trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Ja, det er riktig at i Bondevik Is tid ble støtten til skipsfarten redusert, også den gang med en statsminister fra Kristelig Folkeparti i spissen og med støtte fra Høyre, som var budsjettpartner i hvert fall i to av de årene sentrumsregjeringen satt, og som faktisk bidro til at denne støtten ble redusert, stikk i strid med det Høyre hadde lovt i ulike valgkamper. Det som er poenget, er imidlertid at Senterpartiet faktisk har vært i stand til å lære av de resultatene vi så ved at støtten ble redusert. Skipsfartsrekrutteringen ble svekket, båter ble flagget ut, og den optimismen og den veksten man så etter de vedtak som ble gjort i 1996, hvor Senterpartiet var en drivkraft for at de vedtakene skulle bli gjort, snudde. Den seilasen vil ikke Senterpartiet være med på videre. Og vi er faktisk i stand til å lære av at det blir gjort feil, og ta konsekvensene av det.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Som jeg har sagt i en rekke innlegg tidligere i kveld, er den meldingen som er lagt fram fra Regjeringen, på en rekke områder ganske offensiv og skisserer en del nødvendige grep. At også næringsministeren har møtt på en gjenstridig kollega i Regjeringen som gjerne vil være mest mulig sparsom, er så sin sak, men i alle fall skisseres det ganske gode grep. Det er riktig, som næringsministeren sier, at skal vi ha rederi i Norge i framtiden, er tonnasjeskatten viktig. Men det er faktisk ikke alt, og det er slett ikke avgjørende. Det er også nødvendig å ha sjøfolk for å sikre den maritime clusteren, og på det området svikter dessverre Regjeringen, med den modellen som man skisserer. Det er på mange måter uinteressant hva vi har brukt tidligere, og hvor mye penger vi bruker i dag i forhold til for to-tre år siden. Det som er interessant, er hva landene rundt oss gjør, konkurrentlandene, i forhold til de ordninger som de har innført. Og mitt spørsmål til næringsministeren er: Hvordan skal man sikre rekruttering til de stillinger som ikke er sertifikatpliktige i flåten(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Landbruksministeren sa i sitt innlegg at i forbindelse med behandlingen av St.meld. nr. 19 for 1999-2000 ble det slått fast av et flertall i Stortinget at det var behov for strukturendringer i melkeproduksjonen. Det som ble sagt, var at flertallet gikk inn for "en moderat strukturutvikling" innenfor melkeproduksjonen. Det er litt for lettvint når landbruksministeren bare viser til hovedavtalen og sier at det er partenes soleklare rett å forhandle om alle elementer som gjelder landbrukspolitikken. Det er nemlig staten som gjennom sitt tilbud legger sterke føringer på hva som skal inn i disse forhandlingene. Når vi vet at vi har hatt en så sterk strukturendring i melkeproduksjonen i perioden fra 1999 til 2003, at antall jordbruksbedrifter er redusert med 19 pst. i denne perioden, og at antall jordbruksbedrifter som inngår i samdrift, er økt fra 922 til 2 351 - et område hvor man for øvrig fjernet aktivitetskravet og dermed legger til rette for at det skal bli bruk som kan drives av én aktiv eier - så har man lagt til rette for en svært sterk strukturendring. Mitt spørsmål til landbruksministeren er: Hvor store endringer i struktur mener landbruksministeren det er forsvarlig å ta inn i disse forhandlingene uten å legge det fram for Stortinget som en egen sak?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Ja, det er helt riktig som landbruksministeren sier. Vi satt begge to i regjering. Jeg husker meget godt de diskusjonene som den gang pågikk, og jeg husker også meget godt behandlingen i Stortinget etter regjeringsskiftet, hvor både landbruksministeren og jeg den gang var i opposisjon og inngikk i disse drøftingene. Jeg tror vi begge to har førstehånds kjennskap til hva som skjedde, og vi har en litt ulik oppfatning om hvorvidt det landbruksministeren nå legger til rette for, er i tråd med de føringer som ble lagt i St.meld. nr. 19, og som for øvrig et stort flertall i Stortinget sluttet seg til. Det er helt opplagt at strukturendring i landbruket, og spesielt innenfor melkeproduksjon, vil vi alltid se. Men når man har opplevd en bruksnedgang på 19 pst. i løpet av en tre-fireårsperiode, og når man samtidig opplever at landbruksministeren og også avtalen øker mulighetene for produksjon på det enkelte bruk såpass kraftig som det gjøres - sjeldent kraftig i et enkelt oppgjør - forundrer det meg at landbruksministeren ikke ser behovet for at Stortinget i form av f.eks. en stortingsmelding skal ha en ny drøfting av struktur i framtidig melkeproduksjon.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Statsråden har definitivt ingen enkel oppgave. Det har vært prøvd over lang tid å få ned reintallet til et bærekraftig nivå. Det betyr ikke at dette er en oppgave som det skal tas lett på. Jeg slutter meg til det som er sagt av tidligere talere her i dag. Det er helt nødvendig at det blir satt inn et kraftig trøkk for å få redusert reintallet. Jeg har ikke behov for å bruke lang tid. Jeg har bare lyst til å understreke også fra vår side at dette er et arbeid som må prioriteres, og hvor statsråden må ta i bruk de midler som er nødvendig for å få dette gjennomført, slik at vi får et bærekraftig reintall også i et langsiktig perspektiv.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Ivar Kristiansen har flere ganger vist til at avtalen nå er i størrelsesorden 50 mill. kr. Dette er ikke korrekt. Det ble ikke noen avtale for inneværende år. Det ble brudd nettopp fordi Regjeringens tilbud var så lavt at fiskeriorganisasjonene ikke kunne akseptere det som en nødvendig ramme for å gjennomføre fisket på en forsvarlig måte. Næringens krav var på 200 mill. kr. Dette viser betydningen av å ha en slik avtale nettopp for at man skal forhandle om de elementer som er inngått i avtalen. Men det som fikk meg til å ta replikk, er at Ivar Kristiansen tar lederen i Fiskarlaget til inntekt for at det er greit å si opp avtalen. Jeg vet ikke om Ivar Kristiansen har lest Dagbladet i dag, men der bruker lederen i Norges Fiskarlag ganske sterke ord både mot fiskeriministeren og mot det som nå skjer i næringen. Så det å ta lederen i Fiskarlaget til inntekt for dette er vel å gå ganske langt over streken.