trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-12-06:
«Et enklere Norge» er et kjært sentrums- og Kristelig Folkeparti-slagord og er noe Kristelig Folkeparti er opptatt av. Vi er opptatt av å forenkle og gjøre det enklere å senke terskelen for å starte og etablere bedrifter. Som vi vet, er Norge et land som er preget av mange små og mellomstore bedrifter. Derfor er det å kunne gjøre det enkelt for dem som ønsker å starte sin egen lille bedrift, viktig. Når vi i dag diskuterer aksjekapitalen til aksjeselskap, er det viktig å tenke på hva som er alternativet til å etablere et aksjeselskap. Når en vet at det blir stadig flere som velger å registrere foretak i utlandet, kan det forslaget som er til behandling i dag, være et av de forslagene som er med på å sikre at man får redusert de såkalte NUF-ene, og kanskje får flere aksjeselskap her. Som saksordordføreren var inne på i sitt innlegg, ser en allerede den tendensen. En ser også at nettopp et senket krav til aksjekapital i Sverige har bidratt til at det har blitt mange flere nye etableringer av bedrifter. Det er en effekt som en vet vil komme i Norge også, og derfor er Kristelig Folkeparti glad for det forslaget som nå foreligger. Vi tror at dette kan bidra til at det blir enklere, billigere og bedre å etablere aksjeselskap i Norge. Kristelig Folkeparti ønsker som sagt et enklere Norge. Derfor må kampen for forenkling fortsette. Derfor er vi også glad for at regjeringen viser til den videre behandling av Knudsen-utredningen, og at det vil komme flere forslag der. I Norge har vi flere hundre tusen små bedrifter som rammes hardt av et unødig detaljert rapporteringssystem og et komplisert regelverk. 80 pst. av norske bedrifter har under fem ansatte. Skjemaveldet er særlig et problem for gründerne. Kristelig Folkeparti vil avskaffe unødvendige lover og regler og forenkle rapporteringen for næringslivet. Kristelig Folkeparti ønsker en forenklet aksjelov for småbedrifter, og vi vil innføre solnedgangslovgivning både statlig og kommunalt. Reglene og lovene skal gjelde i maksimum ti år før de eventuelt må vedtas på nytt. Kristelig Folkeparti støtter regjeringens forslag, og i tillegg vil vi også stemme for forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-06:
Jeg er enig i at dette er historisk viktig materiale og at det kan være med på å bringe nytt lys over kald krig-historien også for Norges vedkommende. Jeg håper at bemerkningen om at interpellanten fant «få spor» til vilje til å løfte denne saken, kan forklares med at denne statsråden har sittet i stolen en måned. Dette er faktisk også en sak som jeg, sammen med tidligere justisminister Kari Gjesteby, hadde svært mye med å gjøre tilbake i den tiden da Norge som ett av flere NATO-medlemmer var opptatt av å få tilgang til denne informasjonen. Så kjenner jo mange til hvordan den oppgaven ble søkt løst, og hvorfor det derfor fikk sin bråstopp i 1996. Det er også noe av bakgrunnen for at jeg gjør oppmerksom på hva som er mandatet for PST, og at det derfor er mindre muligheter for PST til å løse oppgaver som ikke er direkte knyttet til forebygging og etterforsking av konkrete saker. Vi ønsker å bruke noe tid på å finne den riktige formen for å ta dette videre, og det er, så vidt jeg skjønner, god kontakt med både CIA og eventuelle andre samarbeidspartnere, som det vil være viktig for oss å gå nærmere inn på. Målet må jo være å sikre tilgang på et historisk viktig materiale og så sikre at det blir belyst på en måte som sikrer den historiske verdien, men også tar vare på de sikkerhetsmessige og personmessige forhold som noen av disse sakene fortsatt inneholder. For så mye hadde jeg med denne saken å gjøre at jeg vet at dette fortsatt vil være forhold som kan være svært krevende for mange å få belyst på en grundig og god måte.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-06:
Jeg må innrømme at det er ikke første gang at jeg som sørlending har blitt beskyldt for å være litt forsiktig i språkbruken. Jeg vil derfor raskt understreke at jeg synes dette er viktig historisk materiale. Det er materiale som kan gi viktig innsyn i en viktig epoke. Innsyn er viktig for flere og av mange grunner. Når representanten Oktay Dahl spurte hva jeg mente med å vise også til personvern, har jeg lyst til å si at innsyn er viktig for den det gjelder, som ønsker å vite mer om opplysninger om eventuelt seg selv i arkivene. Det er også viktig for offentligheten. Men så er det likevel vanskelig, tror jeg, for enkeltpersoner og familier med den usikkerheten som kan ligge i at familien blir konfrontert med en historie de kanskje ønsket glemt. Jeg sa at jeg ser ikke PST brukt for dette viktige arbeidet. Deres mandat er å forebygge og bekjempe kriminalitet, og jeg våget også å trekke fram det faktum at bruken av POT i 1996 faktisk endte med full stopp. For meg er det derfor slik at representanten Schou slår inn åpne dører. Det er selvsagt departementets ansvar å ta et initiativ når det gjelder å avklare mulighetene for hvordan få tilgang, hvor få tilgang og når. Det er ennå ikke helt klart definert hvordan dette initiativet skal tas. Forskere vil allerede i dag kunne søke om innsyn i relevant materiale, om det er ønskelig, i PST, for som sagt er det deler av dette materialet som kan være der på grunn av etterforskning i enkeltsaker. Etter full stopp i 1996 har det vært mange regjeringer som ikke har sett tiden som den rette til å ta opp igjen denne saken. Jeg har lovet nå at det vil vi gjøre. Om det også er mulig å hente inspirasjon fra våre naboland, vil vi se nærmere på, og jeg kan love at jeg gjør dette med stor kraft.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2011-12-06:
Eg viser til saksordføraren sin gode gjennomgang av endringane som ligg ved her, og er til liks med komiteen svært fornøgd med at vi får på plass endå eit forenklingsvedtak. Forenklingsmåla som regjeringa har sett, er faktisk på heile 10 mrd. kr innan 2015, og vi har som målsetjing å ta halvparten i denne perioden. Nedsetjing av aksjekapitalen frå 100 000 kr til 30 000 kr er eit viktig og riktig grep. Det vil sannsynlegvis medføra – som fleire har sagt her – at talet på NUF-ar vert kraftig redusert, noko som eg trur at alle her i salen finn svært ynskjeleg. Det at ein òg kan nytta av aksjekapitalen til stiftelseskostnadene, underbyggjer også at kravet i realiteten er ytterlegare senka enn dei 30 000 kr som vi har sagt. Det at ein finansinstitusjon kan stadfesta i staden for revisor når det er snakk om aksjekapital i klingande mynt, er nok òg alle her i salen – kanskje med unntak av om det finst ein revisor her – einige om. Arbeidet med forenklingsmål er eit arbeid som denne regjeringa har sett høgt på dagsordenen, og som det vert jobba med kontinuerleg. Reduksjon i talet på skjema, og mindre arbeid med skjema, bidreg til verdiskaping. Eg vil her dra fram det framifrå arbeidet som er gjort med Altinn I og Altinn II. Det er ei betydeleg forenkling, via elektronisk rapportering, vi her snakkar om. Bortfallet av revisjonsplikta for små aksjeselskap er eit anna forenklingstiltak, som til og med fekk skryt og vart omtala av NHO-direktøren som «tidenes forenklingstiltak». Eg vil seia meg samd med ein samla komité, som seier at Noreg skal vera eit land der det er attraktivt å etablera aksjeselskap, og at dette tiltaket gjer det både billigare, enklare og betre å etablera eit aksjeselskap. Avslutningsvis vil eg seia noko som gjeld konkurransekraft. Det er viktig at det er enkelt og greitt å etablera eit aksjeselskap, men det beste målet for god konkurransekraft er at ein har konkurransedyktige bedrifter og lønnsame arbeidsplassar, og det har vi i Noreg i dag. I dag var eg på ein konferanse som LO, Norsk Industri og Energi Norge hadde vedrørande «felles plattform for verdiskaping». Der var Trond Giske ein av foredragshaldarane, og han kunne fortelja at såg ein på talet på arbeidsplassar innanfor industri og bergverk, så hadde det auka med 20 000 – eg meiner han sa i siste halvår. Eg synest det er svært gledeleg å ha med seg at også denne næringa aukar. Samtidig veit vi òg at nedgangen i konjunkturutsette næringar snudde i byrjinga av 2010, og sidan har trenden gått oppover. Dette er eg svært glad for. Så ser eg fram til ein vidare diskusjon om andre forenklingstiltak, som vi sikkert skal ha både i denne komiteen og i andre komitear.
Anders B. Werp (Høyre), 2011-12-06:
Kjøp av redningshelikoptre er en svært viktig beslutning. Den har stor betydning for et stort antall mennesker. Fiskere, sjømenn, friluftsinteresserte, ansatte på plattformene og ellers i maritim sektor er avhengig av en funksjonell redningstjeneste. Erfaringene fra det siste tiåret har med all mulig tydelighet vist at vi må ha et langsiktig perspektiv ved slike investeringer. Da avgjørelsen om å skaffe Sea King ble gjort, var det nok ikke mange som forventet at de skulle brukes til nærmere 2020. I de kommende årene er det etter all sannsynlighet kun Norge som vil ha Sea King som sitt hovedredningshelikopter. Dette vanskeliggjør reparasjoner og vedlikehold, i tillegg til at det vil være færre tilgjengelige tekniske oppgraderinger enn på andre helikoptre. Videre medfører vedlikehold at antallet operative redningshelikoptre til enhver tid er lavere enn det som er optimalt. Det er viktig at prosessen videre gjennomføres raskt, slik at nye redningshelikoptre er operative så tidlig som mulig. Det er tidligere gjennomført flere utredninger om behovet for nye redningshelikoptre. Prosessen med anskaffelse av nye redningshelikoptre ble startet i 1997, da Fostervoll-utvalget påpekte gapet mellom det Sea King-flåten er i stand til å utføre, og det som bør forventes av framtidens materiell. Det vil altså trolig gå mer enn 20 år fra denne erkjennelsen før nye og moderne redningshelikoptre er operative. I komiteens behandling av saken har man også tatt opp drøfting rundt konkurranseutsetting av enkelte av basene og selve basestrukturen. Fra Høyres side har vi ikke gått inn på den debatten nå, men vi har dermed heller ikke lukket døren for de debattene. Vi har tatt hensyn til at den videre framdriften i saken er viktig, og at vi da ønsker å sette fokus på at det nå er anskaffelsen som er det sentrale. Sommerens grufulle handlinger lærte oss at samspillet mellom nød- og beredskapsetatene må bli bedre. Materiell og personell må brukes på tvers av sektorene. Samtrening og felles øvelser må prioriteres. Høyre støtter derfor vurderingen som er gjort om at redningshelikoptrene må fungere innenfor et flerbrukskonsept. For Høyre er det avgjørende at den videre prosessen gjennomføres så hurtig som mulig innen forsvarlige rammer.
Anders B. Werp (Høyre), 2011-12-06:
Jeg må nok innrømme at jeg ble litt skuffet over svaret. Statsråden viser gode intensjoner – det skal sies. Det er bra. Men det var få spor av aktiv handling eller ønske om å løfte denne saken videre, slik som var min intensjon. Jeg skal ta det litt punktvis. Til det første statsråden startet med, at Rosenholz-arkivene befinner seg i Stasi-arkivet i Tyskland. Dersom ikke samtlige forskere jeg har lest har uttalt seg i saken, tar feil, er situasjonen den at Rosenholz-arkivet befinner seg hos CIA. Stasi-arkivet befinner seg i Tyskland. For å få Rosenholz-arkivet må de enkelte land henvende seg til CIA for å få opplysninger vedrørende sine innbyggere, sine borgere. Tyskland har fått for de tyske borgerne, men ingen andre. Norge må foreta en aktiv handling for å få dette materialet utlevert. Og slik jeg skjønner statsråden, er dette også knyttet til NATO-medlemmer, som har den særlige muligheten. Jeg trodde vel ærlig talt ikke det skulle være så veldig komplisert og for så vidt heller ikke så arbeidskrevende å sørge for at PST i hvert fall fikk dette inn i sine arkiver – som et første skritt – ved å henvende seg til CIA, slik at dette materialet om agentvirksomhet og Stasi-virksomhet i Norge under den kalde krigen kom under norsk tak. Det må være det første skritt. Men jeg tror ikke jeg hørte så veldig mange spor av at det skrittet kom til å bli tatt. Det er mulig jeg tar feil. Statsråden må selvfølgelig korrigere meg hvis jeg tar feil. Gotland-manifestet er et viktig manifest som jeg tror kommer til å bli lagt merke til, og det kommer til å bli jobbet mye langs den linjen i fortsettelsen. Mange forskere på dette feltet har uttrykt en klar mening. Jeg skal ikke spekulere i hvorfor det var så få norske forskere – det overlater jeg til andre å spekulere i. Men det er et faktum, slik statsråden var inne på. Avslutningsvis: Jeg håper at statsråden tar de nødvendige skritt, nettopp for å få dette materialet på plass i Norge av de grunnene jeg la vekt på i min interpellasjon. Det er viktige grunner, det er viktig informasjon, og det kan også bidra til forebygging av ekstremisme i framtiden.
