Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Gjennom opposisjonstid, valgkamp og de siste års opptredener både i og utenfor denne sal har regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet spent buen høyt, også på helse- og omsorgsområdet. Men det må være en sammenheng mellom det man mener helsetjenesten skal levere, og det man er villig til å betale når man må prioritere. Derfor mener jeg det er grunn til å si at satsingen på helse i statsbudsjettet er svak, ikke fordi regjeringen ikke har penger – Norge har masse penger, regjeringen har et rekordstort budsjett og høy oljepengebruk – men fordi regjeringen prioriterer pengene feil. For all del, mye vi er for, det er mange bra satsinger og enkeltforslag i budsjettet som får Arbeiderpartiets fulle støtte. Men budsjettets hovedprioritering – både før og etter forliket her i Stortinget – er fortsatt skattekutt til landets aller rikeste. Jeg mener det er sløsing med samfunnets ressurser å bruke store milliardbeløp på skattekutt de fleste av oss knapt merker. Regjeringen tar Norge i feil retning når den rikeste 1 pst.-en av Norges befolkning i regjeringens forslag til budsjett får like mye i skattekutt som veksten i sykehusene er til sammen. Vi kunne brukt dem så mye mer riktig til viktigere formål. Det er to mangler i helsesatsingen. Den ene går på kommuneopplegget, som er for svakt, og den andre er sykehusbudsjettet, som er tilsvarende svakt. Det viktigste folkehelsearbeidet handler om det som gjøres før folk blir syke, der folk lever livene sine: i barnehagen, i skolen og der folk bor. Derfor mener vi i Arbeiderpartiet at det er veldig viktig å satse på det forebyggende arbeidet, f.eks. gjennom å styrke kommunenes frie inntekter med 2,3 mrd. kr sammenlignet med regjeringens forslag. Det gir rom for å satse på forebygging og utbygging av trygge og gode kommunale helse- og omsorgstjenester for alle. Vi vet at helse og helsevaner som etableres tidlig i livet, har stor innvirkning på hvordan det går med deg resten av livet. Derfor er øremerket satsing på skolehelsetjenesten en del av Arbeiderpartiets alternative opplegg. I tillegg foreslår vi, som et forebyggingstiltak i folkehelsens navn, å gjeninnføre ordningen med frukt og grønt i ungdomsskolen og starte innføringen av en times fysisk aktivitet i skolen. På mange måter har regjeringen hatt to sjanser denne høsten, både før budsjettforhandlingene i Stortinget og etter. For sykehusene er resultatet det samme. Helseministerens budsjett for norske sykehus er for lite, både ut fra det som var lovnadene i valgkampen, og det som er behovene i sektoren. Hvorfor det? La meg ta tre korte eksempler: Punkt nr. 1: Sykehusbudsjettet er i utgangspunktet svakt, faktisk 1 mrd. kr lavere enn det Høyre selv lovet i valgkampen. De var omtrent i rute i fjor høst – det var et bra opplegg, som fikk Arbeiderpartiets støtte. Nå er ikke Høyre i rute lenger. Helseministeren leverer som sagt over 1 mrd. kr mindre til sykehusene enn det han lovet i valgkampen. Punkt nr. 2: Regjeringen legger opp til å inkludere nye oppgaver inn i sykehusrammen uten økonomisk kompensasjon til sykehusene. Oppgaver som tidligere hadde egne penger i tillegg til sykehusrammen, skal nå finansieres innenfor sykehusrammen. Skal aktiviteten opprettholdes – og det håper jeg vi er enige om – blir i realiteten disse endringene og kutt i den øvrige sykehusrammen. Punkt nr. 3: Budsjettforliket – all honnør til Kristelig Folkeparti og Venstre for å ha bidratt til å rette opp i flere av de usosiale forslagene til regjeringen – og denne avbyråkratiseringsreformen til regjeringen har gjort situasjonen for sykehusene verre ved at de nå er inkludert med 0,1 pst. som sykehusene også må dekke, uten at dette blir kompensert. Arbeiderpartiet mener det er feil bruk når man bruker så mye penger på skattekutt og ikke er i nærheten av å innfri det man lovet i valgkampen til kanskje den viktigste velferdssektoren i Norge, nemlig sykehusene og kommunene. Derfor legger vi nærmere 1,2 mrd. kr mer på bordet for å styrke sykehusene neste år. Vi unntar sykehusene fra disse effektiviseringsforslagene og ytterligere kutt fra forliket. Pengene skal gå til kvalitetspakke til sykehus, kveldsåpne poliklinikker og pilotprosjekter for å få ned ventetidene, rus og psykiatri, protonterapi i kreftbehandling, flere turnusleger – jeg kunne nevnt mange andre forslag. Slik investerer vi til det beste for landet vårt for framtiden, ved å investere i fellesskap og velferd, gjennom å holde det vi lover og bevilge nok penger til at forventningene vi har til landets helsearbeidere, faktisk står i stil med det vi har lovet på TV før valget.