Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2011-02-24:
Det er eit veldig spennande og komplekst område interpellanten her tek opp. Arbeidarpartifraksjonen har vore på fleire bedriftsbesøk og fått innblikk i utfordringane og moglegheitene som forsking innafor legemiddelutvikling og farmasi har. Det som vart påpeika til oss, var faktisk fire forhold. Det fyrste var at ein etterlyste ein heilskapleg strategi. Det andre var lengda – det tek gjerne ti–tolv år, og i fleire tilfelle endå lengre tid enn det, før ein har utvikla eit legemiddel. Det tredje var at dette var svært, svært kapitalintensivt. Og det siste at det er stort fråfall av prosjekt undervegs. Det er eit fåtal som lykkast. Alt dette gjer at risikoen er svært høg, og dette igjen gjer det vanskeleg å reisa privat kapital i den første, avgjerande fasen. Ein ventar til lengre ut i løpet med å investera, av di risikoen da minkar vesentleg. Når representanten Lien påpeikar at farmasinæringa har eit stort potensial i Noreg, er eg samd i det. Vi har eit godt utbygd offentleg helsevesen med lik tilgang for alle, og pasientregister, f.eks. Kreftregisteret. Vi har også gode koplingar mellom forsking, høgskular/universitet og helseinstitusjonar. Regjeringa satsar alt i dag store beløp på medisinsk forsking og kommersialisering av medisinsk teknologi. Det ser vi på universiteta og høgskulane våre, som prioriterer dette høgt. I tillegg har regjeringa auka midlane som går til Noregs forskingsråd. Det er viktig. Koplinga mellom forsking og helseføretak er utvikla og styrkt, og dette er eit viktig grep for å sjå heilskapen og for å få styrke. Det er i dag ei pågåande femårssatsing, som starta i 2007, og som gjeld behovsdriven innovasjon og næringsutvikling i helsesektoren, mellom Nærings- og handelsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet. Her er det sett i gang ei evaluering, og vi i Arbeidarpartiet ser fram til resultatet av denne evalueringa. Der vil vi få ein del svar på om det offentlege verkemiddelapparatet er hensiktsmessig innretta, eller om det trengst endringar. Arbeidarpartiet er nøgd med at regjeringa arbeider med ein heilskapleg strategi på det bioteknologiske området, og at eit tilsvarande arbeid er sett i gang for nano- og materialteknologi og IKT. Dette er eit eksempel på at vi lyttar når vi er ute på bedriftsbesøk, og tek signala på alvor. Ein heilskapleg strategi vil vera svært viktig, men, som ministeren sa, Noreg er eit lite land og vi må gjera nokre vegval, for vi evnar ikkje å gapa over alt innanfor forsking på dette breie feltet. Evalueringa av FORNY-programmet peika på at det måtte gjerast nokre endringar viss vi skal lykkast i å bringa dei aller beste ideane fram, og eg er samd med ministeren i betraktningane hans kring dette. Vi må evna å identifisera dei beste ideane og prosjekta, og heller satsa på færre prosjekt og bruka meir ressursar på det enkelte prosjektet enn å fordela midlane litt jamt utover. Dette stiller store krav til verkemiddelapparatet vårt. Vi har ved fleire høve diskutert behovet for såkornmidlar, Business Angels, pre-såkornmidlar o.l. her i salen. Regjeringa har sagt at ein følgjer dette området nøye, og at ein vil koma tilbake til eventuelle tiltak her. Vi er nok alle her i salen samde om at dette er viktige verkemiddel som vi må ha eit særleg fokus på også i framtida. Arbeidarpartiet er samd med næringsministeren når han seier at offentlege forskings- og innovasjonsressursar bør som hovudregel innrettast slik at dei fremmar prosjekt med størst mogleg samfunnsøkonomisk lønsemd, uavhengig av kva næring eller sektor desse tilhøyrer, og at vi langt på veg har mange av verkemidla som skal til, men at vi må sjå på dimensjoneringa og retta fokus på om vi nyttar desse på rett måte i dag.