Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2011-05-23:
Bakgrunnen for dette representantforslaget er at holdningen til jøder stadig blir mer negativ i flere europeiske land. Dette gjelder også i dagens Norge faktisk. Vår historie i forbindelse med annen verdenskrig bekrefter nettopp den ufine og skammelige behandling og det syn vi har hatt på jøder. Dessverre er mobbing og trakassering fremdeles en del av hverdagen til skoleelever med jødisk bakgrunn. Et eksempel som med all tydelighet beskriver og viser dagens behandling av jødiske skolebarn, er faktisk et leserinnlegg i Aftenposten den 5. mai, der det med en talende overskrift sto følgende: «Nedhysjet rasisme… Jødehat vokser frem i norsk skole, uten å bli fulgt opp av politikerne. Jeg vet at eldre elever på ungdomsskoler har stått i døren etter friminuttet og bare sluppet inn dem som forsikrer at de ikke er jøder. Dette er antisemittisme, og må gjøres noe med! Rasisme er blitt ensbetydende med diskriminering av muslimer eller mørkhudede, men mobbing fordi man er jøde skjer minst like ofte, i alle fall i skolen. Mye utføres av personer som har et dårlig forhold til staten Israel, f.eks. innvandrere fra landene Israel lenge har vært i konflikt med. Men jeg vet også om jøder som er blitt skjelt ut av nordmenn for staten Israels gjerninger. Disses mener den jødiske staten er skyldig i folkemord og diskriminering av palestinerne. Det aller verste er når Adolf Hitler fremstilles som en helt. Dette grunner som regel i kunnskapsløshet, noe som også er årsak til antisemittisme. Vi trenger å lære mer om jødenes lidelser. Hvis alle får vite hva nazistene holdt på med, kan det hende mange vil tenke seg om en ekstra gang før de snakker positivt om dem. Vi trenger en offentlig debatt om dette. Dessuten burde skolene ta opp jødehat.» Dette leserinnlegget sier absolutt alt om det denne saken dreier seg om, og viser at det er behov for å sette jødehat på dagsordenen med en egen nasjonal markeringsdag. Norske politikere og partier har i flere tilfeller uttalt seg unyansert og negativt om Israel. Det at sentrale norske politikere og partier går ut og oppfordrer til boikott av israelske varer, vil også ramme jøder bosatt i Norge. At Norge som første europeiske nasjon anerkjenner en palestinsk samlingsregjering bestående av Hamas, har vel heller ikke akkurat vært med på å styrke de diplomatiske forbindelsene mellom Israel og Norge, noe som ofte kommer fram i media. Sånne uttalelser er ofte unyanserte og blir av noen tatt til inntekt for og til støtte for å legitimere trakassering og mobbing av jøder. For å nyansere og påpeke at disse meningene og utsagnene ikke er rettet mot enkeltindivider – som jeg ikke tror de er – og at de ikke godtas som grunn til jødehat, så er det behov for en dialog og en diskusjon om disse temaene for å få fram ulike nyanser av hendelsene både i offentlige og private skoler. Derfor er det viktig at skolen legger til rette for at elevene kan ta opp de temaene som er framme i media, eller som berører dem spesielt. I likhet med mange andre folk har sikkert også mange lærere ulike meninger om og fortolkninger av konflikten i Midtøsten. Dette er følsomme og vanskelige tema som kan medføre at lærerne kan være usikre på hvordan en skal undervise på en god måte. Derfor er det viktig, som også Kunnskapsdepartementets arbeidsgruppe påpeker, at antisemittisme og rasisme kommer inn i ulike fag i lærerutdanningen, slik at en får en helhetlig kompetanse på området. Dette vil gjøre lærerne bedre i stand til å bekjempe trakasseringen. At elevene i skolen får kunnskap om og lære om hvordan jødene ble behandlet i forbindelse med annen verdenskrig og hvordan mange opplever å bli behandlet i dag, er av stor betydning for å få bukt med den trakasseringen og mobbingen som foregår. Derfor mener Fremskrittspartiet at 27. januar, holocaustdagen, er en viktig internasjonal markeringsdag som bør ha et internasjonalt fokus. Men Fremskrittspartiet mener at det også er viktig å ha fokus på nærliggende og tidsaktuelle hendelser i vårt eget land og på Norges skammelige behandling av jødene før, under og etter annen verdenskrig, og vil derfor innføre den 26. november som en nasjonal holocaustdag. Hermed fremmer jeg Fremskrittspartiets forslag i saken.