trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2018-06-13:
Kommunene er grunnmuren i velferdssamfunnet vårt, og det er helt klart at de aller fleste av oss møter de aller fleste tjenestene også ute i kommunene. For femte år på rad leverer denne regjeringen et kommuneopplegg som gir kommunene gode forutsetninger for å levere gode tjenester til sine innbyggere. Vi ser en høyere totalvekst i de frie inntektene nå enn under den rød-grønne regjeringen. Kommunene leverer gode resultater, og det er rekordfå kommuner som er på ROBEK-lista. Gjennom denne debatten får vi høre en del påstander fra Arbeiderpartiet om veksten i kommuneøkonomien. Men litt av problemet med det bildet som tegnes, er at man rett og slett ser bort fra det som virkelig har noe å si for folk, og det er den reelle veksten i frie inntekter per innbygger. Det er det som har noe å si for barn som skal i barnehagen, for elever som skal på skolen, for barn som trenger hjelp gjennom barnevernet, og for eldre som skal på sykehjem. Det er et faktum at realveksten i de frie inntektene har vært større under denne regjeringen enn den var under åtte rød-grønne år. Så kan man også si at det nærmest er på grensen til parodisk at man karakteriserer et kommuneopplegg fra denne regjeringen som utrolig dårlig, mens en endring på under 1 pst., som Arbeiderpartiet legger opp til i sitt alternativ, tydeligvis er et perfekt opplegg. For noen er det velferdstilbudet de mottar i kommunene, livsviktig. For de menneskene som sliter med rus, er det et faktum at den hjelpen de får i sin kommune, kan være avgjørende for om de blir friske, og om de kan komme seg tilbake i arbeid. Derfor har vi også under denne regjeringen igangsatt en opptrappingsplan for rusfeltet. I perioden 2016–2020 vil bevilgningene til rusfeltet være økt med over 2,4 mrd. kr, og av det er kommunene styrket med en milliard. Det er et historisk løft. Det vil gi bedre kapasitet og bedre kvalitet i tjenestene. Flere skal få hjelp, og hjelpen skal komme tidligere og være tilpasset den enkeltes behov. For dem som er syke av rusmisbruk, og som venter på hjelp til å bli friske fra den elendigheten de har vært i, betyr det noe – og det betyr fortsatt noe for dem – at det er Høyre som sitter i regjering, og at vi har sørget for en god vekst i de frie inntektene til kommunene.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2018-06-13:
Jeg er glad for at det har blitt enighet om årets hovedoppgjør gjennom avtale med partene. I avtalen med Akademikerne har man også fått en historisk modernisering av lønnssystemet, og partene har blitt enige om at hele lønnspotten skal forhandles lokalt. Jeg har tillit til at lokale arbeidsgivere og tillitsvalgte lokalt kan finne gode løsninger for å fordele lønnspotten, sånn at de kan rekruttere og beholde gode medarbeidere. I avtalen med LO Stat, Unio og YS Stat er partene også kommet til enighet om at halvparten av de disponible midlene skal gå til lokal fordeling. I tillegg har partene forpliktet seg til å jobbe videre med å modernisere lønnssystemet i staten i neste periode. Det resultatet er vi samlet sett godt fornøyd med. Det stemmer at det nok en gang er forhandlet fram to ulikelydende tariffavtaler, men det er ikke noe nytt at det er ulikelydende tariffavtaler, heller ikke i offentlig sektor. Det har i flere år vært parter med flere ulike overenskomster i tillegg til Hovedtariffavtalen, f.eks. Verkstedsoverenskomsten i Forsvaret og Overenskomst om mønstret sjøpersonell i Kartverket. Rundt omkring i Kommune-Norge er det også mange ulike tariffavtaler. Grunnen til det er egentlig kanskje heller ikke så veldig rar, for det er et resultat av en helt grunnleggende avtalefrihet som partene har. De enkelte organisasjonene har en selvstendig forhandlingsrett, og den enkelte arbeidstaker, eller tjenestemann, har organisasjonsfrihet. Jeg opplever at det er enighet om at det fortsatt skal være sånn, og da må man også ta konsekvensen av det: Den avtalefriheten som finnes, kan gi som resultat at det framforhandles to ulikelydende tariffavtaler. Disse hovedtariffavtalene er i all hovedsak likelydende med de foregående, men det er ulike lønnssystemer til sentral og lokal godkjenning. Arbeidsgivere og tillitsvalgte kan samarbeide om å rekruttere, utvikle og beholde gode medarbeidere. De lokale partene kan benytte flere forskjellige virkemidler og kan ivareta disse hensynene bedre enn dem som sitter sentralt. Det stemmer heller ikke at streikeretten er endret som følge av det; streikereglene ligger fast. Det er bra at man har kommet fram til hovedtariffavtaler som er mer fleksible, og som gjør at lokale parter også kan ha større handlingsrom.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2018-06-13:
Den 24. august var det en reportasje i NRK hvor flere av de involverte kommunene i prøveprosjekt med statlig finansiering av pleie- og omsorgstjenester fortalte om sine erfaringer. I Hobøl sa man: «Vi opplever at brukeren står mye mer i sentrum, og at vi kan være med å forme tjenesten på en helt annen måte enn vi kunne før.» Videre: «Så lenge vi fatter gode vedtak får vi betalt for det vi gjør. Det blir mer forutsigbart, og det spiller ikke så stor rolle om vi får ti brukere flere eller ti brukere færre.» I Stjørdal sa man: «Vi har fått en faglig utvikling, større økonomiske muskler og en bedre oversikt over hva vi holder på med i omsorgssektoren.» I Lillesand sa man at forsøket har gjort at flere får tjenester på riktig nivå. Videre sa man: «Vi har fått bedre kvalitet og et bedre system.» Flere lignende reportasjer har vi sett gjennom de siste par årene. Likevel skriver bl.a. Arbeiderpartiet i sine merknader at «forsøket har fått svært dårlig mottakelse i kommunene og bidrar ikke til å utvikle omsorgen for eldre». Hva er det som gjør at Arbeiderpartiet, selv uten at evalueringen er ferdig, kan konstatere at de involverte kommunene tar feil når de viser til sine svært gode erfaringer?
