Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2012-02-09:
Jeg vil takke saksordføreren for en grundig og god redegjørelse om saken – og den enstemmige innstillingen i komiteen. Det er slik at når vi blir syke og trenger helsehjelp, er vi i en sårbar situasjon, der vi er prisgitt et stort og mangslungent offentlig helsevesen. Pasientrettigheter overfører makt fra det offentlige systemet til pasientene. Derfor har Høyre og de andre borgerlige partiene kjempet fram en rekke nye pasientrettigheter de siste to tiårene. En annen viktig begrunnelse er at pasientrettighetene viser at helsetjenesten er til for pasientene, og ikke omvendt. Venstresiden har ofte vært svært skeptisk til nye pasientrettigheter og til å overføre makt fra systemet til pasientene. Da retten til fritt sykehusvalg ble innført, hadde Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet felles merknader, der de uttrykte bekymring for at denne rettigheten ville svekke lokalsykehusene. Høyre fastslo allerede den gangen at det viktigste var at pasientene fikk hjelp i rett tid. Nå ser vi at mange lokalsykehus får pasienter utenfor sitt opptaksområde, fordi de har kort ventetid og gode tilbud. Dette må jo være et bedre utgangspunkt for å utvikle lokalsykehusene enn at pasienter tvinges til å stå i lange køer for å sikre sykehusenes ordrereserve. Riksrevisjonens undersøkelse viser at retten til fritt sykehusvalg har ført til kortere ventetider, helt i tråd med målsettingen for ordningen. Dermed kan flere pasienter få helsehjelp når de trenger det. Samtidig ser vi at ordningen kan forbedres på flere punkter. Et lite antall fastleger står for en stor andel av henvisningene til fritt sykehusvalg. Pasienter som har fastleger som gir god informasjon om ordningen, har kortere ventetid enn andre. Dette viser at vi må sørge for at flere fastleger veileder pasienter om denne muligheten. Men det er like viktig at sykehusene selv gir riktig informasjon om retten til fritt sykehusvalg. Riksrevisjonen har gjentatte ganger påpekt systematisk svikt i sykehusenes praktisering av pasientrettigheter. Det gjelder informasjon om rettighetene, fastsettelse av frist, og informasjon om retten til behandling ved andre sykehus i forbindelse med fristbrudd. Det er åpenbart at helseforetakene har et betydelig forbedringspotensial når det gjelder å ivareta pasientenes rettssikkerhet. Dette handler om den grunnleggende respekten for pasientens rett til behandling i rett tid, uavhengig av kapasiteten ved det aktuelle sykehuset. Bedre informasjon fra fastleger og sykehus er også viktig for å sikre alle en likeverdig mulighet til å benytte fritt sykehusvalg – og dermed få raskere helsehjelp. Ventetiden bør ikke avgjøres av pasientenes ressurser til å gjøre seg kjent med de rettigheter og muligheter som finnes. Dersom pasientrettighetene skal være reelle, må også informasjonen om ventetidene gjenspeile virkeligheten. Riksrevisjonen påpeker at ventetider ikke alltid er oppdaterte og korrekte. Dette fører til at pasientene villedes, i stedet for å veiledes om mulighetene for rask behandling. Høyre har lenge tatt til orde for bedre og mer korrekt informasjon, også om forventede ventetider, f.eks. for kreftpasienter. For den som rammes av alvorlig sykdom, er det avgjørende å få vite når man kan forvente å få hjelp. I dag får man informasjon om historiske ventetider, ikke forventede ventetider. Høyre ser fram til at det iverksettes tiltak som sikrer at flere pasienter får en reell mulighet til å benytte fritt sykehusvalg, slik at de kan få rask behandling ved sykdom. Vi har foreslått å utvide ordningen til også å omfatte private tjenester som er faglig godkjent. Det er et paradoks at helsekøene øker og at ventetidene er lange, samtidig som mange private tilbud har ledig kapasitet. Det er faktisk slik at under den rød-grønne regjeringen ser vi et økende klasseskille mellom dem som kan kjøpe seg rask hjelp, og dem som ikke har råd til det. En utvidet rett til fritt sykehusvalg vil sikre at alle kan få raskere hjelp, uavhengig av økonomiske ressurser.