Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-06-10:
Jeg skal gjøre rede for Fremskrittspartiets syn. Det kunne være fristende å innlede med å minne om at Bybanen havarerte før den åpnet, men jeg skal la det ligge. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i saken – i korthet: statlig finansiering av veitiltakene. Tilsynelatende er dette ytterligere en bompengepakke i en av Norges fire største byer. I Bergen har vi hatt bompenger lenge. Det var Høyre som innførte bompenger i Bergen i 1986 og lovet en periode og så aldri mer. Siden har vi hatt det. Bompengefinansiering er en ekstra transportskatt. Det er Stortinget som vedtar ekstraskatt innkrevet lokalt, slik Stortingets store flertall, bestående av Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, gjør i dag. De kommer til å gjøre det igjen mange, mange ganger i denne perioden. Fremskrittspartiet vil ha statlig finansiering når det bygges vei og jernbane. Fremskrittspartiet vil ha statlig finansiering for å bygge tjenlig transportnett i de største byene. Vi vil ha en storbypakke og en kollektivsatsing i de største byene for å løse transportbehovet. Jeg viser til vårt forslag i forbindelse med NTP 2010–2019. Jeg viser spesielt til forslag nr. 4, fra Fremskrittspartiet, i denne saken, hvor vi ber om å få en styrking av kollektivtilbudet i Bergen og bergensregionen uten at det stilles krav om innføring av rushtidsavgift eller andre trafikkregulerende tiltak. Denne saken fremviser igjen hvor ufattelig dyrt det er med bompengefinansiering. Samlet er utvidelsen av Bergensprogrammet på 6,8 mrd. kr. Bilister, næringsliv og privatpersoner skal bidra med ca. 3,5 mrd. kr. De skal også betale innkrevingskostnader og kostnader for drift av bompengeselskapet med over 600 mill. kr og rentene på byggelånet med 1 850 mill. kr. Samlet blir dette 6 mrd. kr i bompenger for å kunne bidra med 3,5 mrd. kr til den samlede investeringspakken. Det er rådyrt. Avbetalings- og innkrevingskostnadene er altså på nesten 2,5 mrd. kr. Vi minner om at Bergensprogrammet er et program for transport, byutvikling og miljø. Fremskrittspartiet mener at utvidelsen av Bergensprogrammet nå fremstår langt tydeligere som et byutviklingsprogram og et miljøprogram. Vi mener det seiler under falskt flagg. Betegnelsen «bompenger» brukes bevisst for å gi inntrykk av at det skal betales for mer og for bedre vei. I stedet går to tredjedeler av pengene til annet enn vei. 35 pst. går til de såkalte programområdene: planlegging, kollektivtiltak, trafikksikringstiltak, gang- og sykkelveitiltak, miljø- og sentrumstiltak. Nesten 2,5 mrd. kr skal brukes til disse formålene, som regjeringspartiene gjerne vil beskytte. Jeg legger også til at over 2 mrd. kr brukes til bybane. Fremskrittspartiet mener at Bergensprogrammet heller ikke løser oppgaven innenfor kollektivtransport, som etter programmets mål er – og jeg siterer: «etablering av konkurransedyktig kollektivtransport med høyere kapasitet og kapasitetsreserver enn i dagens busstransport.» Bybanen, der første etappe nå skal åpnes, er en håpet fremtid med fortidens fart. Bybanen vil bruke 2 minutter mer på turen mellom Bergen sentrum og Nesttun i 2010 enn det jernbanen brukte i 1924. I utenlandske byer som ikke kan sammenlignes med Bergen, men som bybanetilhengerne stadig sammenligner med, går utviklingen innenfor «light rail»-løsninger, kvasijernbane, i retning av få stopp og høy fart. Bybanen i Bergen har lav fart og mange stopp. Bybanen fremstår som et transportmessig eksperiment basert på bilistenes penger. Evaluering avvises, det skal bare bygges videre, koste hva det koste vil, for bilistenes penger og på bekostning av veibygging i fylket for øvrig. – Beklagelig!