Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2012-06-13:
Jeg har behov for å si noe om bakteppet for debatten vi har i dag – en debatt mange misunner oss. Mens vår debatt handler om hvor mye kommuneøkonomien har vokst og skal vokse, må mange av våre naboland gjøre store kutt i offentlige budsjetter. Og mens vi diskuterer forbedringer i velferdstilbudet, må politikere i andre land ta ansvar for redusert velferd. I euroområdet er hver tiende arbeidstaker uten arbeid, og det snakkes åpent om en tapt ungdomsgenerasjon. OECD mener de europeiske velferdsstatene står foran dramatiske endringer. Mange land i Europa vil bli tvunget til å gjøre innstramninger i pensjonsordninger, helsevesen og trygdesystem. Europa står sannsynligvis foran mange år med vanskelige beslutninger og harde konflikter. Mens Europa blør, er det siden 2005 skapt nærmere 300 000 arbeidsplasser i Norge – to av tre i privat sektor. I en annen sammenheng har representanten Tetzschner fra Høyre sagt at den norske modellen ikke er annet enn den greske pluss olje. Det er feil. Det er ikke oljen vi lever av. Forvaltningen av oljen er viktig, men det er arbeid vi lever av. Mens greske kvinner har den laveste yrkesdeltakelsen i Europa, ligger norske kvinner på topp. Det er et resultat av politiske valg og løsninger som Høyre ikke har drevet fram, og i liten grad applaudert. Mange land har naturressurser, men det er ingen automatikk i at det gir høy aktivitet i økonomien, lav arbeidsledighet, overskudd på statsbudsjettet og rettferdig fordeling. Norge er ikke skjermet mot effekten av det som skjer i Europa. Spørsmålet er ikke om, men når og hvordan, Norge vil påvirkes. Trygg økonomisk styring er vårt førstelinjeforsvar. Derfor legger regjeringen opp til en oljepengebruk som er under handlingsregelen, og la nylig fram et forslag til et stramt revidert nasjonalbudsjett. Men flertallsregjeringen prioriterer kommunesektoren. Siden 2005 har kommunesektoren hatt en realvekst på 59 mrd. kr. I dag gjør vi vedtak som innebærer at kommunene får en vekst i frie inntekter på opp mot 5 mrd. kr i 2013. I tillegg kommer økte skatteinntekter på 2,3 mrd. kr i 2012. Inntektsrammene vil gi rom for å bygge ut tjenestetilbudet utover det befolkningsveksten krever. Kommunene er blitt hørt, jublet den nye lederen av KS da kommuneproposisjonen ble lagt fram. Rosen fra Gunn Marit Helgesen, som representerer Høyre, står i kontrast til den elendighetsbeskrivelsen hennes partifeller gir uttrykk for her i salen. Norge opplever en sterk befolkningsvekst. Det er positivt, men gir samtidig mange kommuner nye utfordringer. De må legge til rette for boligbygging, bygge opp infrastruktur og utvikle tjenestetilbudet. Arbeiderpartiet er opptatt av at kommunesektoren skal drives godt, slik at innbyggerne får flest mulige og best mulige velferdstjenester. Heldigvis er det slik at kommunene bruker inntektene godt. De driver kostnadseffektivt og ubyråkratisk. Samtidig må kommunene jobbe med innovasjon og fornying. Programmet «Saman om ein betre kommune» er et godt prosjekt. Arbeidet med IKT er viktig, og kommunenes innovasjonsarbeid må inn i regjeringens varslede innovasjonsstrategi for 2013. I tillegg er det nødvendig å bidra til strukturendringer i kommunene. Det handler ikke om hvordan vettet er fordelt, slik enkelte later som, men om at mange kommuner er for små til å løse oppgavene alene, og mange ser at større fagmiljøer kan gi bedre tjenester. Arbeiderpartiet har programfestet at vi mener det er behov for endringer i kommunestrukturen. Vi ser med bekymring på framveksten av et stadig mer omfattende, uoversiktlig og udemokratisk interkommunalt samarbeid. Å drøfte struktur er også en del av fornyingsarbeidet i kommunen. Siden 2009 har kommunal- og forvaltningskomiteen vært på 15 fylkesreiser. Vi har møtt hundrevis av lokalpolitikere, representanter fra alle partier, som er uenige om det meste. Men én ting har de felles: Ingen har ønsket seg tilbake til det inntektsregimet som rådet da Erna Solberg var kommunalminister. Representanten Hagesæter fra Fremskrittspartiet var opptatt av antall kommuner med økonomiske problemer i ROBEK. Det er nå 52 kommuner i ROBEK. Da Fremskrittspartiet hadde budsjettsamarbeid med Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti i 2004, var antallet 118. Antallet ROBEK-kommuner er et dårlig barometer på helsetilstanden til norske kommuner, men om Fremskrittspartiet insisterer på å måle slik, kan vi slå fast at norske kommuner er blitt dobbelt så friske siden 2004.