trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Jeg vil omtale våre veteraner. Mange av dem trenger hjelp og styrke på forkjellig måte etter endt tjeneste. Jeg er glad for at Forsvaret har kjøpt tilbake Bæreia på Kongsvinger av LHL, og vil bruke den prakteiendommen i sitt arbeid på dette området. Dette med Bæreia er det nok ikke bare forsvarsministeren som skal ha æren for, som det ble nevnt i et innlegg fra en arbeiderpartirepresentant tidligere i dag. Både i forrige periode og i denne perioden har bl.a. undertegnede både i taler og i spørsmål stresset statsråden nettopp om Bæreia. Men som sagt, også svært mange andre skal dele æren og gleden når Bæreia igjen kan brukes for å bedre tilværelsen for de veteraner som trenger dette stedet. En del av denne æren skal forsvarsministeren ha - takk! Men i tillegg til Bæreia står det mye igjen, bl.a. når det gjelder trygdeytelser, medisinsk hjelp m.m. En samlet komite står bak XI, hvor vi ber Regjeringen fremme en egen sak der behov, konsekvenser og løsninger som er knyttet til personell som deltar i utenlandsoperasjoner. Det er en annen type krig og terror ute i verden i dag i forhold til tidligere. Derfor er det svært viktig at denne saken kommer så raskt som mulig. Jeg kan love at Fremskrittspartiet vil være en positiv bidragsyter til at dette blir en god sak for dem som har vært, og dem som i framtiden vil tjenestegjøre, i internasjonale oppdrag.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Representanten Øye tilla meg ord som jeg ikke har sagt i mine treminutter. Hun hevdet at jeg har sagt at forsvarsministeren gjør en dårlig jobb. Dette har jeg som sagt ikke gjort. Jeg henviste til en artikkel i VG - som for øvrig har et opplag på ca. 300 000 - den 14. juni 2008, hvor folk ble spurt om de enkelte statsråder gjør en god eller dårlig jobb. Jeg sa at kun 20,9 pst. mener at statsråden gjør en god jobb - under oppslutningen til Arbeiderpartiet, og langt under oppslutningen til regjeringspartiene samlet. Det var det jeg sa. Om jeg privat mener at statsråden gjør en god eller dårlig jobb, får ikke representanten høre fra denne talerstolen. Mitt råd til representanten Øye er at hun skal være forsiktig med å tillegge andre representanter feil meninger eller sitater.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Gjennom flere år har det vært diskutert hva vi skal gjøre med vår etter hvert eldre transportflyflåte, fly som nærmer seg 40 år, og som har hatt svært mange arbeidstimer. Dette har vært fly som Forsvaret, og også det sivile, har hatt svært god nytte av. Fremskrittspartiet har flere ganger foreslått å kjøpe nye, men uten å få flertall. Så ble det endelig bestemt at vi skulle kjøpe. Selve kjøpet var det ikke så stor uenighet om, selv om valg av merke ble diskutert og Fremskrittspartiet kunne tenkt seg en annen og bedre egnet flytype. Det ble da sagt av Regjeringen at de mange hundre millioner kroner vi brukte til oppgradering og reparasjon av de gamle flyene, ville være en god investering. Flyene C 130H ville være enkle å selge. Nå viser det seg at så ikke er tilfellet, og man kan spørre seg om dette nok en gang er penger Forsvaret har brukt uten at det gir noe tilbake. Det ble også sagt at med en slik oppgradering ville vi kunne få en økonomisk, billig og akseptabel transportflyflåte fram til ca. 2013-2015. Sånn ble det dessverre ikke, og mange millioner kroner ble brukt til ingen nytte.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Det er en enstemmig komite som står bak St.prp. nr. 67 for 2007-2008 når det gjelder endringer i regulativ for tillegg mv. til utskrevne vernepliktige mannskaper. Reguleringen til utskrevne vernepliktige mannskaper er på 7,3 pst. fra 1. juli 2008. Merutgiftene beløper seg til 26,8 mill. kr. Tilsvarende regulering for sivile vernepliktige er 2,2 mill. kr for 2008. Forslaget til regulering er basert på meklingsresultater mellom staten og LO Stat m.fl.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Representanten Signe Øye beklaget i innledningen av sitt innlegg at det ikke ble et bredt politisk forlik, og det beklager også Kristelig Folkeparti. Forsvarspolitisk utvalg hadde en anbefaling til Regjeringen om å legge opp til en prosess i arbeidet med den nye langtidsplanen for Forsvaret som innebar kontakt mellom Regjeringen og alle partiene på Stortinget underveis i arbeidet. Dette etterlyste Kristelig Folkeparti i flere sammenhenger. Muligheten for samtaler før proposisjonen ble lagt fram for Stortinget, er også etterlyst av andre opposisjonspartier. I Kristelig Folkeparti var vi særlig opptatt av problematikken knyttet til at tre partier i regjering skal bli enige, og så blir det lite handlingsrom. Så har vi forhandlet i ettertid, og det viste seg at handlingsrommet var svært lite. Ser representanten Signe Øye at vi hadde vært tjent med å snakke sammen på forhånd?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Representanten Bjørn Jacobsen var sterkt opptatt av verdier i Forsvaret, og det er også Kristelig Folkeparti. Han beveget seg i all hovedsak utenom landets grenser og knyttet det til USA og til fangebehandling. Det er også Kristelig Folkeparti opptatt av. Men nå ønsker jeg å bringe det litt heim og ta utfordringen fra Jacobsen på alvor når det gjelder verdier i Forsvaret. Vi har altså en kapasitet i Forsvaret i dag som sliter sterkt på familiesituasjonen til dem som er ansatt, med hyppige flyttinger, med soldater som jobber ett og et halvt årsverk for å få dette til å henge i hop, og når det gjelder internasjonale operasjoner, ser vi at våre soldater som kan brukes der, må altfor hyppig ut. Dette går sterkt ut over familiesituasjonen. Det sliter på den enkelte soldat. I tillegg ser vi også at veteranene som er kommet heim, sliter med psykiske vansker og mener at de ikke blir fulgt opp. Ser representanten Jacobsen av vi trenger å styrke økonomien i Forsvaret? Og ser representanten Jacobsen at Hæren må styrkes hvis vi skal opprettholde den kvaliteten som vi har i dag?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