Anders B. Werp (Høyre), 2011-12-06:
Jeg takker for de innleggene som har vært i denne interpellasjonsdebatten. Det viser et stort engasjement og mye kunnskap og følelser knyttet til dette spørsmålet. Det overrasker ikke. Jeg skal ta opp noen av de hovedpoengene jeg mener er viktige i sakens videre utvikling, for jeg forutsetter at saken utvikler seg videre på en positiv måte. Statsråden var inne på PSTs ansvar. Jeg er helt enig med representanten Schou, som peker på at her i denne sal snakker vi om regjeringens ansvar, regjeringens initiativ og regjeringens oppfølging. Vi har også hørt flere innlegg der man har tatt opp åpenhetsbegrepet. Jeg synes det er grunn til å peke på den åpenhetslinjen som Lund-kommisjonen la til grunn. Den bør videreføres i denne saken, selv om vi på mange måter kanskje kan speilvende situasjonen. For den gangen var det snakk om å avdekke myndighetenes mulige ulovlige overvåkning av egne borgere. Denne gangen er vi i en annen situasjon, hvor åpenheten skal brukes til å avdekke reelle agenter. Jeg kan ikke se at åpenhetsbegrepet skulle få noen mindre betydning av den grunn, heller ikke etter det vi alle sammen i denne sal – på forskjellige arenaer og på forskjellige måter – har understreket, at etter sommerens hendelser er det kanskje viktigere enn noensinne med åpenhet, at vi møter ekstremisme med kunnskap, og at det er med basis i historien vi skal bygge framtiden. Da settes Rosenholz-arkivet inn i en rett sammenheng, i et overordnet perspektiv. Da velger jeg også å legge større vekt på statsrådens siste innlegg, innlegg nr. 2, enn det første innlegget, for jeg mente der å se antydninger og spore til mer vilje til å følge saken og få disse opplysningene fra Rosenholz-arkivet under et norsk tak enn det vi kanskje kunne høre i det første innlegget. Dette dreier seg også om en helt annen dimensjon, nemlig det å lege sår. Disse opplysningene vil også kunne gi dokumentasjon for dem som føler seg mistenkeliggjort fordi de er nevnt i Stasi-arkiv-sammenheng. Nå kan man med Rosenholz-arkivet få kunnskap om de var agenter eller ikke var det. Det er med på å dempe konflikter og lege sår. Så til tilgjengeligheten til informasjonen helt til slutt. Det gleder meg å høre representanten Ljunggren, som legger stor vekt på nettopp forskernes tilgang til opplysningene – jeg kan for øvrig opplyse representanten om at det er 381 cd-er Rosenholz-arkivet består av, ikke 38. Åpenhet er en nøkkel til nettopp å få ut de positive effektene kunnskap gir oss. Derfor må det også være en del av regjeringens politikk.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2011-12-06:
Både interpellanten og statsråden har på en god måte gjort rede for bakgrunnen for denne saken. Jeg vil jo også si at jeg er imponert over representanten Werps kunnskap på dette feltet. Men jeg synes det er underlig at dette tas opp som en interpellasjon, og ikke som et spørsmål i den ordinære spørretimen – men nok om det. Rosenholz-filene er en samling av 38Representanten sa 38, det riktige tallet skal være 381, jf. Anders B. Werp side 1217. CD-ROM-plater med omkring 350 000 filer med informasjon om et av etterretningsorganene innenfor etterretningstjenesten Stasi. Kortene ble filmet i 1988. De inneholder stort sett de virkelige navnene på agenter som arbeider for disse organene. Originalene ble ødelagt av Stasi rett etter 1989. Kartotekkortene inneholder arkivreferanser, kodenavn og virkelige navn på utenlandske Stasi-agenter. Rosenholz-filene endte opp hos CIA i løpet av 1990. Samme året ble det opprettet en sentral myndighet i Tyskland som skulle ta hånd om arkivene, de såkalte Stasi-arkivene. De filene som omhandler tyskere, ble returnert til Tyskland i 2003. Fra norsk side ble spørsmålet om opplysninger fra Stasi-arkivene for første gang reist i 1992. Stasi-arkivene var bygget opp rundt – stort sett – virkelige navn, og for å få utlevert opplysninger var det nødvendig å etterspørre konkrete navn. Svaret fra tyske myndigheter var da at dokumentene var lovregulerte. Etter det jeg har funnet ut, eller forsket meg til – om man vil – har disse filene siden mars 2004 vært åpne for publikum og kan ses på etter at man har levert en søknad. Det har tidligere vært uvisst om PST har fått oversendt alle Rosenholz-filer som omhandler nordmenn, eller bare et utvalg. Men jeg forstår nå, under denne interpellasjonen, at PST ikke har filene i sitt arkiv, men at det i enkelte saker i Politiets sikkerhetstjenestes arkiv finnes kopier av dokumenter som stammer fra Stasi-arkivet, dette etter at POT har hatt mistanke om at norske borgere hadde vært agenter for Stasi. Nå er det jo sånn at noen utenlandske forskere har bedt Norge og de andre nordiske landene om å overlevere arkivkortene til Stasi-arkivet i Berlin, slik at det blir mulig å skrive denne delen av vår historie. For ettertiden kan det være interessant å få forsket på disse såkalte Rosenholz-filene. Jeg mener at tiden er inne for at forskere nå bør få tilgang til disse. Vi ønsker åpenhet og kunnskap om det som har skjedd, selvsagt med hensyn til personvernet, de berørtes rettssikkerhet og rikets sikkerhet. I Sverige har forskere fått dykke ned i materialet under forutsetning av å ikke avsløre navnene til de Stasi-informanter som omtales, dette fordi det vil kunne være en stor belastning, spesielt kanskje for pårørende av eventuelle avdøde, å få kjennskap til dette. Jeg oppfatter det sånn at statsråden er positiv til å hente materialet til Norge, og at man skal vurdere dette nærmere. Det er jeg tilfreds med.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