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Representanten Solholm uttaler "støttetiltak" som om det nærmest skulle være noe avskyelig. Men jeg vil gjerne minne om at disse støttetiltakene som Lodve Solholm snakker om, bl.a. brukes for å opprettholde en struktur med små mottaksanlegg langs kysten, som ikke først og fremst må anses som næringens oppgave, men som en samfunnsmessig oppgave som næringen påtar seg, på samme måte som f.eks. enkelte flyselskap får støtte for å opprettholde tilbud på kortbanenettet. Det bevilges også over statsbudsjettet. Det skjer etter anbudsrunder og etter forhandlinger med de enkelte flyselskap, og det bevilges midler over de årlige statsbudsjett til denne type avtaler, som inngås for år om gangen. Dermed er altså ikke dette noen særegenhet som gjelder kun i fiskerinæringen, men det brukes på en rekke andre områder hvor man bruker støttetiltak for at selskap eller næringer skal påta seg et samfunnsmessig ansvar som Stortinget mener er viktig å opprettholde.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Først mitt poeng med det jeg sa om velferdsstasjonene. Det var ikke en konsekvens av manglende bevilgning over fiskeriavtalen, men det var det at disse stasjonene i et visst omfang er blitt nedlagt nettopp på grunn av manglende finansiering. Og det forsterker egentlig bare mitt poeng. Det er ikke en del av avtalen. Dette er gjenstand for årlige budsjettbevilgninger uten drøfting, og med de konsekvenser som måtte komme av det. Fiskeriministeren har i sitt innlegg nå for så vidt argumentert greitt for hvorfor fiskeriavtalen bør avvikles. Sett at det virkelig er fornuftig å gjøre det og erstatte den med andre tiltak. Da er ett av problemene for oss på Stortinget at fiskeriministeren i revidert nasjonalbudsjett for det første overhodet ikke har gitt noen signaler om hvilke ordninger som skal videreføres. Dernest har fiskeriministeren her i dag framført en ganske klar argumentasjon som bare kan tolkes på én måte: Neste års bevilgning blir lavere enn de 50 mill. kr som bruddet kom på i år. Hvis ikke det er tilfellet, er jeg helt ute av stand til å forstå hvorfor fiskeriministeren har et slikt hastverk med å få avtalen oppsagt nå, og at han ikke kunne følge en annen prosedyre som ville ha ført til at dette kunne ha skjedd på en mer minnelig måte. Så, hvis jeg kan få lov til å stille fiskeriministeren et spørsmål: Hvis fiskeriministeren i ettertid ser på dette, hvor mye angrer han på framgangsmåten, på en skala fra en til ti?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2004-06-15:
Det er mulig det har oppstått en viss forvirring, men i og med at forslag nr. 5 falt, skulle Senterpartiet stemt subsidiært for forslag nr. 12.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Jo, SV og undertegnede er opptatt av distriktsarbeidsplasser. Men som jeg har prøvd å beskrive i mitt innlegg, er vi her i et dilemma, i og med at vi har en gruppe som ikke skal bidra til felleskassen. Men vi har allikevel gått grundig inn i dette for å se om vi har muligheter til å være med på ordningen. Jeg nevnte i mitt innlegg at særlig i forhold til fraktefartøyene, som er et av de områdene der det er mange distriktsarbeidsplasser, og som også har en betydelig miljøgevinst, er vi på leting etter å finne ordninger som gjør at det skal bli mer gunstig for denne næringen i åra framover. Jeg syns vi er godt i gang, og vi ønsker å ha en dialog med næringen videre rundt det, og det gjelder også de andre gruppene. For øvrig er ikke SV såpass defensiv at vi vil at skipsfarten skal gå over til robåter. Det er noe som hørte Terje Vigen og den gruppen til. Vi ønsker fortsatt at man skal fare med motorbåter.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Det er vel kjent at SV nok har hatt det mest ytterliggående standpunktet i denne saken. Vi har vært ganske konsekvente, som saksordføreren var inne på, i forhold til dette med nettolønnsordning. Og vi har vært relativt tydelige gjennom mange år både om hva vi mener i forhold til ferjerederiene, og hva vi mener på de andre områdene. Derfor har ikke samtalene mellom saksordføreren og SVs fraksjon vært spesielt omfattende på dette området. Vi har hatt noen korte samtaler, men jeg har hatt inntrykk av at man har prioritert å prøve å finne løsninger sammen med de partiene som ligger nærmere.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Som jeg nevnte i mitt innlegg, var fraktefartøyene et av de områdene som vi brukte desidert mest tid på i forbindelse med behandlingen av denne saken. Vi fikk veldig mye god informasjon fra den gruppen, og vi hadde også en svært grundig behandling av det i vår gruppe. Jeg legger ikke skjul på at vi hadde ulike synspunkter på hva som var det riktige veivalget framover. Det som jeg presenterte nå, var det som vi landet på til slutt. Men det var ikke spesielt enkelt for alle medlemmene å vite hva man skulle gå inn for i denne saken, fordi vi så at fraktefartøyene har en betydelig miljøgevinst i forhold til det som SV ønsker, nemlig å få gods over fra vei til jernbane og sjø. I så måte er fraktefartøyene meget interessante, og derfor har vi prøvd å legge inn en del ordninger framover, som jeg også nevnte, både i forhold til dette med avgifter og til stimuli i forhold til bygging av nye båter som kan være interessante for denne næringen.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Vi i SV er opptatt av å få avviklet dette med nettolønnsordning på internasjonal basis. Og mitt spørsmål til statsråden er: Hva har Regjeringa og statsråden gjort i forhold til nordiske land og i forhold til andre europeiske land for å ta grep slik at man får avviklet nettolønnsordningen? Mitt andre spørsmål gjelder den nye, varslede utlendingsforskriften i loven, som sier at vi nå kan ta inn utenlandsk mannskap uten arbeidstillatelse i NOR-flåten. Hva slags holdning har statsråden til det forslaget?