trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-06-18:
Her tror jeg vi må komme oss ned på jorda igjen. Det er mange teoretiske krumspring fra talerstolen. Til representanten Dale kan vi si to ting. For det første: Er det et parti som er for markedsbalansering i Norge, så er det Arbeiderpartiet, dvs. at vi sørger for at det er samsvar mellom det som produseres, og det som vi faktisk trenger av mat. Jeg kan nevne tre konkrete eksempler, for både fra Høyre og fra Fremskrittspartiet blir det mange markedsteorier. Det er åpenbart at det er rom for å produsere mer hvete i Norge, som vi kan ha i brød – udiskutabelt. Hadde vi f.eks. fått gjort tilsvarende ting innenfor lovverket og handelsavtalene som den rød-grønne regjeringen gjorde på ostetoll, for erter, kunne Findus i Vestfold brukt mer av norske erter. Hadde vi fått forsterket potetproduksjonen i år, kunne norske kjøttprodusenter brukt mer av stivelsen i poteten i fôrproduksjon. Så vi har konkrete eksempler og jordnær politikk. Det pleier i hvert fall å være det beste i Hedmark. For det andre: Det vi har tatt til orde for i dag, er en optimistisk fortelling om at vi faktisk skal få jordbrukspolitikken inn på det sporet som flertallet har bestemt her gjennom behandlingen av landbruksmeldingen. Fremskrittspartiet er riktignok imot det meste, og partiprogrammet deres er imot mange av de viktige virkemidlene for nettopp markedsbalansering. Men det spiller ingen rolle, for vi har et flertall, og også Kristelig Folkeparti er forpliktet til å følge opp det. Det er det som er vår hovedkritikk, at nettopp det vi har blitt enige om, ikke skjer i praksis, men at den reelle selvforsyningen er for svak. Det har vi på en glimrende måte fått illustrert nå. Vi trenger ikke gå lenger tilbake enn noen uker. Da så vi hvordan den manglende produksjonen av korn i Norge direkte ble et problem for kjøttproduksjonen, kylling og svin, for plutselig går kronekursen ned, kornprisene opp, og så får vi et stort problem. Så enkelt og praktisk, men også sårbart er forholdet i disse sammenhengene, og det hadde jeg vel tenkt at den tidligere landbruksministeren så. Til slutt et annet positivt og optimistisk forslag vi har til markedsbalansering: Det er å se på den modellen man har i Canada, nettopp for å få et bedre samsvar mellom det som etterspørres av egg blant folk, og det som produseres. Det kan også Fremskrittspartiet bli med og støtte. Men det strir nok mot deres markedsliberalistiske ideologi, som vi ser har kommet veldig til kort i nettopp koronakrisen.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2020-06-18:
Vi er som sagt sterkt uenige med Høyre, som mener at vi skal klare oss på mindre energi enn vi normalt gjør, ved en skikkelig krise. Det er akkurat det vi skal unngå. Det er nøyaktig derfor vi har beredskap, for at det ikke skal oppstå en situasjon hvor folk blir sultne når det er krise. Vi så nå under koronaen at folk begynte å hamstre, og det er dessverre et dårlig tegn, for det betyr at det er en del folk i Norge som ikke føler at myndighetene har kontroll. Og det er jo kontroll vi skal skape. Så til Dale: Han hadde et par oppsiktsvekkende påstander – og noen riktige påstander. Den riktige er at det er smart for klimaet å produsere kjøtt i Norge på lokale ressurser. Men de oppsiktsvekkende påstandene, eller de påstandene som ikke ble ettergått, er at i Fremskrittspartiets partiprogram står det helt tydelig, skrevet svart på hvitt, at en skal fjerne systemet med markedsregulering og bygge tollsatsene ned. Da blir det ikke rare kjøttproduksjonen i Norge.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2020-06-18:
Representanten Nils Kristen Sandtrøen er en av dem som i mange tilfeller drar opp et skremmebilde av norsk forsyningssikkerhet, som det ikke er dekning for. Og i den sammenhengen er det ordet som representanten liker å bruke, rett og slett «selvforsyningsgraden», og tallet som viser hvor mye av de matvarene som selges i Norge, som er produsert i Norge. Med tanke på beredskapshensyn, er det ikke selvforsyningsgraden som er det relevante, det er dekningsgraden. Og når vi snakker om en selvforsyningsgrad på 50 pst., er mitt spørsmål til representanten: Hva er dekningsgraden i Norge, altså i hvilken grad vi er i stand til å forsyne oss selv med karbohydrater, proteiner og fett?
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2020-06-18:
Dette var overhodet ikke et svar på spørsmålet om hva som er dekningsgraden i Norge, og det er heller ikke et svar på hva slags forsyningssikkerhet vi vil se i en krisesituasjon. Forskjellen mellom selvforsyningsgrad og dekningsgrad går på at selvforsyningsgrad sier noe om hvor mye ananas vi selger, og spiser, i Norge. Dekningsgraden sier noe om vi er i stand til å forsyne vårt eget folk med mat. Jeg har lyst til å gjenta spørsmålet, men jeg regner ikke med at det blir noe mer svar på det etter det. Men det kan være fristende, på en litt uhøytidelig måte i en alvorlig sak, rett og slett å spørre representanten Sandtrøen: Dekningsgradstallet er 90 pst. Det betyr at vi er langt på vei selvforsynt hvis krisen skulle komme. Det betyr at det er ikke krise med hensyn til om vi kan brødfø folk. Det er ikke krise med hensyn til korn, det er ikke krise med hensyn til fisk, det er ikke krise med hensyn til kjøtt. Det er krise med hensyn til sukker, kakao og ananas. Og da er spørsmålet mitt: Hvilke av tiltakene som representanten har fremmet, eller foreslått, vil bedre forsyningen av kakao, sjokolade og ananas?
