trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-08:
La meg først si at jeg slutter meg til representanten Engers uttalelse om at det er hyggelig at vi her skaper flertall for mange gode forslag, mange ambisiøse forslag, sånn at man innen kulturminneforvaltningen får en bedre praksis framover enn det meldingen viser har vært status fram til nå. Så merket jeg meg at statsråden i sitt svar til meg sa at når vi hadde satt 2014 som et mål, så hadde vi tenkt på et tall. 2014 er altså 200 år etter at Grunnloven ble vedtatt i 1814, så vi hadde absolutt ikke tenkt på et tall, vi hadde regnet oss fram til et tall. Så spurte vi departementet om hva som måtte til for at vi skulle kunne klare å oppnå det innen da, både i forhold til økonomiske og kompetansemessige tiltak, og har ut fra det vurdert det som fornuftig å gå inn for det som et mål, sånn at vi kan oppgradere satsingen på kulturminner. St.meld. nr. 8 for 1999-2000 om rikets miljøtilstand ble framlagt av Bondevik I-regjeringen, og i den meldingen står det at de tre målene skal oppfylles innen 2004, 2008 og 2010. Den er altså bakgrunnen for at vi har vedtatt miljømål på kulturminneområdet – de ble vedtatt i år 2000. Det var altså etter forslag fra Bondevik I-regjeringen, og Regjeringen støttet også det som stod i innstillingen. Så mitt spørsmål til statsråden må da bli: Tenkte Bondevik I-regjeringen bare på et tall når de satte de målene, eller var det på bakgrunn av behovsanalyser fra Riksantikvaren? Det er sagt at dette er en dramatisk situasjon for kulturminnene, og at noe må gjøres. Det er en oppfatning jeg deler, men den sittende regjeringen har hatt ganske god tid på seg. Den har sittet i fire år, den har lagt fram fire statsbudsjetter og fire reviderte budsjetter. Det siste reviderte budsjettet toppes altså med et kutt på 120 000 kr i Riksantikvarens drift. Så mitt spørsmål, som jeg gjentar, til statsråden er: Hvorfor har ikke Regjeringen gjort noe tidligere? Hvorfor har ikke Regjeringen gjort noe for å avverge den situasjonen vi nå er kommet opp i, og hvordan har Regjeringen fulgt opp miljømålene som ble fastsatt i 2000 – har de vært styrende for Regjeringens politikk på kulturminneområdet? Jeg håper at statsråden ikke henger seg opp i 2014, som han gjorde i svaret til meg i stad, men at han heller svarer på de konkrete spørsmålene og utfordringene jeg har gitt ham.
Jørund Leknes (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-08:
Jeg må konstatere at statsråden ikke besvarer mitt spørsmål. Spørsmålet mitt var altså hvordan Regjeringen hadde fulgt opp de målene som ble vedtatt i år 2000, hvordan dette hadde blitt fulgt opp i budsjetter, og hvordan Regjeringens politikk hadde vært betinget av det. Jeg er egentlig litt overrasket over det, men jeg vil bare konstatere at det vi gjør i dag, er et stort løft for kulturminnene, med 1,4 milliarder kr ekstra til Kulturminnefondet. Vi får håpe at også den sittende regjeringen er i stand til å følge opp det hvis de, mot formodning, skulle vinne valget. Men jeg konstaterer at statsråden ikke svarte på det konkrete spørsmålet mitt: Hva har Regjeringen gjort for å følge opp målene som ble vedtatt i 2000, og hvorfor har man klart det så dårlig?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2005-06-08:
Senterpartiet er med på forslaget, men vi har kommet med en liten merknad under, hvor det heter: «Senterpartiet mener imidlertid at strategien ikke kun skal utarbeides i henhold til sektorprinsippet.» Bakgrunnen for det er at hvis det bare skal tas hensyn til sektorprinsippet, skulle jeg gjerne se hvor mye penger som måtte legges inn i ett enkelt budsjett for å få det til. Derfor mener jeg det er viktig at vi tenker sektor, men vi må også trekke inn flere områder. Det er også i meldinga lagt opp til at f.eks. kulturminnefondet – og det utvides mye nå – kan ta seg av noen kirker. Dessuten veit vi at Riksantikvaren har et eget program for stavkirkene. Det er veldig bra. Jeg tror det er vesentlig at det er mange kanaler; det er nødvendig for at kirkene skal bli ivaretatt. Vi har tross alt et etterslep der på opp mot 9 milliarder kr.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2005-06-08:
Jeg regner meg som ganske realistisk, og slik sett er det hyggelig at jeg på en måte blir nevnt i en slik sammenheng. Når vi ønsker å forskyve målet om vedlikehold fra 2020 til 2014, kan man si at det var litt «tenk på et tall», men det tror jeg også 2020 var. For i forrige rapport om rikets miljøtilstand stod det at et årlig tap i 2008 ikke måtte overskride 0,5 pst. Det er nå på nesten 1 pst. Nå ønsker man å flytte målet til 2020, og vi vil møtes litt på halvveien og sier 2014. Jeg tror ikke det er så veldig urealistisk. Riksantikvaren sier at det skal koste mellom 40 og 50 mill. kr mer å gjøre det slik. Det kan godt være i første omgang. Men samtidig går forfallet veldig fort, og det er klart at det er billigere å forebygge forfallet. Det blir mindre å restaurere.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2005-06-08:
Det er riktig som Korsberg sier, at Fremskrittspartiet og Senterpartiet i mange saker i denne perioden har stått sammen når det gjelder å hegne om privat eiendomsrett. Jeg føler nok også at sjøl om man er med på hele dette vedtaket, går ikke det imot privat eiendomsrett, slik Korsberg i grunnen legger opp til i innlegget sitt. Vi kommer til å stemme slik vi har forutsatt at det skal gjøres. Så dette vil vi eventuelt komme tilbake til, og det tror jeg vi får rikelig anledning til. Det er svært lenge til biomangfoldloven, som han vel sikter til, skal opp i Stortinget, og vi vil komme tilbake til den når den tida kommer.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2005-06-08:
Det var vel å tøye det jeg sa i stad litt langt, å si at jeg tenkte på et tall, som statsråden sa. I Dagens nasjonale mål for kulturminnepolitikken stod det faktisk at tap av kulturminner innen 2008 ikke skulle overskride 0,5 pst. årlig. Så hvem som tenker på tall her, kan vel være hipp som happ. Det jeg egentlig skal spørre om, omhandler kirkene. I kulturminnemeldinga sies det at Kirkens arbeidsgiverorganisasjon har kostnadsberegnet istandsetting av kirkene til 7–8 milliarder kr, og det er mye penger. Kulturminnemeldinga åpner for at kirker kan få midler fra Kulturminnefondet, og Riksantikvaren har tatt ansvar for stavkirkene. Det er lagt opp til flere typer finansieringsmåter, men i brev undervegs i behandlinga har vi fått beskjed fra statsråden om at sektoransvaret skal vektlegges tydelig. Hvis det skal tillegges Kommunaldepartementet, skal det svært mye penger til. Da blir mitt spørsmål: Hvordan vil statsråden takle dette?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2005-06-08:
Jeg syns det er hyggelig å være her i dag, og være med i denne debatten. Den viser at vi er uenige om detaljer, men i store trekk er det veldig mye enighet. Det syns jeg er viktig og hyggelig når det gjelder ei melding som skal løfte oss litt, og når det kanskje er 18 år til neste gang vi skal behandle ei slik melding. Jeg skal passe på å si litt om ting som det ikke ble flertall for for Senterpartiet. Dette med skatte- og avgiftslette ble det ikke flertall for. Senterpartiet har tidligere i et Dokument nr. 8-forslag foreslått å gi generelt fritak fra å betale merverdiavgift for arbeid på fredede bygninger og anlegg i privat eie. Det ble nedstemt den gangen, og vi tok det opp igjen nå i forbindelse med kulturminnemeldinga. Bakgrunnen for det er at det er veldig mange eiere som syns at dette er ei god ordning. Den er ubyråkratisk, og det er et meget treffsikkert virkemiddel. Jeg kan også nevne at i utlandet er dette med skattelette og avgiftslette ganske vanlig på disse områdene. Det gjelder både Danmark, Finland, Storbritannia, Nederland og Frankrike – land som vi liker å sammenlikne oss med i ulike sammenhenger for tida. Så det er synd at vi ikke nådde fram, men vi får eventuelt komme tilbake til dette seinere igjen. Så er det én ting til, og det er dette med forslag til vedtak i I. Jeg er glad for at det ble flertall for å utrede behovet for å innføre nye erstatningsregler i kulturminneloven. Bakgrunnen for at den har blitt sett sammen med denne NOU-en i naturmangfoldloven, eller biomangfoldloven som mange kalte den før, er at begge lovverk inneholder ei drøfting av erstatningsregler. Det er derfor grunn til å se disse i sammenheng, for det finnes selvfølgelig en del fellestrekk mellom ulike typer vern. Så kan jeg i den sammenhengen berolige representanten Korsberg med at jeg gjerne tar den debatten når den tida kommer – men det blir ei stund til. Jeg vil be om at I i forslag til vedtak deles, slik at det blir mulighet til å stemme over bare første ledd.
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Sektoransvaret er et gjennomgripende prinsipp i norsk statsforvaltning som tilsier at sektorene skal ta ansvar for sitt område. Det er derfor interessant å observere at Senterpartiet i innstillingen ikke ønsker å være med på å be Regjeringen utarbeide en strategi for hvordan fredede og verneverdige kirker kan sikres et forsvarlig vedlikeholdsnivå dersom det er bygd på sektorprinsippet. Betyr dette at Senterpartiet ser bort fra sektorprinsippet i all norsk forvaltning, eller er det slik at dette bare gjelder for fredede og verneverdige kirker? For det er nemlig slik at i forrige sak som ble behandlet i denne salen, var Senterpartiet med på følgende forslag til vedtak: «Stortinget ber Regjeringen legge fram en helhetlig sektorovergripende handlingsplan, der det nærings- og innovasjonspolitiske virkemiddelapparatet brukes aktivt for å sikre en bedre utnyttelse av det potensialet som ligger i skjæringsfeltet mellom kultur og næring.»
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Jeg vil også få lov til å takke både saksordføreren og de andre partiene i komiteen for et godt og konstruktivt samarbeid. Det er alltid morsomt å jobbe med saker som er interessante, og å få til et godt samarbeid. Når det gjelder spørsmålet fra representanten fra Høyre, er det helt riktig det hun sier. Men det er slik at en plan utarbeidet på et faglig grunnlag trenger også en nasjonal status. Det kunne vært greit at man da laget en nasjonal plan for vern av fartøy – på bakgrunn av den faglige planen som er utarbeidet av Riksantikvaren.
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Representanten Korsberg er veldig opptatt av at man skal lytte til de råd man får, og så gjennomføre det. Jeg har lyttet til råd angående ulv i ganske mange år nå. Dette stortinget har ikke ønsket å lytte til de rådene. Derfor er man politiker på fritt grunnlag – i forhold til partiprogrammet. Når det gjelder Arbeiderpartiets program i forhold til skatte- og avgiftslette – og momslette for den saks skyld – mener vi at direkte tilskudd og lovverket er den beste måte å få til en utvikling på. Der er det kanskje en forskjell i forhold til Fremskrittspartiet, som på alle måter ønsker å gi avgiftslette og skattelette. Men det er ikke sikkert man får til den utviklingen som man ønsker, allikevel.
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Jeg må si at jeg føler at det er litt underlig at kommende regjeringspartnere – kanskje – skal føre en forliksdebatt eller kampsaksdebatt fra Stortingets talerstol. Jeg har ikke lyst til det. Men jeg kan si litt om hvorfor vi har valgt 2020 framfor 2014. Det har vi rett og slett gjort etter anbefaling fra Riksantikvaren, om at det er greit å bevilge penger, men det medfører ikke at vi får den kompetansen i håndverkssystemet som vi trenger for å få gjennomført den restaureringen og det fredningsarbeidet vi skal utføre fram til 2014. Vi har her, som vi gjør i veldig mange saker, lyttet til fagekspertisen og valgt å se på rådene som viktige og gode i forhold til å få til en god løsning fram mot 2020. Vi synes det er bedre enn å bryte løftet vårt hvis vi eventuelt kommer i regjering.
