trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-22:
Jeg vil starte dette innlegget med å takke interpellanten for å ha tatt opp dette temaet og gjennom det gitt undertegnede en ekstra stimulans til å sette seg godt inn i Ungdommens distriktspanel. Det har vært nyttig og interessant. Jeg har også tenkt at det kanskje kunne være interessant for dem som satte ned distriktspanelet, faktisk å høre hvordan det er tenkt fulgt opp, men vi får komme tilbake til det på ulikt vis. Mange forskjellige temaer er berørt i denne debattrunden, og det er ikke så unaturlig med tanke på at det er en stor bredde i de områdene som distriktspanelet har tatt opp. Jeg har lyst til å kommentere en to–tre forhold som har vært nevnt gjennom ulike innlegg. Representanten Støstad var inne på dette med fjernarbeid og stedsuavhengige arbeidsplasser. Det er veldig viktig hvorledes vi tilrettelegger for at statlig virksomhet er med og underbygger arbeidsmarkedet rundt omkring i hele landet og sikrer at det er mulig å rekruttere best mulig. Derfor er statlig lokaliseringspolitikk veldig viktig, og regjeringen har ambisjoner om å sikre en bedre geografisk fordeling av veksten i statlige arbeidsplasser. I tillegg til det kan bedre tilrettelegging for fjernarbeidsplasser og stedsuavhengig arbeid være med på å utfylle den politikken og sikre at en kan rekruttere bredt og gi muligheter for å bo i Distrikts-Norge og samtidig ha arbeid i ulike statlige virksomheter. Dette er, som Støstad nevnte, noe som regjeringen er i gang med å følge opp. Representanten Mykjåland var inne på kommuneøkonomien. Jeg mener at det er et viktig tema å ta opp når vi diskuterer dette, både fordi kommunene gjennom sin virksomhet i seg selv er viktig for Distrikts-Norge, og fordi ungdomspanelet tar opp en rekke temaer som henger veldig tett i hop med at det er en god kommuneøkonomi. Når man f.eks. tar opp behovet for styrkede tjenester knyttet til psykisk helse, er det i betydelig grad Kommune-Norge som skal levere de tjenestene. Eller i det hele tatt å ha tjenester nær folk, som ungdomspanelet gir uttrykk for – det er i betydelig grad Kommune-Norge som skal levere de tjenestene. Eller å komme seg rundt omkring i hele landet med kollektivtilbudet, ferger, fly, buss osv. – det er fylkeskommunene som har et stort ansvar for å levere disse tjenestene. Så ting henger i hop, og det er nettopp helheten i politikken som i sum skal bidra til en kraftfull distriktspolitikk. Jeg ser fram til å følge opp dette videre. Det skal følges opp både i distriktsmeldingen og i en rekke konkrete politikkområder, både før og etter at den blir lagt fram.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-03-22:
I lys av den store og raske prisveksten på varer som folk trenger, og at det er lenge til revidert kommer, vil jeg foreslå hastebehandling av forslaget etter § 39 andre ledd bokstav c.
Ingunn Foss (Høyre), 2022-03-03:
På vegne av representantene Sveinung Stensland, Mahmoud Farahmand, Anne Kristine Linnestad, Margret Hagerup, Liv Kari Eskeland og meg selv har jeg gleden av å legge fram et forslag om innføring av meldeplikt ved funn av overgrepsmateriale.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
På vegne av representantene Per-Willy Amundsen, Tor André Johnsen og meg selv fremmer jeg et forslag om å avskaffe fylkesnemndene som instans i sosial- og barnevernssaker.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2022-03-03:
På vegne av representantene Dag-Inge Ulstein, Kjell Ingolf Ropstad og meg selv vil jeg framsette et forslag om å sikre godkjenning av medisinutdanning fra EU og EØS-land i Norge.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2022-03-03:
På vegner av representantane Kari-Anne Jønnes, Mathilde Tybring-Gjedde og meg sjølv vil eg setja fram eit representantforslag om auka kompetanse innan riving og demontering. På vegner av representantane Trond Helleland, Nikolai Astrup, Helge Orten, Svein Harberg og meg sjølv vil eg setja fram eit representantframlegg om satsing på hydrogen som energiberar for tog.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-03:
På vegne av representantene Une Bastholm, Lan Marie Nguyen Berg og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å gjøre energisparing tilgjengelig for alle.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-03-03:
På vegne av Fremskrittspartiet og representantene Bård Hoksrud, Hans Andreas Limi, Erlend Wiborg, Morten Stordalen og meg selv vil jeg framsette et forslag om å styrke matsikkerheten i Norge gjennom økt matkornproduksjon som følge av krigen i Ukraina. Jeg ber om at forslaget hastebehandles etter forretningsordenen § 39 andre ledd c.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-03:
Jeg vil først gi ros til statsråden, og det er bra at regjeringen i tolvte time i dag varsler at mandatet til lederlønnsutvalget utvides til også å se på forslag til hvordan statens lederlønnssystem kan bidra til å redusere lønnsforskjeller. Mitt spørsmål til statsråden er likevel: Er det slik, som det framgår i pressemeldingen utsendt i dag tidlig om mandatet til utvalget, at det vil være relevant å sammenlikne med lønnsnivået i virksomheter organisert som foretak eller statlig eide foretak? Og vil man også i utvalget se på innretninger på bonus og godtgjørelser samlet sett, for det er jo det samlede nivået på dette som utgjør et problem.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2022-03-03:
Rødt er opptatt av å styrke åpenheten i forvaltningen. Vi er opptatt av å utvide folkestyret og gi det mer åpenhet og demokrati, slik at allmennheten sikres innsyn, og med bedre kontroll over forvaltningen. Allmennhetens innsyn i interessene til ansatte i statlige virksomheter kan være en viktig del av den åpenheten, og vi imøteser derfor en lovhjemmel for å gi statlige virksomheter mulighet og plikt til å utøve denne typen registrering. Samtidig er Rødt er opptatt av at det samfunnsmessige behovet for en slik registrering må veies nøye mot den enkelte ansattes krav på privatliv og personvern. Avveiinger rundt hvilke ansatte som skal registreres, og dermed hvilke interesser som skal registreres, bør ikke skje på virksomhetsnivå. Jeg er redd for at en slik ordning vil skape for store variasjoner i registreringen, og at en slik tilfeldig datainnsamling ikke vil gi et riktig bilde av interessesituasjonen. Rødt vil støtte Norsk Journalistlags innspill til denne saken, om at et samlet register er å foretrekke framfor stedlige registre tilknyttet hver enkelt virksomhet. Rødt viser også til Norsk Tjenestemannslags innspill, der de støtter registreringsplikt av økonomiske interesser, men samtidig mener at en slik ordning er en svært alvorlig inngripen i ansattes privatliv, og at en avgrensning av hvem som kan omfattes av en registreringsordning, må komme klart fram i lovteksten. Til slutt vil jeg vise til mindretallsforslaget fra Rødt og SV.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Tusen takk til saksordføraren for eit godt innlegg. Det er eigentleg ikkje så veldig mykje å leggje til, me er einige i saka. Lovendringa me behandlar i dag, er m.a. eit resultat av at den førre regjeringa fylgde opp eit vedtak i Stortinget basert på eit forslag frå Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV, og det er jo fint å nemne at me no ser igjen arbeid frå førre periode. I saker som handlar om registreringsordningar, er Arbeidarpartiet, som veldig mange andre parti, trur eg, veldig oppteke av personvernspørsmål, og eg har lyst til å lyfte fram det som òg står i innstillinga, at norsk regelverk og òg EUs personvernforordning er veldig tydelege når det gjeld sletting av registrerte personopplysningar. Eg har lyst til å nemne det, for det har vore både engasjement og spørsmål knytte til det, og eg viser vidare til det som er omtalt i innstillinga. Det er òg viktig å merkje seg at denne lovproposisjonen føreset at Kommunal- og distriktsdepartementet gjev nærare retningslinjer for ordninga. Når det gjeld høyringsrundane òg, som saksordføraren var inne på, legg me i Arbeidarpartiet og Senterpartiet til grunn at overordna departement fylgjer opp verksemdene og verksemdsleiarane sitt arbeid med registreringsordninga gjennom etatsstyringa for rett og slett å sikre ei god vurdering av behovet og ei eventuell innføring av ordninga i den enkelte verksemda.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2022-03-03:
Det er nesten litt surrealistisk å diskutere lederlønninger i staten etter den innledningen vi hadde på dagen i dag, men det er nå engang sånn det er. Lederlønninger i staten engasjerer, og jeg er glad for den brede enigheten som er i komiteen, og som har vist seg i merknadene. Solberg-regjeringen nedsatte i mars 2021 et utvalg som skal gjennomgå lederlønnssystemet i staten, og utvalget skal som sagt levere sin rapport i juni i år. Derfor mener vi i Høyre at det er helt prematurt å behandle spørsmålet om lønnsmoderasjon for ledere i staten nå, og vi fremmet derfor forslag i komiteen om at regjeringen skal komme tilbake til saken når utvalget har lagt fram sin rapport. Høyre er enig med statsråden, som i sitt svar til komiteen viser til at lønn i staten, som er en del av det statlige tariffområdet, fastsettes med hjemmel i hovedtariffavtalen samt sentrale og lokale særavtaler. Dette er framforhandlede avtaler, hvor staten er en av flere parter. Jeg er glad for at flertallet i komiteen støtter regjeringens vurdering av at det følgelig ikke er mulig for staten ensidig å sette et tak for godtgjørelser for statens ansatte som lønnes etter disse avtalene, og at flertallet heller ikke vil støtte forslag som griper inn i partenes lønnsforhandlinger. Innenfor det statlige tariffområdet er det ca. 200 toppledere og virksomhetsledere, hvorav ca. 90 lønnes etter hovedtariffavtalen, og resten er på statens lederlønnssystem. Det er Kommunal- og distriktsdepartementet som fastsetter retningslinjene for statens lederlønnssystem. Per nå er maksimal lønn 2 mill. kr, og denne grensen har ikke vært justert siden 2015. Toppledere som ikke er på statens lederlønnssystem, lønnes etter hovedtariffavtalen. Høyre vil ikke på noen måte pålegge staten et ensidig tiltak knyttet til de toppledere som avlønnes etter hovedtariffavtalen, som altså er framforhandlet mellom partene i arbeidslivet. Vi ser fram til at regjeringen kommer tilbake til Stortinget på egnet måte når utvalget som skal gjennomgå lederlønnssystemet i staten, har lagt fram sin rapport. I tillegg til det representanten Vågslid sa om mandatendringen, har jeg bare lyst til å si at utvalget skal vurdere både lønnsmodell, retningslinjer og praktisering, og som en del av dette arbeidet skal utvalget sammenlikne grupper i både privat og offentlig sektor. Mandatet ble også etablert i samarbeid med hovedsammenslutningen, og de er også referansegruppe for utvalget.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2022-03-03:
Jeg vil takke statsråden for en god gjennomgang av saken, men det blir for fristende for meg å stille spørsmål om når Stortinget kan forvente å få tilbakemelding fra regjeringen i saken. Vi vet jo at dette utvalget nå har jobbet i snart et år. Vil den nye utvidelsen av mandatet påvirke det sånn at det tar lengre tid? Og eventuelt: Når kan man da forvente å få svaret?
