Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-01-17:
Jeg vil også takke representanten Sanner som har reist denne interpellasjonen. Jeg tror heller ikke at han hatt noen baktanker med å reise den, som det et øyeblikk kunne høres ut som om noen syntes – jeg tror at representanten har et genuint engasjement for nettopp dette. Å sikre en bærekraftig verdiskaping, sysselsetting og velferd på lang sikt er, som finansministeren sa, en god start på det nye året. Hvis vi kan løfte debatten ut fra det mer dag-til-dag-perspektivet vi ellers har, burde jo det være til glede for oss alle. Fem minutter er ikke så lang tid, men noen hovedpunkter sett fra Kristelig Folkepartis side – for det første kunnskap og nyskaping: Nordmenns arbeidsinnsats utgjør over 70 pst. av vår nasjonalformue. Da er det opplagt at kunnskapsnivået til den enkelte også er viktig. Med et så høyt lønnsnivå som vi har, må vi være av de beste på kunnskap, og derfor kan vi heller ikke slå oss til ro med å skåre middelmådig på OECD-tester når det gjelder vår skole. Forskningsbevilgninger bør også opp på det gjennomsnittlige OECD-nivået innen 2015. Konkret: Vi må ha flere stipendiatstillinger, SkatteFUNN og brukerstyrt forskning må styrkes. Det må bli et tettere samarbeid mellom skole, forskning og næringsliv. Risikokapitalen må økes, og vi ønsker også et eget såkornfond for unge gründere. For det andre vil Kristelig Folkeparti ha et bedre skatteregime, særlig for familiebedriftene. Tre fjerdedeler av norske bedrifter er familieeide, og vi har foreslått å fjerne arveavgiften ved generasjonsskifte i familiebedrifter, dersom denne bedriften drives videre. Dette er god næringspolitikk – og en hilsen til foregående taler: Det er også god distriktspolitikk. Dessuten tror jeg faktisk også det står noen ord om dette i Soria Moria, hvis jeg ikke tar helt feil. Dessuten vil vi fjerne formuesskatten på arbeidende kapital, og vi synes det er en interessant debatt som utspiller seg regjeringsmedlemmer imellom på dette punkt. Interessant er det også å se hvordan man synes det hele tiden er interessant å koble formuesskatt og boligbeskatning. Det er for meg et spørsmål om proveny, ikke et spørsmål om hvordan man skal sikre velferd gjennom gode rammebetingelser for næringslivet. For det tredje må vi styrke infrastrukturen. Vi må omorganisere samferdselsforetakene våre og opprette en form for statlig låneordning for samferdsel, som gir mer forutsigbarhet og mer kraft i gjennomføringen, også gjennom Offentlig Privat Samarbeid. For det fjerde trenger vi mer kraft i regelforenklingen. Næringslivets administrative byrder er ifølge NHO like store som for ti år siden, og dette rammer særlig småbedriftene. La meg like fullt gi ros til regjeringen for å fjerne revisorplikten for småbedrifter. Men det er fortsatt et stykke igjen, også når det gjelder Altinn – kanskje en forenklet aksjelovgivning for småbedrifter og en vurdering av om aksjekapitalkravet i vår aksjelovgivning bør erstattes med andre former for kreditorbeskyttelse. For det femte: en ansvarlig og inkluderende arbeidsmarkedspolitikk. Ja, vi har mange som er sysselsatt i dette landet, men det burde vært flere. Det er nødvendig å gi selvstendig næringsdrivende like gode rettigheter i forbindelse med svangerskap og fødsel som lønnsmottakere. Seniorpolitikk må på dagsordenen på en ny og bedre måte. En fremtidsrettet arbeidsmarkedspolitikk krever f.eks. at man hever lovens aldersgrense for når medarbeidere kan sies opp på grunn av alder. For det sjette: et helt annet samarbeid mellom det offentlige og frivillig sektor. Det er forskjell på en velferdsstat og et velferdssamfunn, og her har denne regjeringen en svært lang vei å gå. Nå er man faktisk i ferd med å demontere mye av det nødvendige samarbeidet som skjer mellom det offentlige og det frivillige Norge. Til slutt: Verden står overfor store miljøutfordringer. Gode incentivordninger og rammevilkår for klimatilpasning som virker med næringslivet og ikke mot det, vil gi vårt næringsliv et konkurransefortrinn. Med en større satsing på forskning og utvikling av fornybar energi og en vridning av skatte- og avgiftssystemet i grønn retning vil vi legge til rette for fremtidens næringsliv og dermed også for fremtidens velferd.