Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
Regjeringens mål er å skape et bærekraftig velferdssamfunn også for fremtidens generasjoner. Det innebærer at vi må fortsette å modernisere og effektivisere offentlig sektor, legge til rette for nye jobber i privat sektor og gjøre hverdagen enklere for folk flest. For å få til det er digitalisering et av de viktigste virkemidlene vi har. Digitalisering og ny teknologi kan bidra til både økt verdiskaping, innovasjon og bærekraftig utvikling. Det forutsetter imidlertid at den digitale grunnmuren, i form av bredbånds- og mobildekning, er solid og robust. Norge har infrastruktur i verdensklasse: 99,9 pst av landets husstander har i dag mulighet til å få bredbånd med en hastighet som er god nok til å lese aviser, sende e-post og bruke offentlige tjenester på nett. Siden regjeringen tok over i 2013, har det også skjedd en formidabel utvikling innen høyhastighetsbredbånd, dvs. bredbånd med en hastighet på mer enn 100 Mbit/s. I 2013 hadde bare 63 pst. av norske husstander tilgang til høyhastighetsbredbånd, og kun 11 pst. av husstandene i spredtbygde strøk hadde tilbud om fiberbredbånd. I 2019 har hele 86 pst. av norske husstander tilbud om høyhastighetsbredbånd, og vi ligger an til å nå det målet som vi satte i Digital agenda, og som mange trodde ville bli krevende å nå, nemlig at 90 pst. av husstandene skulle ha tilbud om høyhastighetsbredbånd innen utgangen av 2020. Også for mobilt bredbånd har utviklingen vært fantastisk: 98 pst. av husstandene estimeres å ha innendørs 4G-dekning, mot bare 51 pst. i 2013. Den markedsbaserte politikken hvor det er private bredbåndsaktører som i hovedsak står for utbyggingen og finansieringen av bredbåndstilbudet, har ligget fast i mange år og er svært vellykket. Aktørene investerte nesten 10 mrd. kr i ekomnett og ekomtjenester i 2018. Det har ført til at rundt 100 000 nye husstander fikk tilbud om høyhastighetsbredbånd bare fra 2018 til 2019. Enkelte steder er det ikke grunnlag for kommersielle investeringer, og derfor bidrar også staten med penger. I statsbudsjettet for 2020 foreslår regjeringen å bevilge 256 mill. kr i bredbåndstilskudd. Det er et rekordhøyt nivå, om lag 56 mill. kr mer enn i statsbudsjettet for 2019, og en videreføring av det høye nivået som ble bevilget i revidert nasjonalbudsjett for 2019. Sammen med lokale bidrag vil dette trolig gjøre det mulig å gi opptil 20 000 husholdninger ny eller bedre bredbåndstilknytning. I sommer opplevde vi at styrtregn og jordskred isolerte Jølster fra omverdenen. Veiene ble blokkert, og innbyggerne var uten mobildekning i to døgn. Vi kan bare tenke oss hvordan det var ikke å kunne ringe til sine kjære eller til nødetatene da naturkreftene herjet og man trengte det som mest. Dessverre vet vi at vi kommer til å oppleve ekstremvær og ulykker igjen. Derfor må vi gjøre det vi kan for å styrke beredskapen. De siste seks årene har Stortinget bevilget 270 mill. kr til å forsterke mobilnettene i mer enn 40 særlig utsatte kommuner. I minst ett område i hver av disse kommunene har basestasjoner reservestrøm i tre døgn og dobbelt samband. For 2020 foreslår regjeringen å øke programmet for forsterket ekom med 15 mill. kr. Dette vil gjøre det mulig å fortsette arbeidet med full styrke og inkludere minst ti nye kommuner i programmet. Neste generasjons mobilnett, 5G, åpner for en rekke nye anvendelser. Smarte byer, selvkjørende biler og helse- og velferdsteknologi er bare noen av de mulige anvendelsesområdene. Regjeringen har lagt til rette for rask 5G-utbygging i Norge, bl.a. gjennom tidlig frigjøring av frekvenser til bruk for 5G. Det er allerede etablert flere 5G-piloter i Norge, og det forventes at den kommersielle utrullingen starter allerede neste år. Det betyr at Norge er blant de første landene i Europa som tar i bruk 5G, og det viser at regjeringens politikk har virket. I statsbudsjettet for 2020 har regjeringen foreslått økte ressurser til Nasjonal kommunikasjonsmyndighets videre arbeid med å tilrettelegge for 5G. Regjeringen har startet arbeidet med en egen stortingsmelding om markedet for elektronisk kommunikasjon. Viktige temaer i stortingsmeldingen vil være sikkerhet og beredskap i ekomnettene, hvordan vi skal legge til rette for økt konkurranse – ikke minst i sluttbrukermarkedet for fiber – og hvilke mål vi skal ha for bredbåndsdekningen etter 2020, ettersom vi nå ser ut til å være i ferd med å nå de målene vi satte oss i Digital agenda. Jeg ser frem til debatt både i denne salen og i samfunnet for øvrig, slik at vi kan sørge for en ekominfrastruktur som legger til rette for økt verdiskaping, innovasjon og bærekraftig utvikling.