Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-05-30:
Hovedformålet med Nav-reformen var å samle de ulike etatene for å sikre en bedre og mer effektiv utnyttelse av ressursene, til individets og til samfunnets beste. Det sentrale var, og er fremdeles, at en skal møte og se den enkelte, og anvende de økonomiske og menneskelige ressursene på en best mulig måte. Det er mange flotte folk som jobber i Nav, og som gjør sitt ytterste for å gjøre en god jobb. Regjeringen må derfor tilrettelegge for at de får muligheten til å gjøre nettopp dette. Men Riksrevisjonen kommer med ganske slående kritikk av ressursbruken. Nå har ikke Nav eksistert så lenge, og det er derfor forståelig at en så omfattende reform vil ta tid å realisere. Men i den senere tid har det blitt påvist store forskjeller mellom de ulike fylkene i hvordan ressursene utnyttes, noe som tyder på at det foreligger et stort forbedringspotensial. Nav utgjør en betydelig del av statsbudsjettet, og regjeringen har ansvar for å sikre at midlene blir brukt på en tilfredsstillende måte for å ivareta samfunnsmessige hensyn. Riksrevisjonen poengterer at bemanningssituasjonen i gjennomsnitt i landet er på 1,54 per 1 000 innbyggere, men at det er store fylkesvise forskjeller. Bemanningssituasjonen i Finnmark er f.eks. på 2,2, mens i Rogaland, Akershus og Hordaland ligger den på mellom 1,2–1,4 per 1 000 innbyggere. Selv om Finnmark har høy bemanning, viser rapporten at dette fylket har en produktivitet som er 47 pst. lavere enn det mest effektive fylket, nemlig Oppland. Ved en effektivisering kunne Nav ha fristilt 273 årsverk til andre oppgaver, dersom man hadde fått ut potensialet. Det er altså ikke nødvendigvis mer penger som er løsningen, men bedre bruk av de ressursene som allerede eksisterer. Dagens ressursramme gir derfor grunnlag for å kunne forvente at Nav i større grad oppnår måloppnåelse, og det er regjeringen sitt ansvar å sikre dette. I en rapport fra Frischsenteret: «Nav-reformen: Flere i arbeid – færre på trygd?» konkluderer de bl.a. med: «Det ser ut til at flere klienter med et ledighets- sosial- eller helserelatert problem mottar midlertidige trygdeytelser over en lengre periode enn før.» Dette viser at Nav står overfor store utfordringer, og ved en mer effektiv utnyttelse kan man gjøre noe med den utviklingen. Det er store variasjoner mellom fylkene når det gjelder produktivitet på viktige områder som restansenivå, saksbehandlingstid, oppfølging av brukerne og brukertilfredshet. Ved høy produktivitet minsker saksbehandlingstiden, noe som medfører økt brukertilfredshet. Rapporten viser at brukertilfredsheten har sunket i perioden 2008–2011, noe som er svært urovekkende. Heldigvis har vi registrert at denne trenden nå skal være slutt, og at det er en bedring. Tillit til Nav er sentralt for å sikre et godt samarbeid mellom forvaltningen og brukerne, og dermed sikre at Nav kan gjennomføre de oppgavene de er pålagt. Kristelig Folkeparti har vært svært opptatt av akkurat disse problemstillingene i lang tid. Vi har tatt dette opp med denne statsråden og andre statsråder ved en rekke anledninger på forskjellige måter. Vi har pekt på behovet for å oppfylle Stortingets intensjoner med reformen: færre på trygd, flere i arbeid, at det skal være enkelt for brukerne, at spisskompetanse med kunnskap, som saksordføreren var inne på, skal ligge i ytterste ledd på de lokale Nav-kontorene, samt tiltak for å bedre driftssituasjonen for etaten og sikre gjennomføring av det som var tanken bak Nav-reformen, til beste for brukerne, uten at de store endringene nødvendigvis har skjedd. Derfor forventer Kristelig Folkeparti at statsråden ser på de beste fylkene og sikrer at gode rutiner og arbeidsmetoder blir spredt rundt om i landet. Jeg vil også påpeke at etter Riksrevisjonens vurdering kan det stilles spørsmål om hvorvidt direktoratet og departementet i nødvendig grad har etablert et grunnlag for å styre etatens ressurser på best mulig måte, og dermed sikre at brukernes rettigheter er ivaretatt i tilstrekkelig grad. Det er også verdt å stille spørsmål om forvaltningsenhetene har god nok kompetanse til å ivareta sine oppgaver. Datatilsynet har i en rapport påvist at Nav har brukt til dels spekulative metoder for å avdekke misbruk av velferdsgodene. Denne rapporten viser en praksis som er svært betenkelig, og som går på bekostning av brukernes rettssikkerhet. Her forventer Kristelig Folkeparti at statsråden rydder opp og sikrer at Nav bruker forsvarlige metoder i sitt arbeid. Nav er bundet av regler om taushetsplikt, og mange av de metodene som er påvist, er iallfall etisk betenkelige. Statsråden bør derfor foreta en gjennomgang av om regelverket blir tilstrekkelig fulgt, og om det eventuelt må forekomme presiseringer på enkelte punkt. Kristelig Folkeparti er opptatt av og synes det er bra at man jobber med å avdekke misbruket – det er viktig – men vi forventer at dette blir gjort på en forsvarlig måte. Til slutt vil jeg bare si at det er oppmuntrende å se at noen fylker får det til. Derfor må vi være opptatt av at fylkene kan lære av hverandre. Vi forventer at regjeringen tar inn over seg de konkrete punktene som Riksrevisjonen har påpekt, og setter i verk de tiltakene som trengs for å oppnå det beste for alle, nemlig et Nav som fungerer enda bedre.