Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2010-06-10:
Ordninger med boligbyggelag og borettslag ble etablert for å sikre gode og trygge boliger for folk flest. Gjennom etterkrigstiden har boligsamvirket åpnet boligmarkedet for mange mennesker, og fortsatt er borettslag en utbredt boform. Om lag én av sju norske boliger eies i dag på denne måten. Mange av utfordringene som borettslagsformen har stått overfor de siste årene, har knyttet seg til såkalte lavinnskuddsborettslag, dvs. borettslag med høy andel fellesgjeld og lavt innskudd. Mange av disse er etablert for andre formål enn å sikre folk en trygg bolig, og i media er en del slike borettslag omtalt som gjeldsfeller. Dessverre har vi sett at enkelte utbyggere har utnyttet mulighetene som ligger i borettslagsformen, for å sikre seg stor fortjeneste i rene spekulasjonsprosjekter. Det er heldigvis et fåtall av norske borettslag som tilhører denne kategorien. Men konsekvensene for den enkelte beboer har i enkelte tilfeller vært store. De forslagene vi behandler i dag, er fremmet for å rydde opp i denne situasjonen. Regjeringspartiene er opptatt av å sikre tilliten til borettslagsmodellen. Vi går inn for en regel om at det maksimalt skal være 75 pst. fellesgjeld når et borettslag stiftes – et forbud mot lavinnskuddsborettslag. Det foreslås også et nytt forbud mot spekulasjonskjøp og minimumskrav til tilbydere av sikringsordninger. I tillegg stilles det krav om at kjøper på kjøpstidspunktet skal få informasjon om totalpris og framtidige økonomiske forpliktelser. Konkurs i borettslag er ikke noe utbredt fenomen, men det har store konsekvenser for alle beboerne. De konkursene som har forekommet, har noen fellestrekk. Det dreier seg om private utbyggere uten tilknytning til boligbyggelag, boligene er solgt med høy fellesgjeld, og konkursen skyldes manglende betaling av fellesutgifter. Saksordføreren har redegjort godt for saken, og det er bred politisk enighet om de fleste lovendringene. Jeg vil derfor ikke kommentere hvert enkelt forslag, men konsentrere meg om de viktigste og dem det er uenighet om. En viktig lovendring er forslaget om en maksimalgrense for fellesgjeld. Etter Arbeiderpartiets vurdering er det to viktige grunner til at det bør settes en maksimalgrense: hensynet til kjøper selv og hensynet til de øvrige andelseierne i borettslaget. En maksimalgrense vil også legge til rette for at kjøpere av borettslagsleiligheter blir kredittvurdert. Det vil bidra til å redusere risikoen for at andelseiere må betale sine naboers felleskostnader, siden en maksimalgrense og kredittvurdering kan hindre at personer som ikke har evne til å klare sine låneforpliktelser, kommer inn i borettslaget. Forbrukerrådet, Finansnæringens Fellesorganisasjon og NBBL er blant høringsinstansene som har støttet en maksimalgrense. Det har vært noe ulikt syn på akkurat hvor grensen skulle gå, og etter en helhetsvurdering har regjeringen landet på 75 pst. Høyre vil stemme imot maksimalgrensen og argumenterer prinsipielt mot at det må settes en grense. Partiet er på kollisjonskurs med både finansnæringen og forbrukermyndighetene, og det ser heldigvis ut til at de blir stående alene om dette. Fra annet hold vil det kanskje komme innvendinger om at maksimalgrensen vil heve terskelen for at ungdom og andre kommer inn på boligmarkedet. Arbeiderpartiet er opptatt av at alle skal ha mulighet til å eie egen bolig. Det er imidlertid ingen løsning at personer med liten betalingsevne pådrar seg gjeld i lavinnskuddsprosjekter som de ikke kan betjene. Startlån og andre virkemidler gjennom Husbanken er bedre verktøy for å sikre at ungdom får etablere seg i egen bolig. Det har vist seg at enkelte selskaper og personer har avtalt å kjøpe mange borettslagsboliger, som regel