Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2008-02-12:
I 2003 ble det fremmet forslag fra Fremskrittspartiet som er identisk med det forslaget vi har til behandling i dag. Så her er det nytenkning - eller: Her er det fremskritt. Slik sett holder vi i hevd en tradisjon - en diskusjon om et fag som har lang tradisjon. Det vil forundre meg mye om ikke også argumentasjonen i dag blir ganske lik den argumentasjonen som ble ført for ca. fem år siden. Jeg har ikke tenkt å bryte noen tradisjon i dag. Jeg vil føre fram mange av de samme argumentene som våre representanter førte i den forrige debatten, og vil dermed ikke støtte forslaget - nettopp for å føre tradisjonen med sidemålspolitikken videre. Det står klart i saksframlegget at bakgrunnen for forslaget er at resultatene i sidemål, og da spesielt nynorsk, blir hevdet å være for dårlige. Sidemålsundervisningen blir opplevd som unyttig, og dessuten er de to skriftspråkene så like, blir det sagt. Hvis det ligger implisitt i forslaget at sidemål på en eller annen måte går ut over opplæringen i hovedmålet, stiller jeg spørsmål ved det, ganske enkelt fordi jeg ikke har sett noe som kan underbygge dette. Vårt utgangspunkt er ganske enkelt. Vi ønsker å ta disse utfordringene når det gjelder resultater som er for dårlige og opplevelsen av faget som unyttig, på alvor. Vi tar med oss argumentene. Vi er altså uenig i at løsningen er å gjøre undervisningen og eksamen i sidemål valgfri. Vi ønsker at elevene skal lære mest mulig i skolen. Selvsagt ønsker vi at resultatene i basisfagene må bli bedre. Derfor har vi hatt som mål å utvide timetallet i skolen - for å bli nettopp bedre. Vi har for inneværende år vedtatt flere timer, og vi er der vi skal være ifølge målsettingene i Soria Moria-erklæringen. Og når det gjelder erklæringer, stod det i Sem-erklæringen: «Samarbeidsregjeringen vil verne og holde i hevd våre to norske skriftspråk, og beholde norsk skriftkultur som en bærebjelke i vårt kulturliv.» Språkrådet, som også forslagsstillerne siterer, har sagt at de ønsker å styrke opplæringen i denne delen av norskfaget - altså sidemålsopplæringen - for å bedre skriveferdighetene og bedre holdningene til faget. I tilknytning til dette blir det bl.a. foreslått å starte forsøk med systematisk motivasjonsarbeid og alternative undervisningsformer knyttet til det skriftlige sidemålet. Vi trenger flere forslag som dette for å bedre holdningene til nynorsk. Vi trenger eksempler på faglig, solid undervisningspraksis som engasjerer elevene, fordi det er stort behov for nytenkning når det gjelder undervisningen i nynorsk som sidemål. Jeg tror det er mulig å gjøre nynorskundervisningen spennende, variert og lærerik for elevene. Nå kommer det slike prosjekt, som bl.a. skal inspirere norsklærerne til å gi elevene bedre sidemålsundervisning. Målet vårt er kanskje svært ambisiøst, men like fullt alvorlig, når vi ønsker at elevene skal mestre bokmål og nynorsk like godt til eksamen. Når elevene har et slikt utgangspunkt, har de et reelt valg når det gjelder skriftspråk. Det er særdeles viktig at undervisningsmateriellet i nynorsk, som f.eks. bøker, blir tilgjengelig samtidig som de andre bøkene. Vi har altfor lang og dårlig erfaring med at nynorskbøker kommer altfor sent ut til elevene. Her har tålmodigheten til elevene holdt lenge nok.