trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-04-17:
I den tiden jeg har vært landbruksminister, har jeg valgt å reise veldig mye rundt og møte mange bønder. Jeg har vært i 16 fylker og har vært i fjøs nesten i alle fylkene. En av de problemstillingene som har dukket opp, er nettopp den problemstillingen som representanten Reiten nå tar opp knyttet til mosjonskravet. Det var derfor jeg også utsatte det i fjor høst, fordi vi fikk den type innspill. Nå går vi igjennom regelverket på nytt og ser hvilke tilpasninger som skal gjøres, slik at det blir et best mulig regelverk når det er dyrevelferd som er målet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-04-17:
Det viktigste svaret jeg har gitt til dem som har satset, og til mange av dem som har satset stort, er den generelle endringen vi gjorde på tollvernet. Spesielt for dem som driver stort, betyr den tollendringen vi gjorde i fjor høst, veldig mye, for det er volumprosenten som gjør at en tjener mest på det. Når det gjelder mosjonskravet, er det viktig å huske på at dette ble bestemt i 2004, da Kristelig Folkeparti satt med makta. Det er lett å framsette en forskrift i 2004 som skal iverksettes i 2013, for da er det neste statsråd som får ansvaret. Jeg har egentlig nesten lyst til å gjøre det samme nå, vedta noe som skal gjennomføres i 2025 f.eks. Men poenget er at vi må ta dette på alvor, og det gjør jeg etter de møtene vi har hatt. Det var derfor jeg også stoppet det, eller utsatte det, for å gå igjennom det og se hvilke praktiske tilpasninger som gjøres, slik at vi får et godt og enkelt regelverk å forholde oss til som setter dyrevelferden i fokus. For dyrevelferd er et av de største kvalitetstrekkene ved norsk landbruk, og vi må sørge for at vi alltid ligger i front på det området.
Henning Warloe (Høyre), 2013-04-17:
Jeg har følgende spørsmål til kulturministeren: «Kulturdepartementet har i forskrift datert 27. desember 2012 gitt Film & Kino ansvar for finansiering av cinematekene utenfor Oslo. Som eneste cinematek i Norge får Cinemateket i Oslo statlig fullfinansiering fra departementet gjennom statsbudsjettet. Film & Kino har nå besluttet å kutte støtten til de øvrige cinematekene fra 2014. Hva er årsaken til dette skillet mellom Cinemateket i Oslo og de øvrige, og hva vil statsråden nå gjøre for å sikre de andre cinematekenes økonomi?»
Henning Warloe (Høyre), 2013-04-17:
Jeg tror jeg skal gå i motsatt rekkefølge av det statsråden gjorde, og begynne med det siste, nemlig hva som nå kan gjøres for de øvrige cinematekene. Det brenner utvilsomt et blått lys, heter det vel, for driften til flere av disse. Det har vel også vært cinemateknedleggelser i Norge – jeg har hørt at Lillehammer bl.a. har blitt nevnt den siste tiden. Dette er åpenbart et ganske akutt problem. Den dårlige økonomien som følge av mindre avgiftsinntekter på grunn av nedgang i salget av dvd har jo også konsekvenser for filmfestivalene, som får halvert sin støtte. Da virker det kanskje litt puslete å si at man kan tilføre midler i en begrenset periode. Her må det åpenbart legges opp til en systemendring, og jeg ser at også styrelederen i Film & Kino sier at staten nå må ta sitt ansvar.
Henning Warloe (Høyre), 2013-04-17:
Det er vel det siste alternativet jeg oppfatter at bransjen føler er det eneste realistiske og bærekraftige, som styrelederen i Film & Kino også har påpekt. Da vil jeg gå tilbake til dette som går på den åpenbare forskjellsbehandlingen som er, uansett hva historien måtte ha å si for det, mellom Oslo og Cinemateket i Oslo og filmtilbudet i Oslo gjennom Cinemateket og de øvrige byene. Det er altså slik at Cinemateket i Oslo ikke behøver å bekymre seg for den situasjonen som er berørt i dette spørsmålet, fordi de har sin fullfinansiering inne allerede. Jeg forstår det slik at Cinemateket i Oslo kan tilby skoleelever i Oslo skolevisninger uten at Oslo kommune behøver å betale for det, mens man i andre byer må betale fordi økonomien er betydelig strammere. Er det slik at kulturministeren oppfatter at denne statusen som nasjonalt cinematek innebærer, setter dette cinemateket i en særstilling i forhold til publikum og det tilbudet de gir til publikum?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2013-04-17:
Takk for spørsmålet. Fyrst spør representanten om skiljet mellom Cinemateket i Oslo og dei andre cinemateka, og derfor gjer eg fyrst greie for det. Cinemateket i Oslo er ein del av Norsk filminstitutt og vert derfor finansiert over instituttet sitt driftsbudsjett. Slik har det vore sidan 1994. Cinemateka i resten av landet vart frå 2004 tildelt statsstøtte gjennom NFI. I 2009 vart finansieringa overført til Film & Kino. Det er kjent at avgiftsinntektene til Norsk kino- og filmfond har gått betrakteleg ned dei siste åra, og at nedgangen kan kome til å fortsetje. Inntektsnedgangen kjem, som representanten nok kjenner til, i all hovudsak av at omsetninga av dvd går ned og vert erstatta av elektronisk omsetning. Det har konsekvensar for økonomien til Film & Kino. NFI forvaltar eit nasjonalt ansvar for kunnskap om filmarv og filmhistorie, som inneber at Cinemateket i Oslo, som er ein del av Norsk filminstitutt, har arbeidsoppgåver utover det dei andre cinemateka har. For å vere heilt konkret: Som følgje av NFI sitt ansvar som nasjonalt cinematek har dei eit aktivt samarbeid og ein rådgjevande funksjon overfor dei regionale cinemateka. Det er NFI som har myndigheit til å sertifisere cinematek i Noreg. Internasjonalt representerer NFI norsk cinematekverksemd gjennom medlemskap i FIAF, ein verdsomspennande interesseorganisasjon for cinematek og filmarkiv. NFI er òg medlem i ACE, den europeiske organisasjonen for cinematek. Det inneber at dei er kontaktleddet med internasjonale selskap om filmkopiar som vert henta frå utlandet, og at dei tilbyr delar av seriar til andre cinematek. Det betyr at Cinemateket i Oslo har ei større administrativ oppgåve enn det ein del av dei andre cinemateka har, og dei har det òg på vegner av dei andre cinemateka i landet. Som Cinemateket-leiar Svein Inge Sæther i Trondheim sjølv uttalte til filmtidsskriftet Montages 5. desember 2012, er Norsk filminstitutt «en viktig pådriver for de norske cinematekene, selv om de ikke lenger administrerer midler for andre enn Oslo-cinemateket». I tillegg gjer sjølvsagt Cinemateket i Oslo ein del av dei same oppgåvene som dei andre cinemateka gjer. Kulturdepartementet tek den økonomiske situasjonen til Film & Kino på alvor. Me ser no på alternativ når det gjeld finansiering av Norsk kino- og filmfond. Av dei aktuelle tiltaka me ser på, er om avgifta kan verte innretta annleis, eller om oppgåver som Film & Kino i dag har, bør verte finansierte på ein annan måte. Det vert òg vurdert om det kan verte tilført midlar i ein avgrensa periode, eller om oppgåver kan verte flytta tilbake til statsbudsjettet, slik som Kortfilmfestivalen i Grimstad i 2013. Den økonomiske situasjonen til cinemateka utanfor Oslo vil inngå i denne vurderinga.