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2018-06-13:
Det er fortsatt sånn at i denne sal er det et flertall for at det er kommunene som skal drive eldreomsorgen. Men vi har fått en statlig prøveordning nettopp for å synliggjøre at vi kunne fått like tjenester over hele landet hvis vi hadde hatt nasjonale retningslinjer og statlig finansiering. Så ser jeg at Arbeiderpartiet ønsker å fjerne den statlige ordningen, for de ser at den fungerer, og da er man litt redd for at det skal synliggjøres. Det som har vært viktig for Fremskrittspartiet, er å gi god kommuneøkonomi gjennom år, og det viser alle tallene at kommunene har. De har blitt gitt alle muligheter til å prioritere eldreomsorg. Men dessverre ser vi at mange kommuner ikke prioriterer det. Det er opp til dem å prioritere, vi kan ikke tvinge kommunene med mindre vi overtar hele ansvaret, og det er det ikke flertall for.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2018-06-13:
Kommunene prioriterer helt forskjellig, og det kommer tydelig frem, særlig når det gjelder barnehagenormen. Enkelte kommuner vil ikke få noen økte utgifter i det hele tatt fordi de faktisk har en høy bemanning i utgangspunktet, mens andre kommuner har lav bemanning. Slike forskjeller har vi over hele landet. Det som er viktig for oss, er å sørge for at det samlede inntektsnivået for kommunene er godt. Det har vi sørget for gjennom alle år. Så må gjerne Senterpartiet finne enkeltposter som er blitt litt lavere. Når man legger sammen hele potten og ser at kommunene gang på gang får økonomisk løft, gir det mulighet til å prioritere. Jeg kjenner til mange kommuner som har prioritert annet foran eldreomsorgen. Min egen kommune bygde et kulturhus til 1 mrd. kr som vi sitter og betaler på. Det er klart at den prioriteringen går ut over eldreomsorgen, men det var en politisk prioritering. Fremskrittspartiet i kommunene vil prioritere eldreomsorgen foran slike ting.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2018-06-13:
Det er 20 år siden Stortinget bestemte at unge ikke skal bo på sykehjem, så hva vi bestemmer her, virker tydeligvis ikke når det er kommunene som gjør sine egne prioriteringer. Igjen: Dette ligger til kommunene. Vi må sørge for at våre egne lokalpolitikere har dette på agendaen når de sitter i kommunestyret. Derfor er det opp til alle partier her på Stortinget å få lokalpolitikerne til å være opptatt av dette. Det er ikke noe vanskelig å gjennomføre, men da må alle fokusere på det. I Fremskrittspartiet fokuserer vi på det i kommunene, og jeg ønsker SVs representanter velkommen til å gjøre det samme.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2018-06-13:
Jeg har også lyst til å knytte noen kommentarer til noen innlegg. Jonas Gahr Støre startet sitt innlegg med å bekrefte påstanden jeg kom med i mitt innlegg, hvor jeg påsto at hver gang Arbeiderpartiet snakker om dårlig økonomi, er det eldreomsorgen det skal kuttes i. Så sa Støre akkurat det samme: Var det litt mindre penger, måtte eldreomsorgen og andre sårbare grupper være de som måtte lide. Sånn er det selvfølgelig ikke. Det er forferdelig mange måter man kan bruke pengene på, og det handler om å prioritere. Men det handler ikke alltid om lite penger, for i Oslo har man innført eiendomsskatt. Oslo har greid seg meget bra i tiår uten eiendomsskatt, men da Arbeiderpartiet overtok, innførte de eiendomsskatt med en gang og har et enormt overskudd. Samtidig som de tar inn alle de pengene, fjerner de veldig, veldig mange sykehjemsplasser. Så her kutter man i eldreomsorgen enten man får inn mer penger eller mindre penger. Lauvås er veldig glad for at han har tvunget regjeringen til å komme med en helhetlig sak om oppgavefordelingen. Jeg skal ikke ta fra ham gleden, men det er en enstemmig komité som ønsker å få en samlet sak om det, så det er ikke noen uenighet om det. Så har Karin Andersen vært opptatt av Helsetilsynet og utviklingshemmede. Det er jeg helt enig i. Det er ikke den første rapporten vi har fått om utviklingshemmede, dette har vært en problemstilling så lenge jeg har vært på Stortinget. De får ikke sine rettigheter oppfylt. De får ikke velge sitt eget liv. Det er ikke et problem som har oppstått nå. Jeg er helt overbevist om at dette ikke handler om penger. Dette handler om dårlige holdninger, og det handler om dårlige lokalpolitikere, for er det noe vi skal prioritere, er det dette. Jeg har truffet utviklingshemmede som med sin uføretrygd har kjøpt sin egen leilighet, og som med BPA lever et godt liv, fordi kommunene prioriterer det. Dette handler om å være opptatt av det i lokalsamfunnene, og vi må være flinkere til å peke på dem som har ansvaret. For selv om vi sender mer penger, betyr ikke det at de pengene går til det vi faktisk ønsker oss. Det ser vi med BPA. Mange har sagt at BPA-ordningen har blitt veldig bra for dem, men jeg har gått inn i enkeltsaker i kommune etter kommune etter kommune. Her er det ansatte som mener at de vet best hva som er best for den enkelte. De mener at det er bedre med praktisk bistand og hjemmehjelp og støttekontakt. De vil ikke ha BPA. Igjen: Dette er dårlige holdninger og dårlige lokalpolitikere.
