Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2009-02-12:
Utenriksministeren brukte også denne gangen noe tid i sin redegjørelse på det han kaller «Regjeringens viktigste strategiske satsingsområde», nemlig nordområdene. Aktiv tilstedeværelse i nord med forvaltning av ressursene har flere ganger tidligere kjennetegnet utenriksministerens redegjørelser, men dette er tonet noe ned denne gangen. Om dette henger sammen med motsetninger i Regjeringen eller med Arbeiderpartiets manglende stillingtaken til åpning av oljefelt i nord i sitt nye program, vet jeg ikke, men retorikken er i alle fall noe endret siden sist. Utenriksministeren gir i redegjørelsen Arktisk Råd en viktigere rolle enn tidligere. I rådet deltar arktiske kyststater sammen med Sverige, Finland og Island, mens Europakommisjonen og flere land ønsker å bli faste observatører, noe som er svært positivt. Vi er enig med Regjeringen i at dette befester Arktisk Råd som et viktig og sentralt politisk forum for å drøfte arktiske spørsmål. Vi deler også Regjeringens syn på at vi i våre nærområder i nord har nasjonale hovedinteresser, og at vi må ha vår oppmerksomhet rettet mot dette. Her må vi bygge kunnskap og søke partnerskap og nært samarbeid med naboer, allierte og andre aktører som er til stede. Fra vår side er vi opptatt av at dette må bli mer enn vakre ord og fine formuleringer. Vi må nå som nasjon delta aktivt i forvaltningen av ressursene i nord, enten det dreier seg om fisk eller hydrokarboner. På den måten vil vi oppnå troverdighet og kunne øve politisk innflytelse i nordområdespørsmål. Vi må også se på aktiviteten i nord i lys av energisituasjonen i verden. Til tross for at det arbeides svært aktivt for mer bruk av alternative energikilder, vil behovet for olje og gass være til stede i mange tiår framover, og her kan Norge fortsatt spille en betydelig rolle, dersom vi ønsker det. Vi slutter oss til Regjeringens målsetting om at våre kunnskapsmiljøer skal være ledende på nordområdene og Arktis, på fastlandet og på Svalbard. Det arbeidet som gjøres med hensyn til forskning og utvikling i nord, kan også bidra til å gi oss større tyngde og innflytelse i spørsmål som vedrører nordområdene på internasjonale arenaer. Utenriksministeren påpeker helt riktig at Russland utgjør «en hovedakse» i norsk nordområdepolitikk. Det var interessant å høre at Regjeringen opplever at Russland opptrer på en gjennomgående konstruktiv måte, og at det fortsatt er en positiv utvikling i vårt bilaterale forhold med hensyn til våre nærområder og Arktis. Man har likevel de siste måneder sett uttrykk for «en mer ambisiøs og selvhevdende russisk utenrikspolitikk som kan gjøre samarbeidet mer krevende», hevdet utenriksministeren. Vi har merket oss utenriksministerens betraktninger rundt økt militær aktivitet langs Norskekysten, men jeg vil samtidig påpeke at vi ikke må glemme at nordområdene fortsatt er av stor militærstrategisk betydning. Etter den militære konflikten i Georgia og gasskonflikten med Ukraina er det skapt usikkerhet rundt Russlands videre kurs framover, og dette er bekymringsfullt. Vi støtter utenriksministeren i hans holdning om å opptre med fasthet i kontakt og i dialog med Russland, og vi understreker at isolasjon absolutt ikke er veien å gå, selv om vi fra tid til annen ikke har samme syn eller interesser som våre russiske naboer. Også i Russland merker man nå for alvor den økonomiske krisen, og vi deler bekymringen rundt det proteksjonistiske tiltak man nå ser fra russiske myndigheter i form av økning i tollsatsene. Vi har hatt en økning i samhandelen mellom våre to land i de senere år, og i tillegg har vi også samarbeidet godt innenfor både industri og fiskeri. Vi ser også et gryende samarbeid innen oljesektoren som kan gi begge land betydelige gevinster. Det er mitt håp at det signalet om proteksjonistiske tiltak vi nå ser, ikke vil ødelegge det vi nå gjennom flere år har bygd opp, men at den positive utviklingen mellom våre to land kan fortsette, til gagn for begge parter.