Reidun Gravdahl (Arbeiderpartiet), 2001-06-12:
Rikshospitalet har gått med underskudd både i 1999 og i 2000. Driftssituasjonen er nå betydelig forbedret ved at flyttinga er gjennomført, og at driften begynner å normalisere seg i de nye lokalene. Flyttinga ble gjennomført som planlagt, og de ansatte har utført en svært god jobb i den forbindelse. Arbeidet med å overføre pasienter fra heldøgnsopphold til dagbehandling og poliklinikk fortsatte i 2000, og den gjennomsnittlige liggetida har gått ned. Styret sier i sin beretning at fjorårets underskudd skyldtes økte kostnader til drift ved det nye anlegget på Gaustad, manglende bevilgning knyttet til særskilte lønnsutgifter, og at DRG-systemet gir manglende uttelling for Rikshospitalets aktivitet. Rikshospitalet står i en særstilling, med en høy andel kostnadskrevende landsfunksjoner og flerregionale funksjoner, i tillegg til mange utprøvende behandlingsprosedyrer. Når prissettinga tar utgangspunkt i gjennomsnittspasienter, kommer Rikshospitalet nødvendigvis dårligere ut enn de sykehusene som har gjennomgående lettere pasienter. Finansieringssystemene må videreutvikles for å etablere en mer kostnadsriktig prissetting. Departementet tar sikte på en gjennomgang av finansieringsordninga for å vurdere forenklinger og forbedringer, slik vi er gjort kjent med. Kostnadsbesparende tiltak må utformes slik at de så langt som mulig skjermer pasientgrupper som har alvorlige lidelser, og som ikke kan få tilbud andre steder enn ved Rikshospitalet. Når Rikshospitalet skulle spare inn ytterligere 40 mill. kr, var det ikke til å unngå at dette ville gå ut over pasienttilbudet. Vi fant det svært vanskelig å akseptere at dette medførte nedleggelse av tilbud for svært utsatte grupper, og er glad for at det er funnet en akseptabel løsning i forbindelse med behandlinga av revidert nasjonalbudsjett. Rikshospitalets ledelse har besluttet at det skulle gjennomføres en generell innsparing på 3 pst. Dette har medført en innsparing på 50–60 mill. kr. Allikevel viste det seg å være et merbehov for en etterbevilgning på om lag 270 mill. kr. Rikshospitalet har selv gitt uttrykk for at det er et betydelig innsparingspotensial ved å effektivisere sykehusdriften på sikt. I perioden fra 1997 til 1999 har Rikshospitalet, ifølge Samdata, hatt en svekket effektivitet i forhold til øvrige regionsykehus. En må imidlertid ha forståelse for at økonomistyringa har vært problematisk i turbulensen omkring flytteprosessen i 1999 og 2000. Det vil være riktig at Rikshospitalet må forplikte seg til en treårig tiltaksplan og gjennomgå alle muligheter for effektivisering. Dette får imidlertid neppe noen konsekvenser for inneværende års budsjett. Det krever en stram økonomisk styring for å minimalisere negative konsekvenser for pasientene når en skal effektivisere. Rikshospitalets styre har et ansvar for å legge til rette for et driftsopplegg som er tilpasset både de økonomiske rammer og det ansvaret sykehuset har for å ta seg av pasienter som skal ha et tilbud ved dette sykehuset. Det er uakseptabelt at det kuttes i tilbud som rammer utsatte grupper – særlig barn. Tilbud som i hovedsak kun kan utføres ved Rikshospitalet, må skjermes. For øvrig viser Arbeiderpartiet til behandlingen av revidert nasjonalbudsjett, der en vil tilføre Rikshospitalet ytterligere 30 mill. kr. På denne bakgrunn slutter vi oss til Regjeringens forslag om å styrke Rikshospitalets økonomi med 230 mill. kr.