Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2009-06-15:
I dag skal vi behandle St.meld. nr. 26. Den er et stort steg på veien til en bedre rettshjelpsordning i Norge. Norge er et av de landene i Europa som bruker mest offentlige midler på rettshjelp, og meldingen viser at offentlig rettshjelp kan gis på en måte som gjør at vi får mer rettshjelp ut av de rundt 600 mill. kr vi bruker i året på offentlig rettshjelp. Komiteen står samlet om store deler av meldingen, men der det er et mindretall, legger partiene selv fram sine synspunkter. Det offentlige har opplysnings- og veiledningsplikt, men når denne svikter, er det viktig at vi har et sikkerhetsnett som gjør at borgerne kan få hjelp til å få sine rettigheter. Den største endringen ligger i at det legges opp til en førstelinjetjeneste der alle kan få inntil én time fri rettshjelp. Vi skal her få hjelp i alle typer saker unntatt næringsrelaterte saker og straffesaker. Straffesaker vil kunne gi mulighet for rettshjelp etter straffeprosessloven. 24 kommuner har prøvd ordningen med offentlige servicekontorer der lokale advokater bistår. I de fem kommunene som har vært med i prøveprosjektet, ble to tredjedeler av sakene løst på den halvtimen man fikk hos advokaten. Jeg tenker på dem som ligger våken om natten og tenker på og irriterer seg over treet til naboen som kaster skygge over verandaen. Hva kan man gjøre med den saken? Da er det bra å ha en advokat som har greie på lovverket, og som kan si at treet står så nær grensen at du kan be naboen om å felle det. Mange søvnløse netter er spart! Komiteen ser det som viktig at vi løser konfliktene på et tidligst mulig tidspunkt og begrenser bruken av rettsapparatet til å løse konflikter. Vi ser at i 75 pst. av barnefordelingssakene som er i retten, har én eller begge foreldrene fri sakførsel, og disse sakene kan ha gått opptil fire ganger i rettsapparatet. Én ting er kostnadene ved disse rundene, men et annet viktig moment i disse sakene er hvordan denne bruken av fri rettshjelp slår ut for barna. Er dette til barnas beste? Det må derfor settes inn stor innsats for å løse denne type saker utenfor rettsapparatet. Det er andre enn advokatene som yter fri rettshjelp. Vi har de særskilte rettshjelpstiltakene som gjør en veldig god jobb: Gatejuristen, som gjør en innsats for rusmisbrukerne, JURK, som jobber særlig mot kvinner og studentrettshjelpstiltakene, som har grupper som jobber mot ulike saksfelt. Jeg ønsker særlig å framheve fengselsgruppen. Innsatte er i en situasjon som gjør det viktig å få oppfølging når det gjelder de juridiske utfordringene de møter under soning. Erfaringene fra ovennevnte tiltak over viser at det er viktig å jobbe oppsøkende, og kanskje særlig Gatejuristens arbeid mot rusmisbrukere har vist dette. Det er begrenset hvilke type saker som kommer innunder ordningen, men komiteen påpeker at listen over dekningsområder ikke skal være uttømmende. Komiteen har understreket at når det utøves skjønn i denne type saker, må vi bestrebe oss på å få en ensartet praksis i hele landet. Meldingen legger opp til at 1,2 millioner husholdninger kommer inn under rettshjelpsordningen. Regjeringen har allerede økt inntektsgrensene i denne perioden, og de foreslås ytterligere økt i meldingen. Det skal betales en gradert egenandel avhengig av inntekten din. Arbeiderpartiet ønsker å framheve at innenfor ordningen vil timeprisen ligge på den offentlige salærsatsen, som vil gi mange betydelig lavere advokatutgifter. Meldingen vil bli fulgt opp av en lovproposisjon. Innspill som er kommet til denne saken, vil bli tatt med i arbeidet med denne proposisjonen. Det hjelper ikke å ha rett om du ikke får rett!