Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2007-11-27:
Omsorg for mennesker som trenger helse- og omsorgstjenester, må prioriteres sterkere. Utfordringene blir større i årene framover. Det vil være dobbelt så mange eldre over 67 år i 2050 som i dag. Dette må håndteres med fokus på innhold og kvalitet i tjenestene, i tillegg til økt kapasitet. Dette kan best sikres gjennom en tverrpolitisk forpliktende plan for eldreomsorgen, slik Kristelig Folkeparti lenge har tatt til orde for. Den nylig framlagte demensplanen må følges opp med større økonomiske satsinger i årene som kommer, til opprettelse av f.eks. skjermede enheter for alle demente som trenger det, til å opprette dagtilbud for hjemmeboende demente og til kompetansehevingstiltak, for å nevne noe. Kristelig Folkeparti foreslår ytterligere 50 mill. kr til kompetanseheving i eldreomsorgen innen bemanning, utvikling av hjemmebasert omsorg, lindrende behandling for døende og forskning. Å sørge for at alle får en verdig alderdom er helt vesentlig. Opptrappingsplanen for rusfeltet som Regjeringen nå omsider har lagt fram, mangler en tilstrekkelig økonomisk opptrapping for å gi et bedre helse- og omsorgstilbud for rusmiddelavhengige. Vi foreslår derfor i vårt alternative budsjett ytterligere satsing på rusfeltet, gjennom økte midler til forebyggende arbeid i regi av frivillige organisasjoner, økt tilskudd til tiltak for barn av rusmiddelavhengige og psykisk syke, økt tilbud for rusmiddelavhengige i ideelle institusjoner og tilskudd til kultur- og fritidstiltak for å sikre bedre oppfølging etter behandling. Habiliterings- og rehabiliteringsfeltet trenger også et løft. Å redusere lidelse og øke livskvalitet er viktige mål. Dette er også god samfunnsøkonomi. Redusert behov for behandling, pleie, medisiner og større mulighet til å klare seg selv eller være i arbeid er ønskede effekter av god habilitering og rehabilitering. Kristelig Folkeparti er kritisk til at Regjeringen satser for ensidig på at rehabilitering skal rettes mot dem som er sykmeldt fra arbeid, selv om det også er svært viktig. Vi foreslår derfor å styrke habilitering og rehabilitering i helseforetakene, herunder bruk av tjenester fra private og ideelle opptreningsinstitusjoner, samt å øke tilskuddet til behandlingsreiser til utlandet. Regjeringen har fremmet en rekke ulike planer og strategier, som f.eks. Nasjonal strategi for diabetesområdet, Nasjonal strategi for kreftområdet, Nasjonal strategi for habilitering og rehabilitering og Opptrappingsplan for rusfeltet. Så lenge det følger lite eller ingen midler med strategiene, blir de bare liggende som gode mål, slik organisasjonene innen f.eks. kreft- og diabetesomsorgen har påpekt gang på gang. Regjeringen må derfor sørge for at de nødvendige helsestrategier på ulike områder blir gjennomførbare og ikke utelukkende symbolpolitikk. Mange av de private ideelle sykehusene står i fare for å gå konkurs på grunn av store uforutsette pensjonskostnader. De må som aksjeselskaper drive forsvarlig, mens de offentlige sykehusene kan drive videre med å unnta uforutsette pensjonskostnader fra resultatkravet. De private ideelle sykehusene er nå i en alvorlig situasjon hvor konkursfaren faktisk er overhengende, og det er avgjørende at Regjeringen løser problemet både på kort og på lang sikt. Regjeringens forslag til å løse dette, i verste fall ikke før i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett våren 2008, er ikke tilstrekkelig. Det er nødvendig å avklare dette umiddelbart. Rapporter fra Sosial- og helsedirektoratet og Legeforeningen fra 2007 viser at fokus på økonomi helt ned på avdelingsnivå på sykehusene ofte er styrende for prioritering og kvalitet i helsetjenestene. Innsatsstyrt finansiering, ISF, var ment som et styringsverktøy for de regionale foretakene og ikke som et prioriteringsverktøy for lønnsomme og ulønnsomme pasienter, slik vi ser det er blitt i dag. ISF-systemet brukes til å legge krav om inntjening ved de enkelte tjenesteytende avdelinger. Dette kan være til hinder for et helhetlig pasienttilbud og dermed for bedre samhandling mellom avdelinger og nivåer i helsetjenestene, noe som er en av de største utfordringene vi har i helsevesenet i dag. Til sist vil jeg vise til at Kristelig Folkeparti i budsjettinnstillingen fremmer forslag om at Stortinget ber Regjeringen foreta en gjennomgang av sykehusenes samlede driftsunderskudd, og også om å igangsette en bred utredning av systemet for sykehusfinansiering som bedre enn dagens stykkprissystem fanger opp behovet for helhet i tjenestekjeden fra forebygging og primærhelsetjeneste til spesialisthelsetjeneste og rehabilitering.