Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-06-15:
Det er svært gledelig at vi nå kan konstatere at norsk økonomi har reist seg etter tilbakeslaget fra 2014. Det er solid vekst, og arbeidsledigheten har kommet ned. Den økonomiske politikken regjeringen førte i møte med oljeprisfallet, virket. Både AKU-ledigheten og den registrerte ledigheten har gjennomgående falt de siste to årene. Den registrerte ledigheten er nå godt under gjennomsnittet for de siste 20 årene. Nedgangen i ledigheten har kommet over hele landet, og de regionale forskjellene i ledigheten blir mindre. Stadig flere kommer i jobb, og veksten i sysselsettingen har tatt seg markert opp. Sysselsettingsandelen tok seg opp i 1. kvartal etter å ha holdt seg stabil gjennom fjoråret. Budsjettet for 2018 legger til rette for at den positive utviklingen i norsk økonomi kan fortsette. Det er et budsjett for økonomisk vekst, flere i jobb og et bærekraftig velferdssamfunn. I fjor høst la vi opp til en normalisering av finanspolitikken i 2018. Denne innretningen videreføres i revidert budsjett. Slik støtter vi opp under sysselsetting og omstilling. Bruken av oljeinntekter over statsbudsjettet svarer til 2,7 pst. av kapitalen i Statens pensjonsfond utland. Det er lavere enn den langsiktige rettesnoren på 3 pst., og det er også lavere enn anslått i nasjonalbudsjettet i fjor høst. Vi vet at fondsverdien kan endres betydelig på kort sikt. Med et uttak under 3 pst. får vi en viss buffer til å håndtere fremtidige fall i fondets verdi. Samlet innebærer budsjettet for 2018 bruk av oljeinntekter som støtter opp under omstilling og sysselsetting. Ved å tilpasse bruken av oljeinntekter til bedre tider i norsk økonomi unngår vi å legge press på kronekursen og konkurranseutsatt næringsliv. En bærekraftig økonomisk politikk og bedret konkurranseevne gir viktige bidrag til de omstillingene norsk økonomi må gjennom i årene som kommer. Men det er også viktig hvordan vi bruker pengene over statsbudsjettet. Budsjettet for 2018 innebærer tydelige prioriteringer – vi bruker pengene på en måte som styrker velferden og skaper flere jobber. Vi satser på kunnskap, samferdsel, helse og velferd i kommunene. Og vi satser på trygghet gjennom politi og forsvar. Endringene i skattesystemet vi har vedtatt, legger til rette for vekst og omstilling og innebærer at folk kan beholde mer av sin egen inntekt. Regjeringen har staket ut en kurs som styrker velferden i dag og trygger Norge for fremtiden. I revidert budsjett holder vi fast ved denne kursen. Som alltid er det usikkerhet knyttet til utviklingen fremover. Blant annet har faren for økt proteksjonisme og mer innadvendt politikk tiltatt den siste tiden. Det er uheldig for Norge. Som en liten, åpen økonomi er vi særlig avhengig av åpne og velfungerende internasjonale markeder. Motsetningene vi nå ser, står i fare for å svekke det multinasjonale, regelbaserte samarbeidet, som er så viktig for oss. En videre eskalering av handelsrestriksjonene vil ha negative konsekvenser for norsk økonomi gjennom svekkelse av den økonomiske veksten internasjonalt og dårligere vilkår for eksport og investeringer ute. Regjeringen legger opp til å videreføre norsk praksis med ikke å benytte restriktive handelstiltak, dette fordi det er i norsk interesse å unngå å bidra til økt friksjon i det globale handelssamarbeidet, og fordi økte importbarrierer vil legge ekstra sten til byrden for norsk økonomi. Her hjemme er det usikkerhet knyttet til utviklingen i boligpriser og husholdningenes gjeld. Gjelden i husholdningene har lenge steget mer enn inntektene. Vedvarende oppgang i husholdningenes gjeld utgjør en sårbarhet i norsk økonomi. Høy gjeld øker risikoen for at husholdninger må stramme inn på forbruket ved inntektsbortfall, renteøkninger eller kraftig boligprisfall. Boliglånsforskriften ble innført for å bidra til en mer bærekraftig utvikling i husholdningenes gjeld. Forskriften utløper til sommeren og er nå under vurdering. For å sikre høy sysselsetting og et bærekraftig velferdssamfunn må vi prioritere tiltak som kan øke vekstevnen i økonomien, og vi må bruke pengene i offentlig sektor smartere. Det har vi gjort i alle de budsjettene vi har lagt frem, også i budsjettet for 2018. I revidert budsjett holder vi fast ved hovedprioriteringene fra budsjettet som ble vedtatt i fjor høst. Samtidig har vi funnet det nødvendig å foreta noen mindre justeringer i budsjettet. Jeg er derfor glad for enigheten vi har oppnådd med Kristelig Folkeparti om revidert nasjonalbudsjett for 2018. Vi er enige om et budsjett som er godt tilpasset de utfordringene norsk økonomi og norsk næringsliv nå møter. Regjeringen har staket ut en kurs som svarer på utfordringene for norsk økonomi på både kort og lang sikt. Vi har gjennomført tiltak som letter omstillingene i økonomien og bidrar til vekst og nye arbeidsplasser. I revidert budsjett holder vi fast ved denne kursen.