Ove Trellevik (Høyre), 2018-06-13:
Det går veldig godt i Kommune-Noreg. Det har ikkje vore betre resultat sidan 1990-talet. Det har vore historisk gode tal også for perioden 2015–2017, og talet på kommunar på ROBEK-lista er rekordlågt. At nokre kommunar no opplever ein realnedgang, er ikkje på grunn av kutt i overføringane, men, som representanten nemner, at det er ekstraordinært høg skatteinngang i enkelte periodar. Ulike kommunar gjer ulike prioriteringar, og det er ulike ting ein ønskjer å oppnå. Men det økonomiske handlingsrommet har auka, og kommunane vert nøydde til å sjå på det økonomiske handlingsrommet sitt i samband med kva moglegheiter dei har. Eg tenkjer at det ikkje er opp til Stortinget og meg å gje råd om korleis dei skal disponera midlane sine – eg registrerer berre at i Kommune-Noreg går det godt. Det er ambisjonar om å fjerna skatten, og enkelte kommunar ønskjer å leggja han til, nettopp på grunn av lokale prioriteringar.(Presidenten klubber) Det ønskjer eg at ein skal kunne halda fram med i framtida.(Presidenten klubber igjen) (Presidenten klubber) (Presidenten klubber igjen)
Ove Trellevik (Høyre), 2018-06-13:
Høgre ønskjer å støtta godt opp under det samarbeidet me har kring denne regionreforma og oppgåveoverføringane. Det må ikkje vera nokon tvil om at Høgre støtter opp under det. Regjeringa er i full gang med mykje av det som er lista opp i rapporten til Hagen-utvalet, men det er òg andre oppgåver som er modne for å diskutera om ein skal flytta til fylka. Grunnen til at me er med på delar av merknadene, men ikkje forslaget, har si naturlege forklaring. Når det skal koma ei eiga sak, er det anten ei stortingsmelding eller ein stortingsproposisjon. Her gjeld det utgreiingsinstruksen. For meg er det umogleg å forstå at ein skal hasta gjennom ei så viktig sak, som gjeld mange tusen innbyggjarar og arbeidstilsette, mens ein i namnesaka plutseleg skal ha ein ny høyringsrunde. Det er ikkje mogleg å få til ei tre månader lang høyring og samtidig levera dette 15. oktober på ein god måte. Men me ønskjer å vera med og gjera dette på ein solid og god måte. Høgre synest òg det er ein fordel å få mange ballar opp i lufta – var eg til å seia – og sjå på handlingsrommet og kva moglegheiter som ligg her. Men å hasta dette fram er inga god løysing.
Ove Trellevik (Høyre), 2018-06-13:
No er det ein auke i rammene til neste år, gjeve at alle føresetnader slår til. Me veit jo faktisk ikkje det før rekneskapane vert førte. Men det er mange kommunar som slit med å oppfylla alle krava, forventingane og pålegga som kjem. Det er det ikkje nokon tvil om. Det vart òg nemnt her i stad at framleis er det 120 kommunar som har under 3 000 innbyggjarar. Eg har sjølv vore ordførar i ein liten kommune, og det er utruleg vanskeleg og krevjande å møta statens forventingar til ressurskrevjande tenester – bl.a. helsetenester. Eg vil oppmoda kommunane som slit med dette, til å ta nabopraten ein gong til. Det er fullt mogleg å føreslå kommunesamanslåing i komande periode òg, nettopp for å styrkja tenestene på ansvarsområda til kommunane, også på dette feltet.
Ove Trellevik (Høyre), 2018-06-13:
Det er imponerande kva Arbeidarpartiet skal klara å tyna ut av 1 pst. auke i budsjettet. Dei skal løysa utfordringane når det gjeld eldreomsorg, barneheimsplassar, sjukeheimsplassar, psykiatri, barnevern, bemanningsnorm, vegar, skular, jordmødrer. Ein skal løysa dette med 1 pst. Det er heilt utruleg. Dei greier ikkje eingong å verta einige om kva dei skal prioritera av utfordringane i samfunnet. Men 1 pst. er dei altså einige om. Det må nok meir til enn 1 pst. for å løysa utfordringane i samfunnet. Så eg er mektig imponert over denne framstillinga. Og ikkje nok med det, no har me auka skatt, så til og med det at ein har fått auka skatt, er ei utfordring trass i at me har sett ned skattesatsane på både formue og andre inntekter. Det var ei klok dame frå Arbeidarpartiet som sa noko verkeleg vettig. Ho sa at ei barnevernssak kunne velta lasset og budsjettet i ein kommune. Er ikkje det eit godt argument for å slå saman kommunane? Dersom ei barneheimsutfordring og ei barnevernssak kan velta eit kommunebudsjett, må jaggu mange i Arbeidarpartiet gå i seg sjølv. Så er eg imponert over Liv Signe si dramatiske beskriving av land og strand og kor vondt og forferdeleg alt er i distrikta. Eg kjem sjølv frå distriktet og har stort sett hatt det greitt. Det er slik at me subsidierer distrikta ganske mykje med bypengar. I distrikta, i kommunar med 2 000 innbyggjarar, er dei frie inntektene 80 000 kr per innbyggjar. I dei store byane er det ikkje meir enn 50 000 kr. Så det er stikk motsett av det som Liv Signe seier. Me fører altså pengar frå byane og til distrikta – omfordeling frå store til små. Og det er me med på, det er god politikk. Det finst storbyutfordringar, og det finst stordriftsfordelar – og det må me leva med. Så vil eg gjerne ta ein bitte liten visitt – tida går jo altfor fort her – til representanten Willfred Nordlund frå Senterpartiet. Han klaska til med nordområdepolitikken i eit replikkordskifte. Eg trur faktisk at han eigentleg skjønar betre. Eg må ærleg innrømma at språk og rettskriving ikkje er mi sterke side, men eg er eit produkt av ein skikkeleg Senterpari-skule – tjue elevar, to lærarar, og når lærarinna var vekk frå skulen, så var eg på skulen. Norsk er altså ikkje mitt beste fag, men det er altså slik at desse to fylka i nord er dei viktigaste fylka i nordområdepolitikken vår. Det er dette det handlar om. Men å laga ordkløyveri og til og med utfordra statsråden på om nordområdepolitikken ligg fast, det høyrer ikkje heime nokon plass.