For det første konstaterer jeg at det er ulike oppfatninger av hvorfor det ble et brudd. Det er ikke sånn at det ble et brudd på grunn av FOHK. Vi gav klart uttrykk for at Kristelig Folkeparti ikke forhandlet med et ultimatum. Årsaken til bruddet var at det overhodet ikke var bevegelse i regjeringspartiene for å få et totalt opplegg for et forlik som Kristelig Folkeparti, i samarbeid med de andre opposisjonspartiene, kunne gå inn for. Når det gjelder FOHK og flytting, kan det brukes argumenter både for og mot. Det er snakk om å flytte et hovedkvarter som ble opprettet for få år siden. Kristelig Folkepartis syn her vil det bli redegjort for i et innlegg senere i dag. Så vil jeg si for min egen del at jeg er glad for at jeg tilhører et parti der man får frihet til å stemme ut fra egen overbevisning, noe ikke Arbeiderpartiets representanter kunne i forrige runde, da hovedkvarteret ble flyttet til Jåttå.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Kristelig Folkeparti er sterkt opptatt av å ta vare på Heimevernet, og vi kjenner betydelig uro knyttet til det som ligger i proposisjonen om at man skal ta vekk heimevernsutdanningen, som i dag finner sted på Værnes. Vi ser på det som langt viktigere enn å forsøke oss på - som vi gjorde - et kompromiss med å legge oss på 45 000 heimevernssoldater. Vi vet at det bare er en liten del av heimevernsstyrken som er i operativ virksomhet til enhver tid. Vårt forsøk på å få til et kompromiss var at vi la oss på 45 000 heimevernssoldater, og vi ser ikke det som den store problematikken når det gjelder Heimevernets evne i framtiden. Vi ser det som langt viktigere at Heimevernet nå ikke slukes opp i Hæren, at vi tar vare på Heimvernets egen identitet, med oppgave å ta vare på lokalmiljøet.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Kristelig Folkeparti har ikke noe problem med å vedkjenne seg sin fortid knyttet til Forsvaret. Vi har i en periode vært opptatt av at det trengtes en runde der Forsvaret gikk i seg selv for å se på hvor det var mulig å rasjonalisere. Men vi er kommet til den konklusjonen i dag at vi nå er nede på et minimumsnivå. Kristelig Folkeparti vil følge opp det vi har sagt og vært med på i innstillingen i forhold til at vi skal ha et forsvar og en struktur i framtiden der det er sammenheng mellom struktur og det mannskap vi har, og den økonomien som skal ligge på plass. Vi mener at Hæren bør styrkes, i likhet med det som regjeringspartiene er opptatt av. Det er bare så synd at vi ikke fikk konkrete tall på bordet og en mulighet til å forhandle om det.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Forsvarsministeren etterlyste troverdig oppførsel fra opposisjonen. Jeg vil sende den etterlysningen tilbake og spørre om troverdig oppførsel fra posisjonen i forhold til at man ikke tok seg bryet med å snakke med opposisjonen før proposisjonen ble lagt fram, med den kostnaden det har i dag, nemlig at vi har en delt innstilling. Men la nå det ligge. I innlegget sitt fokuserte ministeren på å prioritere personell og kompetanse, men jeg konstaterer at når det gjelder Heimevernet, prioriterer en ikke kompetanse. En legger ned utdanningen på Værnes som skal gi en grunnleggende heimvernsidentitet. Her følger man altså opp forsvarssjefens ønske, som vi i Kristelig Folkeparti oppfatter som et ønske om å stuke Heimevernet opp i Hæren. Er forsvarsministeren enig i at det er den utviklingen vi er på vei mot?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Jeg støtter representanten Odd Einar Dørum i det han drog opp i det siste innlegget sitt. Det felles forslaget vi har her, er godt og skulle kunne tilsluttes av alle som er opptatt av å styrke Hæren, uten at det er lagt noen store bindinger i det. En, etter mitt skjønn, god debatt går mot slutten. Forskjellene er ikke så store, var Thorbjørn Jaglands sterke budskap her, og det kan jeg være enig med Jagland i. De er ikke så store at det ikke skulle ha vært en mulighet for at vi kunne ha forhandlet oss sammen. Da er det mer oppsiktsvekkende at vi ikke har klart å komme over den muren som var, for å finne fram til en enighet når ikke forskjellene var større enn det de var. Nordområdeperspektivet har vært framhevet av alle talere her, og det sier meg noe om at da er nordområdene viktige, enten man snakker om flytting av Jåttå eller ikke, eller om man går imot å opprettholde Olavsvern. Det må gå an å trekke ut av denne debatten at vi skal ha en forsvarsoppbygging i nord for å ta vare på de verdier, de ressurser og de utfordringer som vi har i nord. Så sa ministeren noe om Heimevernet. Hun sa at det ikke er antall baser som avgjør Heimevernets styrke. Det er vi i Kristelig Folkeparti enig i. Det er ikke antall baser som avgjør det. Men derimot er det veldig avgjørende at Heimevernet har en egen utdanning som tar vare på heimevernsperspektivet. Det har vært et av Kristelig Folkepartis hovedargument i denne debatten. Så vil jeg bare til slutt si at når det gjelder avstemningen, vil det være viktig for Kristelig Folkeparti at det blir stemt separat over forslag nr. 2 fra mindretallet. Også I i komiteens tilrådning er det viktig at det stemmes separat over.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Jeg blir litt forundret når jeg får dette spørsmålet. Jeg trodde vi skulle snakke om Forsvaret i dag. Men representanten Arnesen vil tydeligvis pense dette over på andre ting i samfunnet - og gjerne det. Jeg er ikke bekymret. Jeg er bekymret for hva denne regjeringen gjør, men jeg er ikke bekymret med hensyn til hva vi eventuelt kan få til, for den totale økonomien i Norge er veldig bra. Landet går jo så det suser, som noen sier. Så hvordan representanten Arnesen kan være bekymret for framtiden og økonomien, det forundrer meg veldig. Når det gjelder Forsvaret, har Fremskrittspartiet gjennom en årrekke fremmet forslag som går på at Forsvaret skal få mer midler og en større struktur. Og med den økonomien Norges land nå har, er det ingen problemer, sett med Fremskrittspartiets øyne.