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2013-04-17:
Staten tek sitt ansvar med glede. Eg skisserte tre moglege løysingar på den vanskelege situasjonen som Film & Kino og dei som får sine midlar frå Film & Kino, no er i. Dei tre moglege løysingane er for det fyrste å endre avgiftsmodellen – det vil ha betydning for inntektene. Eg vil understreke at det har vist seg å vere ei utfordrande oppgåve, men me går inn i det med liv og lyst, og vil gjerne finne ein avgiftsmodell som ber over lengre tid. Det andre moglege er å tilføre meir midlar i ein avgrensa periode for å avhjelpe situasjonen no som den er vorten meir prekær enn det ein opphavleg føresette. Det tredje ein kan gjere, er å endre på dei oppgåvene som Film & Kino i dag har, og overføre noko av ansvaret f.eks. tilbake til statsbudsjettet, sånn som ein har gjort med Kortfilmfestivalen i Grimstad på eit tidlegare tidspunkt. Eg tek ikkje stilling no til kva for løysing – ein eller fleire – me fell ned på, men eg ser alvorleg på situasjonen og vil gjerne finne ei løysing.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2013-04-17:
Eg meiner at rolla som Cinemateket i Oslo har som ein del av Norsk filminstitutt, som eg òg gjorde greie for i det fyrste svaret, inneber at dei har ei anna administrativ byrde enn det dei andre cinemateka har, fordi dei har ein viktig pådrivarfunksjon og ei rolle som òg har betydning for dei andre cinemateka, som eg opplever at dei andre blant dei ulike cinemateka er einige i, og som dei òg gjev uttrykk for at Cinemateket i Oslo har som rolle. Eg registrerer at representanten Warloe legg vekt på at det kan vere historiske grunnar til at det har vorte sånn, men eg meiner at dei historiske grunnane er sekundære. Det må vere realiteten som er det avgjerande, og realiteten er at Cinemateket i Oslo har ei anna administrativ oppgåve. Men når det er sagt, er eg oppteken av situasjonen til dei andre cinemateka. Eg tek som sagt deira situasjon alvorleg, og me ser nærmare på korleis me kan avhjelpe situasjonen som Film & Kino i dag er i.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
Det var eit interessant reknestykke. Eg må minna om at det i dette budsjettet i all hovudsak er snakk om justeringar i forhold til det budsjettet som Stoltenberg II-regjeringa la fram. Ein kan ikkje samanlikna partia sine forslag i kommuneproposisjonen med kva ein skal levera i det aller første budsjettet. Så er det heller ikkje riktig at det er null i vekst for kommunane. Eg sa i mitt hovudinnlegg at kommunane neste år vil oppleva å få meir pengar enn i forslaget til Stoltenberg II-regjeringa, mykje på grunn av ressurskrevjande brukarar, der ein legg 214 millionar i friske midlar inn i kommuneopplegget.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
Nei, me varslar ingenting i dag i forhold til kva som skal skje i 2015. No er det budsjettet for 2014 ein behandlar. I tillegg kjem komiteen med nokre merknader til kva regjeringa skal sjå på fram mot kommuneproposisjonen for 2015, som blir presentert i mai 2014. Det er ein fin arena for å varsla kommunane i god tid om eventuelle omleggingar eller eventuelle ting som måtte skje. Det er ikkje tida i dag for å varsla. Men så ligg det heilt klart i regjeringsplattforma at ein ønskjer at lokalsamfunna skal få behalda meir av det som blir skapt lokalt. Då er det varselet som ein på ein måte kan gje, at kommunane bør leggja til rette for å skapa verdiar, leggja til rette for næringsliv. Så er det ikkje statisk kva for kommunar som tener og tapar på selskapsskatt. Dei kommunane som aktivt legg til rette for verdiskaping og næringsliv, vil tena på selskapsskatten i framtida. Det er kanskje det tydelegaste bodskapet me kan gje at kommunane må leggja til rette for næringsliv. Det vil med denne regjeringas politikk føra til at ein får større inntekter på sikt.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
Det er jo økonomiske, positive incentiv, som det står i tilleggsproposisjonen, som ein varslar at ein skal utgreia og sjå på fram mot kommuneproposisjonen neste år. Når det gjeld heilskapen i denne regjeringa sin politikk i forhold til kommuneopplegget, har ein i plattforma sagt ein del ting som går på å lata verdiane bli meir igjen der dei blir skapte. Men heilskapen i dette må regjeringa få lov å koma tilbake til og foreslå for Stortinget i kommuneproposisjonen for 2015 og kanskje òg i seinare kommuneproposisjonar. Det er viktig å utgreia dette godt og sjå på heilskapen. Hovudsaka vår i forhold til kommunereforma er at me skal forsøkja å få kommunane med på laget og lata det bli ei reform som startar nedanfrå, og ei reform som først og fremst dreier seg om oppgåver og ikkje fullt så mykje om å teikna kart frå Oslo eller detaljstyra. Me skal forsøkja å få ei positiv reform. Det ønskjer me å invitera Stortinget med på, og det har vore fleire møte allereie på parlamentarisk leiarnivå, så ein ønskjer å forankra den prosessen godt. Då blir det feil i dag å vera kategorisk om kva som er innhaldet.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