Ove Trellevik (Høyre), 2018-06-13:
Dette er mest ei stemmeforklaring: Høgre og Framstegspartiet støttar ikkje forslag nr. 20, det lause forslaget som er fremja i dag, og grunnen er at me har full tillit til at regjeringa handterer denne saka på ein svært god måte. Ho har vore på høyring, og eg er heilt overtydd om at regjeringa kjem til å jobba grundig og godt med denne saka. Så det er i det heile ingen grunn til å støtta dette forslaget. Så høyrer eg heilt på tampen her at Eirik Sivertsen frå Arbeidarpartiet nemner at dei representerer ei anna retning i budsjettframlegget sitt og i forslaga sine. Men eg må verkeleg seia at debatten her i dag eigentleg har vist at Arbeidarpartiet sprikjer i alle himmelretningar. Så den retninga som han snakkar om, har han ei stor pedagogisk oppgåve og utfordring med å klara å forklara resten av partiet sitt.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-06-13:
Medlemmer av regjeringspartiet Fremskrittspartiet – de har for så vidt fått støtte fra Høyre – har ved flere anledninger hevdet at engangsinntekter til kommunene for 2018 i form av uventet økt skatteinngang kan brukes til å ansette flere, øke faste driftsutgifter, samt at kommunene kan fjerne eiendomsskatten, en skatt veldig mange kommuner har måttet innføre i løpet av de siste fire årene. Mener representanten Trellevik og Høyre at dette er en langsiktig og bærekraftig måte å styre kommuneøkonomien på? Stiller Høyre og representanten Trellevik seg bak oppfordringen til kommunene om å øke faste langsiktige driftsutgifter med kortsiktige engangsinntekter, som uventet økt skatteinngang faktisk er, noe jeg tror representanten Trellevik er fullstendig klar over(presidenten klubber) når vi ser hans tidligere …(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-06-13:
Venstre har tidligere vært tydelige på oppgaver til nye regioner og at det var viktig med tidlige avklaringer. Problemet nå er at Venstre i regjering har mistet grepet om akkurat det. Venstre mener nå at oppgavene kan leveres stykkevis og delt og uten helhetssyn. I dag instruerer stortingsflertallet regjeringen om en samlet sak til Stortinget om nye oppgaver til regionene. Er Venstre-representanten Skjelstad fornøyd med at stortingsflertallet nå instruerer regjeringen med krav om en samlet sak, slik Venstre tidligere har ment var fornuftig, og vil Venstre stemme for forslaget her i salen i dag?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-06-13:
Regionreformen er en reform som selv Høyres og Fremskrittspartiets medlemmer og representanter sier de ikke har noe til overs for, og med tvangsinndelinger av fylker som resultat, et norgeskart over fylker som fylkene selv sa nei til, og som Høyre- og Fremskrittsparti-representantene selv beskriver som ufornuftig og uheldig. Men Høyre og Fremskrittspartiet lot andre ta taktpinnen i saken, de lot Venstre få drive igjennom en inndeling som de fleste er svært misfornøyde med. At Kristelig Folkeparti trakk litt på skuldrene og var med på dette, er også ganske uforståelig. Men så skulle oppgavene komme til disse nye fylkene – til Viken, med 1,2 millioner innbyggere, og Møre og Romsdal, med knappe 300 000. Oppgavene har altså ennå ikke kommet, men regjeringen har varslet at de vil ta fra fylkene oppgaver, nå sist vannforvaltningen. Det er svært uklokt, like uklokt som å frata fylkene ansvaret for videregående opplæring og kollektivtransport. Nå i dag fremmer et flertall her i salen et forslag som sier at regjeringen må komme med en samlet sak om nye oppgaver til fylkene, regionene. Det er et meget fornuftig og godt forslag, og jeg må berømme Kristelig Folkeparti for å være med på det. Det er veldig bra. Regjeringen liker det ikke og vil heller ta de nye oppgavene stykkevis og delt, noe som ville gitt en dårlig helhetsoversikt. Det er derfor bra at stortingsflertallet nå forteller statsråden og regjeringen hvor skapet skal stå, også i denne saken, så ikke galt blir enda verre. Så til kommuneproposisjonen som sådan, som ligger på bordet her i dag, og som ikke har vakt glede og begeistring økonomisk sett i landets kommuner og fylker. Den har ikke det, jeg har ikke sett noe jubelrop for dette forslaget. Regjeringen har som sagt tidligere brukt pengene på store skattekutt til dem som har mest fra før, og det er klart at med en slik prioritering blir det mindre til å løse oppgavene i fellesskap. Det er et enkelt økonomisk regnestykke, men det fører jo til at Høyre- og Fremskrittsparti-styrte kommuner i dette landet har økt og har innført – slik det ble referert til her på talerstolen tidligere i dag – eiendomsskatt i stort monn. Dette har de måttet gjøre, hvis ikke hadde ikke hjulene gått rundt, slik ordføreren i Eidsberg så klokt sa det.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-06-13:
Representanten Tveiten Benestad påsto at kommunene går godt. Ja, det kan man påstå. Med regnefeil fra regjeringen og eiendomsskatt går det jo. Regjeringen har ikke ansvaret for at kommunene innfører eiendomsskatt. Nei, det kan ikke regjeringen har ansvaret for. Det bestemmer kommunestyrene selv. Men at kommunestyrene gjør det, er en konsekvens av regjeringens økonomiske politikk overfor kommunene, så der ligger ansvaret på regjeringen og Høyre. Derfor må kommuneøkonomien prioriteres sterkere. Det er dette store deler av debatten i dag har dreid seg om. Arbeiderpartiets forslag med opp mot 4 mrd. kr mer til kommunene i 2019 hadde vært et godt bidrag, men det vil ikke Høyre og Fremskrittspartiet. De vil heller tvinge kommunene til å fortsette å drive inn eiendomsskatt. Det kan ikke Høyre og representanten Tveiten Benestad komme seg unna. Regjeringsproposisjonen bekrefter det selv: Det er nullvekst i kommunene i 2019. Slik styres landet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Representanten Trellevik tegner et rosenrødt bilde av kommuneøkonomien. Han skryter av at mange kommuner ikke er på ROBEK-lista lenger. Men jeg har lest rapportene fra Helsetilsynet om hvordan tjenestene for noen av dem som trenger kommunene mest, ser ut. Helsetilsynets rapport fra i fjor, Det gjelder livet, om mennesker med utviklingshemming, viser at i 45 av 57 kommuner er det alvorlige lovbrudd. Det betyr at det er store mangler i tjenestene til noen av de aller mest vanskeligstilte. Det er ikke så vanskelig å tenke seg at noen av disse tjenestene ikke blir som de skal, nettopp fordi kommunene sparer og sparer for å komme ut av ROBEK-lista. Hvordan mener representanten Trellevik at kommunene skal kunne rette opp disse store manglene som krever personalressurser og tiltak, uten at kommunesektoren skal få økte rammer til neste år?