Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-02-06:
La meg i hvert fall avklare allerede innledningsvis når det gjelder spørsmålet interpellanten hadde om hvorvidt statsråden var interessert i kino. Det kan bekreftes. Når det gjelder «Ringenes Herre», tror jeg DVD-arkivet hjemme – som ikke jeg personlig loggfører – inneholder alt som måtte ha med disse filmene å gjøre – for øvrig veldig flotte filmer. Det spørsmålet som interpellanten tar opp, er altså hvorvidt jeg ser oppbygging av en audiovisuell industri i Norge som et mulig satsingsområde. Representanten viser til at det i denne sammenhengen er andre land som har vært og er foregangsland fordi de har lyktes med å tiltrekke seg filmproduksjoner og annen audiovisuell produksjon. Denne produksjonen har lagt igjen betydelige midler lokalt og gitt god markedsføring av landene som turistmål. Det er det ingen tvil om. Nærings- og handelsdepartementet bevilger hvert år i overkant av 100 mill. kr til det som tidligere var Norges Turistråd. Norges Turistråd har nå gått inn som en del av det nyopprettede selskapet Innovasjon Norge. Midlene Nærings- og handelsdepartementet bevilger til Norges Turistråd-delen av Innovasjon Norge, går til markedsføring i utlandet av Norge som reisemål. Norges Turistråd har en rekke strategier for hva det skal satses på i de ulike markedene. Så langt har markedsføring av Norge som et eget land for filmproduksjon ikke vært gitt høyeste prioritet. Imidlertid er filmproduksjon ikke et uprøvd medium. Norges Turistråd sponset bl.a. filmen som interpellanten nevnte, «Jeg er Dina», fra Kjerringøy, som for øvrig også var en flott film. Turistrådet har også sponset en dansk familiefilm der de fleste opptakene ble gjort på Geilo vinterstid. Disse filmene har i stor grad blitt brukt av Norges Turistråd i mange ulike arrangementer for å selge norsk natur og norsk kultur. Når norske skuespillere er med i filmene, har disse stilt på arrangementer i Norges Turistråds regi. Noen steder i landet er det også tatt initiativ til regionale filmfond. På Lillehammer har man opprettet fondet «Film 3», og i Bergen er tilsvarende fondet «Fuzz» nylig opprettet. De regionale fondene har hatt som formål å delfinansiere filmproduksjonen og stiller som betingelse at filmen skal produseres innenfor deres geografiske område. Det gjør det også interessant for private bedrifter som er opptatt av å markedsføre sin region, å skyte inn midler. Gjennom det nyopprettede selskapet Innovasjon Norge er det også bevilget 20 mill. kr for 2004 til såkalt kulturbasert næringsutvikling, der filmproduksjon inngår. Nærings- og handelsdepartementet er for øvrig i gang med å se på de kulturbaserte og kreative næringenes betydning i norsk økonomi. Man vil også se på muligheten for vekst og utviklingsmuligheter innenfor sektorene. Jeg regner med at resultatet fra det arbeidet vil foreligge senest i august dette år. Det er ikke lett å måle effekten av slike filmer hva gjelder salg av Norge som turistnasjon og reisemål. For eksempel ble jo ikke filmen «Jeg er Dina» den publikumssuksess som en hadde forventet, internasjonale skuespillere til tross. Den audiovisuelle sektoren ligger i skjæringspunktet mellom kultur og næring. I Norge er den audiovisuelle sektoren preget av at vi er et lite språkområde, og at norsk film har svakere inntjeningsmuligheter enn store, internasjonale filmer. Derfor er de statlige tilskuddsordningene opprettet av kulturpolitiske hensyn, dvs. at de skal ivareta en viss produksjon av norsk film for å fremme audiovisuelle produksjoner som kulturuttrykk og sikre et godt mangfold av norsk audiovisuelt tilbud. Tilskudd til audiovisuell produksjon er også et sentralt virkemiddel for å bidra til å fremme norsk språk, kultur og fortellertradisjon. På bakgrunn av dette er tilskuddsordningene i liten grad rettet inn mot å tiltrekke seg utenlandske filmprosjekter, selv om det også kan gis tilskudd til samproduksjoner mellom norske og utenlandske produsenter. Ett av virkemidlene for å trekke utenlandske filmprosjekter til Norge er satsingen på Den norske filmkommisjonen. Kommisjonen har som formål å tilrettelegge for informasjon til utenlandske aktører som ønsker å spille inn sine filmer i Norge. Fra og med 2002 fikk Den norske filmkommisjonen årlig tilskudd fra Kultur- og kirkedepartementets budsjett. Filmkommisjonen har egne Web-sider på Internett, der man markedsfører Norge som lokasjon for slike opptak. I statsbudsjettet for 2003 fikk NRK endret sin merverdiavgiftssats slik at institusjonen kan trekke fra merverdiavgiften ved kjøp av ekstern TV- og filmproduksjon. Samtidig ble NRK bedt om å sette ut 10 pst. av programproduksjonen til eksterne produsenter. Også dette kan, som interpellanten var inne på, bidra til å styrke audiovisuell industri i Norge. I forbindelse med behandlingen av Kultur- og kirkedepartementets budsjett for 2004 bad Stortinget om at Regjeringen innen 1. mars dette år skal legge fram en egen sak som vurderer de økonomiske rammebetingelsene for norsk filmproduksjon. Det er derfor ikke naturlig for meg å gå inn i alle detaljer og ulike elementer i det som har med Regjeringens filmpolitikk å gjøre. Det vil altså komme senere denne våren. Men det må også sies at det ikke foreligger konkrete planer om å innføre egne støtteordninger for utenlandsk filmproduksjon i Norge. I den grad filmselskapene er ute etter fantastisk natur som bakgrunnsteppe for sine handlinger, vil Norge etter alt å dømme være blant de absolutt aktuelle opptaksstedene. Jeg ser det imidlertid som høyst naturlig – ikke minst på bakgrunn av den budsjettbehandlingen som foregikk for ikke veldig lenge siden her i huset – at det temaet som interpellanten tar opp, blir implementert i de strategiene som Innovasjon Norge nå lager. I tillegg til alle de stedene som ble nevnt, er det et utall av steder – jeg holdt på å si kysten rundt – som er opptatt av kulturbasert næringsutvikling og etablering av arbeidsplasser, og jeg har vært rundt og sett på en del av disse. Det er ingen tvil om at dette er næringer som absolutt har fremtiden foran seg. Det er næringer som i veldig stor grad delvis vil kunne operere uavhengig av vårt norske kostnadsnivå, og som helt klart har muligheter i seg. Som sagt: I etterkant av denne interpellasjonsdebatten vil jeg ta dette opp med Innovasjon Norge for å henlede oppmerksomheten på det faktum at Stortinget sa noe om dette både i forbindelse med budsjettinnstillingen og i denne interpellasjonsdebatten.