Erik Dalheim (Arbeiderpartiet), 2000-10-31:
Det praktiske resultatet av nordisk samarbeid utover nordisk forståelse kan ofte sitte langt inne, spesielt dersom man forsøker seg på kontroversielle saksområder. Desto mer gledelig er det derfor når man ser konturene av at man kan lykkes. I en rekke år har vi i et samspill med Stortinget forsøkt å komme videre i etableringen av et felles miljøbilde som grunnlag for de beslutninger som skal gjøres i de nordiske lands parlamenter, et såkalt nordisk miljøregnskap. Videre har vi arbeidet for et felles system for prising av miljøkostnadene i produksjon av elektrisitet. Det er et nødvendig grep for å forhindre miljødumping i det nordiske elmarkedet, som også representanten Foss har kommentert. Begge disse strategier fikk sist sin forankring i Stortingets behandling av energimeldingen i vår. De nordiske lands parlamentarikere har også gjentatte ganger gitt sin tilslutning. Problemet har vært nødvendig oppmerksomhet og framdrift fra Ministerrådets side. En hovedbegrunnelse for dette kan være den nåværende manglende koordinering av organisasjonsformer mellom Nordisk Råd og Ministerrådet. Når vi nå allikevel er i ferd med å få på plass et nordisk miljøregnskap og et pilotprosjekt for handel med el hvor miljøkostnadene skal inn i markedsprisen, er det i denne sammenheng gledelig å lese «Vismannspanelet»s rapport om det framtidige nordiske samarbeidet. En av hovedkonklusjonene i rapporten er at det også er behov for en gjennomgripende omlegging av den nordiske samarbeidsstrukturen. Et viktig forslag i denne sammenheng er at Ministerrådet og Nordisk Råd får parallelle organisasjoner, slik at parlamentarikerne klart ser hvilket ministerråd som er ansvarlig overfor de kommende utvalg. Dette har vært et problem med dagens organisering. Rådet har tatt en rekke initiativ, men oppfølgingen, samspillet med Ministerrådet, har for ofte vært utilfredsstillende. Vi må rett og slett bedre det praktiske samarbeidet. «Vismannspanelet»s rapport legges fram for diskusjon på Nordisk Råds sesjon på Island i neste uke. Det viktigste nå er å starte diskusjonen om hvilket innhold det nordiske samarbeidet skal ha, og hvilke saker vi skal beskjeftige oss med. Men like viktig er det å legge en struktur som på best mulig måte gir oss konkrete resultater. De politiske grupperingers rolle må også forsterkes ytterligere. Forankringen, samspillet med de nordiske lands parlamenter, må forbedres. Jeg oppfatter «Vismannspanelet»s innspill som et konstruktivt bidrag i denne sammenheng. Så litt om miljø og samarbeid i den arktiske region. Det nordiske samarbeidet om miljøproblemene i nærområdene har høy prioritet i alle de nordiske land. Arktisk Råd er det eneste regionale samarbeidsorgan som omfatter alle de åtte arktiske land. Det er derfor et viktig forum for å få løst miljøproblemer i Arktis og for å redusere miljøvirkningene av økt økonomisk aktivitet i området. I august i år arrangerte Arktisk Råd den fjerde konferansen for parlamentarikere fra den arktiske region i Rovaniemi i Finland. I mitt innlegg der la jeg vekt på de miljømessige forhold og foreslo at det arktiske samarbeidet på miljøområdet burde presenteres som et regionalt samarbeid på FNs oppfølgingskonferanse etter Rio, som finner sted om to år. Til støtte for dette viste jeg til det arbeid som de nordiske statsministre tok initiativ til i 1998 om «Et holdbart Norden», og som i april neste år skal bli tema på en miljøkonferanse her i Stortinget i regi av Nordisk Råd. Norge skal være vertsland for den femte arktiske parlamentarikerkonferansen som finner sted i Tromsø i august 2002. Der bør Norges bidrag til en bærekraftig utvikling i arktisk område forsterkes ytterligere.