Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-06-03:
Begynnelsen på innlegget bør virke kjent for denne forsamling! For regjeringen er det sentralt å legge til rette for en betydelig økning av vår fornybare energiproduksjon. En bærekraftig utnyttelse av vannkraftressursene er et viktig ledd i denne satsingen. I lys av klimautfordringene vil opprusting og utvidelse av eksisterende vannkraftverk kombinert med skånsom utbygging av vassdrag være verdifulle bidrag. Regjeringa legger i dag til rette for realiseringen av miljømessig forsvarlige vannkraftprosjekter. Gjennom utredninger får vi fram de områdene som trenger grundigere oppfølging av myndighetene. Norges vassdrags- og energidirektorat har som vassdragsmyndighet her til lands, gjennomført og igangsatt en rekke studier og prosjekter for å kartlegge hvilke tekniske og miljømessige muligheter vannkraft har, også sett i sammenheng med utnyttelse av f.eks. pumpekraft og vindkraftressursene vi disponerer over. All kraftproduksjon har konsekvenser for natur og miljø. Det er viktig å framskaffe økt kunnskap om alle virkninger av fornybar energi, også mer kunnskap om eksisterende og eventuelt endret bruk av vannkraften. Regjeringa støtter bl.a. Forskningssenter for miljøvennlig energi – CEDREN – som arbeider med å få fram mer kunnskap om bl.a. virkninger av effektkjøring, muligheter for mer kraftproduksjon og mer laks mv. NVE har også fått utredet miljøkonsekvenser av raske vannstandsendringer. God kjennskap til disse sammenhengene vil bidra til at vannkraftressursene også framover kan forvaltes på en måte som hensyntar viktige miljøverdier best mulig. Representantene etterlyser en kartlegging av det norske vannkraftpotensialet. NVE har ansvar for å ha oversikt over både eksisterende kraftverk og potensial for nye prosjekter. NVE fører statistikk over nettopp vannkraftpotensialet i Norge og offentliggjør årlig statistikk over hvilke energipotensial som er utbygd, hvilke som er vernet, hvilke prosjekter som er under utbygging, hvilke som har fått konsesjon, og hvilke som ligger i NVE til behandling. NVEs konsesjonsbehandlingskapasitet de siste årene er styrket betraktelig. Vannkraftsøknader er gitt høy prioritet i konsesjonsbehandlingen. Det er også gjennomført en rekke tiltak for å redusere og effektivisere saksbehandlingstida i NVE. Jeg tar det for gitt at de økte ressursene til konsesjonsbehandling som er gitt NVE fra denne regjeringa, vil gi lavere saksbehandlingstid etter hvert som forbedringene virker. Myndigheten til å gi konsesjon til vannkraftverk under 10 MW ble delegert til NVE i 2004. Fra dette året er myndigheten til å gi konsesjon for kraftutbygginger under 1 MW overført til fylkeskommunene. Det vil være naturlig å vinne erfaringer av dette arbeidet før ytterligere endringer gjennomføres. Samtidig som vi jobber med rammevilkår og utredninger, gir vi også tillatelser til en rekke nye vannkraftprosjekter. I årene 2006–2009 er det gitt endelig konsesjon til en årlig produksjon tilsvarende 3,4 TWh ny vannkraft. Representantene etterlyser støtte til leverandørindustrien. Det store antallet nye konsesjoner som blir gitt, sikrer aktivitet i Norge. Regjeringa støtter imidlertid også internasjonaliseringa av industrien, bl.a. gjennom INTPOW og UDs ren energisatsing. For egen del hadde jeg gleden av å være en del av denne satsingen i forrige uke da jeg var i Kina. Jeg ser at nettopp internasjonalisering innenfor dette området er noe som fungerer fra norsk side. Representantene ber regjeringa fremme en stortingsmelding om norsk vannkraftpolitikk. Som jeg har redegjort for, gjør regjeringa og vassdragsmyndighetene et omfattende og betydelig arbeid for å utnytte vannkraften på skånsomt vis, og vi høster resultater av dette. Jeg kan derfor ikke se at det er rett med en egen stortingsmelding om vannkraftpolitikken nå.