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2020-06-18:
Innledningsvis er det grunn til å gi honnør til hvordan jordbruket har tatt ansvar og håndtert den krisen vi nå er inne i. Slike situasjoner gir kanskje enda større forståelse for viktigheten av trygg og stabil matproduksjon. Vi har i løpet av debatten fått oppsummert Arbeiderpartiets alternative jordbrukspolitikk som dyrere erter og mer poteter til dyrefôr. Ingen av delene er en spesielt god idé for norsk selvforsyning, norsk folkehelse eller norske bønder. Det blir ikke bedre, verken for folkehelsen eller økonomien til norske bønder, at vi skulle spise færre erter fordi de blir dyrere. Det blir ikke bedre for noen av delene dersom vi skulle bruke poteter, norske kvalitetspoteter, og sende dem rett i magen til dyrene. I tillegg er det innenfor det området, altså karbohydrater, man har den høyeste graden av selvforsyning i kraftfôret. Det er i hvert fall ikke vår politikk. Som helhet har etterspørsel etter landbruksprodukter ikke vært veldig påvirket av korona i negativ retning. Det er som sagt hovedinntrykket, selv om etterspørselen i enkelte markeder har gitt betydelige utfordringer for enkelte aktører. Likevel har verdikjeden for mat sett ut til å stå seg relativt bra, og det er påfallende, spesielt med tanke på de diskusjonene vi har hatt om beredskap både i replikkordskiftet og tidligere, at det nok en gang i en krisesituasjon slett ikke har oppstått noen forsyningskrise. Vi har i flere omganger her i salen fått høre eksempler, bl.a. at Russland har et eksportforbud av korn. Det er ikke sant. Det er ikke riktig. Det er kvoter på eksport av korn fra Russland, og det har det vært. Vi har i dag fått presentert at Kasakhstan skal ha innført forbud mot eksport av korn. Det er heller ikke riktig. Det er kvoter på eksport av korn fra Kasakhstan. Kasakhstan innførte et forbud mot meleksport fra Kasakhstan, noe som selvfølgelig førte til at korneksporten økte og meleksporten gikk ned. Vi har fått høre at Vietnam har innført forbud mot eksport av ris. Det er rett, i én uke i mars. Etter en uke ble eksporten gjenopptatt med kvoter og fra 1.mai med fri eksport. Jeg har inntrykk av at man forsøker å danne et skremmebilde av norsk forsyningssikkerhet som ikke har rot i virkeligheten. Merknadene fra opposisjonen om at covid-19 har vist at beredskapen er for svak og at selvforsyningen må styrkes, er ikke riktig. Det kan være grunner til å både styrke selvforsyningen og bedre beredskapen, men covid-19-krisen har tvert imot vist at forsyningssystemene er svært robuste i møte med den type kriser, både innenlands og internasjonalt, som vi møtte nå og som vi møtte i 2008. Derfor vil jeg si at når det gjelder forslaget som bl.a. Senterpartiet har kommet med rundt en krisepakke, i dette tilfellet smaker mer av valgflesk enn kriseforståelse.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Det er et samlet storting som har stilt seg bak inntektsmålet for landbruket. Mitt spørsmål til representanten Sandtrøen er hvordan en har tenkt å oppfylle Stortingets inntektsmål, samtidig som en signaliserer at en vil reversere heving av produksjonstaket, slik jeg leser det, tilbake til status quo før 2014? Det gis bare to måter å heve inntekten i landbruket på gjennom politisk inngripen – enten enighet mellom partene om å heve målprisen, noe som vil svekke konkurransekraften til norsk mat og kan utfordre tollvernet, eller å øke bevilgningene over statsbudsjettet, noe som gjør selvstendig næringsdrivende enda mer avhengig av støtteordninger for å kunne fortsette virksomheten. Og hvis bønder blir pålagt å produsere mindre volum enn de gjør i dag, må det kompenseres kraftig inntektsmessig per produsert enhet, ved bruk av enten ett eller begge de nevnte politiske grepene. Så hva er Arbeiderpartiets modell for å nå inntektsmålet?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
I likhet med resten av samfunnet er våren også blitt annerledes med tanke på jordbruksoppgjør. Årets variant er mindre omfattende enn en er vant med. Likevel er det tatt viktige grep i årets oppgjør. Vi i Kristelig Folkeparti vil gi partene honnør for den ansvarligheten og ryddigheten som preget årets forhandlinger, i en svært krevende tid for landet vårt og for norsk matproduksjon. Avtalepartene har fordelt de økte bevilgningene i jordbruksavtalen tilsvarende 350 mill. kr i 2021, og midlene blir i stor grad disponert til pris- og direktetilskudd. Fordelingen har styrket det økonomiske grunnlaget for matproduksjon, spesielt korn, poteter og grønt, og ivaretar klima- og distriktshensyn. Målprisene for råvarer blir økt med 1,75 pst. i gjennomsnitt. Det er den kraftigste økningen på fem år. Likevel gjør nedskriving av priser med budsjettmidler at utslaget på norske matpriser blir små. Vi i Kristelig Folkeparti er også tilfreds med at det i år kommer et viktig og etterlengtet løft i målprisen for svinekjøtt, med 1,46 kr per kilo. Prioritering av økonomien i produksjon av korn, frukt og grønt og poteter blir videreført gjennom at målprisene blir økt. Distriktstilskuddet for frukt, bær og grønnsaker blir også økt med 10 mill. kr, i tillegg til at avtalen øremerket 120 mill. kr til investeringer, kompetanse og produktutvikling i grøntsektoren. Dette er viktige og riktige grep for å øke norsk produksjon i sektorer der selvforsyningen er lavere enn for husdyrprodukt. Partene er også blitt enige om tiltak som styrker klimaprofilen i årets oppgjør ved å øke innsatsen på kunnskapsutvikling. Det er viktig i arbeidet med å realisere klimaavtalen mellom jordbruket og staten. Avtalen økte bevilgningene til ordninger for å redusere utslipp og få en bedre tilpassing til et klima i endring. Vi vil særlig peke på økningen i tilskudd til levering av gjødsel til biogassproduksjon som viktig, særlig i de delene av landet som har et overskudd av husdyrgjødsel. Det er også en tydelig distriktsprofil i årets avtale. Kanaliseringspolitikken blir forsterket ved at det blir mer lønnsomt å dyrke korn, poteter og grønnsaker på de arealene som er egnet for det. Samtidig blir bevilgningene økt til ordninger som er målrettet mot husdyrhold i distriktene. Distriktsprofilen i driftstilskuddet til melk og ammeku blir styrket, og tilskudd til utmarksbeite blir økt. Det stimulerer til økt bruk av gode beiteressurser rundt om i landet. Samlet sett bidrar disse grepene til å styrke den geografiske arbeidsdelingen i norsk landbruk og til å opprettholde matproduksjon i alle deler av landet. Avtalepartene setter nå i gang et arbeid for å forbedre virkemidlene med sikte på økt norskandel i fôret til husdyr som noe av grunnlaget for arbeidet med en ordinær avtale i 2021. Vi kommer i dag til å stemme for en jordbruksavtale i forenklet versjon, men med en god profil og gode prioriteringer.