Per-Kristian Foss (Høyre), 2008-10-06:
Den alvorlige finanskrisen som nå ryster verden, startet i USA og er fortsatt sterkest i USA. Men ledende europeiske økonomiprofessorer sier i et opprop som nylig ble kjent: «Dette er en én-gang-i-livet-krise. Tilliten mellom finansinstitusjonene forsvinner, frykten kan spre seg.» De sier videre: «Hvis uroen paralyserer kredittmarkedene, kan arbeidsplasser og bedrifter ødelegges i massiv skala.» Dette er ganske sterke ord fra en gruppe som består av 700 av de fremste professorer innenfor økonomifag i USA, og de er rettet til europeiske politikere, deriblant også Norge. Jeg er langt på vei fornøyd med den redegjørelsen statsministeren gav i innledningen til sin tale i dag, og jeg regner med at Regjeringen og bankene ved sine organisasjoner er i en løpende dialog med Norges Bank med sikte på den nødvendige kredittilførselen til alle typer banker, ikke minst de minste blant dem. Men jeg har lyst til å understreke at bankene også har et ansvar for å restrukturere seg og for å sørge for å komme ut av den krise som man langt på vei er brakt i ved egen innlånsvirksomhet, såkalt funding, til etter hvert ganske høyere priser. Høyre har for sin del alltid understreket at markedsøkonomien trenger kjøreregler og effektive tilsyn. Dess mer global økonomien er blitt, dess sterkere er behovet for tilsyn både på konkurransesiden og på kredittsiden. Et styrket kredittilsyn var resultatet av vår innsats i regjeringstiden, og så sent som i vår fremmet Høyre forslag om ytterligere styrking av Kredittilsynets ressurser. Det har vært bred enighet om finanslovgivningen i dette landet. Jeg har registrert at Fremskrittspartiet på dette området har gitt litt uklare signaler. La meg si det sånn at jeg etter dagens debatt er glad for i hvert fall én ting. Partiets leder, Siv Jensen, har lagt nestleder Per Sandberg til side, og har erklært at hun ikke er enig i det program Fremskrittspartiet nå regjerer etter, hvor det heter at man på dette området ikke skal ha reguleringer og inngrep, og også lagt til side det utkast som nå foreligger til nytt program, der det heter: «Regulering fra myndighetene burde i prinsippet være overflødig i en fri økonomi.» Da skjønner jeg at «i prinsippet» ikke er ment for den aktuelle situasjon - verken før, nå eller i fremtiden. Så det er lagt helt til side. Så skal jeg la den forvirring som eksisterer i Fremskrittspartiet mellom leder og nestleder, om USA driver sosialisme på finansmarkedets område eller ei, ligge, for den er så aparte - om jeg kan få lov til å bruke det uttrykket - og så kunnskapsløs at den ikke fortjener å bli kommentert ytterligere. Man kunne nesten være fristet til å si at blant de mange studieturer man har hatt i partiet, burde man kanskje lagt flere til USA. Men det er for sent nå. Statsministeren sa i sin innledning at Norge er godt rustet til å møte finanskrisen. Det er riktig. Spørsmålet er imidlertid om norsk næringsliv og Norge er godt rustet til å møte de nedgangskonjunkturer som vil følge av den utviklingen vi nå ser. Jeg tror at norsk næringsliv står overfor en del store problemer knyttet til både kostnadsnivå, økt lønnspress i en del næringer og sviktende ordretilgang. Da er det skuffende at vi ikke har brukt de gode tider som vi nå har vært gjennom, de enorme oljeinntekter vi har brukt, og de enorme skatte- og avgiftsinntekter vi har fått, til nettopp å styrke det som det var ment å styrke etter handlingsregelens vedtak, nemlig forskning og utvikling - der har det skjedd lite, det er reelt sett en tilbakegang - gjennom infrastrukturinvesteringer - heller ikke der har de klart å holde følge med utviklingen verken i priser, lønninger eller i et økende statsbudsjett. Det tredje området som var pekt ut den gangen, og som det var bred enighet om, var skatter og avgifter knyttet til næringslivet. Her har det skjedd en tilbakegang i den forstand at skatter og avgifter for næringslivet har økt. Til og med programposter fra Senterpartiet som redusert formuesskatt eller fra SV om økt avskrivningssats for næringslivet - det gjelder for maskiner i industrien - har ikke blitt fulgt opp, snarere tvert imot på formuesskattens område. Så er jeg selvfølgelig enig med statsministeren i at alt har gått bra hittil. Men det nytter jo ikke å se tilbake når man skal møte problemer som kommer. Og det er i møte med en nedgangskonjunktur man hadde stått sterkere hvis man hadde prioritert høyere disse områdene for verdiskapning med de store midler man har disponert i årene som er gått.