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Jeg tar ordet for å svare litt på de voldsomme angrepene fra Solholm og Fremskrittspartiet og til dels fra Bastesen. Det blir sagt at SV på en måte svikter fraktefartøyene fullstendig. Det vil jeg imøtegå. Vi i SV har hatt en jevn dialog med sjøfolk på fraktfartøyene, iallfall siden jeg kom på Stortinget - og lenge før den tida også, tror jeg. SV er interessert i å finne gode løsninger. I dag har vi skissert to spenstige forslag. Vi er på leting etter andre løsninger, der det legges til rette for at vi kan få mer frakt over på fraktfartøyene - fra vei. Jeg skisserte i mitt hovedinnlegg hvorfor vi er imot nettolønnsordningen. Vi må finne andre typer løsninger som kan være med på å stimulere til mer fraktfart, og som på en måte kan være til hjelp for denne næringen. Så blir det sagt av representanten Solholm at vi er i ferd med å få sjøfolkene fra båten og inn i sosialkøene. Det er ikke SVs politikk - det er mulig at dette ville ha skjedd med Fremskrittspartiets politikk. I SV har vi en helhetlig politikk for folk som blir arbeidsledige. Hvis det skulle skje en sjømann, har vi et opplegg som kalles arbeidsmarkedspolitikk, der vi ønsker å hjelpe dem som blir arbeidsledige - enten det er i industrien, i offentlig sektor eller det er sjøfolk - over til andre typer oppgaver. Norge har bruk for folk, og vi har faktisk tillit til at den norske sjømann - hvis han mot formodning skulle bli arbeidsledig - kan brukes til noe annet enn å jobbe på en båt. Det er mulig at Fremskrittspartiet har et annet syn på dette, at de vil ha disse folkene over på sosialhjelp. Vi har en annen, helhetlig politikk.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Jeg nevnte i mitt innlegg behovet for å ta den landbrukspolitiske debatten tilbake til Stortinget. Jeg vil da spørre statsråden: Er statsråden enig i at med det tempoet som vi i dag ser, både i forhold til strukturrasjonalisering og på andre områder, er det viktig at vi nå får en bredere landbrukspolitisk debatt inn i Stortinget, slik at Stortinget får sjansen til å gi klare føringer for hva man vil med landbruket i årene framover?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Det arbeidet som foregår i Finnmark, er meget krevende. Jeg må si at både det omstillingsarbeidet og det verdiskapingsprogrammet for rein som man nå har satt i gang, og som man skisserer behov for justeringer av, er et meget krevende og langsiktig arbeid. Jeg tror det er viktig at Stortinget har litt tålmodighet i forhold til en så krevende jobb som det er å få gjennomført de intensjonene som ligger i denne saken. Man vet fra distriktssatsing at det å snu en utvikling ikke er gjort over natten. Man må ha et perspektiv som går på en god del år, kanskje opptil ti år, før man kan forvente å se noen resultater. Men det er klart at man må justere kursen underveis, slik at man hele tiden prøver å forbedre seg. Hovedårsaken til at jeg tar ordet i dag, er at jeg ønsker å følge opp litt det Fremskrittspartiet og Øystein Hedstrøm tar opp. Vi i SV er også veldig bekymret for at antall rein øker så kraftig som det gjør. Vi har også lest rapporten fra Riksrevisjonen, som stiller seg kritisk til at det ikke skjer noe med reintallet. Det har å gjøre med det som skjer i forhold til det økologiske, at man faktisk beiter ned store deler av Finnmark. Vi vet også at vi kan stå foran en formidabel dyrekatastrofe dersom man får en slik vinter som man ofte kan få i Finnmark. Derfor vil vi si klart fra til statsråden at vi nå forventer at det blir prioritert sterkere i Landbruksdepartementet for å gjøre noe, slik at reintallet går nedover. Vi vurderte faktisk om vi skulle støtte Fremskrittspartiets forslag, som er meget tøft, men vi ønsker å vente et år for å gi Regjeringen og statsråden mulighet til å gjøre det som Stortinget har bedt om, nemlig få ned reintallet, slik at vi kan unngå både en økologisk katastrofe og en dyrevernmessig katastrofe. Jeg er klar over at dette er meget kompliserte saker, og at det ikke er en enkel oppgave vi pålegger statsråden, men statsråden må få noen tunge oppgaver fra Stortinget.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
I stortingsproposisjonen står det følgende: "På grunn av svært gunstige klimatiske forhold de siste vintrene har vi unngått de store dyrevernmessige tragediene. Vanskelige beiteforhold og ugunstige beiteforhold med f.eks. låsing av beiter, vil kunne få svært alvorlige konsekvenser om de skulle oppstå påfølgende vinter. Man vil da kunne stå overfor en større dyrevernmessig katastrofe med utsultede og underernærte rein i store deler av Finnmark. Det er i den sammenheng nærliggende å peke tilbake på vinteren 1997, da nærmere 20 000 rein gikk tapt". Har man beredskap i departementet for å takle en situasjon lik den man hadde i 1997?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Det var litt morosamt at representanten Ryan nemnde Ekornes, Ekornes, som i førre veke på eit møte i Fosnavåg gav klar beskjed til sitt eige parti, Høgre, og til dei andre regjeringspartia om at dei burde gå inn for nettolønnsordning over heile fjøla. Det var også litt merkeleg at Ryan snakka så varmt om dette med fraktefartøy. Då må eg spørje: Kvifor gjekk han ikkje saman med Arbeidarpartiet, Framstegspartiet og Senterpartiet og fekk fleirtal for nettolønnsordning for fraktefartøya? Det er jo nettopp det dei ber om. Då først blir dei i stand til å få ein økonomi som gjer at dei kan investere i gassfraktefartøy o.a. som gjer at vi kan få ein moderne flåte. Eg kan ikkje skjønne at Ryan kan stå her og snakke om fraktefartøyas ve og vel, når han hadde moglegheit til å få fleirtal for ei nettolønnsordning for desse. Og spørsmålet er: Kvifor gjorde han ikkje det?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Representanten Grimstad og eg kjem frå Møre og Romsdal, det fylket i landet som kanskje har den største og sterkaste maritime klyngja. Alle som ein innafor denne klyngja, kanskje med unntak av fiskebåtane, har bedt oss om å gjennomføre nettolønnsordning for all konkurranseutsett skipsfart. Kvifor? Jo, fordi dei seier at hadde det ikkje vore for den norske sjømannen, hadde ein aldri kunna utvikle den maritime klyngja slik som ho har blitt i Møre og Romsdal og i resten av landet. No får vi ei ordning innafor kompetansemodellen som gjer at veldig mange norske sjøfolk som har vore med på å byggje dette opp, blir sette på land. Denne næringa er i startfasen på slutten. Spørsmålet mitt er: Kvifor vil ikkje Kristeleg Folkeparti høyre på sine eigne når dei ber om ei slik ordning?
