trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Representanten Molvær Grimstad sa i et replikksvar til Lodve Solholm at man svartmalte i forhold til skipsfarten. Men det er jo realistisk å si at vi nå er inne i en forvitringsfase, det viser alle undersøkelser. European Maritime Benchmark, f.eks., sier at veksten nå vil komme ute i Europa, og at mange høyteknologibedrifter må flytte ut avdelinger, slik som Kongsberg osv., som er kjent fra Norge, for å være der hvor beslutningene fattes og investeringene finner sted. Det er to områder: Nettolønnsordning er én ting, men mange av de sentrale rederiene som nå flytter ut, har jo snakket om formuesskatten. Her har rederiene vært en eksponent for privat eierskap som har basert seg på norsk lokalisering. Hva har man å si der? Og hva har man å si når det gjelder innretningen på tonnasjebeskatningen? Vi må også ha en rekruttering. Det som er alvorlig nå, er at kadetter på NIS-skipene kommer fra Kina og Baltikum. Hva er Kristelig Folkepartis svar på hvordan vi skal få norsk rekruttering?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Det har skjedd en del positivt i jordbrukspolitikken under Lars Sponheim som har fått Fremskrittspartiets subsidiære støtte, men vi synes det går altfor langsomt. Vi har jo ennå en del upopulære rekorder i Norge. Vi har Europas høyeste matvarepriser, faktisk høyere enn dem de har på Island. Vi har de høyeste overføringer pr. bonde, etter Sveits, og vi har mange misfornøyde bønder. Når det gjelder prisutviklingen på jordbruksvarer, ser vi at etter at vi halverte matmomsen 1. juli 2001, har den ligget ca. 50 pst. høyere enn den generelle prisutviklingen. Jeg er helt enig med statsråden i at vi nå får gjennomført disse marginundersøkelsene for å se hvilke ledd i matvarekjeden som har økt sine priser mest. Men når vi får resultatene, og de forligger nå relativt raskt, vil statsråden da bare observere og konstatere dette hvis det er noen i denne kjeden som har økt marginene uforholdsmessig mye? Eller vil han hvis ikke det er konkurranse i disse leddene, f.eks. innenfor markedsordninger, innføre konkurranselovgivning der, slik at vi kan få gjort det vi kan, ut fra norsk produksjon i klimatisk vanskelige strøk?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
I kjølvannet av at vi nå ser at deler av skipsfarten mister fotfestet i Norge, har statsråden kommet med en del uheldige uttalelser som et samlet maritimt miljø gjennom Maritimt Forum har vært skeptisk til. For det første setter han reiselivsbedrifter på land opp mot virksomheten til ferjerederiene i nord. For det andre trekker han inn lønnsomhet som en begrunnelse for å avvikle nettolønnsordningen. Det faktiske forhold er jo at disse rederiene har vært lojale mot Norge. Hvis de tidligere hadde flagget ut, f.eks. til Sverige og Danmark, ville de fått lovfestede, sjenerøse nettolønnsordninger, langt bedre enn dem vi praktiserer i Norge. De ville fått lavere formuesskatt og en tonnasjebeskatningsinnretning som er langt bedre enn den vi praktiserer her. Det som da ville ha skjedd, er at vi ville ha mistet tusenvis av arbeidsplasser på disse ferjene, og konkurranseforholdene ville ha vært like for reiselivsnæringen. Hvordan henger dette sammen? Hva er statsrådens resonnement?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Det er en intensjon at Statkraft skal vokse, spesielt innenfor området ren energi – så det er sagt. Statsråden kommer med disse 5 milliarder kronene, men det vil ikke være på langt nær nok til at Statkraft får en kredittrating som de store selskapene Statkraft skal konkurrere med, og som, når det gjelder totalt energinivå, ofte ligger høyere enn Statkraft. Jeg vil sitere fra hva tidligere næringsminister sa under debatten sist, altså før dette statsbudsjettet ble lagt frem, altså siste vedtak, som Regjeringen burde følge opp: «Jeg vil, som alltid, på beste måte søke å følge opp de vedtak Stortinget fatter.» Det gjaldt å følge aksjelovens normalbestemmelser ved fastsettelse av utbytte for Statkraft. Hvorfor har ikke næringsministeren fulgt opp dette stortingsvedtaket?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-12-09:
Det er vel ikke for ingenting at mange representanter for det norske næringsliv sier at Statkraft er det energiselskapet av noen størrelse i Europa som blir dårligst styrt av sine eiere. Det sier ikke så rent lite. Jeg kan finne mange sitater på det. Styret i Statkraft, som handler forretningsmessig, sier at utbyttet kan være inntil 50 pst., men man ser bort fra det når man lager statsbudsjettet. Man hører heller ikke på internasjonale analyseselskaper, bl.a. Standard & Poor’s, som la frem en rapport om Statkraft to dager etter at statsbudsjettet ble lagt frem, der de sier at dette vil være sterkt konkurransehindrende for Statkraft. Mitt spørsmål blir: Ønsker ikke statsråden at Statkraft skal få mulighet til å tjene inn penger for eierne, det norske folk, på en optimal måte?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Det var et interessant innlegg representanten Aud Gaundal holdt. Men det mest interessante utsagnet syns jeg var at hun sa følgende: Vi ønsker oss «vekk fra et markedsstyrt samfunn». Når man vet at Arbeiderpartiet gjennom 1980-tallet og 1990-tallet har vært en at motorene for å få et mer markedsstyrt samfunn, der vi har fjernet en rekke samfunnsredskaper for politisk styring, syns jeg det er artig at man nå ønsker seg tilbake. Derfor har jeg lyst på et regjeringssamarbeid med Arbeiderpartiet der vi faktisk kan ta tilbake litt politisk styring, litt mer politisk styring både av næringsliv og av andre samfunnsredskap. Er det riktig oppfattet av meg at Aud Gaundal og Arbeiderpartiet faktisk nå ønsker å reversere litt av den markedstenkningen som er i samfunnet, og at vi får litt mer politisk styring inn i det norske samfunnet igjen?