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2022-03-03:
Først vil jeg få takke komiteen for godt samarbeid. Det er en samlet komité som anerkjenner behovet for en registreringsordning for statstilsattes verv og økonomiske interesser. I proposisjonen blir det pekt på at befolkningen i Norge har høy tillit til statsforvaltningen, og reglene i habilitetsloven skal i utgangspunktet være tilstrekkelige for å sikre at de som forbereder saker og gjør vedtak i forvaltningen, ikke er inhabile. Samtidig er det ikke usannsynlig at de tilsattes verv, økonomiske interesser og investeringer kan føre til bindinger eller særinteresser som kan tenkes å medføre en interesse- eller lojalitetskonflikt mellom den tilsattes private engasjement og interessene til virksomheten. Tilliten til statsforvaltningen og det enkelte forvaltningsorgan vil kunne bli påvirket av om de tilsatte blir oppfattet å ha bindinger eller særinteresser grunnet i økonomiske interesser, verv, ekstraarbeid osv. Departementet har tidligere utarbeidet og sendt på høring et forslag til sentrale retningslinjer for en registreringsordning for statsansattes verv og økonomiske interesser. Forslaget var en del av oppfølgingen av to anmodningsvedtak. Departementet kom til at en mulig registreringsordning ikke bør avgrenses til departementsråder, men også gjelde for andre ansatte i staten, og fremmet derfor dette i høringen. I utgangspunktet ble forslaget til en registreringsordning for statsansattes verv og økonomiske interesser laget som retningslinjer virksomhetene kunne velge å innføre ut fra styringsretten til arbeidsgiver. Flertallet i komiteen påpeker at endringene i statsansatteloven skal gi et tilstrekkelig rettslig grunnlag for at virksomheter i staten skal kunne pålegge ansatte i bestemte stillinger å registrere vervene sine og de økonomiske interessene de har, mens et mindretall mener at registreringsplikten må gjelde alle ansatte i staten. Lovendringen er viktig for å hindre og forebygge interessekonflikter, og komiteen mener at lovendringene vil bidra til mer åpenhet, transparens og tillit til staten. Lovforslaget vil gi virksomheter i staten et tilstrekkelig rettslig grunnlag for å kunne pålegge tilsatte i bestemte stillinger å registrere vervene sine og de økonomiske interessene de har, men det er hver enkelt virksomhet som må vurdere om det er nødvendig å innføre en registreringsordning og i så fall hvilke stillinger som skal pålegges registreringsplikt.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2022-03-03:
Meld. St. nr. 37 for 2021–2022 er, som saksordføreren sa, den tredje i rekken av framoverskuende stortingsmeldinger om samiske forhold, og årets melding konsentrerer seg helt riktig om næringsgrunnlag for levende samiske lokalsamfunn. Norge er etablert på territoriet til to folk, nordmenn og samer, og begge folkene har samme rett til og krav på å kunne utvikle sin kultur og sitt språk. Det språklige, kulturelle og samfunnsmessige mangfoldet er en berikelse for landet, og det er viktig å bevare og videreutvikle samisk språk, kultur og samfunnsliv som en del av Norges felles kulturarv. Primærnæringer som reindrift, fiske og utmarksnæringer er viktige språk- og kulturbærere og har en sentral plass i de samiske områdene, men de samiske samfunnene trenger flere ben å stå på. En bred næringssammensetning og et større mangfold av arbeidsplasser bidrar til økt verdiskaping, kreativitet, skaperkraft og kunnskap, og et variert næringsliv med et vidt spekter av yrkesvalg vil kunne bidra til at flere unge flytter tilbake til sine samiske hjemkommuner etter endt utdanning. Det er mange voksne som trenger ny kompetanse, etter- eller videreutdanning, og disse er ofte i arbeid eller har familie. Disse innbyggerne har begrenset mulighet til å studere på heltid på en campus, særlig dersom campus er lokalisert i sentrale områder. I proposisjonen pekes det også på at unge som flytter for å ta høyere utdanning, i liten grad flytter tilbake til hjemstedet. Derfor mener Høyre at desentraliserte og fleksible utdanninger er et viktig tilbud for både unge og voksne i distriktene. Ett av tiltakene for å nå dette er å sikre et fullverdig samisk utdanningstilbud. Regjeringen Solberg la fram en strategi for desentralisert og fleksibel utdanning, og Høyre forutsetter at regjeringen Støre fortsetter å følge opp denne strategien. Sammen med Venstre, Sosialistisk Venstreparti og Rødt ber vi regjeringen lage en plan for å videreutvikle desentraliserte utdanninger innenfor ulike fag og samfunnsområder i de ulike samiske områdene, og komme tilbake til Stortinget på en egnet måte. Med det tar jeg opp det forslaget Høyre er en del av.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Store økonomiske forskjeller er gift for et samfunn. Nettopp derfor er det viktig at staten og våre offentlig eide foretak går foran som gode eksempler i lønnspolitikken. Vi ser at noen trekker uforholdsmessig mye ifra i samfunnet i dag, og det bidrar til en ulikhet vi ikke har hatt i Norge tidligere. De fleste av oss liker å framstille Norge som et land med små forskjeller, og vi understreker betydningen av nettopp det. Det er et bilde som holder på å slå alvorlige sprekker. Når vi i staten ser en voldsom vekst i antall ledere på kort tid, og at deres goder og lønnsnivå i forvaltning og statseide selskaper ligger skyhøyt, ja, da må vi ta politiske grep. Tydelige signaler må sendes. Regjeringen har også adressert dette problemet, som har vært nevnt herfra i dag, og vi forventer at man tar et oppgjør med denne ukulturen raskt. Jeg slutter meg til den rosen som har blitt gitt av det arbeidet som er påbegynt, og jeg håper at vi nettopp får et oppgjør med den kulturen der ledere i statlige virksomheter og departementer kan tjene mer – ja, mye mer – enn det statsministeren, som tross alt har det øverste ansvaret, gjør. Det er få jobber som krever større ansvar, behov for kompetanse, arbeidskapasitet og ikke minst vilje til å ta krevende avgjørelser enn den statsministeren i et land har. Det er derfor rimelig at denne jobben lønnes helt på topp i lønnsstigen. Men det er ikke det vi ser. Rekordmange har nå høyere lønn enn statsministeren. For fem år siden var dette antallet ca. 100, men tallet på dem med høyere inntekt enn landets øverste leder har nå passert 300. Det viser en utvikling hvor vi får topptunge strukturer med stadig flere direktører for å løse våre statlige fellesoppgaver. Når disse i tillegg har hatt en lønnsutvikling uten sidestykke, framstår det helt uforståelig for dem som jobber minst like