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Representanten Vihovde snakka om at det er stabile rammevilkår. Vi veit at dei aller fleste som har uttalt seg, no vil hevde at vi vil sjå utflagging av norske selskap og at norske sjøfolk blir sette på land. Det er jo stabile rammevilkår! Då er vi kvitt den norske sjømannen, og det er stabilitet i det.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Eg vil hevde at SV sviktar den norske sjømannen ved at dei no hoppar av det forliket som var i fjor vinter og i vår. Dei vil ikkje lenger vere med og byggje dette vidare. Resultatet av SV si stemmegiving i kveld blir etter alt å døme at reiarlaga flaggar ut og tener endå meir pengar - og betalar ingenting meir i skatt. Ja, kanskje blir det ikkje eingong personskatt igjen på reiarane. Dette synest greitt for SV. Den norske sjømannen blir sett på land, utan arbeid, og kjem inn i køen av arbeidslause og inn i køane til sosialkontoret. Her blir nok dei som er om bord i fraktefartøya, dei første som må gå på land. Det er takk vere SV. Dei rike blir altså rikare, og sjøfolka blir utan arbeid - og fattigare. Det kan kanskje vere på sin plass å få med at det som kan redde den totale maritime linja ved sida av det som blir vedteke i dag på skatte- og GIEK-sida osv., er at vi får lovfesta ei nettolønnsordning for all konkurranseutsett sjøfart i Noreg. Kompetansemodellen er ikkje løysinga på dei problema, men det kan vere eit godt supplement. No må vi komme vidare, no må vi få innført nettolønnsordning for all konkurranseutsetjing. Og det er ikkje desse ordningane som har vorte endra. Hadde Stortinget følgt Framstegspartiet i å lovfeste ei nettolønnsordning, hadde det ikkje vore behov for å endre desse ordningane 20 gonger, som det var nemnt. Så må eg få lov til å undre meg litt over representantane Kristiansen og Grimstad sine måtar å harselere over fond på. Eg trudde ærleg talt at Kristiansen, som er bankmann, visste at det er forskjell på fond og bruk av avkasting og å bruke pengar. I så måte må det gå tilbake til regjeringspartia, som brukar 100 milliardar kr pr. år til å setje av i fond, utanlandske fond, som skal gå til å hjelpe utanlandsk næringsliv til å konkurrere ut norsk næringsliv. Det blir arbeidsplassar av slikt. Og det blir kanskje skatteinntekter også av slikt. Krona blir vel også svekt, og renta går ned, når ein får konkurrert ut norske bedrifter ved hjelp av norske pengar plasserte i utanlandske fond.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Det Framstegspartiet vil, er å la norske sjøfolk få halde på med det dei har lyst til, og det dei har utdanna seg til, og som dei trudde at Stortinget skulle gi dei moglegheit til, nemleg å få vere om bord i norske båtar på verdshavet. At SV vil omskolere dei, jage dei på land for så å omskolere dei, får så vere. Men eg hevdar - og det står eg på - at SV har svikta i forhold til det som var sagt og gjort i februar i fjor - den 27. februar, dersom eg ikkje hugsar heilt feil. Det blir òg litt parodisk når finanspolitisk talsmann i SV, Øystein Djupedal, seier at dersom vi kvittar oss med med nettolønnsordninga for ferjereiarlaga, styrkjer vi hotellnæringa i Noreg. Men det er jo ikkje det som skjer. Ferjereiarlaga flaggar ut, og så tilset dei utanlandske sjøfolk, kanskje dei til og med tilset sjøfolk frå lågkostland, og så vil dei segle på akkurat dei same rutene og konkurrere med norske hotell. Det er ikkje realitet i det. Men det som gjorde at eg tok ordet, var at eg synest representanten Arnesen var noko frimodig då han sa at Arbeidarpartiet er det einaste partiet ein kan stole på når det gjeld sjøfolk. Det er faktisk positivt feil. Eg har vore med i Stortinget sidan 1989, med unnatak av fire år, og er det eit parti som har stått fast på sjøfartspolitikken sidan 1989, er det Framstegspartiet. Arbeidarpartiet har vingla. Dei har fleire gonger foreslått å redusere, ta bort, dei refusjonsordningane vi har hatt, og har komme tilbake. Det har rett og slett vore ei holdning der dei kvar gong dei har vore i regjering, har foreslått å ta det bort, og når dei har sete i opposisjon, har dei vilja innføre det - og heve det. Det som er det positive, er at vi no faktisk er oppe i tre handsamingar av denne ordninga der Arbeidarpartiet har vore fast. Det er eg glad for; det er vi i Framstegspartiet veldig glade for. Det som er synd, er at SV no har hengt seg på vinglelinja: I fjor stemte dei for ei nettolønnsordning for ferjeselskapa, no går dei imot, og det er skapt ein situasjon der rammevilkåra for denne delen av næringa ikkje ligg fast.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Representanten Arnesen var spak i debatten i dag mot det han har vore i media. Det er kanskje fordi han har blitt informert om at det faktisk var ei forståing - slik eg har oppfatta det - mellom regjeringspartia og Arbeidarpartiet i forhandlingane, om at dette kunne takast opp igjen. Men eg skjønar ikkje heilt at 50 mill. kr skal ha så mykje å seie. Eg hugsar at på 1980-talet var det 2 milliardar kr ein hadde. Og då ein reduserte hovudavtalen for fiskeria, skreik ein at no var det døden nær for heile Kyst-Noreg. Og no har vi dette. Når vi som har gått inn for dette, seier at vi framleis skal ha ein del løyvingar til fiskerinæringa, bl.a. til sel- og kvalfangst, då skjønner ikkje eg den støyen som no blir laga rundt dette forslaget.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
No fekk vi endeleg beviset for at vi snakkar forbi kvarandre, og at vi i grunnen er heilt samde. Det er akkurat det same fleirtalet seier, som Odd Roger Enoksen sa no, nemleg at vi går inn på det ordinære budsjettet, og så kjøper vi dei tenestene som fleirtalet i Stortinget meiner det skal vere i rammevilkåra for ei næring, på same måten som ein gjer det innan samferdselssektoren. Ein vedtek at det er viktig og samfunnsmessig fornuftig å opprette flyruter som pr. definisjon går med underskot, men det er politisk ønskjeleg å gjere det, og så kjøper ein den tenesta. På same måten skal vi kjøpe tenester av fiskerinæringa når det gjeld å hauste sel, og når det gjeld å opprette ein del små mottak, fordi det er samfunnsmessig fornuftig. Vi kjøper dei tenestene gjennom postar på statsbudsjettet. Vi treng ikkje ha ein avtale mellom fiskerikonsesjonane og departementet. Dette kan vi vedta her i Stortinget.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Den stortingsmeldingen vi behandler i dag, heter Vilje til vekst - for norsk skipsfart og de maritime næringer. Når vi avslutter dagens debatt, er jeg ikke helt sikker på om resultatene viser at det er vilje til vekst. I dag har Arbeiderpartiet lagt fram et kompromissforslag, eller noe vi håper blir et kompromissforslag, når det gjelder nettolønnsordningen for sjøfolk på utenlandsferjer, hvor vi ber om at ordningen bare skal gjelde for sikkerhetsmannskapet om bord. Ifølge alarminstruksen er det ansatte som må være om bord for at passasjerskipet skal få lov til å legge fra kai. Mitt spørsmål til Kristelig Folkeparti er: Hvorfor kan ikke Kristelig Folkeparti vurdere et slikt forslag?
