Børge Brende (Høyre), 2003-02-13:
Jeg er glad for at forslaget til endring av avfallsdefinisjonene i forurensningsloven nå endelig vedtas. Forslaget har versert i flere år, og det er positivt at det nå kommer på plass. Dagens begreper, forbruksavfall og produksjonsavfall, foreslås endret til henholdsvis husholdningsavfall og næringsavfall, som også flere representanter har vært inne på. Dette har en rekke positive virkninger: Dagens tolkningstvil vedrørende grensen mellom definisjonene vil reduseres.Endringene innebærer økt frihet for bedrifter til selv å bestemme hvordan de vil disponere avfallet sitt. Dette vil gi bedriftene en økonomisk oppmuntring til å sette i verk tiltak for å redusere avfallsmengdene og å sortere avfall for gjenvinning.Deler av kommunenes monopol på mottak av avfall vil konkurranseutsettes. Samtidig får kommunene adgang til å delta i konkurransen om å motta og behandle dette avfallet. Kommunene kan beregne fortjeneste ved mottak av slikt avfall, i motsetning til situasjonen i dag. Forslaget må ses i sammenheng med andre virkemidler på avfallsfeltet som drar i samme retning, mot mer kildesortering og gjenvinning og mindre sluttbehandling av avfall. Både sluttbehandlingsavgift, strengere regler for deponering og forbrenning og returordninger for ulike avfallsfraksjoner vil, sammen med denne lovendringen, bidra til at vi kan nå målsettingen om at maksimum 25 pst. av avfallet skal gå til sluttbehandling innen 2010. Dette lovforslaget ble presentert for Stortinget første gang i en stortingsmelding om rikets miljøtilstand på slutten av 1990-tallet, og den ble sendt på høring. Stortinget bad da om en bredere gjennomgang av dette, og regjeringen Stoltenberg kom tilbake til Stortinget i neste melding om rikets miljøtilstand med en grundig gjennomgang og en meget positiv omtale av dette forslaget. Det ble anbefalt. På bakgrunn av at Stortinget sluttet seg til dette, jobbet jeg videre med det, og legger nå frem denne proposisjonen. Jeg synes det er positivt at et flertall i komiteen støtter forslaget, men jeg er litt overrasket over at f.eks. Arbeiderpartiet, som tidligere har vært positivt til dette, nå ikke ønsker å vedta forslaget, men vil sende det tilbake til Regjeringen for ytterligere utredning. Det er altså ikke grenser for hvor mange utredninger som trengs i det norske samfunnet. I den forrige saken vi hadde til behandling, skulle loven evalueres etter to år. Jeg ser at det er man også inne på her hvis dette først blir vedtatt. – Så det er nok å ta tak i også i forhold til nye utredninger! Når det gjelder de påstandene som er kommet, synes jeg det er viktig å få frem at næringslivet etter lovendringen vil få ansvar for å håndtere eget avfall. Når det kommunale monopolet oppheves, og det åpnes for konkurranse med hensyn til mottak av avfall, vil det i utgangspunktet kunne føre til lavere kostnader for næringslivet. Det er bl.a. derfor vi foreslår dette. Og til dem som er opptatt av en mer aktiv næringspolitikk og en mer aktiv industripolitikk: Hvorfor skal man ikke etterkomme et krav fra næringslivet gjennom flere år om at man også kan få utnytte avfallet sitt? Det er faktisk slik at avfall har en verdi. Når avfallet går ut av en bedrift, kan man si det er en verditransport i det avfallssystemet vi har i dag, for dette kan resirkuleres, det kan gjenvinnes, og det kan brukes. Gjennom de forslagene Regjeringen nå har kommet med, som også er ønsket av næringslivet selv, vil man stimulere til økt bevissthet i næringslivet om avfallsspørsmål. Det vil bli mer interessant for bedriftene å utarbeide egne interne avfallsplaner, bl.a. for å redusere mengden avfall og øke graden av sortering og gjenvinning. Det er miljømessig meget bra. Lovendringen vil sannsynligvis bidra til økt kildesortering og gjenvinning fordi prisene næringslivet står overfor med hensyn til avfallshåndtering, i større grad ventes å reflektere kostnadene knyttet til behandling av avfallet som leveres. Bedrifter med nesten usortert avfall, som det er altfor mye av i dag, vil trolig oppnå et dårligere tilbud fra private renovatører enn dersom avfallet var sortert, fordi renovatørene igjen må forholde seg til kostnadene ved å behandle avfallet, f.eks. sluttbehandlingsavgiften. Det er også slik at jeg selvsagt er opptatt av at man opptrer skikkelig i forhold til forsøpling, og for å sikre at næringsavfallet blir behandlet på forsvarlig måte, vil kommunene få delegert myndighet til å føre tilsyn med besittere av næringsavfall og til å kreve utgiftene ved dette dekket. Kommunene vil også få delegert myndighet til å kreve gebyr til dekning av kostnadene ved slike kontroller. Det er bra for det norske samfunnet at vi får økt gjenvinningen, og det er bra for det norske samfunnet at næringslivet kan spare penger på dette. Når næringslivet kan gjøre det, er det selvsagt også bra for den enkelte forbruker, som ikke kan betale noe mer i renovasjonsavgift enn det kommunene faktisk har som kostnader knyttet til å hente inn søppelet.