Henrik Rød (Fremskrittspartiet), 2003-05-26:
Kontroll- og konstitusjonskomiteen har behandlet disse to forslagene om endringer i Grunnloven, som begge har som formål at det kommunale, eller lokale om man vil, selvstyret skal grunnlovfestes. Dette er grunnlovsforslagene nr. 6 og 18, som er fremmet av henholdsvis Gunnar Kvassheim og Leif Helge Kongshaug og Morten Lund og Magnhild Meltveit Kleppa. Å grunnlovfeste det kommunale selvstyret er noe som også har vært foreslått i tidligere perioder, men det har ikke oppnådd tilstrekkelig flertall til å bli vedtatt. Et av hovedargumentene som forslagsstillerne bruker for å grunnlovfeste det kommunale selvstyret, er at Stortinget har ratifisert Europarådskonvensjonen av 15. oktober 1985 om lokalt selvstyre, hvor det i artikkel 1 heter: «Prinsippet om lokalt selvstyre skal anerkjennes i nasjonal lovgivning, og i grunnlov hvor dette lar seg gjennomføre.» Forslagsstillerne bak Dokument nr. 12:18 for 1999-2000, Morten Lund og Magnhild Meltveit Kleppa, hevder videre at det kommunale selvstyret er under press, bl.a. som følge av lav interesse for å delta i folkevalgte organer, økende byråkratisering og sterkere statlig styring. Forslagsstillerne bak det andre forslaget, Dokument nr. 12:6, Gunnar Kvassheim og Leif Helge Kongshaug, viser i sitt forslag til at lokalt selvstyre er mer enn et spørsmål om hensiktsmessig fordeling av statens myndighet, og at det representerer verdier som at den enkelte innbygger skal ha størst mulig deltakelse i, og innflytelse på, de beslutninger som gjelder den enkelte. Grunnlovsforslaget fra Gunnar Kvassheim og Leif Helge Kongshaug inneholder flere ulike alternativer for å grunnlovfeste det kommunale selvstyret, med ulik detaljeringsgrad, mens det andre forslaget innebærer kun ett konkret forslag. Komiteen stiller seg enstemmig bak forslagsstillernes oppfatning om at det kommunale selvstyret er et viktig prinsipp, og det er også et godt forankret prinsipp i Norge. Det kommunale selvstyret er også på en rekke områder forankret i lovgivningen, men har som kjent ingen grunnlovsforankring. Komiteen er imidlertid delt i synet på hvorvidt det er behov for å forankre det kommunale selvstyret i Grunnloven eller ikke. Komiteens medlemmer fra Kristelig Folkeparti og SV er enige med forslagsstillerne bak grunnlovsforslag nr. 18 og anbefaler derfor at dette forslaget bifalles. Dette er mer eller mindre identisk med alternativene 3, 6 og 9 i grunnlovsforslag nr. 6. Arbeiderpartiet har ved komiteens behandling tatt til orde for at det nok foreligger en forpliktelse for Stortinget til å forankre det kommunale selvstyret i Grunnloven, men mener at spørsmålet ennå ikke er tilstrekkelig utredet, og vil derfor ikke bifalle noen av forslagene. Høyre og Fremskrittspartiet har i disse sakene hatt den samme oppfatningen, og partiene mener at Europarådets konvensjon om dette tema kun kan oppfattes som et ønskemål og ikke et absolutt krav. Dette blir også støttet av Kommunelovutvalget, som har uttalt: «Etter utvalgets oppfatning kan det vanskelig sies å være direkte påkrevet med en grunnlovfesting av det lokale selvstyre i Norge.» Et annet viktig poeng i denne sammenheng er at en grunnlovfesting av det kommunale selvstyret vil kunne medføre større utfordringer i arbeidsfordelingen mellom de ulike forvaltningsnivåene. Storting og regjering har i dag ganske vesentlig handlefrihet i forhold til denne arbeidsdelingen, og denne vil kunne reduseres dersom man grunnlovfester det kommunale selvstyret. Det må etter vår oppfatning sies å være en åpenbart negativ konsekvens, og det vil kunne legge ganske vesentlige hindringer i veien for f.eks. store, viktige nasjonale reformer hvor man skal ta stilling til hvor ansvaret skal ligge, og hvor finansieringen skal ligge. Høyre og Fremskrittspartiet vil derfor ikke anbefale at noen av forslagsalternativene bifalles.