May Britt Vihovde (Venstre), 2004-06-15:
Om representanten Solholm spår den slags optimisme inn i næringa, kan kanskje det bli resultatet! Det har faktisk ikkje Venstre tru på. Vi har ikkje tru på at det blir utflagging. Hadde vi lytta til Framstegspartiet og Framstegspartiets ville bruk av pengar, hadde vi aldri fått det rentenivået vi har i dag, vi hadde aldri fått ein konkurransedyktig kronekurs, og dermed hadde dei næringane som er på kysten, der både representanten Solholm og eg kjem frå, mista tusenvis av arbeidsplassar, på grunn av at dei mista konkurransekrafta si. Så har eg lyst til å minna representanten Solholm om at vi ønskjer faktisk å setja ned formuesskatten, og vi håpar at Framstegspartiet vil støtta oss i den saka. Med dei rammevilkåra som blir lagde i denne stortingsmeldinga, som betyr å invitera til stabilitet, trur eg faktisk at denne næringa går ei lys framtid i møte.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-06-15:
Nettolønn er en skattesak. Kystpartiet mener at nettolønn innebærer å sikre en næringsklynge som vi i dag er verdensledende på, og som totalt sysselsetter mellom 70 000 og 80 000 arbeidstakere langs hele kysten. Regjeringen vil heller at det skal gis skattelette til noen ganske få av landets rikeste i Oslo. Og det er dette SV gir sin støtte til. Med SVs hjelp fases flere tusen arbeidsplasser ut langs kysten, mens man med Fremskrittspartiets hjelp kan dele ut de beløpene som skulle sikre de maritime næringsklyngene, til noen ganske få rike aksjeeiere i Oslo. Flere tusen av dem som vil miste sin arbeidsplass, er i en alder der for tidlig avgang fra sjømannsyrket tapper verdien av sjømannspensjonen. De er i en alder og har en bakgrunn som gjør det nesten umulig å bli omplassert i annet yrke. De vil gå over på arbeidsledighetstrygd og nytteløse arbeidsmarkedstiltak før de ender opp som minstepensjonister. Dette er sjøfolk som har betalt inn sin pensjonsavgift siden de var 15 år, og de vil bare få smuler igjen, takket være Regjeringen og SV. Hvor er moralen? Hvis det ikke skulle lykkes å få rette opp de feilene som gjøres i kveld, før ordningen trer i kraft i 2006, vil vi lenge før 2011 stå i den situasjon at den norske fiskeflåten må bemannes med utlendinger, fordi kvalifiserte norske sjøfolk ikke vil være tilgjengelig. Kystpartiet slutter seg til mindretallets forslag og ber SV tenke seg om enda en gang før saken går til avstemning. Om ikke SV ombestemmer seg eller regjeringspartiene ikke velger å legge vekt på de klare signalene fra store deler av opposisjonen, vil Stortingets behandling av skipsfartsmeldingen bidra til en enda mer ustabil situasjon for skipsfarten. Resultatet kan bli at utenriksferjene selges eller må seile under utenlandsk flagg med utenlandsk mannskap, og at norske sjøfolk i den oljerelaterte skipsfarten i Nordsjøen blir gradvis utfaset. Dette åpner for enda friere bruk av utenlandske mannskaper på skip under bekvemmelighetsflagg i norsk kystfart og på kontinentalsokkelen. SVs Øystein Djupedal skal visstnok ha proklamert på TV at fjerning av nettolønnsordningen vil føre til at utenlandsferjene vil styrke norske hotellers konkurranseevne. Dette er en original tanke. Og når tanken er som galest, blir jo resultatet originalest.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-06-15:
Jeg skal prøve å være kort. Turistnæringen er lite lønnsom og av liten økonomisk betydning for norske arbeidsplasser i forhold til den maritime næringen, med båter, sjøfolk, olje, verft og andre tilknyttede næringsvirksomheter. Sjøfolkene og oljearbeiderne i de maritime klyngene i Rogaland og i landet for øvrig får tenke sitt om Regjeringens og SVs planer. Det samme får de ansatte i verftsklyngene i Møre og Romsdal og ellers i landet som mister tusen, kanskje flere, arbeidsplasser ved at storting og regjering gav oppdraget til de sterkt subsidierte verftene i Spania. Hva vil regjeringspartiene og SV si den dagen de samme ferjene går med dansk eller svensk flagg med nettolønnede mannskaper på de samme strekningene hvor det tidligere gikk båter med norsk mannskap? Den maritime næringen står overfor en skjebnetime, forårsaket av et flertall på Stortinget. Den største utfordringen for norske rederier, skipsverft og organisasjoner er at de får de samme rammevilkår som den maritime sektoren i andre EU-land. Politikernes oppførsel i fregattsaken har økt befolkningens mistillit til det norske politiske systemet. Hvordan skal vi klare å være troverdige når vi sier at vi satser på opplæring og utdanning av norske sjøfolk, men vi leverer arbeidsplasser til utenlandske sjøfolk? Regjeringen forsøker å legge ned den maritime næringen. Jeg trodde ikke det gikk an. Men de gjør det - dag for dag! For øvrig vil jeg si at vi ikke skal selge Norge bit for bit. Kystpartiet er imot det!