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Når man leser Fremskrittspartiets budsjett, ser man at de vil omtrent halvere støtten til norsk landbruk. Mitt spørsmål til representanten Hedstrøm blir: Har man i Fremskrittspartiet gjort noen konsekvensvurderinger av hva det vil føre til å halvere støtten til norsk landbruk? Jeg glemmer ikke da komiteen var på reise i Finnmark i høst, da Hedstrøm i Tanadalen holdt en flammende tale om hvor viktig det var med arktisk landbruk, samtidig som han åpnet et nytt kaldfjøs i Tanadalen. Tror representanten Hedstrøm virkelig at det er mulig å holde slike flammende taler og åpne nye fjøs i Tanadalen med Fremskrittspartiets landbrukspolitikk?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Det var to spørsmål her. Når det gjelder spørsmål to: Ja, vi stoler på Regjeringa i denne saka. Og spørsmål én, om sjøfolkene: Ja, det er en av de tingene SV har pekt på, det er en vanskelig sak. Vi har også stor sympati for alle som mister jobben. Det er alltid synd når noen mister jobben i Norge fordi det er gunstigere rammevilkår andre plasser i verden. Vi opplever dessverre hver uke at det er bedrifter som søker til bedre rammebetingelser. Noen søker til Baltikum, noen søker etter hvert nå mot Kina og India, og noen søker andre typer løsninger. Det er alltid beklagelig. Vi i Norge må jobbe for at vi skal klare å beholde mest mulig arbeidsplasser i Norge. Men vi kan ikke gå på akkord med at vi er nødt til å ha inn en del skatt til velferdssamfunnet vårt hvis vi skal drive det, og det gjelder både næringsliv og arbeidstakere. Den balansen gjør at vi dessverre noen ganger ser at en del arbeidsplasser drar fra oss, og da er det viktig at vi har et godt virkemiddelapparat i form av en god Aetat som tar hånd om dem.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Aller først må jeg si at det gleder meg enormt at Høyre følger med på de innleggene jeg har holdt på ulike fylkesårsmøter, og mine taler. Jeg håper det ligger litt læring i det, så det håper jeg de fortsetter med. Jeg skal også holde en del taler til, så representanten Momyr skal få oversikten over de innleggene jeg skal holde utover vinteren. Når det gjelder dette med SkatteFUNN, så er det slik at vi i utgangspunktet var skeptiske til å gå fra en ordning med tilskudd til FUNN og over til SkatteFUNN, for vi syntes at den ordningen som vi hadde, fungerte godt, den var ubyråkratisk og enkel. Men vi ser at SkatteFUNN også fungerer tilfredsstillende. Og det er ingen grunn til at vi i dag skal gå inn og endre en ordning som fungerer tilfredsstillende. Men i utgangspunktet syntes vi at ordningen med tilskudd også var en meget god ordning, og at den egentlig burde ha fortsatt videre.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Jeg syns det er prisverdig at Fremskrittspartiet jobber for at arbeidsfolk skal få beholde jobbene sine, der har vi felles interesse. Men jeg syns også det er interessant at Fremskrittspartiet, som faktisk var i forhandlingsposisjon med Regjeringa og hadde mulighet til å sikre nettolønnsordning for sjøfolkene – hvis det virkelig var så viktig for dem – sviktet når det gjaldt, man sviktet altså når det gjaldt. Man har stått utenfor Stortinget og snakket om at det viktigste for Fremskrittspartiet er en nettolønnsordning for sjøfolkene. Og så kommer man i en situasjon hvor man forhandler med Regjeringa, og kaster da det forslaget til sides med én gang. Det forteller litt om Fremskrittspartiet og hva de egentlig mener om dette.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Vi har ikke panikk. Vi prøver, som jeg sa i mitt innlegg, å peke på hva som er viktig i næringspolitikken for at vi skal lykkes. Jeg opplever ikke det som panikk. SV bruker ikke mer penger enn den totale rammen som Regjeringa legger fram. Det er riktig, som det er blitt sagt, at veldig mye av landbrukspolitikken ligger i jordbruksoppgjøret. Hvis man tar bort de midlene som går til matsikkerhet, dvs. til Mattilsynet og den sikkerheten som ligger der, til Landbruksdepartementet og til jordbruksoppgjøret, er det ganske beskjedne midler man har igjen å spille på. Men i alle våre budsjetter har vi lagt inn en profil som går på dyrevelferd, på økologisering, på bioenergi og på rekruttering til norsk landbruk – for å ta fire av de områdene som man altså finner i alle de fire budsjettene vi har lagt fram. Vi har lagt inn mer penger på disse områdene, fordi vi syns det er viktig å prioritere dette sterkere. Men mesteparten av virkemidlene ligger i jordbruksavtalen, og jeg viser derfor til mitt hovedinnlegg når det gjelder dette. Så tar jeg opp de forslagene i innstillingen som SV har alene eller sammen med andre.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Det er nå engang slik at de som på en måte tjener på nettolønnsordninga, er noen redere. Hvis det er det om å gjøre, så er det ingen tvil om at det er de som tjener på en slik ordning – en ordning som etter vår mening er lite målrettet i forhold til å ville noe med norsk politikk. Derfor har vi lagt inn en del penger til skipsfart. For å modernisere frakteflåten har vi lagt inn et titalls millioner kroner, og vi har også en del andre tiltak. Dette handler om hva man vil gjøre. Vil man gjøre noe for norsk skipsfart, kan man også ta andre grep enn bare det å gå inn for en nettolønnsordning, som gir en betydelig skattelette til noen av de rikeste i Norge. Til slutt må jeg si at hvis nettolønna hadde vært så viktig for Fremskrittspartiet som det høres ut til i replikkene fra både Solholm og Hedstrøm, er det rart at man ikke klarte å få dette igjennom i budsjettforhandlingene. Det tyder på at dette antakelig ikke er så viktig som det høres ut til i festtalene.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Dette er siste gangen representanten Odd Roger Enoksen er med i en budsjettdebatt her. Han skal tre ut av Stortinget. Vi i SV benytter anledningen til å takke Odd Roger Enoksen for den glimrende jobben han har gjort for Distrikts-Norge. Han har etter vår mening vært en av de politikerne som har vært viktigst for norsk distriktspolitikk. Da er det naturlig for meg å spørre Odd Roger Enoksen om han er optimist når det gjelder næringslivet i Distrikts-Norge framover, når han nå etter mange års jobbing med distriktspolitikk og næringspolitikk skal tre ut av Stortinget. Er det en optimistisk Enoksen som trer ut av Stortinget? Eller er det en pessimistisk Enoksen?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
