Nikolai Astrup (Høyre), 2020-10-20:
Byggenæringen er en av landets største næringer både i antall ansatte og når det gjelder verdiskaping. Næringen er spredt over hele landet og omfatter nesten 60 000 bedrifter med over 250 000 ansatte. I tillegg kommer arkitekter, rådgivere og bedrifter innenfor byggevareindustrien. Byggenæringen er viktig for lokale arbeidsplasser, men også viktig for folks liv – fordi byggenæringen står for de byggene vi alle bor, lever og jobber i. Men byggsektoren bidrar også til et stort klimaavtrykk og er en av næringene med størst potensial for å kutte utslipp. Det er nødvendig for å nå bærekraftsmålene og for å realisere et lavutslippssamfunn der vi utnytter ressursene våre bedre. Representanten Grung tar derfor opp viktige temaer i sin interpellasjon: Hvordan kan vi redusere klimaavtrykket og bidra til økt produktivitet og innovasjon i byggenæringen? Regjeringens strategi for å ta Norge ut av koronakrisen er å skape mer og inkludere flere. Det skal vi gjøre gjennom seks hovedgrep: få folk tilbake i jobb, sikre flere ben å stå på, bygge kompetanse, inkludere flere, bevare tryggheten og tilliten i samfunnet – og skape en grønn fremtid. Vi må legge til rette for at næringslivet kan skape grønne jobber og en mer bærekraftig fremtid. Dette gjelder ikke minst byggenæringen, som ofte omtales som 40-prosentsektoren fordi sektoren globalt står for omtrent 40 pst. av totalt energibruk, og fordi rundt 40 pst. av alle materialer går til bygg. Heldigvis er Norge et annerledesland. Vi har mye lavere klimagassutslipp knyttet til bygg, faktisk under 2 pst. av våre totale utslipp. Årsaken til det er bl.a. at vi har stilt stadig strengere energikrav til bygg. I 2016 skjerpet vi kravene til passivhusnivå og innførte forbud mot å installere fossil oppvarming. Vi har dermed ingen CO 2 -utslipp fra drift av nye bygg. Fra og med i år er det også forbudt å bruke fossil olje til oppvarming av eksisterende bygg. I tillegg til dette har næringen selv utviklet nye og mer energieffektive løsninger som går lenger enn kravene. Sertifiseringsordninger som BREEAM og energimerking av bygg gjør det lettere for markedet å velge disse løsningene. Selv om vi har svært lave klimagassutslipp knyttet til driften av bygg, mener regjeringen at vi har et forbedringspotensial når det gjelder byggeprosessen, materialbruk og avfallshåndtering. Det er mulig å redusere avfallsmengder og satse mer på ombruk og materialgjenvinning, og i Granavolden-plattformen har vi et ambisiøst mål om at bygge- og anleggsplasser skal være fossilfrie innen 2025. Myndighetene skal gi gode rammer for grønn utvikling i byggebransjen. Men vi må også gi byggebransjen rom for å innovere. For eksempel vil vi ikke stille krav til å bruke det ene eller andre byggematerialet, men til de kvalitetene bygg må ha for at vi skal nå klimamålene. Så må næringen utvikle og levere gode og grønne løsninger innenfor de rammene som er satt. Regjeringen vil legge til rette for en grønn utvikling i byggebransjen gjennom flere grep. For det første jobber vi med å videreutvikle energikravene. I den forbindelse ser vi på problemstillinger knyttet til energi, klima og miljø i sammenheng. For det andre vil vi bidra til mer gjenbruk av byggematerialer. Derfor samarbeider vi nå med bransjen om å etablere maskinlesbare standarder for byggematerialer, slik at produktinformasjonen ikke forsvinner bare fordi materialene har vært i bruk, men slik at materialene kan leve videre selv om bygget ikke gjør det. Vi ser også på om det er mulig med mer ombruk av brukte byggematerialer etter dagens regelverk, noe jeg vet næringen selv er opptatt av å få til. For det tredje vil vi