Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2014-10-14:
Grunnloven § 109 slår fast følgende: «Enhver Statens Borger er i Almindelighed lige forpliktet i en vis Tid at værne om sit Fædreneland, uden Hensyn til Fødsel eller Formue.» Vernepliktsloven som Stortinget i dag vedtar, sikrer at Grunnloven blir overholdt. Nå kan det selvfølgelig diskuteres hvorvidt eidsvollsmennene i 1814 hadde både kvinner og menn i tankene på bakgrunn av hvilket kjønn de selv representerte, men det er iallfall ifølge Grunnlovens bokstav det vi vedtar i dag – og det tok oss altså 200 år. Jeg regner da med at vi kanskje ikke er like fremsynte som eidsvollsmennene var, men 200 år senere er vi iallfall der. Uansett, Fremskrittspartiet slutter helhjertet opp om Grunnloven § 109 og forslaget til kjønnsnøytral vernepliktslov. Allmenn verneplikt, verneplikt for kvinner, er positivt for samfunnet, positivt for Forsvaret, positivt for kvinnene, positivt for mennene og i tråd med samfunnsutviklingen – og et lite spark bak til våre NATO-allierte. Som en liten kuriositet kan jeg nevne at min datter er født i 1997 og blir i det første kullet som skal på sesjon. Hva hun mener om det, er litt interessant – jeg har ikke fått svar ennå på min SMS til henne. Fremskrittspartiet er glad for at forsvarsministeren har nedsatt et utvalg som skal utrede de fagmilitære, forsvarspolitiske og samfunnsmessige perspektivene ved verneplikten, slik at det til enhver tid er Forsvarets behov som styrer inntaket av kvinner og menn til førstegangstjeneste. Et slikt utvalg bør ha bredest mulig mandat. Utvalget bør derfor ikke oppfatte Forsvarets behov – kun det som er operativt nødvendig – men vurdere Forsvarets behov i et samfunnsperspektiv. Det er eksempelvis i Forsvarets interesse, altså som en del av Forsvarets behov, at Forsvaret har sterk støtte i folket, og at slik støtte opprettholdes gjennom tilstedeværelse, og ved at mange på ulikt vis kommer i berøring med Forsvaret. Slik skapes nasjonalt fellesskap og identitet. Skal Forsvarets behov tilfredsstilles i en eventuell væpnet konflikt, må Forsvaret spille en relevant rolle for folk flest også i fredstid. Med dette som bakteppe er det viktig at førstegangstjenesten ikke kun omfatter kvinner og menn med ferdigheter utover det som man kan forvente av gjennomsnittsungdommen, selv om dette, snevert sett, må være positivt for Forsvarets stridsevne. Førstegangstjenesten må ikke kun være for eliten. Man kan sikkert si mye negativt om seksmannsrom eller sekskvinnersrom eller seksmanns-/kvinnersrom, oppstilling, nypussede støvler, marsjering, felles bespisning og vinterøvelse med overnatting i telt, men at det skaper samhold, er hevet over enhver tvil. Målet bør være at flere enn én av åtte ungdommer avtjener førstegangstjenesten. Den reviderte vernepliktsloven som åpner for allmenn verneplikt, er på alle vis positiv. Paragraf 3 er imidlertid noe mer vanskelig tilgjengelig. Den lyder som følger: «Norske statsborgere er etter utskrivning vernepliktige fra 1. januar det året de fyller 19 til utgangen av det året de fyller 44. Norske statsborgere som også innehar fremmed statsborgerskap, er ikke vernepliktige her i riket såfremt konvensjon med den fremmede stat er til hinder for det. Med de begrensninger som følger av konvensjon med fremmed stat, kan Kongen bestemme at verneplikt skal pålegges også enhver som uten å være norsk statsborger hører hjemme her i riket. En slik vernepliktig er fri for militærtjeneste når staten er i krig med det land hvor vedkommende er eller sist var statsborger.» Dette er for meg en veldig uklar paragraf, og jeg håper at dette utvalget som nedsettes, kan se litt nærmere på den definisjonen. Det er greit at loven sier dette, men man kan presisere hvilke land dette gjelder, hvor mange det gjelder, hvordan dette skal praktiseres, hva menes med «sist var statsborger» eller nest sist man var statsborger, osv. At man kan være i strid for Norge uten å være statsborger, er også et litt kontroversielt spørsmål. Så jeg håper at man kan problematisere dette litt med utvalget og samarbeide med departementet for å se på hvordan man faktisk skal benytte denne paragrafen, og hvordan den kommer til nytte.