Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-02:
Takk for spørsmålet fra representanten. Jeg må si at jeg ikke deler representantens analyse av årsaken til de høye strømprisene vi har opplevd det siste året – men så er det ikke det spørsmålet dreier seg om. Slik jeg forstår det, er spørsmålet om regjeringen, for å unngå klimatiltak i Norge, vil regne med skogens opptak av CO 2 i klimaregnskapet og bruke kvotekjøp i større grad for å oppnå Norges klimamål. Heller ikke her deler jeg representantens syn. Tvert imot mener jeg at økonomier som er tidlig ute i den grønne omstillingen, vil styrke sin egen konkurransekraft. Derfor har regjeringen i sin politiske plattform signalisert at vi vil kutte utslipp med 55 pst. sammenliknet med 1990, som et delmål, vel og merke, på veien mot netto nullutslipp i 2050. Derfor har vi også sagt at vi vil videreføre Norges klimasamarbeid med EU og videreutvikle samarbeidet til å inkludere et strategisk industripartnerskap som styrker Norges muligheter til å skape arbeidsplasser over hele landet, som er grønne, lønnsomme og framtidsorienterte. Startskuddet for dette arbeidet gikk i forrige uke, da statsministeren møte Europakommisjonens president, Ursula von der Leyen. Når det gjelder skogens rolle i det norske klimagassutslippsregnskapet, har klima- og miljøministeren redegjort for Stortinget om det tidligere, bl.a. i den ordinære spørretimen 24. november i fjor. Der forklarte han hvorfor ikke regjeringen regner med alt opptak av skog i oppfyllelsen av Norges klimamål under Parisavtalen. Dersom vi skulle regnet med alt opptak av skog, på samme måte som EU, ville dette innebære en betydelig svekkelse av vårt klimamål, og en slik regnemetode ville også vært i strid med Parisavtalens prinsipper om progresjon og høyest mulig ambisjonsnivå. Regjeringen har derfor ingen planer om å ta initiativ til endringer i hvordan vi regner med opptak i skog i vurderingen av det norske klimamålet. Vi har faktisk mål om å nå klimamålet. Jeg vil også minne om at det er faktiske utslippskutt som betyr noe for verden, ikke regnemetoder. Det er ikke det som avgjør om vi når å stanse global oppvarming eller ikke. Når det gjelder spørsmålet om bruk av kvotekjøp i større grad, antar jeg at det dreier seg om kvotekjøp utenfor EU, ettersom Norge vil oppfylle sitt klimamål i samarbeid med EU. Klimaavtalen med EU består av tre pilarer, som representanten vet: EUs bedriftskvotesystem, innsatsfordelingen for sektorer som transport, jordbruk og avfall og regelverket for skog- og arealbrukssektoren. Norge deltar i innsatsfordelingen med et mål om 40 pst. utslippsreduksjon i 2030. Skog- og arealbruksregelverket innebærer et mål om at utslipp fra sektoren ikke skal overstige opptaket, den såkalte netto null-forpliktelsen. Disse forpliktelsene kan oppfylles på flere måter, inkludert gjennom kjøp av utslippsenheter fra EU-land, og per i dag har Norge ikke kjøpt noen slike kvoter. I 2050 skal Norge være et lavutslippssamfunn, og vi må starte den omstillingen allerede nå. Det er avgjørende å få på plass tiltak for raske utslippskutt i Norge, og slike kutt må være kjernen i en strategi for økonomisk vekst, verdiskaping, eksport og jobber over hele landet.