Svein Flåtten (Høyre), 2002-06-04:
Finanskomiteen har behandlet Dokument nr. 8:99, forslag fra Gjermund Hagesæter om gevinstbeskatning i sameieforhold. Bakgrunnen for forslaget er at deltakere i et sameie som driver næring, ifølge skatteloven §§ 10-40 til 10-45 er å anse som et ansvarlig selskap, og at denne bestemmelsen også gjelder enkelte andre sameier hvor sameietingens bruk er rettet mot andre enn sameierne selv. Den logiske følge av dette er at man i spesielle tilfeller ved oppløsningen av sameier kan bli beskattet uten egentlig selv å ha foretatt noe reelt salg. Forslagsstiller oppfatter det som urimelig og uforutsigbart at man kan bli beskattet før salg er foretatt, og foreslår at loven endres slik at denne type situasjon ikke kan oppstå. Komiteens flertall i denne saken har vært opptatt av betydningen av og begrunnelsen for sondringen mellom såkalt nettoligning og bruttoligning av sameier i eksisterende skattelovgivning og at visse sameier behandles likt med nettolignede selskaper, mens andre bruttolignes. Hovedregelen i skatteloven er at sameier som ligger nært opp til selskapsformen i omfang og aktivitet, blir nettolignet for å hindre grensedragningsproblematikk som f.eks. at ansvarlige selskaper blir skattetilpasset som sameier. Det er under slike omstendigheter at en kan få de skatteposisjoner som forslagsstiller peker på i sitt forslag. Her er det imidlertid også viktig å peke på og presisere at skattereglene i dag er slik at det er sameiernes bruk av sameietingen som er avgjørende for hvordan man lignes og beskattes. Reglene om nettoligning – som kan medføre den gevinstbeskatningen som forslagsstiller er inne på – kommer derfor ikke til anvendelse der sameietingen bare benyttes av sameierne selv. Det er derfor slik at netto- eller bruttoligning av sameier beror på en konkret vurdering fra skattemyndighetene i hvert enkelt tilfelle. Det er altså bruken av sameietingen som er avgjørende for vurderingen, slik også finansministeren påpeker i brevet til komiteen som er vedlagt innstillingen. Det er allerede i dag hjemmel i skatteloven for å unnta særlige grupper fra reglene om nettoligning, og finansministeren har da også i sitt svarbrev til komiteen presisert og pekt på at det kan være grunn til å se nærmere på praktiseringen av hvilke sameieforhold denne nettoligningen skal anvendes for. Endringer i dette regelverket og i praktiseringen av det kan gjennomføres uten lovendringer, og det er på den bakgrunn at et flertall i komiteen slutter seg til en merknad om å be departementet komme tilbake til Stortinget med en orientering om hvilke endringer i praktiseringen en vil foreta. Skattebestemmelsene for sameier i skatteloven er ikke umiddelbart sammenlignbare med bestemmelsene i selskapslovgivningen, slik mindretallet anfører i sine merknader. Og når mindretallet anviser som en farbar vei for å avhjelpe situasjonen at skattyter selv skal avgjøre hvilke skatteregler som skal gjelde i forbindelse med denne type kompliserte transaksjoner mellom eiere i sameier, er det grunn til å advare sterkt mot det. Det ville faktisk være et nytt prinsipp i skattelovgivningen at skattytere selv gjør vurderinger av skatteregler i kompliserte eierforhold med bindende virkning for egen beskatning. Slik sett synes flertallets syn, at Stortinget forelegges en orientering om hvilke endringer man vil foreta innenfor det eksisterende regelverk, og at forslaget vedlegges protokollen, som en mer egnet måte å tilnærme seg det problem som er beskrevet i dette Dokument nr. 8-forslaget.