Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-06-14:
Takk til sakens ordfører for godt samarbeid i arbeidet med denne meldingen. Den viktigste innovasjonen i norsk skole må drives fram av faglig sterke lærere. God dialog mellom skole og hjem skal bidra til at norske elever tar nye faglige skritt fremover. Med evalueringen av Kunnskapsløftet har vi fått dokumentert at den snuoperasjonen i norsk skole som ble iverksatt under Kristin Clemet og Bondevik II-regjeringen, har bred støtte i Skole-Norge. Reformen er i all hovedsak videreført av dagens regjering. Den nye læreplanens fokus på grunnleggende ferdigheter, godt kvalifiserte lærere og skoleledere og innsiktsfulle skoleeiere, har bragt norsk skole viktige steg videre. PISA-sjokket i 2001 medførte en helt nødvendig selvransakelse i Norge. Tiltak måtte iverksettes for å sikre at alle norske 15–16-åringer etter endt grunnskole har så gode lese-, skrive- og regneferdigheter at de kan greie å ta seg videre i livet. Alt annet ville være en fallitterklæring for den offentlige skolen. Komiteen peker samlet på en rekke utfordringer i norsk skole. Men Høyre er ikke imponert over regjeringens evne til å møte disse utfordringene. Tiltakene kommer sent, og regjeringen unnlater å gjøre det viktigste først, satse på lærerkompetanse. En av Høyres hovedbekymringer er den alvorlige lærermangelen som truer norsk skole. GNlST-samarbeidet har etter Høyres mening ikke gitt gode nok resultater. Høyere søkertall er lite verdt når mange søkere viser seg ikke å være kvalifisert, og når et betydelig antall faller fra under utdanning. Overgangen til yrket er en annen kritisk fase, og også her velger mange dessverre bort skolen. Samlet sett er dette dårlig nytt for norske elever når vi vet at vi trenger et stort antall nye lærere de neste årene. Regjeringens forslag om en lærernorm – i en tid med stor lærermangel – er også vanskelig å forstå, særlig i lys av at departementet selv i sine høringsnotater skriver at det ikke finnes kunnskapsgrunnlag for at en lovregulering av et sånt forholdstall er et godt virkemiddel når det gjelder elevenes læring. Flere ufaglærte lærere er ikke et bidrag til å heve kvaliteten i norsk skole i tiden fremover. Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre mener det må tas mer aktive skritt for å forebygge lærermangel og ber nå regjeringen iverksette forpliktende rekrutteringsplaner for å sikre tilstrekkelig antall kvalifiserte lærere i barnehage- og grunnopplæring. Jeg beklager at regjeringspartiene ikke vil stemme for dette forslaget i dag. Men opposisjonens forslag stopper ikke med dette. Sammen har vi fremmet en serie forslag som et svar på at regjeringen ikke har villet satse nok på tiltak, både på kort og på lang sikt, som skal bidra til å høyne kvaliteten i norsk skole. Dersom SSBs spådommer slår til, kan flere hundre tusen elever i 2020 oppleve å bli møtt av vikarer uten utdanning. En slik utvikling kan vi ikke akseptere. Om vi skal unngå et stort tilbakeslag for kvaliteten i skolen når vi kommer til 2020, kreves andre politiske veivalg nå. Høyre vil bruke de store pengene på lærerne og gjøre det enda mer attraktivt å være lærer. Det er etter Høyres mening en klar forsømmelse fra regjeringens side når skolenes utfordring nr. 1, å skaffe nok utdannede lærere, knapt er nevnt i stortingsmeldingen. Vi må lete med lys og lykte for å finne en halv setning her og der, og det i en melding som inneholder en rekke forslag som aldri vil kunne la seg realisere uten godt kvalifiserte lærere. Så avgjørende viktig er læreren at dette burde vært gjort til en hovedsak i meldingen. Høyre er derfor svært tilfreds med at opposisjonen står samlet bak mange forslag som skal bidra til å løfte statusen til læreryrket. De fire partiene er dessuten enige om at staten må sette seg i førersetet for dette arbeidet. Arbeidet med innføring av nye karriereveier i skolen må gis høy prioritet, og staten må ta regningen for det lønnstillegget de nye lærer- og lektorspesialistene kvalifiserer seg til. Statsråden viser ofte til den såkalte lærerreserven på ca. 35 000 lærere i andre jobber. Men de lar seg neppe gjenrekruttere om det ikke finnes noen gulrøtter i systemet. Da kommer vi ikke utenom at også lønn vil være viktig. Ingen bestrider kommunens ansvar som arbeidsgiver for lærerne, men det kan fint kombineres med at staten påtar seg et ansvar for toppfinansiering av nye karrierestillinger i skolen. Høyre har klare visjoner om at læreryrket i Norge i 2030 skal være så ettertraktet at de flinkeste elevene fra videregående opplæring gjerne søker seg hit. Jeg legger ikke skjul på at Høyre er inspirert av Finland når vi foreslår overgang til en femårig masterutdanning som inkluderer et