Me har ikkje gått vekk frå politikken at alle kommunar skal levera likeverdige tenester, og at alle kommunar skal kunna vera i stand til å levera gode tenester til innbyggjarane sine. Om det er gjennom eit småkommunetilskot eller gjennom andre ordningar, er ting som me vil koma tilbake til. Småkommunetilskotet ligg inne i budsjettet for 2014, som me behandlar i dag, og eventuelle endringar vil bli varsla i kommuneproposisjonane framover. Framstegspartiet er meir tilhengar av andre ordningar enn på ein måte å premiera kommunar for at dei er små. Dagens småkommunetilskot er jo litt spesielt ved at om ein er under 3 200 innbyggjarar, får ein ca. 5 mill. kr ekstra, eller 10 mill. kr i Nord-Noreg, og bikkar ein grensa, får ein null. Det går an å sjå på andre ting, men det vil me gjera i lag med våre samarbeidsparti i forhold til dei prosessane som skal vera. I dette budsjettet ligg småkommunetilskotet fast.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
Eg kallar det ikkje eit mirakel å skapa næringsutvikling. Det er noko som næringsaktørane stort sett klarar sjølve. Det aller viktigaste dei forventar frå det offentlege og frå kommunen, er ikkje å få pengar frå fylkeskommunen si næringsavdeling til regional utvikling, det aller viktigaste dei ber oss om, er faktisk at me har ein ja-politikk i kommunane, at ein legg til rette for areal, og at ein spelar på lag med næringslivet når dei treng å utvikla seg. Det er det næringslivet ber om, i tillegg til det eg sa i hovudinnlegget mitt, at dei vil ha betre vegar, betre ferjesamband, fleire båtruter og betre samferdsel. Det leverer me frå dag ein. Me flyttar litt pengar frå fylkeskommunen si regionalavdeling, som òg fylkesrådmennene i budsjettet foreslår å redusera, og styrkjer samferdselsbudsjettet, som vil skapa grunnlag for langt meir verdiskaping enn at me har masse pengar ståande til regionalutvikling. Det er samferdsel som er nøkkelen for at me skal få utvikling i landet.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
I dette innlegget høyrde me, sånn som me har høyrt i åtte år, at kommunane har gode rammer, og at kommuneøkonomien aldri har vore betre. Det blei vel òg sagt at sidan så mange ikkje er på ROBEK-lista, er det ein robust kommuneøkonomi etter åtte år med raud-grønt styre. Derfor er det litt interessant å sjå den budsjettundersøkinga som KS i går la fram, som baserer seg på rådmennene sitt siste budsjettforslag med eit raud-grønt statsbudsjett i botnen. Der foreslår rådmennene ein stor reduksjon på 1 pst. i netto driftsresultat – altså 1 pst. mindre å rutta med i det siste året med raud-grønt budsjettforslag. Då er mitt spørsmål til representanten: Er det den retorikken eller er det rådmennene det er noko i vegen med som gjer at dei foreslår 1 pst. mindre driftsresultat, når retorikken frå dei raud-grøne er at kommunane har det romsleg? Me høyrde jo òg i dag at dei har det så romsleg at dei klarar å betala desse ressurskrevjande tenestene likevel med det store kuttet på 2,5 pst.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
Det er nesten freistande å spørja om me manglar nokre sider i innstillinga vår der det står om alt som skal skje neste år, som me ikkje har lese, men som representanten Greni tydelegvis har lese. Det står ingenting i innstillinga om at ein skal sjå på inntektsutjamninga mellom kommunane allereie neste år. Men det eg teikna meg til ein replikk på, er dette med likeverd når det gjeld inntekter i kommunane. Det høyrest litt rørande ut, som at i dag er alt rettferdig, og at det gjennom det systemet vi har hatt dei siste åtte åra, er like inntekter i alle kommunar. Men det er jo ikkje riktig. Det er element i finansieringa av kommunane som ikkje er rettferdige, og som ikkje blir utjamna. Kommunar med store inntekter knytt til eigedomsskatt eller vasskraft har fått behalda store inntekter utanom inntektsutjamninga. Mitt spørsmål er: Meiner Senterpartiet og representanten Greni at dagens system for utjamning mellom kommunar er det einaste rette, eller er det moglegheit for å gjera forbetringar og endringar òg når det gjeld utjamning mellom kommunar?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
Òg min replikk gjeld Tynset. Det var ikkje noka overrasking at representanten Andersen tok opp Tynset, når ein har lese merknadene og har sett engasjementet i saka. Eg er litt redd at ein skapar litt meir usikkerheit ved å mistenkeleggjera motiva til fleirtalet i komiteen, som har ein merknad der ein går rimeleg langt i å slå fast at etter at ein – som alltid – har vurdert KS2, bør ein landa eit eventuelt nybygg på Tynset. Eg skjøner ikkje heilt kvifor ein problematiserer ytterlegare og skapar usikkerheit om dette. Representanten Jenssen var inne på at normal praksis er at ein skal gjennomføra KS2 før ein gjer vedtak. Mitt spørsmål går på: Er representanten Andersen einig i at det alltid er klokt å ha ei kvalitetssikring 2 før ein gjer vedtak?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2013-12-04:
Representanten Stine Renate Håheim gav meg høve til å kommentera litt når det gjeld motsegn, då det vart sagt at me ikkje med eit einaste ord seier noko i innstillinga om fylkesmannen sin rett til motsegn. No er ikkje det riktig, for me seier masse om det, men eg takkar for høvet til å seia ytterlegare frå denne talarstolen at den nye regjeringa har forventningar til at ein skal ha færre motsegner til kommunar for å leggja til rette for bustadbygging og for annan type utvikling. Dei signala har eg oppfatta tydeleg, og eg oppfattar òg at fylkesmennene har mottatt dei. Så ser me spennande i møte forsøket med samordning. Der har me ikkje konkludert korleis det vil bli framover. Men det er klart at dersom fylkesmennene no skal prøva dette ut, lyfta blikket litt og tenkja større – og dermed òg ha færre motsegner på grunn av at ein samordnar statlege motsegner – er det noko som vil vera spennande å følgja vidare. Eg registrerer òg at både Venstre og Kristeleg Folkeparti har kome med positive helsingar når det gjeld å vera med på kommunestrukturdiskusjonen. Det var interessant å høyra Toskedal snakka om dei fyrste grensene for inndelinga av Noreg med skipreidene for over 1 000 år sidan. Så veit