Margret Hagerup (Høyre), 2022-01-11:
Det ble i innledningen redegjort godt for mangelen på fagarbeidere som vi kommer til å ha i tiden framover, og det er tankevekkende at NHO melder at seks av ti bedrifter mangler folk med riktig kompetanse. For næringslivet i hele landet er det kun én bekymring som ligger langt fremme – behovet for kompetent arbeidskraft. Norsk næringsliv har et skrikende behov for kompetanse på alle nivåer. Det betyr at kompetansepolitikken blir enda viktigere i årene framover. Skal vi gjennom det grønne skiftet vi nå står midt oppi, blir kompetanse helt avgjørende. Norge trenger flere dyktige fagarbeidere i både privat og offentlig sektor nå og i framtiden. Heldigvis peker pilene i riktig retning, men det gjenstår ennå viktig arbeid. I dag inviterer jeg derfor statsråden og Stortinget til en dialog om hvordan regjeringen vil følge opp Solberg-regjeringens satsing for fortsatt å øke rekrutteringen til yrkesfaglige utdanningsprogrammer og sørge for at enda flere fullfører med fag- eller svennebrev. For selv om flere av de som nå begynner på videregående skole, begynner på et yrkesfaglig studieprogram, ser vi at vi trenger at enda flere ungdommer søker seg til dette. Vi må derfor fortsette å gjøre yrkesfagene mer attraktive, sørge for at lærlinger får lærlingplass og sikre at færre faller fra i videregående skole. Før 2013 var det en utfordring at for få valgte yrkesfag og at det elevene lærte på skolen, var for lite relevant for det arbeidslivet de skulle ut i. Det var for mange som ikke fikk læreplass, og for mange som ikke fullførte utdanningen sin. Høyre i regjering har derfor jobbet målrettet med å få flere til å velge yrkesfag. Denne satsingen har ført til at over halvparten av søkerne til videregående nå velger yrkesfag. Det har ført til at rekordmange får læreplass og at ni av ti får fagbrev etter fullført læretid. Det er gode nyheter for elevene og AS Norge, og det viser at vi er på rett vei. En viktig del av arbeidet har vært å gjøre utdanningene mer relevante for arbeidslivet og jobbe for en mer praktisk undervisning, bl.a. gjennom innføringen av et nytt, praktisk og arbeidslivsrettet håndverksfag som eget valgfag i ungdomsskolen. Dette skal også gi elevene et bedre grunnlag for å velge utdanningsprogram på videregående. Det har også vært et klart mål å forbedre innholdet i yrkesfagene i tett samarbeid med partene i arbeidslivet. Nå får elevene tidligere spesialisering i det faget de tar utdanning i. Skal du bli tømrer, skal du rett og slett lære mer om tømrerfaget og mindre om alt mulig annet. Det har også vært viktig å prioritere antall læreplasser, og nok læreplasser er avgjørende for å sikre at flere elever får fullført utdanningen sin. Derfor gjorde Høyre i regjering det mer attraktivt å ta inn lærlinger gjennom å øke lærlingtilskuddet, sette krav om lærlinger ved offentlige anbud og innføre en egen merkeordning for lærebedrifter. De siste årene slo vi alle rekorder i antall læreplasser som er registrert siden målingene startet. I 2019 fikk omtrent 80 pst. læreplass mot 70 pst. i 2013. Vi må fortsette å gjøre utdanningene mer relevante for arbeidslivet og sørge for at enda flere elever blir forberedt for yrkesfag gjennom ungdomsskolen. Derfor håper jeg at vi kan snakke mer om både ungdomsskolereform og det videre arbeidet med å gjøre det enklere for alle, også godt voksne, å kunne fylle på med kompetanse og kanskje ta et fagbrev på jobb. Samtidig som vi skal rekruttere lærlinger, må vi også jobbe for at det skal være enklere å bygge på utdanningen sin. Fra politisk hold kan vi gjøre mye, men jeg tror også at både næringslivet, samfunnet og vi som er aktører i samfunnet, har mye å bidra med. Som datter og nå mor tar jeg meg selv i å ha fått mange gode råd på veien, samtidig som jeg nærmer meg en alder hvor jeg snart skal rådgi egne barn. Et betimelig spørsmål er om jeg er skikket til det. Næringslivet tar også ofte selvkritikk på egen evne til å reklamere for egne karriereveier. De har en viktig jobb med å fortelle om behov og muligheter. Det finnes ingen enkle svar på disse spørsmålene, men jeg er helt sikker på at vi må snakke mer om rådgivningstjenesten, faget utdanningsvalg og samtidig utfordre egne holdninger – både som politikere, mødre og fedre. Og vi må snakke mer om dimensjoneringen av yrkesfag i fylkene og det viktige samspillet mellom skoleverk og næringsliv. Jeg ser fram til en viktig debatt om dette temaet, og jeg er helt sikkert på at vi kan finne mange felles punkter og sammen fortsette det gode arbeidet som er startet.