mye, som har et stort ansvar både for folk og for midler, men som får en brøkdel av disse millionlønningene inn på konto hver måned. Vi er nå i utgangen av en pandemi hvor vi har blitt smertelig klar over hvor mange samfunnskritiske oppgaver vi må løse, og ikke minst hvilket lønnsnivå de fleste av de jobbene faktisk ligger på. Da er det umusikalsk at stadig flere ledere på fellesskapets midler har fastlønn, bonuser og pensjonsordninger verdt millioner. Vi trenger dyktige ledere for å lede våre innovative store virksomheter, men SV er overbevist om at vi kan rekruttere disse på et langt lavere lønnsnivå enn det vi ser i dag. Dette er sløseri med offentlige midler. SV fremmer derfor dette representantforslaget, og vi hadde håpet på støtte fra litt flere partier for at ingen skal tjene mer enn landets statsminister, vår øverste leder. Samtidig setter vi pris på at det er satt i gang et arbeid, men vi kan allikevel allerede nå sende ut helt tydelige signaler om hva vi som politikere ønsker. Med dette vil jeg ta opp de forslag som foreligger fra SV.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Takk for en god redegjørelse og ikke minst for vilje til å ta tak i dette området. Saken i dag er et forsøk fra SV på å bremse en utvikling som jeg tror de aller fleste opplever urimelig, og det viser også innleggene fra talerstolen i dag. Vi ser en stadig mer topptung statsforvaltning, og det gjelder ikke bare fastlønn, vi snakker også om bonusordninger, godtgjøringer, pensjonsordninger og beløp som helt åpenbart er urimelige. Så spørsmålet mitt til statsråden blir: Hvilke virkemidler ser statsråden for seg at han kan være villig til å bruke? Hvor tydelig vil man gå inn for nettopp å få kontroll på denne ukulturen?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Tusen takk for svaret. Jeg tror nok jeg – med flere – er litt nysgjerrig på statsrådens holdning til hvor konkret man kan gå inn. Hvor mye tenker statsråden det er rimelig at toppledere i staten kan tjene? Forslaget setter jo et tak ved statsministerens lønn. Er det noe statsråden tenker er et rimelig lønnsnivå for en toppleder i et statseid selskap?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Betydningen av tillit kan ikke overvurderes. Høy grad av tillit mellom forvaltning og befolkning er noe av det som kjennetegner vårt samfunn, og det gir oss handlingsrom og ikke minst utviklingsmuligheter. Det er viktig at denne ikke reduseres, og det er det alltid en fare for om man ikke har lovverk og en praksis som sikrer innsyn, åpenhet og kontrollmuligheter. Den foreslåtte endringen i dette lovverket er derfor velkommen fra SVs side. Behovet for å kunne registrere og få en oversikt over lederes og nøkkelpersoners verv og økonomiske interesser er grunnleggende for nettopp å sikre en sånn tillit til forvaltningen. Lovendringen er viktig. Den vil kunne forebygge interessekonflikter som kan påvirke avgjørelser i forvaltningen, og vi støtter selvfølgelig derfor representantforslaget. Så må dette ses opp mot og vurderes sammen med fagforeningene, slik at det ikke medfører uforholdsmessig inngripen i personvernet og privatlivet for den enkelte ansatte. SV vil dog kommentere en begrensning i forslaget, nemlig at alle virksomheter selv skal vurdere behovet for en slik registreringsordning. SV mener det vil kunne gi en redusert effekt og ikke skape den grad av tillit som vi ønsker og er avhengige av. En bedre ordning vil derfor være om man pålegger alle personer i nøkkelposisjoner, ikke alle ansatte, å registrere verv og økonomiske interesser. Da vil ikke den enkelte virksomheten, gjerne da ved ledere som selv burde registrere bindingene sine, kunne velge dette bort. SV fremmer derfor et forslag om at Stortinget ber regjeringen komme tilbake med et lovforslag som pålegger hele statsforvaltningen å etablere en slik registreringsordning. Et felles register som omfatter både ledere og også andre som har sentrale roller og oppgaver i forvaltningen, bør etableres. Kun ved å ha en generell ordning, en forventning om at det gjelder alle som kan ha interesser i tillegg til myndighet, der det kan komme i strid, kan nødvendig åpenhet sikres. Som Norsk Journalistlag skriver i sitt innspill til saken, er det viktig med et sentralt og åpent register for disse opplysningene som er søkbart, slik det er for andre myndighetspersoner. SV støtter intensjonen med forslaget, men fremmer også mindretallsforslag og opprettholder det.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-03:
Meldingen vi skal behandle i dag, er viktig. Den er viktig for oss alle. Et samfunn er sterkt når vi har mange bein å stå på, og når vi har et mangfold og en respekt for vår historie og vår felles kultur. Det samiske språk, kulturen og det samfunnsmessige mangfoldet er en berikelse for landet, noe vi ikke alltid har verdsatt. Dermed har vi som nasjon et stort ansvar for å bevare og videreutvikle det. Men dette kan ikke gjøres uten aktiv medvirkning og på det samiske folkets og Sametingets premisser. Det er derfor viktig og avgjørende at de har hatt en sentral plass i utarbeidelsen av dette store dokumentet. Alle gode intensjoner, tiltak og planer krever reell satsing på flere områder. SV viser derfor til sitt alternative budsjett, hvor samiske formål er tilgodesett med 38,5 mill. kr, noe som ville vært vel og godt anvendte midler i dagens situasjon. For å lykkes med dette arbeidet vil en betydelig satsing på det samiske språket, slik at vi sikrer tilstrekkelig språkkompetanse, være helt nødvendig. Tilbakemeldinger fra samiske områder viser at dette ikke er tilstrekkelig ivaretatt i dag, og det vil kreve handling. SV vil derfor understreke behovet for å utvikle desentraliserte utdanningsmuligheter innenfor fag og samfunnsområder, deriblant det samiske språket. I dette arbeidet er det viktig at det gjøres i tråd med de kompetansebehov som samfunnet signaliserer. Det er gledelig at meldingen tar opp i seg Sametingets prioriteringer i næringsutviklingen, og at man spesielt vil trekke fram ungdom og kvinner i det videre arbeidet. Næringsutviklingen er avhengig av de tradisjonelle næringene, og reindrift er grunnsteinen i dette arbeidet, men ny utvikling, med nye krefter som ser framtidens muligheter, vil være helt avgjørende for suksess inn i framtiden. Meldingen tar opp i seg en bred beskrivelse av samisk næring og kultur, og man ser også dette i en sammenheng. Urbefolkningens kultur og særegenhet framholdes som en ressurs inn i mindre næringer, som kunst og kultur, men også med tanke på mulighetene i reiselivsnæringen. I dette vil utbyggingen av digital infrastruktur i hele landet være viktig. Det vil kunne gi muligheter på mindre steder, som igjen vil sikre et befolkningsgrunnlag og arbeidsplasser for flere. Vi kan ikke si noe om dette fagområdet uten å nevne naturressurser – naturens betydning for urbefolkningen. Når det gjelder forvaltningen av natur i vindkraft, gruvedrift og andre kilder, må vi lytte til alle meninger og tanker slik at det samiske folkets røst blir hørt på lik linje med andre interesser. SV står også bak forslaget om en prosess for å reetablere et krisesentertilbud i disse områdene – et avgjørende og viktig tilbud. Meldingen må følges opp, og vi ser fram til at dette tas videre. Jeg vil med det ta opp de forslag som SV er en del av.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2022-03-03:
Kommunal- og distriktsdepartementet foreslår i proposisjonen å ta inn en lovhjemmel for å kunne etablere en registreringsordning for statsansattes verv og økonomiske interesser. Dette er en oppfølging av et anmodningsvedtak fra 12. april 2016, der Stortinget ber regjeringen vurdere om tilsvarende regler som gjelder for registrering av regjeringsmedlemmers økonomiske interesser, også bør gjelde for departementsråder. Departementet har kommet fram til at registreringsordningen ikke bør begrenses til departementsråder, men også gjelde for andre i staten. Det er vi veldig tilfreds med. Lovhjemmelen skal gi et tilstrekkelig rettslig grunnlag for at virksomheter i staten skal kunne pålegge ansatte i bestemte stillinger å registrere vervene sine og de økonomiske interessene de har. Formålet med forslaget er å forebygge interessekonflikter i statsforvaltningen og gjennom åpenhet om vervene og de økonomiske interessene til de ansatte bevare og øke tilliten til statsforvaltningen i Norge. Tillit er og vil alltid være avhengig av åpenhet. I proposisjonen har regjeringen lagt vekt på å balansere følgende hensyn: sikre at vi både i dag og i framtiden har høy tillit til forvaltningen i Norge forebygge interessekonflikter i statsforvaltningen sikre åpenhet i statsforvaltningen samtidig ta hensyn til retten statsansatte har til privatliv Jeg mener det er viktig at medieorganisasjoner og fagforeningene involveres i utarbeidelse av retningslinjene som vil følge av denne lovendringen. Som det også blir slått fast i proposisjonen, har folk i Norge i dag heldigvis stor tillit til statsforvaltningen. Dette er helt avgjørende. Folks vilje til å betale skatt og til å være en del av og bidra til felleskapet er basert på at fellesskapets interesser forvaltes på en god måte. Noe av det aller viktigste norske folkevalgte skal gjøre, er å bidra til at tilliten mellom folk og tilliten som folk har til staten, opprettholdes. Uten å bevare tilliten klarer vi heller ikke å ta vare på velferdsstaten i framtiden. Senterpartiet mener de ulike hensynene er godt balansert i forslaget, og jeg er glad for at et klart flertall i komiteen står sammen om det sentrale i innstillingen i denne saken.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2022-03-03:
Meldingen vi behandler i dag, er den tredje i rekken av framoverskuende stortingsmeldinger som har erstattet det som før var behandling av Sametingets årsmelding. Meldingen ble lagt fram av Solberg-regjeringen i juni 2021 og har næringsgrunnlaget for levende samiske lokalsamfunn som hovedtema. Telemarksforsknings Regional analyse for Samisk område 2020 viser en folketallsnedgang i samiske områder de siste ti årene. Analysen slår fast at fraflytting og folketallsnedgang i disse områdene er en av de største truslene mot bevaring av samisk språk, kultur og levemåte. Derfor er jeg glad for at en samlet komité slår fast at en aktiv distriktspolitikk er viktig for å styrke og utvikle samiske samfunn og samiske arbeidsplasser. Et desentralisert utdanningstilbud, fokus på de nære tjenestene, som skole, barnehage og fritidstilbud, og en aktiv næringspolitikk er viktig for å sikre levende lokalsamfunn også i de samiske områdene. Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har varslet en ny kurs i distriktspolitikken, med styrking av kommuneøkonomien, styrking av virkemiddelapparatet, bygdevekstavtaler og krav om at distriktspolitiske hensyn skal være gjennomgående i all offentlig forvaltning. Sentraliseringen må stoppes, og det skal legges til rette for næringsutvikling i hele landet, med særlig oppmerksomhet på kommuner med befolkningsnedgang. Reindrifta er en av bærebjelkene i samisk kulturbevaring. Regjeringen er tydelig på at vi skal utvikle reindrifta med et tredelt mål om økologisk, økonomisk og kulturell bærekraft, samt legge til rette for økt verdiskaping knyttet til reindrifta gjennom videreforedling av reinkjøtt, kulturformidling og turisme basert på reindrift. En mer aktiv distriktspolitikk på alle områder vil være avgjørende for å ivareta samisk kultur i årene framover. Manglende bredbåndskapasitet er en annen utfordring i områder med samisk bosetting. Hurdalsplattformen slår fast at vi skal sikre alle husstander der det bor fastboende, tilgang til høyhastighetsbredbånd innen 2025. Det er en forutsetning for språkundervisning for dem som er avhengig av fjernundervisning, og mange samer bor spredt utenfor det samiske forvaltningsområdet. Alle de samiske språkene er på UNESCOs liste over truede språk. Sørsamisk og lulesamisk er svært truet. Derfor er oppfølging av NOU-en Hjertespråket helt avgjørende. Vi må gjøre noe med mangelen på læremidler, og ikke minst er mangelen på språklærere helt prekær. Jeg er derfor glad for at det nå satses på desentralisert utdanning, og at regjeringen varsler at neste års stortingsmelding om samisk språk, kultur og samfunnsliv vil ha kompetansebygging som hovedtema. Meldingen vil selvsagt bli utarbeidet i nær dialog med Sametinget.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-03:
Som representanten sier, har utvalget nå jobbet en stund, og det er forutsatt at det skal levere sin innstilling nå før sommeren. Jeg kan ikke se at det tilleggsmandatet som er gitt, skal påvirke framdriften vesentlig. Så skal vi når utvalget har levert innstillingen, gå gjennom den. Jeg nevnte også at vi vil ha dialog med partene, med hovedsammenslutningene, for å drøfte det, og vi vil komme tilbake til Stortinget på egnet måte.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-03:
Først: Det er satt ned et utvalg som nettopp går gjennom helheten her, og jeg tror det er en klok måte å gjøre det på. Det er også forankret med hovedsammenslutningene. Mandatet er bredt og har blitt enda bredere nå, etter det tilleggsoppdraget som regjeringen har gitt, og det er naturlig å avvente de forslagene som ligger der. Men så er det kommet fram i debatten at næringsministeren innenfor sitt område allerede har gitt et klart og tydelig budskap til de selskapene som ligger under han. Jeg har også meldt at vi ser på ulike tiltak, herunder å gi melding om at tariffoppgjøret i vår skal gjennomføres i tråd med frontfagsmodellen.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-03:
Når det gjelder statseide selskaper, vil jeg ikke gå for mye inn i det nå, annet enn å vise til det som næringsministeren allerede har gjort, og det som vil bli tatt opp i forbindelse med bl.a. eierskapsmeldingen. Når det gjelder det statlige tariffområdet, er det ikke noen tvil om at et lønnsnivå på linje med statsministeren er et høyt lønnsnivå. Det er også veldig få som ligger over det – og da bare lite grann. Det ligger nå et tak innenfor statens lederlønnssystem på 2 mill. kr, som ikke er justert på nokså mange år. Det betyr at en del av de best lønnede på det statlige tariffområdet i dag faktisk har reallønnsnedgang år for år.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-03:
Når det gjelder utvalget som jobber med dette, er mandatet bredt, og de skal også sammenlikne og se på forholdet mellom offentlig og privat sektor. Når det gjelder spørsmålet om bonuser og slikt, har jeg i mitt innlegg vist til at grunnlaget for det i det statlige tariffområdet ikke er der. Der er det ordinær lønn, og det er i tillegg begrensninger på pensjonsgrunnlaget på 12G. Det er vel det jeg kan si om det. Men, som sagt, jeg mener at utvalgsmandatet som vi nå har gjort enda bredere, gir grunnlag for å ta opp de spørsmålene representanten tar opp, og så skal vi komme tilbake til det når vi har sett innstillingen.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-03:
Det er av stor viktighet å forebygge interessekonflikter i statsforvaltningen og slik sikre tillit. Den foreslåtte bestemmelsen i statsansatteloven gir virksomhetene i staten rettslig grunnlag for å registrere verv og økonomiske interesser til ansatte i bestemte stillinger. Registrering kan bare skje der det er nødvendig sett hen til virksomhetens ansvars- og arbeidsområder og den ansattes stilling eller funksjon. I all hovedsak vil de som omfattes av registreringsordningen, være virksomhetsledere eller medlemmer av en ledergruppe, men i enkelte tilfeller også ansatte på saksbehandlernivå. Forslaget følger med dette også opp to anmodningsvedtak. Virksomhetene i staten er ulike. De har ulik størrelse og varierende oppgaver og ansvar. Derfor vil det også være ulikt hvilken risiko det er for at ansatte kan oppleve interessekonflikter, og hvilket behov virksomhetene har for å registrere dem. Det er virksomhetene selv som kjenner godt nok til det ansvaret og de oppgavene de ansatte har. Forslaget går derfor ut på at det er virksomhetene selv som skal vurdere om det for dem er nødvendig å registrere vervene eller de økonomiske interessene til enkelte ansatte, og i så fall hvilke stillinger som skal omfattes av denne ordningen. Dette er den løsningen som er mest treffsikker, og sikrer samtidig at registreringen bare skjer i de tilfellene hvor det er nødvendig. Lovhjemmelen og retningslinjene vil samlet skape en ordning som sikrer at vervene og de økonomiske interessene til de ansatte registreres der det er nødvendig, og samtidig ivaretar hensynet til personvernet til de ansatte. Like tilfeller skal behandles mest mulig likt. Kommunal- og distriktsdepartementet skal derfor gi retningslinjer for gjennomføringen av registreringsordningene i virksomhetene. Retningslinjene skal gi veiledning om hvilke momenter det bør legges vekt på ved vurderingen av når det er nødvendig å pålegge en registreringsplikt, og hva den skal omfatte. Retningslinjene skal også gi veiledning om enkelte personvernbestemmelser. I tråd med komiteens merknader vil regjeringen involvere både fagforeningene og medieorganisasjonene i utarbeidelsen av retningslinjene.
Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-03:
Oppmerksomhet og bevissthet om personvern øker i takt med digitaliseringen av samfunnet, og det er bra og nødvendig. Pandemien har gitt oss fornyet forståelse for mulighetene som ligger i digitale verktøy. Samtidig kan digitalisering utfordre personvernet, særlig når teknologiutviklingen skjer svært raskt. Derfor er det avgjørende at det gjøres gode personvernvurderinger når nye digitale løsninger tas i bruk. Det må bl.a. gjøres grundige sikkerhetsvurderinger, og det må sikres at det ikke innhentes flere personopplysninger enn nødvendig. Bruk av personopplysninger må skje på en lovlig og ansvarlig måte. Noen ganger kan det imidlertid være vanskelig å vite hvordan man skal gå fram. Personvernregelverket er både omfattende og komplekst, og med framveksten av ny teknologi oppstår stadig nye spørsmål. Datatilsynets sandkasse for personvern og kunstig intelligens er ett verktøy som kan bidra til å forene innovativ utvikling og ivaretakelse av personvern. Fordi resultatene fra sandkassen vil være offentlige, kan også aktører utenfor sandkassen lære av funnene. Den voksende dataøkonomien preges av store teknologiselskaper og forretningsmodeller som bygger på omfattende bruk av persondata. Vi må erkjenne at vi ikke kan løse alle personvernutfordringer nasjonalt. Internasjonalt – og særlig europeisk – samarbeid er avgjørende for å komme fram til gode løsninger. Samarbeid mellom de europeiske personvernmyndighetene er viktig for effektiv håndheving og fortolkning av personvernforordningen. Det er også nødvendig å samarbeide med forbruker- og konkurransemyndigheter, siden dataøkonomien har økt overlappet mellom personvern-, forbrukervern- og konkurranseutfordringer. Felleseuropeisk samarbeid er også nødvendig for utvikling av ny regulering, som kan bidra til å håndtere de utfordringene som den globale dataøkonomien fører med seg. Personvernforordningen krever at behandling av personopplysninger skjer på en åpen måte. Åpenhet er en forutsetning for at den enkelte i størst mulig grad skal kunne ivareta eget personvern. Åpenhet er også en forutsetning for å ivareta den helt nødvendige tilliten til digitale løsninger. I den digitale tidsalderen vi lever i, er det også viktig med en åpen samfunnsdebatt om personverntrender og personvernutfordringer mer generelt. Personvernkommisjonens utredning, som skal leveres til høsten, vil kunne gi oss mer innsikt i dette. Utredningen vil forhåpentligvis gi grunnlag for god debatt om personvern i tiden framover.
