trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Denne riksrevisjonsrapporten er en balansert rapport, som gir et bilde av en rovviltforvaltning som i hovedsak fungerer godt, men som har noen områder hvor det er behov for forbedringer. Jeg kan trekke fram en ting jeg har vært opptatt av, og det gjelder hensynet til forvaltningen av samiske næringsinteresser, som også er kulturbærende, for å nevne noe. Så har jeg forståelse for at også andre hensyn enn undersøkelsens faktiske temaer er relevante for rovviltpolitikken, slik som andre næringsinteresser ut over beitenæringen. SV har blitt med på en merknad om dette som merker seg akkurat det. Likevel er det grunn til å peke på hva som er det faktiske formålet med undersøkelsen – de temaene rapporten tar for seg – som komiteen har behandlet. Det er veldig viktig at vi når de bestandsmålene som er satt for rovvilt. Vi må følge naturmangfoldlovens bestemmelser og forpliktelsene vi har etter internasjonale konvensjoner for levedyktige bestander av rovdyr. Det kunne blitt vektlagt mer i innstillingen fra denne komiteen at disse forpliktelsene også er en grunnleggende del av det Stortinget har bestemt at rovviltforvaltningen skal ivareta. Jeg synes den listen som Riksrevisjonen selv starter med i rapporten, som peker på alle de forutsetningene de skal undersøke om forvaltningen faktisk følger opp, gjerne kunne vært mer til stede i innstillingen vår. Så er det sånn at Riksrevisjonen kommer med noen merknader som gjelder noe vi i SV kanskje er ekstra opptatt av, nemlig ansvaret regjeringen og Klima- og miljødepartementet har for å følge opp at nemndenes forvaltning er i tråd med bl.a. internasjonale forpliktelser. Det har Stortinget vedtatt. I denne rapporten kommer det fram stor uenighet, manglende avklaring mellom de regionale nemndene og departementet. Så for både å ivareta næringsinteresser, bruk av utmark til beite, som er viktig for naturlandskap og sysselsetting, og å ta vare på rovdyrene våre i tråd med det internasjonale ansvaret vi har, må forvaltningen være effektiv og følge opp internasjonale forpliktelser. Det må også være målet for den behandlingen som kontrollkomiteen har av denne rapporten.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Apropos hva Stortinget har vedtatt: Stortinget har vedtatt at Klima- og miljødepartementet har et særskilt ansvar for å følge opp vedtak gjort av rovviltnemnda – at de er i samsvar med internasjonale forpliktelser. Et område hvor Riksrevisjonen faktisk kommer med kritikk – som det kan være interessant at debatten også handler om – gjelder departementet, som får kritikk for ikke å følge opp dette ansvaret godt nok når de over mange år ikke har avklart uenighet med de regionale forvaltningsplanene for rovvilt. Det er enkelte regioner som går lenge uten forvaltningsplan, bl.a. fordi Miljødirektoratet peker på at planene ikke vil ivareta bestandsmålene. Deler statsråden denne kritikken, og hva vil regjeringen gjøre for at dette blir avklart raskere i tiden som kommer?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Takk til saksordføreren for godt arbeid med denne revisjonen og en god gjennomgang også i sitt innlegg av det som for det meste er en innstilling fra en samstemt komité. Derfor vil jeg bruke litt tid på noe som kun de rød-grønne partiene står på i innstillingen i dag. Det er bekymrende at arbeidssøkende innvandrere har en synkende sysselsettingsrate over tid, når det gjelder både dem som har deltatt på tiltak, og dem som ikke har deltatt. Selv om de kommer ut i jobb, faller de ut igjen. I rapporten pekes det på mangel på kompetanse som en mulig årsak, og at det å gi bedre formelle kvalifikasjoner gjennom opplæring kan bidra til å forhindre dette. Men rapporten peker også på at brukerne som deltar i arbeidstrening, oftest får jobb i det ufaglærte arbeidsmarkedet, og at svak tilknytning til arbeidslivet og dårlig lønn er årsaker. Så for å si det på en annen og litt mer direkte måte: Vi snakker her om utvikling av et A- og et B-lag. De som kommer inn i arbeidslivet gjennom tiltak, kommer inn i et arbeidsliv preget av midlertidighet, deltid, bemanningsbyråer og lite organisering. Derfor er kanskje noe av det viktigste vi kan gjøre, å sørge for at alle, også de som er nye i det norske arbeidslivet, får ta del i et trygt og organisert arbeidsliv med hele og faste stillinger. Det handler om politiske valg framover som ikke denne komiteen behandler. Det handler ikke minst om fagforeningsgrad og sånt noe. Men det grunnlaget som denne rapporten gir, og som komiteen har behandlet, viser hvor viktig akkurat det er, og det tenker jeg også er fint å bemerke i vår behandling av denne rapporten.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Denne riksrevisjonsundersøkelsen handler om noen veldig viktige forpliktelser Norge har overfor vårt samiske urfolk. I henhold til den europeiske pakten om regions- og minoritetsspråk er både samisk, kvensk og romanés – romani – anerkjent som regions- og minoritetsspråk i Norge og dermed sikret et helt spesielt vern. Språk er en kulturbærer – kanskje den viktigste kulturbæreren. Derfor er innsatsen for å sikre at samisk, både nordsamisk, sørsamisk og lulesamisk, er levende språk i rik utvikling, helt avgjørende, slik NOU-en Hjertespråket fra 2016 også har vist. Muligheten til å få undervisning av god kvalitet både i og på samisk for alle elever som har rett på dette, er noe av det viktigste vi kan gi. Jeg slutter meg til saksordførerens innlegg og det gode arbeidet som er gjort, og viser til anbefalingene fra Riksrevisjonen, som hele komiteen støtter. Vi trenger flere lærerstudenter. Vi må få informert elever om retten til samisk undervisning. Fjernundervisningen må styrkes. Og vi må samarbeide med Stortinget om alt dette, og spesielt om å sikre gode læremidler på samisk. Jeg vil