Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 2004-12-15:
Min påstand er at næringsutvikling får altfor liten plass i den politiske debatten. Oppmerksomheten er hovedsakelig rettet mot å fordele godene. Når vi vet at evnen til nyskaping er avgjørende for å opprettholde levedyktige lokalsamfunn og gode velferdstjenester rundt om i landet, er det et klart signal om at vi må flytte fokus. Uten verdiskaping blir det ingen velferd. Stabile arbeidsplasser er nemlig det viktigste tiltaket mot fattigdom og sosial utstøting for den enkelte innbygger. Likeså er det en forutsetning for at vi skal kunne opprettholde velferdsstaten – eller for den saks skyld velferdskommunen – at det skapes verdier her i landet. Vi må sikre oss flere ben å stå på i framtiden enn bare oljebenet. Den senere tid har det vært fokusert på lokalsamfunn som har stor arbeidsledighet som følge av at hjørnesteinsbedrifter har gått konkurs eller skåret ned på arbeidsstokken. Andre lokalsamfunn rapporterer om svak internasjonal konkurranseevne, særlig innenfor fiskeindustrien. Høye produksjonskostnader og lønninger som ligger skyhøyt over lavkostland som Kina og Polen, gjør det umulig å konkurrere på pris. Norge vil aldri bli et lavkostland. Derfor må vi tenke alternativt, f.eks. gjennom å utvikle kvalitetsmessig spisskompetanse. Slik vil vi kunne sikre mange gode, stabile og framtidsrettede jobber. Og dagens ungdom både kan og vil. Men de er avhengige av at det offentlige bygger opp under gründere og legger til rette for nyskaping og nyetablering. I tråd med synet til KS, Kommune-Norges organisasjon, tar vi i dag i Stortinget en viktig beslutning som vil bidra til det. Kommunene får fra 2005 tilbakeført en andel av selskapsskatten. Siktemålet er nettopp å skape incentiver for å drive næringsutvikling og dermed sikre næringsetablering lokalt. Kristelig Folkeparti har vært svært opptatt av å sikre at små og skattesvake kommuner ivaretas ved denne omleggingen. Vi mener at dette hensynet er ivaretatt gjennom Regjeringens forslag ut fra følgende forhold: Parallelt med tilbakeføringen legges det opp til at kommunenes inntekter fra selskapsskatten inngår i et system for skatteutjevning. Det gjøres ved å legge om til symmetrisk inntektsutjevning. Ser vi tilbakeføringen i sammenheng med økningen i kommunesektorens frie inntekter for neste år, mener vi at omleggingen samlet sett ivaretar både hensynet til incentivvirkningene og omfordelingsvirkningene for de fleste kommunene. Men vi er oppmerksom på at det finnes kommuner som kommer dårlig ut, bl.a. fordi de har svak skatteinngang. For Kristelig Folkeparti er det derfor viktig å understreke at kommuner med store tap må vurderes ved skjønnstildelingen. Som politikere har vi mye å gå på når det gjelder å tenke helhetlig og se ting i sammenheng. Mange har dessverre opplevd å møte hindringer og tungrodd byråkrati når nye ideer skal settes ut i livet. Byråkratisk skjemavelde må ikke stoppe gryende skaperevne! Når målet nå er å gi motivasjon for næringsutvikling lokalt, må arbeidet med forenkling av regelverk og skjemavelde også jobbes videre med sentralt. Det henger nøye sammen med verdiskaping og nyetablering. Et enda enklere Norge må være målet! Jeg kan ikke la være å kommentere – fra tidligere i dag og i debatter tidligere – Senterpartiets og Arbeiderpartiets manglende vilje til å øke kommunesektorens inntekter gjennom verdiskaping og næringsutvikling. Å gi stimuli til at kommunesektoren selv øker sine inntekter, synes uinteressant. Det står i sterk kontrast til store ord om kommunal handlefrihet og lokalt selvstyre. Og ikke minst er det oppsiktsvekkende å konstatere når opposisjonen til stadighet snakker om – i store bokstaver – kommunesektorens økonomiske situasjon og om behovet for nyskaping og næringsutvikling. Har opposisjonen bare ett svar på disse utfordringene, nemlig økte statlige overføringer? I motsetning til opposisjonen klarer Kristelig Folkeparti å ha flere tanker i hodet samtidig. Vi mener det må settes i verk flere tiltak for å styrke lokal handlefrihet og satsing på et lokalt tilpasset næringsliv. Tilbakeføring av selskapsskatten er et viktig tiltak i så måte. Den modellen som innføres i dag, har i motsetning til den tidligere modellen løst problemet med konsernbeskatningen.