ein at det har gått vidare til tinglag. Det har vore formannskapslov frå 1838, og ein hadde den store Skei-komiteen for akkurat 50 år sidan. Toskedal, som kjem frå Karmøy, har masse god kunnskap. Me veit at Karmøy var 7 kommunar for 50 år sidan, og så vart dei slått saman til 1. Så her har me masse spennande kompetanse i komiteen som kan bidra vidare. Så registrerer eg òg at ein god del tidlegare ordførarkollegaer av meg har vore på talarstolen og gjeve uttrykk for at dei opplever kutt. Det er klart at det er nesten freistande å bruka same retorikken som leiaren i Arbeidarpartiet, som seier at det forskjell på kutt og kutt i vekst. Det er ingen kommunar som opplever at ein får mindre pengar neste år. Eg har prøvd i hovudinnlegget å forklara at ein faktisk får meir pengar når ein justerer for oppgåvefordelinga, som òg ligg til grunn. Då får ein 214 mill. kr meir i kommunesektoren neste år når ein justerer for oppgåvefordelinga. Så det blir feil å framstille det som kutt, og det blir iallfall feil å framstilla det som at kommunane går trongare tider i møte med det opplegget som den nye regjeringa har lagt fram, og som Stortinget har styrkt med 214 mill. kr. Men då er det viktig at ein får med seg både plussa og minusa i tabellane, og at ein ser at noko blir omfordelt til andre kapittel, mens kommunane summa summarum neste år vil få eit godt utgangspunkt. Så har alle talsmenn, inkludert statsråden, vore ærlege på at me meiner ikkje at alle problem er løyste, eller at ikkje det er behov for å prioritera for kommunane. Det er ei ny retning, for dei siste åtte åra har ordførarane høyrt at no er det pengar til alt. No høyrer ein at ein er nøydd til å til å prioritera vidare.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Representanten Njåstad var inne på at han ikke skulle nevne så mange store tall i sitt innlegg, så jeg vil gi ham mulighet til å snakke litt om store tall. Da Stortinget behandlet kommuneproposisjonen for 2014, gikk Fremskrittspartiet inn for at rammene til primærkommunene skulle styrkes med 2,5 mrd. kr. Dette løftet drev Fremskrittspartiet valgkamp på over det ganske land, men da tilleggsproposisjonen ble lagt fram, forsvant det løftet i det blå. Det ble null kroner mer i frie inntekter til primærkommunene. Så har vi jo denne høsten blitt kjent med 16,3 pst.-regelen, hvor Fremskrittspartiet fraskriver seg mye av ansvaret for regjeringens politikk. Men det jeg lurer på, er: Kan representanten Njåstad forklare hvordan 16,3 pst. av 2,5 mrd. kr ble til null?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Jeg tror vi begge er opptatt av at kommunene trenger forutsigbarhet og stabile rammevilkår. Representanten Njåstad var inne på i innlegget sitt at man ønsker å se på bl.a. tilbakeføring av selskapsskatten. Vi vet også at Fremskrittspartiet har vært opptatt av å ha mindre grad av skatteutjevning mellom rike og mindre rike kommuner. Mange kommuner vil tape på den omleggingen. Blant annet vil alle kommunene i Hedmark og Oppland tape stort på omleggingen. Jeg lurer derfor på om representanten Njåstad allerede nå kan si at disse kommunene i 2015 kommer til å oppleve kutt, og om de allerede nå bør berede grunnen for at 2015 vil bli et år hvor de må kutte i tjenestetilbudet på grunn av denne omleggingen? Vil representanten Njåstad varsle det allerede nå, fordi kommunene trenger forutsigbarhet og stabile rammevilkår?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
Vår velstand og velferd er avhengig av at vi bruker ressursene så effektivt som mulig. Derfor la den rød-grønne regjeringen fram et digitaliseringsprogram med offensive og tydelige mål. Mange gode tiltak er allerede i gang eller gjennomført. Offentlig forvaltning sender ut ca. 125 millioner brev og bruker 1 mrd. kr i porto hvert eneste år. Takket være den rød-grønne regjeringen får alle neste år tilbud om en egen digital postkasse. Vi har innført bank-ID for å logge inn på offentlige nett-tjenester. I juni var det 2,9 millioner brukere. Lånekassen er digitalisert. Siden 2004 er det spart 60 årsverk og 50 mill. kr hvert eneste år, og det beste av alt er at saksbehandlingstiden er halvert. Jeg synes det er positivt at vi har fått en regjering som har store ambisjoner. Det trengs om man skal følge opp våre initiativ og planer for digitalisering og effektivisering av offentlig sektor. Vi har store forventninger til at regjeringens og statsrådens ambisjoner skal bli til konkret handling raskt, og vi gleder oss til å se resultatene. Så har jeg lyst til å si at jeg har etterlyst mye på boligområdet. Men man burde kanskje fulgt med, for det er allerede sju fylker som har startet prøveprosjekt for å samordne byggesaker sånn at det skal gå fortere å bygge. Den rød-grønne regjeringen har allerede sendt nye planretningslinjer på høring og tok også initiativ til oppstart av ByggNett, en felles elektronisk plattform for samhandling i byggsektoren. Så det har skjedd mye på boligområdet når det gjelder forenkling. Vår forventning er at regjeringen følger opp med konkret handling og ikke bare klager over at det er så mange statlige innsigelser – og ikke fremmer ett eneste forslag i budsjettet som kan gjøre noe med den situasjonen. Det er noe som heter «Talk the talk, walk the walk». Det er litt underlig å sitte og høre på denne debatten, for man snakker om en vitalisering av regionalpolitikken samtidig som man kutter 430 mill. kr i regionale utviklingsmidler. Man snakker om mindre statlig detaljstyring samtidig som man øker øremerkingen til kommunene. Det snakkes om å skape bolyst i distriktene, men samtidig avvikler man Bolyst-programmet. Det snakkes om tillit til lokale folkevalgte, men samtidig overprøver man fylkeskommunens egne prioriteringer. Man snakker om økt valgfrihet, men kutter i antall barnehageplasser. Man snakker om at det skal skapes verdier over hele landet samtidig som man kutter over hele fjøla i distriktspolitiske virkemidler. Det er stor forskjell mellom ord og handling.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2013-12-04:
I likhet med Høyre mener også Arbeiderpartiet at innvandring grunnleggende er et gode som byr på mange muligheter, hvis vi griper dem. Sannheten er jo at norske kommuner og bedrifter etterspør arbeidskraft, noe som nettopp innvandrere kan bidra til å løse. Jeg er helt enig med Høyre når partiet i sine merknader skriver at det er et problem for både samfunnet og den enkelte at det er for lav yrkesdeltakelse blant innvandrerkvinner. Men det holder ikke å være bekymret. Man må følge opp med de riktige tiltakene. Jeg er ikke direkte imponert over regjeringen som legger fram et budsjett hvor man går vekk fra arbeidslinjen, og budsjetterer med at flere kvinner skal være hjemme. Jeg har derfor lyst til å spørre representanten Schou hvordan økning av kontantstøtten, kutt i barnehageplasser, dyrere barnehager og skatteklasse 2 etter Høyres mening vil få flere innvandrerkvinner ut i arbeid.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Representanten Njåstad var inne på kommunestrukturendring i innlegget sitt og sa at i kommuneproposisjonen neste år ville det komme gulrøtter til kommunesammenslåing. Kan Njåstad bekrefte at det kun er snakk om gulrøtter, og at det ikke er snakk om pisk? Fremskrittspartiet har ved tidligere anledninger bl.a. kommet med forslag om å fjerne småkommunetilskuddet. Så jeg håper du kan bekrefte at det nå er snakk om gulrøtter, og at det ikke skal være kraftige nedtrekk på økonomien til småkommuner, som gjør at det blir en tvangssammenslåing.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Takk, president. Jeg fikk ikke noe svar på hva Fremskrittspartiet har tenkt å gjøre med småkommunetilskuddet. Er det fortsatt Fremskrittspartiets politikk at småkommunetilskuddet skal bort? Eller kan du bekrefte at vi har gått bort fra den politikken, og at de små kommunene skal ha mulighet til å levere likeverdige tjenester med de store kommunene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Regjeringen sier i sin politiske plattform at den vil «styrke vekstkraften der den er», altså der det er mest vekst per i dag. Flertallet gjentar dette i komiteens budsjettinnstilling. Distriktspolitikken har fram til nå hatt som mål å skape vekstkraft i hele landet for å motvirke sentralisering av verdiskaping, arbeidsplasser og bosetting. Budsjettavtalen mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti kutter sterkt i de regionalpolitiske virkemidlene og i virkemidlene til distriktsnæringene. Nå peker alle endringer i budsjettet mot en sentralisering. Tidligere delte Høyre vår målsetting om vekst og bosetting i hele landet. Hvorfor er det nå slik at Høyre ikke lenger ønsker en aktiv distriktspolitikk som vil opprettholde bosettingsmønsteret og gi vekst i hele landet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Det ser jeg absolutt ingen grunn til å beklage – særlig ikke når man ser signalene som har kommet her i dag, om at inntektsutjevningen skal reverseres i kommuneproposisjonen og budsjettet neste år. Det er tydelige signal om at det som ble kalt skremselspropaganda i valgkampen, skal realiseres – ikke i inneværende budsjett, men i budsjettet for 2015. Jeg kjenner ikke tallene for ditt hjemfylke, men jeg kjenner i hvert fall tallene for Sør-Trøndelag. Bare for Trondheim kommune vil det bety 30 mill. kr i kutt, og for min hjemkommune med 2 000 innbyggere vil det bety 5 mill. kr i kutt. Det er veldig dramatisk, og jeg ser ingen grunn til å beklage det vi sa i valgkampen, for dette blir realisert, men det blir realisert ett år senere enn det vi fryktet.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Jeg har ikke sagt at dagens system er det eneste rette. Men de endringene som er varslet, er ikke noe jeg har funnet opp. Det er noe som ble bekreftet, bl.a. av Høyres talsmann, da vi diskuterte kommuneproposisjonen her i salen. Det ble bekreftet at de ville reversere inntektssystemet og inntektsutjevningen, og da går det ikke an å si at det er noe jeg har funnet på. Dette er prosentandeler som regjeringspartiene selv har bekreftet. Dagens system er ikke det eneste rette. Det er rom for små forbedringer. Som representanten var inne på i dag, burde det kanskje være en glidende overgang når det gjelder småkommunetilskuddet, og at man kunne se på mulighetene for de kommunene som har fem innbyggere for mange for å få småkommunetilskuddet. Men den endringen som nå er varslet, vil gi dramatiske følger for muligheten til å levere likeverdige tjenester i alle kommunene.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Når det gjelder reversering av inntektsutjamninga, er det mange som har den samme oppfatningen som representanten tydeligvis har, at det er noe som bare rammer distriktskommuner, og som gjør at bykommunene tjener. Den ordningen rammer på ingen måte slik. Hvis det blir reversert, vil det ramme store bykommuner som Trondheim kommune like mye som det vil ramme småkommuner ute i distriktene. I Sør-Trøndelag fylke, som er mitt hjemfylke, vil 17 av 19 kommuner oppleve veldig stor nedgang. Den minste kommunen, Tydal kommune, er vel den eneste som har en merkbar økning, for de får beholde selskapsskatten fordi det er en kraftkommune. Det er tull at dette har noe med distriktsperspektivet å gjøre. Senterpartiet er det partiet som framsnakker de små kommunene mest, og hvis det å fjerne Bolyst-programmet og fjerne midlene som har gått til det, skal stimulere til mer bolyst i distriktene, sliter jeg litt med å forstå den prioriteringen.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Venstre vil styrke lokaldemokratiet ved å flytte makt fra staten til lokale folkevalgte organ, sier partiet i en merknad. Videre heter det: «I tillegg vil vi ha en ny kommunestruktur som gir større kommuner med større ansvar enn i dag, spesielt innen velferdstjenester og helsevesen. Dette vil gi mulighet for behandling, pleie og omsorg i folks nærmiljø.» Med henvisning til ønsket om å styrke lokaldemokratiet forutsetter jeg at Venstre vil avvise alle typer tvangssammenslutning av kommuner. Kan representanten Skjelstad bekrefte det? Så er det slik at tidligere undersøkelser viser at innbyggere i små kommuner er mer tilfredse med pleie- og omsorgstilbudet enn innbyggere generelt. Små kommuner er flinkere til å utføre oppgavene de har fått gjennom samhandlingsreformen, enn de større kommunene. Hvilke undersøkelser kan representanten Skjelstad vise til, som dokumenterer påstanden om at større kommuner gir bedre pleie og omsorg?