dvele litt ved akkurat dette om informasjonen som skal gå til de elevene som har rett på samisk undervisning, for det gjelder særlig alle de kommunene utenfor akkurat det området komiteen besøkte som en del av behandlingen, alle kommunene utenfor de samiske kjerneområdene i nord. Det er et stort ansvar å huske på at disse forpliktelsene og disse rettighetene gjelder i hele landet, og at det med stor sannsynlighet er elever i ganske mange kommuner som har rett på slik undervisning, men som ikke får det. Da vi reiste med komiteen, ble det drodlet rundt mange praktiske, gode løsninger for hvordan man kan få til det, hvordan man kan informere allerede ved skolestart for førsteklassingene. Det burde være mange muligheter for utdanningsmyndighetene til å følge opp og lage et system, slik at alle de elevene som har denne retten, får den. Det vil være et veldig viktig bidrag for at vi bedre skal kunne ivareta våre forpliktelser for dette språket.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Denne komiteen besøkte kjerneområdene, hvor samisk blir mye brukt i skolen. Men så vet vi at et av hovedtemaene i Riksrevisjonens rapport dreier seg om resten av landet, hvor det kan være ganske mange elever som har rett på samiskundervisning, men som ikke får det og ikke informeres om den rettigheten. Som jeg nevnte i innlegget mitt, er det ganske enkelt å drodle om praktiske måter man kan løse det på, f.eks. når elevene innskrives i skolen. Derfor vil jeg spørre statsråden om det er noe regjeringen kan gjøre overfor kommunene, sånn at man er i stand til å tilby den informasjonen om de rettighetene på en bedre måte enn i dag.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Jeg vil nevne noe jeg ikke rakk i mitt første innlegg. Investeringene i gasskraft og vannkraft utenfor Norden har ikke hatt tilfredsstillende lønnsomhet, og Statkraft har ikke vært god nok på å overholde vedtatte kostnadsestimater for internasjonale vannkraftprosjekter, finner Riksrevisjonen. Det er komplisert tematikk, så jeg vil stille et litt åpent spørsmål. Stortinget har slått fast at selskapet, altså Statkraft: «skal bidra til en lønnsom forvaltning av norske naturressurser og at avkastningen for norske kraftressurser best mulig kommer fellesskapet til gode og at selskapets ressursdisponering bidrar til en samfunnsmessig god og sikker energiutnyttelse.» Slik lyder Stortingets innstilling i en tidligere sak. Hva vil statsråden gjøre for å forsikre seg om at Statkraft har kontroll på kostnadene, og for å sikre at vannkraftressursene kommer fellesskapet til gode?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Takk til statsråden for et godt svar på det. Jeg drister meg til å dvele ved akkurat én del av dette komplekset – om ikke tilfredsstillende lønnsomhet på utenlandsinvesteringer. Et av de eksemplene som trekkes fram, er investeringer i gasskraft i utlandet. Det er flere årsaker til at det har vært mindre lønnsomt enn man trodde, men en av dem er veldig interessant for oss, og det er at det har vært økt etterspørsel etter fornybarkraft. Særlig sol har kommet opp som et alternativ. Hvordan tenker statsråden at disse positive endringene i verden skal påvirke oppfølgingen av statens eierskap i Statkraft?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Riksrevisjonen peker på at deltid og lav bemanning er som en ond sirkel i denne saken. Lav bemanning gjør at de ansatte både slutter tidligere og jobber i mindre stillinger, som igjen gir utfordringer med å få god nok bemanning. Det har gått ut forventninger om å jobbe for heltidskultur fra Helse- og omsorgsdepartementet og ut i tjenestene en stund nå. Selv om heltidsandelen har økt noe – som er gledelig – sier Riksrevisjonen at det fortsatt er mulig å mobilisere mer arbeidskraft blant de ansatte, og at helseforetakene mangler en god systematikk for å skape heltidskultur. Derfor vil jeg spørre statsråden: Hva vil statsråden gjøre med det? Hva mer kan gjøres når Riksrevisjonen kommer med den påpekningen?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Det er interessant å lese brevvekslingen, for å kalle det det, mellom statsråden og Riksrevisjonen på akkurat dette punktet. Riksrevisjonen erkjenner at 90 pst. er snittet på stillingsbrøken, men likevel viser de til at det f.eks. blant jordmødre er et annet bilde. På enkelte sykehus og i enkelte foretak er situasjonen langt dårligere enn som så, og de peker på at man fortsatt har et stort forbedringspotensial. Som jeg nevnte i replikken min, henger dette sammen med bemanning. Derfor vil jeg spørre statsråden: Er han enig i at bemanningen når det gjelder særlig sykepleiere og jordmødre, må økes? Hvordan følger han opp det, f.eks. inn mot også utdanningsinstitusjoner?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Takk for innledningen til statsråden. Fra Arbeiderpartiets side er vi overbevist om at det er riktig å sørge for å ha levedyktige bestander av de fire store rovdyrene, og vi registrerer også, som statsråden var inne på, at Riksrevisjonens rapport peker på at bestanden er for høy for noen og for lav for andre – og at begge deler krever tiltak for å nå inn. Det er jo et bredt rovviltforlik, selv om det ikke akkurat har vært Venstres prioriterte standpunkt. Heldigvis er det et veldig bredt forlik i Stortinget, der vi er enige om å ta vare på de store rovdyrene. Da vil jeg spørre statsråden litt om strategien for det, for min overbevisning er at det å spille på de moderate kreftene er det som kan føre til en litt mindre konfliktorientert bevaring av naturen. På utsida av Stortinget var det en demonstrasjon der 4 000 demonstrerte for at Stortingets vedtak skulle følges opp – ikke en demonstrasjon mot rovvilt, som enkelte presenterte det som, nei, for at Stortingets vedtak skulle følges opp. Er statsråden enig i at det er litt interessant at vi får en sånn demonstrasjon, og vil han følge opp den?