Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-04-16:
Digital kompetanse i befolkningen, gode offentlige tjenester og forutsigbare rammevilkår er nødvendig for at Norge fremdeles skal være et av verdens beste land å bo i. At vår felles utvikling skal være inkluderende og omfatte alle, er mer enn en hjertesak for denne regjeringen. Det er tvingende nødvendig for å utjevne forskjellene mellom generasjonene. IKT er i sin natur grenseoverskridende og griper inn på alle sektorer og samfunnsområder. Er det bare vilje til koordinering, gir dette store muligheter for gevinster ved samordnet utnytting av samfunnets felles ressurser. St.meld. nr. 17 slår fast en sterk ambisjon om at «vår felles utvikling skal vere inkluderande og omfatte alle», at IKT skal brukes aktivt for å redusere forskjellene i samfunnet, og ikke minst at hele befolkningen skal kunne ta IKT i bruk om de ønsker det. Dette er svært positive utgangspunkt for arbeidet med å gjøre informasjonssamfunnet tilgjengelig for alle. Samtidig savner jeg en enda tydeligere markering av et seniorpolitisk perspektiv på utviklingen, med større vekt på hva som skal til for at seniorene opplever seg som inkludert. Det er særlig fire områder jeg vil trekke fram her: manglende digital kompetanse i den eldste delen av befolkningen og dermed faren for økende sosiale ulikheterbehovet for å opprettholde parallelle manuelle systemereldresentrenes rolle og frivillige organisasjoners rollebetydningen av kompetanseheving på IKT-området for ansatte i offentlige virksomheter som forutsettes å fylle viktige veilederfunksjoner overfor den delen av befolkningen som ikke behersker IKT Store grupper seniorer er ikke databrukere. Det vil kunne være bildet også i mange år framover. Jeg vil påpeke at det er store utfordringer knyttet til seniorer som ikke har vært i yrkeslivet, eller som har forlatt det, og til dem som i tiden framover kommer til å forlate yrkeslivet. Aldersgruppen 67–79 år bruker i dag ca. 3 minutter på Internett en gjennomsnittsdag, mens 16–19-åringer bruker over en time. Mens bruken hos yngre har økt vesentlig de siste årene, har ikke den samme økningen skjedd hos dem over 60 år. Aldersgruppen 55–66 år bruker derimot nettet 10 minutter mer enn 9–12-åringene, og det er grunn til å tro at dette kommer av bruk av pc og Internett i jobbsammenheng. Det er selvsagt viktig at tilgjengeligheten til IKT økes gjennom videre utbygging av bredbånd. Etter min oppfatning må det skje en ekstraordinær satsing i flere år framover for å sørge for at seniorer blir inkludert i informasjonssamfunnet. Jeg viser til at den britiske regjeringen satser store midler for å bedre ferdighetene i data og nettbruk hos dem som står utenfor det digitale samfunnet, bl.a. seniorer. Krav til tradisjonelle manuelle tjenester og serviceformer må opprettholdes for å kunne yte lik service til dem som ikke kan benytte seg av elektroniske tjenester. Som påpekt på side 68 i stortingsmeldingen, er eldre over 60 år og pensjonister storforbrukere av skranketjenester. Det er viktig at både offentlige og private tjenesteytere leverer slike manuelle, ikke elektroniske tjenester når dette blir etterspurt. Som vist til foran, vil vi i mange år framover oppleve at mange ikke bruker data som verktøy for å oppnå offentlige og private tjenester. Når samtidig omfanget av slike tjenester øker for den delen av befolkningen som bruker data, vil vi risikere at de sosiale forskjellene øker. Jeg vil derfor sterkt understreke at alle offentlige kontorer må ha publikumsterminaler tilgjengelig, og at brukerne av disse får god veiledning av levende mennesker – ikke bare anvisninger på skjermen. St.meld. nr. 17 legger stor vekt på å gjøre befolkningen i stand til å beherske IKT, og peker på bibliotekene som forum for økning av digital kompetanse i befolkningen. Jeg er enig i at bibliotekene er viktige i denne sammenheng, men neppe i stand til å løse alle oppgavene. Jeg vil også trekke fram eldresentrenes rolle. Eldresentrene har en sentral plass i livet for en stor del av de eldre og er viktige for å nå fram til denne delen av befolkningen. I en økt satsing for digital inkludering kan eldresentrene spille en viktig rolle. En økt satsing på å styrke deres rolle som formidler av digital kompetanse kan styrke seniorenes mulighet og evne til å delta. Tilrettelagt dataopplæring, tilgang til datautstyr og veiledning i bruk er viktig for å sikre seniorene tilgang til informasjonssamfunnet. Derfor vil jeg understreke at eldresentrene kan spille en svært sentral rolle hvis de gis økonomiske muligheter. Både eldresentre og andre naturlige møteplasser i nærmiljøet kan dessuten fungere som servicesentre, hvor f.eks. offentlig ansatte og andre – noen timer i uken – kan hjelpe eldre å få utført nødvendige tjenester som er basert på bruk av IKT.