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Det er for det første ikke riktig at det ikke var grunnlag for å forhandle, for partene konkluderte med det stikk motsatte: Det var grunnlag for å forhandle, de ble gjennomført, og det ble landet et forlik. Men når det gjelder årets forhandlinger, er det helt riktig at det er mange ukjente variabler. Renten er satt ned til null. Grensehandelen har stoppet helt opp, slik at vi har et vesentlig høyere forbruk av norske landbruksprodukter enn tidligere, og folk har endret matvanene sine, slik at de spiser mer hjemme og mindre på restauranter og utesteder. Så verken representanten Pollestad eller jeg er i dag i stand til å kunne fastslå hvordan det vil slå ut, men det er faktisk grunn til å være optimist og anta at virkningene samlet sett vil slå positivt ut for landbruket, ikke minst for melkeprodusentene. Det må vi avvente, og så må vi komme tilbake til dette ved neste års forhandlinger. Da ligger jo inntektsmålet fast, som et enstemmig storting har stilt seg bak, og så må det være en målsetting når en skal inn i neste års forhandlinger.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Vi har ikke ønsket å oppnå noe som helst med dette. Vi bare konstaterer, i likhet med budsjettnemnda, at det ikke har vært mulig å gjøre beregninger av inntektsutviklingen som kunne ha ligget til grunn for årets oppgjør. Derfor har partene blitt enige om forenklede forhandlinger i påvente av at dette skal bli avklart, slik at en har et bedre grunnlag for å kunne gjennomføre ordinære forhandlinger om et år.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
I den inngåtte avtalen er IBU-ordningen blitt styrket, riktignok moderat. Jeg tror mange av oss kunne ha ønsket at den hadde blitt styrket mer, men vi er inne i en utrolig vanskelig tid for landet vårt. Det må prioriteres hardt. I enkelte deler av næringslivet vårt er det massearbeidsledighet. Hundretusenvis av mennesker vet ikke per i dag om de har et arbeid å gå til. Jeg kan ikke si annet om de tingene enn at det er gjort prioriteringer i regjeringen. Det har helt sikkert vært vanskelige prioriteringer, og resultatet har blitt slik det har blitt. Noe mer kan jeg egentlig ikke si om det.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
MDG har fremmet et forslag til denne saken med følgende ordlyd: «Stortinget ber regjeringen i jordbruksoppgjøret i 2021 øke målprisen på korn uten økning i prisnedskrivning for kraftfôr, for å stimulere til mer bærekraftig dyrehold med mindre bruk av kraftfôr, og mer bruk av grovfôr og utmarksbeite.» Hvis dette forslaget blir vedtatt, vil det i vesentlig grad svekke økonomien til norske kjøttprodusenter og til norske melkeprodusenter. Representanten og partiet hevder at det er for å stimulere til mer bærekraftig dyrehold, men er ikke sannheten at Miljøpartiet De Grønne i realiteten vil straffe norske kjøttprodusenter, og at det også som en sideeffekt vil få svært negative konsekvenser for norske melkeprodusenter?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-06-18:
Vi er i en litt spesiell situasjon, og årets jordbruksoppgjør bærer preg av at det er inngått en avtale i en veldig ekstraordinær situasjon. På grunn av koronakrisa er dette et forenklet jordbruksoppgjør, og ikke så omfattende som det vanligvis er og skal være. Koronakrisa skulle vi gjerne vært foruten, men forenkling er av det gode. Jeg vil benytte anledningen til å minne om at da Fremskrittspartiet hadde landbruksministeren, ble det nedsatt en arbeidsgruppe som skulle se på forenklinger av virkemidlene i jordbruksavtalen. Arbeidsutvalget ble ledet av fylkesmannen i Hordaland, eller nå Vestland, Lars Sponheim. Rapporten ble lagt fram i 2016, men forenklinger i jordbruksavtalen er noe Fremskrittspartiet vil jobbe mer for framover. Virkemidlene må være så enkle og oversiktlige som overhodet mulig. Det vil gjøre hverdagen enklere for bønder og gi mindre byråkrati. Men tilbake til årets jordbruksavtale. Det er viktig at det produseres mer mat i Norge. Det er overproduksjon av enkelte matvarer, mens det er en relativt liten produksjon av andre matvarer, særlig innenfor frukt og grønt. Det er positivt at det er en økt satsing på grøntproduksjon, der Norge med fordel kan produsere mye mer. Koronakrisa har satt mer i fokus viktigheten av å produsere lokalt. Forbrukerne må få opp øynene for at norske råvarer har den beste kvaliteten og den mest miljøvennlige produksjonen. Vi blir vel aldri noen stor produsent av bananer og avokado i Norge, dette må vi fremdeles importere, men på en annen side gir ny teknologi større muligheter enn tidligere. Vi tror det er stort potensial for norske produkter på det internasjonale markedet, særlig når det fokuseres på bærekraftig og miljøvennlig produksjon. Det ble tilsynelatende ikke diskutert hvorvidt private skulle få lov til å kjøpe melk i årets jordbruksavtale. Som vi ser av situasjonen rundt om nå, minker konsumet av drikkemelk, og ost øker. Det er noe en bør kunne se på og ta med i det neste oppgjøret eller tidligere. Når osteproduksjonen og -konsumet går opp, gjør det også at en kan bruke mye mer melk og bli kvitt mye av den overproduksjonen vi har av melk. Det er mulig å få til en ordning som gjør at de som vil produsere ost, f.eks. Synnøve Finden, kan få mulighet til å ta imot de titalls millioner literne de har bruk for for å kunne øke produksjonen, slik at overproduksjonen av melk blir mindre. Alt i alt – dette jordbruksoppgjøret var et forenklet oppgjør, men Fremskrittspartiet støtter komiteens innstilling.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-06-18:
Når det gjelder lovendringen om dyrking av myr, gjorde vi vårt til å få så gode vilkår som overhodet mulig gjennom forskrift, noe det egentlig har blitt. For å svare direkte på spørsmålet til Pollestad: Nei, vi støtter ikke forslaget til Pollestad, som går på å oppfordre til å gjøre endringer i forskrift. Så lenge vi har en forskrift, så lenge vi har en lov som gir muligheter for strenge tiltak når det gjelder dyrking av myr, kommer vi ikke til å støtte et slikt forslag, som gjør endringer i forskriften. Skal man gjøre endringer når det gjelder dyrking av myr, får vi fremme et lovforslag som sier at det er lov å dyrke myr – ferdig med det.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-06-18:
Ja, det skal bli spennende å se hvem som vipper en eventuell vektskål ved et sånt forslag. Da er i hvert fall ikke jeg sikker på hva som skjer. Hvis Senterpartiet rekker å fremme et slikt forslag før Fremskrittspartiet, skal vi støtte det.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-18:
Det er jo interessant når en dukker ned i Senterpartiets ekstra pakke, å se på dette opp mot forhandlingsinstituttet. Jeg trodde i min naivitet at Senterpartiet og vi var enige om å holde forhandlingsinstituttet rimelig hellig. Så hører jeg for så vidt hva representanten Pollestad sier i rundene her om at dette bare var ment som et signal. Men det ligger her, det blir fremmet i dag, og da er det jo ikke bare et signal. Dette er etter min mening med på å svekke legitimiteten til forhandlingsinstituttet. Representanten Pollestad har redegjort for partiets 100 år, fra Landmandsforbundet til Bondepartiet til det nåværende Senterpartiet. Som min farmor sa det: Det er jo interessant at vi har et parti som for så vidt like godt kunne hett «seg sjøl-partiet». Men hva ser Pollestad her? Ser han at dette faktisk svekker forhandlingsinstituttet?
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-18:
Først vil jeg rose Norges Bondelag og Norsk Bonde- og Småbrukarlag for å ha vært svært konstruktive i en særdeles krevende tid. Koronakrisen er den største helse- og økonomiske krisen siden annen verdenskrig, og dette ble gjennomført på en veldig god måte. Det er god grunn til å rose faglagene i så måte. Inntekts- og kostnadsutviklingen samt måloppnåelse i forhold til målsettinger for landbrukspolitikken vil bli vurdert i ordinære forhandlinger i 2021. Til tross for situasjonen har norsk landbruk holdt et godt aktivitetsnivå oppe og til dels økt aktivitetsnivået for å sikre folk mat på bordet. Dette har vært av stor betydning da det også har vært skapt usikkerhet. Norsk landbruk har kjørt på og vist kriseforståelse, men ikke minst også vist stor vilje til å håndtere det vi har vært oppi. Og ikke minst: Med betydelig usikkerhet i store deler av næringslivet er det bra at partene har kommet til nettopp den enigheten vi har i år. Dette sørger for forutsigbarhet og trygge rammer for norsk matproduksjon i en ellers krevende og usikker tid for landet. Krisen vi er inne i, viser også at det er viktig med en god strukturprofil i norsk landbruk, der vi tar vare på de små og mellomstore brukene. Vi har alltid stått på barrikadene for de små og mellomstore brukene, og i regjering har Venstre også stått på for å styrke økonomien til nettopp dem. Økonomien er styrket, distriktstilskudd og beitetilskudd har økt, og norsk matproduksjon er styrket under regjeringen vi er en del av. Alle bør ete mer frukt og grønt, for det er bra for kloden, det er bra for bonden, og det er bra for folks helse. I 2019 ble vi enige om å øke norskandelen for grøntproduksjon, og i jordbruksoppgjøret i 2020 følger vi opp det. Målpris for frukt, grønt, bær og korn er økt. Avtalen innebærer også at målprisene for korn og mathvete får den største økningen. Korn er en av produksjonene med markedsmuligheter, og økt norsk kornproduksjon bidrar til økt selvforsyningsgrad. Regjeringen har også styrket kanaliseringspolitikken ytterligere, ved bl.a. å styrke kornøkonomien i jordbruksoppgjøret i år og flere år på rad. Denne regjeringen har også fjernet tilskuddene til grasproduksjon i kornområdene, som gjør at vi styrker kanaliseringsprofilen enda tydeligere. Distriktsprofilen er styrket på flere vis, bl.a. ved at distriktstilskudd til melk og ammeku har økt. Økt tilskudd til utmarksbeite bidrar også til å styrke distriktsprofilen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-18:
Vi er nå en del av regjeringen, hvis ikke Sandtrøen har fått med seg det. Så det er klart at mange av de rundene vi har internt, har vi vært godt fornøyd med. Hvis man regner med fisken, er den reelle selvforsyningsgraden rimelig høy, noe som også Sandtrøen har fått svar på tidligere i dag. Men jeg har også tro på at vi må ha et landbruk ikke bare i deler av landet, men i hele landet. Det er den beste beredskapen vi kan ha, og det tror jeg også vi skal fortsette med. Venstre ønsker et differensiert landbruk der det faktisk er mulig å ha landbruk i Pasvik og i mange andre deler av landet, selv om klimaet er forskjellig. Det tror jeg har å gjøre med både den totale beredskapen som gjelder mat, og beredskapen som gjelder den følte sikkerheten til folk.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-18:
Jeg tror jordbrukspolitikken er på et langt bedre spor nå enn den var da representanten som står her, startet som gårdbruker tidlig på 1990-tallet. Jeg husker rimelig godt hvem som da var landbruksminister. Da var det ikke spesielt stor optimisme rundt bordene når statsråd Gunhild Øyangen forfektet sine ideer. Jeg tror at optimismen i norsk landbruk nå også viser seg ved at det er mange som ønsker å ta over nye bruk rundt omkring, og nettopp de tiltakene som har vært gjort, skaper optimisme og er den sikreste måten for å få ny rekruttering og ikke minst også økt produksjon. Men som sagt: Alt handler ikke bare om produksjon. Det handler også om muligheten til å ha et differensiert landbruk og et landbruk som skal ivareta flere goder enn bare mat, som bosetting – men også matsikkerhet. Det er viktige ting, noe Venstre hele tiden har hevdet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-18:
Med min erfaring gjennom mange år i norsk landbruk er det sjelden jeg har oppfattet Arbeiderpartiet som landbrukets beste venn. Men representanten Sandtrøen har rett i at prisene – inngangsbilletten, som han kaller det – var ganske høye en periode. Jeg tror at de grepene som nå er gjort mellom partene, og det som ligger på bordet her i dag, vil være positivt for nettopp å få de prisene ned, gjennom den 40–60-fordelingen som nå ligger der. Jeg tror at dette handler om flere ting, ikke nødvendigvis bare om bruksstøtte. Det handler også om å se mulighetsrommet gjennom nettopp å ha et differensiert landbruk der man har både små og store, og at det ligger i forskjellige deler av landet. Det gir muligheter, men selvfølgelig også utfordringer. Jeg tror at Venstre har vært med og truffet godt. Jeg opplever dessverre ikke at det i den tiden Arbeiderpartiet styrte landbruket, har vært treffpunkter.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-18:
Jeg har stor respekt for de samme personene som representanten Dale nevnte, og ikke minst deler jeg nok synet på at det er samfunnsoppdrag, med representanten Lundteigen. Men så er det sånn at vi er 5,5 millioner innbyggere, og vi har lagt opp til at vår produksjon skal betjene dem. Det er ikke så mange. Noen av oss har en viss grad av historisk interesse, og vi husker ganske godt at det ble etterspurt med tanke på Hitra-aksjonen i 1975 og opptrappingsvedtaket som kom etter det, og plutselig hadde vi en overproduksjon som var ganske stor innenfor melkeproduksjon. Det er prisverdig at Senterpartiet er så tydelig på IBU-midler. Problemet er hvilket landbruk vi skal ha framover. Utfordringen er om vi skal lage et landbruk som lagrer sine varer i Norge, når denne sal ikke vil se på de mulighetene som ligger også i eksport. Selvfølgelig skal vi ha en stor grad av selvforsyning, men vi kan ikke trumfe folk til å ete det vi til enhver tid mener er riktig kost selv. Det som er det aller viktigste, som jeg syns er litt fraværende fra de nevnte to herrer, er at et marked også må balanseres. Noen har nevnt sau, men vi har hatt ganske stor overproduksjon før vi gikk inn i denne koronasituasjonen. På de fleste har vi klart å balansere. Det er også en bit i dette, at man er nødt til å ha balanse i markedet, ellers tapper man ut de mulighetene landbruket har til faktisk å tjene mer penger. Jeg mener vi har en mulighet, men det har ikke vært så stor vilje til å se på nettopp de mulighetene vi har gjennom eksport av norske matvarer. Den mener jeg er helt genuin. Vi er i den heldige situasjon i Norden og ikke minst Norge at vi har rent grunnvann. Rent grunnvann betyr at vi også tar innover oss mulighetene gjennom både planter og dyr, for vi må altså ta det i oss. Den muligheten i denne koronasituasjonen mener jeg at vi bør klare å utnytte bedre. Vi kan alltids debattere opp og ned med tanke på selvforsyning, om det er det ene eller det andre tallet. Så må en også ta med seg at landbruket selvfølgelig har tilpasset seg det som har blitt gitt av klare signal. Nå har vi en helt annen gjeldssituasjon i norsk landbruk enn det vi hadde for 20 år siden, og da kan man ikke reversere dette, som jeg oppfatter at noen ønsker, for da har vi virkelig gjort vondt verre.
Katrine Boel Gregussen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-18:
Jordbruk er viktig fordi det skaper verdier for landet, det bidrar til å ta vare på kulturlandskapet og matjorda vår, det sørger for sysselsetting i distriktene, og det sikrer at vi har tilgang til det mest grunnleggende behovet som menneskene har, nemlig næring. Å produsere mat i Norge er både miljøvennlig og solidarisk, og det gjør oss trygg på at vi kan klare oss selv. Færre og større bruk gjør oss mer sårbare i krisetider. Det synes vi er bekymringsfullt, og vi ser på det som viktig å stoppe strukturutviklingen og sentraliseringen som følge av dette i landbruket. Samtidig må vi styrke norsk matproduksjon basert på norske ressurser. Årets jordbruksoppgjør er et forenklet oppgjør på grunn av korona, som veldig mange har nevnt, noe som gjør neste års jordbruksoppgjør enda viktigere. Vi har store forventninger til at det blir fokusert mer på strukturgrep i neste års forhandlinger, og at man gjør noe med lønnsnivået til bøndene. Stortinget har som mål å redusere inntektsgapet mellom jordbruket og andre grupper i samfunnet. At det ikke er blitt gjort noen større grep for å jevne ut denne forskjellen, er rett og slett for dårlig. Pandemien har vist oss hvor sårbart jordbruket er når det gjelder tilgang på arbeidskraft, kanskje spesielt innenfor frukt- og grøntsektoren. Dette viser at det er nødvendig å jobbe videre med rekruttering for å sikre realkunnskap om jordbruk og dyrehold. Hvis beredskapen og tryggheten for mat skal være reell, må matproduksjonen også kunne utføres av folk som bor her i landet, og til akseptable lønns- og arbeidsvilkår. Vi fra SV har lyst til å styrke kornøkonomien. Norsk produksjon har de siste årene blitt redusert i både areal og lønnsomhet. Det er det motsatte av det vi trenger nå. Vi trenger større kornareal og raske tiltak for å forsterke produksjonen, for plutselige kriser som den vi nettopp har vært gjennom, har vist oss at vi har et større behov for en bedre sikkerhetspolitikk, der tilgang til mat er helt grunnleggende. Jeg har lyst til å legge fram forslaget som vi har i lag med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, der vi ber regjeringen om å sørge for at det i forbindelse med neste års jordbruksoppgjør utarbeides en opptrappingsplan for å styrke beredskap, selvforsyning og distriktsjordbruk. Så må jeg ta på min varakappe at SV ikke er med på merknaden til Senterpartiet og Arbeiderpartiet om at vi kan kutte utslipp ved å forbedre produksjonen, uten å kutte i selve produksjonen. Selvfølgelig er vi enig i det. Det er litt spesielt at tiltak knyttet til koronapandemien ikke har vært tema i årets forhandlinger i en tid der flere har fått øynene opp for hvor viktig norsk jordbruk er. Derfor har vi fra SV foreslått flere tiltak i vårt opplegg for krisepakke 3, som skal behandles i morgen. Der foreslår vi en rekke tiltak som vil føre til verdiskaping i landbruket og styrke landets selvforsyningsevne i et lengre perspektiv. Jeg vil også si at SV støtter de løse forslagene fra Miljøpartiet De Grønne.