For ett år siden vedtok vi i Stortinget en såkornordning med fire såkornfond for næringssvake områder. Dette har også vært omtalt av flere representanter her i dag. Vi har registrert at i det året som er gått, har det gått noe trått. Det har vært en del fram og tilbake. Jeg har hatt gleden av å ha hatt en grei dialog med statsråden, men jeg vil gjerne at han bekrefter fra Stortingets talerstol at dette nå er på skinner, og at man forventer at dette vil komme opp å gå relativt raskt på nyåret, og at han har styring med prosessen framover.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Jeg ønsker ikke å dra ut denne debatten, men representanten Lodve Solholm brukte relativt mye tid på SV og undertegnede, og jeg synes jeg må klargjøre litt i forhold til det. SV har alltid vært imot nettolønn, men vi gjorde et unntak i forhold til offshorefartøyene, og det har vi fulgt opp til punkt og prikke i alle vedtak siden. Ellers har vi vært helt tydelige på at vi er imot nettolønnsordning, og at vi ønsker andre typer virkemidler til denne gruppen. Så angriper Lodve Solholm SV voldsomt for dette. Men jeg gjentar det jeg sa. Jeg må si at i denne debatten har også Fremskrittspartiet framhevet hvor enormt viktig denne saken er for Fremskrittspartiet. Da er jeg forundret over at de ikke har fått dette til i forhandlinger med Regjeringen. Enten må det være slik at det ikke er så viktig allikevel – det er en mulighet – eller så er Fremskrittspartiet noen elendige forhandlere, som ikke klarer å oppnå det. Og jeg hadde forventet at representanten Solholm, som har så mange år bak seg i Stortinget, hadde klart det, når han faktisk kommer i en slik posisjon.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Jeg vil kommentere to forslag til endringer som har kommet i forhold til forslaget Regjeringa har lagt fram. Det første gjelder dette med såkornfond. Der har jeg kun én kommentar. SV og regjeringspartiene hadde en avtale om det, og gjorde i fjor et vedtak om fire regionale såkornfond lagt til næringssvake områder. Det tar vi som en selvfølge blir fulgt opp, og vi står selvsagt på det. Vi kan derfor ikke støtte en endring. Det andre forslaget gjelder Statkraft. Jeg må si at jeg er relativt ny på Stortinget, men måten forslag om Statkraft har blitt fremmet på i denne salen, har forundret meg hver gang. Vi har fått Dokument nr. 8-forslag fra Arbeiderpartiet på 10 milliarder kr. Nå er det plutselig 4 milliarder kr vi skal tilføre. Jeg må si at hvis det skulle vært noe seriøsitet i dette, måtte en i hvert fall i det minste ha tatt dette i forbindelse med de alternative budsjettene, at en der hadde sagt at man faktisk ønsker å gi Statkraft 4 milliarder kr mer, og derfor enten må redusere budsjettet med 4 milliarder kr eller tilføre 4 milliarder kr mer fra oljefondet. Nå driver vi og lurer oss sjøl. Nå bruker alle partiene opp den rammen som er, og så tar man penger fra oljefondet og fører tilbake etterpå. Det er etter min mening en måte å drive budsjettering og økonomisk tenkning på som er helt horribel. Derfor kan ikke vi være med på dette. Man måtte i så fall ta dette i budsjettet, slik at man hadde fått en mye mer seriøs behandling av det, og ikke komme med forslag som er fremmet relativt fort og uten noen særlig god og grundig behandling. Derfor går vi imot det forslaget.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Det var håpefullt at representanten Gaundal startet med å konstatere at det går bedre i norsk næringsliv. Hun konstaterte sågar at det var «lysglimt». Det er det vel verd å merke seg, for det er ikke så ofte det kommer slike erkjennelser fra Arbeiderpartiet nå om dagen. Men deretter henfalt hun ganske raskt til det velkjente mismotet, og kunne konstatere at arbeidsledigheten har bitt seg fast. Det er ikke noe grunnlag for et slikt uttrykk. Det har kommet ny optimisme i norsk næringsliv. I fjor var det 93 200 arbeidsledige. I år er det 90 000. Det er fremdeles for høyt, men det går den riktige veien. Siste måned har antall helt ledige blitt redusert med 8 000, og antall sysselsatte så langt i år har økt med 8 000. Regjeringen regner også med at arbeidsledigheten kan reduseres ytterligere neste år. Hvordan vil representanten Gaundal da karakterisere Arbeiderpartiets periode med dobbelt og tredobbelt så høy ledighet som det vi har i dag?
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
I likhet med mange av oss andre har også partileder Åslaug Haga vært i Finnmark. Hun kom tilbake med en rekke forslag som hun mente kunne bidra til å bedre situasjonen for en del lokalsamfunn. Det synes jeg er positivt. Det er positivt med kreativitet og innspill, og det er åpenbart også nødvendig, for i deler av Finnmark sliter man. En må selvfølgelig vurdere disse forslagene. Alle er vel kanskje ikke like velfunderte. Jeg skal ikke bruke så mye tid på det, men ett forslag stusser jeg særlig over. Det er forslaget om at Stortinget med hele støtteapparatet skal dra en uke til Finnmark. Én ting er jo kostnadene, noe annet er signaleffekten. Det er behov for å vurdere målrettede tiltak i Finnmark. Det må vi ta seriøst. Det er behov for både gjennomtenkte, seriøse og målrettede tiltak. Mine to spørsmål til Odd Roger Enoksen er som følger: Mener Odd Roger Enoksen at forslaget om å flytte ut Stortinget til Finnmark er målrettet? Og mener han at dette forslaget er seriøst ment?
