Raymond Robertsen (Høyre), 2004-06-17:
Utdanningsdebatten i Norge har forandret seg betydelig de siste årene. 1990-tallet var utdanningsstrukturens tiår, mens 2000-tallet har blitt innholdets tiår. At det var nødvendig, har jeg ikke hørt noen protester om, og det gleder Høyre at nettopp kvaliteten på utdanningen barna får, er hovedsak i dag. Norge ble på mange måter tatt litt på sengen i internasjonale komparative undersøkelser, og spesielt OECDs PISA-undersøkelse gav Skole-Norge en tankevekker. Resultatene av denne undersøkelsen viste store nivåforskjeller mellom elevene, og de viste helt klart at enhetsskolen har mislyktes med å gi alle den muligheten i livet som vi alle sammen håper på. I senere tid har også mange andre undersøkelser påpekt at skolen i Norge har et forbedringspotensial. Man har selvfølgelig ikke vært helt enig om hvordan forbedringene bør skje, men stortingsmeldingen "Kultur for læring" svarer etter Høyres mening på alle spørsmål om hva som bør endres i norsk skole. Det er stor konsensus om at lærerens rolle og kompetanse er viktig for norsk skole. Derfor foreslår Regjeringen en stor kompetansepakke for lærere samt å stille opptakskrav til studenter som søker til lærerhøyskolene. Det er ingen hemmelighet at det å være lærer er krevende. Rett person med rett kompetanse er oppskriften på en god lærer, og for å oppnå det kreves det handling fra oss som har politisk ansvar. Kompetansepakken til lærerne samt strengere opptakskrav for lærerstudenter er etter Høyres mening svært treffsikkert for å gjøre norske lærere enda bedre rustet til å møte morgendagens skole. Morgendagens skole er etter Høyres mening en skole der bl.a. politikerne skal slutte å detaljstyre hvordan lærerne skal undervise. I Høyres skole er det metodefrihet, og læreren skal bestemme hvordan barna skal lære. Læreren får bruke sine pedagogiske kunnskaper på sin måte i sitt klasserom. Flere undersøkelser viser at altfor mange norske barn kan lese og skrive for dårlig. Dette er en utfordring Høyre tar alvorlig og gjør noe med. Gjennom de grunnleggende ferdighetene som skal gjennomsyre alle fag, er lesing og skriving sentrale. Altfor mange ganger har vi hørt om elever som går gjennom norsk skole uten å kunne lese og skrive skikkelig, og dette krever handling av politikerne. Elevene skal nå begynne lese- og skriveopplæringen allerede fra første klasse, og skal gjennom nasjonale prøver testes flere ganger gjennom sin skolegang. Dette gjøres for å legge et godt grunnlag tidlig i utdanningen samt å sikre at skolen kan korrigere opplæringen. Alle får da en sjanse til minst å beherske de grunnleggende ferdigheter, slik som f.eks. lesing og skriving er. Kunnskapsbegrepet har vært diskutert i forbindelse med behandlingen av stortingsmeldingen "Kultur for læring". For Høyre er kunnskap viktig når man ønsker å heve kvaliteten i skolen. Å heve kunnskapsnivået til elevene er viktig både for den enkelte og for nasjonen Norge. Kunnskap er makt, hevdes det, og kunnskap er viktig for at mennesker skal kunne utvikle seg videre. I tillegg øker den internasjonale konkurransen hvert eneste år. Skal Norge kunne hevde seg i verden, noe vi alle ønsker, må vi sikre at barna får mest og best mulig kunnskap gjennom sin skolegang. Dette er selvfølgeligheter vi alle er enig i, men nettopp derfor overrasker det meg at noen partier er imot bl.a. obligatorisk 2. fremmedspråk i ungdomsskolen og mer matematikk i studieforberedende retning på videregående. Skolen er etter Høyres mening en plass først og fremst for å lære, ikke bare for å være. Stortingsmeldingen "Kultur for læring" er på mange måter et skifte fra systemtenking til innholdstenking for den norske skolen. Høyre har hele tiden ønsket et større fokus på det som faktisk skjer inne i klasserommene, men dessverre har ikke dette vært altfor sentralt før Samarbeidsregjeringen tiltrådte. Kvalitetsheving er et mye vanskeligere politisk grep enn strukturendring er. Noen ganger henger dette sammen, mens andre ganger kreves det endring i metoder og endring i innhold. Regjeringen får i dag flertall for sin skolereform. Det er derfor en stor dag for norsk skole. Når i tillegg enhetsskolen i dag begraves en gang for alle, er det en skole på elevenes premisser 6-åringene begynner på i fremtiden.