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Etter budsjettavtalen regjeringen har inngått med Kristelig Folkeparti og Venstre, reduseres innbyggertilskuddet til kommunene med 344 mill. kr. Det er begrunnet med et anslag over hvor mye kommunene sparer som følge av at færre vil velge barnehageplass, siden kontantstøtten øker med 1 000 kr i måneden. Kommunens reduserte inntekter blir bare inndekket gjennom reduserte utgifter, dersom anslaget slår til – dersom det forventede antall familier velger ikke å ta en barnehageplass framfor å motta kontantstøtte. Kan statsråden bekrefte at det er foretatt beregninger som viser at reduksjonen i innbyggertilskuddet motsvarer tilsvarende reduksjon i kostnadene til kommunene? Og hvordan vil statsråden følge opp dette ved eventuelle feil i anslagene når det gjelder mindrebruk av barnehageplass? Vil det da bli fulgt opp tett, og vil det bli kompensert f.eks. i revidert nasjonalbudsjett?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Nytt arkivbygg på Tynset for Arkivverkets sentraldepot og Norsk helsearkiv var gitt en oppstartsbevilgning på 75 mill. kr i det rød-grønne budsjettet. Kvalitetssikrings- og konseptvalgsutredningen var ferdig i 2011 og konkluderte entydig med at dette var et godt prosjekt sett fra både faglig og økonomisk synsvinkel. Plassering på Tynset vil ha store positive ringvirkninger i hele fjellregionen. Det er derfor beklagelig at dette prosjektet nå foreslås stoppet. Den rød-grønne regjeringen blir nå beskyldt for å være for handlekraftig. Tynset kommune har lagt ned mye arbeid og investert om lag 40 mill. kr for å kunne ta imot disse arkivene. KS2, som nå pågår, er kun en kvalitetssikring av selve byggeprosjektet som er kommet fram i samspillet mellom Statsbygg og entreprenøren Hent. Jeg har derfor stor forståelse for den bekymringen Tynset-regionen har om at dette er en omkamp om lokalisering. Jeg ble på ingen måte beroliget av å høre statsråd Sanners svar til representanten Skjelstad, eller – kanskje vi heller skulle si – mangel på svar, særlig sett i lys av at hele budsjettet fra Solberg-regjeringen har sentralisering som en rød tråd, eller – for å bruke Høyres og Fremskrittspartiets egne ord – de vil «styrke vekstkraften der den er». Senterpartiet har sammen med SV og Arbeiderpartiet fremmet følgende forslag: Stortinget ber regjeringen stadfeste «lokalisering av nybygg for Arkivverkets sentraldepot» og norsk helsearkiv «til Tynset». Flertallet har fremmet likelydende forslag, men med en bisetning om at det forutsetter at KS2 «tilsier bygging av et eventuelt nybygg» – en mye svakere formulering som gir fortsatt grunn til usikkerhet, men et forslag som Senterpartiet likevel velger å støtte subsidiært. Alt er likere enn ikke noe. Ved behandling av distrikts- og regionalmeldingen var det bred enighet om å søke å opprettholde bosettingsstrukturen i Norge. Skal vi nå målet, må vi sørge for å fordele statlige kompetansearbeidsplasser i hele landet. Den nye regjeringen gjør det motsatte ved å sentralisere Direktoratet for økonomistyring. Viktige kompetansearbeidsplasser i Drammen, Kristiansand, Tromsø, Hamar og Vadsø legges ned. Til slutt vil jeg framheve viktigheten av at det nye museumsbygget, Samien Sitje, på Snåsa blir realisert. Dagens museum holder til i brakker og har ikke arbeidsforhold som sikrer at den sørsamiske kulturen blir bevart og formidlet til et større publikum. Senterpartiet har derfor sammen med Arbeiderpartiet og SV foreslått en oppstartsbevilgning på 5 mill. kr.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Under replikkordvekslingen ble det framsatt påstander om at jeg har lest i andre papirer enn det som representanter fra regjeringen har lest, og etter å ha fulgt debatten tror jeg at jeg kan bekrefte at det virker sånn. Så jeg må beklage at jeg tok som en forutsetning at de forholdt seg til den innstillingen som er omdelt i salen her i dag. Der står det nemlig, i en merknad fra flertallet: «Flertallet viser til omtale i plattformen om at regjeringen Solberg vil gjennomføre en helhetlig gjennomgang av inntektssystemet som sikrer at kommunene får beholde en større del av verdiskapingen lokalt.(…) Flertallet ber også om at skatteutjevningsprosenten blir sett på.» (…) Og under behandlingen av kommuneproposisjonen her i salen ble det bekreftet fra kommunalpolitisk talsmann Tetzschner fra Høyre at det betydde minst en reversering av den inntektsutjevningen vi gjennomførte. Og hvis ikke det betyr omfordeling fra fattige til rike kommuner, fra skattesterke til skattesvake kommuner, så må noen forklare meg hvordan de klarer å gjennomføre den endringen uten at det får konsekvenser.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Det sitter over 5 000 på våre asylmottak som har fått innvilget opphold, og som venter på å bli bosatt i en kommune. KS mener tilgangen på boliger er det viktigste hinderet for å få økt bosetting. Kommunene peker på at Husbanken er en sentral medspiller når det gjelder å skaffe bolig til flyktninger. Regjeringen og flertallet i kommunal- og forvaltningskomiteens budsjettinnstilling svekker Husbanken som boligpolitisk virkemiddel. Rentemarginen økes slik at den dobles fra 2013, og en vil ikke videreføre den rød-grønne regjeringens praksis med en løpende vurdering av om Husbankens lånerammer er tilpasset behovet. Det vil åpenbart få negativ effekt på kommunenes mulighet til å øke tilgangen på boliger og til å bosette flyktninger. Hva er representantens begrunnelse for å svekke Husbanken som kommunal samarbeidspartner, når vi vet at behovet for bolig for vanskeligstilte er prekært?