Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-03-01:
Et statsborgerskap gir styrket identitet, forpliktelse og tilhørighet til Norge samtidig som det gir demokratiske rettigheter. Norsk statsborgerskap skal henge høyt, og kravene som stilles til å få klarlagt identitet, bør ikke senkes. Kristelig Folkeparti verken ønsker eller støtter å åpne for et generelt amnesti. Asylinstituttet og reglene i statsborgerloven skal i fortsettelsen praktiseres som i dag. Men disse prinsippene må ikke føre til at vi ikke kan se reelle utfordringer eller ta fatt i dem for å finne gode løsninger. Ja, et statsborgerskap er en forpliktende samfunnskontrakt. Det kan, som i denne saken, også bidra til økt integrering for en avgrenset gruppe fra Irak som ønsker å delta i samfunnet med plikter og rettigheter – ja, som faktisk allerede deltar. De har til nå ikke kunnet få norsk statsborgerskap på grunn av tvil om deres identitet. De kom til Norge som asylsøkere og fikk opphold på humanitært grunnlag fram til ca. år 2000, altså over 15 år siden. Utlendingsmyndighetene har nok helt korrekt lagt til grunn identitetstvil i sine vedtak om oppholdstillatelse, selv om de har fått vedtak om permanent opphold i landet. Tvilen for denne gruppen gjelder kun navn og fødselsdato. Opplysninger om nasjonalitet og etnisitet er korrekte. Denne avgrensede gruppen mennesker iblant oss har bodd og oppholdt seg lovlig i landet og ønsker å kunne bidra og delta som oss andre, til beste for fellesskapet. Kristelig Folkeparti mener det vil være positivt for enkeltmenneskene det gjelder, og for samfunnet, å få avklart deres identitet slik at de kan søke om norsk statsborgerskap. For Kristelig Folkeparti er det viktig at det er en oversikt over hvem som befinner seg i landet vårt – og at de lever her med korrekte navn og identiteter. I saken gjøres det rede for de ulike årsaker til at det har oppstått tvil om identiteten. Det gjelder navn benyttet i annet Dublin-land, det gjelder mangelfull dokumentasjon og tilstrekkelig notoritet i henhold til statsborgerloven i ordinær forstand. Konsekvensen blir at de i praksis er nektet statsborgerskap i Norge på livstid, noe som kan oppleves motsetningsfylt da de samtidig har godkjent oppholdstillatelse og bidrar i samfunnet som oss andre. Kristelig Folkeparti ser at her er det et helt spesielt forhold og støtter derfor saken som et ekstraordinært tiltak. Kanskje er det ekstra spesielt når en vet at ektefeller og barn har en annen status, selv om de er kommet hit på grunn av den første som fikk oppholdstillatelse. Men praksisen som følges for denne gruppen, kan faktisk deles i to: de som har oppgitt korrekt identitet, og de som har oppgitt uriktig identitet. Flere har nemlig registrert seg i andre land, men på grunn av ulike oversettelser kan rett og slett en transkriberingsfeil være eneste årsak til at det er etablert tvil. Her har norske myndigheter heldigvis rettet opp mange saker. Noen oppgir at de i frykt for represalier mot familiemedlemmer som var igjen i hjemlandet, bevisst har oppgitt feil identitet i Norge da de søkte asyl. Andre er og har vært i den situasjonen at det ikke er mulig å innhente dokumentasjon fra hjemlandet. Kristelig Folkeparti deler langt på vei det synet som forslagsstillerne peker på når det gjelder de menneskelige og familiære konsekvensene. Forslagsstillerne viser ellers til rapporten fra Nasjonalt ID-senter i 2013, Identitet: irakere i Norge, der det står: «Kartleggingen av praksisen med Irak-saker i utlendingsforvaltningen viser at det er behov for å utrede mulighetene for å verifisere utlendingssaker mot irakiske personregistre for å kunne fastslå identitet.» Det står videre: «Gjennom arbeidet har vi fått bekreftet at det er mulig å verifisere identiteten til irakere i Norge mot irakiske registre.» Og videre: «Vår hovedanbefaling er derfor at alle irakere med identitetstvil bør verifiseres.» Forslaget vi debatterer, peker på en løsning der det igangsettes et identitetsavklaringsprogram med tidsbegrenset adgang for disse for å få avklart sin identitet. Kostnader kan dekkes inn ved gebyrinnkreving. Det har grupperingen selv foreslått. De som velger å delta, vil kunne oppgi og få sin korrekte identitet verifisert. Jeg har lyst til å legge til at det er innført strengere krav til dokumentert identitet etterpå. Det er derfor viktig for Kristelig Folkeparti å framheve at dette ikke skal skape presedens for andre grupper i andre saker. Til slutt vil jeg også presisere at Kristelig Folkeparti støtter forslaget om at eventuelle straffedømte ikke bør omfattes av et slikt identitetsavklaringsprogram, og vil understreke at § 26 i statsborgerloven åpner for tilbakekallelse av statsborgerskapet dersom det bygger på uriktige eller ufullstendige opplysninger.