Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2007-11-22:
Som saksordfører vil jeg benytte anledningen til å skryte litt av de representantene som har fremmet dette forslaget. Det er et grundig forslag, og det tar også opp en veldig viktig problemstilling, nemlig hva som vil være en fremtidsrettet jordbrukspolitikk. Så langt i denne stortingsperioden har ikke næringskomiteen hatt anledning til å drøfte grundig hva som vil være en riktig og fremtidsrettet jordbrukspolitikk. Regjeringen har ikke benyttet anledningen til å legge frem noen sak for komiteen hvor dette spørsmålet reises. Som det fremgår av dokumentet, var forrige gang Stortinget hadde muligheten til å drøfte en langtidsrettet fremtidig jordbrukspolitikk i forbindelse med behandlingen av St.meld. nr. 19 for 1999-2000 vårparten år 2000. Det er ganske lenge siden nå. Derfor hadde det vært viktig om vi nå kunne fått en stortingsmelding til våren som drøftet hva som skal være en riktig landbrukspolitikk. Jeg er derfor ganske sjokkert over at statsråden ikke vil legge frem en slik melding, og at han i sitt svarbrev til komiteen hevder at det ikke er behov for det, fordi det ikke har skjedd noen større endringer i landbruket siden våren 2000. Alle som har fulgt med i norsk landbruk de siste årene, ser at det har vært store endringer. Fra år 2000 er det altså blitt ca. 20 000 færre bønder, nesten halvparten av melkebøndene har lagt ned. Det er stor usikkerhet ute i næringen om hva som kommer til å skje, både når det gjelder nasjonal landbrukspolitikk og hva internasjonale forhold vil medføre. Derfor er tidspunktet for å gjøre noe nå, og ikke om noen år, slik som Regjeringen kanskje legger opp til. Det er klart at EU presser på i forhold til norsk landbrukspolitikk, EU er lite fornøyd med det norske tollvernet på landbruksprodukter. Det er også nå betydelige prosesser i WTO. Det er mulig det ikke blir noen avtale i den forhandlingsrunden som er nå, men vi må forberede oss på at det kan skje. Vi i Fremskrittspartiet mener at det er beklagelig at vi må å vente til et eventuelt forhandlingsresultat i WTO foreligger. Vi er kanskje det landet i verden som har best mulighet til å tilpasse landbrukspolitikken nå. Vi har store muligheter til å innrette virkemidler på et tidlig tidspunkt. I saken ramser forslagsstillerne opp en rekke punkter som de mener bør drøftes i en stortingsmelding. Det er utviklingstrekk i jordbruket, internasjonal utvikling, forholdet til jordbruksavtalen, utviklingen innen stordrift og samdrift, kanaliseringspolitikken, markedsordningene, som det har vært stor debatt om også her i salen i denne perioden, det er skatt og avgift som virkemidler i landbrukspolitikken, forholdet til eiendomsrett og arealpolitikk og konkurranse- og forbrukerpolitikk. I innstillingen har Fremskrittspartiet og Høyre stått sammen om å understreke viktigheten av at det blir fremmet en stortingsmelding. Venstre fremmet et forslag om at det bør fremmes en sak om konsekvensene av de internasjonale forhold og det som skjer med verdensmarkedsprisen på en del landbruksprodukter. Dette forslaget har Fremskrittspartiet og Høyre støttet. Det er beklagelig at regjeringspartiene ikke ser behovet for å støtte noen av disse forslagene. Jeg tar opp forslagene, der Fremskrittspartiet står som medforslagsstiller.