fortsette å bruke Enova som en motor i det grønne skiftet. Enova bidrar til å drive nye teknologier frem gjennom støtte til innovative klima- og energiløsninger. Enova støtter løsninger som kan redusere utslippene fra produksjon av byggematerialer og fra byggefasen. Dette er et viktig bidrag til sirkulærøkonomien i Norge. For det fjerde vil vi bruke offentlige anskaffelser som virkemiddel. Det offentlige skal gå foran ved å etterspørre null- og lavutslippsteknologi. I bygg- og anleggssektoren står det offentlige for en stor andel av etterspørselen. Bygg og anlegg utgjør ca. 27 pst. av det totale klimafotavtrykket til offentlige innkjøp, og bygg og anlegg er et prioritert satsingsområde for klima- og miljøvennlige anskaffelser. Målet er å få til økt bruk av null- og lavutslippsløsninger på byggeplassene, økt bruk av miljøvennlige byggematerialer og økt gjenvinning av materialer og avfall fra konstruksjon og riving – ved å etterspørre det. Dette ble også satt på agendaen i stortingsmeldingen om offentlige innkjøp, Meld. St. 22 for 2018–2019, Smartere innkjøp – effektive og profesjonelle offentlige innkjøp, som regjeringen nå jobber med å følge opp gjennom en handlingsplan for klima- og miljøvennlige offentlige anskaffelser og grønn innovasjon. Statsbygg har et særlig ansvar for å være en pådriver og en rollemodell for en grønnere byggenæring. Statsbygg er en markedspåvirker som kan bidra til lavutslippssamfunnet, f.eks. når de etterstreber bruk av materialer som gir lave klimagassutslipp, eller jobber for at prosjektene skal etterspørre utslippsfrie løsninger og teknologier på byggeplassen. I 2019 ble Statsbygg først i verden til å bruke en elektrisk gravemaskin i et byggeprosjekt på byggeplassen til livsvitenskapsbygget i Oslo. Ved å gå foran på denne måten er Statsbygg med på å etablere et marked som resten av næringen kan ta del i. For det femte jobber regjeringen nå med en klimaplan som skal legges frem for Stortinget i løpet av året. Regjeringens mål er som kjent å kutte utslippene med 50–55 pst. innen 2030 i forhold til 1990. Bygg- og anleggsnæringen vil være en viktig del av denne jobben. Vi jobber også med en nasjonal strategi for sirkulærøkonomi. Presset på naturressursene øker, og vi må derfor bruke og gjenbruke ressursene mer effektivt. Regjeringen mener at Norge trenger en produktiv byggenæring hvis den skal bidra i det grønne skiftet. Dessverre vet vi at produktivitetsveksten i bygge- og anleggsbransjen har vært lavere enn i samfunnet ellers de siste tiårene. I 2013 opprettet Kommunal- og moderniseringsdepartementet derfor Bygg21 – som et samarbeidsprogram mellom byggenæringen og statlige myndigheter. Formålet var å redusere kostnadene, øke produktiviteten og styrke miljø- og bærekraftsperspektivet i bolig- og bygningssektoren. Bygg21 klarte å få frem beste praksis på en rekke områder og viste at dette kan redusere byggekostnadene med hele 20 pst. Samtidig var Bygg21 tydelig på at næringen selv må ta ansvar for å øke kvaliteten, redusere kostnadene og legge til rette for innovasjon. Kunnskapen og ideene som Bygg21 utviklet, forvaltes derfor videre av næringen selv, bl.a. gjennom Grønn Byggallianse og Rådgivende Ingeniørers Forening. For å gjøre byggenæringen grønnere og mer produktiv tror regjeringen at digitalisering og ny teknologi er et viktig verktøy. Både staten, kommunene og byggenæringen må jobbe sammen for å ta i bruk digitale verktøy til beste for samfunnet og for hver enkelt av oss. Heldigvis skjer det allerede mye spennende etter initiativ fra næringen selv. Samtidig skal også statlige myndigheter bidra ved bl.a. å forenkle og tilrettelegge regelverket for en digital fremtid