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Kulturminnefondet er et viktig supplement til statlig bevilgning til bevaring av kulturminner, og i statuttene til fondet står det at de skal bidra til et samspill mellom offentlige og private midler for å sikre et mangfold av kulturminner og kulturmiljøer. Det står også at fondet skal stimulere til samarbeid mellom eiere og næringsliv og derved også utløse privat kapital. Dette er jo midt i blinken for Høyre ut fra deres politikk. Det er til og med utnevnt en tidligere Høyre-ordfører i stillingen som styreleder i Kulturminnefondet. Og så går Høyre imot å utvide Kulturminnefondet med 1,2 milliarder kr. Synes ikke Høyre at det i denne saken er problematisk ikke å støtte dette, som jo er deres politikk?
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Jeg hører at representanten fra SV har et økt ambisjonsnivå når det gjelder kulturminnevern, og derfor har også SV – og Senterpartiet – gått inn for å framskynde målet om å minimalisere tap av årlige kulturminner, fra 2020 til 2014. Jeg skjønner utålmodigheten, jeg skjønner forsøket på å redde kulturminner. Arbeiderpartiet skulle gjerne vært med på å gjøre det, men politikk er ikke bare å ville, det er også avhengig av at det er mulig å gjennomføre. Representanten snakket om at kompetanseløp ikke tok ni år. Men det er faktisk slik at på dette området er det ikke bare skoleutdanning som hjelper, det er også erfaring. Det kan være vel så viktig. Derfor vil jeg gjerne spørre representanten fra SV om han er helt sikker på at denne målsettingen for kulturminnevern kan oppnås. Eller står vi foran enda en brutt løfte-politikk?
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
I innstillingen på side 12 står det: «Samtidig mener komiteen at staten gjennom sitt sektoransvar i tillegg må bidra mer økonomisk også til vedlikehold av andre kulturhistorisk verdifulle kirker, herunder steinkirker fra middelalderen.» Siden kirken er en vesentlig kulturforteller i vårt samfunn, er det viktig å få den til å fortelle. Min erfaring er at når et departement skal ha ansvar, er det mulig å få til ting. Når to departementer skal få til noe sammen, er det vanskelig – og når tre departementer skal få det til, er det umulig. Her er det tre departementer som er inne og som skal øke den statlige bevilgningen til kirker. Hvordan har miljøvernministeren tenkt å få til det?
Leif Frode Onarheim (Høyre), 2005-06-08:
Representanten Enger har gjort en god jobb som saksordfører, men har til min skuffelse i innstillingen slått seg sammen med SV i kritikk av Regjeringen for å forskyve fristen når det gjelder målene om tap av kulturminner. Med Senterpartiets erfaring fra ulike Regjeringers budsjettprosesser og partiets ambisjon om å komme tilbake i regjering, er spørsmålet om ikke representanten Enger ser at det nå er viktig å ha realistiske forutsetninger og planer for å nå målene.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-08:
I forbindelse med romertallsforslag II, som for øvrig også må splittes opp under voteringen, slik det framgår av innstillingen, er det en samlet komite, alle unntatt Arbeiderpartiet, som er med på den første delen. Den andre delen ønsker ikke vi å støtte, rett og slett fordi det kan være med på å svekke den private eiendomsretten. Og nettopp Fremskrittspartiet og Senterpartiet er vel de partiene som her i salen har kjempet sterkest for den private eiendomsretten. Senterpartiet ønsker at man skal se på erstatning i forbindelse med en NOU som kommer. De innspillene vi har fått så langt når det gjelder den NOU-en, er at den er med på å svekke den private eiendomsretten, som det framgår av våre merknader i innstillingen. Hvorfor tar Senterpartiet sjansen på å svekke den private eiendomsretten? Vi har jo god erfaring med at denne regjeringen gjør nærmest hva den kan for å svekke den private eiendomsretten.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-08:
Man skal styrke kulturminnepolitikken, ble det sagt. Det er jeg selvfølgelig helt enig i – det er hele komiteen. Hvis man tar utgangspunkt i de høringene som vi hadde, ville vel nærmest samtlige gjøre det, og samtlige ville styrke den gjennom skatte- og avgiftsfritak når det gjelder fredede bygninger i privat eie, som omfatter ca. 60 pst. Da er spørsmålet: Hvorfor vil ikke Arbeiderpartiet lytte til de råd de får, slik at man får et bredt vern? Jeg må si at jeg er skuffet over Arbeiderpartiet, som slår seg i lag med regjeringspartiene når det gjelder fartøyvern. Vi har dårlig erfaring med regjeringspartiene og fartøyvern. I budsjettframlegget gjør de nærmest hva de kan for å saldere den posten – heldigvis fikk vi styrket den. Jeg lurer på hvorfor Arbeiderpartiet slår seg i lag med regjeringspartiene for å radere ut fartøyvernet i Norge.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-08:
Jeg vil bare fortsette litt med Kulturminnefondet, som hadde en avkastning på 13 mill. kr. Det er jo ikke akkurat noe å rope hurra for. Overskuddet på revidert statsbudsjett, var vel på 60 milliarder kr, så man har litt å gå på, særlig hvis det er slik som representanten Meling sier, at det har gitt svært gode resultater. Det står også i meldingen at dette kan gi en avkastning på 1 000 pst. Jeg må si at jeg er ganske forundret over at Høyre ikke kan gå med på å styrke Kulturminnefondet, hvis det er slik at de faktisk mener at dette gir en avkastning på 1 000 pst. Jeg tror ikke det finnes noe annet sted man kan investere midler og få en slik avkastning. Det vil man få her i Norge, og i mange tilfeller vil man få det i distriktene. Så jeg må si at jeg skjønner ikke hva Høyre tenker på i denne saken heller.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-08:
For oss i Fremskrittspartiet er det viktig at man ikke har en budsjettbehandling to ganger i året. Revidert er altså en revidering av statsbudsjettet, og vi forholder oss til akkurat den biten at man har en revidering av budsjettet. Det er ikke slik at vi gjør som kanskje en del andre partier, at man legger inn en del nye tiltak for å ha et såkalt godt valgkampbudsjett å gå ut fra. Vi forholder oss til at det er en revidering av budsjettet, og vi tar de store grepene i forbindelse med de ordinære budsjettbehandlingene.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-08:
«Dramatisk» er jo et ganske sterkt ord. Situasjonen er ikke ny. Kulturminnevern har jo ikke dukket opp helt tilfeldig i denne saken, det er noe man har behandlet gjennom de årlige budsjettbehandlingene. Vi har sagt hva vi mener om den situasjonen i så måte, på samme måte som alle de andre partier har gjort det. Uten at jeg husker helt konkret hva SV har sagt i forbindelse med den saken, har det vel ikke vært brukt så sterke ord. Når det gjelder fartøyvern, er jo det i en spesiell situasjon. Klarer man ikke å ivareta fartøy – enten det ligger på land, eller om man har det på sjøen – går prosessen mot at man taper dette kulturminnet, mye fortere enn den gjør når det gjelder en bygning. En bygning har man lengre tid til å restaurere og vedlikeholde. Den tiden har man ikke når det gjelder vern av fartøy, og Norge er en sjøfartsnasjon – enn så lenge.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-08:
Når det gjelder å følge opp Kulturminnefondet, skal ikke jeg svare for de andre partiene som utgjør flertallet, men jeg skal svare for Fremskrittspartiet, og det er at vi skal følge det opp. Men når det er sagt, er jeg mye mer i tvil om Regjeringen kommer til å følge opp den politikken som Stortinget i dag vedtar. Vi har en rekke eksempler på at ikke bare miljøvernministeren, men også en rekke andre ministere ikke har fulgt opp den politikken Stortinget har vedtatt. Men jeg skal i hvert fall bare garantere for meg selv. Fremskrittspartiet skal selvfølgelig følge opp den politikken vi står for, og det regner jeg for så vidt med at andre partier også gjør. Men det som gjør meg litt usikker, er representanten Siri A. Meling, som forteller at her har man to typer penger. Man har noen penger når man er i opposisjon, og så har man ikke de pengene når man er i posisjon. Det er jo interessant å vite dersom det skulle bli et regjeringsskifte og Høyre skulle komme i opposisjon.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-08:
Statsråden sa at han hadde lagt vekt på å få fram en ærlig melding. Da kan man selvfølgelig stille spørsmålet: Hva med de andre meldingene som er lagt fram? Det skal jeg ikke gjøre. Men jeg er i alle fall glad for at han har lagt fram en ærlig melding, og da får jeg kanskje også noen ærlige svar på det jeg har tenkt å spørre om. Statsråden var også inne på dette med økonomisk prioritet. Da kan man stille spørsmål om hvorfor man skal tro mer på Regjeringen nå enn ved framleggelsen av statsbudsjettet. For det var ikke akkurat en styrking av kulturminnevernet statsråden gjorde der, da han raserte posten for fartøyvern. Det står også i meldingen: «Den årlige oppfølgingen vil avhenge av budsjettsituasjonen.» Da har man helgardert seg. Da vil jeg bare spørre: Vil man nå oppleve en rasering av kulturminnevernet, vil man oppleve en videreføring eller vil man oppleve en styrking – ikke i ord, men i konkrete midler? Det er faktisk penger dette gjelder.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-08:
Jeg har bare behov for å få avklart hva som er dagens og kanskje morgendagens politikk når det gjelder CO2-håndtering, for i innstillingen står det: «Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet ønsker å legge til rette for, ikke pålegge, utbyggere å benytte teknologi for CO2-håndtering. Det skal derfor etter disse medlemmers mening ikke stilles som krav verken for de gitte eller fremtidige konsesjoner.» Vi får det til å henge lite sammen med det Arbeiderpartiet har gjort tidligere, for i innstillingen til klimameldingen står det at «ytterligere konsesjons- og utslippstillatelser til gasskraftanlegg kun gis til gasskraftanlegg basert på CO2-håndtering». Så her er det jo en voldsom sprik når det gjelder hva man egentlig mener, og jeg vil gjerne at Arbeiderpartiet rydder opp og klargjør hvorfor man eventuelt har fått en helt ny politikk på dette området.
Siri A. Meling (Høyre), 2005-06-08:
Først av alt vil jeg takke Arbeiderpartiet og representanten Fossum for et godt samarbeid i forbindelse med kulturminnemeldingen. Vi står sammen om hovedlinjene når det gjelder hvordan kulturminnepolitikken bør være framover. For Høyre er det viktig at vi på den måten også gir en forutsigbarhet, ikke minst til alle private eiere av kulturminner her i landet. Norge er en stor kystnasjon. Både i meldingen og i innstillingen fra komiteen understrekes betydningen av økt fokusering på ulike deler av vår kystkultur. Arbeiderpartiet er en del av det flertallet som i en merknad sier at det er nødvendig å utarbeide en nasjonal verneplan for fartøy der det framgår hvordan en kan ta vare på et representativt utvalg av fartøy. Regjeringspartiene på sin side henviser imidlertid – i en merknad der Arbeiderpartiet er med – til at dette allerede foreligger gjennom Riksantikvarens fartøyvernplan. Dette er et faglig grunnlagsdokument, utarbeidet i samarbeid med bl.a. Fartøyvernforeningen, for å kunne foreta nødvendige vurderinger og prioriteringer av tiltak på feltet. Hvorfor mener Arbeiderpartiet at det er nødvendig å utarbeide en ny nasjonal verneplan for fartøy?