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-06-15:
Jeg stemte feil, jeg skulle stemme imot.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-06-15:
fra salen): Jeg stemte feil! Jeg skulle stemt for, men stemte imot.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-06-15:
Jeg merket meg at også Arnesen i sitt hovedinnlegg gav tidligere stortingsrepresentant Gabrielsen en betydelig anerkjennelse for sitt engasjement for å nedkjempe St.prp. nr. 1 gjennom hele 1990-tallet. Det var særlig henvist til Bondevik I, men all statistikk, som det fremgår på side 80 i stortingsmeldingen, tilsier at engasjementet var faktisk enda større, og behovet enda større, for å nedkjempe det som kom fra arbeiderpartiregjeringene den gangen. Det er en anerkjennelse som jeg selvfølgelig setter pris på. Gjennom hele 1990-tallet har Stortinget bevilget i gjennomsnitt 350 mill. kr i året for å sikre seg norske sjøfolk. Nå bruker vi altså det tredobbelte, og i denne toårsperioden har Regjeringen sagt at det skal ikke gjøres noen endringer. Det er jo en historisk begivenhet i seg selv. Men vi sier også at vi skal videreføre det nivået inn i fremtiden, basert på kompetansemodellen. Jeg takker for anerkjennelsen, og jeg takker selvfølgelig for spørsmålet.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-06-15:
Jeg må gi representanten Hedstrøm helt rett i at den kanskje viktigste pilaren for å beholde norsk shipping, norsk skipsfart, norske rederier, og ha driftsorganisasjoner i Norge, er skattepilaren. Jeg har i de halvannet årene jeg har jobbet med denne meldingen, hatt et utall av intervjuer med norske rederier, med ledelsen i norske rederier og en del eiere. Og det er ingen tvil om hva som skal til for at vi også i fremtiden skal ha rederi i Norge. Det er knyttet til skatt. Og da er det tre hovedelement som inngår. Det første er selvfølgelig tonnasjeskattesystemet. Det sier vi at vi skal halvere i budsjettet for neste år. Det andre er hvordan vi beskatter finansinntektene i rederivirksomhet. Der har vi sagt at vi skal ha en harmonisering med europeisk nivå. Det tredje er hvordan vi skal innrette dette systemet i detalj. Det er, som det også fremgår av meldingen, noe vi skal komme tilbake til i St.prp. nr. 1 til høsten, men jeg er fullstendig klar over de problemstillingene som representanten Hedstrøm tar opp, og som er avgjørende for det norske maritime miljøet.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-06-15:
Først til spørsmålet knyttet til nettolønn og internasjonale ordninger. Etter at Norge hadde innført NIS på slutten av 1980-tallet, ble det et visst engasjement i en del andre nordiske og nordeuropeiske land for å møte den konkurransen som oppstod i kjølvannet av det, og den skipsfartspolitikken som der var etablert. Man må vel si at siden den gang har skiftende regjeringer, både på embetsmannsnivå og på politisk nivå, tatt dette opp med våre nordiske og nordeuropeiske kolleger, uten at man har lyktes med å komme i mål med det, ganske enkelt fordi man ikke har villet dette. Det er ting som jeg personlig også har tatt opp med mine kolleger i naboland. Når det gjelder utlendingsforskriften, er den, som representanten sa, ute på høring. La meg si det slik at i den grad forskriften skulle bli vedtatt som den er, vil det i realiteten være en kodifisering av det som er gjeldende virkelighet der ute. Jeg er ikke kjent med at noen regjeringer tidligere har hatt et engasjement for å sørge for etterlevelse av det reglementet som har vært.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-06-15:
Jeg synes representanten Enoksen hadde en betimelig påpekning. Det er jo slik at når man debatterer saker av denne art, vil det bli svartmaling på den ene siden og forsvar på den andre siden. Det er jo slik det er, men det at det er ganske offensive og gode grep i denne meldingen, skulle være hevet over tvil. Når det gjelder sjøfolk, må jeg si at for at vi skal bevare den totale kompetansen i det maritime miljøet, slik meldingen beskriver, er vi helt avhengige av å ha en betydelig andel norske sjøfolk på norske skip. Så er spørsmålet: Hvor mange trenger vi for å beholde denne kompetansen? Så er det slik at det er et visst engasjement for at vi skal ha nettolønnsordning utover det, nemlig også av sysselsettingsmessige grunner. Det er klart at det er to forskjellige ting. Man trenger et visst antall for å overrisle det maritime miljøet, og det grepet vi gjør her, kan man kalle hva man vil, men det er i hvert fall det beste vi kan gjøre for å sikre rekruttering til dette maritime miljøet. Men det er helt klart at denne modellen også innebærer at en del av de ikke-sertifikatpliktige stillingene får et større problem i forhold til rekruttering enn om man hadde hatt en nettolønnsordning.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-06-15:
Jeg skjønner at Akselsen er bekymret over at Regjeringen tidvis får støtte også fra SV, et parti som jeg har skjønt de skal i regjering med. Men det er klart at slik folket har sammensatt dette stortinget, og med det folkets synspunkter, som fremkommer i valg, må vi ta det til etterretning. Slik jeg har forstått det, fremstår ikke noe regjeringsalternativ i inneværende stortingsperiode som synes å være mer styringsdyktig. Og med all respekt, selv om man kan nynne på sangen om hit et steg, og dit et steg, har det vel allikevel ført til at vi har hatt en fenomenal utvikling nettopp innenfor det som har med næringsområdet å gjøre. Konkurransekraften er kommet tilbake til norsk næringsliv, optimismen er om ikke "all time high", så nærmer det seg. Jeg må si som sant er: Det viktigste for Regjeringen er å få igjennom sin politikk, og vi samler støtte de stedene i Stortinget hvor vi har sammenfallende synspunkter. Det har vi gjort til nå. Det tror jeg vi vil være avhengige av å gjøre så lenge vi sitter i regjering.
