Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-12-19:
Siden det er jul, kanskje jeg skal starte med å si kjære president. I nysalderingsproposisjonen anslås nå det strukturelle og oljekorrigerte underskuddet i inneværende år til å bli en del høyere enn anslått i revidert nasjonalbudsjett 2002, som altså var siste gang vi rapporterte til Stortinget. Det er noe høyere enn anslått også i nasjonalbudsjettet i høst. Dette skyldes i hovedsak at skatte- og avgiftsinntektene og netto renteinntekter nå anslås lavere, og at utbetaling av dagpenger anslås høyere. Den reelle underliggende veksten i statsbudsjettets utgifter holdes imidlertid uendret, på 2,5 pst., fra revidert nasjonalbudsjett. I sitt forslag til ny saldering av statsbudsjettet har Regjeringen lagt vekt på å unngå å svekke budsjettbalansen utover det som følger av nye anslag, og jeg understreker at det på det nåværende tidspunkt er anslag. Jeg har merket meg at de partier som er imot handlingsregelen, eller som hele tiden har vært det, i finanskomiteens innstilling bruker usikkerheten knyttet til anslagene på statsbudsjettet som argument for å kunne svekke budsjettbalansen når Stortinget vedtar neste års budsjett om høsten. I sin ytterste konsekvens innebærer denne argumentasjonen at det ikke har betydning å fastsette rammer for budsjettet fordi anslagene for mange budsjettposter uansett er usikre. Dette er selvsagt galt, og jeg må ta sterk avstand fra en slik holdning til statsbudsjettet som styringsverktøy i økonomien. Både staten, kommuner, bedrifter og husholdninger må leve med usikkerhet, men man kan ikke av den grunn unnlate å budsjettere og sette rammer for sin virksomhet. Eksistensen av usikkerhet kan heller ikke i seg selv begrunne en svekkelse av budsjettbalansen når Stortinget vedtar budsjettet om høsten. Statens inntekter og utgifter har reell effekt i økonomien uansett graden av usikkerhet knyttet til anslagene. Jeg konstaterer at de fire partiene i Stortinget bak den såkalte barnehageavtalen i finanskomiteens innstilling foreslår ytterligere bevilgninger til barnehagene i inneværende år uten inndekning på andre områder. Forslaget vil øke statsbudsjettets utgifter og svekke budsjettbalansen med 135 mill. kr. Budsjettmessig skal bevilgningene til kontantstøtte og barnehagetilskudd behandles under ett. Dette har vært regelen under denne regjering, som under de foregående regjeringer. Man har derfor gjensidig tilføyet stikkordet «kan nyttes under» for de to postene. Finansdepartementet har i svar på spørsmål gitt en detaljert redegjørelse for budsjettanslagene for kontantstøtte og barnehagetilskudd i inneværende år. Det går i denne redegjørelsen klart frem at samlet sett ligger det ikke an til noe mindre forbruk på disse to postene. Til tross for dette forutsetter de fire partiene bak forslaget at det finnes ledige midler. Det ligger derfor an til at Stortinget kan fatte et vedtak på sviktende grunnlag. Ifølge flertallets forslag skal det ekstraordinære tilskuddet utbetales i 2002. I brevet til finanskomiteen har jeg opplyst at det ikke er praktisk mulig å utbetale midlene i inneværende år. Jeg tar imidlertid til etterretning at Stortingets flertall ønsker et slikt ekstraordinært tilskudd, og vil legge til rette for at utbetaling kan skje så snart det er praktisk mulig i 2003. Jeg fikk i formiddag opplyst av Barne- og familiedepartementet at de regner med at det kan skje i løpet av januar – at det kan være kontoført i de aktuelle barnehager i løpet av januar. Jeg vil understreke at et slikt ekstraordinært tilskudd vil svekke budsjettbalansen neste år med 135 mill. kr. Regjeringen vil da måtte komme tilbake med forslag om justert bevilgning til driftstilskudd samt forslag om inndekning av merutgiften i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2003. La meg bare avslutningsvis – siden temaet indirekte har vært berørt av så mange talere – få ta med meg til administrasjonsministeren den brede støtte det er for mer moderate lønnsoppgjør i offentlig sektor neste år.