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Gjennom de ti år som jeg har vært på Stortinget, har vi kommet med konkrete forslag til hvordan Forsvaret skal se ut, bl.a. med en mye bedre økonomi og en mye bedre struktur. SV har på den annen side prøvd å nedbygge Forsvaret, med sine små, små bevilgninger og stor uenighet rundt strukturen. Strukturen er viktig, og den må være utgangspunktet for den gode økonomien som Forsvaret på sikt bør få. Det sier vi også i innstillingen: Her er det muligheter for bedre økonomi. Det er muligheter for en større struktur. Men da må også SV være med på denne ferden, for de sitter nå i regjeringsposisjon.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Jo. NATO er klart vår forankring. Vi har derimot sett gjennom flere år at FN med sine militære operasjoner ikke har vært den gode forankringen det egentlig burde vært. Blant annet kan vi henvise til hva som skjedde i Kosovo. Vi har stor tillit til at NATO tar seg av de militære operasjonene. FN er en veldig god organisasjon, som kan ta seg av andre ting, f.eks. humanitære oppdrag - men ikke militære oppdrag. Hvis representanten Samuelsen leser videre, vil han se at vi i en egen merknad sier noe mer om hvorfor vi mener at NATO bør være vår strategiske partner på militære oppdrag, men at vi ikke har den tilliten til FN som representanten Samuelsen tydeligvis har når det gjelder militære oppdrag.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Senterpartiet er opptatt av distriktspolitikk. Senterpartiet er også medlem av en regjering som tilsynelatende er opptatt av nordområdesatsing. Hvordan kan da Senterpartiet forsvare at Olavsvern legges ned, en orlogsstasjon som blir brukt av våre NATO-allierte, også i stor grad til trening? Hvordan henger dette sammen med distriktspolitikk og nordområdesatsing?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Forsvaret har i en årrekke vært underfinansiert. Når nå Regjeringen har budsjettert med 800 mill. kr ut over dagens nivå, en bevilgning som så vidt overstiger de budsjettkutt den sittende regjering har foretatt i 2007 og 2008, hvordan ser da statsråden for seg at den forsvarsstrukturen som kommer til å bli vedtatt her i dag, skal finansieres? Vi mener at den økonomien som Regjeringen legger til grunn, ikke vil holde. Hvilke påplusninger ser statsråden for seg i de kommende årsbudsjetter, ikke bare for å opprettholde, men for å styrke strukturen?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Gjennom denne debatten har det bl.a. blitt påpekt at, ja, Fremskrittspartiet har penger til alt. Det har vi naturligvis ikke, men vi har penger til mye mer enn det Regjeringen har, tydeligvis. Vi har penger til veier, vi har penger til jernbane, vi har penger til sykehus, vi har penger til skoler, vi har penger til sykehjem osv. Det har ikke Regjeringen. Det synes jeg er et paradoks. I ordskiftet med statsråden spurte jeg fordi økonomi er så viktig: Hvilke påplussinger ser statsråden for seg i de kommende års budsjetter? Det fikk jeg aldri noe svar på. Jeg har lyst til å referere en merknad som Fremskrittspartiet har lagt inn, og jeg kunne tenke meg at statsråden kommenterte hva hun synes om den: «Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet er opptatt av at forsvarsstrukturen tilpasses de pålagte oppgaver. Videre mener disse medlemmer at Forsvarets struktur og oppgaver må finansieres ut fra de til enhver tids gjeldende behov, da det er Forsvarets oppgaver som må være retningsgivende for økonomien, og ikke motsatt. Disse medlemmer ser det derfor som naturlig at de årlige budsjetter justeres i henhold til de strukturmessige og operative pålegg Forsvaret blir gitt.» Det er første gang, av de langtidsproposisjoner jeg har opplevd, at det ikke er lagt inn årlige budsjetter. Det kan være bra, for tidligere har det vært gjort, men de årlige budsjettene har aldri blitt holdt når vi har kommet til budsjettbehandlingen på høsten. Jeg kunne godt tenke meg å høre om statsråden i hvert fall har en viss formening om hvordan dette skal se ut, og om hun kanskje synes det er naturlig å tilslutte seg det vi sier, at vi ser det som «naturlig at de årlige budsjetter justeres i henhold til de strukturmessige og operative pålegg Forsvaret blir gitt» - nær sagt til enhver tid.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Forsvarets økonomi var det mest sentrale i representanten Widths innlegg nettopp. I innstillingen sier jo også Fremskrittspartiet at Forsvarets oppgaver må være retningsgivende for økonomien, og ikke motsatt. Mitt spørsmål blir da: Gjelder dette også alle andre oppgaver i samfunnet? Hvordan skal økonomien styres dersom alle sektorer skal definere sine oppgaver og Stortinget skal bevilge ut fra det alle disse mener er behovet? Er ikke Width bekymret for vår totale økonomi, dersom økonomien skal styres av oppgavene?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Kristelig Folkeparti har lenge snakket om nordområdenes betydning og alt partiet vil gjøre for å satse der. Forsvarets tilstedeværelse er en viktig del av nordområdesatsingen. Det tror jeg det er bred enighet om her i huset. Når Kristelig Folkeparti flagger nordområdene så høyt, er det grunn til å spørre hvorfor partiet da går imot å flytte fellesoperativ ledelse nordover til Bodø. Dette er en helt konkret satsing i nord, som også har fagmilitær støtte. Dette var jo en av hovedgrunnene til at det ble brudd i de forhandlingene som kunne ha ført fram til et forlik. Tror ikke partiet at Forsvaret eller annet kan ledes fra den nordlige landsdelen? Hva er grunnen til at Kristelig Folkeparti går imot en så konkret flytting til den nordlige landsdelen? Nå spør jeg etter partiets syn og ikke representanten Sahl sitt syn.