Terje Sørvik (Arbeiderpartiet), 2022-03-03:
Næringsutvikling og samfunnsutvikling hører sammen, særlig i distriktene. For å utnytte naturressursene er det avgjørende at vi legger til rette for god samfunnsutvikling i alle deler av landet. Meldingen viser at de samiske områdene, i likhet med andre distriktsområder, har store utfordringer med fraflytting og befolkningsnedgang. De siste års sentraliserende politikk har også her gitt store utslag. Et aktivt næringsliv er avgjørende for levedyktige samiske samfunn. En tydelig distriktspolitikk med tiltak for å skape bolyst, fokus på de nære tjenestene, som barnehage, skole, helse og fritidstilbud, er viktig for å styrke samiske samfunn og samiske arbeidsplasser. Regjeringen er tydelig på at distriktspolitikken må forsterkes og fornyes, og at det skal føres en politikk for sterkere fellesskap, vekst og utvikling i hele landet, der by og land går hand i hand. Det vil svare direkte på utfordringene i meldingen. Reindrifta er den klart ledende næringen i samiske områder. Den er avgjørende også for det samiske språket og kulturen. Hurdalsplattformen er tydelig på at vi skal gjennomføre et krafttak for samiske språk og et nasjonalt samisk kulturløft. Vi skal bidra til å utdanne flere samisktalende lærere, førskolelærere og helsearbeidere og sikre nok samiske læremidler av tilfredsstillende kvalitet. Det jobbes nå med ny opplæringslov, hvor de samiske utfordringene vil få god oppmerksomhet. Den loven blir viktig for å sikre gode rammer for arbeidet i kommunene med språkopplæring. Den samiske kulturen og kulturminner er også viktig i identitetsbyggingen. Det har i senere tid vært svært gledelig å se den samiske kulturen presenteres i stadig nye uttrykksformer. Det er veldig bra at samiske kulturskatter føres tilbake dit de hører hjemme. Vi har sett eksempler på det også nylig, etter at viktige historiske kulturskatter bringes tilbake etter flere hundre år i utlendighet. De samiske museene er viktige i bevaringen og formidlingen av den samiske kulturarven og er en arena for overføring av tradisjonell kunnskap. Jeg vil igjen benytte anledningen til å gratulere det sørsamiske museet Saemien Sitje på Snåsa med sitt nye bygg, som er klart for å ta imot publikum i løpet av kort tid. Det å ha ansvar for urbefolkning er en berikelse, men også en stor forpliktelse. Norge skal være et foregangsland for urfolks rettigheter.
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-03-03:
Datatilsynet spiller en viktig rolle som vaktbikkje i offentligheten, og det er en viktig forkjemper for å verne om individets rett til privatliv og personvern. Datatilsynet ble som de fleste andre påvirket av pandemien, og det framstår for meg som en klok beslutning at tilsynet tilpasset seg og utøvde mer fleksibilitet og skjønn i den situasjonen landet var i. Likevel ivaretok tilsynet personvernansvaret på en god måte, eksemplifisert med deres kritikk av den første smittestopp-appen, som hadde betydelige svakheter med tanke på personvernet. Datatilsynets kritikk fikk direkte konsekvenser og endte opp med at vi fikk en ny app, som senere tilfredsstilte viktige vilkår. Det er nettopp sånne eksempler som viser hvor viktig Datatilsynet er. De passer på innbyggerne når politikerne noen ganger går for fort fram. Datatilsynet har vært viktig og vil fortsatt være viktig i årene framover. Vi trenger et tilsyn med faglig tyngde som kan holde igjen myndighetene når det går for langt. De største partiene har historisk sett vært svært dårlige på å ivareta personvernet og folks rett til privatliv. Det har vi sett når de store partiene har gått sammen og sagt ja til datalagringsdirektiv og utvidet overvåkningstillatelse til politiet, og i en rekke små og store saker som er blitt fremmet før, og flere som nå ligger hos regjeringen. Her er konsekvenser for personvernet i altfor liten grad vurdert og drøftet. I mange av disse sakene har Datatilsynet vært på linje med Venstre og vært en tydelig stemme for at myndighetenes bekjempelse av kriminalitet ikke må gå på bekostning av vanlige borgeres personvern og privatliv. I en stadig mer digitalisert verden vil behovet for partier som står opp for retten til privatliv, bli større. Det er godt å vite at Datatilsynet også følger opp det og følger med på den utviklingen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2022-03-03:
Helsepersonelloven skal bidra til sikkerhet for pasienter og kvalitet i helse- og omsorgstjenesten og skal danne grunnlaget for befolkningens tillit til helsepersonell og helse- og omsorgstjenesten. At loven skal gi pasienter best mulig sikkerhet, er viktig for Venstre. Dette var en av grunnene til at forslaget ble fremmet også av Solberg-regjeringen. Det beste må alltid være i fokus når det gjelder behandling. Det er i dag mange ulike grupper helsepersonell som utfører ulike behandlinger til ulike folk. Pasienter skal ha frihet til å velge den behandlingen de ønsker, selv om det er viktig at det stilles krav til dem som tilbyr den. I dag kan hvem som helst kalle seg naprapater eller osteopater og tilby behandling. Det er ingen formelle krav til utdanningsbakgrunn, noe som derfor kan gjøre det vanskelig for pasienter å vite om behandlere har den kompetansen de sier de har. Når naprapatene selv sier at de utfører 800 000 behandlinger i året, og osteopatene utfører rundt 600 000 konsultasjoner i året, er det viktig at pasientene er trygge på den behandlingen de får. Å gi autorisasjon til naprapater og osteopater vil bety at vi ikke bare kan stille krav til en yrkesgruppes utdanning og kompetanse, men også at myndighetene kan føre tilsyn med den gruppen. Derfor er det en fornuftig tilnærming til en sak som det er delte meninger om i befolkningen. Jeg er glad for at paramedisinerne også inkluderes i dette forslaget. I andre EU- og EØS-land er denne og lignende yrkesgrupper regulert. Ved å autorisere norskutdannede paramedisinere vil de kunne få godkjent sine kvalifikasjoner i andre land, og det vil bli tilsvarende enklere for Norge å få økt tilgang til paramedisinere fra EU eller andre land. Dette er Venstre enig i. Når det gjelder manuellterapeuter, deler vi Høyres syn på det, at det her er nødvendig med en litt bredere tilnærming før i hvert fall vi kan lande i den saken.