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Når statsråden sier at konflikten blir mindre og mindre, var det vel kanskje ikke det vi fikk inntrykk av gjennom høringen. Men det er bra hvis statsråden vil spille på de moderate kreftene, for det er f.eks. enkelte som hevder at den demonstrasjonen som var på utsida her, var en demonstrasjon fra rovviltmotstandere. Kanskje var det noen av dem der, men parolene var i hvert fall: Følg Stortingets vedtak. Det er derfor jeg vil bore i det, for jeg er overbevist om at det er den beste strategien for naturen, og jeg utfordrer statsråden nok en gang på det, for det er ingen tvil om at hans forgjenger har bidratt mer til provokasjon enn til brubygging. Da vil jeg gi statsråden mulighet til også å bekrefte at han aktivt vil følge opp Stortingets intensjon når det gjelder de bestandene som er for store, som når det gjelder de bestandene som er for små.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Nå blir det en anledning om ikke lang tid til å diskutere muligheten for å gjøre lovgrunnlaget tydeligere når det gjelder at bestandsmålet er et selvstendig grunnlag for å gjøre det statsråden sa han ville gjøre, sørge for at vi holder oss omtrent på bestandsmålet. Representanten Nævra var tidligere inne på noe som er veldig riktig, og som vanskeliggjør rovviltforvaltningen, og det er at bjørn har veldig lavt reproduksjonstall, mens ulven har veldig høyt reproduksjonstall. Og det er nettopp det høye reproduksjonstallet som bidrar til frykten for at en ikke følger Stortingets vedtak, også om at når målsettingen er fulgt opp, så skal en holde det nivået. Det er nettopp den frykten som er der. Så jeg håper statsråden kan bekrefte at han tar konsekvensen av det han prisverdig sa i sin innledning, at også når det gjelder de bestandsmålene som er for høye, vil det bli satt inn tiltak.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Takk til saksordføreren for en grei presentasjon av det som i all hovedsak er en enstemmig innstilling. Selv om det er litt delte merknader, er det ikke noen direkte uenighet. Derfor skal jeg heller rette søkelyset på den situasjonen vi er i. Jeg er veldig bekymret for disse gruppene i dagens situasjon med koronautfordringene. Det er ualminnelig viktig, som det går fram av Riksrevisjonens rapport, at vi blir flinkere enn vi er i dag til å analysere den kompetansen folk faktisk har med seg fra utlandet, for ganske mange har det. Spørsmålet er om den kan konverteres og godkjennes i Norge. Det er viktig, selvfølgelig – selv om det er kommunene som har hovedansvaret for undervisningen for dem som blir bosatt, er det en del av undervisningssamfunnet Norge. Men ikke minst, fordi arbeidsministeren er her, vet vi at sysselsettingen er lavere i disse gruppene enn i gjennomsnittet i befolkningen, og at veldig mange er sysselsatt i lavlønnsyrker. Det er veldig mange nettopp i disse yrkene som nå er permittert, og for noen små firmaers vedkommende vil være permittert så lenge at de kanskje blir arbeidsledige fordi firmaet går dukken. Derfor er det all grunn til å ha oppmerksomhet spesielt på dagens situasjon, for Riksrevisjonen har her på en forbilledlig måte laget en interessant rapport, en rapport som vi kan lære noe av. Jeg vil også be spesielt om at vi både når det gjelder arbeidsmarkedstiltak, tilbud om praksisplasser, for vi vet at språk læres veldig bra gjennom å være i jobb og benytte språket i jobben, og når det gjelder andre ytelser, tar hensyn til at denne gruppa er enda mer utsatt enn gjennomsnittet av det norske folk med den krisa vi nå har. Det håper jeg statsråden tar med seg i både revidert budsjett og i framtidige pakker som vil komme.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Jeg vil være veldig konkret. Som jeg nevnte, var en av de tingene som ble tatt opp da vi var i Sametinget og på høyskolen, at de kunne ha gode kandidater med den for samfunnet viktige kunnskapen i samisk, men som ble forhindret i å starte på sine studier på grunn av kompetansekravet i matematikk – som et eksempel. Kan statsråden tenke seg å fravike det for at vi kan få tak i de samfunnsnyttige kreftene som er så veldig få og sårbare – særlig i lulesamisk og sørsamisk, men også i nordsamisk?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Jeg er kjent med at det er en diskusjon generelt om kompetansekrav. Det er ikke den jeg ønsker å reise nå, men at vi har et felles ansvar for tre språk som er veldig sårbare – særlig to av dem. Og vi blir presentert for at her er det så få kandidater å få tak i: Hvis en av dem har 3 i matematikk, men for øvrig har spesielt god kompetanse i sørsamisk, vil det ikke da være bra for samfunnet om den kandidaten fikk anledning til å studere for å bli lærer, og så greie seg med 3 i matematikk?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Det er bra at statsråden vil evaluere og diskutere de kravene, men nå har vi altså en anledning til det. Det er Riksrevisjonens rapport, og i forbindelse med det har vi blitt presentert for noe som er veldig konkret. Jeg ber ikke om evaluering av hele kompetansekravet, jeg sier: Kan vi av hensyn til samfunnets behov for vanskelig tilgjengelige lærerkrefter gjøre et unntak for disse? Jeg snakker ikke om å reversere hele reformen, det får andre diskutere, men akkurat når det gjelder vårt ansvar for samisk språk – de sier det kunne vært et virkemiddel, de har hatt kandidater som ikke tar utdanningen på grunn av det kompetansekravet – kunne statsråden tenke seg å gjøre et unntak akkurat for det når vi nå holder på å evaluere opplæringen i samisk? Det er jo det vi er her og gjør.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