På vegne av representantene Solveig Horne, Harald T. Nesvik, Øyvind Korsberg og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om avskaffelse av den såkalte Brustad-bua og om avvikling av åpningstidsbestemmelsene.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-12-07:
Ja, eg ønskjer å vere ein aktiv pådrivar for at alle våre storbyar skal vere villige til òg å bruke restriktive tiltak. Det trur eg er heilt nødvendig både for at me skal få eit betre luftmiljø i byane våre, og for at me skal nå klimamåla. Det er den eine delen. Den andre delen er det eg nemnde om at me må satse meir på kollektivtiltak òg i byane, for det er viktig at dei som reiser, opplever at me har gode alternativ. Eg var ikkje så mye inne på det i innlegget mitt i dag, men eg meiner at dette blir ein av dei viktigaste satsingane i arbeidet med neste nasjonale transportplan: Korleis kan me sikre betre kollektivtiltak inn mot storbyane våre? Det er der me no ser den store befolkningsveksten. Eg meiner at eit samla politisk Noreg har undervurdert både behovet for gode planar og for å satse inn mot storbyane, og det gjeld ikkje minst baneløysingar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-12-07:
Kristeleg Folkeparti har vore oppteke av å få ei langsiktig utbygging av samferdsel. Derfor meiner me at det er riktig å ha eit fond på 50 mrd. kr. Men me gjer dette innanfor ei ansvarleg ramme, og det vil seie at når me vel å bruke 50 mrd. kr av oljefondet vårt til samferdsel, så kan me ikkje bruke andre oljepengar på andre område. Det er nøydt til å bli tatt innanfor det eg vil kalle ein ansvarleg heilskap. Når det gjeld nokre av utfordringane med Framstegspartiet sitt alternative budsjett, vil eg sitere Gunnar Stavrum, redaktør i Nettavisen. Han kommenterte Framstegspartiet sitt alternative budsjett og sa at det alternative budsjettet er som å vedta godt vêr. Det kan ikkje me gjere. For Kristeleg Folkeparti er det viktig at når me no satsar på samferdsel, så var jo tanken – når me skulle bruke oljepengar – nettopp at me skulle bruke dette på samferdsel, på saker i økonomien som gir ein større vekst. Det er det Kristeleg Folkeparti gjer.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-12-07:
Eg vil svare eit tydeleg ja. Eg synest det er veldig bra at me har fått betydeleg auka investeringar og auka løyvingar til jernbane. Det har vore heilt nødvendig. Samtidig: Når me ser løyvingane i eit lengre perspektiv, så har ikkje minst jernbanen hatt for små løyvingar over ein lang, lang periode, og det må me betale kostnadene for i dag. Samtidig meiner eg at det ikkje berre er auka løyvingar som er løysinga på den utfordringa me har på jernbanen. Me må òg få til ei fornying, og ein del av den fornyinga bør vere, meiner eg, korleis me finansierer jernbane framover. Eg vil ikkje svare ja på at me er med på ei bensinavgift, for det har me ikkje diskutert. Men Kristeleg Folkeparti er oppteke av å sikre ei god og stabil finansiering for jernbanen framover, og det er bl.a. derfor me foreslår eit infrastrukturfond på 50 mrd. kr i vårt budsjett.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-12-07:
Eg har lyst til å påpeike for representanten Bjørnflaten at Kristeleg Folkeparti ikkje har blitt inspirert av Høgre når det gjeld OPS. Det me blei inspirerte av, var regjeringa Stoltenberg I som sette i gang med OPS-prosjekt – OPS-prosjekt som blei veldig vellykka, veldig godt mottekne. Da har eg iallfall oppgitt vår inspirasjonskjelde på det området. Statsministeren har i denne salen sagt at me ikkje treng å kjøpe vegar på avbetaling, me kan løyve dei kontant. Da synest eg det er spesielt at me opplever at det er det motsette som no skjer. Eg har ikkje lyst til å seie at eg er negativ til det heller, for eg opplever at det at me no lèt bompengeselskapa ta opp lån, gir større fleksibilitet både for Statens vegvesen og når det gjeld utbyggingstakta. Mitt spørsmål til representanten er: Har statsministeren misforstått kva regjeringa gjer på dette området?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-12-07:
Det var ein veldig god start representanten Langeland hadde på sitt innlegg. Det å sitere kristensosialistar kan vere veldig klokt, og eg synest jo at temaet som blei teke opp – nettopp det som går på sykkel – er viktig. Da er det eit stort paradoks at det er vel det området der regjeringa ligg lengst bak skjemaet. Der ligg det no ei måloppnåing på 54 pst., og attpåtil veit me at måloppnåinga i byane er enda lågare enn det. Me veit òg at sykkeldelen har gått ned, frå 5 pst. i 2005 til 4 pst. i 2009. Og med den innsatsen som er i 2012-budsjettet, sjølv etter justeringa som representanten peika på, vil det altså gå 30 år før me når behovet på riksvegane våre. Mitt spørsmål er: Kan representanten garantere at me vil nå målet på dette området?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-12-07:
Til neste år kjem det 50 nye tog. Det er veldig bra. Eg trur at Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti deler engasjementet for universell utforming. Utfordringa med dei 50 nye toga er at dei òg kjem til å passere 50 stasjonar. Av dei 50 stasjonane er det berre fem som har riktig høgd og som dermed er universelt utforma. Dei resterande 45 er ikkje universelt utforma. Målet me hadde da me vedtok Nasjonal transportplan, var å bruke over 3 mrd. kr – 3,47 mrd. – på universell utforming frå 2010 til 2019. Mitt spørsmål er: Er Senterpartiets representant fornøgd med den delen – det nivået – me har oppfylt på dette området så langt?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-12-07:
Eg registrerer at statsråden ser positivt og lyst på det meste, og det gler eg meg over. Men når ein ser mykje på det positive, kan forandringsviljen ofte bli liten. Eg valde å sitere partileiaren i Senterpartiet. Partileiarar skal ein lytte nøye til, ikkje minst når det er sin eigen. Ho sa altså at me treng «ei meir offensiv og langsiktig utbygging av veg og jernbane i Noreg. All fornuft tilseier at systemet må endrast». Da er mitt spørsmål til statsråden: Vil ho no leggje opp til at nettopp Navarsete sine ord blir tekne på alvor – at vi no får ein prosess fram mot Nasjonal transportplan, der nettopp systemendringane kan leggjast til rette for på ein god måte med omsyn til Jernbaneverket og Statens vegvesen?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-12-07:
Eg er einig med statsråden i at det er fleire ting her som går i riktig retning, bl.a. er reduksjonen av kystavgifta frå 20 pst. til 10 pst. eit eksempel på det. Eg har likevel lyst til å åtvare mot den måten som statsråden omtaler dei pengane som Redningsselskapet har på bok, på, for på mange måtar er det Redningsselskapet sitt oljefond. Dersom eg skal ta statsråden på alvor i den måten ho omtaler korleis Redningsselskapet skal bruke sitt oljefond på, ville me i alle fall i denne salen sagt at det var uansvarleg dersom nasjonen Noreg hadde gjort det same. Statsråden sa at det hadde blåst mykje på kysten, og det har òg blåst rundt spørsmålet om Stad skipstunnel. Det som er viktig for meg å få avklart, er om alle utgreiingane no vil vere ferdige og klarlagde, slik at me kan, dersom me ønskjer det, få lov til å vedta Stad skipstunnel i Nasjonal transportplan. Kan statsråden garantere at alt er på plass til den tid?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-12-07:
Det er fleire representantar, bl.a. Steinar Gullvåg og Janne Sjelmo Nordås, som har kommentert at prisen på vedlikehald har auka. Riksrevisjonen har òg påpeikt det. Eg har lyst til å nyansere debatten med å seie at til og med oktober i år er det totalt blitt utløyst 24 driftskontraktar. I snitt har det vore 4,2 tilbydarar per kontrakt. Dette vitnar om at me no begynner å få ein meir moden marknad. Eg trur òg at dei endringane som Statens vegvesen gjorde i 2010, på sikt vil ha ein positiv effekt på nettopp konkurransesituasjonen. Når det gjeld pris, må òg prisauken sjåast i lys av at det har skjedd endringar i form av auka krav til entreprenørane. Det viser òg ei evaluering utarbeidd av Dovre Group i 2010. Der står det: «Det økte kostnadsnivået i forhold til tiden før 2003 kan imidlertid langt på veg forklares med kontraktenes omfangsvekst og oppgavenes økende kompleksitet.» Evalueringa, som blei utført på vegner av Samferdselsdepartementet, viser at krava til kvalitetssystem, planar og rapportering er blitt betydeleg skjerpa. I tillegg er oppgåvene som ein ønskjer å få utført, meir spesifiserte i dagens driftskontraktar enn det som var tilfellet tidlegare, og da særleg i åra 2003–2008. Eg har òg lyst til å kommentere Susanne Bratlis innlegg. Ho seier at i eit stramt budsjett, òg når me har finanskrise, greier me å prioritere samferdsel. For det første seier ikkje Finansdepartementet at dette er eit stramt budsjett. Dei seier det er eit nøytralt budsjett. Og når me ser på den historiske utviklinga i budsjettløyvingar til samferdsel, var det jo nettopp finanskrisa som medførte auka løyvingar. Det var jo på grunn av finanskrisa me greidde å få til auka løyvingar – særleg på jernbane, men òg på veg. Det viser at det er viktig å ha ein nyanse òg i denne debatten. Så kan eg til gjengjeld slutte meg til kvart eit komma i det Susanne Bratli sa om trafikktryggleiksarbeidet.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Jeg vil gi honnør til representanten og til Kristelig Folkeparti for deres sterke klima- og miljøengasjement. Mot slutten av innlegget sitt i dag var Hareide inne på engasjementet for sykkelsatsing. Der opplever jeg at de rød-grønne partiene og Kristelig Folkeparti har hatt et veldig godt samarbeid og understreket viktigheten av å få gode gang- og sykkelstier. Nå er vi i en situasjon hvor flere byer er i ferd med å gjennomføre viktige deler av belønningsordningen. Vi er imidlertid bekymret, for vi ser at flere av byene tilsynelatende ser ut til å ha problemer med å følge opp Stortingets klare målsettinger om ikke bare å satse på kollektivtiltak, men også på tiltak som kan redusere trafikken – trafikkbegrensende tiltak. Bergen er en av disse byene. Bergen er en by som har hatt store problemer med svevestøv, og som vil ha store utfordringer knyttet til vekst. Mitt spørsmål til representanten er om han vil være en aktiv pådriver for at hans folk i Bergen kommune vil støtte trafikkbegrensende tiltak når neste …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Aller først har jeg lyst til å si: Ja, den rød-grønne regjeringen er den første regjeringen som tar Stortinget på alvor, og som tar Stortinget på ordet og oppfyller Nasjonal transportplan. Vi gjorde det da vi tok over i 2005. Det har ikke skjedd tidligere. Vi overoppfylte Nasjonal transportplan da, og vi har fortsatt den historiske satsingen på samferdsel som vi begynte på da vi overtok i 2005. Derfor føler jeg meg på veldig trygg grunn når jeg sier at vi kommer til å levere i forhold til opptrappingen av Nasjonal transportplan. Så til nye statlige foretak: Aller først må jeg si at jeg er redd for at Fremskrittspartiet kommer til å bli arbeidsledig hvis vi skal skille ut flere samferdselsetater som statlige foretak, når vi ser på den graden av detaljstyring som Fremskrittspartiet legger til grunn, ikke minst i dette budsjettet. Hvordan Fremskrittspartiet ville kunne fylle dagene sine hvis vi skilte ut flere foretak,(presidenten klubber) er jeg usikker på.(Presidenten klubber.) Vi mener at dette er en løsning som ikke vil fungere optimalt. (presidenten klubber) (Presidenten klubber.)
