Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2017-03-14:
Matjorda er en viktig naturressurs som vi må verne for framtidige generasjoner, og jeg mener at det trengs et sterkere vern enn i dag. Jeg har derfor gleden av å være medforslagsstiller til et forslag om å endre § 112 i Grunnloven, slik at matjordressursene kan sikres grunnlovsvern. I en verden der befolkningen stadig øker, og der klimaendringer i mange områder fører til vanskeligere betingelser for jordbruket, er vi avhengige av å ta vare på mest mulig dyrkbar mark. Dette er også viktig ut fra hensynet til beredskap. Norge er blant de landene i verden som har minst matjord per innbygger, faktisk er under 3 pst. av Norges totalareal dyrket jord. I løpet av de siste 50 årene er over 1 million dekar omdisponert til andre formål enn matproduksjon. Det at matjorda er en så viktig, men likevel begrenset, nasjonal ressurs, tilsier at noe må gjøres. Vi må ta vare på mest mulig matjord for å nå målet om økt norsk matproduksjon. Norge har samtidig svært lite dyrkingsreserver på de beste arealene som egner seg for dyrking av korn. Det er bare om lag 1,3 pst. av totalarealet her i landet som egner seg for dyrking av korn. Gjennom mange år har vi sett at det er et sterkt press mot matjordressursene. De fleste byer og tettsteder i Norge med befolkningsvekst er omkranset av dyrket jord. Mye av den beste jorda ligger der hvor utbyggingspresset er størst. Kombinert med ønsket om en mest mulig samlet utbygging rundt eksisterende byer og tettsteder skaper det utfordringer i arbeidet med å ivareta jordressursene for framtida. Jordvernet står sterkt blant de fleste nordmenn. En undersøkelse som Landbrukets Utredningskontor og Respons gjorde for Bondelaget i 2011, viste at 86 pst. mener det er svært viktig eller ganske viktig å ta vare på matjorda, og 46 pst. ønsker et sterkere vern. Til tross for dette viser statistikken for 2015 fra SSB at det likevel ble omdisponert 12 600 dekar dyrket og dyrkbar jord til andre formål enn landbruk – fordelt på 6 300 dekar dyrket jord og 6 300 dyrkbar jord. Stortinget vedtok høsten 2015 en ambisiøs jordvernstrategi med konkrete mål og tiltak. Stortinget samlet seg om at årlig mål for omdisponering av dyrket mark skulle settes til 4 000 dekar innen 2020. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen foreslo til sammenligning å videreføre dagens mål på 6 000 dekar. For å nå disse målene ble regjeringen utfordret av et samlet storting på å levere på en rekke områder. Blant annet skulle det i revidert nasjonalbudsjett for 2016 legges fram positive virkemidler for kommunene som ville gjøre det enklere å unngå utbygging av dyrket mark. Men regjeringen leverte ikke. Det skulle også etableres et skolerings- og tiltaksprogram for lokalpolitikere i norske kommuner i løpet av 2016 knyttet til ivaretakelse av dyrket og dyrkbar jord. Heller ikke på det området leverte regjeringen. Stortinget ba også regjeringen om å utrede om fylkeskommunen skulle få en større rolle i planarbeidet relatert til jordvern, og vurdere utvidet meldeplikt for kommunene til Fylkesmannen ved omdisponering av dyrket mark, og komme tilbake til Stortinget med forslag i løpet av 2016. På punkt etter punkt savner vi oppfølging fra regjeringen, og derfor var det i forbindelse med fjorårets jordbruksoppgjør et flertall i Stortinget som slo fast at strategien ikke var fulgt opp i tilstrekkelig grad fra regjeringens side. Og da forslaget til ny plan- og bygningslov kom til Stortinget i vinter, lå det forslag der som ville ha svekket jordvernet. Stortinget måtte ta grep og ville at hensynet til jordvern skulle tas inn i loven. Heretter skal det også tas hensyn til jordvern i loven når kommunene gir dispensasjon. Regjeringen argumenterte på sin side med forenkling. Stortingets ambisiøse mål og kravet om et sterkt jordvern så ut til å være glemt. Vi ser også at konsesjonsloven er under press. Konsesjonsloven, med bo- og driveplikt, er etter mitt syn en viktig brikke for å holde matjorda i hevd for framtidige generasjoner. Med Høyre og Fremskrittspartiet i regjering har matjorda ikke fått tilstrekkelig vern. Jeg er derfor glad for at representanter fra flere partier, SV, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, står sammen med Arbeiderpartiets representanter om dette forslaget. Helt konkret foreslås det å endre ordlyden i § 112 i Grunnloven slik at vern av matjordressursene blir spesifikt nevnt i paragrafen. Ny ordlyd blir som følger: «Naturens ressurser, herunder matjordressurser, skal disponeres ut fra en langsiktig og allsidig betraktning som ivaretar denne rett også for etterslekten.» Etter mitt syn vil en grunnlovfesting av vern av matjorda være et viktig bidrag for å sikre matjorda for framtidas generasjoner, og for at vi skal kunne produsere mer mat her i landet i framtida, i tråd med det som er våre målsettinger.