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Det var representanten Aspakers sterke kritikk som fikk meg til å ta ordet en gang til. Hun holdt et høylytt innlegg, men avslørte samtidig at forsvarspolitikk ikke er det hun oftest befatter seg med. Representanten Aspaker framstiller det som om dagens forsvarsbudsjett er mikroskopisk i forhold til de budsjettene som ble lagt fram av den regjeringen hennes eget parti, Høyre, var en del av, og hvor Høyre hadde forsvarsministeren. Slik er det ikke. Budsjettnivået er det samme. Det er nesten bare snakk om justeringer. Representanten Aspaker skremmer også med SV. Her må jeg få minne om at Regjeringen og stortingsflertallet, som SV er en del av, styrker forsvarsbudsjettet med 800 mill. kr. Jeg merket meg også at representanten snakket mye om nedleggelsen av Olavsvern. Det syntes jeg for så vidt var greit. Men det undret meg at representanten ikke hadde et eneste positivt ord om alt som forblir i den landsdelen hun er en representant for, og alt som kommer til den. Jeg mener at dette er en stor jubeldag for Troms fylke og for den nordlige landsdel som helhet. For representanter fra en del andre fylker må kritikken fra representanten Aspaker fortone seg noe spesiell. Forsvarets tilstedeværelse i nord styrkes ved at FOHK blir i nord, Forsvaret i Indre Troms styrkes kraftig, kontrollstasjonen i Sørreisa beholdes, alliert trening blir i nord, osv. Dette burde alle vi som er representanter fra nord, være svært godt fornøyd med.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Som vanlig er det stor spredning i representanten Jacobsens innlegg. Det dreide seg mye om USA. Men han kom nå tilbake til Forsvaret på slutten, så takk for det. Nordområdesatsingen er viktig for regjeringspartiene, og det nevnes jo spesielt i Soria Moria-dokumentet. Fremskrittspartiet er veldig opptatt av driftsbudsjettene til marine og kystvakt, at det gis tilstrekkelig med midler til nok seilingsdøgn, for vi har et stort område å dekke. Så mitt spørsmål er: Hvorledes ser SV på at våre nye fregatter skal kunne være i kontinuerlig drift med bare to mannskap pr. fregatt? Og hvor mange fregatter vil kontinuerlig kunne seile med så lite personell?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Det siste innlegget til representanten Øye minnet meg mest om et vitnesbyrd fra et vekkelsesmøte. Siden jeg er fra Sørlandet, vet jeg hvordan de foregår. Så forherliget som denne debatten har blitt med representanten Øye, er det nesten umulig å forstå. Fra Fremskrittspartiets side ble det ikke sagt at vi har penger til alt, men vi har penger nok til å dekke de oppgavene Forsvaret skal gjøre i framtiden. Vi vet ikke hva det er - fullt ut. Det er ikke tallmateriale i langtidsstudiet som sier klart hva vi skal ha, hva vi skal investere, og hvilket driftsnivå vi skal legge oss på. Så sa representanten Øye at det kunne vi spørre om. Ja, vi gjorde det. Statsråden møtte i forsvarskomiteen og forklarte oss de tallene man gikk ut fra. Det ble da sagt at grunnlaget for tallene var Forsvarssjefens. Det er ikke det samme som å si at det er den absolutte sannheten. Man må kunne bryte ned tallene, slik at vi kan kontrollere om de virkelig er rette. Så ble det sagt at Fremskrittspartiet hadde vært støtteparti for regjeringen Bondevik. Vi fikk ikke gjennom våre krav, men vi var støtteparti. Hadde vi fått gjennom kravene, så hadde det blitt mer til Forsvaret. Med de vedtak som blir fattet i salen i dag, flytter man stort sett en god del kontorvirksomhet til Nord-Norge. Det blir liten aktivitet. Det er sagt at det skal være to besetninger pr. fregatt og pr. marinefartøy, og at man skal ha kontinuerlig drift. Jeg har 15 års erfaring fra industrien og vet at kontinuerlig drift krever fem skift, ikke to skift, så på ett år blir det 8 790 timer. Det skal være to besetninger, og da tror jeg arbeidsmiljøloven nok kommer til å stoppe den kontinuerlige driften. Ti besetninger, som fem fregatter gir, er nok til å drifte to skip kontinuerlig.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Det tallmaterialet som ligger i langtidsproposisjonen, er utilfredsstillende. Jeg kan ta et eksempel. Ved å slå sammen HV-07 og HV-08 sies det at det kan innspares 20 mill. kr pr. år. Forsvarets egne folk i Heimevernet har regnet på dette veldig nøye, og sier at innsparingen maks er på 650 000 kr. Avvikene er enorme. Dette er ett eksempel. Flere eksempler kunne nevnes, men tiden tillater ikke det.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-19:
Jeg har stor respekt for at Senterpartiet og representanten Samuelsen prioriterer operativitet. Hvordan vil da representanten forklare nedleggelsen av Heimevernets utdanningssenter på Værnes? Det er jo et sted i Norge - ja vel - men det er jo en del av Heimevernets grunnleggende operative kapasitet. Det er det stedet man etter omleggingen i 2001 får opplæring, slik at man kan være funksjonell innenfor den oppgaven Heimevernet har. Senterpartiets parlamentariske leder, Lars Peder Brekk, har i Trønder-Avisa 1. mars nærmest gitt en blankogaranti for at når det står på Senterpartiet og oppgjør internt i Regjeringen, så skal man berge dette. Men mitt kjernespørsmål er: Nedleggelse av utdanningssenteret på Værnes - er det å gjøre Heimevernet operativt, eller er det å gjøre det til noe helt annet? Hvordan kan Senterpartiet avskaffe et så tungt element ved å sørge for at Heimevernet blir operativt på en bra måte både på den veldig spisse enden og på alle andre måter i vårt forsvar?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-19:
La meg først starte med å si at når Venstre er nødt til å ha akkordforhandlinger med seg selv, slipper vi akkordforhandlinger med SV. Da kan vi selvfølgelig fremme dette forslaget, i motsetning til representanten Øye og Arbeiderpartiet her i dag. Representanten Øye bør være sjeleglad for at vi tør leve ut deler av Arbeiderpartiets legning ved å forslå en styrket hær. Det er helt riktig at vi vil bruke noe lengre tid enn en langtidsperiode, men vi mener alvor med forslaget. Og vi reiser det fordi vi er bekymret for Hæren, og fordi det er en påtrengende virkelighet når man lever i et land som Norge. Så kjenner vi folk som er i Afghanistan og andre steder, og det de forteller på en ærlig og nøktern måte, gjør inntrykk. Derfor er forslaget fremmet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-19:
Venstre og denne representanten har i grunnen vært på dommens dag når vi har skullet hilse på en norsk finansminister. Da skal en ha gode kort på hånden. Så i akkordforhandlinger med oss selv har vi vært villige til å kutte i Heimevernet med 10 pst., som det er sagt her. Det som er helt avgjørende etter vår oppfatning, og som dessverre blir nedstemt her i dag, er å beholde opplæringen på Værnes. Det er et forsøk på å gi oss det Heimevernet som ble vedtatt i 2001, med de innsatsstyrkene vi har, og med oppfølgingsenhetene. Jeg er meget redd for at man med dette vedtaket gjør to kortsiktige ting: Man svekker Heimevernets landsomfattende forankring. Jeg er veldig redd for at det man får igjen til slutt, er kull som rekrutteres fra de største byene, slik at man mister en del av de mer grisgrendte områdene hvor Heimevernet betyr noe veldig konkret, også når det gjelder forsvarsforankring. Så er vi selvfølgelig veldig redd for at dette er begynnelsen på slutten på en forankring av forsvaret i folket, som man ofte bagatelliserer. Jeg har aldri skjønt meg på offiserer som ikke skjønner at man bør ha en forankring i folket for å få nok penger til å betale for skip og fly, for det er ganske dyrt. Det er Venstres standpunkt.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-19:
Venstre er først og fremst opptatt av at hvis vi ikke klarer å levere det som FLO skal levere, ca. 600-700 mill. kr i året, kommer vi til å få en ganske heftig runddans hvert år når det gjelder deler av strukturen. Så vi er opptatt av det. Det er det som er det viktigste. Vi mener at de endringene som vi har lagt inn, og som vi også har foreslått finansiert i vår vilje til å rydde opp med hensyn til struktur, er bra tiltak - fra NATO-tilknytning på Jåttå til Olavsvern i nord. Men det viktigste og det dyreste av tiltakene våre er opplæringssenteret på Værnes. Og hvorfor foreslår vi det? Jo, for det er å gjøre Heimevernet operativt. Det er å beholde et operativt heimevern, slik vi har vedtatt det. Og jeg må bare si, med hilsen til Senterpartiet - og nå vil jeg gjerne glemme den parlamentariske lederen - og til representanten Samuelsen, at jeg synes ikke det er noen spesielt god dag når Senterpartiet er med på å avvikle operativ kapasitet i dagens heimevern ved å være med på å stemme for å legge ned senteret på Værnes. Det er nok en belastning og en lidelse som representanten Samuelsen må bære med seg - jeg beklager at han må bære den med seg - og jeg håper at dette kan føre til omkamp senere.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-19:
Et av de viktige premissene for å sørge for at det er balanse mellom oppgavene som Forsvaret skal gjøre, og pengene som står til rådighet, er at man skal effektivisere for ca. en halv prosent i året. Vi vet - i hvert fall tror jeg at jeg vet det - at Forsvarets logistikkorganisasjon har en tredjepart av de ansatte i Forsvaret, mens de forvalter to tredjeparter av kronene. Mitt spørsmål til statsråden er: På hvilken måte vil statsråden forvisse seg om at denne strukturen og denne organisasjonen fungerer på en slik måte at man reelt sett best mulig måler det man skal gjøre, ikke bare i form av pengestrømmer, men i form av målbare gode resultater, og at man også utvikler det som jeg tror Forsvaret gjør - som alle andre offentlige virksomheter kan ha noe å lære av - nemlig hvordan man kan gå på tvers i systemene for å bruke de mennesker og den kompetansen som finnes. Hvilke tanker har statsråden om dette?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-19:
Vi har nettopp hatt en litt selsom sikkerhetspolitisk forelesning av representanten Bjørn Jacobsen. NATO har aldri kommet til Finland, heller ikke til Sverige. Amerikanerne dro fra Keflavik. Franskmennene kom i NATO-oppdrag til Keflavik, og debatten i dag handler om resten av NATO i Norge - Joint Warfare Centre og AWACS på Ørlandet skal ut. Det ville være en megaseier for SV hvis de klarte det, for da hadde man jo fått NATO ut av Norge. Vi andre synes det er et poeng å ha flere egg i korga, og flere korger å ha egg i. Det er det debatten handler om. Så når jeg roser Forsvaret for å tenke nordisk, er det fordi de tenker i flere linjer. Jeg tok ikke ordet for å kommentere dette litt selsomme bidraget til sikkerhetspolitisk kunnskap, men for å reise spørsmålet: Hva er lakmustesten på det budsjettet som vi ikke har fått, men som kommer? Jo, det er om Flyvåpenet, Luftforsvaret, har nok penger til at piloter kan fly så mye at de ikke mister sertifikatet, at Hæren kan øve, og at Marinen kan seile. Jeg skal spisse det på Heimevernet. Vi vil ultraraskt kunne få et heimevern på ca. 5 000-10 000 hvis de ikke får øve. Da vil de i systemet som ville ha 30 000, kunne oppnå det via bakveien. Derfor velger jeg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: Kan forsvarsministeren garantere at det heimevernet som vi nå får med 45 000 personell, og som forsvarsministeren og flertallet mener at vi ikke trenger Værnes for å lære opp, får øve på en reell måte, at det ikke bare blir en papirstyrke? Kan hun garantere at de politikerne som vi vet ønsker dette systemet i live, får gjennomslag for at dette personellet får øve, og at det ikke blir slik at de som helst vil klippe det bort - for det har vi jo sett mange søknader om gjennom den ene innstillingen etter den andre - vinner? Det er lakmustesten. Kan forsvarsministeren garantere at Heimevernet får øve, slik at det etter nedleggelsen av Værnes, som flertallet får igjennom her, blir en reell øvelsesaktivitet, som fortsatt sikrer oss