Finn Martin Vallersnes (Høyre), 2004-06-15:
Opposisjonens svartmaling til tross: Regjeringens skipsfartsmelding medfører langt på vei den EU-harmoniseringen næringen har etterspurt gjennom flere år. Skipsfartsministerens innlegg og svar her i kveld illustrerer dette meget godt. Men meldingen berører også andre forhold, bl.a. sikkerheten til sjøs, som jeg skal si noen ord om. Sikkerhet til sjøs er preget av en rekke forskjellige aktører i form av rederier, meglere, agenter, klasseselskaper og offentlige myndigheter. Det lov- og regelverk som gjelder, forvaltes av flere forskjellige departementer og etater, noe som medfører at operatørene innen sjøtransport må forholde seg til flere kontrollerende og regelgivende instanser. Fra offentlig side har særlig Fiskeridepartementet ved Kystverket, Nærings- og handelsdepartementet ved Sjøfartsdirektoratet og Miljøverndepartementet ved Sjøkartverket betydning for maritim sikkerhet i farleder og om bord i skipet, samt for miljøsikkerheten. Det er Fiskeridepartementet som har ansvaret for farleden med tilsyn og kontroll av havner og farvann, herunder statens havne-, fyr- og lostjeneste, samt akutt forurensningsberedskap. Kyststatsaker står sentralt. Gjennom Kystverket sikres ferdsel på sjøen og navigasjonsforhold generelt i norske interesseområder og fremmer en ressursmessig og økonomisk konkurransedyktig sjøtransport. Nærings- og handelsdepartementet har ansvar for skipenes tilstand med de forhold som vedrører skipets sjødyktighet, herunder skipskonstruksjon, utrustning og utstyr samt bemanning. Flaggstatssaker er her sentralt. Sjøfartsdirektoratets overordnede mål er følgelig å sikre liv, helse og eiendom i maritim virksomhet. Internasjonalt er Sjøfartsdirektoratet Norges representant i IMO og EMSA. Der behandles saker som angår maritim sikkerhet, og i økende grad synes det som om internasjonal utvikling krever større nasjonal samordning. De fleste land har da også samlet sin kystforvaltning i én organisasjon. I Norden er det foruten Norge bare Danmark som har delt administrasjon. En innordning i én organisasjon vil kunne bidra til en viss "opprydding" i den fragmenterte organisasjonsstrukturen. Brukerne og kundene er jo gjennomgående de samme. Langs kysten var det mange som forventet at skipsfartsmeldingen også skulle behandle spørsmålet om en mulig samordning mellom de ulike aktørene innenfor sikkerheten til sjøs og langs kysten. Problemstillingen har vært særlig fokusert etter forliset av hurtigbåten "Sleipner". Også i fremtiden vil det skje skipsulykker langs kysten. Vi skal gjøre vårt ytterste for at det blir færrest mulig. Det kan vi vanskelig hevde at vi gjør dersom organisasjon, ansvarsfordeling og koordinering ikke er optimal. Hvorvidt det er tjenlig med den nåværende oppsplittingen på flere departementer, er etter min mening et godt sted å begynne vurderingen. Jeg har en forventning til at Regjeringen også følger opp dette spørsmålet i det videre arbeidet med de sjøfarendes rammevilkår.
Per Erik Monsen (Fremskrittspartiet), 2004-06-15:
Skipsfartsmeldingen var imøtesett med store forventninger, forventninger som ikke minst var skapt av næringsministerens uttalelser i forkant av framleggelsen. Desto større var skuffelsen da meldingen kom. Spesielt gjelder dette de ansatte om bord i utenlandsferjene. Som representant fra Vestfold, et av landets viktigste ferjefylker, med stor ferjetrafikk både til Sverige og Danmark, ser jeg på flertallets beslutning om å fjerne nettolønnsordningen for de ferjeansatte som en ulykke både for fylket og for den maritime næringen som sådan. For ferjebyene Larvik og Sandefjord vil resultatet mest sannsynlig bli at norske ansatte om bord vil måtte gå i land og bli erstattet av svenske eller danske sjøfolk som vil bli minst 40 pst. billigere å ansette fordi de har en nettolønnsordning som stortingsflertallet vil frata norske sjøfolk. Sverige og Danmark har sammen med resten av EU en ordning som skal gjøre EU-landene til et ledende område på skipsfart, og har innsett at for å realisere dette ønsket må de ha sjøfolk som er konkurransedyktige lønnsmessig. Og EU skiller ikke mellom de ulike gruppene om bord. Alle blir behandlet likt. Alle disse landene er i en vesentlig dårligere økonomisk situasjon enn Norge, men de har valgt å gi sin maritime næring konkurransedyktige rammebetingelser fordi de ser at dette totalt sett er lønnsomt. Hvis flertallsvedtaket i dag blir stående, vil flere tusen norske sjøfolk måtte gå i land, og ferjerederiene vil ikke ha noe annet valg enn å flagge ut til Danmark eller Sverige. For Vestfolds del vil dette bety direkte tap av over tusen arbeidsplasser om bord i ferjene. I tillegg vil administrasjonen forsvinne, og på sikt vil hele det maritime miljøet bli sterkt svekket. Også leverandørindustrien og mange tiltalls bedrifter som leverer varer og tjenester til ferjene, vil bli rammet av dette. For Vestfold er innstillingen en ulykke, og jeg er glad Fremskrittspartiet ikke er med i flertallet. Denne kortsiktige politikken må regjeringspartiene og Sosialistisk Venstreparti ta ansvaret for.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2004-06-15:
Dette er en litt underlig debatt. Arbeiderpartiet prøver å få det til å høres ut som om denne meldingen er en katastrofe for norsk skipsfart, og i mediene har vi sett påstander om at Regjeringen ønsker utflagging. Dette er selvsagt galt. Det som er tilfellet, er at Regjeringen har fått igjennom hovedlinjene i skipsfartsmeldingen, en melding som ble svært godt mottatt da den ble lagt fram av næringsministeren for to og en halv måned siden. Ministeren ble nærmest geniforklart. Han fikk iallfall mye skryt, særlig for forslaget om kompetansemodellen, som sikrer maritim kompetanse og opplæring for alle stillinger på NOR- og NIS-skip. I tillegg vil sågar alle sjøfolk i offshore-flåten fortsatt omfattes av nettolønnsordingen. Dessuten får NIS-skip adgang til norsk sokkel. Fra den delen av landet jeg kommer fra, Sunnhordland, der det er en del av denne type rederier, er dette meget velkomment. Det er dette vi har arbeidet for i lang tid. Det vil gi rederier med NIS- og NOR-skip større fleksibilitet og dermed konkurransekraft. Regjeringen går også inn for å harmonisere tonnasjeavgiften med europeisk nivå og i større grad harmonisere rederiskatten med hensyn til finansinntekter. Så har vi fått høre at regjeringspartiene svikter NOR-sjøfolk innen fraktfart. Hvis denne gruppen sjøfolk hadde vært viktig for Arbeiderpartiet, kunne de kanskje ha vurdert å overføre midler til denne gruppen fra nettolønnsordningen for hotell-, butikk- og restaurantansatte om bord i flytende hoteller og konferansesteder, stillinger som konkurrerer på helt andre arbeidsmarkeder. Det har Arbeiderpartiet ikke vært interessert i. Presset fra sterke tillitsvalgte i organisasjoner på slike skip ble for sterkt. Jeg skjønner godt at Akselsen og Arbeiderpartiet er skuffet over at de ikke har fått til noe som helst for norsk skipsfart. Det har imidlertid Regjeringen - til glede for skipsfartsnæringen og folk langs kysten.