Lisbeth Bøhler (Venstre), 2007-01-16:
Utgangspunktet for Venstres politikk er en grunnleggende respekt for individets valgfrihet og verdighet i alle livsfaser og situasjoner. Vi er opptatt av å bekjempe diskriminering på alle arenaer uavhengig av diskrimineringens grunnlag. Men dette er ikke nok. Som samfunn må vi legge til rette for full likestilling, uavhengig av kjønn, etnisitet, seksuell orientering eller nedsatt funksjonsevne, og sikre like muligheter for deltakelse på alle samfunnsområder. Syse-utvalget, som er nevnt her i dag, overleverte i mai 2005 sin innstilling «Likeverd og tilgjengelighet» til daværende justisminister Odd Einar Dørum, som raskt sendte forslaget ut på høring. Siden da har lite skjedd, og Regjeringen har utsatt oppfølgingen av dette svært viktige dokumentet til høsten 2007. I mellomtiden har vi bl.a. fått en oppussing av Karl Johan som må gjøres på nytt, vi har fått Lysaker stasjon, som ikke vil få en tilfredsstillende tilgjengelighetsløsning uten at Regjeringen griper inn, og vi har fått nye vogner til Flytoget som ikke fungerer for dem med rullestol. Som interpellanten peker på, gjelder dette svært mange mennesker. For å understreke poenget kan jeg nevne at da Miljøverndepartementet i 1999 hadde en offensiv overfor kommunene kalt «Planlegging for alle», ble det regnet ut at alle i Norge i gjennomsnitt må regne med å leve med nedsatt funksjonsevne i 14,6 år av våre liv. Nå består befolkningen slik Venstre ser det, ikke av gjennomsnittsmennesker, men tallet er likevel godt egnet til å understreke at dette er et spørsmål som angår oss alle. Poenget er jo at når vi planlegger slik at det blir enklere for en rullestolbruker å ta seg fram, blir det også enklere for de fleste andre. Når informasjon blir formidlet slik at den også når dem med nedsatt syns- og hørselsevne, blir den også enklere for folk flest. Det er denne forståelsen som ligger til grunn for begrepet «universell utforming», som av Syse-utvalget er definert som utforming eller tilrettelegging av hovedløsningen i de fysiske forholdene slik at virksomhetens alminnelige funksjon kan benyttes av flest mulig. De fleste arbeidsplasser i dette landet er ikke i offentlige bygg. De fleste mennesker, enten de har nedsatt funksjonsevne eller ikke, går heldigvis oftere på kafé, på kino eller på fotballkamp enn på offentlige kontorer. Derfor mener Venstre det er svært viktig å følge opp Syse-utvalgets forslag om at det ikke bare er offentlige bygg, anlegg og opparbeidede uteområder som skal være universelt utformet. Det må også stilles krav om hovedløsningen i alle bygg, anlegg og opparbeidede uteområder enten det er i det offentlige eller i det private – så lenge de har en allmenn funksjon og er rettet mot publikum i sin alminnelighet. Ikke minst er det viktig å følge opp forslaget om klare tidsfrister. Samtidig må det stilles krav om universell utforming med hensyn til transport og informasjons- og kommunikasjonsteknologi. Det må også være et generelt krav om universell utforming ved offentlige innkjøp, både av varer og tjenester. I dag er det et paradoks at teknologi som f.eks. gjør datamaskiner mulige å bruke for dem med nedsatt synsevne, finnes og er utbredt bl.a. i USA, mens maskiner som selges her i landet, ikke har de nødvendige komponentene fordi det ikke finnes et krav om universell utforming i Norge i dag. Syse-utvalgets innstilling innebar etter Venstres mening to meget viktige hovedbudskap. Det første er at spørsmålet om utestenging av mennesker med nedsatt funksjonsevne er et spørsmål om diskriminering og dermed et brudd på menneskerettighetene. Det andre er at man slår fast at manglende tilgjengelighet er diskriminering og dermed også et brudd på menneskerettighetene. En lang og bratt trapp uten tilhørende rampe eller heis, en teater- eller kinosal uten teleslynge eller en minibank som ikke er mulig for svaksynte å bruke, er altså diskriminering på lik linje med at et utested ikke vil slippe inn homofile eller mennesker med en annen etnisk bakgrunn. Statsråden har tidligere sagt at det tar tid å legge fram lovforslag som forbyr diskriminering og påbyr universell utforming, bl.a. fordi man må vurdere om krav til eksisterende bygg og anlegg er problematisk fordi de har tilbakevirkende kraft. Med tanke på at det er mulig – noe vi vel alle er enige om – å skjerpe kravene innenfor f.eks. miljø- og brannsikkerhet også for eksisterende bygg og virksomheter, kan Venstre vanskelig forstå at Regjeringen skulle vurdere dette prinsippet som viktigere enn å fjerne de største hindringene for mennesker med nedsatt funksjonsevne som ønsker å studere, jobbe, bo og leve på lik linje med andre. Statsrådens svar i dag bærer likevel bud om en sterkere offensiv, i lovs form. Vi ser fram til en ny og oppstrammet plan- og bygningslov, nye forskrifter og nye reglementer.