Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2009-04-27:
Et bredt flertall i Stortinget inngikk våren 2004 et forlik om rovviltpolitikk. Høyre har lagt dette forliket til grunn for sin politikk. Hensikten med forliket var å ivareta Norges internasjonale forpliktelser i Bern-konvensjonen om å ha levedyktige bestander av de store rovdyrene, samtidig som hensynet til menneskers levevilkår og mulighetene for fortsatt å ha aktive utmarksnæringer ble bevart. Høyre mener at rovviltforliket har gitt mye verdifull innsikt. Men på bakgrunn av de ulemper forliket har ført til for lokalbefolkningen i de mest rovdyrutsatte områdene, mener vi det nå er på tide med en evaluering av forliket. Jeg viser i den forbindelse til Høyres forslag, Dokument nr. 8:127 for 2007–2008 om en evaluering av rovviltforliket for å få bedre samsvar mellom storsamfunnets, lokalsamfunns og enkeltindividers interesser. Lovforslaget, slik det fremmes fra Regjeringen, utgjør et alvorlig inngrep i bondens eiendomsrett. Høyre er derfor sterkt bekymret for den effekt dette vil ha på norsk rovdyrpolitikk framover. Bruk av utmarksbeite har svært lange tradisjoner og er en naturlig og viktig del av ressursgrunnlaget for landbruket i store deler av Norge. Full beitenekt i bondens utmarksområde er et direkte inngrep i eiendomsretten. Samtidig bidrar det til å øke bondens plikter og øke rovdyrkonflikten. Høyre mener derfor at oppbyggingstakten av rovviltbestandene må ta hensyn til nødvendig tid til tilpasninger for beitebrukerne og lokalsamfunnet generelt. Dette er nødvendig for å få forutsigbare rammebetingelser for levedyktig næringsvirksomhet i landbruket i områder med rovvilt. Tiltak for å redusere rovviltfaren må vurderes i saker der beitenekt kan være aktuelt, og beiterestriksjoner må kun benyttes når andre tiltak ikke gir tilstrekkelig beskyttelse. Stortinget har allerede vedtatt at det skal være plass til både husdyr og rovdyr innenfor de områder hvor det er vedtatt at Norge skal tillate rovdyr. Høyre mener at inngripende vedtak om beiterestriksjoner med nedsanking av dyr eller forbud mot å sende dyr på beite må gi dyreeier rett til full kompensasjon, fordi beitenekt er et svært inngripende forslag som i praksis kan føre til at store deler av landbruket i rovdyrutsatte områder vil bli nedlagt. Høyre er sterkt uenig i at dyreeiers rett til kompensasjon skal være bevilgningsstyrt, noe som kan innebære at det ikke gis full erstatning til de dyreeiere som rammes av pålegg om beitenekt. Høyre fremmer derfor følgende forslag om full erstatning for påløpte kostnader ved beitenekt: «§ 31 første punktum: Ved vedtak om beiterestriksjoner grunnet rovvilt etter § 30, har dyreeier rett til full økonomisk kompensasjon.» Forslaget støttes av Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, men dessverre for bøndene ikke av Senterpartiet og resten av de rød-grønne. I § 24 første ledd bokstav b fastslår Regjeringen at dyreholder skal sikre at dyr beskyttes mot rovdyr og andre farer. Det har oppstått usikkerhet om hvorvidt denne bestemmelsen pålegger dyreeieren et større ansvar enn etter dagens lov for å beskytte sine husdyr mot rovdyr. For å klargjøre at dyreeiers ansvar ikke utvides, fremmet Høyre forslag om å ta ut ordet «rovdyr», slik at § 24 første ledd bokstav b da skal lyde: «dyr beskyttes mot skade, sykdom, parasitter og andre farer. Syke og skadde dyr skal gis forsvarlig behandling og avlives om nødvendig.» I Nationen den 25. mars kunne vi lese i et intervju med komitéleder Ola Borten Moe at bøndene vant fram i Stortinget, at bøndene likevel ikke skal pålegges å beskytte dyr mot rovdyr på lik linje med sykdommer og andre farer. «Vi har rett og slett fjernet ordet rovdyr,» sa Borten Moe til Nationen. Høyre er glad for at bøndene på et område vant fram i Stortinget ved at en samlet komité og Regjeringen støttet forslaget fra Høyre om å fjerne ordet «rovdyr» i forslaget. Samtidig er Høyre svært skuffet over at Regjeringen ikke vil gi full erstatning for beitenekt grunnet rovdyr. Mattilsynet har i dag adgang til å ilegge beitenekt i rovdyrutsatte områder. Det er relativt store konflikter knyttet til Mattilsynets vedtak om beitenekt. Høyre mener at Mattilsynets hjemmel for å ilegge beitenekt i rovdyrutsatte områder ikke skal gå lenger enn etter gjeldende rett. Høyre mener også at opprettelsen av et register vil kunne fremme offentlighet i disse sakene og bidra til å være konfliktdempende. Sammen med Fremskrittspartiet fremmer Høyre følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen sørge for at det opprettes et sentralt register over saker om beitenekt på grunn av rovdyr.» Det er svært bekymringsfullt at det kun er tatt ut i underkant av halvparten jerv og bjørn av det som fellingskvoten tillater. Det kan bety at bøndene nok et år kan oppleve å få store tap av beitedyr grunnet rovdyr. Jeg har stilt spørsmål til statsråd Solheim om dispensasjon til utvidet sesong for uttak av jerv i Midt-Norge. Svaret var dessverre nei. Jeg har også registrert at flere fra Senterpartiet, både i Stortinget og i regjeringskontorene, har uttalt til media at det er ønskelig med større uttak. Når statsråd Solheim også avslår kravene om utvidet felling fra Norges Bondelag, ja, da har jeg stor forståelse for at Senterpartiet må føle en viss frustrasjon. De har jo også måttet svelge at bønder ikke skal få full erstatning når Mattilsynet pålegger beitenekt nettopp grunnet rovdyr. Høyre er fornøyd med at «rovdyr» nå ikke nevnes særskilt i lovens § 24. Lovens ordlyd – slik den ble foreslått i Ot.prp. nr. 15 for 2008–2009 – åpnet for at dyreeier skal ta byrden ved rene naturvernhensyn, noe som strider mot rovviltforliket og norsk politikk på området. Så lenge det står at dyreeier skal beskytte sine dyr mot «andre farer», vil det også omfatte rovdyr, slik at dyreeier vil ha plikt til å beskytte sine dyr mot rovdyr der det er nødvendig av dyrevernhensyn. Regjeringen hadde også tatt ut formuleringen i høringsforslaget om at dyr har egenverdi uavhengig av den nytteverdien de måtte ha for mennesker. Høyre mener at begrepet egenverdi innebærer at dyr skal behandles godt og med respekt. Høyre fremmet forslag om at formuleringen om egenverdi ble tatt inn i lovteksten på nytt, og jeg vil bare svare saksordfører at jeg tror faktisk at det kan påvirke våre holdninger når det gjelder positiv tenkning om dyr og dyrevelferd. § 3 vil i sin helhet nå lyde som følger: «Dyr har egenverdi uavhengig av den nytteverdien de måtte ha for mennesker. Dyr skal behandles godt og beskyttes mot fare for unødige påkjenninger og belastninger.» Høyre er glad for at Regjeringen tok inn igjen forslaget, og at det nå støttes av flertallet utenom Fremskrittspartiet. Mange frivillige legger ned en betydelig arbeidsinnsats og økonomiske ressurser i det å ta vare på forvillede og hjelpeløse dyr. Høyre mener det er på sin plass å utrede det å innføre en kompensasjonsordning til personer og organisasjoner som gjør et slikt viktig og samfunnsnyttig arbeid. Sammen med Fremskrittspartiet og Venstre fremmer vi følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen utrede mulighetene for å innføre en kompensasjonsordning til personer eller organisasjoner som frivillig tar hånd om forvillede og hjelpeløse dyr.» Når det gjelder varsling og merking av dyr, støtter Høyre at det skal innføres en allmenn plikt til å varsle Mattilsynet eller politiet der hvor dyr lider. Det er også viktig å understreke betydningen av at tilsynsmyndighetene skal rustes til å håndtere det ansvaret de pålegges. Høyre støtter også forslaget om at en merkeordning for katter og hunder skal utredes. Høyre mener imidlertid at en i en utredningsprosess bør ta høyde for at problemet med løskatter ikke er like stort over hele landet. En løsning kan være at kommuner som er spesielt plaget av løskatter og identitetsløse hunder, skal kunne få en hjemmel til å utarbeide en kommunal forskrift som medfører at katte- og hundeeiere kan pålegges merking av katter og hunder. Til tross for at mange i det norske samfunnet har god kompetanse i hold av dyr, mener Høyre det er riktig å stille krav til god kompetanse for hold av dyr i landbruket. Vi mener at agronomutdanning må være tilstrekkelig, samtidig som det må tas hensyn til realkompetanse når den nærmere utformingen av kompetansekravene fastlegges. Høyre vil også presisere at dette bør være et personlig ansvar for den enkelte dyreeier, og at det ikke må komme krav som er byråkratiske og fordyrende for dyreeierne. Høyre mener det riktig å lovfeste dyrevernsnemndene som en del av Mattilsynet, da det vil gi et bedre og mer samlet kontrollapparat. Det må stilles romslige budsjettrammer til disposisjon for dyrevernsnemndene slik at hyppige inspeksjoner kan gjennomføres. Sammen med Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre fremmer Høyre følgende forslag: «§ 30 andre ledd første punkt skal lyde: Mattilsynet oppnevner dyrevernnemnder for å ivareta lekmannsskjønn og veterinærkompetanse i dyrevelferdsarbeid.»