et landsomfattende heimevern, som vet hva det holder på med, slik at vi ikke risikerer at det bare er innsatsstyrkene - viktige nok som de er - som får øve? Det er mitt spørsmål på slutten av debatten. Det er en lakmustest. Kan ikke Heimevernet øve, kan man lure på hvem som kan øve. Så jeg spør forsvarsministeren - man skal gjøre det tre ganger hvis det er riktig viktig: Kan forsvarsministeren garantere at Heimevernet får øve på en slik måte at vi etter vedtaket om nedleggelse av Værnes fortsatt har et nasjonalt, landsomfattende heimevern som seriøst vet hva det skal gjøre, slik at det ikke er siste gang vi ser 600 HV-mannskap, slik vi så det i Froland, og at det blir et slags tv-minne vi kan ta med oss og mimre om i senere tider? Lakmustester bør bestås. Da skjærer vi til beinet, og det er den debatten Venstre vil følge opp. Men spørsmålet er stilt her i dag for besvarelse her i dag.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-19:
Forsvarsministeren svarte meg på følgende måte: Vi kan beholde aktivitetene i Heimevernet selv om vi nedlegger distrikter, og å ha øvelser er nødvendig. Det velger jeg å fortolke på den måten at statsråden garanterer at vi ikke får en forvitring av Heimevernet ved at de salderes bort på øvelsesvirksomhet. Så tok jeg også ordet for å si at hvis representanten Øye og Arbeiderpartiet synes at Venstres og Kristelig Folkepartis forslag er gripende godt, er det bare å stemme for det. Det er faktisk så enkelt i politikk. Jeg har også lest komiteens innstilling, og jeg kan ordenes valør. Dette forslaget er ikke tilfeldig fremmet. Det er fremmet fordi vi ønsker å skape en forpliktelse. Så her er det en invitasjon til Arbeiderpartiets forsvarsvennlige fraksjonsleder i forsvarskomiteen til å ta ut hele sin legning. Hun kan vise den i dag ved å stemme for forslaget som er fremlagt fra Kristelig Folkeparti og Venstre. Hun er velkommen til å slutte seg til det, gjennom presidenten!
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Vi har beskrevet - og jeg har også sagt det veldig tydelig i dag - at til grunn for økonomien i denne planen ligger det både interneffektivisering, nøye gjennomgang av alle materielle investeringer og i tillegg en påplussing på 800 mill. kr, altså en opptrapping til det nivået. Jeg stiller meg faktisk noe undrende til den tvil om økonomi som fremkommer, også fra representanten Width, som satt og støttet forrige regjerings forsvarsbudsjetter, og som da ikke økte budsjettene i det hele tatt.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Prisstigningen på deler av vår sektor er som i alle andre sektorer. Så er det noe som dreier seg om teknologisk fordyrelse, og disse forhold er tatt med i langtidsplanen og i de beregningene som gjøres hvert eneste år i forbindelse med statsbudsjettet fra Finansdepartementet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Jeg har lyst å understreke at det i forbindelse med langtidsplanen ikke er snakk om å få dårligere kompetanse til Heimevernet. Heimevernet skal rekruttere alt det personellet de trenger fra de andre forsvarsgrenene, personell som har gjennomført 12 måneders førstegangstjeneste, og kanskje noen av dem også har vært ute i internasjonal tjeneste. Jeg vil si at det er et svært godt og kompetent personell Heimvernet blir tilført i fremtiden.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Jeg er veldig enig med representanten Dørum i at det er viktig å bruke mennesker på tvers i en organisasjon. Forsvaret jobber mye med målstyring, og når det gjelder akkurat Forsvarets logistikkorganisasjon, er vi - etter det store arbeidet med langtidsplanen - i ferd med å ha en grundig organisatorisk gjennomgang av den, for å se om det er visse endringer som bør gjøres. Når det gjelder interneffektiviseringen, som flere har vært inne på, er det slik at en halv prosent av forsvarsbudsjettet er 150 mill. kr i året. Jeg mener at en moderne organisasjon må kunne klare den typen og det nivået på en effektivisering.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Deler av dette spørsmålet får jeg med jevne mellomrom. Jeg skal gjenta det jeg har sagt mange ganger: Jeg gjør alt jeg kan for å sikre at våre soldater har det beste utstyret vi kan komme på banen med. Det er svært viktig, sammen med at de også må ha best mulig trening og forberedelse for det oppdraget de skal gjennomføre. Det er likevel slik at selv ikke med det beste materiellet, selv ikke med den beste forberedelsen, selv ikke med den beste kompetansen, kan vi frita noen som vi sender utenlands i internasjonale operasjoner, for all risiko. Det er det faktisk viktig at både Stortinget og også resten av befolkningen i Norge tar inn over seg - når vi sender ut soldater i internasjonale operasjoner.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Jeg skal bruke 3 minutter på å svare på en del spørsmål. Det første dreier seg om veteranene, som det var stilt spørsmål om. Jeg kan forsikre om at når det gjelder veteranene og veteranenes rettigheter, så har vi i Regjeringen handlet resolutt fra dag én. Mange tiltak for veteranene er gjennomført, og et viktig lovarbeid, som går på både økonomiske rettigheter og rett til helsehjelp, er under arbeid. Jeg ble spurt om marinejegerne. De skal fremdeles være i Ramsund. De vil også være i Bergen, for de er avhengige av begge steder. Det er selvfølgelig også Regjeringens oppfatning at Heimevernet er viktig og gjør en viktig jobb, en viktig innsats, ikke minst innenfor samfunnssikkerhet, som vi har sett på Sørlandet og fått understreket i det siste. Men jeg har også lyst til å understreke at det er ikke slik at aktiviteten til Heimevernet er avhengig av antall distrikter. De aller fleste heimevernssoldater har aldri vært innom et distriktskontor, så vi skal selvfølgelig klare å opprettholde en desentralisert aktivitet for Heimevernet, selv om man slår sammen distriktskontorer. Generelt har jeg lyst til å si at vi får ikke et bedre