Ola Elvestuen (Venstre), 2019-12-04:
Verden står overfor tre store oppgaver de neste tiårene: Vi må raskt kutte utslipp for å holde den globale oppvarmingen ned mot 1,5 grader, vi må ha mer natur, og vi må utvikle en global markedsøkonomi innenfor naturens tåleevne. I regjeringens forslag til statsbudsjett tar vi viktige og nødvendige skritt på alle tre områder. I 2030 skal klimagassutslippene reduseres med minst 40 pst. fra 1990-nivå i samarbeid med EU. Regjeringen har i tillegg satt et mål om 45 pst. i ikke-kvotepliktig sektor, og vi jobber aktivt for at vi sammen med EU skal forsterke klimamålene til 55 pst. Regjeringen har i statsbudsjettet lagt fram en overordnet strategi for å fremme langsiktig lavutslippsutvikling i Norge. I strategien varslet regjeringen bl.a. at vi vil skjerpe klimamålene i 2050 til 90–95 pst. kutt. Det betyr at så godt som alle fossile utslipp må kuttes, fra motorsagen til cruiseskipet. Statsbudsjettet for 2020 bidrar til et grønnere, mer moderne og tryggere Norge, som setter fart på den grønne omstillingen og bidrar til reduserte utslipp og nye, grønne arbeidsplasser. Skatter og avgifter er finansministerens bord, men jeg vil likevel påpeke at noe av det viktigste vi gjør for å kutte utslipp, er å innrette skatte- og avgiftspolitikken på en bedre og grønnere måte. Vi starter derfor i årets budsjett opptrappingen av CO 2 -avgiften med 5 pst. økning og varsler videre økning fram mot 2025. Vi fjerner også viktige unntak for CO 2 -avgiften for fiskeri og industri utenom de som nå er i kvotesystemet. Regjeringen styrker innsatsen innen grønn skipsfart med 100 mill. kr til hurtigbåter og lasteskip. Dette er en oppfølging av handlingsplanen for grønn skipsfart som regjeringen la fram i juni. Satsingen er et viktig bidrag for å nå målet om å halvere klimagassutslippene for innenriks skipsfart og fiske innen 2030. Innen 2030 skal vi også halvere utslipp fra næringstransport, og vi foreslår å styrke nullutslippsfondet og Enovas satsing på nullutslippsteknologi i næringstransporten på sjø og land med 50 mill. kr. Siden denne støtteordningen på over 1 mrd. kr kom på plass i august, har Enova gitt tilsagn om støtte til mer enn 3 000 elektriske varebiler. Kunnskap er avgjørende for omstilling, teknologiutvikling og en vellykket klimatilpasning. Vi styrker derfor forskningen på området med 35 mill. kr. Regjeringen styrker også Difi med 5 mill. kr for å arbeide med en handlingsplan for å øke klima- og miljøvennlige offentlige innkjøp og grønn innovasjon. I Granavolden-plattformen slår vi fast at vi vil øke støtten til klimafinansiering. I 2020 dobles det norske bidraget til Det grønne klimafondet fra 400 mill. kr årlig til 800 mill. kr i perioden 2020–2023. Klima- og skogsatsingen ble i 2019 økt fra 3 mrd. kr til 3,2 mrd. kr. Denne økningen fortsetter i 2020, og det planlegges for økt finansiering av klimatilpasning også i 2020. Regjeringen fører en offensiv politikk for å bidra til en grønn omstilling av norsk økonomi der vi også tar vare på naturen. For å ta vare på livsgrunnlaget vårt og kutte utslipp er vi avhengig av mer natur i årene som kommer, ikke mindre. Vi må ha god tilstand i økosystemene, hindre tap av arter og naturtyper og beskytte et representativt utvalg av norsk natur. Regjeringen styrker derfor tiltak for naturmangfold og friluftsliv med 76 mill. kr. En stor del av pengene skal gå til å ta vare på den naturen som er mest truet, til å restaurere elver og bekker og til å forvalte verneområdene bedre. Norge har et særskilt ansvar for å ta vare på villrein og villaks. Satsingen omfatter også tiltak for å ta vare på disse. I tillegg videreføres skogvern på et høyt nivå. Vi fortsetter innsatsen mot marin forsøpling, bl.a. for å styrke Norges internasjonale lederrolle i dette arbeidet. Tilskuddsordningen for oppryddingen av marint avfall og til forebyggende arbeid videreføres med om lag 70 mill. kr. Arbeidet med å rydde opp i forurenset sjøbunn i Horten havn startet opp i år og fortsetter i 2020. Samlet statlig støtte til dette oppryddingsarbeidet er beregnet til 90 mill. kr. Norske klimagassutslipp er en liten del av de globale klimagassutslippene. Derfor skal vi ikke bare kutte de norske utslippene; vi skal utvikle løsninger som skal tas i bruk av andre, og også bidra til globale utslippskutt. Norge må ta en lederrolle og vise verden hvordan det er mulig å kutte utslipp, samtidig som vi opprettholder et trygt, fritt og moderne velferdssamfunn. Nå går heldigvis utviklingen i riktig retning. Norske klimagassutslipp gikk i 2018 ned for tredje året på rad og er på sitt laveste nivå siden 1995. Den borgerlige regjeringens satsing på elbiler, nye elferger, mer miljøvennlig biodrivstoff og utfasing av oljefyr er noen av tiltakene som nå gir resultater. Vi må fortsette denne satsingen, slik at utslippskuttene går raskere i årene framover.