forskningsarbeid. Vi er heller ikke fremmed for tanken om opptaksintervju for å sikre oss motiverte og dedikerte studenter som fullfører utdanningen. Flere piler peker heldigvis oppover og viser fremgang for norske elever, men det er fortsatt en realitet at vi ligger et godt stykke bak de beste landene, som vi nå finner i Sørøst-Asia. Norsk skole må både fange opp elever som strever, og utfordre «flinkisene» mer. Vi skal glede oss over at den negative trenden i lesing og matematikk synes å være snudd i barneskolen, men vi sliter fortsatt med en altfor høy andel unge med spesialundervisning og dessverre for svake matematikkresultater i ungdomsskolen. Dette er unge som er i risikosonen for å bli en del av frafallsstatistikken, om vi ikke greier å gi mer og bedre tilpasset opplæring. «Svik» er et sterkt ord, men det er et svik fra samfunnets side når vi ikke makter å tilby elever med lærevansker kvalifisert hjelp tidlig nok. Resultatet er da ofte at problemene biter seg fast, og at læringsutbyttet blir svakt. Høyres leder, som selv er dyslektiker, sa det så godt: Det går ut over selvtillit og hele utviklingen til barn og ungdom når de opplever ikke å mestre i klasserommet, og det fratar dem mye av evnen til å lære mer. Derfor er dagens skolesystem utrolig skadelig når det ikke gripes inn tidligere med god hjelp. Høyre viser i denne sammenheng til forslaget om en prøveordning i inntil ti kommuner med en mer ubyråkratisk og skolenær PP-tjeneste som skal veilede og råde rektor og lærere i hvordan man kan utvikle et best mulig tilbud til eleven der han eller hun er. Det er på høy tid at vi greier å bryte med et system som leder til det forsker Thomas Nordahl omtaler som «spesialundervisningskarrierer». Han snakker om elever som blir hengende i systemet fordi det ikke oppnås resultater, og han mener hovedårsaken er mangel på kvalitet på den opplæringen landets 53 000 spesialundervisningselever får. Sånn kan det ikke fortsette – tidlig innsats må bli nettopp det: tidlig innsats og kvalifisert innsats. Høyre har i flere år etterlyst at Ny GIV- tiltak må settes inn langt tidligere. Derfor er det veldig positivt at alle ungdomsskolelærere nå skal gis innføring i det metodesettet Ny GIV bygger på. Målet er at alle elever må få en mer praktisk inspirert og motiverende opplæring i ungdomsskolen. Kursingen i Ny GIV kan likevel ikke erstatte videreutdanning som leder til økt faglig fordypning. Høyre vil understreke at rett og plikt til etter- og videreutdanning skal gi lærerne mulighet til å innfri nasjonale kompetansekrav. Denne stortingsmeldingen presenterer en serie forslag for å heve statusen for yrkesfagene, og som langt på vei er blåkopier av Høyres yrkesfagløft presentert i 2010. Frafallstallene er fortsatt bekymringsfulle. Mer yrkesretting, flere læreplasser, mer fleksible løp og rett til påbygging til studiekompetanse etter fagbrev er alle tiltak Høyre foreslo for over tre år siden. Opposisjonen mener at hensynet til elevene tilsier at vi må sette opp farten når det gjelder gjennomføring. Vi foreslår derfor at elever som starter på yrkesfag denne høsten, trygt skal kunne satse på fagbrev, vel vitende om at de har rett til påbygging når de kommer til 2016, altså om tre år. Samfunnet trenger kvalifiserte fagarbeidere, og nå gjelder det å stoppe avhopp før fagbrev. Jeg utfordrer derfor konkret regjeringspartiene til igjen å tenke igjennom om dette er et forslag man skal stemme ned i salen her i dag. Høyre støtter den foreslåtte omleggingen av faget medier og kommunikasjon, men vil be departementet se på om det i det studieforberedende programmet kan legges bedre til rette for praksis i bedrift – f.eks. for faget medier og kommunikasjon. Høyre mener tettere kontakt skole–arbeidsliv er veien til bedre utdanning og bedre arbeidstakere når den tid kommer. Det bør også studiespesialiseringsprogrammene greie å få til bedre i fremtiden. Etter åtte år med rød-grønt styre ønsker Høyre seg mer enn snakk om skolen. Vi trenger resultater, og vi trenger tempo i gjennomføringen av helt nødvendige endringer. Dyktige lærere er skolejobb nr. én. Derfor vil Høyre ruste opp lærerutdanningen, sånn at personalet har oppdatert kompetanse og god innsikt i skolehverdagen ruste opp etter- og videreutdanningskapasiteten betraktelig og utvikle flere desentraliserte tilbud, sånn at flere lærere skal få den faglige fordypningen for å kunne innfri nasjonale kompetansekrav ruste opp begynneropplæringen, for en god start på skolen er det beste utgangspunktet vi kan gi våre barn. Høyre har mange nye ideer og bedre løsninger for norsk skole. Det håper jeg norske velgere vil merke seg når det er valg til høsten. Jeg tar opp de gjenværende forslagene der Høyre er medforslagsstiller.