forsvar av at vi beholder en rekke infrastrukturer. Det som gir oss bedre operativ evne, er øving og aktivitet. Det er helt feil at forsvarsevnen svekkes, som noen har sagt, med denne planen. Vi har tatt tak i de utfordringene som er der. Det at det i inneværende periode ikke har vært balanse mellom struktur og økonomi, er noe som ikke denne regjeringen alene har ansvaret for. Det har faktisk også den forrige regjering ansvar for. Og opposisjonen legger opp til å beholde mye infrastruktur. Da må også opposisjonen tåle at det ut fra historiske data, helt frem til inneværende år, faktisk stilles spørsmål ved at man finansielt vil gjennomføre det. Regjeringen legger opp til en betydelig vekst i Forsvaret, men jeg vil understreke at hvis det virkelig skal bli en vekst som skal gi uttelling, er vi også avhengige av både intern effektivisering og å gjennomføre en rekke basetiltak. Avslutningsvis har jeg lyst til å si noe om forholdet vårt til NATO. Vi har fått anerkjennelse fra NATO for å være villige til å videreføre omstillingen i Forsvaret i Norge. Vi er en betydelig bidragsyter i NATOs operasjon, og vi er et aktivt medlem i alliansen. Det skal vi fortsatt være, og vi skal fortsatt støtte opp om NATOs tilstedeværelse i Norge.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Jeg fikk ikke svart representanten Dørum skikkelig på treningsnivået for Heimevernet, og jeg vil gjerne gjøre det. Det er tatt utgangspunkt i det som ble besluttet i forbindelse med kvalitetsreformen i St.prp. nr. 42 for 2003-2004. Det er det som ligger til grunn, og som er målsettingen og kostnadsberegnet i denne planen. Når det gjelder Luftforsvaret, f.eks., er det lagt til grunn 10 500 flytimer for F-16. Når det gjelder Sjøforsvaret, får vi nå om ikke verdens mest moderne, så i hvert fall et av Europas mest moderne sjøforsvar, med nye fregatter, nye MTB-er og også nye fartøyer i hele Kystvakten. Det er lagt opp til et seilingsmønster som generalinspektøren for Sjøforsvaret har anbefalt, og som er en balanse mellom det å være operativ, det å drive opplæring, og det å ha vedlikehold på fartøyene. Det er også slik at når vi skal over fra en gammel langtidsplan til en ny langtidsplan, er det en overgang, og vi har også sagt at vi trapper opp bevilgningene i denne sammenheng. Dette er det som er målsettingene i planen. Dette er det som er kostnadsberegnet, og dette er det som vi faktisk har lagt inn. Når det gjelder driften av MTB-ene, har det av flere blitt sagt at dette har jo ikke forsvarssjefen vært for. Forsvarssjefen tok utgangspunkt i inneværende års budsjettnivå. Regjeringen og jeg har anbefalt at vi måtte ta inn MTB-er og en rekke andre strukturer. Derfor har vi de 800 mill. kr, som også innebærer oppbygging av Hæren.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Jeg ser at det for det meste er stor enighet når det gjelder investeringsproposisjonen, men at en nok en gang prøver å dra i gang en debatt om de nye transportflyene. Da har jeg bare lyst til å referere til det som jeg orienterte om i fjor, både før vi gikk til anskaffelse, og da vi hadde saken til behandling i Stortinget 19. juni i fjor. Jeg sa det slik at i en kort mellomperiode må vi basere oss på kommersielle løsninger. Luftforsvarets transportflymiljø er så lite at det ikke er kapasitet til å operere to flytyper parallelt. Både ut fra et teknisk, økonomisk og operativt ståsted vil en slik løsning være lite formålstjenlig, og det vil også forsinke innfasingen av de nye flyene. Nå får vi de nye flyene, det første i oktober og det andre i mars neste år. Når vi gikk til denne hurtiganskaffelsen, var det nettopp fordi det var den hurtigste måten vi igjen kunne bli operative på. Jeg minner også om at da vi begynte den oppgraderingen av vingeskifte, ble det avdekket korrosjon - noe som viste at vi ikke ville klare å opprettholde flyene i den stand som vi i utgangspunktet hadde ønsket.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-06-19:
Representanten Bendiks H. Arnesen hadde nylig ordet, og prøvde å snakke seg bort fra det faktum at forsvarsbudsjettet er i ubalanse både på kort og lang sikt med Regjeringens opplegg. Representanten prøvde også å snakke seg bort fra at SV nå preger bevilgningene til Forsvaret, og at disse har gått ned. Jeg er hellig overbevist om at hvis Arbeiderpartiet og representanten Arnesen hadde fått prioritere fritt, hadde også Forsvaret hatt et bedre budsjett. Langtidsplanen for Forsvaret handler om å gjøre det som er riktig for Forsvaret i nåtid og framtid, og å utnytte knappe ressurser og allerede gjennomførte investeringer på en best mulig måte. Derfor er det riktig å satse videre på Ramsund, med sin spesialdesign for marinejegerne som sendes ut i noen av de tøffeste oppdragene, bl.a. i Afghanistan. Derfor er det også viktig å videreføre anlegget i Gumpen i Sørreisa av forsvarspolitiske grunner. Bonusen for kommunen er at de beholder viktige kompetansearbeidsplasser. Jeg er glad for at Indre Troms får befestet sin stilling som tyngdepunkt for Hæren med tilhørende funksjoner. Noe annet ville vært økonomisk uforsvarlig, om vi tar i betraktning de enorme investeringer som er gjort i området, og som har beregnet levetid i mange tiår framover. Troms militære sykehus har et godt og langvarig samarbeid med det sivile helsevesen og ligger i et av kjerneområdene for landoperativ virksomhet. TMS vil i framtiden være en kompetanse- og opplæringsinstitusjon for nøkkelenheter i Forsvaret. Nærheten til Hæren og samarbeidet med det sivile helsevesen er avgjørende for at rollen som «battlelab» kan lykkes. Dette samarbeidet er også nødvendig for å kunne møte kravet om 180 dagers reaksjonstid for den kirurgiske enheten som tilføres TMS høsten 2008. Samarbeidet med UNN om trykktanken på Olavsvern står nå i fare når Regjeringen nedlegger basen. Dette er beviselig et livreddende tilbud, og jeg har ikke hørt noen representanter fra regjeringspartiene komme opp med forslag til hvordan tilgangen til trykktanken skal løses når Olavsvern stenges ned. Også Ramsund har en slik trykktank, og istedenfor å svekke helseberedskapen ved å sette tilbudet ved Olavsvern i fare, burde det snarere vært i Regjeringens interesse å legge enda bedre til rette for et samarbeid mellom det sivile helsevesen og Forsvaret om et så viktig tilbud. Så langt har det vært fullstendig taust om den saken.