Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2000-06-08:
Som saksordføreren viste til, kan Europarådet nå feire sitt 50-årsjubileum. Europarådet ble opprettet etter annen verdenskrig for å bygge institusjoner som kunne hindre de krigens redsler som vi fikk vitnesbyrd om etter freden i 1945. Den gangen var det 10 medlemsstater som inngikk i en enighet om dette viktige rådet. I jubileumsåret er det 41 medlemsstater, og nye medlemsstater banker på Europarådets dør. Det bekrefter den gledelige utviklingen som vi har i Europa, med en økende oppslutning om de idealer og de verdier som Europarådet bygger sin virksomhet på: menneskerettigheter, demokrati og sosial samhørighet. Samtidig representerer disse nye medlemsstatene, som i all hovedsak befinner seg i Øst- og Sørøst-Europa, store utfordringer for Europarådet. På den ene siden er rådet nødt til å holde de demokratiske idealene og de demokratiske normene høyt i hevd. På den andre siden er det viktig å kunne bidra til at et gryende demokrati som strever med å feste grepet, får anledning til å være med i et nettverk av demokratiske stater og får den nødvendige hjelp til å bygge opp demokratiske institusjoner og i sterkere grad inkorporere grunnleggende menneskerettigheter i sitt eget lovverk. En vellykket kombinasjon av disse to hensyn krever en sterk innsats fra Europarådets side og en nødvendig avveining. En utglidning f.eks. i oppfølgingen av de kravene som Europarådet stiller til medlemmene i forhold til det en kan kalle de humanitære og demokratiske grunnverdiene som organisasjonen er tuftet på, vil på sikt kunne undergrave den autoritet og legitimitet som Europarådet har i dag. En styrking av de disponib- le kontrollmekanismene i dette viktige samarbeidet er derfor viktig og nødvendig, og jeg har registrert Regjeringens ønske og målsetting om å styrke og være en pådriver i dette viktige arbeidet. Det er jeg glad for. Når det gjelder Menneskerettighetsdomstolen i Strasbourg, hadde den sitt første hele virkeår i fjor, og Europarådet opprettet samtidig stillingen som kommissær for menneskerettigheter. Dette er viktige grep for å styrke realiseringen av grunnleggende rettigheter for alle mennesker i Europa. På samme tid opplever domstolen i Strasbourg store utfordringer på grunn av utilstrekkelige ressurser. Antall saker som innklages for denne domstolen, øker sterkt, og i øyeblikket er etterslepet av ubehandlede saker for domstolen uakseptabelt høyt. Faren for domstolens troverdighet blir med dette svekket, og det er derfor av den største viktighet at Norge bidrar til og understreker behovet for og peker på nødvendigheten av større ressurser til Menneskerettighetsdomstolen. Jeg vil, i likhet med saksordføreren og representanten Simonsen, få vise til Europarådets viktige rolle når det gjelder arbeidet for å avskaffe dødsstraff i alle medlemslandene. Utviklingen går, som saksordføreren sa, i riktig retning. Ingen dødsdommer ble fullbyrdet innenfor Europarådets medlemsområde i fjor. Dette er en milepæl. Kristelig Folkeparti vil for sin del understreke betydningen av arbeidet for den mest grunnleggende menneskerettigheten, retten til liv, og vi er glad for at både parlamentarikerforsamlingen og Regjeringen forener kreftene for at arbeidet for å avskaffe dødsstraff nå skjer aktivt gjennom Europarådets organer og også i bilaterale sammenhenger. Europarådet er også sterkt engasjert i arbeidet for politisk stabilitet i hele Europa. For øyeblikket er det Sørøst-Europa som vies mest oppmerksomhet i den sammenheng. I arbeidet rettet mot Balkan samarbeider rådet bl.a. med EU og OSSE. Det ble under den tidligere regjering satt inn store ressurser for å koordinere virksomheten mellom OSSE og Europarådet, og jeg er redd for at den koordineringen fremdeles ikke er fullført. Det er fremdeles en del parallellitet i innsats og i oppgaver som både virker demotiverende og skaper en usikkerhet omkring innsats og ressursbruk, og som det derfor er viktig at en følger opp, for å arbeide rasjonelt i det internasjonale samfunnet og unngå unødig dobbeltarbeid. Jeg har i denne sammenheng lyst til å ta fram en konkret sak og gjenta det som også har blitt framholdt tidligere fra vår side, det gjelder EUs arbeid med et eget charter for borgernes rettigheter. Det kan ikke vi som står utenfor EU, blande oss særlig inn i, men vi bør i hvert fall unngå at Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen får en konkurrent i EU-systemet, slik at ansvaret spres og autoriteten i denne viktige konvensjonen svekkes. Igjen blir det en utfordring å sørge for at overvåkingen og Domstolen i Europarådet fungerer så godt at et mer eller mindre parallelt system som kan utvikles i EU, blir overflødiggjort. Selv om Europa kan vise til en stor og positiv utvikling demokratisk, folkerettslig og humanitært, så finner vi fremdeles store, viktige oppgaver uløst i vår egen verdensdel. Kristelig Folkeparti ønsker å markere at vi vil være med og understreke betydningen av arbeidet med å implementere bl.a. de verdier som Europarådet står for, i forhold til de nye demokratiene. Norge skal fortsatt spille høyt på banen i Europarådet, og dermed bidra til at organisasjonens kjerneoppgaver, nemlig menneskerettigheter, demokratisk stabilitet, rettsstatens prinsipper, kultur, utdanning og sosial samhørighet, blir med videre i det viktige arbeid med å knytte Europas stater nærmere sammen.