Lars Sponheim (Venstre), 1999-12-08:
Vi får stadig ny innsikt i hvilke formidable oppgaver som står foran oss i form av omstilling og nyskaping i norsk næringsliv. Verdiskapingen i Fastlands-Norge må mer enn dobles de neste 20 årene for å opprettholde dagens velferdssamfunn. På disse årene må vi skape opp mot en million nye arbeidsplasser i kanskje så mange som 200 000 nye bedrifter. Samtidig fører en voksende andel eldre både til at vi blir forholdsvis færre yrkesaktive, og til at helse- og omsorgssektoren får behov for en større del av arbeidsstyrken. Svaret vårt må være å få til omstilling og nyskaping på en helt annen måte enn det vi har gjort til nå. Skal vi kunne ha en debatt i Norge om sosial rettferdig fordeling også om 15-20 år, må vi ha to tanker i hodet samtidig: fordele verdiene, men også skape nye. Kort sagt må vi gjøre Norge til et attraktivt land for næringsvirksomhet og investeringer. Jeg er tilfreds med at statsbudsjettet for 2000 så tydelig er innrettet nettopp mot nyskaping. Det gjelder også de næringspolitiske virkemidlene som debatteres i dag. I all hovedsak er innretningen beholdt i den budsjettavtalen Regjeringen har inngått med Arbeiderpartiet, og i innstillingen fra næringskomiteen. Jeg merker meg at komiteen slår fast at kunnskap og kompetanse vil være avgjørende for bedriftenes konkurranseevne. Norge er blant de europeiske land som har investert minst i kunnskapsbasert produksjon. Både det offentlige og norsk næringsliv bruker mindre penger på forskning enn land vi kan sammenligne oss med. I forskningsmeldingen sier derfor Regjeringen at Norge skal komme opp på OECD-nivå i BNP-andel brukt til forskning og utvikling i løpet av en femårsperiode. I budsjettet styrker vi den næringsrettede forskningen gjennom økte bevilgninger til Norges forskningsråd, etter en realnedgang på det meste av 1990-tallet. Videre vil vi skjerpe innretningen mot strategisk viktige forskningsområder ved at det fra neste år blir slutt på at tildelingen til brukerrettet forskning deles inn etter bransje. Prosjekter knyttet til informasjonsteknologi, næringsrettet bioteknologi og nyskaping prioriteres spesielt. Også det øvrige virkemiddelapparatet må rettes inn mot kunnskapsbasert nyskaping over hele landet. SNDs virksomhet har allerede gjennomgått en klar dreining i retning områder som kompetanse og innovasjon, og har i dag en bred portefølje av virkemidler som alle kan anvendes innenfor dette området. SNDs aktivitet overfor forskningsparker og regionale forskningsmiljøer skal nå styrkes betydelig, bl.a. gjennom en opptrapping av FORNY-programmet fra 24 til 44 mill. kr og påfyll til den nyetablerte ordningen med prosjektutviklingstilskudd som skal hjelpe forskere og nyskapere med å kommersialisere forskningsresultater og gode ideer. Bevilgningen til forsknings- og utviklingskontrakter styrkes med om lag 10 pst. Ordningen med regionale såkornfond blir utvidet ytterligere gjennom et nytt fond for det indre østland. Jeg har store forventninger til dette og de etablerte såkornfondene. Ved å være et synlig virkemiddel som kan fungere som møteplasser for offentlig og privat kapital og nye forretningsideer, kan dette bli et viktig virkemiddel i nyskaping. I tillegg vil det for hvert av fondene bli etablert lokalt forankrede såkornutvalg for å knytte god kontakt mellom aktørene; ikke minst er forskningsparkene viktig i en slik sammenheng. Sammen med fjorårets budsjett la jeg på vegne av Regjeringen fram en handlingsplan for å gjøre det enklere å starte og drive småbedrifter. Alle skatte- og avgiftsmessige ordninger som ble varslet i planen og som lå inne i fjorårets budsjett, bl.a. opsjonsordninger for småbedrifter og avgiftslettelser ved generasjonsskifte i familieeide bedrifter, blir videreført neste år. Midlene over Nærings- og handelsdepartementets eget budsjett til oppfølging av handlingsplanen øker betydelig, hovedsakelig avsatt til intensivert arbeid med regel-, forskrifts- og skjemaforenkling forankret i Regjeringens program «Et enklere Norge». Etter mitt syn bør målet være å utvikle vår offentlige sektor som et konkurransemessig fortrinn for norske bedrifter. Jeg tør påstå at betydningen av kunnskap og kompetanse for framtidens bedrifter neppe kan understrekes sterkt nok. Det er utgangspunktet for budsjettet som debatteres her i dag, og derfor er vi nå i gang med å vri kursen i næringspolitikken i retning av nyskaping, forskning og omstilling.