Men det er sånn at det er den eneste næringsorganisasjonen som har en rett til å forhandle med staten i et eget institutt før noen får noe på neste års budsjett. Det synes vi det er verdt å ta vare på, vi har faktisk vedtatt det i vårt program, og vi vil opprettholde avtalesystemet, men da må partene i oppgjøret gjøre jobben. Som tidligere sagt er den altfor detaljert til at vi skal holde på med det i Stortinget – med de konsekvensene det har for innretningen av virkemiddelbruken i landbruket.
Ingunn Foss (Høyre), 2017-06-16:
Som jeg tidligere har redegjort for, er Høyre og Fremskrittspartiets primære syn at saken vedtas med den ramma som kom i saken. Det som skjer nå, er at saken sendes tilbake til partene, noe jeg har argumentert for tidligere, og landbruksministeren har tydelig signalisert at han vil ta hensyn til forslaget fra Venstre som ligger i saken.
Ingunn Foss (Høyre), 2017-06-16:
Vi kan helt sikkert diskutere den saken, om hvem som er tydelig og hvem som ikke er tydelig. Det er mulig jeg formulerte meg feil om hva som var Høyre og Fremskrittspartiets primære forslag i saken. Å sende det tilbake var vårt primære forslag. Sekundært vil vi stemme for forslaget fra Venstre, og igjen, som jeg har sagt, landbruksministeren har tydelig signalisert at han vil legge avtalen fra Venstre til grunn i de forhandlingene som skal skje.
Ingunn Foss (Høyre), 2017-06-16:
Jeg vil først bare oppklare den misforståelsen at vårt primære standpunkt var å sende den tilbake. Det var feil, det prøvde jeg å oppklare i forrige runde også. Det var å godta statens tilbud, og sekundært er det å stemme for Venstres forslag i saken. Representanten Storberget snakker i store ord om inntektsmål og med klar og tydelig beskjed til staten i forbindelse med både jordbruksmeldingen og denne saken. Men hvorfor stemte ikke Arbeiderpartiet for kronemessig likhet sammen med SV i forbindelse med jordbruksmeldingen, og hvorfor er det ikke noe vedtak i denne saken om at det skal være kronemessig likhet?
Ingunn Foss (Høyre), 2017-06-16:
Med respekt å melde: Enten har ikke representanten Storberget lest saken godt nok, eller så står han rett og slett her og lyger. Det som står i forslaget om inntekt, er at inntektsgapet skal reduseres, ikke tettes. Hva tenker representanten om det?
Ingunn Foss (Høyre), 2017-06-16:
Representanten Hjemdal refererer i denne saken til jordbruksmeldingen og målsettingene der, som vi var veldig enige om. Men nå har representanten Hjemdal snakket veldig tydelig om at inntektsmålet er kronemessig lik utvikling. Hvorfor stemte ikke Kristelig Folkeparti for SVs forslag i forbindelse med jordbruksmeldingen, som gikk på akkurat dette? Og hvis det er slik at Kristelig Folkeparti har snudd i saken, hvorfor fremmer ikke representanten forslag om kronemessig lik utvikling?
Ingunn Foss (Høyre), 2017-06-16:
Regjeringspartiene mener helt klart at vi reduserer inntektsgapet. 18–20 pst. stigning i løpet av de siste fire årene er etter min oppfatning å redusere. Men jeg spør igjen: Hvis det er åpenbart for representanten at det betyr kronemessig lik utvikling, hvorfor blir det ikke presisert, slik at alle og enhver forstår at det Kristelig Folkeparti mener med dette, er kronemessig lik utvikling?