før borettslaget blir stiftet. Motivet er å tjene penger på en gunstig prisutvikling i boligmarkedet. Borettslagsmodellen ble utviklet for å skaffe folk bolig. Burettslagslova har derfor som utgangspunkt at en andelseier i et borettslag kun kan eie én andel, og at bare fysiske personer kan være andelseiere. Tanken er at den som kjøper boligen, også skal bo der. Dersom selskaper eller privatpersoner avtaler å kjøpe boliger og videreselge disse før andelene overdras fra utbygger, har det hittil vært tvilsomt om det rammes av disse bestemmelsene i burettslagslova. For å videreføre brukereieprinsippet, for å redusere faren for betalingsmislighold og for å forebygge tvangssalg av borettslagsboliger foreslår regjeringen å forby slike spekulasjonsavtaler. I Arbeiderpartiet er vi glade for at en samlet komité har sluttet seg til prinsippet om at de som kjøper en andel i et borettslag, må oppfylle kravene til å kunne bosette seg i boligen. Det foreslås også lovendringer som innebærer at kjøpere av borettslagsboliger sikres opplysninger om totalprisen på boligen, dvs. både innskudd og andel fellesgjeld. Dette kravet skal sikre at kjøper er klar over den reelle prisen på boligen. Når boligen selges gjennom eiendomsmegler, har megler opplysningsplikt overfor kjøper. Regjeringen foreslår å endre loven slik at det blir klart at andel av fellesgjeld skal inngå i de opplysningene megler plikter å gi. Alle høringsinstanser som har uttalt seg om dette forslaget, har vært positive. På samme måte foreslås det endringer i bustadoppføringslova, som sikrer kjøper opplysninger om totalpris og andel fellesgjeld dersom borettslagsboligen er under oppføring. Når det gjelder avhendingslova, foreslås det også å lovfeste retten til totalprisopplysninger. Denne regelen begrenses imidlertid til salg fra næringsdrivende til forbrukere. Det er grunn til å tro at boligsalg mellom privatpersoner øker de nærmeste årene, bl.a. fordi det er åpnet for boligannonsering for privatpersoner på Internett. Omfanget av slikt boligsalg mellom privatpersoner er ikke stort, og det er grunn til å tro at de fleste borettslagsboliger som selges mellom private, skjer mellom nærstående. Flertallet ber regjeringen følge utviklingen i omfanget av salg av borettslagsboliger mellom privatpersoner og eventuelt foreslå regelendringer som sikrer boligkjøpere den samme informasjonen ved slike salg. Det er viktig at kjøpere også får informasjon om hva felleskostnadene vil bli etter utløpet av den avdragsfrie perioden. Eiendomsmeglere plikter å gi slike opplysninger, men i praksis har det vist seg å være et problem at eiendomsmeglerne ikke får tilgang til denne informasjonen. Regjeringen vil derfor endre forskriften om årsregnskap og årsberetning for borettslag. Mindretallet ønsker en lovbestemmelse for samme formål. Fra regjeringspartienes side mener vi det er viktig at høringsinstansenes innspill vurderes. Vi er særlig opptatt av å få vurdert et forslag fra NBBL om at borettslagene må utarbeide en oppstilling over hva avdragene vil utgjøre i kroner etter den avdragsfrie perioden, og hvor mye avdragene vil medføre i økte felleskostnader for den enkelte andelseier, gitt at nedbetalingsplanen fastholdes. Borettslag som ikke er etablert for beboernes beste, men for at stifterne skal kunne berike seg på dem som kjøper bolig, har bidratt til å sette borettsformen i vanry. Borettslagsboligen har alltid vært ment for den som eier den. Vi behandler i dag til sammen 24 mindre lovendringer i sju forskjellige lover. Summen av disse tiltakene vil sette en stopper for spekulasjon i borettslagsformen. Fra Arbeiderpartiets side har det vært viktig å verne om borettslag som en trygg, god og demokratisk boform. Vi er glade for at et bredt flertall støtter lovendringene.