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Jeg registrerer at det er en viss temperaturøkning på talerstolen når det gjelder forholdet til Statkraft. Det må være tillatt å be om en viss edruelighet også i forhold til det å beskrive situasjonen for Statkraft. Med den kapitaltilførsel som de har fått de senere år, og også med det betydelige utbyttet som de vil beholde i virksomheten, er det ikke mulig å beskrive dette som en årelating, slik sistnevnte taler uttrykte det. Statkraft er en viktig aktør både i det norske, det nordiske og etter hvert også det europeiske energimarkedet. Fra Kristelig Folkepartis side ser vi det som viktig at Statkraft også får de rammebetingelser som gjør at de kan spille denne dominerende rollen, gjøre en god jobb og forvalte den kapitalen de har fått tilført, på en forsvarlig og strategisk god måte. Det er også riktig å si at Statkraft har tatt godt vare på den kapitalen de har til forvaltning. Jeg vil også understreke at fra Kristelig Folkepartis side ser vi det som vesentlig at Statkraft forankrer sitt eierskap i en norsk offentlig forvaltning, slik som situasjonen er i dag. Men Statkraft har altså etter mitt syn blitt behandlet på en skikkelig måte, og har fått muligheten til de betydelige oppkjøp som de har gjort i det norske så vel som i det nordiske og europeiske marked, nettopp fordi vi har gitt dem de finansielle musklene som er nødvendig. Regjeringen har altså foreslått et utbytte tilsvarende 78 pst. av anslått konsernresultat, mens det tilsvarende utbyttet i fjor var på 95 pst. Sett fra Statkrafts side er det altså med andre ord en betydelig forbedring. Statkraft vil få beholde 1 milliard kr av sitt overskudd, i tillegg til – må jeg få minne om – de 4 milliarder kr som Statkraft ble tilført gjennom et eget vedtak i Stortinget i fjor. Regjeringens forslag til ubytte er basert på en totalvurdering av selskapets økonomiske og finansielle situasjon, dvs. at eieren, altså staten, sørger for å få til en kapitaldisiplin og også en nødvendig styrket eierkontroll, ved at større investeringsprosjekter må bringes fram for eier før de besluttes iverksatt. Jeg merket meg både Grethe Fosslis og Øystein Hedstrøms beklagelser når det gjelder manglede oppfølging fra Regjeringens side av kapitalsituasjonen i Statkraft. Jeg merket meg også at Grethe Fossli fremmet et forslag om ytterligere 4 milliarder kr i kapitaltilførsel – nærmest i frustrasjon, hvis man skal tro hennes ord, over den utbyttepolitikk som hun mener urettferdig og uhensiktsmessig blir gjort gjeldende for Statkraft. Nå ser det jo ikke ut til at det blir flertall for dette forslaget. Da er det Stortingets vedtak Regjeringen må forholde seg til i et slikt tilfelle, men det må også opposisjonspartiene på Stortinget.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2004-12-09:
Representanten Kristiansen framhever det han mener er en konsekvens av Regjeringens politikk. Vi i Arbeiderpartiet mener at den utviklingen som kommer nå, ikke kommer på grunn av Regjeringen, men kanskje mer på tross av Regjeringen. Regjeringspartiene hevder i innstillingen til budsjettet at Regjeringen fører en offensiv politikk. De signalene vi i Arbeiderpartiet får fra næringslivet, er de stikk motsatte. Det kan i hvert fall ikke være moro å reise rundt og være næringspolitisk talsmann for regjeringspartiene. Det erfarte også representanten Kristiansen da han var i Mo i Rana. Der er situasjonen den at flere tusen arbeidsplasser står i fare. Regjeringen mener at det ikke er noe mål å gi nye kontrakter til denne industrien. Regjeringspartiene på Stortinget har vært med på å ta det ut av budsjettet til energi- og miljøkomiteen og vil behandle det for seg selv. Støtter representanten Kristiansen fortsatt Regjeringen, eller er han enig med regjeringspartiene på Stortinget?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Værøy 10,7 pst., Bø 7 pst., Øksnes 6,8 pst., Hasvik 13,9 pst., Vardø 12 pst., Lebesby 11,4 pst. Dette er tal på heilt ledige i seks kommunar i Nord-Noreg i november 2004. Eg får med meg at representanten Kristiansen legg an ein positiv og offensiv tone på vegner av norsk næringsliv. Men eg vil berre leggje vekt på at biletet er meir samansett enn det representanten Kristiansen har lyst til å gi uttrykk for. Kronekurs og rentenivå er sjølvsagt viktig for ei eksportavhengig næring som fiskerinæringa. Men kva har denne regjeringa elles å tilby fiskeriavhengige samfunn? Jo, det er auka avgifter, og det er evigvarande rettar for den havgåande flåten. Får ikkje Kristiansen, når han hører desse arbeidsløysetala, lyst til å bidra litt til ei heilt nødvendig omstilling av norsk fiskerinæring, utover å påleggje næringa auka avgifter?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Regjeringa og Framstegspartiet skaffar i dag fleirtal for å føre forsikring på stormskade på skog over frå naturskadeordninga til vanleg forsikring, trass i at den einaste aktøren i denne private marknaden seier at det er innlysande at det ikkje er mogleg å få på plass ei privat ordning frå 1. januar 2005. Regjeringspartia har merka seg at Skogbrand har sagt at dette ikkje er mogleg, men meiner likevel at dette må la seg gjere. Då lurer eg på: Har representanten Molvær Grimstad fått med seg at det er umogleg, og at det ikkje vil skje? Og kva vil bli situasjonen frå 1. januar 2005? Elles merka eg meg at representanten Molvær Grimstad i ein replikk til Framstegspartiet var oppteken av at næringstiltak i fiskeria var viktig, slik som føringstilskott. Då lurer eg på: Kor viktig er dette eigentleg for Kristeleg Folkeparti? Desse midlane er jo i realiteten halverte dei siste to åra. Er dette berre litt viktig, eller er dette veldig viktig for Kristeleg Folkeparti?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Sidan det var eit tema som statsråden kom lite inn på i innlegget sitt, kunne eg tenkje meg å utfordre han på dette: Det har gått sakte med økologisk produksjon og omsetnad i Noreg. Trur statsråden at det er mogleg å nå 10 pst.-målet med dagens fart? Så kunne eg tenkje meg å utfordre statsråden når det gjeld endringa i naturskadeloven. Den einaste aktøren på denne marknaden, selskapet Skogbrand, har sagt at dei er villige til å finne fram til ei forsikringsordning som skal dekkje stormskadar på skog, men dei har sagt veldig tydeleg frå om at for å gjere det treng dei tid til ei grundig vurdering av risiko og premiebehov i forhold til kva for ei ordning som staten ville måtte la vere gjeldande. Dei har sagt veldig tydeleg ifrå om at det ikkje er mogleg, sjølv om dei vil, å få på plass ei ordning frå 1. januar 2005. Statsråden får tilslutnad frå Framstegspartiet til denne lovendringa i Odelstinget på tysdag. Men kva gjer statsråden dersom det ikkje har komme eit tilbod i marknaden 1. januar 2005?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-09:
Eg lurer litt på om eg skal driste meg til å gjere som representanten Ryan gjorde med representanten Enoksen, å takke av statsråden i håp om at dette er den siste budsjettdebatten der vi møtes. Men dersom eg seier det, reknar eg med at då blir statsråden berre meir ivrig etter å halde fram. Eg har brukt ein del energi på å forklare folk at fiskeriministeren er lurare enn dei trur. Struktureringa av kystflåten, som ein fekk tilslutning til i Stortinget, er eitt eksempel. No har han sendt ut forslag om strukturering av den havgåande flåten, og vi har sett ei tydelig strukturering av industrien på land. Dette er tydeleg Høgre-politikk. Men det er altså nokon som betaler prisen for den liberaliseringa, og vi burde jo ha gått i motsett retning. Undersøkingane til Fiskeriforskning viser at det er dei små og dei mellomstore anlegga på land, dei som er fleksible, som har best lønnsemd. Kvalitet, nisje- og bioprodukt burde ikkje vere honnørord, det burde vere strategiar. Derfor lurer eg på: Korfor har ikkje statsråden eingong teke seg bryet med å kommentere verdiskapingsprogrammet for fiskerinæringa, slik komiteen bad han om å gjere i vår?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Den listen som Åsa Elvik refererte til, kunne gjøres betydelig lengre. Det som går igjen i listen over arbeidsledige i noen av våre distriktskommuner, er at det er ni Finnmark-kommuner som står øverst på listen, og deretter kommer en rekke nordnorske fiskeriavhengige samfunn. Det burde etter elleve–tolv år med EØS-avtalen ha gått opp for Ivar Kristiansen at norsk fiskerinæring ikke er en del av EØS-avtalen, i likhet med landbruksnæringen, og at adgangen til EU-markedet ikke er knyttet til EØS-avtalen, men til andre avtaler som Norge har framforhandlet. Derfor er mitt spørsmål til Ivar Kristiansen, på linje med det som Åsa Elvik også spurte om: Ser ikke Ivar Kristiansen at de utfordringer som fiskerinæringen og en del av våre fiskeriavhengige samfunn står overfor, krever noen andre grep enn det regjeringspartiene har å tilby? Lav rente er nødvendig, men lav rente er dessverre et resultat av at man er nødt til å stimulere aktiviteten, og dermed er det ikke nok til å få vekst i disse samfunnene.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Det er ingen tvil om at vi trenger gode avtaler med EU for å være i stand til å eksportere fiskeproduktene våre. Ivar Kristiansens svar på dette er altså faktisk et EU-medlemskap, mens han i debatten i dag har anklaget Senterpartiet og SV for å ville si opp EØS-avtalen, som ville ødelegge for norsk fiskeeksport. Det er ikke tilfellet, det tror jeg også representanten Ivar Kristiansen vet. Om vi hadde en annen form for avtale med EU, ville den avtalen kunne være minst like god for norsk fiskerinæring som EØS-avtalen er, i og med at fiskerinæringen ikke er en del av EØS-avtalen, som representanten meget godt vet. Så i stedet for å slå om seg med lettvintheter om Senterpartiets politikk kunne det være interessant å høre om Ivar Kristiansen er i stand til å gi et svar på mitt spørsmål: Ser ikke Ivar Kristiansen at det vil være nødvendig å gjøre noe mer for de samfunnene som nå er i krise, med oppimot 20 pst. arbeidsledighet, enn det Regjeringen og regjeringspartiene har hatt å tilby så langt?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Det er interessant å høre Øystein Hedstrøm foredra om behovet for en mer aktiv næringspolitikk. Sist Fremskrittspartiet inngikk budsjettforlik med regjeringspartiene, fikk de bl.a. gjennomslag for halv årsavgift for motorsykkel. Denne gang ser det ut som om Kristelig Folkepartis representanter smiler betydelig bredere over budsjettforliket enn det Fremskrittspartiets representanter gjør. Med bakgrunn i den tiden Hedstrøm brukte på å snakke om behovet for en mer aktiv næringspolitikk, og ikke minst en mer aktiv skipsfartspolitikk, er det grunn til å spørre: Hvorfor er det slik at Fremskrittspartiet ikke prioriterer næringspolitiske tiltak i budsjettforhandlingene? Det de har fått gjennomslag for, er et nytt såkornfond i Stavanger. Det er positivt. Så har de fått gjennomslag for å kutte omstillingsbevilgninger til Syd-Varanger. Utover det er det få spor å se i næringskapitlet av Fremskrittspartiets forhandlinger. Er det sånn at Fremskrittspartiet ønsker å forbeholde næringspolitikken til festtaler, eller har de ikke en reell ambisjon om å få gjennomslag for den politikken?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Jeg satt og lyttet til representanten Molvær Grimstads innlegg. Man skulle nesten tro at det var Kristelig Folkeparti som hadde drevet forhandlinger med Regjeringen, og ikke Fremskrittspartiet, for hennes innlegg var en eneste lang oppramsing av de forbedringer som var kommet på budsjettet som en konsekvens av budsjettforliket. Jeg kunne derfor kort og godt tenke meg å utfordre representanten til å bruke et minutt på å fortelle hva Kristelig Folkeparti er fornøyd med i Regjeringens budsjettforslag, som tross alt er det Kristelig Folkeparti skal forsvare her, og ikke det budsjettforliket som Fremskrittspartiet har forhandlet fram.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Problemet med Regjeringens politikk er at den ikke går i retning av en utvikling hvor vi lever av å eksportere varer. Vi er i større og større grad i ferd med å bli et land som lever av importerte varer, og vi er i ferd med å utvikle et næringsliv som i større og større grad importerer og leverer tjenester basert på importerte varer. Dette er ikke en heldig utvikling. Det kan man se av den statistikken som var lagt fram i Nordlys den 7. desember over arbeidsledighet i en del av våre viktige eksportkommuner. Det er et ansvar for oss alle sammen å sørge for at vi har en god markedsadgang til våre viktigste land. I løpet av den perioden EØS-avtalen har vart, har verdien av eksporten av norsk fisk økt fra ca. 20 milliarder kr til rundt 30 milliarder kr. Den vesentligste delen av denne økningen går til land utenfor EU. Det er der de nye store markedene kommer. Selvsagt vil EU-landene også i framtiden være våre største og viktigste markeder, men det er viktig å satse på gode handelsavtaler også med land utenfor EU. Og det er viktig å få til best mulige avtaler med EU, for å sikre markedsadgang for fiskerinæringen, bl.a.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