Katrine Boel Gregussen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-18:
I dag må mange være deltidsbønder for å få hjulene til å gå rundt, og vi ser at mange har andre jobber ved siden av jordbruk. I Granavolden-plattformen står det fra regjeringen: «For å sikre rekruttering og inntektsmuligheter for dem som bruker hele eller mesteparten av arbeidskraften sin i næringen, er det viktig å redusere inntektstapet mellom jordbruket og andre i samfunnet.» Tidligere har Kristelig Folkeparti vært opptatt av at det skal gjelde alle som jobber i landbruket, og ikke kun dem som har det som heltidsstilling. Så da lurer jeg på: Har statsråden som mål å redusere inntektstapet mellom alle i jordbruket og andre i samfunnet – også dem som er deltidsbønder – eller bare for dem som har hele eller størstedelen av inntekten fra jordbruket?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Korona har gjort denne våren ekstraordinær på mange måter. Det har vært mye usikkerhet, og i vår avlyste SSB publiseringen av sine økonomiske prognoser. Budsjettnemnda hadde ikke tilstrekkelig faglig grunnlag til å lage ordinært grunnlagsmateriale med inntektsutvikling for 2020. Etter dialog med jordbruksorganisasjonene ble vi enige om å gjennomføre forenklede forhandlinger, og det vil jeg takke organisasjonene for. De kunne ikke i disse forhandlingene ta utgangspunkt i et ordinært grunnlagsmateriale, og antall tema ble derfor begrenset. Hensikten var å sikre best mulig forutsigbarhet for landets matprodusenter og bringe mest mulig normalitet inn i en unormal situasjon. Det gjorde det mulig å styrke grunnlaget for produksjon av plantevekster til mat for inneværende sesong. I en krevende tid med betydelig usikkerhet i store deler av norsk næringsliv er det viktig og bra at vi kan få på plass en jordbruksavtale også denne våren – en avtale som gir forutsigbarhet for norske bønder og bidrar til å trygge matproduksjonen vår. Den viderefører satsingen på landbruk i distriktene i den vanskelige tiden som vi nå er inne i. Dette var forenklede forhandlinger og en spesiell jordbruksavtale i et spesielt år. Samtidig viser avtalen noen tydelige politiske prioriteringer som er viktige for meg og politikken jeg står for. Avtalen legger til rette for økt selvforsyning og norsk matproduksjon ved å styrke økonomien i korn, poteter, frukt og grønt. Vi begynner oppfølgingen av arbeidet i utvalget for innovasjon og vekst på grøntsektoren. Det skal også arbeides videre med å få økt bruk av norske fôrressurser. Avtalen har en tydelig distriktsprofil gjennom forsterket kanaliseringspolitikk og gjennom høyere tilskudd til utmarksbeite, styrkede fraktordninger og økt distriktstilskudd for frukt, bær og grønnsaker. Klimainnsatsen forsterkes gjennom satsing på utslippskutt og klimatilpasning, bl.a. gjennom tiltak som er miljøvennlige – gjødselspredning, satsing på biogass og teknologiutvikling. Partene var altså enige om å gjennomføre ordinære forhandlinger i 2020 i et unormalt år. Partene er også enige om å gjennomføre ordinære forhandlinger i 2021, med et fullstendig grunnlagsmateriale. Da vil kanskje også forhandlingene legge til grunn flere tema enn det har vært i dette oppgjøret.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Jeg må nesten samle meg litt for å svare, for er det noe jeg har brukt tid på, er det å øke selvforsyningen, kanalisere for å bruke ressursene våre riktig og legge til rette for at vi har både en grovfôrproduksjon som er bygd på norske ressurser, og en økt kornproduksjon av både matkorn for folk og fôr til dyrene våre. Det har vært grunnlaget for den produksjonen vi har lagt til grunn, og det mener jeg også ligger i den planen som vi har vedtatt i lag.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Jeg har så stor respekt for forhandlingsinstituttet at det tar jeg med partene, ikke med ett parti i Stortinget. Det er det første jeg kan si. Og den forståelsen skulle jeg ønske også Arbeiderpartiet hadde. Det andre jeg har lyst til å si, er at hvis en går inn og ser på resultatene for kornproduksjon, for grønnsaksproduksjon, for områder der vi ikke har vært selvforsynt, er det akkurat det vi har gjort de siste oppgjørene: fokusert på de områdene og lagt ordningen inn på de områdene der vi ikke har vært selvforsynt, for å øke selvforsyningsgraden. En kan gå tilbake og se på kornproduksjon, på selvforsyningen av korn i 2019, der en på tross av et tørkeår i 2018 hadde en større selvforsyningsgrad av både fôrkorn og matkorn i 2019 enn det som hadde vært før.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Nå fikk jeg et lite foredrag i representantens syn på politikk, men det endte ikke med et spørsmål, så jeg antar at en fortsatt er i selvforsyningsdebatten og hvordan vi kan bruke ressursene våre riktig. Hvis representanten har lest hele det forenklede oppgjøret i år – og det legger jeg til grunn – bør han også ha fått med seg det som har vært gjort på kanalisering, hvor en har brukt disse virkemidlene for å oppnå en bedre produksjon, både på målpris, på bruk av arealene og på tilskudd i distriktene, nettopp for å bruke ressursene – og da med den tanken at en faktisk hadde en plan for å øke selvforsyningen i Norge.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Jeg er klar over at IBU-midlene som representanten viser til, i mange regioner begynner å gå tomme. Jeg skulle ønske jeg hadde en stor pott å putte i IBU-midler, for jeg ser muligheten for investeringer. I en situasjon der vi må gjøre veldig mange prioriteringer, har det vært en sak som det har vært viktig at vi har løftet fram, men vi må også prioritere andre ting. Det ligger til grunn for de prioriteringene vi har gjort. Men jeg ser helt klart at det også kunne vært med og gitt ringvirkninger, spesielt i Distrikts-Norge.