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Et av de forslagene Fremskrittspartiet har fremmet i integreringssammenheng, kom ved behandlingen av kommuneproposisjonen for 2014. I innstillingen sier Fremskrittspartiets medlemmer bl.a.: «Disse medlemmer viser til at innvandringspolitikken er et nasjonalt anliggende, og at det fortoner seg naturlig at kommunene i større grad får kompensert for sine utgifter, uten å måtte saldere på andre viktige velferdstjenester …». Fremskrittspartiet har nå den ansvarlige statsråden for integrering av flyktninger. Så opplever vi i årets budsjett at det faktisk er et kutt – et kutt i refusjonen til barnevernstiltak på 240 mill. kr. Det er heller ikke, så langt jeg kan se, noen satsingsområder som gjør at kommunene blir bedre i stand til å bosette flere. Hvilke tiltak kan representanten Keshvari vise til i regjeringens tilleggsproposisjon til budsjettet eller i egen budsjettinnstilling til Stortinget som følger opp Fremskrittspartiets merknad fra juni i år?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Det er ikke noen tvil om at det er store utfordringer når det gjelder å etablere nye mottak, og det er en vanskelig avveining mellom hva kommunene kan si nei til, og hva vi har behov for. Hvis alle kommuner sa nei, ville vi miste helt muligheten til å etablere nye mottak. Jeg er veldig enig i at det bør skje i en tett dialog med kommunene. Personlig skulle jeg ønske at vi nå ikke brukte midler på etablering av nye mottak, men i stedet pøste alle de midlene vi eventuelt har budsjettert med til nye mottak, inn i en pakke for kommunene til bosetting. Det ville vært en mye bedre anvendelse av de pengene enn å sløse dem bort ved at de sitter et år ekstra i et nyopprettet mottak.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
I samarbeidsavtalen mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre inngår en egen avtale om utlendingsfeltet. Punkt D i avtalen omhandler lukkede mottak og mer differensierte mottak, og under punktet vises det til utlendingsloven § 106, der det åpnes for lukkede mottak, slik vi har oppe på Trandum i dag. I avtalen heter det at man skal utvikle to nye typer mottak, integreringsmottak for dem som venter på bostedskommune, og retursentre for personer som venter på avslag, og at noen retursentre skal kunne ta imot utlendinger som får frihetsberøvelse etter § 106, første ledd. Mener representanten Skei Grande at Norge i større grad enn i dag skal bruke lukkede mottak og frihetsberøvelse som virkemiddel? Hvem er det som skal sitte i lukkede mottak? Vil det f.eks. være aktuelt å benytte lukkede mottak til barnefamilier som skal uttransporteres, der en er redd for at de unndrar seg uttransportering?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Regjeringen har foreslått og vil få flertall for å redusere refusjonen til kommunale utgifter til barnevernstiltak knyttet til enslige mindreårige asylsøkere fra 100 til 80 pst. Det representerer et kutt i tilskudd til vertskommunene på 240 mill. kr, og flere kommuner sier de nå vil vurdere å legge ned igangsatte tiltak som har kommet inn under denne refusjonsordningen. Jeg er klar over at halvparten av dette blir tilbakeført gjennom økning i tilskuddet til enslige mindreårige asylsøkere, men det vil ikke nødvendigvis være like målrettet. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at enslige mindreårige asylsøkere som krever barnevernets oppfølging, ikke mister sine tilbud? Og er ikke statsråden bekymret for at kommunene nå vil vegre seg mer for å bosette enslige mindreårige flyktninger?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-12-04:
Regjeringen vil ifølge samarbeidsavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre utvikle to nye typer asylmottak – integreringsmottak for dem som venter på bostedskommune, og retursentre som tar imot personer med endelig avslag. De sistnevnte kan etableres som lukkede mottak, heter det i avtalen. Betyr denne avtalen at regjeringen har intensjoner om å etablere flere lukkede mottak? Vil det være aktuelt at barnefamilier blir plassert i lukkede mottak? Representanten Skei Grande fikk det samme spørsmålet av meg i replikkrunden, og hun kunne bekrefte at lukkede mottak skulle benyttes etter samme regelverk og på samme måte som det blir gjort i dag. Kan statsråden bekrefte at Venstre og Fremskrittspartiet legger det samme i begrepet «lukkede mottak»?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Ja, dette var helt nye toner fra Fremskrittspartiet, som før har svingt rundt seg med både milliarder til kommunesektoren og masse nye rettigheter som folk skulle få. De er forduftet som dugg for solen – både milliardene og rettighetene. Det som står igjen, er imidlertid et kjempekutt til fylkeskommunene på 430 mill. kr til regional utvikling, som nettopp skulle bidra til de nye ideene og de gode løsningene og næringsutvikling. I tillegg lover altså Fremskrittspartiet at de skal by på omfordeling av kommunenes inntekter slik at skattesvake kommuner skal få mindre penger. Spørsmålet er da hvordan man skal få til denne miksen av mindre tilskudd der myndighetene kan samarbeide med næringslivet om utvikling, og der til og med de kommunene som har lite inntekter sjøl, skal bli bedre på næringsutvikling med mindre inntekter. Kan representanten Njåstad forklare hvordan dette miraklet skal skje?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg hører representanten Schou sier at de fremdeles mener at vi skal ha en aktiv distriktspolitikk, og at by og land skal ses sammen. Det er derfor det er veldig bekymringsfullt når det man gjør, virker i motsatt retning. Det er riktig at man styrker fylkesveiene, men man tar nesten dobbelt så mye fra de distriktspolitiske virkemidlene. Så hvis man virkelig hadde ønsket seg lokal frihet til dette, kunne man latt pengene ligge og bedt fylkeskommunene sjøl prioritere om de ville ha pengene til vei eller til regional utvikling på andre områder de samarbeider med næringslivet om. Næringslivet forteller i hvert fall oss at de er veldig kritisk til disse kuttene. Det andre er at det er stor variasjon i skattegrunnlaget. Når denne regjeringen da varsler at de rike kommunene skal få beholde mer, og at de skattesvake kommunene skal få mindre, ber jeg representanten Schou forklare hvordan det skal kunne bidra til skaping av arbeidsplasser og likeverdige tilbud i alle kommuner.