La meg først få takke saksordføreren for jobben og understreke det han sa, at når vi får rapporter som dette, er hovedinntrykket, som vi i liten grad snakker om, at veldig mye av styringen er bra. Det gjelder forvaltningen og de statlige selskapene. Jeg tror et bidrag til det er nettopp Riksrevisjonens rapporter, som har det søkelyset de har på forskjellige statlige virksomheter. Jeg vil understreke det statsråden sa, særlig om helseområdet, om at vi i Norge tror at det er likt helsetilbud over hele landet, men at det kan være ganske stor forskjell i behandlingen av like sykdommer på forskjellige steder. Det er det viktig at statsråden tar med seg i det videre arbeidet. Jeg tror det ble nevnt i fjor også. Apropos nevnt i fjor: Denne gangen har vi fått en rapport som kanskje er litt annerledes enn den vi behandlet i fjor. Et av hovedtemaene i fjor var lederlønninger, og på grunn av den diskusjonen som har vært om det samme teamet etter at vi hadde den diskusjonen her i salen i fjor – jeg hadde bl.a. en diskusjon med både helseministeren og daværende næringsminister om det – håper jeg at statsråden nå kan si noe om oppfølgingen av det. Det er nemlig en tråd også i kontroll- og konstitusjonskomiteens arbeid, og det er ikke noen tvil om at spørsmålet om utviklingen av lederlønninger ikke har blitt mindre aktuelt det siste året enn det var da vi hadde Riksrevisjonens rapport til behandling for et år siden. Selv om det ikke er en sentral del av årets rapport, håper jeg det blir omtalt av statsråden når det gjelder oppfølgingen av det vi hadde i fjor. Jeg husker at ett av temaene vi diskuterte i fjor med daværende statsråd og helseministeren, var: Hva er egentlig en urimelig lederlønnsutvikling? Min definisjon av det er: Hvis den er større enn gjennomsnittlig lønnsutvikling i samfunnet, er det grunn til å passe på lederlønnsutviklingen, enten det er blant ansatte ledere eller blant styreledere. Jeg håper at også det spørsmålet blir adressert av statsråden i år.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Statsråden sa at hun kommer tilbake til det temaet som jeg snakket om i innledningen, så da venter jeg i spenning på det. Jeg er glad for at statsråden sier at man skal følge god eierskapsstyring. Jeg kan fortelle statsråden at noe av det første denne kontroll- og konstitusjonskomiteen gjorde da vi overtok ansvaret, var nettopp å ha en ryddig gjennomgang av forskjellen mellom private selskaper, børsselskaper der staten er en av eierne, og heleide selskaper. Her snakker vi om et heleid selskap. Derfor lurer jeg på, med tanke på Riksrevisjonens anbefaling, om statsråden vil vurdere om det kan gis mer utfyllende informasjon til Stortinget om Statkrafts investeringer i utlandet og andre strategiske satsingsområder. Er det en av de anbefalingene fra Riksrevisjonen som statsråden kan tenke seg å følge opp for bedre å kunne følge med den utviklingen som er omtalt i denne rapporten?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Jeg mener også, som jeg sa innledningsvis, at selskapet skal følges opp på en ordinær måte. Men det er et heleid og, som statsråden selvfølgelig vet, et veldig viktig selskap i Norge, og Riksrevisjonen har altså bedt om en vurdering om det kan gis mer utfyllende informasjon til Stortinget om investeringer i utlandet og andre strategiske satsingsområder. Det er det jeg ønsker svar på, om statsråden tenker å følge opp den anbefalingen fra Riksrevisjonen.
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-05-05:
Det er fleire som har nemnt det med Riksrevisjonen og tilnærminga deira. Riksrevisjonen hoppa over fleire felt innanfor rovviltforvaltninga som ikkje fungerer godt nok, og som det står tydeleg i rovviltforliket korleis skal fungere, eller som Stortinget har forventningar til korleis skulle fungere. Då vil eg peike bl.a. på utfordringa med genetisk leveevne for ulv og jerv. Når det gjeld jerv, har NINA ein rapport, 1255, der dei har dokumentert at det er god utveksling av jerv i Sør-Noreg. Dei skriv at nemndene har lykkast i å la den vesle bestanden i dei vestlege områda utvide seg, slik at han no er knytt til hovudbestanden i Skandinavia. Samtidig har forvaltninga lykkast i målsetjinga om å hindre utbreiing av jerv i dei vestlege og sørlege fylka i Noreg. Når jerven var så å seie utrydda fyrst på 1970-talet, og bestanden no ligg langt over bestandsmålet, må vi vel seie at han er levedyktig, og at det er god forvaltning for dette, slik eg tolkar det. Når det gjeld ulv, problematiserer dei heller ikkje at bestandsmålet for ulv ligg langt over det som Stortinget har bestemt, og at trykket frå ulv no kjem i større og større grad utanfor ulvesona. Kvifor problematiserer ikkje Riksrevisjonen i større grad det faktum at vi ligg over bestandsmålet for både ulv og jerv, og at ulv er noko av det mest konfliktfylte vi har innanfor rovviltforvaltninga? Og det blei ikkje demonstrert utanfor Stortinget to gonger dei siste åra for å utrydde ulven, men for å forvalte ned på bestandsmålet. Det burde Riksrevisjonen ha både problematisert og påpeikt. Noko anna er at ein peikar på at lisensfelling fungerer for å regulere dei fleste rovviltbestandane, men at skadefelling i liten grad er effektiv. Skadefelling på barmark er ofte nesten nyttelaust, er det mange som seier, og det har vi mykje dokumentasjon på. Det er ei utfordring med lisensfellinga også fordi dei kommunale lisensfellingslaga ikkje får brukt dei hjelpemidla som trengst. Det står i rovviltforliket under 2.2.4: «I de tilfeller der lisensfelling ikke gir tilfredsstillende uttelling, skal miljøforvaltningen så langt det er mulig sørge for at resterende kvote tas ut i de områdene lisensfellingskvote er gitt. Uttak i det som av rovviltnemndene er definert som prioriterte beiteområder i de enkelte regionene blir prioritert.» Dette følgjer ikkje miljøforvaltninga eller departementet opp, så det skapar konfliktar, og det burde Riksrevisjonen ha påpeikt.
