Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2009-03-17:
Kristelig Folkeparti mener at beslutningene må tas så nær dem det gjelder som mulig i et demokratisk samfunn. En god dialog med innbyggerne og best mulig lokal kunnskap er av avgjørende betydning for et godt beslutningsgrunnlag. Kommunene spiller derfor en viktig rolle i vårt demokrati. Kommunene trengs som leverandører av lokale velferdstjenester, som arenaer for lokalt demokrati og som myndighetsorgan. En god kommuneøkonomi er en forutsetning for god velferd. Ifølge Teknisk beregningsutvalg har veksten i kommuneøkonomien vært omtrent den samme under denne regjeringen som under den forrige. De rød-grønne partiene prøver å gi et annet inntrykk av dette. Som en kuriositet kan det jo nevnes at dersom man ser hele statsbudsjettet under ett, kan kun en mikroskopisk andel av økte bevilgninger – ca. 6 pst. – forklares gjennom såkalt «velferd framfor skattelette»-politikk. Hele 94 pst. kan forklares gjennom økt oljepengebruk og andre forhold som økning i strukturell skatteinngang. Med andre ord: Intet stort kunststykke. Som sagt er kommunen den viktigste leverandøren av lokale velferdstjenester. Kristelig Folkeparti mener at hensynet til den enkelte bruker og kvaliteten på tjenestetilbudet må stå i fokus. Det kan være verdt å merke seg den økende bruken av konkurranseutsetting og bruk av anbudsordninger under den sittende regjering. Det er absolutt ikke alltid dette gir det beste tjenestetilbudet til brukerne. Jeg tenker spesielt på situasjonen for de mange ideelle og frivillige organisasjonene som har måttet legge ned sin virksomhet innenfor rusomsorg, barnevern og rehabilitering på grunn av denne offensive anbudspolitikken. Å øke deltakelsen og engasjementet i lokalpolitikken har vært det overordnede hensynet i Lokaldemokratikommisjonens arbeid. Et velfungerende lokaldemokrati er svært viktig. For å sikre demokratiet er vi avhengig av bred deltakelse både i valg og gjennom aktiviseringer, involvering og representasjon i politiske organer. Flere oppgaver bør derfor flyttes fra staten og nærmere folk flest, til fylkene og til kommunene. Det må være mulig å stille lokale politikere til ansvar. Velgerne må føle at en stemme i urna på valgdagen faktisk betyr medbestemmelse i viktige saker som angår dem. Utviklingen av svært mange interkommunale selskaper kan være en utfordring med hensyn til dette. Kommuner bruker denne modellen for å utnytte stordriftsfordeler, men plutselig blir det styremedlemmer i selskaper istedenfor valgte politikere som står ansvarlige. Dette er i ferd med å bli et demokratisk problem. Jeg tror at vi i flere tilfeller hadde vært bedre tjent med at kommunene heller slo seg sammen – men det må skje frivillig! En annen utfordring er dersom staten blir for grådig på makt. Staten må styre mest mulig gjennom rammer slik at kommunenes handlefrihet øker og lokaldemokratiet styrkes. Øremerking av statlige overføringer til kommunene må begrenses mest mulig, men kan være nødvendig og viktig i enkelte tilfeller. Dette gjelder særlig nye og nasjonale satsinger. Men stort sett må kommunene selv få bestemme over pengene sine. Vi må sørge for at kommunene ikke får lovpålagte oppgaver uten at det følger tilstrekkelige midler med. Dette underminerer lokaldemokratiet fordi flere prioriteringer flyttes fra det enkelte kommunestyret og over til Stortinget. Tiltak som kan øke valgdeltakelsen, er positivt. Alle lag av folket skal ha mulighet til å delta ved valg. Valgdeltakelsen blant unge velgere og innvandrergrupper er lavere enn ellers i befolkningen. Et ekstra fokus på å øke valgdeltakelsen hos disse gruppene ønskes derfor velkommen. Innvandrere er også i mindre grad enn den øvrige befolkningen medlem av politiske partier, på Stortinget og i andre offentlige organer. Men tall fra det forrige kommunevalget kan være et positivt tegn i utviklingen. Statistisk sentralbyrås statistikk viser at antallet kommunestyrerepresentanter med bakgrunn fra Afrika, Asia, Latin-Amerika og Øst-Europa økte fra 92 i 2003 til 140 i 2007. Det er gledelig og noe som jeg tror vil være med å bidra til å øke videre deltakelse både i valg og samfunnsengasjement hos denne gruppen. Det blir spennende å se om en global hendelse som presidentvalget i USA også kan gi positive konsekvenser for lokaldemokratiet i et land som Norge.