Peter Angelsen (Senterpartiet), 1999-02-23:
Forslaget til ny deltakerlov innebærer at alle regler om adgangen til å drive ervervsmessig fiske og fangst samles i én lov i stedet for i fem ulike lover, slik tilfellet er i dag. Dette er omtalt både av tidligere talere og i proposisjonen og innstillingen. Ved å samle konsesjonslovgivningen vil regelverket fremstå som lettere tilgjengelig og mer oversiktlig, både for næringsutøverne og forvaltningen. Lovforslaget er derfor i hovedsak en teknisk og juridisk oppdatering av gjeldende konsesjonslovgivning. I debatten har det vært reist spørsmål om sammenslåing også av saltvannsfiskeloven og deltakerloven. Som det går fram av proposisjonen, ser Fiskeridepartementet det foreløpig som riktig å holde de to lovene adskilt. En av grunnene er at det kan synes mest oversiktlig og hensiktsmessig at man har regler om adgang til å delta i fiske i én lov og reguleringene av fiske i en annen lov. Ifølge lovforslaget skal det kreves ervervstillatelse for alle fartøy som nyttes til ervervsmessig fiske eller fangst. Ordningen med ervervstillatelse har som hovedformål å sikre at det er personer med en viss aktivitet i fiske som får adgang til å erverve fiskefartøy. Ved å stramme inn kravet til aktivitet, til aktivitet i tre av de siste fem årene, vil en sikre at fiskeflåten eies av aktive fiskere, noe som bidrar til å styrke fiskernes yrkesvern. En slik innstramming ble bl.a. drøftet i strukturmeldingen, og lovforslaget er i denne sammenheng en oppfølging av denne meldingen. Jeg har merket meg at komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og Høyre, er enig i skjerpelsen av aktivitetskravet. Det foreslås i loven at det ved forskrift skal gjøres unntak fra aktivitetskravet ved søknader om ervervstillatelse for fartøy under en viss størrelse. De øvrige kravene for å få ervervstillatelse for et fartøy under grensen vil være de samme som i dag. Lovforslaget innebærer en videreføring av gjeldende praksis ved at også administrerende reder kan opparbeide seg grunnlag for å få ervervstillatelse. Avgjørelsen av om en slik aktivitet foreligger, blir gjenstand for en konkret vurdering i den enkelte sak, hvor det må legges betydelig vekt på den enkelte eiers nærhet til driften av fartøyet og utøvelsen av fisket. Jeg har merket meg at komiteens flertall ikke har innvendinger til at «aktive » redere på land likestilles med den aktive fisker om bord på fiskefartøy. I lovforslaget går en videre inn for å godkjenne fiskerifaglig utdanning i forhold til aktivitetskravet. Dette er i samsvar med det som ble foreslått i strukturmeldingen. Regjeringens forslag om å dispensere fra aktivitetskravet i enkelttilfeller er en videreføring av tilsvarende hjemmel i deltakerloven av 1972. Samtidig som Regjeringen vil videreføre dagens praksis, åpnes det også for at andre deler av havfiskeflåten skal kunne eies av fiskeindustrien når dette anses nødvendig for bl.a. å sikre en rimelig geografisk fordeling av konsesjoner, og det ikke er fiskere i distriktet som etter loven er kvalifisert til å eie fartøyet. Når det gjelder hjemmel for å kunne knytte vilkår til en ervervstillatelse, har jeg merket meg at komiteen i sin innstilling har sagt seg enig i at det kan settes slike vilkår, bl.a. ut fra regionalpolitiske hensyn. Komiteen har gitt uttrykk for at det f.eks. vil være fullt akseptabelt å sette som vilkår at et fartøy skal levere sine fangster innenfor en avgrenset region hvor det er reell konkurranse om kjøp av råstoffet. Komiteen har påpekt at en slik konkurranse vil være med på å allokere råstoffet til det anlegget som er mest konkurransedyktig innenfor en nærmere angitt region. Komiteen mener derimot at vilkår som gir ett landanlegg monopol på leveranser fra et fartøy, kan føre til at fartøyet og fiskerne ikke kan ta ut en reell markedspris innenfor den aktuelle regionen. Jeg er enig i det, og dette vil som hovedregel bli lagt til grunn når det settes vilkår ved konsesjons- og ervervsoverdragelser. Regjeringen går inn for at det fastsettes hjemmel for å kunne innføre et årlig gebyr for å stå i merkeregisteret. Departementet har understreket at et slikt årlig gebyr bør innføres, ikke som et første skritt på veien mot en ressursavgift, men med tanke på å skulle dekke kostnader forbundet med driften av merkeregisteret og bruken av registeret til statistikk- og samordningsformål. Til slutt vil jeg si meg glad for at komiteen i sin innstilling har stilt seg positiv til den samordning av lovverket som er til behandling, og at det er gitt uttrykk for at deltakerloven er viktig i forhold til å regulere deltakelsen i fiske og fangst, og dermed den samlede kapasiteten i fiskeflåten.