Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
Klimautfordringen er den store og viktige saken. Av den grunn er det saken som gjennomgående preger budsjettet på veldig mange områder. Om noen dager samles verdens ledere i København med ambisjoner om å ta nye steg i riktig retning for at våre barn og barnebarn skal kunne leve sine liv her på jorden med minst like stor livskvalitet som vi nå gjør. Norge er et lite land i mange sammenhenger, men i klimasaken har Regjeringen gitt vårt land en global lederrolle. Det er jeg stolt av. Bærekraftig utvikling innebærer å ivareta nåværende generasjoners behov uten å undergrave mulighetene for kommende generasjoner til å tilfredsstille sine behov. FN har slått fast at hovedutfordringen for en slik utvikling er internasjonal fattigdom, reduksjon i det biologiske mangfoldet, menneskeskapte klimaendringer og spredning av miljøgifter. For å takle miljø- og fattigdomsutfordringene må miljøbelastningene fra økonomisk aktivitet reduseres. Regjeringen bidrar aktivt til arbeidet med å få på plass en ambisiøs internasjonal klimaavtale i København, som omfatter så mange land som mulig og så mange sektorer som mulig. Den nye avtalen bør innrettes slik at målet om å begrense den menneskeskapte temperaturøkningen til 2 grader kan nås. Avtalen bør også inkludere tiltak mot avskoging, samarbeid om teknologi og tilpasning til klimaendringer. Ikke bare en vesentlig del, men en stor del av kostnadene bør bæres av industrilandene. Vi er nødt til å begynne å snakke enda mer om mulighetene, og ikke grave oss ned i de verste scenarioene. Vi kan gjenta det til det kjedsommelige: Vi har pengene. Vi har den politiske viljen. Vi har menneskene. Vi trenger teknologien. Jeg har veldig stor tillit til kunnskapsmiljøet innenfor en rekke sektorer i Norge. Derfor brukes det store penger på bred forskning for smartere løsninger. Vi har gjort det før, flere ganger, og vil gjøre det igjen. Våre klimaambisjoner gjenspeiler seg i det budsjettet vi nå har til behandling. På nær sagt alle budsjettområder er utfordringene knyttet til klimautslippene retningsgivende for hvordan neste års økonomiske aktivitet blir innrettet. Oppfølging av klimameldingen og klimaforliket skjer gjennom økt satsing på flere departementers budsjetter, både til tiltak og til forskning, f.eks.: vi har satt av 2,1 milliarder kr til tiltak mot avskoging i utviklingsland. Dette er en økning på 600 mill. kr. I tillegg er det foreslått en tilsagnsfullmakt til å inngå avtaler på 1,4 milliarder kr vi har en økning av bevilgningene til karbonfangst og -lagring på 1,6 milliarder kr vi har òg en økning av Grunnfondet for fornybar energi og energieffektivisering på 5 milliarder kr vi har en økning på 300 mill. kr til forskning på fornybar energi og CCS vi har en økning på 50 mill. kr på klimaforskning Næringsdepartementet har også 100 mill. kr til en ny tilskuddsordning for klimateknologi Vi ser det med budsjettet på plass, på post etter post. Vi ser hvordan omleggingen av bilavgiftene i en grønnere retning blir videreført. Vi ser hvordan vår bistand går i stadig mer miljøvennlig retning. Vi ser det på den kraftige opptrappingen Regjeringen har på jernbane og annen kollektivtrafikk. Vi ser det på satsingen på fornybar energi gjennom Enova, og på at Regjeringen også satser på karbonfangst og -lagring, CCS, på dette området. På dette området satser vi milliarder, og vi er verdensledende. Dette er bare noen eksempler av mange. Budsjettet for 2010 er et budsjett for et bedre globalt klima. Den rød-grønne regjeringen har valgt å handle der en tidligere har valgt å prate. Vi setter handling ved siden av den politiske ordrikdommen. Dette skiller den rød-grønne regjeringen fra det borgerlige alternativet. Når det gjelder Miljøverndepartementets budsjett, ble det styrket med nesten 25 pst. i 2009. Det er derfor svært gledelig at denne økningen ikke bare blir videreført, men at vi kan plusse på ytterligere. Dette er med på å understreke det store miljøpolitiske fokuset som den rød-grønne regjeringen legger for dagen. Dette gjør at vi kan opprettholde og videreføre et godt og viktig miljøpolitisk arbeid på veldig mange områder som er viktig for vanlige folk landet rundt i deres hverdag. La meg bare nevne noen få eksempler for å illustrere dette: Vi opprettholder trykket når det gjelder bekjempelsen av gyro. Dette er viktig veldig mange steder rundt om i landet. Vi kan fortsette den svært ambisiøse planen for kalking. Vi kan fortsette det gode arbeidet med opprydding når det gjelder gamle synder i forhold til miljøgifter. Vi kan også framover sikre attraktive friarealer for allmennheten ved offentlige kjøp. I tillegg settes det av betydelige midler til oppfølging av den nylig vedtatte naturmangfoldsloven. Når det gjelder Olje- og energidepartementets budsjett, er det selvsagt arbeidet med utviklingen av teknologisenteret på Mongstad som stjeler veldig mange av overskriftene. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen med 1,6 milliarder kr til om lag 3,4 milliarder kr til det videre arbeidet med CO2-håndtering på Kårstø og Mongstad, drift av Gassnova, internasjonalt CCS-arbeid og forskning. Norge er blitt et foregangsland på området. Teknologien vil bidra til lavere utslipp i Norge, men ikke minst vil det kunne bli en viktig eksportartikkel for å bidra til lavere utslipp i andre land, jf. kullkraftverk. Aldri før er det brukt så mye penger på fornybar energi og energieffektivisering i Norge som med denne regjeringen. Regjeringen foreslår å styrke Grunnfondet for fornybar energi og energieffektivisering med fem milliarder kr til totalt 25 milliarder kr. Med Regjeringens forslag vil Enova disponere 1,8 milliarder kr i 2010 til fornybar energi og energieffektivisering. Enova har levert veldig gode resultater de siste fire årene, med et energiresultat på om lag 8 TWh. Totalt på fornybar energi-produksjon og Enova har Regjeringen levert 12 TWh, og dette er nesten en dobling i forhold til perioden 2002–2005. Vi foreslår også å styrke NVE med 50 mill. kr til saksbehandling for å få fortgang i konsesjonsbehandlingene når det gjelder vindkraftprosjekter, småkraftverk og fjernvarmeanlegg. Denne satsingen kommer da i tillegg til kapasitetsøkningen på 50 pst. som kom i revidert nasjonalbudsjett i 2009. Klimaendringene fører til økt behov for forebygging mot ras, skred og flom. Statens skredbistand blir nå samlet i NVE. Totalt foreslår Regjeringen å øke bevilgningen til NVEs skredarbeid med 25 mill. kr, til totalt 108 mill. kr. Dette innebærer en styrking av skredarbeidet med 34 pst. Utfordringene ved skredfare kan være for store til at kommunene klarer å håndtere dem alene. I 2009 vil derfor Regjeringen prioritere å bygge opp NVEs forvaltningsapparat for å kunne bistå kommunene med skredkartlegging, arealplanlegging og sikring mot skred. Jeg må nevne Kårstø, for arbeidet går etter planen, og Regjeringen vil ta investeringsbeslutningen når grunnlaget foreligger. Regjeringen vil avvente bygging av fangstanlegget inntil vi har et klarere bilde av driftssituasjonen. Gassco AS og Gassnova SF skal fram til februar 2010 gjennomføre en utredning av integrasjon mellom gassprosesseringsanlegget og gasskraftverket med CO2-fangstanlegg på Kårstø. Utredningen vil danne grunnlaget for videre vurderinger av en integrasjonsløsning på Kårstø. Budsjettforslaget har en klar og framtidsrettet miljøprofil. Det foreslås å øke bevilgningene til CO2-håndtering, som jeg har nevnt før, på Mongstad og Kårstø og til kjøp av klimakvoter for å oppfylle Kyoto-avtalen. Klimaforliket i Stortinget og Regjeringens varslede satsing på tiltak mot avskoging og skogforringelse i utviklingsland følger Regjeringen opp. Til slutt: Nå har vi hatt en stor debatt om biodiesel i denne salen. Jeg tror at i denne salen har samtlige partier, nesten uten unntak, vært enige om at dette er en avgift som skal komme, men vi har vært uenige om når det er tidspunktmessig riktig at avgiften kommer. Regjeringen og de rød-grønne i Stortinget mener det er riktig at vi får dette på plass nå, og i tillegg setter en av 140 mill. kr til å kunne både forske og bedrive utvikling på annen generasjons biodrivstoff. Helt til slutt: Jeg ser med glede fram til at det store flertall i denne salen bretter opp ermene, sammen, når det gjelder både klimaforliket og ikke minst det møtet som kommer i København nå til helgen. Jeg håper at den avtalen og de intensjonene som er lagt til grunn i København, er et grunnlag for at vi kan jobbe videre med tiltak vi skal bruke både innenlands og utenlands. Slik kan vi føre ikke bare Norge, men verden i en god retning globalt, som gjør at framtidige generasjoner kan si at lederne i dag gjorde jobben sin.