Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2016-11-22:
Forslaget tar for seg «moglege tiltak som kan sikra elevar på ungdomsskulen rett til opplæring på hovudmålet og rett til å høyra til ei eiga målformgruppe», og en ber regjeringen komme tilbake til Stortinget på egnet måte. Språkstriden har gjennom tidene vært både bitter og splittende i Norge. Den tiden er – heldigvis, får jeg si – over. Men det er fremdeles skarpe fronter mellom hovedmål og sidemål. Mye av dette har nok historiske årsaker, men mye har også praktiske årsaker. Fremskrittspartiet synes det er positivt at komiteen har unngått å gjøre denne saken til en politisk språkstrid. Fremskrittspartiet vil primært ha valgfritt sidemål i skolen, og dette sidemålet kan være enten nynorsk eller bokmål. Vi er for to likeverdige målformer – nynorsk og bokmål – i den norske skolen. Vi er enig i det som står i språkmeldingen, St.meld. nr. 35 for 2007–2008, der det understrekes at det er et overordnet mål i språkpolitikken å sikre det norske språket, å sikre posisjonen til både bokmål og nynorsk som fullverdige og samfunnsbærende språk i Norge. Vi har derfor stor forståelse for forslaget i saken og for den såkalte Odda-modellen, der kommunen sikrer at de som har hatt opplæring i nynorsk i barneskolen, får fortsette med dette på ungdomsskolen ved at man har egne bokmålsklasser og egne nynorskklasser. Vi må erkjenne at resultatene i norsk skole i mange år har vært nedslående med hensyn til elevenes lese- og skriveferdigheter. En forbedring av lese- og skriveferdigheter krever en offensiv og faglig fundert politikk. Her vil jeg trekke fram regjeringens språk-, lese- og skrivestrategi, Språkløyper, som skal styrke norske barns og elevers ferdigheter i språk, lesing og skriving. Alle norske barnehager og skoler vil få mulighet til å delta i løpet av fire år. Undervisningsoppleggene i strategien er laget i samarbeid med forskere, barnehagepedagoger og lærere, og det er Lesesenteret ved Universitetet i Stavanger som har ansvar for å drive strategien. Skrivesenteret ved NTNU er også en sentral faglig aktør. Målet er å få til et helhetlig løft for språk, lesing og skriving i 2016–2019. Å nå barna og elevene som trenger ekstra hjelp, så tidlig som mulig er en viktig faktor i strategien. Videre skal Språkløyper styrke alle barns og elevers evne til språk- og tekstforståelse og gjøre lærerne bedre i stand til å identifisere og tilrettelegge for dem med språk-, lese- og skrivevansker. Vi i Fremskrittspartiet er glade for at regjeringen har kommet på banen og tar problemene i skolen på alvor. En helhetlig og faglig fundert politikk som sikrer at flest mulig elever faktisk blir i stand til å lese og skrive, er alfa og omega. Kan man ikke lese, kan man heller ikke tilegne seg kunnskaper på andre fagområder. Hvilken målform elevene velger, har ingen betydning. Det som derimot har stor betydning, er at elevene får undervisning og læremateriell i tråd med den målformen de har valgt. I denne saken vises det til funn i en rapport fra Proba samfunnsanalyse som tydelig får fram problemet både lærere og elever i ungdomsskolen og i videregående skole har i forbindelse med at elevene ikke får undervisning og utdelt materiale i den målformen de har valgt. Med bakgrunn i dette ser Fremskrittspartiet fram til det videre arbeidet med saken, som på en bedre måte kan sikre elever i ungdomsskolen rett til opplæring på hovedmålet og rett til å tilhøre en egen målformgruppe.