De tallene som Lodve Solholm refererer i forhold til landing, er helt korrekte, men det er ikke det som er poenget med Senterpartiets forslag. Poenget med Senterpartiets forslag er å styrke industrien i Finnmark og sørge for at minst 20 pst. av de landingene som kommer til denne landsdelen, går til industrielle formål. De siste årene har vi hatt en massiv dreining fra leveranser av fersk fisk til frossen fisk, fisk som går via fryselager, og som dermed også blir en global vare, og som gjør at det lønner seg å frakte fisken fra Finnmark til Kina for å få skåret filet av den, rett og slett fordi transportkostnadene er lavere enn merkostnadene med tanke på den lønn vi har i Norge. Et grep som innebærer at alle må være med og ta et samfunnsansvar for å opprettholde de mange lokalsamfunn vi har i dette landet, ved at en del av de kvanta som ilandføres, reelt sett skal gå til industrien, vil være med og styrke fiskeindustrien. Det vil føre til at vi styrker lokalsamfunn og dermed også gir muligheter for en positiv utvikling på land.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Det må man kunne si. Hjertelig takk for gode ord! Om det er siste gangen, vil jo vise seg. Til tross for at jeg har fylt 50 år, er jeg fremdeles en forholdsvis ung mann, så Inge Ryan skal ikke ta noe for gitt i så måte. Ja, jeg er definitivt optimist på Distrikts-Norges vegne. Vi vet at mange av de ressursene som landet i framtiden skal basere sine inntekter på, finnes rundt i Distrikts-Norge. Ikke minst finner vi dem utenfor kysten vår. Dette gjør det nødvendig med en offensiv satsing på en aktiv og målrettet næringspolitikk, som kan bidra til at vi snur den sentraliseringstendensen som vi har sett de siste årene, og som har utarmet mange lokalsamfunn ute i Distrikts-Norge. Når jeg sier at jeg er optimist, er det fordi jeg har et håp om at vi etter valget i 2005 skal ha et politisk flertall som ser at det er nødvendig å satse langt mer målrettet og aktivt enn det denne regjeringen med sin næringsnøytrale politikk har gjort.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Det siste burde være et helt unødvendig spørsmål. Jeg vet ikke om Kristelig Folkeparti har det med å fremme forslag som ikke er «seriøst ment», men Senterpartiet har det ikke. Selvsagt er forslaget seriøst ment. Vi mener oppriktig at Finnmark, i den situasjonen fylket og mange av kommunene der er i nå, krever ekstra oppmerksomhet fra Stortingets side. Kostnadene ved at Stortinget reiser til Finnmark en uke, både for på den måten å vise fylket den nødvendige oppmerksomhet og ikke minst for å kunne få en grundig dialog med befolkningen og innsikt i de utfordringene som Finnmark står overfor, vil bli ubetydelige i forhold til de kostnader som samfunnet pådrar seg ved å ha et Finnmark fylke som sliter, på samme måte som mange av kommunene der oppe gjør det i dag. Så svaret på dette spørsmålet er i aller høyeste grad: Forslaget er til de grader målrettet, og forslaget er seriøst ment.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Til det siste: Utgangspunktet er selvsagt at leveranser skal skje til markedspris. Dagens situasjon er jo at det ikke bare er mangel på betalingsevne som gjør at industrien i Finnmark sliter med å få tak i råstoff, men også i betydelig grad at man rett og slett ikke får tak i råstoffet fordi det enten går til direkte eksport, transitt, i frossen form, eller sendes til andre deler av landet. Utgangspunktet er markedsprisen. Men jeg må samtidig si at hvis det er behov for å se på andre ordninger for å ivareta industrien i Finnmark – ordninger som går utover dette, og som ikke nødvendigvis skal belastes fiskerne – er ikke jeg fremmed for å se på slike ordninger som kan styrke industrien i Finnmark. Når det så gjelder forholdet til Grunnloven, har det selvsagt ikke vært Senterpartiets mening at Stortinget skal reise til Finnmark og fatte beslutninger. Det er ingen ting i Grunnloven som hindrer Stortinget i å reise til Finnmark i samlet flokk hvis man ønsker det. Noe annet er det å flytte ut Stortinget for en uke og sitte i Finnmark og fatte beslutninger, som vi gjør i denne salen. Det har ingen hensikt. Hensikten er å komme i dialog med Finnmarks befolkning.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
I et brev fra Mattilsynet til Landbruks- og matdepartementet, datert 3. desember i år, går det fram at det er gjort beregninger som viser at det er sannsynlig at inntektsmålet på 75 mill. kr på plantevernmidler vil bli nådd i 2005, uten den justeringen som Stortinget nå har vedtatt i avgiftssystemet. Mattilsynet stiller seg bak de vurderingene som er gjort i denne sammenheng. Det pekes på en rekke uheldige konsekvenser av stadig å endre systemet og øke avgiftsnivået, bl.a. at dette sannsynligvis ikke vil bidra til å oppnå ytterligere risikoreduksjon, slik det er forutsatt i planen for redusert risiko ved bruk av plantevernmidler. De anbefalingene som Mattilsynet har gitt her, er helt i tråd med Senterpartiets syn, nemlig at det ikke gjøres justeringer i miljøavgiftssystemet for 2005. Jeg skulle gjerne ha hatt landbruksministerens syn på det brevet som Mattilsynet har sendt til departementet.