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Mindre penger er kutt – uansett hvordan en snur og vender på det. Jeg vil bare gjøre oppmerksom på at i kommunerammene til Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er det altså 570 mill. kr mer enn det som ligger nå fra den regjeringen som Kristelig Folkeparti støtter. Men jeg vil gjerne spørre representanten Toskedal om den retningen vi ser nå, for mange av de kommunene som sliter, som Toskedal beskriver, er lavinntektskommuner. Mange av de lavinntektskommunene kan nå se fram til det kommuneopplegget som Høyre og Fremskrittspartiet varsler, nemlig at de skal tape penger fordi høyinntektskommunene skal beholde mer av inntektene sjøl. Jeg vet at Toskedal er opptatt av bl.a. utviklingshemmede, barnevernsbarn og vanskeligstilte som trenger sosialhjelp. Hvordan ser han for seg at rettighetene til disse skal kunne sikres med en kommuneøkonomi der de kommunene som sliter mest, skal få mindre penger?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg registrerer at representanten fra Kristelig Folkeparti ber om nåde fordi de har fått lav valgoppslutning. Nå satt ikke representanten her i forrige periode, da også SV var et lite parti i regjering og som ikke akkurat opplevde så mye nåde fra noen når vi kanskje ikke greide å oppfylle hundre prosent på alle våre ønsker. Men la nå det være. Det som jeg ikke synes representanten Toskedal svarte på, var om han er enig med Fremskrittspartiet og Høyre i det de nå skriver i merknader og i sin erklæring, nemlig at høyinntektskommunene skal beholde mer av inntektene sine selv – ergo at omfordelingen til de skattesvake kommunene må bli dårligere. Er han enig i denne retningen på kommuneøkonomien, eller er Kristelig Folkeparti uenig i at vi trenger å fordele mindre?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg må si at det er litt fascinerende å høre at representanten Skjelstad er imot øremerking, men nå støtter en regjering som øremerker mer – det er et historisk lavt nivå på øremerkingen etter at de rød-grønne har sittet i regjering – men det er en sak som Skjelstad sjøl får forklare. Jeg synes kanskje det er enda mer fascinerende at han med så stor iver forsvarer kuttet i de regionale utviklingsmidlene, samtidig som han holder et flammende innlegg om innovasjon og utvikling på teknologiområdet. Bransjeorganisasjonen Abelia har under høringene levert et skriv til kommunalkomiteen der de advarer sterkt mot disse kuttene – nettopp fordi det er kutt i de områdene Skjelstad tar så sterkt til orde for – og sier at dette vil ramme innovasjon og utvikling sterkt, særlig i bedriftene. Tar Abelia helt feil?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg vil bare minne representanten på at den regjeringen han er en representant for, øremerker mer enn det vi har gjort. Det jeg pekte på i mitt innlegg, var at det er en del mennesker som er avhengig av tjenester fra kommunesektoren, som vi har lagt ansvaret på. Ett eksempel er barnevern. Vi har hatt et barnevernsløft de siste årene. Det har vært helt nødvendig. Til tross for at vi økte kommuneøkonomien, så vi at midlene ikke ble brukt til de reddeste ungene, som virkelig trenger at noen hjelper dem. Det ansvaret så vi at vi fra Stortingets side var nødt til å ta, og sette en merkelapp på disse pengene. Jeg har også sett at kommunene med stor entusiasme har søkt om disse pengene, og at barnevernet derfor har blitt styrket. På en del områder mener vi at vi trenger statlig styring, særlig for å verne folk som trenger like rettigheter, uavhengig av hvilken kommune de bor i. Men når det gjelder f.eks. regionale midler, ønsker vi å gi større frihet. Her ser jeg at Høyre – og denne regjeringen – ønsker å øremerke og sette sitt stempel på hva pengene skal brukes til, f.eks. til asfalt.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg vil anbefale kommende regjeringer om å vise handlekraft i slike saker. Når KS2 nesten er ferdig og man har hatt en KS1 som helt entydig har konkludert med at det både økonomisk og arkivfaglig er riktig å samle sentraldepotet og helsearkivet på ett sted – man har bestemt seg for at der skal det skje – er det riktig å legge inn penger, slik at det er mulig å få til en oppstart når KS2 er ferdig. Det som skjer nå, er dessverre at denne oppstarten blir forsinket – forhåpentligvis – hvis det da ikke er slik at noen kommuner ønsker omkamp om dette. Jeg vet alt om kampen om kronene når man til slutt skal legge budsjettet, også når det gjelder investeringsmidler. Derfor er det viktig å få på plass bevilgninger som gjør at man kan få en oppstart når prosjektet er ferdig – da kan man ikke stoppe det. Det er også mange andre prosjekter som ønsker finansiering – det er en kamp om rekkefølgen på den lista hvert eneste år. Jeg registrerer at den kampen er gjenåpnet når det gjelder Tynset.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-04:
Jeg merker meg at det i denne saken pågår en veldig merkelig argumentasjon, nemlig at man forsøker å legge ansvaret for at dette kanskje ikke blir noe av, på dem som har lagt fram forslag for Stortinget om både lokaliseringsbeslutning og bevilgning til oppstart – og i tillegg bevilgning til oppstart av en helt nødvendig utdanning innen arkivfag. Den skal foregå på Høgskolen i Sør-Trøndelag, men være lokalisert, desentralisert, til Tynset. Dette er ikke et arbeid som ikke er kvalitetssikret. I Hedmark er det i hvert fall ingen i verken Høyre eller Fremskrittspartiet som har gått til valg på å si at nei, her er vi nødt til å lage en KS2 helt ferdig først – den skal for øvrig være ferdig i disse dager. Nei, alle har til og med ment at den rød-grønne regjeringen har brukt for lang tid på dette, på å komme i gang. Så går man til valg på å være handlekraftig, og det første man gjør, er å bruke handlekraften til å så tvil om et av de aller viktigste prosjektene i Distrikts-Norge. Jeg er skuffet over det.