Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
I mitt svarbrev til komiteen datert 2. februar i år viser jeg til at medisinsk og helsefaglig forskning og innovasjon er løftet frem som prioriterte områder i regjeringens forskningspolitikk og i innovasjonspolitikken, og at dette følges opp gjennom ulike aktiviteter. I forslaget til ny nasjonal helse- og omsorgsplan for 2011–2015 fremheves satsingen på helsefaglig forskning og innovasjon – som også omfatter biomedisin – som en viktig del av departementets arbeid for å sikre kvalitet og kunnskapsbasert praksis i helse- og omsorgstjenesten. Det foreslås at det bør utarbeides en overordnet nasjonal strategi for helse- og omsorgsforskning og innovasjon, foreløpig kalt HelseOmsorg 2021. Jeg mener fremdeles at biomedisinsk forsknings- og næringsutvikling bør vurderes i denne sammenheng. Jeg har merket meg at komiteen ønsker seg en mer offensiv holdning til biomedisinsk forskning og industri. Det utarbeides nå en helhetlig nasjonal bioteknologistrategi i tråd med føringer i forskningsmeldingen. Kunnskapsdepartementet leder dette arbeidet. Strategien skal gi et godt rammeverk for den videre utvikling innen bioteknologisk forskning og innovasjon. Det vil være naturlig å omtale biomedisin i denne strategien. Komiteen peker på at det er viktig at Norge ligger i forkant med kliniske studier og utprøvende behandling. Departementet har jobbet systematisk de senere årene for å tilrettelegge for kliniske studier. Norge har også tatt initiativ til etablering av et nordisk samarbeid om kliniske studier gjennom Nordisk Ministerråd for å øke omfanget av kliniske studier ytterligere. Vi har også en langsiktig satsing på innovasjon og næringsutvikling i helsetjenesten i samarbeid med Nærings- og handelsdepartementet. Spørsmålet om kapitaltilgang og fremtidige offentlige finansierings- og støtteordninger til norsk biomedisinsk næringsutvikling må ses i sammenheng med støtte til andre sektorer og næringer. I mitt svarbrev fremhevet jeg at de mest samfunnsøkonomisk lønnsomme prosjekter bør støttes gjennom tilgjengelige ordninger – uavhengig av næring eller sektor. Vi har investeringsfond som legger til rette for investeringskapital i tidlig fase, som Investinor AS. Jeg er kjent med at nærings- og handelsministeren vil legge frem forslag om å tilføre ytterligere investeringskapital til Investinor og forslag om å etablere nye landsdekkende såkornfond. Investeringsfondet skal gjennomgås i denne sammenheng. Jeg mener at de hensyn som komiteens forslag adresserer, er ivaretatt gjennom ulike aktiviteter og initiativ som allerede er satt i gang, f.eks. arbeidet med en nasjonal bioteknologistrategi og at regjeringen derfor har en proaktiv politikk på området. Ordningen med bytte av legemidler i apotek innebærer at pasienten kan få utlevert et billigere legemiddel enn det legen har skrevet ut, såfremt Legemiddelverket har vurdert at legemidlene er medisinsk likeverdige. Apotekets adgang til bytte er en viktig forutsetning for at folketrygden og pasientene skal dra nytte av lavere legemiddelpriser. Jeg er derfor glad for at komiteen poengterer viktigheten av å opprettholde denne ordningen. Jeg har bedt Legemiddelverket om å gjennomgå lovgrunnlaget for bytteordningen, slik jeg informerte om i svarbrevet. Jeg har merket meg at komiteen mener det er avgjørende at en slik gjennomgang blir prioritert. Jeg vil følge opp dette overfor Stortinget på egnet måte, og jeg opplever at dette imøtekommer det som representanten Asphjell her anfører som flertallets syn. Legemiddelindustrien har flere ganger tatt opp spørsmålet om patentvernet for gamle legemidler med norske myndigheter. Industriens bekymring har sitt utgangspunkt i patentloven slik den var før 1992. Jeg legger til grunn at lovgivning og praksis i Norge på dette området oppfyller alle internasjonale forpliktelser og sikrer reell beskyttelse av oppfinnelser. Jeg registrerer at flertallet i komiteen slutter seg til regjeringens syn på dette.