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-05-05:
Eg vil gå så langt som til å seie at ein kan få inntrykk av at miljøforvaltninga og Klima- og miljødepartementet trenerer for å svekkje den regionale forvaltninga og for ikkje å følgje det Stortinget har bestemt. Eit eksempel er at lisensfellinga ikkje fungerer optimalt, og – i tillegg til det Riksrevisjonen kommenterer – er basert på meir eller mindre frivillig arbeid. Dei hjelpemidla som skal til for å lykkast med effektive og raske uttak, er ikkje til stades i stor nok grad – f.eks. bruk av scooter. Det har vore meldt inn mange gonger. Det er noko som miljøforvaltninga sjølv bruker i sine uttak der det skjer, spesielt på jerv. Lisensfelling er ikkje jakt eller fritidssyssel, som ein kan få inntrykk av at nokre meiner, men eit fellingsoppdrag basert på lisensfellingskvotar som er godkjende av staten. Då bør staten i større grad inn og sørgje for at vi held oss på det bestandsmålet som er vedteke også. Det vart gjort nokre grep med lov til å bruke ljos og kamera, men dette held ikkje. Det står klart og tydeleg i rovviltforliket: «Det er et mål at den regionale myndigheten i rovviltforvaltningen skal styrkes.» Dette burde revisjonen problematisert. Når vi no gjennom Prop. 90 L frå Klima- og miljødepartementet får melding om at ein vil gå frå åtte til seks rovviltnemnder, vil det svekkje den regionale rovviltforvaltninga. I rovviltforskrifta § 5 står det: «I hver forvaltningsregion skal en rovviltnemnd ha hovedansvaret for forvaltningen av gaupe, jerv, bjørn og ulv. Rovviltnemnden skal gjennomføre vedtatt nasjonal rovviltpolitikk innenfor sin region, og skal ha nær kontakt med berørte kommuner og organisasjoner.» Dette blir vanskeleg med regionar større enn Danmark. Rovviltnemndene skal forvalte etter den tosidige målsetjinga og etter bestandsmålet for den enkelt rovviltarten. Dei skal vere eit bindeledd mellom lokale interesser og utfordringar og departement og direktorat og skal sikre at partar blir høyrde og forstått, samtidig som dei skal følgje sine vedtekne og godkjende forvaltningsplanar, som er baserte på lokale forhold, kunnskap og erfaringar opp mot nettopp det Stortinget har bestemt, noko dei då gjer i dag. Så det er ikkje rovviltnemndene som driv omkamp om politikk, som ein del meiner. Eg vil heller påstå at det er direktorat og departement. Til slutt: Vi treng ei rovviltforvaltning som ser på fakta bak tala, tek folk og næring på alvor, og som fører til større tillit på tvers av styringslinjene og etatane. Eg vil påstå at slik er det ikkje i dag.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-05:
Riksrevisjonens funn og vurderinger i denne rapporten sammenfaller i all hovedsak med mye av det som er kommet fram i en rekke andre utredninger og rapporter de siste årene, og også med den kunnskapen Kunnskapsdepartementet har om hva som er utfordringene på integreringsfeltet. For å møte disse utfordringene har regjeringen derfor satt i gang en omfattende integreringsreform. Høsten 2018 la regjeringen fram integreringsstrategien «Integrering gjennom kunnskap» for perioden 2019 til 2022. Utdanning, kvalifisering og arbeid er sentrale innsatsområder for denne strategien. Den er utarbeidet sammen med andre departementer som er sentrale aktører på integreringsfeltet, og det er sju departementer som har ansvar for tiltak i strategien. Vi ser også at det er behov for en gjennomgang av det samlede virkemiddelapparatet, slik Riksrevisjonen anbefaler, og vil ta initiativ til en slik samlet gjennomgang. Et viktig grep i reformarbeidet er Prop. 89 L for 2019–2020, lov om integrering gjennom opplæring, utdanning og arbeid, også kalt integreringsloven, som ble lagt fram for Stortinget den 24. april 2020. Integreringsloven skal erstatte introduksjonsloven, som vi har hatt siden 2003. Det er en målsetting at den nye loven skal bidra til at flere innvandrere deltar i og får en varig tilknytning til arbeidslivet. Introduksjonsprogrammet skal i større grad fylle gapet mellom hva slags kompetanse deltakerne har når de kommer til Norge, og hva som kreves i det norske arbeidsmarkedet. For å nå det målet legges det til rette for at programmet skal føre til mer formelle kvalifikasjoner for deltakere som har behov for det. Videre må opplæringen i norsk og samfunnskunnskap i større grad gi deltakerne tilstrekkelige norskkunnskaper for at de kan komme seg ut i utdanning eller få en varig tilknytning til arbeidslivet. I proposisjonen foreslås innretningen av norskopplæringen endret fra gjennomførte timer til et krav om å nå et minimumsnivå i norsk, og det foreslås å innføre et kompetansekrav for lærere som underviser i norsk. For å gi et mer tilpasset tilbud til den enkelte foreslår vi å innføre differensiert programtid for deltakere i introduksjonsprogrammet. En sentral del av bakgrunnen for den nye loven har vært at det er for store lokale variasjoner i kvalitet og virkemiddelbruk blant kommunene, og vi ser at det er for mange kommuner som ikke etterlever regelverket. Det er blitt påpekt gjennom evalueringer og tilsyn og også av Riksrevisjonen. Vi innfører derfor nå et forsvarlighetskrav, og det gjøres for å sikre at tilbudet kommunen gir etter integreringsloven, skal være av en viss kvalitet og forankret i fagkunnskap og faglige retningslinjer.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-05:
Takk for spørsmålet. Jeg tenker nok at denne problemstillingen er litt mer kompleks enn det den blir presentert som. Det er viktig å huske at selv om vi nå stiller en del konkrete karakterkrav til lærerutdanningen, som gjør at en del søkere ikke oppfyller kravene, har både karakterkrav og kvalitetsheving av lærerutdanningen generelt ført til at flere søker. Det er en helt reell frykt at dersom man viker på noen av disse kravene, bidrar man til – jeg tror ikke alene, men sammen med eventuelt flere tiltak – at lærerutdanningen blir mindre attraktiv, og dermed at færre søker. Så jeg tror ikke det er så enkelt som at det å fravike et sånt krav gjør at flere ønsker å bli lærere.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-05:
Som sagt mener jeg at disse kompetansekravene i sum har bidratt til å gjøre lærerutdanningen mer attraktiv og dermed gitt oss flere og bedre søkere. Så har regjeringen hele tiden sagt at vi må være åpne for å kunne diskutere og evaluere disse kravene – om de treffer riktig eller ikke. Jeg mener at det hadde vært altfor tidlig å skulle reversere et slikt krav allerede nå – det har virket altfor kort tid – men dersom det på sikt skulle vise seg at det gjør at enkelte dyktige kandidater ikke får mulighet til å ta en utdanning som vi trenger at de tar, er jeg selvsagt veldig åpen for å diskutere det.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-05:
Nå har ikke jeg registrert at Riksrevisjonen har pekt på akkurat dette som et veldig sårt punkt for å få den rette kompetansen i lærerutdanningene. De har derimot løftet fram som en problemstilling det å få nok kvalifiserte. Da har jeg lyst til å bruke anledningen til å minne om at regjeringen gjennomfører en rekke tiltak for å gjøre lærerutdanningen mer attraktiv, ikke minst lærerutdanningen i Nord-Norge, bl.a. med nedskrivning av studielån som et siste tiltak. Men som sagt, jeg har signalisert at over tid må vi selvsagt være åpne for å vurdere eventuelt uheldige konsekvenser av denne typen krav. Det ønsker jeg å gjøre.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-05:
Takk for spørsmålet. Dette vil være en viktig prioritet for oss å følge opp. Jeg mener nok det er riktig at det er Sametinget som skal ha denne oppgaven – jeg tror de står nærmest for å greie å finne en god løsning på denne utfordringen. Jeg har allerede hatt et dialogmøte med Sametinget, riktignok knyttet mest konkret til de utfordringene vi nå har sett i perioden med koronasmitte og mange elever som får fjernundervisning, og en sterk bekymring for mange av elevene i det samiske området. Men dette er et område som jeg vil følge opp tett. Jeg tror det beste er å løse det i en tett dialog med Sametinget for å finne de beste løsningene på denne utfordringen.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-05:
Ja, jeg mener både Riksrevisjonens rapport og åpenbart også komiteens besøk i Finnmark gir veldig mye god og nyttig informasjon om hvordan vi bør følge opp dette arbeidet videre. Jeg har selv blitt invitert på besøk, men på grunn av omstendighetene har det ikke vært mulig å gjennomføre et slikt besøk. Jeg tenker at det er et behov for å treffe bedre med de virkemidlene vi bruker i dag, og jeg tror at vi trenger en god dialog med Sametinget for å finne ut av hvordan vi best kan løse det. Vi har fått et veldig godt kunnskapsgrunnlag her. Jeg tror det beste er å følge opp den konsultasjonsordningen vi har med Sametinget, slik at vi greier å bruke de ordningene vi har på en god måte.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-05:
For det første gir Riksrevisjonens rapport et veldig godt grunnlag for å ta opp dette temaet med kommunene. Det vi nå har fått, er en veldig god dokumentasjon på at mange ikke er bevisst sine rettigheter. Den beste måten staten kan ha en sånn dialog på, er gjennom KS, som er kommunenes organ opp mot staten. Dette er et tema som jeg tenker at det er mest naturlig å drøfte med KS.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-05:
Siden både siste taler og flere har vært inne på behovet for å styrke rekrutteringen til lærerutdanningene, tenkte jeg at jeg skulle si litt mer om det. Når det gjelder nettopp rekruttering til lærerutdanningene, er det ingen tvil om at det står høyt på dagsordenen for regjeringen, og i løpet av de tre siste årene har de tre institusjonene som har samisk lærerutdanning, fått til sammen 15 mill. kr til rekruttering og kvalifisering av lærere. Det er også veldig mye spennende faglig utviklingsarbeid som foregår på dette området, og jeg vil særlig trekke fram innsatsen innenfor lulesamisk og sørsamisk ved Nord universitet, siden det er her behovene nå er størst. Grunnskolelærerutdanningene i lulesamisk og sørsamisk kom i gang i henholdsvis 2018 og 2019, og det planlegges oppstart av arbeidsplassbasert barnehagelærerutdanning fra 2020. Og ettersom det er store utfordringer med rekruttering av lærere i Nord-Norge og til undervisning i og på samisk, har regjeringen etablert insentiver gjennom ulike ordninger for sletting av studielån i Lånekassen. Studenter som tar samisk som del av eller som et tillegg til lærerutdanningen, kan få slettet mellom 50 000 og 210 000 kr av studielånet sitt, og de beste ordningene gjelder da grunnskolelærerutdanning, der behovet også er aller størst. Jeg tror fortsatt ikke disse insentivene løser utfordringen, for det er en ganske stor utfordring, men det er i hvert fall noen viktige skritt på veien, og jeg håper at over tid vil de vise seg å ha god effekt, slik at vi sikrer god kompetanse på samisk over hele landet.
Svein Harberg (Høyre), 2020-05-05:
Språk engasjerer oss, og det engasjerer meg. Det er helt avgjørende for kommunikasjonen oss imellom, det er avgjørende for identitet, og det er ikke minst avgjørende for kulturbygging. Det er ingen tvil om at det er utfordrende å være et mindretallsspråk i et land. Ekstra utfordrende blir det kanskje når det gjelder de samiske språkene, fordi det er tre språk, altså både lulesamisk, sørsamisk og nordsamisk. Riksrevisjonen peker på en del utfordringer rundt opplæringen i og på samisk. Takk til saksordføreren, som har gjort en utmerket jobb med denne saken, og til hele komiteen for engasjementet, og for at vi sammen reiste til de samiske områdene, de nordsamiske riktignok, for å få med oss hva som var utfordringen, finne litt mer ut av hva det er som er problematisk. Flere av de tingene som påpekes, er velkjent også i andre saker. Sametinget er pålagt ansvaret for å sikre en god opplæring og for å legge til rette for det, men ansvaret ligger også hos andre. Når vi ser at det påpekes at det ikke er godt nok kjent, er det ikke første gang vi hører om offentlige tilbud som ikke er godt nok kjent. Det som er ekstra krevende for denne gruppen, er at vi ikke alltid vet hvem de er, hvem som skal ha informasjon om at de kan kreve et slikt undervisningstilbud, fordi de i stor grad har måttet registrere seg selv og ta initiativ selv. Det kan gjøres bedre, og da må alle kommuner i landet være med og ta sin del av det ansvaret, helt fra barnehagenivå og oppover. At en ny digital løsning ikke fungerer, har vi også hørt før, i mange saker. Nå er vi vel i en situasjon akkurat nå der dette utvikler seg fort, på mange områder, og det håper vi også kan gjelde denne delen av opplæringen. Det som jeg bare hadde lyst til å påpeke, er at vi nok opplevde litt oppgitthet hva angår læremidler da vi var og besøkte miljøene i Finnmark. Det som var litt skremmende, var å se at Ovttas, dette digitale hjelpemiddelet som altså er etablert midt i disse miljøene, av kompetansemiljøer, ikke så ut til å være kjent og brukt av dem som hadde bruk for det. Derfor vil det bli særdeles viktig når statsråden skal følge opp, å se til at Sametinget innretter og bruker sine ressurser på en slik måte at det treffer. Det har jeg tiltro til at statsråden vil følge opp videre.
