Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2008-12-15:
Mer enn 780 mill. kr er økningen av kulturbudsjettet fra i fjor. Mer enn 8 milliarder kr går i år til kulturformål – en formidabel økning og en formidabel sum. At økningen er så stor, henger også sammen med at det totale statsbudsjett har økt betraktelig. I den sammenheng kunne en godt ha tenkt at det ville være enkelt å ta noen økonomiske hvileskjær i forhold til Kulturløftets opptrappingsplan. Men det gjøres ikke, og det forteller noe om kraften i Kulturløftet og den politiske viljen som finnes for å gjennomføre det. Vi er i rute i forhold til å realisere at 1 pst. av kulturbudsjettet skal gå til kultur innen 2014. Og vi har store forhåpninger til at vi til neste år vil få et fornyet stortingsmandat for å kunne fullføre løftet fra 2005. Det er godt å vite at vi skal kunne møte våre velgere og se dem i øynene og kunne dokumentere at vi leverer. For vi leverer på alle områder, hva gjelder ikke bare økonomi, men også strukturelle endringer som skal bidra til å sikre kulturlivet stabile rammevilkår, strukturer som skal sikre kulturlivets uavhengighet, som skal sikre tilbud for både det smale og det brede publikum. Gjennom egen kulturlov er kulturområdet løftet opp og fram som et politikkområde som det offentlige har et ansvar for: at rammebetingelsene er slik at ulike kulturuttrykk får utvikle seg at kulturtilbud er tilgjengelig for alle at kulturarbeidere gis muligheter for å utvikle og framføre sin kunst at Norges kulturelle mangfold speiles i ulike kulturaktiviteter Gjennom organisasjonsendringer og økte bevilgninger til norsk film er antall filmproduksjoner og publikummere økt. Gjennom innkjøpsordningene, støtte til spillesteder og lokale arrangører, festivaler, transport og programutvikling har en bedret publikums tilgjengelighet og musikernes arbeidsvilkår. Det samme gjelder for danserne. Også for andre frie sceniske grupper har en fått ordninger som sikrer mer forutsigbarhet. Den kulturelle skolesekken og Den kulturelle spaserstokken er virkemidler som bidrar til at mange får oppleve profesjonell kunst og skape arbeidsplasser for kunstnere. Den kulturelle skolesekken er omfattende, og mange gleder seg over de opplevelsene den gir. Jeg håper også at Den kulturelle spaserstokken skal kunne få stor betydning og glede mange eldre. Skal målet om å gjøre kunsten og kulturen tilgjengelig for folk flest, forutsettes det kulturarbeidere og kunstnere som formidler det til oss. Dersom vi mener at kultur- og kunstopplevelser beriker vår hverdag, og at slike opplevelser skal gjøres tilgjengelig, må vi ta konsekvensene av det. Den tid er forbi da en kan forvente at kunstnerne skal sulte seg gjennom et liv dedikert til kunsten. Skal kulturen få den plass vi ønsker i vårt samfunn, fordrer det også at kulturarbeiderne sikres forutsigbarhet og et arbeid det går an å leve av. En rekke av de reformene og tiltakene som er satt i verk, er viktige skritt i denne retningen, men fortsatt har vi en jobb å gjøre når det gjelder kunstnernes arbeidsvilkår og forutsigbarhet. Kulturløftet er ikke ferdig med dette budsjettet. Vi ønsker å gå videre, og vi har stor tro på at vi gjennom fornyet tillit fra velgerne vil få anledning til å videreføre visjonen og gjennomføre Kulturløftet fram mot 2014.