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Jeg har merket meg at verden ser ganske annerledes ut fra Bømlo enn fra Tromsø. Det er noe jeg regner med at vi kommer til å bruke enda et par år på å diskutere. Når jeg er på mine reiser, erfarer jeg at folk faktisk anerkjenner det arbeidet som vi nå gjør når det gjelder å ruste opp infrastrukturen. Ja, vi har store utfordringer, men jeg opplever at de ikke minst i næringslivet er ganske tydelige på at de ser at vi har startet et grep som det var på tide å starte. Så til Arbeiderpartiets landsmøte: Jeg mener at Arbeiderpartiets landsmøte fattet et veldig godt, et veldig klokt og et veldig framtidsrettet vedtak i forhold til utbyggingsselskaper. Det er ikke tvil om at vi har de største utfordringene på bane, som i sin helhet finansieres over statsbudsjettet. Derfor er jo nettopp dette med alternativ finansiering noe vi nå kommer til å drøfte i forbindelse med revideringen av neste NTP. Vi har gode og grundige samtaler innad mellom regjeringspartiene, og jeg er sikker på at vi kommer til å komme fram til gode løsninger i forbindelse med revideringen av NTP.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2011-12-07:
Jeg tror statsministeren mer enn noen vet hva vi gjør på samferdselsområdet, og vet hvilket formidabelt løft vi er i ferd med å innfri når det gjelder nettopp satsing på vei, satsing på bane og satsing på å få mer av transporten over på kjøl. Så jeg har full tillit til at statsministeren har god kunnskap om dette, og jeg støtter ham fullt ut. Så har jeg lyst til å kommentere at Kristelig Folkeparti sier at de er inspirert av erfaringen når det gjaldt byggingen av den OPS-baserte veien ved Grimstad. Det vi ser nå, er en rekke rettssaker, vi ser at en rekke entreprenører antakeligvis er i ferd med å gå konkurs fordi de ikke har fått betalt i forhold til de kostnadene de har hatt på denne veien. Veien er rett og slett i ferd med å bli dyrere enn det man forutsatte. Det er fint for staten, vi trenger ikke å betale, for det er entreprenørene som sitter med regningen. Jeg synes det er ganske spesielt at Kristelig Folkeparti lar seg inspirere av et veiprosjekt som nå fører til at en rekke entreprenører risikerer å gå konkurs, og vi risikerer å miste mange arbeidsplasser.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Også i Fremskrittspartiet er det stor glede over sjeler som finner den gode og den riktige veien! Fremskrittspartiet har i forbindelse med statsbudsjett og rullering av NTP og i en rekke andre sammenhenger foreslått å opprette infrastrukturfond, der avkastningen skal brukes til å finansiere investering i vei og bane. Kristelig Folkeparti har vendt sitt døve øre til. Derfor er det med stor glede Fremskrittspartiet i denne budsjettrunden konstaterer at Kristelig Folkeparti har sett lyset og vil ha infrastrukturfond. Hva er det som har fått Kristelig Folkeparti til å endre sitt syn, og hvor har Kristelig Folkeparti lagt inn de 50 mrd. kr som de vil ha i sitt fond?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Det er godt om Venstre også vil være med og tenke nytt. Høyre har i en del år vært med Fremskrittspartiet på infrastrukturfond, og nå har vi fått Kristelig Folkeparti til å se lyset. Spørsmålet er om Venstre også ser lyset og ser betydningen og nytten av å lage et infrastrukturfond, slik at vi kan få langsiktig, avklart og forutsigbar finansiering av en fortere utbygging av veier og jernbane. Det er den ene delen av replikken. Den andre delen er: Hvor er Venstres veisatsing? Vi hører mye om jernbanesatsing i Venstres alternative budsjett, men vi hører fint lite om veisatsing. Det er det næringslivet over hele landet formelig skriker etter, mer veisatsing. Hvor er Venstres veisatsing i Venstres budsjettfremlegg for 2012?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Samferdselsministeren skal ha ros for frimodig selvskryt. Det inviterer til refleksjon mer enn til beundring. Mitt spørsmål går på to ting. Det ene er det nære, nemlig salderingsproposisjonen. Får fylkeskommunene dekket sine utgifter på grunn av flom og ras til skader på fylkeskommunale veier? Det andre går mer på prinsippene. Da er vi over i budsjettet og det som flere representanter fra regjeringspartiene har båret frem, nemlig kritikken mot det å bruke driftskontrakter. Der ser jeg også at samferdselsministeren har vært med i det koret med kritikk. Det er slik at Dovre Group, som i 2010 utarbeidet en evalueringsrapport om vedlikeholdskontraktene, pekte på: «Det økte kostnadsnivået i forhold til tiden før 2003 kan imidlertid langt på veg forklares med kontraktenes omfangsvekst og oppgavenes økende kompleksitet.» Det er altså epler og pærer man sammenligner – av mer omfattende oppgaver, mer sikring. Aksepterer samferdselsministeren den forklaringen?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Før jeg går over på budsjettet, vil jeg si noen ord om salderingsproposisjonen for inneværende års budsjett, som også er en del av de sakene vi behandler. Når det gjelder den for Samferdselsdepartementet, har Fremskrittspartiet et forslag om å bevilge 15 mill. kr ekstra til trafikksikring på E16. Strekningen mellom Trengereid og Voss på E16 fremstår i dag som en av landets mest trafikkfarlige europaveier og gir grunn til alvorlig bekymring. Vi er vel kjent med at det innenfor rammen av budsjettet for i år og foreslått budsjett for neste år gjøres en del strakstiltak. Men tiltak på mellomlang sikt krever også ekstra finansiering. Så vi foreslår det i salderingen, slik at disse midlene gjøres overførbare til 2012. Det er en teknikk man også bruker for de midlene som legges inn for å rydde opp etter ras og flom. Det er fullt mulig å gjøre det slik Fremskrittspartiet foreslår, og sørge for at det kommer 15 mill. kr ekstra til trafikksikring på E39. Så til budsjettet og til representanten Irene Johansen: Fremskrittspartiet snakker ikke Norge ned; vi snakker Norge opp når vi vil øke kraften og farten i investeringer i moderne og sikre veier. Det bedrer konkurransekraften. Så var en representant fra SV innom klima, og det er det heldigvis sagt relativt lite om. La iallfall meg legge til noen setninger: Klimautslippene fra transportsektoren er sterkt overvurdert, klimautslippet fra tog er sterkt undervurdert. Dagens klimabeskrivelse som vi har sett i media, fremstår som det den er, nemlig rendyrket skremselspropaganda. At representanten Gullvåg driver korstog mot konkurranseutsetting av driftskontrakter, er ingen nyhet. Han lar seg ikke stoppe og slett ikke av fakta. At Norge bruker mer penger enn Sverige på samferdsel, slik representanten Bjørnflaten skryter av, er riktig, målt i øyeblikket. Det har også samferdselsministeren vært opptatt av. Det skulle nå bare mangle. Vi snakker om et generasjonsetterslep. Norge har ligget etter Sverige i årti etter årti, til tross for at vi har hatt en rikdom som svenskene misunner oss i større og større grad. Det skulle bare mangle at vi ikke skulle satse på å ta igjen litt av dette. Det går for tregt, og det går for sent, og vi har penger til langt mer. Hva vi vil oppnå med fondene, spør samferdselsministeren. Vi vil oppnå å kunne gjennomføre og finansiere det vi ikke klarer med regjeringens planer. Vi kan bygge moderne og trygge veier på 25 år. Det klarer ikke regjeringen.