Svein Harberg (Høyre), 2020-05-05:
Jeg opplevde at da vi reiste fra Finnmark, var komiteen litt forundret over at det var masse penger som ikke var brukt. Vi sitter igjen med at vi trenger flere folk som kan bidra, og at det beste blir det godes fiende – da tenker jeg spesielt på læremidler. Det er jo slik at skal en skrive lærebøker helt tilpasset det samiske miljøet, er det krevende og det er ikke folk til det. Men samtidig er det vel sånn at mye kan oversettes fra norske lærebøker, og at det ville være en mye enklere oppgave. Er det noe som statsråden vil se på for å tilføre læremidler, for læremidler i sin helhet ble nevnt så ofte der oppe som et stort problem – læremidler på samisk?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-05-05:
Riksrevisjonens rapport om samisk opplæring i skolen er viktig, og jeg er glad for komiteens enstemmige innstilling om å anbefale Kunnskapsdepartementet å følge Riksrevisjonens fem punkter. Arbeiderpartiet er tydelig på at Stortinget og Sametinget sammen må sikre gode rammevilkår for de samiske språkene, samisk kultur, næringsliv og samfunnsliv. God språkopplæring er essensielt for dette. Samene skal ha reell mulighet til å lære samisk, bruke det i hverdagen og kunne overlevere det til neste generasjon. Det setter krav til våre vedtak. Riksrevisjonen er helt klar på at ansvaret som Kunnskapsdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet har, ikke følges godt nok opp. Det er Sametinget som har ansvaret for læremidlene. Likevel kutter regjeringen i Sametingets støtte gjennom ABE-kuttene. Gjentatte flate budsjettkutt kan også ramme utforming av læremidler og gå konkret ut over språkopplæringen for samiske elever. Vi lever i en tid med økende urbanisering. For første gang er min hjemby, Tromsø, Norges største kommune når det gjelder antall samiske innbyggere. Samtidig har Oslo både en samisk barnehage og samlokalisert samisk språkopplæring i én skole. Sånn er det ikke i alle kommuner, og Riksrevisjonens merknad om forskjellen i informasjonsflyten til foreldrene er verdt å merke seg. Så skal vi legge merke til det saksordføreren la vekt på her i dag, at det er en prekær situasjon når det gjelder å rekruttere samisklærere, og at flere skoler sliter med dette. I motsetning til det statsråden sa, er det faktisk en kraftig nedgang i søkingen til lærerutdanningene, og da synes jeg det er verdt å merke seg at man kanskje skal vurdere, sånn som Sametinget sier, å slakke litt på veldig strenge kvalifikasjonskrav. Samtidig må fjernundervisningen videreutvikles, og forhåpentligvis har vi nå, gjennom de snart to siste månedene, lært mye godt om hvordan dette tilbudet kan forbedres. Avslutningsvis: Det er sentralt at kommunene som skoleeiere settes i stand til å sikre god samisk opplæring for sine elever. Jeg håper at Kunnskapsdepartementet og Kommunal- og moderniseringsdepartementet følger Riksrevisjonens anbefalinger og særlig understøtter skoleeiernes arbeid med å sikre et godt og likeverdig tilbud. Alle samiske elever har rett på samisk språkopplæring, og denne rettigheten må være ufravikelig og reell.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2020-05-05:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å si så veldig mye i denne saken, men jeg tror kanskje det er viktig at noen som kommer fra området, sier litt. Jeg kommer fra Sørøya, som er en ganske stor øy, kanskje Norges største uten fastlandsforbindelse. Vi er ikke så mange folk, men vi har mye samisk avstamming blant oss som bor der. Det som er litt av problemet, er når vi har blitt innpodet med en del holdninger som gjør at det er vanskelig å erkjenne at man kanskje har samisk bakgrunn. Så skal man da få foreldrene til å søke for seg – vi har lyst til å lære et språk. Jeg er også lærer, og jeg har hørt mange som sier at det er vanskelig å få foreldrene til å søke om å få samisk som språk. Men hvis man søker, blir man også møtt med: Nei, vi har ingen lærere til dere. Det gjelder de som bor utenfor de samiske kjernekommunene. I Hasvik kommune, som ligger litt på yttersiden, sliter vi med å få samisklærere. Og så må man finne ut hva man kan gjøre for å få rekruttering. Er det mulig å gjøre slik som vi gjorde før, med virkemiddelordninger eller noe sånt, som er en ekstra gulrot for å få folk til å ta den utdanningen – og gjerne se på dette med matematikk, som også kommer opp som et tema. Jeg synes det viktigste bør være at disse ungene får samisk som språk, og at de også da får lære om kultur og kanskje sy den drakten som passer for det området de kommer fra. Identitet og kultur er så utrolig viktig, og ansvaret for dette er det jo vi som har, vi som sitter i denne salen, og da må vi sørge for å sette i verk de mulighetene man har for å få til dette. Sametinget er viktig, helt klart, og samarbeid med dem må man ha, men også med de kommunene som er rundt, for det er ikke alle kommunene som har representanter i Sametinget. De må også få til dette. Bare for å ta et eksempel på dette: Salaby, som de fleste som er lærere, kjenner til. Der er det veldig vanskelig å finne ting som er på samisk. Det burde være enkelt å klare å oversette dette. Så det må en bevisstgjøring til – hos alle rundt om i landet – om dette.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-05-05:
Riksrevisjonen omtaler tre særskilte undersøkelser på mitt område. Riksrevisjonen viser til de tidligere undersøkelsene om Posten, hvor eierskapet nå forvaltes av Nærings- og fiskeridepartementet, og eieroppfølgingen av samfunnsansvar. Begge er fulgt opp på en god måte. Riksrevisjonen har også gjennomført en undersøkelse av Statkraft. Jeg synes det er positivt at Riksrevisjonen tar opp relevante problemstillinger som er knyttet til selskapet. Samtidig omfatter undersøkelsen forhold som er komplekse å vurdere. Statkraft er i en bransje som er preget av fundamentale endringer få har forutsett. Det er derfor viktig at resultatene sammenlignes med andre selskaper som står overfor de samme endringene. Sånne sammenligninger viser at Statkraft har prestert bra. Som i andre selskaper varierer lønnsomheten mellom segmenter og prosjekter. Utviklingen i delporteføljer gir derfor ikke et dekkende bilde av virksomheten. Som også Riksrevisjonen viser til, har Statkrafts samlede lønnsomhet vært god. Blant annet i lys av det jeg nå har nevnt, er det departementets og mitt syn at Riksrevisjonens vurderinger kunne ha vært noe mer nyanserte på dette området. Statkraft har hatt utfordringer og har også forbedringsområder. Selskapets avkastning og lønnsomhet er problemstillinger vi må fortsette å følge opp, og som ledd i det har jeg også merket meg de merknadene som komiteen har, og de anbefalingene som Riksrevisjonen gir. Som for andre selskaper må også eieroppfølgingen i Statkraft skje innenfor de rammene som vi har for eierskapspolitikken, og det betyr f.eks. at Stortinget på helt ordinært vis vil få informasjon om Statkraft når det er relevant for de forslagene som regjeringen fremmer. La meg avslutte med et viktig tema som Riksrevisjonen tar opp, de finansielle rammene for Statkraft. Historien her har vist oss at det er vanskelig å skape forutsigbare rammer for dette selskapet, og skal vi lykkes i å videreutvikle verdiene i det som er Europas største produsent av fornybar energi, er det viktig at vi framover legger rammer som er i tråd med den statlige eierskapspolitikken og statens mål med eierskapet. Her har vi nok et felles ansvar, både Stortinget og regjeringen, for å bidra til det. Jeg skulle ønske jeg hadde rukket å komme innom det, men jeg tar gjerne et nytt innlegg for å snakke om lederlønninger i statlig eide selskaper.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-05-05:
Jeg kunne ikke sagt det bedre selv. Jeg synes Stortinget oppsummerer på en veldig god måte den gleden og nytten som vi har av Statkraft, og det de bidrar med. Det er et viktig selskap på mange måter. Det er fordi det er en viktig aktør innenfor det fornybare markedet, men også fordi det er et selskap som bidrar med store midler til fellesskapet og til de prosjektene vi blir enige om å bruke dem på. Vi må også i fortsettelsen følge opp Statkraft på ordinært vis. Det gjør vi i dag med alle selskapene vi har. Vi har en eieroppfølging. Vi merker oss det som Riksrevisjonen har påpekt, og også det Stortinget påpeker. Det er riktig som representanten er inne på, at det har vært noen prosjekter i utlandet som sånn sett kunne ha gått bedre. Det er en kompleks situasjon som også handler om markedet og endringer i markedet, men vi må – og det gjør vi – følge opp selskapet på ordinær måte gjennom eierskapet vi har.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-05-05:
Det er ikke mange uker siden vi hadde en debatt i denne salen om statens eierpolitikk, da vi behandlet eierskapsmeldingen. Da drøftet vi det litt overordnede – hvordan vi følger opp, og hva som er vårt mål med de ulike selskapene som vi har eierskap i. I utgangspunktet er det veldig positivt at det blir etterspørsel etter fornybar energi. Det er også en del av forklaringen at markedet har endret seg i forhold til de forutsetningene man hadde. For eksempel har sol blitt litt billigere, og sånn sett har etterspørselen og markedet endret seg. Vi legger den politikken som vi la fram i eierskapsmeldingen, og som Stortinget behandlet for kort tid siden, til grunn i vår oppfølging av selskapene. Det inkluderer også Statkraft.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-05-05:
Mitt utgangspunkt er at jeg vil behandle Statkraft som selskap som andre selskap og gi Stortinget den informasjonen som er relevant og nødvendig når regjeringen legger fram saker, eller når Stortinget ber om å få informasjon om saker. Vi merker oss både de merknadene og anbefalingene som Riksrevisjonen har i sin rapport, og også det som Stortinget kommer med i sin innstilling. Mitt utgangspunkt er at vi skal følge dette selskapet opp på en ordinær måte og i tråd med den eierskapspolitikken som ble drøftet og behandlet her i Stortinget for få uker siden.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-05-05:
Som jeg sa i mitt innlegg, er mitt utgangspunkt at jeg skal gi den informasjonen som Stortinget trenger og ønsker i de sakene som regjeringen legger fram, og i de sakene som Stortinget ber om selv. Men mitt utgangspunkt er at vi kommer til å følge dette selskapet opp på ordinær måte, som andre selskaper der vi er både heleier og deleier.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-05-05:
Jeg lovet jo et innlegg om lederlønninger i statlig eide selskaper, så da får jeg vel gjøre som jeg har sagt. Jeg var ikke til stede i fjor under den debatten det blir referert til, så jeg kjenner ikke til diskusjonstemaet der, men temaet lederlønninger var også oppe da vi behandlet eierskapsmeldingen for noen uker siden. Det er viktig for meg å presisere at det er styrene i selskapene som har ansvaret for lønnsfastsettelsen. De har også ansvar for eventuelle andre ordninger som ledere måtte ha. Staten er opptatt av å opptre som en langsiktig og profesjonell eier, og vi er tydelige på at det skal være åpenhet rundt de hensyn som ligger til grunn for avlønning av ledere. Vi har sagt at lønninger skal være konkurransedyktige, men ikke lønnsledende. Det er noe vi følger opp i eierdialogen med de ulike selskapene, og det er også noe vi ser på i forbindelse med behandlingen av lederlønnserklæringen til styret, som blir behandlet i generalforsamling. Jeg opplever at dette er et tema som jevnlig er oppe, både politisk og i de selskapene vi har eierandel i. Min opplevelse er at vi har selskaper som er konkurransedyktige på avlønning, men ikke lønnsledende.