Anne Helen Rui (Arbeiderpartiet), 2001-12-04:
Budsjettinnstillingen fra justiskomiteen blir vedtatt i dag med et nytt privatiseringsvedtak og flertallsmerknader om privates inntog i kriminalomsorgen. Dette blir vedtatt fordi Norge har fått en høyrevridd Bondevik II-regjering som sitter på fanget til Fremskrittspartiet. Og den som har noen på fanget, må jo få noe igjen for tyngden ved å ha noen på fanget. Dette privatiseringsvedtaket retter seg mot de innsatte som skal transporteres mellom rettssaler og fengsel før dom er falt, og mellom fengsler etter dom. Dette syns jeg er prinsipielt betenkelig. Ellers er ikke justisbudsjettet så veldig mye forandret fra det Stoltenberg-regjeringen la fram, selv om jeg ikke skal underslå at det er kommet noen viktige påplussinger underveis i prosessen. At Kap. 410, Herreds- og byrettene, får økt sine rammer med 13 mill. kr, er meget bra, spesielt for Oslo som har den lengste ventetiden nå. For Forskolen på Hustad og for de sivile vernepliktige vil dette budsjettet bety endring. Jeg vil understreke at det er en meget god jobb som gjøres på Hustad, spesielt med VOKT-prosjektet. De kunnskapene som her gis, burde antakelig være en del av pensum på videregående. Men den kunnskapen må i framtida formidles til disse ungdommene vi her snakker om, på en annen måte, ved kurs og seminarer. Justisbudsjettet betyr lønn for de ansatte og drift av hele justissektoren. Men hva betyr dette budsjettet egentlig for vanlige folk rundt omkring i Norge? Riktig forvaltet vil det bety økt trygghet for enkeltmennesker og økt sikkerhet i våre lokalsamfunn. Når politiet kan prioritere å møte opp på foreldremøter og gi foreldre og lærere innsikt i ungdommens narkotika-, alkohol- og rusvaner og hva de som foreldre og lærere bør se etter og gjøre for å unngå at ungdommene ruser seg, handler det om å forebygge kriminalitet, men også om å forebygge ødelegging av unge liv og deres familier. Hvis politiet tar flertallsmerknaden fra komiteen på alvor og uttaler seg i høringene til skjenkebevillingssakene i bystyrene om sammenhengen mellom for mange skjenkesteder, rus, vold og kriminalitetsutvikling, vil kanskje lokale politikere forstå sammenhengen, tro på politiet og være seg sitt ansvar bevisst. Da vil vi kanskje se at forskningsresultater som viser at rus og voldsutvikling henger sammen, viser noe annet hvis vi fikk færre skjenkesteder. Når konfliktrådene rundt omkring i kommunene våre trer i kraft og kaller inn f.eks. en 13-åring som har utført sin første kriminelle handling, der skal han møte ansikt til ansikt det mennesket som denne handlingen har gått ut over, han skal innrømme at han har gjort det, og at det er feil, han skal be om unnskyldning for det han har gjort, og han skal finne måter å gjøre opp for seg på. Da handler det om å forebygge en videre kriminell løpebane, men også om trygghet for flere ofre. Derfor er jeg spesielt glad for at Kap. 474, Konfliktråd, blir styrket med 3 mill. kr. Når vi i innstillingen samlet går inn for at alle de nye politidistriktene må ha ansatte som kan mye om og tar seg spesielt av familievold, handler det om trygghet og sikkerhet for f.eks. gamle foreldre som har en voksen narkoman eller kanskje alkoholisert sønn som ofte er hjemme og ønsker seg penger av sine gamle foreldre og gjør livet vanskelig for dem. Når de ønsker seg hjelp, vil de kanskje få hjelp. Det kan også handle om trygghet og sikkerhet for en mor og hennes barn der faren i huset er voldelig mot dem i edru eller ruset tilstand, om de får hjelp av politiet til å få slutt på den hjemmevolden de opplever. Min påstand er derfor at justisbudsjettet kan ha stor betydning for helt vanlige mennesker i deres hverdag.