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2022-03-03:
Landet vårt er et av verdens mest digitaliserte, og nordmenn har høy digital kompetanse. Dette gir store muligheter og samtidig utfordringer. Det er f.eks. avgjørende at bruken av personopplysninger, spesielt i det offentlige, skjer i lovlige former. Vi må kunne stole på at opplysningene våre ikke deles videre. Norske innbyggere har generelt stor tillit til det offentlige. Denne tilliten må ivaretas også på dette området. Barn og unge har begrensede forutsetninger for å forstå omfanget av å gi samtykke til deling av personopplysninger. Da er det ekstra viktig med sikkerhetsløsninger og kunnskap for å ivareta personvernet for barn og unge. Unge i dag vokser opp med verden tilgjengelig ved noen tastetrykk. Det gir fantastiske muligheter, men også mindre privatliv og fare for misbruk. Informasjon fra barn og unges nettbruk er gull verdt for mange. På nettsiden www.dubestemmer.no, som Datatilsynet og Utdanningsdirektoratet driver, lærer ungdom om personvern, nettvett og digital dømmekraft. Senterpartiet og Arbeiderpartiet i regjering jobber for å ivareta unge på nett, beskytte innbyggerne mot digital overvåkning og påvirkning og å stille strengere krav til private selskapers deling av data. Demokratiet vårt kan ikke tas for gitt, heller ikke i det digitale rom, det må alltid kjempes for. Derfor er det så viktig at det i Hurdalsplattformen er varslet et utvalg for å se på hva vi trenger for å sikre demokratisk kontroll over digitaliseringen, og at norske data forblir i landet og gir verdiskaping i Norge. For Senterpartiet og Arbeiderpartiet er det ikke et alternativ å sitte stille og vente på at de store teknologigigantene skal styre utviklingen i en retning som ikke tjener Norge eller demokratiet. Staten må være aktivt med på utviklingen og forsvare norske innbyggeres rettigheter på en arena som ikke er like tilgjengelig eller oversiktlig for alle. Et eksempel er at regjeringen vil støtte norske nettaktører i konkurransen mot internasjonale storaktører. Et annet eksempel er velferdsteknologi, som kan videreutvikle helse- og omsorgstjenesten til det beste for pasienter, helsepersonell og innbyggere når det brukes klokt. Økt digitalisering og teknologisk utvikling gir personvernutfordringer. Samtidig fastslår regjeringen at riktig og god informasjon er en forutsetning for ytringsfrihet. Så må vi på Stortinget sikre at lovverket gir økt samfunnssikkerhet innenfor rammene av menneskerettighetene og rettsstatsprinsipper.
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-03-03:
Først vil jeg få takke komiteen for samarbeidet. I denne saken foreslås det lovendringer som skal bidra til å motvirke kropps- og utseendepress, særlig mot barn og unge. Stortinget har ved flere anledninger vært bekymret for et økende press blant barn og unge i takt med at spesielt sosiale medier har fått større og større innflytelse. Da jeg gikk på ungdomsskolen, var det ikke noe som het Instagram eller TikTok. Vi hadde ikke YouTube-ere med hundretusenvis av følgere. Men dagens ungdommer er bare et klikk unna ansikter og kropper som ikke er ekte, men framstilt som om de er det. Utseendepress bunner i en tanke om hvordan den perfekte kroppen eller det perfekte ansiktet skal se ut, og er et ønske om å se sånn ut selv. Samtidig som sosiale medier har hatt en eksplosiv vekst, har antallet som får utført og utfører kosmetiske inngrep, injeksjoner og behandlinger, eksplodert. Men regelverket har ikke fulgt etter. I 2018 skrev Finansavisen at antallet klinikker som drev med fillers og Botox-behandlinger, var tredoblet de siste seks årene, fra rundt 70 klinikker i 2011 til over 150 klinikker og over 100 enkeltpersonforetak i 2018. Og mens Botox har vært definert som et legemiddel og dermed har måttet injiseres av helsepersonell, har ikke fillers vært det, enda bivirkningene kan være langt mer alvorlige. Hvis en filler blir satt feil, kan det føre til at man blir blind. Likevel er det flere eksempler på at det har blitt avholdt grunnkurs som hevder at hvem som helst kan sette fillers etter to dager med opplæring. Vi har sett eksempler på at kosmetiske injeksjoner blir utført av folk som ikke vet hva de driver med, bestilt hjem til folk som ikke vet hva innholdet er, og der injeksjonen blir satt hjemme. Sånn kan det ikke være. I dag sørger vi for at kosmetiske injeksjoner, inngrep og behandling som kan gi bivirkninger, bare skal utføres av helsepersonell. Vi innfører 18-årsgrense for kosmetiske inngrep, injeksjoner eller behandling som ikke har en medisinsk begrunnelse. Det er på tide. Jobben med å redusere kroppspress og gi spesielt barn og ungdom litt styrke til å stå imot et sånt press, må også skje gjennom andre ting enn lovendringer i Stortinget. Likevel er disse endringene etter Høyres syn nødvendige, og det er bra at de kommer på plass. Vi er en nesten enstemmig komité, men jeg legger til grunn at de ulike partiene redegjør for sine forslag.