Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Takk for muligheten til å stille dette spørsmålet, og takk til finansministeren for å være til stede for å besvare det. Etter at regjeringen har sviktet folk flest ved ikke å stille tilstrekkelig opp for å avlaste folk i strømkrisen, er nå også forvirringen total blant eiere og ansatte i bedrifter som er hardt rammet av koronarestriksjoner. Mange er helt fortvilet, og i morgen, 21. desember, går fristen ut for å trekke tilbake permitteringsvarselet. Jeg registrerer at det nå er utsatt to dager, etter enigheten med SV, men dersom bedriftene ikke har fått informasjon om hva lønnsstøtteordningen inneholder i detalj, vil likevel mange gå inn i juleferien uten å vite om og når de skal tilbake i jobb. Et vedtak i Stortinget der alle detaljer er kjent, vil gi bedriftene den nødvendige tryggheten. På fredag ble statsråden innkalt av Stortinget til å orientere om innholdet i lønnsstøtteordningen, men vi fikk ikke svar på de spørsmålene som ble stilt, bl.a. hvorfor man la opp til at det enten var alle eller ingen som skulle permitteres. Dette vil føre til at flere enn nødvendig permitteres. Vi fikk heller ikke grundig informasjon om hvordan denne ordningen vil slå ut. Det vi imidlertid fikk, var flere henvisninger til EØS-regelverket, og inntrykket statsråden skapte, var at EØS-avtalen setter store begrensninger for hvor god denne lønnsstøtteordningen kan være. Inntrykket vi satt igjen med etter fredagen, var at handlingsrommet var fullt ut brukt av regjeringen. Finansministeren sa i Stortinget fredag den 17. desember bl.a.: «(…) men alle andre partier som har hatt ordet, har tatt til orde for at de ønsker en lønnstilskuddsordning hvor man også har respekt for det internasjonale rammeverket vi er bundet av, at vi ikke må lage en ordning som i Stortinget framstår enda bedre, men når det kommer til stykket, ikke kan bli gjennomført. Derfor har vi også gått de rundene – mer uformelt – med ESA, for å sørge for at man er innenfor det rammeverket som gjør at man kan få det gjennom også i praksis. Det er jeg glad for.» (…) Videre gikk finansministeren gjennom ordningen før han konkluderte: «Det er rammene for ordningen: altså 3 000 kr i inngangsverdi og 30 000 kr i maksverdi. Grunnen til at vi er kommet dit, er at det også har vært avstemt med ESA tidligere i dag i en uformell prosess, for å vite at man ikke setter ordningen i fare hvis man går for høyt.» Statsråden var enda tydeligere på NRK Dagsrevyen. Utfordringen er bare at ESA ikke er enig i finansministerens uttalelser. Kommunikasjonssjef Jarle Hetland i ESA stiller seg overfor NTB uforstående til regjeringens tolkning søndag 19. desember. Han viser til at det 18. november kom på plass et nytt midlertidig rammeverk for statsstøtte som gjelder for covid-rammede bedrifter i EØS-landene. Han sa: «Dette gir statene relativt vide rammer for å støtte bedrifter og disses ansatte» – inntil 80 pst. av lønnskostnader, inklusive arbeidsgiveravgift, i henhold til statsstøtteregelverket. Hvor stor lønn den enkelte har, er irrelevant. Han avviser også at EØS-regelverket legger til grunn at man enten må permittere alle eller ingen. Dette står landene fritt til å bestemme selv. Finansministeren hevder ESA har endret syn. Dette tilbakeviste Hetland. Det har vært tre hovedutfordringer med regjeringens forslag til ordning der det ikke ser ut til å være dekning for å kunne skyve EØS-regelverket foran seg. Det første er at det er satt et tak på ordningen som gjør at alle de store aktørene med mange ansatte ikke får nytte av ordningen. Disse har tusenvis av ansatte som opplever at hverdagen rives vekk under bena deres for tredje gang. Vi må slutte å snakke om dugnad, for det er stort sett de samme som rammes gang på gang. Fremskrittspartiet mener at taket må bort. For det andre: Bedriftene må permittere enten alle eller ingen. For Fremskrittspartiet er det viktigere at vi beholder så mange på jobb som mulig, heller enn at lønnsstøtteordningen ikke brukes fordi man ikke har mulighet til å beholde alle ansatte på jobb. Bedriftene må selv bestemme hvor mange som må permitteres, og beholde flest mulig. For det tredje: Maksbeløpet som nå er forhøyet opp til 40 000 kr per ansatt, treffer heller ikke alle bedrifter. Derfor mener Fremskrittspartiet at maksbeløpet må fjernes, slik ESA tillater. Med bakgrunn i det statsråden uttalte sist fredag i Stortinget, og det som har kommet av informasjon fra ESA, vil jeg stille følgende spørsmål: Har statsråden feilinformert Stortinget og brukt EØS-avtalen feilaktig for å innskrenke mulighetene for en akseptabel lønnsstøtteordning? Kan statsråden redegjøre for hvilket handlingsrom Norge har?