Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-08:
Jeg vil innlede med å takke komiteen for samarbeidet. Komiteen er i stor grad enig i at denne lovendringssaken som vi behandler nå, imøtekommer intensjonen i St.meld. nr. 17 for 2007–2008 Staten og Den norske kirke. Komiteen er også enig i at de foreslåtte endringene i gravferdsloven langt på vei vil bidra til å imøtekomme og legge til rette for viktige behov for å oppfylle trosfriheten og de ønsker og behov som tros- og livssynssamfunnene har i forbindelse med gravferd i et flerkulturelt samfunn. Det foretas nødvendige endringer i kirkeloven som følge av endringene i gravferdsloven og andre endringer, som er begrunnet i andre forhold, som tilpassing til den nye organiseringen av prestetjenesten, som også innebærer at prestene ikke lenger er ansatt i det enkelte sokn, men i prostiet. For å gi større mulighet til å innfri de pårørendes ønsker og ta menneskelige hensyn både når det gjelder tidlig begravelse, og når det gjelder de som trenger noe lengre tid for å gjennomføre denne, går komiteen inn for å utvide dagens frist for kremasjon og gravlegging til senest ti dager etter dødsfallet. Det foreslås en harmonisering med barneloven, slik at dersom barnet har fylt tolv år, skal det høres når det gjelder endring av barnets kirkelige tilhørighet. Politiattest kan utstedes for personer som skal ha visse typer oppgaver, men det vil etter forslaget ikke være en absolutt plikt for arbeidsgiver/oppdragsgiver å kreve politiattest fremlagt i alle slike tilfeller. Tomtefesteinstruksen som ved høyesterettsdom av 12. mai 2010 ble kjent ugyldig, og som dermed er uten betydning, oppheves i saken. I dag er vi med på en historisk endring i forhold til at håndskrevet kirkebokføring, gitt ved forordning av 20. mai 1645, foreslås å kunne bli utført elektronisk, noe som vil spare de lokale fellesrådene for mye tidsbruk. Der partiene har ulike syn og ulike forslag i saken, regner jeg med at de vil ta opp dette selv. Så vil jeg kommentere Fremskrittspartiets syn i saken. I saken foreslås det at politiattest kan utstedes til personer som skal ha visse typer oppgaver i kirkelig sammenheng. Fremskrittspartiet mener på lik linje med mange av høringsinstansene at det skal være et krav om politiattest. For Fremskrittspartiet er det av stor betydning at alle mennesker blir møtt med den respekt og imøtekommenhet av den lokale gravferdsmyndighet som situasjonen krever, når de kanskje er i den mest sårbare og vonde situasjonen som kan tenkes. Å miste sine nærmeste passer egentlig aldri, uansett alder eller helsetilstand. Derfor er vi fornøyd med at endringene i loven ikke er for rigide, men utformet slik at de lokale gravferdsmyndigheter i samarbeid med andre livs- og trossamfunn fremdeles har mulighet for fleksibilitet i forhold til å være imøtekommende og gi likeverdige muligheter til verdig gravferd uavhengig av tradisjon og livssyn. Samtidig mener vi at i de tilfeller der kommunen ikke har særskilte tilrettelagte graver, er det denne som skal dekke kostnaden direkte, ikke fellesrådet, som da kan få svekket sitt budsjett til annen kirkelig virksomhet. I saken her vedtas det at kremasjon innføres som en normalordning, og sånn sett likestilles kremasjon med kistegravlegging. Samtidig opprettholdes den urimelige forskjellsbehandlingen at det må betales privat for dette. Fremskrittspartiet går inn for å fjerne lovfestingen av at det kan kreves avgift for kremasjon. Dermed blir det en reell valgmulighet og likebehandling mellom disse to gravferdsformene. Fremskrittspartiet vil heller ikke, som noen andre partier vil, gi mulighet for å åpne for at det kan tas betaling for begge gravferdsformer. For Fremskrittspartiet er det viktig å konstatere at selv om det i lovverket ikke lenger skal hete kirkegård, er det opp til den lokale kirken selv å avgjøre hvilket navn de vil bruke. Hensikten med denne saken er å tilpasse gravferdsloven til alle trossamfunn, men tross alt tilhører majoriteten av landets befolkning den kristne tro, og for mange er det viktig at gravlegging skjer i vigslet jord. Vigsling, som innebærer tekstlesing om døden og oppstandelsen og forbønn om vern av kirkegården og dem som hviler der, er som sagt av stor betydning. Derfor må det ikke reises tvil om at det kan gjennomføres en vigsling i tillegg til annen seremoni når en ny gravplass tas i bruk. Derfor foreslår Fremskrittspartiet at vigsling må stå i klartekst i loven. Jeg konstaterer at flertallet ikke vil gi samme nasjonale verdighet til nordmenn som falt under krigen, som det gis til utenlandske krigsgraver. Dette kan medføre at det om noen få år kun vil være et fåtall norske krigsgraver igjen. Dermed fremmer jeg de forslagene som Fremskrittspartiet alene eller sammen med andre har i saken.