Siri A. Meling (Høyre), 2005-06-08:
Det er riktig, som det har vært sagt fra talerstolen av flere i dag, at Kulturminnefondet kan vise til svært gode resultater, og at det er en viktig stimulans overfor eiere av kulturminner. Nå er det slik at Kulturminnefondet ble opprettet i denne regjeringsperioden, hvor også Høyre har sittet i regjering. Jeg er veldig stolt av at der mange snakket, der handlet Høyre og Regjeringen og fikk på plass et kulturminnefond. Så er det nok slik at når partier er i opposisjon, viser det seg i mange tilfeller – også her – at en kanskje har lettere for å bruke penger. Det som Høyre og Regjeringen varsler, er at vi ønsker en opptrapping av fondet, nettopp fordi vi ønsker å styrke kulturminnevernet og Kulturminnefondet. Men beløpene får vi komme tilbake til i framtidige budsjetter.
Siri A. Meling (Høyre), 2005-06-08:
Nå er det vel kanskje slik at vi gjerne ser det vi vil se. Og det eksemplet som var brukt i meldingen, om en avkastning på 1 000 pst. i forhold til innsatsen på et kulturminne, er vel neppe representativt for alle kulturminner. Samtidig er det viktig å ha det fokuset som meldingen har, på verdiskapingspotensialet basert på kulturminnene våre. Derfor er jeg også veldig glad for det som er varslet i forhold til et verdiskapingsprogram, nettopp for å kunne utnytte potensialet bedre i kulturminnene, og at dette programmet også skal ha kystkultur i fokus. Når det gjelder avkastningen på 13 mill. kr: Ja, også Høyre skulle gjerne sett at vi hadde mer midler til disposisjon, men alt handler om prioriteringer. Det som er bra, er at meldingen viser at vi – ikke bare Høyre og regjeringspartiene, men tverrpolitisk – har ambisjoner i forhold til kulturminnepolitikken framover. Det synes jeg er positivt, selv om noen er mer utålmodige enn andre når det gjelder fondets oppbygging.
Siri A. Meling (Høyre), 2005-06-08:
Nå viser jo resultatene av Regjeringens politikk at det hjelper å ha en fornuftig økonomisk politikk også i forhold til sysselsetting, i en tid hvor pilene peker opp både når det gjelder bedriftenes resultat, sysselsetting og produksjonsvekst. Det skyldes ikke minst den økonomiske politikken denne regjeringen har ført. Det er riktig som det er sagt, at en satsing innenfor kulturminnefeltet har ringvirkninger når det gjelder verdiskaping og sysselsetting. Det er et viktig aspekt. Kulturminnene er viktige i forhold til fortid, forståelse for nåtid og signaler for framtid som på en måte ikke har direkte med økonomi å gjøre. Men samtidig er det økonomiske verdiskapingspotensialet viktig. Så igjen: Vi ønsker å styrke Kulturminnefondet. Regjeringen og Høyre signaliserer ikke noe annet. Jeg vil fremdeles påstå at eksemplene viser at det er lettere for en opposisjon å bruke penger enn det er for regjeringspartier i ansvarlige posisjoner.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-08:
Fortid formar framtid, sa representanten frå Arbeidarpartiet, og det er me einige om. Derfor er det svært viktig at me held eit høgt tempo når det gjeld å ivareta våre kulturminne. SV er glad for at Arbeidarpartiet nærmar seg SV i kulturminnepolitikken, og at ein er med på mykje av det som SV tidlegare har vore åleine om. Det lovar godt for det raud-grøne alternativet til hausten. Men det er ei utfordring som står att. Representanten Fossum seier at kulturminne forsvinn i raskt tempo. Likevel vel Arbeidarpartiet å gå inn for denne regjeringas mangel på ambisiøse mål når det gjeld tap av kulturminne. Ein godtek altså målet om 2020. Derfor vil eg utfordra Arbeidarpartiet som komande partnar i ei raud-grøn regjering: Vil det vera ei kampsak å kjempa mot SV og Senterpartiets mål om 2014?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-08:
Lat meg starta med å takka saksordføraren for innsatsen, både som saksordførar og som stortingsrepresentant. Som me alle veit, kjem ho ikkje tilbake til Stortinget – sannsynlegvis på grunn av eit visst miljøengasjement. Verken rikets miljøtilstand eller Arbeidarpartiets miljøtilstand er heilt på topp. Med unntak av nokre saker, som blir illustrerte her i dag, har Arbeidarpartiet faktisk bidrege til å svekkja miljøtilstanden i Noreg, bl.a. på energifeltet. Men saksordføraren skal ha takk for at ho har prøvd å betra miljøtilstanden både til riket og til Arbeidarpartiet. Innan miljø- og energispørsmåla er det jo ofte sånn at AUF og enkeltrepresentantar på Stortinget er mest einige med SV. Kva anbefalingar trur representanten ho vil gje i forhold til den jobben ho skal inn i i Naturvernforbundet? Er Arbeidarpartiet det rette miljøpartiet?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
I Arbeiderpartiet er vi glad for den støtten vi har fått fra Fremskrittspartiet til å øke Kulturminnefondet med 1 milliard kr i neste periode. For Arbeiderpartiets del er det veldig viktig å vise den viljen i forhold til at en skal satse på å bevare kulturminnene våre, og vi har derfor allerede varslet at vi vil legge inn 200 mill. kr nå i revidert budsjett for å starte den opptrappingen som Fremskrittspartiet altså er med på å starte i forbindelse med denne meldingen. Så spørsmålet mitt blir egentlig om Fremskrittspartiet også vil sørge for at dette blir fulgt opp i behandlingen av revidert budsjett, eller om det faktisk er slik at Fremskrittspartiet har to forskjellige former for penger?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Til en tidligere replikk i dag fra Grethe Fossum sa representanten Siri Meling at regjeringspartiene ville øke Kulturminnefondet, men hun ville ikke tallfeste det. Til en annen replikk, fra meg til representanten Korsberg, sa Korsberg at de ikke behandler budsjettet to ganger i året, og derfor kunne de ikke støtte Arbeiderpartiets forslag om å øke Kulturminnefondet med 200 mill. kr nå i revidert budsjett. Regjeringen har lagt inn en økning av Kulturminnefondet i revidert budsjett. Det er altså OK for Fremskrittspartiet når Regjeringen gjør det, men ikke når Arbeiderpartiet kommer med forslag om det. Det synes jeg er litt skuffende. Mitt spørsmål til representanten Ljones blir: Vil Kristelig Folkeparti følge opp det forslaget som vi har fremmet til revidert budsjett i forhold til å øke Kulturminnefondet, for å vise den positive viljen som trengs for en økning av dette fondet?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Jeg er glad for at statsråden presiserer at han lytter til faglige råd. Som jeg var inne på i mitt innlegg, har vi fått brev fra Bredalsholmen Fartøyvernsenter i Kristiansand, der Riksantikvaren og fagfolk sier at de skulle få 2 mill. kr mer – ut fra det som det var behov for innen fartøyvernet ved det verftet. Og da er jeg skuffet over at statsråden ikke gjennom revidert budsjett følger opp de faglige rådene som han åpenbart må ha fått fra Riksantikvaren, når det gjelder fartøyvern. Mener statsråden at det er holdbart på den ene siden i et replikkordskifte å si at han lytter til faglige råd, og på den andre siden ikke gjør det i forbindelse med revidert budsjett? Hva vil statsråden gjøre for å forhindre slike situasjoner, der man nå blir nødt til å permittere folk på grunn av at de lovnadene, hvis man kan kalle det det, som de har fått fra Riksantikvaren, ikke blir fulgt opp?
Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Jeg vil gjerne fortsette på fondsoppbyggingen. Jeg er veldig glad for at det fondet som denne regjeringen la fram, får så mye oppmerksomhet i denne debatten. Det at vi skal bygge dette opp gradvis, er noe Regjeringen stiller seg bak. Det vi er skeptiske til, er å tallfeste i behandlingen av en melding noe som vi mener prinsipielt hører hjemme i behandlingen av et budsjett. Men jeg har lyst til å stille Korsberg et spørsmål i forhold til en merkelig konstellasjon som dette flertallet utgjør. I hvilken grad tror Korsberg det er realistisk at dette er et flertall som vil komme til å gjenspeile seg i budsjettsammenheng når de virkelige budsjettene skal legges? Han har jo allerede sådd tvil om Arbeiderpartiet har så mye penger når de kommer i regjering, han har altså sådd tvil om dem som stiller seg bak dette flertallsforslaget. Hvor realistisk mener Øyvind Korsberg da at dette egentlig er, selv om det har en god intensjon?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2005-06-08:
Jeg tror vi fortsetter litt på samme sak. Høyre, Kristelig Folkeparti, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet slutter seg, som kjent, til Regjeringens mål om en tiltakspakke for kulturminnevernet, med en måloppnåelse i 2020. Det gjør vi fordi vi anser dette som et realistisk mål. Nå har vi hørt SV, som går inn for at samme mål skal nås innen 2014. Riksantikvarens faglige anbefalinger overhøres totalt av SV. Han har som kjent vist til en behovsanalyse, og bygger også på realistiske mål om å bygge opp denne kompetansen. Det er altså ikke bare økonomi og de monopolpengene som SV alltid har, som skal til her. Det kunne være spennende å høre hva slags løsninger SV har, som Riksantikvaren har oversett.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2005-06-08:
I flere innlegg i dag har vi hørt om den rød-grønne regjeringen. «Rikets miljøtilstand» burde jo vært en utmerket mulighet for å få fram felles miljøpolitikk, og da som et alternativ til den sittende regjerings. Det vi ser i dag, er snarere tvert imot. I denne sammenheng er det to ubetydelige, små mindretallsforslag som de tre partiene står sammen om. Det dreier seg om noe juridisk hjelp til kommunene og naturbarnehager. Derimot er vi svært glad for at Regjeringens politikk får stor tilslutning. Men ett forhold vil jeg få ta opp. Det dreier seg om å tilrettelegge for interkommunale løsninger for å forbedre vannkvaliteten i henhold til EUs rammedirektiv. Her er det et I-forslag som ikke regjeringspartiene kommer til å støtte. Det er fordi dette er fyllestgjørende omtalt på side 58(Presidenten klubber) (Presidenten klubber)
Øyvind Halleraker (Høyre), 2005-06-08:
Jeg vil gjerne få saksordførerens svar på hvorfor man finner grunn til å fremme et slikt forslag, når det er så fyllestgjørende omtalt.
Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Det som er viktig, er å understreka den viljen som har komme til uttrykk for å auka Kulturminnefondet, og Regjeringa og miljøvernministeren har tydeleg vist at vi meiner alvor med den satsinga. Det kunne vore interessant også å forskottera behandlinga av revidert budsjett, men det er ikkje no vi har det på dagsordenen. Difor ville det vera uriktig å gå inn i detaljane om korleis ein skal få fleirtal, om det skjer som ein pakke, eller om det skjer ved slalåmkjøring. Men vi må ikkje tapa av syne den klåre målsetjinga. Eg er veldig glad for at det er ein så stor felles vilje til å auka nettopp Kulturminnefondet, slik at vi kan få eit skikkeleg lyft for å ta tak i rehabilitering og restaurering av viktige kulturminne. Det er nemleg slik at når vi får fram nok midlar, vil det òg stimulera private til å gå inn. Vi vil få eit godt samarbeid og ein god dialog, og eg skal forsikra at vi vil følgja opp. No er det komme framlegg om 1 milliard kr. Vi kjenner ikkje grunnlaget. Kanskje det er bruk for meir enn det. Då er det gjerne mogleg at vi kan vera med og lyfta summen ytterlegare.
Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Replikken var todelt. Eg gjorde vel greie for korleis vi vurderer opptrappinga av Kulturminnefondet. Lat meg få understreka at når vi får fram den strategiplanen som skal leggjast for å ta vare på kulturminne, som komiteen samrøystes går inn for, vil det syna om det er behov for ein auke for kulturminne, kanskje utover både 1 milliard kr og 1,4 milliardar kr, dersom det er det mest tenlege. Det vil vera avhengig av rentenivå, og det vil vera avhengig av den generelle økonomiske situasjonen. Men det som er sikkert, er at her vil vi satsa i lag. Eg er glad for at så mange ser verdien av nettopp denne satsinga. Når det så gjeld budsjettbehandlinga, går det ikkje an å forskottera den. Det kunne vore interessant, og det er klårt vi er med i drøftingane der, men vårt utgangspunkt er sjølvsagt at vi støttar Regjeringa sin politikk. Det var interessant lesnad å gå gjennom framlegget til revidert budsjett, og det er det vi er innstilte på å følgja opp.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Eg er veldig oppteken av dei kyrkjene me har, og eg har òg lagt merke til at det i innstillinga blei lagt monaleg vekt på kyrkjene. Det er eg glad for. Dei har ei veldig viktig kulturminnebetydning for landet vårt. Det er òg ein samla komite som peiker på at ein ønskjer ein strategi for at me skal ta vare på dei. Men eg er samtidig oppteken av å sikra det sektoransvaret som ligg her. Det trur eg er viktig for å ta vare på kyrkjene våre. Me ser i dag at me har utfordringar knytt til dette. Men eg meiner at det sektoransvaret som ligg her, må liggja til grunn. Eg la òg merke til at representanten påpeikte tidlegare i debatten nettopp det sektoransvaret som må liggja til grunn. Eg har tru på at vi gjennom den strategien skal kunna ivareta kyrkjene på ein betre måte, og vil sjølvsagt følgja opp det som komiteen har bede meg om.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Det er faktisk ei stor glede å kunna seia at me her står framfor ei historisk utviding av det grunnlaget som me skal byggja våre kulturminne på. I dag blir satsingane her fordobla – det ligg altså ei årleg ekstrasatsing på 175 mill. kr i den handlingsplanen som ligg føre her. Me veit at dagens tilskott er under det nivået, så det blir altså ei fordobling. Så vil eg òg visa til budsjettet for 2005, der det samla tilskottet til kulturminne blei auka. Men det er klart at i åra som kjem, vil me sjå ein betydeleg sterkare auke, og det er fordi me har lagt fram ei melding som me skal følgja opp. Det er altså ei historisk satsing på 175 mill. kr – ei fordobling – og det er Regjeringa stolt over å kunna leggja fram.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Representanten frå Senterpartiet stadfesta at når SV og Senterpartiet hadde sett seg sitt mål, hadde dei tenkt på eit tal. Det har ikkje Regjeringa gjort. Når me har sett oss eit mål i 2020, er det på bakgrunn av faglege anbefalingar frå Riksantikvaren. Det er altså det mest optimale målet både for å nå dei måla me har sett oss, og for å få den kompetansen som me treng for å få dette til. Det er faktisk forskjell, for når ein sit i regjering, må ein følgja opp anbefalingane frå fagleg nivå, og eg er glad for at det er ei brei tilslutning til å gjera det fornuftige her, å setja eit mål i 2020 og ikkje la det vera jubileumsfeiringa som set faglege mål på så viktige miljøområde.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Eg er for så vidt svært glad for den prioriteringa av Kyrkja som komiteen går inn for. Eg har jo sjølv prioritert Kyrkja i andre samanheng utan at det hausta den same applausen frå dei same representantane. Eg er oppteken av å sikra kyrkjene våre. Dei er viktige kulturminne, og me har altså no fått i oppdrag å leggja ein strategi for dette, og det skal me gjera. Samtidig trur eg det er veldig viktig at me legg vekt på sektoransvaret når me skal gå laus på den jobben. Eg ser òg merknaden knytt til steinkyrkjene, og det vil sjølvsagt vera med i Regjeringas vurdering om me skal sjå på eit meir statleg ansvar når det gjeld steinkyrkjene. Men det er viktig at kommunane, som sit med ansvaret for kyrkjene våre i dag, både dei som er freda, og dei som er verna, òg skal ha det ansvaret framover.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Det er ingen grunn til å leggja skjul på at den totale løyvinga til kulturminne i 2005 er for lita. Det har Riksantikvaren gitt ein behovsanalyse for til Stortinget gjennom meldinga. Faktisk treng me årlege løyvingar på 175 mill. kr fram til 2020 for å nå målet. Men òg innan fartøyvern er det ei betydeleg økonomisk prioritering. Der har me behov for over 21 mill. kr i auka løyvingar årleg fram til 2020 for å nå måla. Det er ingen grunn til å leggja skjul på at dei totale rammene for kulturminnefeltet er for låge. Det seier Riksantikvarens behovsanalyse. Det har eg sagt tidlegare i innlegget mitt. Men me lover altså ei auka prioritering av dette feltet, og eg registrerer med glede at det er eit stort fleirtal i Stortinget som stiller seg bak nettopp den prioriteringa.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Eg deler den gleda som dei føregåande talarane har meddelt i forhold til denne meldinga. Dette er ein historisk dag. Me har fått til eit lyft for kulturminne som me ikkje har sett maken til tidlegare, og det er eit breitt fleirtal i Stortinget som stiller seg bak dette å ta vare på ein del av vår nasjonale kulturarv som kulturminne er. Det er spennande å vita at denne satsinga òg vil kunna gi verdiskaping, ikkje minst i distrikta, som vil ha stor betydning. Så vil eg gripa fatt i den utfordringa som representanten Leknes initierer. Det er altså første gongen me kjem med ei så brei melding om kulturminne, og det faglege arbeidet som ligg til grunn for denne meldinga, er basert på ei breiare utgreiing enn det ein nokon gong før har hatt. I dette arbeidet inngår ein NOU, og det ligg her eit betydeleg arbeid frå Riksantikvaren si side, og det er viktig for meg å få fram at når Regjeringa har sagt 2020, er det altså på bakgrunn av eit fagleg råd frå Riksantikvaren. Det synest eg det er grunn til å lytta til, når den fremste eksperten på dette området anbefaler sterkt å gå inn for 2020 og ikkje eit tidlegare tidspunkt. Det eg seier, er at me ikkje har tenkt på eit tal. Me har sett 2020 på bakgrunn av dei faglege råda som er gitt, og på bakgrunn av at det her skal byggjast opp kompetanse, noko som er veldig viktig. Samla sett blir dermed 2020 det eg meiner er det mest fornuftige målet for dette viktige området, og eg er glad for at eit breitt fleirtal i Stortinget sluttar opp om det. Det vil vera det beste for kulturminna i Noreg, og derfor er det med stor glede eg ser på denne dagen, som eg synest er flott for kulturminna våre – at me greier å ta vare på dei, at det er ein samla innsats. Så har eg lyst til å peika på det verdiskapingsprogrammet som ligg her. Det ligg eit verdiskapingsprogram på 50 mill. kr her som vil kunna bety veldig mykje. Det er mange som har snakka om Kulturminnefondet i dag, men faktisk er dei årlege løyvingane på verdiskapingsprosjektet større enn den ekstra milliarden med dagens rentekurs. Det programmet vil altså samla sett ha større betydning enn den ekstra milliarden som no ligg til grunn i auka løyvingar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Eg skal ikkje dra ut debatten. Eg vil likevel seia at når det gjeld kulturminnemeldinga som me har lagt fram, ligg det ein NOU til grunn, og me har hatt ein fagleg gjennomgang som har vore breiare og betre enn nokon gong tidlegare, så det er klart at me har eit tryggare grunnlag for å gi råd om 2020 no enn det me har hatt tidlegare. Og det er ikkje nokon grunn til å leggja skjul på at denne gjennomgangen og NOUen gjer at me har eit mykje meir tydeleg og grundig fagleg grunnlag for den meldinga som me no legg fram, og me kan seia at rådet om at 2020 er eit riktig mål, er stødigare og betre enn dei tidlegare råda som er gitt Stortinget. Derfor er eg òg glad for at Arbeidarpartiet og Framstegspartiet har slutta seg til det som var Regjeringa si anbefaling når det gjeld dette.
Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2005-06-08:
Innstillingen og debatten i dag har vist et viktig og positivt engasjement for å ta vare på kulturminnene og gjøre dem til en sentral del av kulturarven vår. Jeg er glad for at de strategier som miljøvernministeren har foreslått, får så bred tilslutning i Stortinget. Som helhet danner de et godt utgangspunkt for videre oppfølging. Når jeg tar ordet i debatten, er det for å uttrykke tilfredshet med at staten skal ta et større økonomisk ansvar for å dekke utgiftene til utgraving av fredede kulturminner i forbindelse med mindre, private tiltak. Jeg tror dette er både nødvendig og riktig for å kartlegge og ta vare på kulturminnene. Skal vi lykkes med det, må grunneiere melde funn, og da må de vite at de ikke får uforholdsmessig store utgifter. Vi trenger derfor økte tilskudd og nye retningslinjer som kan endre forvaltningspraksisen, og det får vi nå. Som kirkepolitiker er jeg også glad for det engasjement innstillingen viser for å ta vare på kirkeskattene våre. Det er viktig å anerkjenne kirkene som en sentral del av våre kulturminner. De forteller om livsritualer, påvirkning, hverdagsliv og maktforhold opp gjennom tidene i samfunnet vårt. Selv om vi viderefører den økonomiske ansvarsdelingen mellom kommune og stat, mener Kristelig Folkeparti det er nødvendig med økt statlig engasjement for å ta vare på verneverdige kirker. Integrering av Kirken i kulturminnepolitikken og tilnærmingen av kirkebygg som kulturminner gir flere virkemidler for en god og aktiv kirkepolitikk som tar vare på byggene og anleggene. Samtidig er det en utfordring for kulturminneforvaltningen å se hvordan disse byggene kan og skal brukes og tilpasses nye arbeidsformer og behov. Her trenger vi samarbeid på tvers av sektorene. Ellers hadde det også vært fristende å kommentere en del av den kirkepolitiske forståelse som står i innstillingen, men det skal jeg la være nå. Til slutt vil jeg si at jeg også er tilfreds med det komiteen skriver om bergkunst. Utfordringen er å gjøre disse minnene tilgjengelig for folk flest og formidle bildenes fortelling til publikum. Her finnes det gode prosjekter, bl.a. i Trøndelag, som absolutt bør realiseres.
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Representanten Halleraker var svært glad, og jeg la også i mitt innlegg vekt på å være positiv med hensyn til de punktene der Regjeringa og det brede flertallet i Stortinget har funnet sammen. Jeg tror det er helt sentralt i miljøpolitikken at det skapes brede flertall for de tiltakene en er nødt til å gjennomføre. Når det så gjelder den rød-grønne regjeringen, er jeg helt overbevist om at vi også på miljøområdet kommer til å finne sammen, og det har jo vært slik at regjeringspartiene i vårsesjonen i Stortinget har brukt nesten enhver debatt til å påpeke de gangene vi ikke er fullstendig samkjørt i Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet. Det kan da være grunn til å minne om at det partiet som har statsministeren, og også for så vidt miljøvernministeren, i denne regjeringen gikk til valg sist gang på et helt annet regjeringsalternativ. Vi er innstilt på å finne løsninger, og det kommer vi helt sikkert til å gjøre.
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Når det gjelder CO2-håndtering, er det jo sånn at i denne innstillinga går et flertall inn for at det skal satses på teknologiutvikling. Vi i Arbeiderpartiet har hatt et landsmøte der vi har samlet oss om at vi skal ha ei storstilt satsing på CO2-håndtering og teknologiutvikling når det gjelder gasskraftverk. For øvrig kan man trygt legge til grunn at det er Arbeiderpartiets politikk som kommer til uttrykk i denne innstillinga. Jeg har ikke lyst til å si så veldig mye mer om det, for som representanten Korsberg vet, er jeg ikke helt enig med det store flertallet i partiet mitt på dette området.
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2005-06-08:
Som representanten Langeland påpeker i sitt innlegg, er jeg da foreslått innvalgt i sentralstyret i Naturvernforbundet. Det ser jeg fram til, hvis jeg blir valgt, men man skal som sagt alltid velges først. Med min bakgrunn fra arbeid i energi- og miljøkomiteen vil jeg kunne fortsette mitt engasjement for miljøet, og det ser jeg fram til. Så er det selvfølgelig sånn at jeg er arbeiderpartimenneske. Det kommer jeg også til å være i framtida, for jeg er helt overbevist om at skal vi ha en bra politikk i dette landet, bør langt flere stemme Arbeiderpartiet.