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Representanten Kjønaas Kjos sa at regjeringen evnet å prioritere det viktigste, og det er vel kanskje de 1 600 rikeste, som hver har fått over en halv million kroner i skattelette, mens vi vet at det fremdeles bor mange unge – unge – på sykehjem i kommunene. Det er et problem vi har holdt på med lenge. Jeg har oppfattet at Fremskrittspartiet har vært opptatt av det, til og med så opptatt av det at de har dratt med seg NRK og føket rundt i landet for å vise fram hvor ille det er. Men når det kommer til behandling av kommuneøkonomien – der SV fremmer forslag om at dette ikke lenger skal være tillatt, at regjeringen må sørge for det – kan jeg ikke si at Fremskrittspartiet støtter det i det hele tatt i denne innstillingen, eller at de har gjort det før. Tror virkelig representanten Kjønaas Kjos at det blir slutt på dette hvis vi ikke setter et lovforbud mot det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Først har jeg lyst til å si at det regjeringen først hadde tenkt seg når det gjelder disse oppgavene, var en veldig kort høringsrunde – som SV ba om måtte bli litt lengre sånn at alle det angår, skulle få lov til å uttale seg. Det hørte regjeringen på, og det er jeg glad for. SV har i innstillingene fra forrige periode vært veldig tydelig på mange oppgaver som vi ønsker skal flyttes. Kanskje noe av det aller viktigste vi er opptatt av, er at fylkeskommunene får oppgaver som kan gi dem muskler til å drive regionalt utviklingsarbeid. Det gjelder særlig næringsutvikling. Det gjelder samferdsel. Det gjelder kultur. Og det gjelder ikke minst kompetanseheving. Derfor fremmer vi i innstillingen her nå forslag om økt tilskudd til å kunne drive desentralisert høyere utdanning – mye mer enn det er i dag. Og fylkeskommunene er en god tilrettelegger for det. Da vil man kunne serve både befolkningen og næringslivet i hele sitt område, og det er de viktigste utviklingsmusklene fylkeskommunene kan få.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
For det første har vi spurt regjeringen om de kan dokumentere virkningene av sine skatteletter sjøl. Det har de svart at de ikke kan. Så det er ingen som kan dokumentere at dette har virket sånn som representanten sier. For det andre tror jeg nok at når det gjelder 95 pst. av befolkningen som har fått en 10-kroning om dagen i skattelette, ville nok heller de fleste av dem sett at det lyste av eldreomsorgen, at vi ikke hadde så stor svikt når det gjelder hjelp til unger som trenger hjelp fra barnevernet, hjelp til dem som er utviklingshemmede, eller hjelp til de eldre som nå ikke får den hjelpen de skal ha. Den solidariteten tror jeg folk har, at man kan være med og bidra litt mer for å få dette til. Jeg skjønner at Fremskrittspartiet ikke har den. De har da også delt ut de største pengene til de rikeste og friskeste folka. Det er SV helt uenig i. Vi ønsker å prioritere dem som trenger hjelp fra det offentlige foran de aller rikeste og friskeste i samfunnet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
For det første har SV lagt fram skatteforslag som gir ordentlige kutt i skatten for alle som tjener under 600 000 kr. For det andre er det utrolig mye penger å hente hvis man går etter økonomisk kriminalitet og skattesvindel. Det er mange milliarder som snytes fra oss alle sammen, og som ødelegger velferden, og som virkelig er en fare for velferdsstaten. Jeg kunne ønske at Fremskrittspartiet var litt mer opptatt av det istedenfor å legge til rette for at folk skal kunne snike pengene sine unna i skatteparadis og ikke være med på å betale til fellesskapet. Når det gjelder eiendomsskatten, har SV fremmet forslag om at den skal bli mer rettferdig, mens regjeringen og Fremskrittspartiet har foreslått tak for dem som har de største hyttene og de største husene. De skal få mindre skatt. Det har aldri vært så mange kommuner som har sett seg nødt til å ta inn eiendomsskatt, som når Fremskrittspartiet har sittet i regjering. Så her er det mye mer behov for SVs politikk, som gir større rammeoverføringer og kommunene muligheter til å prioritere de viktigste oppgavene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Representanten Skjelstad trives veldig godt i rollen som Kirsten giftekniv for disse tvangsekteskapene. Vi andre har ønsket en frivillig regionreform. Men jeg regner med at også Venstre er opptatt av de oppgavene som fylkeskommunene har. Vi har nå greid å stoppe at man skulle flytte videregående over til de store kommunene, men selv om man nå slår sammen f.eks. Oppland og Hedmark, som er mitt fylke, blir det veldig store avstander. Det vi også ser, er at demografien forandrer seg veldig, og det er veldig få ungdommer igjen i deler av fylkene. Det betyr at det videregående tilbudet blir ganske alvorlig redusert, og det gjør at fylkeskommunene legger ned bredden i tilbudene. Det er vi nødt til å forholde oss til på en eller annen måte. SV fremmer forslag om det her nå, for å sikre at det finnes valgfrihet, og at ikke flere elever må flytte på hybel når de er 15. Vil Venstre støtte det?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Representanten Bransdal sier at hun egentlig kanskje kunne tenkt seg å ha vært med på SVs forslag om 6 mrd. kr mer til kommunesektoren. Det hadde gitt hennes kommune 14 mill. kr mer. Det er ikke hæla i taket det heller, når man skal drive eldreomsorg og gode tjenester for mennesker med utviklingshemming, f.eks., som vi nå har fått rapporter om at det er veldig store mangler på i veldig mange kommuner. Representanten Bransdals parti har vært med på å gi enorme skatteletter til de aller rikeste og friskeste i dette landet. Jeg er litt i stuss over Kristelig Folkepartis prioriteringer og verdiene som ligger til grunn for dem. Representanten Bransdal startet med å si at hadde vi diskutert kvaliteten i omsorg, skole, barnevern og slikt, hadde folk vært mer interessert. Det er mye som ligger til grunn for god kvalitet, men man må jo ha ansatte til å gjøre jobben. Spørsmålet er da hvorfor Kristelig Folkeparti velger å prioritere de aller rikeste foran de eldste og de sykeste.