digitalisere tjenester for plan- og byggesaksprosessen gjøre offentlige data tilgjengelig for digital bruk gå foran og vise vei i bruk av digital teknologi tilrettelegge for samarbeid og innovasjon Vi har allerede kommet langt på mange områder: Utviklingen av felleskomponenter og omforente standarder er godt i gang. Direktoratet for byggkvalitet har de siste årene jobbet betydelig med å gjøre byggesaksprosessen digital. Plattformen Fellestjenester BYGG er etablert på Altinn. Den sørger for at alle digitale byggesøknader automatisk sjekkes opp mot regelverket før de sendes videre til kommunen som skal behandle dem. Resultatet er at kommunene mottar komplette søknader første gang, og at saksbehandlingen går raskere. Gjennom samarbeid med KS og leverandørmarkedet finnes det nå løsninger for elektronisk byggesaksbehandling tilgjengelig for kommunene. Leverandørmarkedet har også utviklet nye løsninger for digital innsending av byggesøknader og digitale nabovarsler. Det er også igangsatt arbeid for å digitalisere planprosessene. Bygningsinformasjonsmodellering, BIM, er også på full fart inn i næringen. Dette er et verktøy som vil effektivisere og kvalitetssikre både planlegging, prosjektering og gjennomføring. BIM-modeller, med kobling til maskinlesbar produktinformasjon, kan også være en vei til klimaregnskap for byggenæringen. Byggesektoren har, som resten av samfunnet, blitt satt på en hard prøve under pandemien. Blant annet ble etterspørselen etter nye boliger nesten borte over natten. Regjeringen har møtt dette med en rekke tiltak for å opprettholde aktivitet og samtidig investere i fremtiden og grønne løsninger. Det er gitt om lag 4 mrd. kr til bygge- og vedlikeholdstiltak. 2,5 mrd. kr er øremerket til vedlikehold i kommunene, rehabilitering og oppgradering av bygg og anlegg. Det er vedtatt en grønn omstillingspakke på til sammen 3,6 mrd. kr over tre år. Hovedsatsingen i den grønne omstillingspakken er 2 mrd. kr i økt bevilgning til Enova i 2020, som skal forsterke satsingen på teknologiutviklingen i industrien, inkludert byggesektoren. Stortinget har også bevilget 20 mill. kr til å digitalisere planprosesser og stimulere til digitale bygningsinformasjonsmodeller av eksisterende bygg. Dette vil fremskynde og styrke innovasjonsarbeidet og bidra til ytterligere digitalisering av plan- og byggesaksbehandling. Prosjektene kan på kort sikt bidra til å forhindre at arbeidsplasser går tapt. På lengre sikt vil det bidra til effektive prosesser i næringen og til samhandling mellom næring og myndigheter. Nå ser vi heldigvis at nyboligsalget og boligbyggingen har tatt seg opp igjen. Ved utgangen av august var det ifølge SSB gitt igangsettingstillatelser til nesten 19 000 boliger. Det ligger dermed an til en byggeaktivitet som ikke er så langt unna den vi har hatt de siste årene. Boligprodusentenes Forening oppgir at igangsetting av boliger i september i år faktisk er litt høyere enn samme måned i fjor. Vi har ambisiøse klimamål, og vi skal på kort tid omstille oss til et lavutslippssamfunn. Staten skal stille krav og sørge for at bransjen har rammebetingelser som gir rom for mer innovasjon. Vi skal legge til rette for at næringen kan utvikle seg, øke sin produktivitet og levere grønne bygg for fremtiden. La meg avslutningsvis si at når det er jeg som svarer på denne interpellasjonen, er det som bolig- og byggminister. Og jeg tror det er en fordel at det å jobbe med grønne løsninger innenfor ulike næringer ligger i de fagdepartementene som har ansvar for de ulike sektorene. Det gjenspeiler seg også på de andre statsrådenes områder, og jeg tror det samlet sett vil gi et bedre resultat for en grønnere fremtid.