Bent Høie (Høyre), 2017-06-01:
Regjeringen er opptatt av å bedre tjenestetilbudet til personer med demens og deres pårørende. I Demensplan 2020, som regjeringen la fram i desember 2015, er en viktig del av arbeidet. Vi skaper pasientens helse- og omsorgstjeneste, og personer med demens og deres pårørende har hatt en viktig rolle i arbeidet med Demensplan 2020. Dagtilbud framheves som et av de mest sentrale tiltakene for å ha et godt liv med demens. Aktivitetstilbud er en sentral del av tjenestetilbudet for å støtte både de hjemmeboende og beboere i sykehjem. Regjeringen vil fremme forslag til endringer i helse- og omsorgstjenesteloven som fastsetter en plikt for kommunene å tilby dagaktivitetstilbud til hjemmeboende med demens, gjeldende fra 1. januar 2020. I 2012 ble det opprettet et øremerket tilskudd for å stimulere kommunene til å etablere dagaktivitetstilbud for hjemmeboende personer med demens. Målet med ordningen er å bygge opp tilrettelagte dagaktivitetsplasser til hjemmeboende personer med demens. Tilskuddet er fleksibelt, og kommunen står fritt til å utvikle tiltak som er i samsvar med brukerens behov. De forslagene som er fremmet i representantforslaget, er mulig å gjennomføre innenfor dagens tilskuddsordning til dagaktivitet for personer med demens. De er også støttet gjennom andre tilskuddsordninger, bl.a. utvikling og utprøving av miljøterapeutiske metoder, som bruk av sang og musikk integrert i behandlingen av personer med demens. Det anses ikke som hensiktsmessig å opprette ytterligere nye tilskuddsordninger som har akkurat de samme formålene som eksisterende ordninger og tiltak. Helsekonferansen den 11. mai i år var startskuddet for regjeringens reform Leve hele livet. Et av hovedinnsatsområdene i reformen er aktivitet og fellesskap. Gjennom dette arbeidet vil regjeringen vurdere tiltak og virkemidler for å sikre at kommunene lærer av hverandre og gjennomfører endringer basert på erfaringer om hva som virker, bl.a. for å stimulere til økt aktivitet blant eldre. Regjeringen er opptatt av tjenestene til eldre og forholdene ved norske sykehjem. Derfor har vi tatt svært mange grep som vil gi bedre tjenester til eldre. Vi har forsterket de økonomiske virkemidlene til kompetanseutvikling, og vi er i gang med en storstilt satsing på å heve kompetansen til den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Vi utdanner flere ledere og stiller tydelige krav til ledelse. Vi har styrket investeringstilskuddet til heldøgns omsorgsplasser betydelig. Vi har laget en egen demensplan, og vi har arbeidet med å utvikle og etablere en egen trygghetsstandard for sykehjem, som kommunene tar i bruk. Vi stiller krav om legemiddelgjennomgang for alle beboere på sykehjem. Vi har innført rett til sykehjemsplass eller tilsvarende bolig og redusert egenandelen for dem som bor mot sin vilje på dobbeltrom i sykehjem. Regjeringen har altså satset målrettet på økt kapasitet, kompetanse og kvalitet i tjenestetilbudene til de eldre. Det har vært helt nødvendig å få på plass disse endringene for at vi nå er i gang med en kvalitetsreform i tjenestene for eldre. Mange eldre opplever store forskjeller i helse, mestring, trivsel og trygghet. Vi vet at kvaliteten på tjenestene varierer mellom kommuner og innad i kommunen. Mange steder fører sen hjelp og mangelfulle tjenester til at sykdommer og plager forverres, og at alderdommen blir tung og vanskelig å mestre for både eldre og pårørende. Vi har derfor startet arbeidet med en reform der målet er at eldre skal få hjelp til å mestre hele livet, at pårørende skal slippe å slite seg ut, og at ansatte skal få lov til å bruke kompetansen sin. Vi skal finne verktøyene som fungerer i praksis og sørge for at de blir tatt i bruk i hele landet. I reformen griper vi fatt i de områdene der det svikter mest: mat, aktivitet og fellesskap, helsehjelp, og det å ha sammenhengende tjenester. Leve hele livet er en reform som blir til i samarbeid med dem som trenger tjenestene, dem som yter tjenestene, og dem som er ansvarlig for tjenestene. Derfor skal vi ut i landet og lytte til dem som har skoene på. Jeg har også merket meg at Nasjonal institusjon for menneskerettigheter anbefaler myndighetene å rapportere om utfordringer knyttet til eldres menneskerettigheter i rapporten som Norge sender de internasjonale overvåkingsorganene. Dette har vi allerede fulgt opp ved å omtale forholdene ved norske sykehjem og forholdene til den eldre delen av befolkningen, der dette har vært relevant. Jeg støtter derfor forslaget fra komiteen om å inkludere forholdene ved norske sykehjem i Norges rapporter til de internasjonale menneskerettighetsorganene.