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Det er kanskje litt oppsiktsvekkende at statsråden ikke kan avkrefte at Finnmark og Troms er utenrikspolitikk, for det er jo det flertallet i komiteen har sagt. Jeg vil gi statsråden mulighet til å gå inn i ordningen med statlig toppfinansiering for særlig ressurskrevende tjenester. Det er tjenester til noen av dem i samfunnet som ikke kan snakke for seg sjøl. Men det er ny kvalitetsforskrift nå, og regjeringens arbeid for at flere skal skrives ut tidligere, gjør at kommunene får et svært komplisert arbeid med mange av disse brukerne. Jeg går ut fra at man mener at dette skal skje på kvalitetsmessig vis og forsvarlig helsemessig, og det er altså kompetanse på nivå med sykehus og bemanning som en hel sykehusavdeling rundt noen av disse pasientene. Det krever veldig utstrakt koordinering av disse tjenestene. Dette er oppgaver som kommunene nå tydeligvis ikke skal få lagt inn i den kommunale egenandelen, og det kan bety ganske mange millioner.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Hvis det betyr at statsråden ser at det er behov for å gå igjennom denne ordningen nå med grunnlag i de nye og utvidede oppgavene kommunene har på dette området, er jeg glad for det. Det er klart at hvis man skal drive dette arbeidet med den kvaliteten som må til for disse pasientene, må man drive utstrakt koordinering, man må sjekke at alle de fagpersonene med spesiell kompetanse som må til, er på plass og er sertifisert. Det er store utgifter – det er millionutgifter – som i dag for mange kommuner ikke dekkes av denne ordningen, og det er svært krevende. Det blir ikke – for å si det sånn – færre pasienter, og de blir verken yngre eller friskere av at man slår sammen kommuner. Så det hjelper nok ikke så fryktelig mye for mange av kommunene som er store arealmessig fra før og sliter med dette. Men det er positivt hvis statsråden nå kan bekrefte at regjeringen ser på denne finansieringsordningen i lys av kvalitetsforskriften og de andre nye påleggene som kommunene nå får.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Kommuneøkonomien handler om mye penger. Det snakkes veldig merkelig om penger i denne debatten. Realiteten er at regjeringen, siden den overtok, har brukt 220 mrd. kr mer enn noen regjering før. Det skulle bare mangle om ikke noen av de bevilgningene hadde gått til noen fornuftige tiltak i kommunene og for fellesskapet. Spørsmålet er om man har prioritert riktig når man ikke har prioritert mer til kommunene enn det man har gjort. Jeg merker meg at ingen har kommentert det faktum som Helsetilsynet og andre typer tilsyn har vist, at det foregår alvorlige ting, som menneskerettighetsbrudd, i omsorgen for en del av de menneskene som kommunene har ansvaret for. Skal vi gjøre noe med det, koster det penger. Så hører jeg at Høyre harselerer over opposisjonens økninger, at de ikke betyr noe. Men når Høyre og regjeringen sjøl legger 100 mill. kr på bordet til rehabilitering, skal det løse ting, og 200 mill. kr når det gjelder rus, skal løse alt, men flere milliarder ekstra er liksom ingenting, det skal ikke løse oppgaver. Når SV legger fram sine budsjett, spør vi regjeringen: Hva koster det og det? Når vi sier vi skal ha flere lærere og en norm, regner vi på det, og så legger vi inn de pengene. Når vi sier vi skal ha flere ansatte i barnehagene, regner vi på det og legger inn de pengene. Vi har finansiert det som alle sammen sier vi skal, og da koster det minst 6 mrd. kr mer. Og det lar seg ikke gjøre å fjerne eiendomsskatten i kommunene hvis vi skal få dette til. Vi må ha en trygg økonomi framover, ikke basere oss på ekstraordinære inntekter et enkelt år, enten det er fra oppdrettsnæringen eller fra ulike typer skattetilpasninger. Så jeg er veldig forundret over denne debatten. Jeg er også forundret over dem som tror at kommunesammenslåing løser alt dette. Jeg kommer fra et fylke med noen av landets geografisk største kommuner, men med få innbyggere. Befolkningen i disse kommunene blir ikke yngre av at man slår dem sammen, folk bor svært spredt, og det er fjellkjeder imellom, det lar seg ikke gjøre – hvis man da ikke er ærlig og sier at det er sentralisering man vil ha, det skal ikke bo folk i disse bygdene og disse dalene innover i Hedmark. Det syns jeg regjeringen skulle være ærlig og si, for det er det den politikken de fører, går ut på. Derfor ønsker SV også et inntektssystem som kompenserer for disse utgiftene, og som fordeler inntektene mer rettferdig.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Først til temaet kommunesammenslåing: Jeg tror statsråden snart må ta inn over seg at det er kommuner også i Sør-Norge som er like store som Vestfold. Det kan jo ikke være slik at hjemmehjelpen og barnevernet skal måtte bruke helikopter for å komme seg fram i løpet av arbeidstida si. Det andre jeg vil si noe om, er en ordning som går til folk i kommunene som har funksjonsnedsettelser, som heter «brukerstyrt personlig assistanse». Den har blitt lovfestet, men den har blitt dårligere, for noe av det som kommunene gjør når de skal spare penger, er ikke å oppfylle denne loven slik det var tenkt. Jeg merker meg at representanter for regjeringspartiene og støttepartiene ikke vil snakke så mye om kvaliteten på tjenestene, men det vil SV, for det er derfor vi driver med dette. Derfor oppfordrer jeg nå Stortinget til å stemme for forslagene nr. 17–19. Det er helt nødvendig hvis vi er opptatt av at innbyggerne i kommunene, også de som har funksjonsnedsettelser, skal kunne leve likestilte og selvstendige liv.