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Jeg er helt enig i at det har vært brukt fryktelig mye penger i den situasjonen som landet vårt har vært i, og jeg er veldig takknemlig for at vi som bor i Norge, har hatt den muligheten til å bruke mye penger. Men det er også forskjeller. Noen har mistet jobb og inntekt fra den ene timen til den andre. Andre har kanskje ikke mulighet for å komme tilbake i jobb overhodet. Og andre, bl.a. innen jordbruket, har vært i en veldig spesiell situasjon, men de har ikke vært i en situasjon der de har mistet jobben på timen, men de har faktisk hatt en mulighet til å produsere både mer og viktig mat for oss. Det har jeg lyst til å si. Og det har vært grunnen til prioriteringen – at man prioriterer dem som i utgangspunktet har mistet alt, først.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Nei, det er overhodet ikke sånn at Kristelig Folkeparti har lagt deltidsbøndene til side. De er et viktig supplement, men vi ser også at de produksjonene som gir mest, ofte er de der hele tiden brukes i produksjonen. Det er store produksjoner som er viktige for forsyningen vår. Det er ekstremt viktig. Det har vært et inntektsgap, og da kan staten bidra med noe i det inntektsgapet i forhandlinger. Det gjorde vi i fjor. Men man ser samtidig at det er andre ting som virker inn på inntektsgapet. Andre priser, andre renter, andre markeder og annen kjøpekraft virker inn på hva bøndene til slutt sitter igjen med på bunnlinjen når året er over. Men det skal jeg forsikre representanten om: Kristelig Folkeparti og regjeringen er ekstremt opptatt av å sikre landbruket over hele landet, av å sikre små og store, heltids- og deltidsbønder. Det er ekstremt viktig for å sikre landbruket og bruke ressursene våre i Norge.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-06-18:
Jeg har lyst til å innlede med å si at jeg synes det er flott at det er ulike nettverk i ulike partier som ønsker å snakke både fram og opp norsk landbruk. Det er jeg kjempeopptatt av. Det har vært brukt noen tall i denne debatten som jeg ønsker å si bitte litt om. Det ene er selvforsyningsgraden, som sank i 2019. Jeg synes man må være ærlig og si at i 2018 hadde vi den verste tørkesommeren siden krigen. Da ble over 100 000 dekar korn slått til fôr før det ble modent. I 2019 var grovfôrlagrene i vårt land tomme, og mange bønder måtte bygge opp grovfôrlagre igjen. Det lyktes de faktisk med, for avlingene i 2019 ble gode, men det forplantet seg, det som skjedde i 2018. Likevel ble kornproduksjonen i 2019 så stor at det så langt i 2020 har vært mindre behov for å importere fôrkorn enn tidligere. Vi hadde også så mye norsk mathvete i 2019 at en del av høstkornet som hadde matkvalitet, måtte reguleres om til fôr. Jeg er enig i at i normalår er det riktig at det er marked, og vi skal ha større kornareal. Vi leverte dette i jordbruksoppgjøret i fjor, og vi gjør det i år, men vi må samtidig bruke tallene ut fra det som var forutsetningen det året. Så er det også slik at verken Stortinget eller avtalepartene vedtar en arealbruk. Det er et resultat av markedsmulighetene og de rammebetingelsene som en legger for 40 000 private næringsdrivende, som bøndene er. Jeg vet ikke om noen som er bedre til å kjenne jordsmonnet og produsere på egen gård enn de som både eier og driver den.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-06-18:
Jeg ønsker å starte med å takke og gratulere partene for å ha blitt enige om årets forhandlinger. Ja, dette har vært et spesielt oppgjør, men like fullt et oppgjør som alle partene var enige om, og som var det mest riktige ut ifra den situasjonen som Norge og verden står i. Ikke minst var det viktig for landbruket å få på plass nye målpriser fra 1. juli 2020. Gjennom denne avtalen forsterkes kanaliseringspolitikken. Den er en av bærebjelkene i norsk landbrukspolitikk. I avtalen som nå er inngått, var det enighet om å prioritere planteprodukter til mat og klimatiltak samtidig som distriktshensyn ble ivaretatt. Dette betyr at regjeringen fortsetter å styrke kornøkonomien som skal gjøre det mer lønnsomt å dyrke korn, poteter og grønnsaker på de arealene som er egnet for det. Dette er et viktig distriktspolitisk virkemiddel, også i landbrukspolitikken. Ved å styrke tilskuddene til utmarksbeite stimuleres det til økt bruk av gode beiteressurser rundt om i landet. Det er ikke tvil om at det er stor forskjell på å drive et gårdsbruk i Innlandet og å gjøre det i Brønnøy. Men alle er de like viktige. Mine besøk og samtaler med bønder og organisasjoner sammen med Høyres landbruksnettverk har gitt meg mange gode innspill. Det er stolte bønder som går til en viktig jobb hver eneste dag for å sikre oss mye av den maten vi trenger. Bøndene produserer råvarer i verdensklasse, som verden faktisk burde få lov til å få tilgang til. Ikke bare er bøndene flinke til å produsere råvarer og mat og ta vare på jorda vår, de er også dyktige og framoverlente i å ta et ansvar for klimaet. I møtene med landbruksnettverket har flere av bøndene og organisasjonene gitt oss sin bekymring for konsekvensene av Klimakur 2030. Men bøndene er også avhengige av at klimaendringene tas på alvor, for klimaendringene er med på å true deres matproduksjon. Derfor skrev jordbruksorganisasjonene under en klimaavtale med regjeringen i fjor, hvor de lovte å redusere jordbrukets samlede klimagassutslipp med 5 mill. tonn CO 2 -ekvivalenter fra 2021 til 2030. Dette har de fulgt opp videre når de nå har utarbeidet en egen klimastrategi, som viser hvordan et samlet jordbruk gjennom åtte satsingsområder skal nå målet om å kutte klimagassutslipp og øke opptaket av karbon i jord. Nå følger regjeringen og partene opp med flere tiltak i denne avtalen, bl.a. økt støtte til levering av husdyrgjødsel til biogassanlegg samt økt satsing på prosjekter som kan bidra til fossilfri oppvarming og maskinpark.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-06-18:
Det var tydeleg tale frå førre representant, så eg skal ikkje gå inn i det same. Eg meiner at i jordbruksoppgjeret i år vart det ein heilt spesiell situasjon, og eg har ikkje lyst til å kritisera verken den eine eller den andre. Enkelte endringar gjer litt nytte for distrikta, men det er uforståeleg for meg når ein seier ein vil satsa på frukt og grønt fordi ein har bruk for meir, men faktisk ikkje kan gå inn for meir enn 2 pst. stiging. Det er jo ein reell prisnedgang. Det er vanskeleg å skjøna at ein då trur at ein kan få løfta dette. Ein legg inn enkeltting på både struktur, pyramidetilskot og andre ting for å sikra distriktslandbruket, mens det store problemet er endringa som vart gjord i 2014, då ein snudde opp ned på strukturutviklinga i landbruket og 90 pst. av bøndene tapte på omlegginga. Den største utfordringa med kanaliseringspolitikken er at for mange bruk i distrikta nyttar det ikkje med den driftsstorleiken det vert lagt opp til for at ein skal få ein økonomi som ber seg. Difor vert det nedgang i seterdrift, difor vert areal sette ute av drift, difor er det meir lønsamt å driva med husdyr i sentrale strøk enn i distrikta. Ein kan flikka litt her og flikka litt der, men ein tek ikkje tak i hovudsaka. I 2014 klarte ein å laga ubalanse etter å ha dobla konsesjonen på kylling. Ein auka produksjonen og tok vekk alle tak på produksjonar i ulike produksjonar. Det har ført til ein svær auke i kvoteprisen på mjølk og på arealleige. Bøndene føler seg pressa til å verta større og større. Det er den reelle, store utfordringa. Då kunne ein, som Senterpartiet har føreslått i koronapakka, fått ei ekstra tilskotsordning, der bøndene kunne fått fornya seg utan å veksa, så dei slapp den vanskelege marknaden for både kvote og arealleige. Ein kunne fått drive garden sin i tråd med den strukturen som passa på sitt område, der ein kunne klart å produsera meir av fôret sjølv og sloppe den evige kampen med meir bruk av kraftfôr for å klara å få dette til å gå rundt.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-06-18:
Det er interessant å høyra representanten Dale snakka om at me ikkje tenkjer marknad, me må marknadstilpassa produksjonen, når ein veit kven som hadde departementet då ein i 2014 gjorde nettopp det motsette av å marknadstilpassa. Då flata ein ut alle tilskot, ein auka produksjonen, og ein dobla konsesjonen på kylling. Det var nettopp då me fekk ubalanse i marknaden, som ein har slite med i seks år, fram til i dag. Det er det som er utfordringa. Ja, kjøtproduksjon er berekraftig, og det kan vera eit godt klimatiltak, men då må det produserast på rett måte. Då er det faktisk viktig at me har ein struktur der bøndene kan bruka utmark og beite, der dei slepp å køyra milevis for å henta nok fôr til å ha ein produksjon som er stor nok til at ein klarar å leva av det. Det er akkurat det som er poenget. Det er viss ein har variert bruksstruktur og ein struktur som er tilpassa arealet ein har, ein får til ein berekraftig produksjon. Det er kjekt at det er eit landbruksnettverk i Høgre. Eg heiar på det. Eg synest det er bra at dei reiser rundt. Men eg synest det er litt merkeleg at dei ikkje tek inn over seg kva som skal til for å ha den berekraftige og gode matproduksjonen dei snakkar så varmt om. Då må ein leggja til rette for det, slik at ein får brukt dette arealet og køyrt dette løpet. Det er spesielt når det er så stor forskjell mellom det dei seier dei vil ha, og den politikken som denne regjeringa lyftar fram. Skal me få til eit klimanøytralt og godt landbruk, må ein kunna bruka arealet der det ligg, og ha tilpassa strukturar. Vårt forslag om å få ei utbygging, spesielt i mjølkeproduksjon, der bøndene kan få fornya seg og få ein enklare kvardag med den produksjonen som dei er tilpassa, hadde absolutt lyfta det. Det er synd dei ikkje tek det inn over seg. Dei snakkar om at dei er så glade for at det er satsing på grønt og frukt. Vel, då må det òg vera prisar som gjer at det er råd å ta tak i dette, at det er råd å lyfta det, og då er ikkje 2 pst. auke nok. Eg kan ikkje skjøna at det skal klara å lyfta dette. Dei midlane som ligg inne der i tillegg, er på langt nær nok til å kompensera for den veksten i kostnadar som desse bøndene har.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-06-18:
Det er tydeleg at det er veldig viktig for regjeringa å forklara sjølvforsyningsprosenten og problematisera at nokon meiner at han er låg. Eg trudde jo – bl.a. fordi det er eit landbruksnettverk med mange – at me er einige om at han bør styrkast, at me bør lyfta han, og at me skal lyfta han på norske ressursar. Så mitt håp – og mitt engasjement – i dag er at me fram til den neste forhandlinga kan ha det som utgangspunkt. Om prosenten er éin eller to opp, er faktisk ikkje det som burde vera det viktige. Det viktige er korleis me skal gjera dette på ein klimavenleg måte. Då synest eg òg det er synd at ein ikkje vågar å svara på dette med strukturen og den biten der, kva det har å seia for at ein skal kunna ha grønsaker òg ute i distrikta, for at ein skal behalda fruktproduksjon i distrikta og ikkje berre i sentrale, flate område, der ein heller kunne produsera korn.