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Det er ikke standpunktet i seg selv som er egnet til å overraske i denne saken. Det at Regjeringen ønsker å si opp fiskeriavtalen, er jo kjent. Det som forbauser oss, og som vel forbauser også mange utenfor dette hus, er at en regjering kan velge en så useriøs måte å gå fram på overfor en næring og overfor Stortinget. Jeg tror de færreste ville ha tenkt seg muligheten av å legge inn en oppsigelse av en topartsavtale i et helt annet dokumentforslag, som Regjeringen her har valgt. Regjeringen står selvfølgelig fritt til å mene det og fritt til å si opp en avtale, men det får jo et snev av en æ da bæ da-politikk over seg, altså en så useriøs politikk på et så viktig felt. Æ da bæ da sannsynligvis til Arbeiderpartiet, som inngikk avtalen, men også æ da bæ da til Fiskarlaget: Se, vi er i stand til å få det til - æ da bæ da! Det er på en måte den seriøsiteten som ligger til grunn for det arbeidet en regjering skal gjøre, og det arbeidet Stortinget skal gjøre, som her stilles i vanry. Jeg hørte jo statsrådens innlegg. Kan han forstå at opposisjonen i dette tilfellet mener at denne regjeringen opptrer respektløst, hvis de virkelig mente at det var seriøsitet i at de valgte en annen fremgangsmåte? Kan ikke statsråden se at det fins et snev av poeng i dette?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-15:
Det er nødvendig å gå litt videre, for dette er en spesiell situasjon. I dette huset fins det både skrevne og uskrevne regler som man har lang parlamentarisk tradisjon og praksis for, og man har også lang tradisjon for hvordan man skal håndtere organisasjoner utenfor dette hus. Så velger man en så useriøs framgangsmåte. Bare se situasjonen: Revidert nasjonalbudsjett er ennå ikke behandlet i Stortinget. Det vedtaket skjer på fredag. Man gjør i kveld et vedtak der det eksplisitt står i avtalen at dette ikke skal behandles i revidert, og så kommer man altså to-tre dager i forkant og får vedtaket. Kan dette kalles seriøs politisk behandling av en seriøs regjering? Jeg stiller meg meget undrende til at så drevne parlamentarikere som det som tross alt fins i regjeringspartiene her i huset, kan akseptere en framgangsmåte som er så respektløs overfor en hel yrkesgruppe, og ikke minst overfor en avtalepartner. Men det går ikke jeg inn i, for det er ikke jeg som har inngått den avtalen. Men jeg forbauses over at man virkelig kan gjøre det, og at statsråden står her på Stortingets talerstol og sier at han har ingen innsigelser til denne framgangsmåten. Hadde det vært et snev av fingerspitzgefühl i dette, burde statsråden ha sagt: Jeg ser at vi kanskje skulle ha lagt ned et dokumentforslag. Du hadde fått det som du ville likevel, statsråd, men det hadde vært en mer respektfull måte å gå fram på!
Olaf Gjedrem (Kristelig Folkeparti), 2004-06-15:
Eg er glad for at årets reindriftsavtale har samla eit breitt fleirtal i Stortinget. Alle partia, med unntak av Framstegspartiet, støttar den framforhandla avtalen, som har ei ramme på 95 mill. kr. Denne avtalen er viktig for å sikra utøving av ei kulturberande næring som har betydeleg nasjonal interesse og betyr mykje både for samisk og for norsk befolkning. Fokuseringa i dette årets reindriftsavtale må nok seiast å vera på talet på rein. Spesielt for det føregåande året, i fjor haust, var marknads- og slaktesituasjonen slik at det blei svikt i avsetninga av reinkjøtt og òg svikt i slaktekapasitet og slaktemoglegheiter, så det talet på rein som me no har, er rekordhøgt og på eit uønskt høgt nivå. Eg vil berre gje honnør til departementet, som greip inn og tilpassa marknadsføringa. Det førte til ein auka omsetnad, som gjer at situasjonen no er meir under kontroll. På denne bakgrunnen er det spesielt eit prioritert mål å redusera talet på reinsdyr for å få ein forsvarleg bruk av dei beiteressursane som finst i reindriftsområda. Eg vil òg fokusera på Verdiskapingsprogrammet, som er tilgodesett med 7,7 mill. kr. På Reindriftas utviklingsfond er det avsett 33,5 mill. kr, og 4,5 mill. kr er avsett til FoU-midlar. Det er alle framtidsretta avsetjingar som kan medverka til å styrkja ei noko utsett næring. 2 mill. kr er òg avsett til kombinasjonsnæringar. Eg trur denne sida vil bli viktig i ein situasjon der fleire reineigarar må avvikla. Dersom det ikkje skulle lukkast å redusera talet på rein til eit forsvarleg nivå, seier komiteen at ein må vurdera kvote på talet på rein for den enkelte eininga. Det er viktig at det generelle samiske miljøet samla støttar opp om denne aktiviteten, for å stimulera til ei modernisering av reindrifta, ei meir mangfaldig produktutvikling og ei støtte til å redusera talet på rein, slik at ein får ei forsvarleg utnytting av beiteressursane i reinområda.
Aud Gaundal (Arbeiderpartiet), 2004-06-15:
Flertallet på Stortinget har i en merknad, og SV og Senterpartiet i et mindretallsforslag, gitt uttrykk for de strukturutfordringene vi har. Det er klart at åpningstilbudet har en innretning som, hvis det hadde blitt vedtatt, hadde påvirket strukturen enda mer enn forhandlingsresultatet resulterer i. På 14 år er 40 pst. av brukene blitt borte. Nå kjenner selvsagt statsråden Vestlandet godt, men Hordaland har veldig mange små bruk. 75 pst. av brukene har fra 15 kyr og nedover, og resten av Vestlandet og Agder-fylkene er vel i noenlunde samme situasjon. Statsråden er opptatt av at vi må sørge for at de som vil drive, får drive. Men mitt spørsmål er: Er statsråden villig til å målrette virkemidler for den typen områder, som f.eks. Hordaland, eller mener han at disse brukene er så små at vi må akseptere at de går ut?