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Saken handler om lønnsreguleringer i det statlige tariffområdet med virkning fra 1. mai 2018. Det er ulike synspunkter i komiteen på det systemet som regjeringen nå har valgt å føre videre, og jeg forventer at regjeringspartiene og støttepartiene begrunner sitt standpunkt. SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet ønsker å uttrykke at vi er uenig når man har gått inn på den linjen med å utvikle en politikk med to ulike tariffavtaler, og som har blitt mer ulike i denne runden enn de var i forrige runde, uten å utrede konsekvensen av det. Det er flere ting som bekymrer knyttet til den måten regjeringen har utviklet dette området på, og et av de alvorlige forholdene her er jo hva slags virkning dette har på streikeretten, når mer og mer av lønnsdannelsen blir flyttet fra sentral- til lokalplanet, for det er bare på sentralplanet det foreligger streikerett. Det er derfor bekymringsfullt at dette skjer uten at man har gått inn i det på prinsipielt grunnlag fra statens side, og om dette er en ønsket utvikling, sånn sett. Det er lett å tenke at dette er en aksept fra regjeringens side for at man ønsker lønnssystemer der det blir større lønnsforskjeller i staten, og det vil det bli. Når man har en lønnsavtale som legger mer av pengene til de lokale oppgjørene, vil det vokse fram større lønnsforskjeller mellom ulike ansattegrupper i statlig tariffområde, som vi snakker om nå. Man må se dette sammen med den overordnede arbeidsgiverpolitikken og den overordnede lederlønns- og lederdiskusjonen som pågår parallelt med denne saken. Man har vedtatt noen rammer også for lederlønnsutviklingen, men det ser ikke akkurat ut til at man klarer å bremse noe av dette i statlig virksomhet, og det er bekymringsfullt. Derfor er det ikke enighet i komiteen om retningen på den politikken staten fører i disse lønnsforhandlingene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-06-13:
Det er ingen grunn for statsråden til å bruke ord som å diktere resultat osv. Det er lov å diskutere det overordnede arbeidsgiveransvaret og hvordan det skal utøves, og det er greit at en statsråd fra Høyre lever godt med større forskjeller, men moderne blir det ikke av den grunn. En av tingene SV har vært opptatt av, er hvordan lønnsutviklingen fordeler seg på kjønn. Vi kan fort ende opp i et system der vi har større rom for lokale lønnsforhandlinger, hvor dette utvikler seg skjevere framover enn det det har gjort. Hva vil statsråden i så fall gjøre for å sikre at det ikke er tilfellet? For jeg håper virkelig at statsråden ikke mener at gjennom den måten man nå legger opp lønnsforhandlingene på – jeg skjønner at statsråden vil ha større lønnsforskjeller ellers – skal det utvikle seg et enda større lønnsgap mellom kvinner og menn.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2018-06-13:
Jeg håper at Fremskrittspartiet er like opptatt av god og trygg eldreomsorg som Arbeiderpartiet, at det bygges nye omsorgsplasser og kommunene får hjelp til å bygge ut moderne eldreomsorg i hele landet, at man satser på de ansatte og gir muligheten til ny kompetanse, at det ansettes mye nytt helsepersonell, og at det bygges nye sykehjemsplasser i hele landet. Fremskrittspartiet lovet at det ikke skulle stå på penger når de kom inn i regjeringskontorene. Statlig øremerking har endt opp med en forsøksordning som er dårlig mottatt, inkludert høyrestyrte kommuner. I panikk for nok et løftebrudd velger Fremskrittspartiet å øke rammene for kun de seks kommunene som er med, men legger opp til nullvekst for hele Kommune-Norge. Er det slik å forstå at Fremskrittspartiets valgløfte om god eldreomsorg har gått fra god eldreomsorg til folk flest, til kun til noen få?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2018-06-13:
Vi er heldige som bor i et land som Norge, et sterkt velferdssamfunn der vi skal løfte i flokk, der vi skal ta vare på hverandre, og vi lykkes gjennom et sterkt fellesskap. De som har vært med på å bygge dette fantastiske velferdssamfunnet, er landets seniorer. De har lagt grunnlaget for at framtidige generasjoner kan bo i, leve i og bli gamle i et av verdens beste land – forutsatt at dette stortinget fortsetter sin historiske tradisjon med å satse på fellesskapet. Det blir flere eldre eldre i Norge, og det er et kvalitetstegn for et land at folk har det bra og lever lenger. Flere eldre vil bo hjemme lenger, de vil være sjef i eget liv, men vil være trygge på at de får hjelp av hjemmetjenesten når de trenger det. Så vil det komme en tid da man har behov for flere heldøgns omsorgsplasser, en hverdag som skal preges av aktivitet, livsglede og helsehjelp, ikke en hverdag som skal være preget av å være et oppbevaringssted. I Norge må vi bygge ut eldreomsorgen. Det vil trenges flere møteplasser der vi tar kampen mot ensomhet på alvor, der eldre som bor i eget hjem, kan fylle hverdagen med aktivitet og et godt måltid i sosialt lag. Det handler om livsglede, og det handler om å forebygge. Kommune-Norge må bygge ut heldøgns omsorgsplasser som møter det reelle behovet. Og kommunene må tenke nytt, slik som min by Drammen gjør, der man skal bygge nye helsesentre med omsorgsboliger, sykehjemsplasser og bydelssentre som tilbyr meningsfylt innhold i hverdagen for alle seniorer. Kampen mot ensomhet tas på alvor. Skal Kommune-Norge kunne tilby god eldreomsorg, må vi lytte til og satse på de ansatte, hverdagsheltene i helse- og omsorg. Vi trenger å rekruttere mange ungdommer til helsefagyrkene, og vi må beholde dem, og da må de vite at de ansatte skal investeres i. De må ha en hverdag der de har nok kollegaer, der de ikke går hjem med dårlig samvittighet. Da må Kommune-Norge gis økonomiske muskler. For Arbeiderpartiet handler det ikke om festtaler, vi gjør det i praksis. Derfor har vi tvunget regjeringen til nederlag når de ville kutte i tilskuddet til å bygge nye omsorgsplasser. Dersom Høyre og Fremskrittspartiets politikk ble gjennomført, ville bare min by Drammen alene ha tapt mellom 700 og 900 mill. kr. Mens høyresiden nå legger opp til en reell vekst på null og slår seg fornøyd på brystet, vil vi gi fellesskapet 4 mrd. kr mer. Vi vil gi Kommune-Norge muligheten til å bygge ut nye omsorgsplasser og møteplasser og nok folk til å kunne ta vare på våre eldre ved at vi stiller opp for hverdagsheltene, de ansatte, ved å gi dem mer kompetanse, nye kollegaer, og ved at vi gir beskjed til framtidige generasjoner om at det er bare å satse på helseyrkene. Og vi sier følgende: Kvaliteten i et samfunn tegnes ut fra hvordan vi tar vare på våre eldre.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2018-06-13:
SV kan om dagen se ut til å ha et litt uvanlig forhold til utredningsinstruksen. Partiet har i denne saken vært veldig opptatt av å vite hva slags oppgaver regjeringa vil flytte ut til de nye regionene, og har satt en frist som gjør det vanskelig for regjeringa å sende forslaget på høring. I saken om fylkesnavn nylig kritiserte derimot SV regjeringa for manglende høring. Men her velger de altså å gjøre det samme selv. Nok om det. Mitt spørsmål til representanten Andersen er: Ettersom SV er så utålmodig når det gjelder oppgavene regjeringa ønsker å flytte ut, lurer jeg på hva slags konkrete oppgaver som hennes parti ønsker å flytte ut til de nye regionene.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2018-06-13:
Det er mange ting en kunne ha lyst til å kommentere så langt ute i debatten. Jeg er forbauset over at opposisjonen i så liten grad ser ut til å anerkjenne at kommunene faktisk har hatt en inntektsvekst de siste årene, og at dette kommuneopplegget legger godt til rette for gode velferdstjenester, mer bærekraftig samfunnsutvikling og et sterkere lokalt selvstyre. Vi vet alle at det er en mer urolig internasjonal situasjon. Oljeprisen og den demografiske utviklingen gjør at vi går strammere tider i møte. Vi trenger å skape nye verdier og finne bedre løsninger for å utføre velferdsoppgavene. Vi vet også at endringer i demografi og befolkningssammensetning slår ulikt ut i Kommune-Norge, og at forskjellene mellom kommunene når det gjelder kapasitet og kompetanse for å levere gode velferdstjenester, vil forsterkes om vi ikke er villige til å se på strukturen. Det må også opposisjonen ta inn over seg. Når Arbeiderpartiets representant Aasrud refererer til Høyres ordtak «Mennesker, ikke milliarder», er det nettopp et godt eksempel på hvordan vi ved å ta grep sikrer bedre velferdstjenester, mens Arbeiderpartiets eneste løsning ser ut til å være å pøse flere millioner inn i kommunebudsjettet. Jeg tok egentlig ordet for å kommentere Arbeiderpartiets representant Lauvås, som i sitt første innlegg ga uttrykk for at han mener regjeringa sørger så dårlig for kommuneøkonomien at eneste løsning er eiendomsskatt. Da må jeg igjen minne om at det går godt i Kommune-Norge. Det har vi hørt mange eksempler på. Kommunene har handlingsrom, større nå enn i forrige periode. Vi har hørt at vi må tilbake til 1990-tallet for å finne like gode økonomiske resultater, og ROBEK-lista snakker vi ikke mer om. Kommunepolitikerne våre vil alltid ha høyere ambisjoner, og skal ha det, men med det følger også behov for å prioritere. Noen steder er det selvsagt spesielle forhold som skal tas hensyn til, men å trekke den konklusjonen for kommunesektoren som helhet at det er kommuneøkonomien under denne regjeringa som er årsaken til innføring av eller økning i eiendomsskatten, mener jeg, med respekt å melde, er å trekke det altfor langt.
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-06-13:
Jeg er godt fornøyd med at Stortinget er ivrig etter å få være med og gjennomføre regionreformen, som jeg har vært en ivrig tilhenger av lenge, noe også representanten Lauvås er veldig klar over. Jeg deler også synet til representanten Trellevik her. Jeg tror det er viktig at vi tar oss den tid som er nødvendig, så vi får på plass de oppgavene som en på best mulig måte kan løse. Det tror jeg også representanten Lauvås er enig i. Og så synes jeg det er bra at Lauvås nå har blitt entusiastisk til regionreformen. Det gleder mitt hjerte stort, og jeg håper også det fortsetter fra representanten Lauvås.
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-06-13:
Nå skal nå dette behandles før det er klart hvor det blir liggende. Prinsipielt er jeg for at mest mulig blir liggende ute, desentralisert, nærmest mulig innbyggerne, og det er også hele ideen bak regjeringens regionreform. Så synes jeg for så vidt at det er forunderlig, men også gledelig, at representanten Grini nå heier på regionreformen. Det synes jeg er svært gledelig, for det har ikke akkurat skjedd før i denne sal, og hvis Senterpartiet nå, mot formodning, skulle heie enda litt mer, får vi altså et entusiastisk storting. Det gleder mitt hjerte stort, som jeg tidligere også svarte representanten Lauvås.
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-06-13:
Det er ingen tvil om at demografi er en utfordring i en del av våre fylkeskommuner. Det sier også regjeringen selv i proposisjonen som legges fram. Så er det ikke helt riktig det representanten Andersen sa, at vi fikk et partnerskap rundt det da vi sa nei med hensyn til videregående skole i forrige periode. Vi videreførte det den rød-grønne regjeringen da hadde hatt som mantra i åtte år. Det videreførte vi, det er ikke noe nytt der. Men det representanten Andersen har rett i, er at det er kostnadskrevende med de videregående skolene når en ikke har nok elevgrunnlag, og da vil også fylkeskommunene måtte se på hvordan de gjør dette framover. Men det er all grunn til å være på vakt overfor hvordan dette vil utvikle seg framover. Det er jeg helt enig i.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2018-06-13:
For Arbeiderpartiet er det å få bygd flere boliger en viktig oppgave ute i kommunene, særlig i pressområdene. Derfor har vi fremmet et godt forslag i en av våre merknader i kommuneproposisjonen. Vi ønsker å utvide byvekstavtalene til å omfatte flere byområder. Vi forventer at de kommunene som får større statlige kollektivutbygginger, skal forplikte seg til en sterkere koordinering av boligbyggingen, og at økt boligbygging skal tillegges vekt i framtidige prioriteringer av statlige infrastrukturprosjekter i og rundt de største byene. Vi trenger å bygge flere boliger i pressområdene. Hvorfor kan ikke Kristelig Folkeparti støtte dette forslaget?
Monica Mæland (Høyre), 2018-06-13:
Jeg har med interesse fulgt debatten, og Arbeiderpartiets støtte til regionreform og oppgaveoverføring er bra. Det skal jeg ta med meg når jeg i morgen møter Trondheims ordfører, som skal argumentere mot at SIVAs oppgaver flyttes til fylkeskommunene. Når det gjelder skatteoppleggene, har vi nedjustert anslaget nettopp fordi vi vet at det er veldig usikkert hvordan skatteinngangen blir. Skatteinngang er jo en konsekvens av skatteopplegg, og skatteopplegg vedtas i Stortinget. Når det gjøres skattetilpasninger, er de basert på de skattereglene som gjelder. Det denne regjeringen har gjort innenfor skatt i samarbeid med partiene i Stortinget, er jeg veldig fornøyd med. Det har vært helt nødvendig gjennom dramatiske år – jeg føler at man i debatten ikke har tatt inn over seg hvilke år vi legger bak oss – å styrke bedriftenes konkurranseevne og styrke muligheten til å ansette flere mennesker.