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Når man i dag vedtar å samle den operative ledelsen til ett hovedkvarter, er det naturlig å samle det i nordområdene. Videre er det naturlig å samle det til det anlegget som har kapasitet til å ta imot Forsvarets operative hovedkvarter samlet, og samtidig plass til eventuelle utvidede funksjoner i framtiden - dvs. Reitan. Det er også av stor betydning at den kompetansen som finnes blant Reitans 270 ansatte i dag, beholdes for å løse de viktige oppgavene i nordområdene i framtiden. Forsvarets størrelse i dag og framover tilsier ikke mer enn ett hovedkvarter. Opposisjonens forslag om å beholde Jåtta reiser spørsmål om den totale strukturen: Ønsker opposisjonen fortsatt å opprettholde begge hovedkvarterene, eller ønsker de å beholde Jåttå og legge ned Reitan? Jeg tror det ligger noe bak. Dersom de ønsker å beholde begge, betyr det at man sier nei takk til rasjonalisering og tilpasning av ledelsesstrukturen med tilhørende økonomiske innsparinger - en innsparing som er tenkt brukt til den operative driften av avdelingene. Dersom de ønsker å legge ned Reitan, bør de si dette i klartekst. Det vil i tilfelle medføre at man legger ned det miljøet som over lang tid har opparbeidet seg en spesialkompetanse i å overvåke, vurdere og takle de problemstillinger som er knyttet til nordområdene. De militærfaglige argumenter bør veie tungt når man velger lokalisering. Regjeringens forslag er da også i tråd med Forsvarssjefens forslag når det gjelder plassering av Felles operativt hovedkvarter til Reitan. Viktigheten av nordområdefokuset bør etter hvert være godt dokumentert. Vi snakker om marine ressurser, petroleumsressurser, geopolitiske interesser i et farvann som blir stadig mer isfritt, miljøperspektivet, uavklarte grenselinjer både over og under vann og på sokkelen, store styrkekonsentrasjoner, transportkorridorer med stadig økt betydning osv. Ni tideler av Norges sjøareal ligger nord for Brønnøysund. Her er det viktige verdier å verne. Etter den kalde krigen har NATO konsentrert seg mindre om nordområdene, og Norge har samtidig utviklet sin rolle i internasjonale operasjoner. Nå ser man at behovene for å ha fokus i nord er endret, og endres, og NATO har fokus andre steder. Norge har dermed et økt behov og et økt ansvar for å ivareta sikkerhet, overvåking og suverenitet i nord. Kompetansemessig er det store synergieffekter ved å samle virksomheten i Bodø. Så til innstillingens punkt 2.6.5., knyttet til Sjøforsvaret. Marinejegerkommandoens tilstedeværelse i Ramsund orlogsstasjon må minimum opprettholdes på dagens nivå. Jeg håper at de formuleringene som står, ikke vil svekke Ramsund orlogsstasjon. Tjeldsund kommune, med sine 1 330 innbyggere, er antageligvis en av landets mest forsvarsavhengige kommuner.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Det siste halvåret har jeg vært engasjert i koblingen mellom forsvar og helsevesen. Derfor tar jeg ordet i denne debatten. Jeg har med glede merket meg at en samlet komite ber Regjeringen fremme en egen sak om de behov, konsekvenser og løsninger som er knyttet til personell som deltar i utenlandsoperasjoner. Det er politiske vedtak som ligger bak at norske menn og kvinner drar ut i internasjonale operasjoner og må delta i skarpe operasjoner, med liv og helse som innsats. Det kan nok være at både politikere og enkelte blant det norske folk ikke i tilstrekkelig grad tar alvoret inn over seg, fordi det snakkes om Norge som fredsnasjon - at vi sender våre soldater ut i fredsoperasjoner av litt forskjellige slag. Men hadde det vært fred, hadde det heller ikke vært behov for det skarpeste våpen vi politikere har, nemlig vårt militære forsvar. Vi må lette byrdene for dem av våre veteraner som allerede sliter. Vi må kunne se både dem som nå er i internasjonale operasjoner, dem som kommer til å tjenestegjøre som soldater utenlands, og dem som har vært ute, i øynene og si: Når du gjør en så viktig og risikofylt jobb for oss, skal vi som samfunn hegne om deg om du i etterkant får vansker. Jeg forventer at Regjeringen gir XIII i vedtaket den nødvendige resolutthet og grundighet som veteransaken fordrer. Det er et komplekst område som skal kartlegges. Viktige moment vil være skadeomfang og type, behandlingsformer og oppfølging. En reell oppfølging av alle veteraner er viktig, slik at problemene kan avdekkes og håndteres på et tidligst mulig tidspunkt. Da holder det ikke med et spørreskjema i posten til den enkelte veteran. De pårørende er gjennom sin dobbeltrolle viktige å ha kontakt med, både for å avdekke hvem som sliter, og fordi de gjennom sin relasjon ofte selv kan få problemer. Et behandlingstilbud med kapasitet og kompetanse må på plass. For at behandlingen skal være effektiv, må det være en grunnkompetanse også om krigens art og natur hos behandlerne. Uten en slik kompetanse vanskeliggjøres en god klient-behandler-relasjon. Jeg håper at vi om ikke altfor lenge kan få en sak fra Regjeringen der en gjennom veteranenes innspill og involverte departementer har bidratt til å gi saksframlegget den kvalitet veteranene fortjener. Kristelig Folkeparti forventer at den inkluderer konkrete opptrappingsplaner innen de samfunnsområder der vi i dag dessverre ikke klarer å håndtere veteranene godt nok. Jeg har med interesse lest oppslag i dag og i går i Bergens Tidende der helseministeren og forsvarsministeren legger fram planer for et nytt lovverk som skal sikre veteraner. Jeg synes det er veldig positive signaler, og ser fram til det arbeidet.