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Jeg vil litt tilbake til norsk fiskeindustri, som ikke bare fiskeriministeren har ansvar for. Bankene er tilbakeholdne med å gi kreditt, både til kjøp av fisk og, ikke minst, til investeringer, på grunn av den situasjonen som deler av norsk fiskeindustri befinner seg i. Garantiordningen som man har hatt, er avviklet, og en ny teknologi tas ikke i bruk. Senest på tirsdag hadde Nordlys et oppslag hvor man sier at «Norge vil ikke ha supermaskinen» Videre står det: «Mens konkurrentene tar i bruk ny norsk teknologi som kan revolusjonere filetforedlingen, vegrer norske bedrifter seg.» Sjefen for Innovasjon Norge i Finnmark sier i samme oppslag at han er «redd maskinen blir for dyr i innkjøp for hardt pressede fiskeindustribedrifter».Og det står i fortsettelsen: «– Det er en dyr investering, sier Larsen, som medgir at både Island og Canada kan oppnå resultater dersom filetmaskinen virker som den skal.– Dersom maskinen blir en suksess, ligger konkurrentene foran oss, sier han». Dette betyr at Norge taper både for lavkostland og for dem som er villige til å ta i bruk ny teknologi. Mitt spørsmål er: Ser næringsministeren behov for å gjøre noe for å styrke konkurranseevnen til norsk fiskeindustri?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Fiskeriministeren har utvilsomt rett i at det å bruke offentlige virkemidler på en måte som ikke f.eks. virker konkurransevridende bedrifter imellom og regioner imellom, er en krevende øvelse. Fiskeriministeren har også rett i at pakker for å løse kortsiktige problemer ikke alltid er det beste på lang sikt. Men det er lov å ha to tanker i hodet på én gang. Jeg er helt enig med fiskeriministeren i at det må være et mål å gjøre hver fisk mer verdifull. Problemer for store deler av fiskeindustrien er imidlertid at man er i en kapitalsituasjon som ikke gjør det mulig å ta ut denne mergevinsten på fisken som fiskeriministeren snakker om. Sommeren 2003 sendte fylkesmannen i Finnmark en særskilt melding til statsministeren hvor det het at 40 pst. av fiskeindustrien og en rekke oppdrettsanlegg er gått konkurs, og at ca. 1 000 arbeidsplasser i industrien er gått tapt i løpet av kort tid. Hasvik, Vardø, Lebesby, Loppa, Måsøy, Kautokeino, Båtsfjord, Nordkapp og Gamvik er de kommunene i landet som har høyest arbeidsledighet. Det fiskeriministeren gjør, er ikke å levne disse kommunene store sjanser med det fiskeriministeren sier i denne debatten. Derfor er mitt spørsmål: Ser ikke fiskeriministeren at det er behov for en blanding av tiltak, også kortsiktige tiltak, for å hjelpe disse kommunene?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-12-09:
Inge Ryan har for så vidt rett i én ting, og det er at budsjettbalansen er så hellig at i enkelte tilfeller foreslår også Regjeringen å ta ut utbytte, for i neste omgang å tilføre egenkapital, for på den måten å berge budsjettbalansen. Det er ingen heldig måte å drive politikk på, det har Inge Ryan fullstendig rett i. Jeg begriper likevel ikke at regjeringspartiene i det hele tatt bruker energi på å prøve å forklare det høye utbyttet fra Statkraft med noe annet enn at det er satt så høyt av rent budsjettmessige hensyn. Hadde det vært et privateid aksjeselskap som hadde foretatt de disposisjoner som regjering og storting foretar, hadde det vært ulovlig i henhold til aksjeloven, og ikke i tråd med aksjelovens bestemmelser. Det regjering og storting gir et signal om, er rett og slett en behandling av dette selskapet, som er et viktig selskap for staten, som skaper usikkerhet bl.a. i forhold til kredittinstitusjoner, og som skaper usikkerhet om hva slags hensikter –og ambisjonsnivå – eierne har med dette selskapet. Den økonomiske situasjonen og de disposisjonene som er foretatt, har ført til at Statkraft har en dårligere kredittrating enn selskapet burde ha. Dette er uheldig og bør rettes på. Derfor er det altså fremmet et Dokument nr. 8-forslag som skal lovregulere adgangen til å ta ut utbytte i denne typen selskap, på samme måte som i aksjeselskap. Det kommer til behandling på et senere tidspunkt. Det er først og fremst av hensyn til å oppnå gunstig finansiering at Senterpartiet ser det som nødvendig å tilføre Statkraft ny egenkapital og sikre at dette selskapet skal ha en solid kapitalbase som gjør det til en sterk aktør i det norske energimarkedet i framtiden. Når det så gjelder de regionale såkornfondene, som forhåpentligvis vil være på plass i løpet av relativt kort tid, viser jeg til det innlegget som representanten Fossli hadde innledningsvis om Arbeiderpartiets og Senterpartiets holdning til dette spørsmålet. I tråd med det som flere av forvaltningsmiljøene har foreslått, fremmer vi forslag om at disse fondene skal deles opp i flere mindre fond. Det mener vi vil være tjenlig og vil gjøre det lettere å få privat kapital til disse fondene. Jeg må også til slutt få lov til å minne om at Senterpartiet allerede for et år siden mente at det var nødvendig å ha en risikodeling med 70 pst. på staten og 30 pst. på private for at man skulle klare å få privat kapital inn i disse fondene. Det var det kun Senterpartiet som mente for et års tid siden, og jeg ser nå at vi har forsinket mulighetene til å få privat kapital, ved at det ikke var vilje til å gå for en slik løsning allerede for et år siden. Jeg er derfor glad for at det er kommet på plass nå.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-12-09:
Det hersker stor harmoni mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet i dag, ser det ut til. Representanten Hedstrøm sa tidligere i dag at etter budsjettforliket er det mye i næringspolitikken som peker i riktig retning. Men i debatten i Odelstinget i går om utslippskvoter sa representanten Vaksdal fra Fremskrittspartiet at det største risikoprosjektet i Norge i dag er å drive industri med det nåværende regimet. Mitt spørsmål til Hedstrøm er da: Har ikke Fremskrittspartiet ansvaret for at dette regimet kan fortsette? Og er representanten Hedstrøm enig med sin partikollega i energi- og miljøkomiteen i at det er et risikoprosjekt å drive industri i Norge under den nåværende regjering?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-12-09:
Forslaget om å innføre kontrollavgift for fiskeriene ble i prinsippet vedtatt da regjeringspartiene og Fremskrittspartiet inngikk budsjettforlik den 12. november i år. Dette til tross for at man da neppe hadde sett på en eneste av de høringsuttalelsene som måtte være kommet inn om saken. Fiskerne reagerer kraftig og betegner nå disse partiene som avgiftspartier. De betegner det som nå skjer, som en avgiftsgalskap som snart tar knekken på kystfiskeflåten. Mine spørsmål er: Hva viser egentlig høringsuttalelsene om innføring av kontrollavgift? Er de positive, eller er de negative? Er det slik at de fiskerne som har uttalt seg til pressen, bare overdriver om dette avgiftspresset? Kan fiskerne vente seg nye forslag fra Regjeringen om flere avgifter for næringen framover?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2004-12-09:
Fiskeriministeren har flere ganger i dag hevdet at Arbeiderpartiet vil ha en regionalisering av fiskeressursene, og jeg går ut fra at statsråden da tenker på at Arbeiderpartiet har hatt i arbeid et kystutvalg som har lagt fram en innstilling om en helhetlig kystpolitikk. Denne innstillingen er meget godt mottatt langs kysten. Vi har fått positiv respons, ikke bare fra eget parti, men også fra mange andre aktører og fra næringer. Mange sier at endelig er det noen som har satt kysten på dagsordenen, og at dette har vært savnet. Dette er en omfattende innstilling som tar for seg kysten og kystsamfunnenes situasjon i sin helhet. Her er det et sett av forslag, virkemidler og tiltak. Dette er konkret, men det betinger politisk styring og ikke markedsmakt. Vi har laget en god tiltaksplan for kysten som vi inviterer til et samarbeid om. Når statsråden snakket om en regionalisering av fiskeressursene, oppfatter jeg det slik at dette gjelder vårt forslag om rekrutterings- og distriktskvoter – og der det er et flertall og et mindretall. Her er det delte meninger, også i Arbeiderpartiet, men det er en liten del av innstillingen. Jeg merket meg at statsråden siterte fra et vedtak som skulle være fattet i en organisasjon og knyttet til et foredrag jeg skulle ha holdt. Her burde statsråden også ha sagt hvor det kom fra, slik det vel står i Stortingets forretningsorden. Jeg er svært mye ute og presenterer Arbeiderpartiets kystpolitikk. Det gjør jeg med stort hell, og jeg får som oftest stor støtte. Så til representanten Nørve, som sier at Arbeiderpartiet vil subsidiere barkeepere og hotellpersonell om bord i disse fergene. Det er altså slik at de som er barkeepere, og de som jobber på hotellsiden på disse båtene, er også sjøfolk, for de inngår i en sikkerhetsbemanning. Og fergene bringer svært mange folk til Norge, noe som medfører mange overnattingsdøgn på land. Det burde også være med. Så jeg tror at dette faktisk virker motsatt. Det bringer overnattingsdøgn til de hotellene som representanten Nørve viste til. Så har jeg lyst til å spørre: Hva er det som har forandret seg så dramatisk med akkurat dette siden 29. juni 2001, da Jan Petersen skrev et brev til Norsk Sjømannsforbund og lovte støtte til dette?
Silja Ekeland Bjørkly (Høyre), 2004-12-09:
Først vil jeg benytte anledningen til å takke representanten Hedstrøm og Fremskrittspartiet for veldig konstruktive og gode forhandlinger i forbindelse med budsjettavtalen nå i høst. Men det er jo slik at Fremskrittspartiet bare stemmer subsidiært for regjeringspartienes forslag, og i den forbindelse ønsker jeg å komme med en påpekning og et spørsmål til representanten Hedstrøm. Jeg regner med at Fremskrittspartiet får med seg alle de positive tegnene vi ser i norsk økonomi nå. Vi har fått lavere arbeidsledighet, lav rente, flere nyetableringer av bedrifter, bedriftene ser mer positivt på fremtiden, og vi sporer en generelt positiv holdning fra næringslivet med hensyn til fremtiden. De fleste økonomiske begrunnelser for at pilene peker i riktig retning, er bl.a. Regjeringens stramme offentlige budsjetter og skattelettelsene som er gitt næringslivet. Fremskrittspartiet ønsker begge deler, både økt offentlig forbruk og skattelettelser. Deler ikke Fremskrittspartiet Regjeringens og landets ledende økonomers begrunnelse for at norsk næringsliv ser positivt på fremtiden, og at vi dermed kan se positivt på fremtidens velferd og verdiskaping?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Eg vil også nytte anledninga til å takke for eit godt og konstruktivt samarbeid med Framstegspartiet i komiteen i budsjettbehandlinga. Men eg har lyst til å gripe litt fatt i dette med landbruk. For Kristeleg Folkeparti er det viktig å ha ein god landbrukspolitikk. Men Framstegspartiet sine drastiske kutt i løyvingane for å skape eit robust landbruk synest eg verkar mot formålet. Kva vil skje med distrikta dersom Framstegspartiet sin landbrukspolitikk får gjennomslag? Det er jo mange område der Framstegspartiet endrar politikken, t.d. gjeld det kommuneøkonomi og fleire andre ting, etter kvart som dei har fått ordførarar rundt omkring. Når vil Framstegspartiet ta innover seg kva det betyr å ta heile landet i bruk, at det å ha ei landbruksnæring i ulike delar av landet er viktig for busetjing og distriktspolitikk? Så kunne eg tenkje meg å komme med eit lite spørsmål i forhold til fiskeri. Framstegspartiet har som sitt primærstandpunkt å kutte tilskott til næringstiltak i fiskeria med 30 mill. kr. Men ser ikkje Hedstrøm at det ville vere positivt for fiskeria t.d. å halde oppe føringstilskottet?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2004-12-09:
Representanten Inge Ryan er og har vore veldig oppteken av utfordringane i distrikta. På fleire område har vi hatt eit godt samarbeid, også i samband med budsjettet, sjølv om det er Framstegspartiet vi har hatt ein budsjettavtale med. Men når ein ser på SV sitt alternative budsjett når det f.eks. gjeld jordbruk, så vil ein sjå at det er veldig få millionar kroner som eigentleg skil mellom Regjeringa sitt forslag og SV sitt forslag. Betyr det at SV i hovudtrekk er einig med Regjeringa når det gjeld landbrukspolitikken? Når det gjeld næringspolitikken og distrikta, så er SV veldig oppteken av at vi har tilskott og verkemiddel. Det er veldig bra, men vi må også ha ein generelt god økonomisk politikk. Vi må ha ein skattepolitikk som er positiv for næringslivet, og der verkar det som om SV har panikk for å gjere gode ting for næringslivet, og går imot mange ting.