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Med unntak av Fremskrittspartiet er det slik at alle partiene her i Stortinget lånefinansierer veibygging. Det kalles bompenger. Der er også Høyre med. Stad skipstunnel har vært nevnt. Fremskrittspartiet er utålmodig og vil bygge så fort som råd er. Sammen med Kristelig Folkeparti har vi et eget forslag om det, forslag nr. 13. Vi registrerer at Høyre ikke er med. Når det gjelder ubåten U-864, er Fremskrittspartiet like utålmodig. Vi vil heve, vi vil ikke vente lenger. Sammen med Kristelig Folkeparti har vi et forslag om dette, det er forslag nr. 14. Jeg registrerer at Høyre ikke er med.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-07:
Eg vil takka vår utmerkte leiar for eit godt innlegg. Han viste seg òg å vera ein god fotballspelar, og når han speler på lag med SV, så vinn han! Så no har eg to utfordringar til representanten Hareide. Den eine går på: Då Hareide sat i regjering, løyvde samferselsstatsråden frå Venstre 1,3 mrd. kr til jernbane. No løyver denne regjeringa 12,5 mrd. kr til jernbaneformål – er det ei positiv utvikling? Kan Hareide tenkja seg å vera med SV på ein sveitsisk modell, der me bruker bensinavgifta? Det var det eine spørsmålet. Det andre spørsmålet går på vedlikehald. Riksrevisjonen seier at den modellen som Kristeleg Folkeparti var med og innførte, kostar mykje meir pengar, har meir byråkrati og fører til dårlegare vedlikehald. Bortimot 300 mill. kr taper me på den modellen – eller 5 mil med midtrekkverk. Ønskjer Hareide at det skal fortsetja?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-07:
Framstegspartiet er imot lyntog i Noreg. No skal me byggja ein ny parsell mot Telemark og Bamble kommune, der representanten bur. Vil han da at me gjerne byggjer med ein standard for 249 km/t, slik at det ikkje blir lyntogtrasé dit? Det andre spørsmålet er: Riksrevisjonen påpeiker at me gjennom den privatiseringa som Framstegspartiet var med på på veg og vedlikehald i 2003, no taper ca. 300 mill. kr i året, eller sagt på ein annen måte: 5 mil med midtrekkverk. Framstegspartiet vil jo ha meir av dette – privatisering og konkurranseutsetjing – som Riksrevisjonen altså seier me taper pengar på, som gir dårlegare kvalitet på tilbodet, og som blir dyrare og meir byråkratisk. Er det sånn at Framstegspartiet har så mykje pengar at dei kan sløsa og velja ideologiske modellar sjølv om dei kostar mykje meir?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-07:
Eg vil rosa Halleraker for at når han kom seg ut av regjeringskvartalet og ut av «finansministerstolen», fekk han god råd og gode idear – og det set eg pris på. Det gjeld i forhold til løyvingsnivået, som var på 1,3 mrd. kr på jernbane då han var i posisjon, men som no er 12,5 mrd. kr, og han vil gå lenger. Det er bra. Men spørsmålet er då: Kva slags finansieringsform ser han for seg når det gjeld toget? Kan han tenkja seg ein sveitsisk modell der ein bruker klimaforliket f.eks. til å dra bensinavgifter inn i ein fast inntekt til utbygging av jernbane, sånn som ein gjer i Sveits? Det er noko av problemet at jernbanen blir diskriminert. Mitt andre spørsmål: Høgre og Halleraker klagar på byråkratiet. Riksrevisjonen er noko av hovudårsaka til at det er meir byråkrati, m.a. i Vegvesenet. Det er det forslaget som Høgre dreiv igjennom, og som me taper pengar på. Er Høgre no villig til å sjå på ordningar som faktisk funkar, og som gjer at vi får meir ut av pengane til veg og vedlikehald?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-07:
Det var jo ein god replikk, for eg er veldig oppteken av Nordvest-Russland. Eg har vore for å utgreia det og har jobba for å få til ei løysing mot Nordvest-Russland frå Kirkenes. Det er eg framleis for. Så det er berre ei erfaring ein må gjera – om Fredriksen nokon gong skulle koma i regjering, noko eg ikkje håpar – at det er ikkje alt ein kan få på plass på eit sekund, sånn som ein kan når ein er i opposisjon og har pengar til alt. Det er ei erfaring ein får med seg då. Når det gjeld Ueland, eg forstår godt at Framstegspartiet trykkjer ein sparka NSB-direktør til sitt bryst. Men det er stort sett berre han igjen på banen, han saman med Framstegspartiet, som no òg begynner å bli usikre fordi dei lurer på om det er sånn at det ikkje var 250 km pluss til den plassen der dei sjølve bur. Så her er Framstegspartiet på glid. Eg trur det berre er eit tidsspørsmål til dei òg ser at desse utgreiingane om lyntog i Noreg er bra. Heia Nord-Noreg! Eg støttar veldig mykje av det som skjer i nord.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-07:
Eg vil berre presisera at kvar gong Hegnar er einig med meg, pleier han å skriva i sine leiarar: for denne gongens skyld. Eg har ikkje snakka om 200 kr i utgifter når det gjeld bompengar, eg har snakka om at me må finna ein modell som eg håpar Høgre vil vera med på – ein klimaforliksmodell – der me kan få til ei langsiktig finansiering av jernbanen. Det var mi utfordring til alle klimakameratene, inklusiv Høgre. Når det gjeld høgfartstog, er me veldig glade for at Høgre der har spelt på lag med SV. Heile vegen sidan dei kom ut av regjering, har dei vore positive til høgfartstog, og eg håpar inderleg at dei, om dei skulle koma tilbake i posisjon, framleis vil vera det. Men det er eg meir usikker på. Derfor trur eg ei raud-grøn regjering er viktig òg i fortsetjinga for å få til lyntoget, som Høgre no er for. Me har eit problem langs Mjøsa. Det er eg heilt einig i. Sånn som eg har fått statsråden si forklaring på dette, er planlegginga komen for langt. I 2008 meinte eg heilt bestemt at me måtte ha ein annan trasé enn den ein no har valt. No ser det ut som me ikkje klarer å stoppa den som er vald.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-07:
Langeland garanterer sjeldan mykje. Eg skal heller ikkje garantera lyntoget. Men når det gjeld det som no blir teke opp, har eg registrert at Kristeleg Folkeparti med ein gong dei òg kom ut frå regjeringskontora, plutseleg fekk ein posisjon i forhold til gang- og sykkelvegar. Det set eg veldig pris på, og eg ønskjer verkeleg, om det skulle vera sånn at Kristeleg Folkeparti kom i regjering, at ein følgjer opp denne gode intensjonen som eg synest Kristeleg Folkeparti har vist når det gjeld gang- og sykkelvegar. Nei, me er sjølvsagt ikkje fornøgde når me ikkje får gjort meir for gang- og sykkelvegar. Men poenget mitt med å ta opp og referera den kristensosialisten på dette punktet, var jo nettopp at ein faktisk òg her på huset, på Stortinget, var oppteken av å få gjort noko med dette – og me klarte i samarbeid med statsråden å flytta 20 mill. kr over på sykkel, og det var syklistane fornøgde med. Så veit me òg at når det gjeld det Dokument 8-forslaget som Kristeleg Folkeparti la fram, har me samarbeidd godt med Kristeleg Folkeparti om nettopp gang- og sykkelstigar. Og det skal me fortsetja med om Kristeleg Folkeparti vil.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-07:
Den tidlegare nestleiaren i transportkomiteen heldt eit innlegg som viste at Venstre er ute av transportkomiteen for tida, for me er veldig opptekne av dei tinga som Tenden tek opp. Men to ting: Venstre vil tenkja nytt, og det høyrest flott ut. Det forsøkjer me jo alle, å tenkja nytt. Men dersom å tenkja nytt er å tenkja på konkurranseutsetjing og fleire anbod osv., er jo ikkje det særleg nytt. Det er gammalt nytt. Så eg lurer på kva dette nye er, for det gamle nye er nemleg mykje dyrare i forhold til det Riksrevisjonen seier om f.eks. vedlikehald. Ting blir dyrare, ca. 300 mill. kr i året, ved å tenkja «nytt» – dersom representanten meiner det er nytt. Så lurer eg på til slutt: Venstre har sett at SV er ute med at dei ønskjer seg eit fond, pluss at dei ønskjer at bensinavgift skal gå inn i dette fondet til jernbaneutbygging. Er Venstre einig med SV?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Representanten Bjørnflaten sier at regjeringen oppfyller Nasjonal transportplan. Jeg står med budsjettdokumentet fra regjeringen her, og der er det definitivt dokumentert at man på mange områder ikke oppfyller Nasjonal transportplan. Det kan være interessant å få vite hvordan man oppfyller noe man i dokumentet sier at man ikke gjør. Bjørnflaten sier hun er veldig negativ til å opprette nye statlige foretak på vei og jernbane. Da er spørsmålet mitt veldig konkret: Er Avinor en god måte å finansiere infrastruktur på, eller er det en dårlig måte? Og hvis det er en god måte: Hvorfor kan man ikke da gjøre det i de to andre tilfellene? Representanten Langeland vil ta bompenger fra bilistene og bruke dem til å bygge jernbane. Kan representanten Bjørnflaten si at Arbeiderpartiet kommer til å støtte dette, eller gjør de det ikke? Det er veldig fint om hun kan svare ja eller nei, slik at alle er klar over hva Arbeiderpartiet mener om dette.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Vi er veldig glad for at Høyre kommer etter og synes at løsninger som fondsløsninger og andre gode løsninger er bra. For når man skal i regjering i 2013, er det viktig å ha med seg samarbeidspartnere som vil satse på infrastruktur – bygge infrastruktur. Det er vi overbevist om at Høyre vil være med på. Derfor er vi overbevist om at det blir en mye større satsing med en ny regjering i 2013, når dagens regjering kastes ut av regjeringskontorene og man får inn nye folk som virkelig vil ruste opp infrastrukturen i dette landet, både på vei og på jernbane. Jeg ser veldig fram til det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Fremskrittspartiet sløser aldri med pengene. Vi er faktisk opptatt av å få en best mulig utnyttelse av de pengene vi bruker. Så tror jeg man skal ha med seg at det har skjedd en del. Forfallet på veinettet har de siste årene økt kraftig, også under den rød-grønne regjeringen. Det gjør selvfølgelig at kostnadene ved vedlikehold av veinettet også går opp. Jeg tror nok at dette bildet er langt mer nyansert enn det representanten Langeland prøver seg på. Til det andre spørsmålet: Fremskrittspartiet er opptatt av at vi skal ha et moderne og effektivt jernbanenett. For dem som bor i Porsgrunn, og som kjører toget til Oslo, er det sånn at toget nå er nede i 20–30 km/t. Da vil det at toget går i 150 km/t, faktisk bli oppfattet som lynhastighet i forhold til hva det har vært før. Det handler om hva slags kostnader man skal ha, og hva man skal bruke pengene på. Fremskrittspartiet vil bruke penger både på jernbane og på vei for å få en moderne vei- og jernbaneinfrastruktur, mens Langeland bare vil bruke penger på høyhastighetstog, som det aldri kommer til å bli noe av fordi det er altfor dyrt. Jeg er overbevist om at Fremskrittspartiets løsninger er de desidert beste.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
I utgangspunktet er Fremskrittspartiet opptatt av å bli størst mulig, slik at vi får mest mulig gjennomslag for politikken vår. Jeg er overbevist om at vi får masse gjennomslag i 2013. Det som det faktisk handler om, og som er forskjellen på regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, er at vi ser at ved å investere skikkelig i infrastruktur reduserer man ulykkeskostnadene, som gjør at man kan bruke de pengene man i dag bruker på ulykker og den type ting, på andre ting. Vi vet at det for næringslivet koster 1 200 kr per time for en lastebil som står i kø. Det er mange lastebiler som hver eneste dag står og stanger i kø. Hvis man isteden kunne få disse bilene til å gå, og sørge for at næringslivet får fram produktene og varene sine, er det faktisk samfunnsøkonomisk kjempelønnsomt. Det betyr at man kan ta ut gevinster på andre områder. Derfor er det å investere i infrastruktur så vanvittig godt – det gir masse tilbake til samfunnet hvis man gjør de rette infrastrukturinvesteringene. Det er det Fremskrittspartiet gjør, på både vei og jernbane. Det er hele poenget.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-12-07:
Ja, jeg tar opp disse forslagene.