trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Først til Martin Engeset. Så vidt jeg kan se, har Fremskrittspartiet gjort nøyaktig det samme som flertallet i komiteen. Vi har fremmet forslag med de bevilgningsmessige forhold som vårt forslag nødvendiggjør, og det samme er gjort når det gjelder virkningene av økningen av grunnbeløpet fra flertallets side. Ingen av disse er, så vidt jeg vet, med i behandlingen av revidert nasjonalbudsjett, verken flertallets eller mindretallets, i tråd med det som er vanlig praksis. Så må jeg få lov til å si at jeg håper at de fleste representanter vil være korrekte når vi kommer ut i valgkamp. Jeg har sett et par steder at Venstre har hevdet at de har fremmet forslag om å heve minstepensjonen til 2 G. Det er det altså bare Fremskrittspartiet som har forslag om i dag. Det å be Regjeringen i et anmodningsforslag om å komme med en plan for opptrapping er noe helt annet, det er bare å be Regjeringen vurdere noe i forbindelse med budsjettene til høsten. Det har ingen konsekvenser. Så jeg håper at Venstre ikke vil gå rundt og si at de har fremmet forslag om å heve minstepensjonen til 2 G – hvis de da ikke stemmer for Fremskrittspartiets forslag i dag. For det er i dag det er til behandling. Det er det samme når man har snakket om å fjerne avkortningen av pensjonen for pensjonister som er 67 år, og som tjener mer enn 2 G. Der har statsministeren vel varslet at det skal man gjøre i 2010. Og det respekterer jeg er Arbeiderpartiets holdning, at den avkortningen skal man gjøre noe med om noen år. Noen andre partier har hevdet at de gjerne vil gjøre det tidligere. Det bør de heller ikke gå rundt og si. For det å fjerne den avkortningen er en lovsak. Det gjøres ingen endring ved å si «Stortinget ber Regjeringen», og komme med anmodningsforslag som Regjeringen omtrent står fritt til å vurdere om den vil følge eller ikke. Det er en endring av folketrygdloven som må gjøres for å fjerne den avkortningen for gruppen mellom 67 og 70 år, og det var bare Fremskrittspartiet som stemte for den nødvendige lovendring da det ble behandlet i Odelstinget i går. Alle andre partier, som også i den offentlige debatt har presentert sitt standpunkt som om de ønsker å gjøre dette med én gang – bl.a. Høyre – stemte altså imot å gjøre den nødvendige lovendring som fjernet avkortningen. Så jeg håper at vi i valgkampsammenheng blir spart for dem som prøver å påstå at de står for noe, når de selv nettopp har stemt imot de tingene i Stortinget – i går og i dag.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Bevilgningene til de formålene vi nå diskuterer, er overslagsbevilgninger. Det betyr at det er lovendringer og satsendringer som styrer bevilgningene. Meg bekjent har vi gjort nøyaktig det samme som Regjeringen når det gjelder revidert nasjonalbudsjett. Vi har i dag foreslått å bevilge pengene. Når man setter opp et statsbudsjett på slutten av året, er det som da blir resultatet, ut fra det som er skjedd, og det gjøres endringer i forhold til vedtatte budsjetter og de salderingsendringene man gjør om høsten, på ofte 10 milliarder kr. Jeg vil gjerne også si til Martin Engeset: Høyre sier at de har fremmet forslag om å fjerne avkortningen. Den tekniske måten å gjøre det på er å endre folketrygdloven, og da vil automatisk resultatet påvirke overslagsbevilgningene ved at det er mindre avkortning. Det kan faktisk også bli større inntekt til det offentlige hvis vi fjerner avkortningen, for det er nok en del nå som ville ha jobbet mye mer og derved betalt inn mer i trygdepremie og skatt, hvis de jobbet etter at de fikk pensjon 67 år gamle.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Jeg er glad for spørsmålet, for vi har løsningen på det. Det finnes ikke argumenter imot at ikke staten skal ta ansvaret for at den får inn nærmere 60 milliarder kr i avgifter og skatter fra bilistene. Her er det betydelige midler som staten kunne ha brukt på kollektivtrafikken, men særlig på veier. Nå er det slik at etter at prøveordningen i Stockholm nå blir permanent, skal pengene som betales inn av bilistene i Stockholm, brukes til å bygge veier, samtidig som myndighetene i Stockholm faktisk bevilger 100 milliarder kr til å bygge nye motorveier. Min påstand er at når det gjelder de store utfordringene i Oslo og hvilke ressurser vi skal bruke, så må vi sørge for å bygge gode ringveier, som f.eks. rv. 35, rv. 23, og veien mellom Moss og Horten. Først da ser vi hvor mye av trafikken vi greier å flytte ut av Oslo, og da kan vi fokusere på hvor mye vi kan bruke på kollektivtrafikken.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Fremskrittspartiets representanter er valgt på et program, og i det programmet er det ingenting som sier at vi er imot bruk av bompenger. Det vi er imot, er tvangen, at det ikke finnes noe annet alternativ, bomringer osv. Men den dagen man får bompengeprosjekt og det finnes alternative kjøretraseer, blir diskusjonen en helt annen. Vi er selvfølgelig imot på prinsipielt grunnlag at bilistene skal betale for noe de ikke bruker. Det er utgangspunktet vårt. Så registrerer jeg at Arbeiderpartiet ikke har noe annet argument å vise til enn Oslopakke 3. Det er altså Arbeiderpartiet i Oslo som har vedtatt Oslopakke 3 og tvunget et mindretall i byrådet i Oslo til å gjennomføre det. Så kunne selvfølgelig byrådet ha gått av og nektet å gjennomføre det. Men da hadde det faktisk blitt enda verre, for da hadde Arbeiderpartiet, SV og de andre som var medforslagsstillere, innført rushtidsavgift i tillegg, samtidig som man hadde fått mindre ressurser over til vei.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Jeg synes ikke representanten Wickholm skal være så frustrert, for det er ganske enkelt å forstå det jeg sier. Men når man ikke ønsker å forstå det, da har man selvfølgelig et problem, men det er ikke mitt problem, det er representanten Wickholms problem. Oslo Fremskrittsparti er ikke for bompenger, og har ikke gått for det. Og Oslo Fremskrittsparti har også påpekt at det er ikke den eneste løsningen. Oslo Fremskrittsparti har foreslått at dette skal staten ta regningen for. Så er det også slik at Oslo Fremskrittsparti har foreslått en folkeavstemning, men har ikke fått gjennomslag for det. Så er det riktig at det er et utvalg som har forhandlet fram dette med bakgrunn i det vedtaket som er gjort i 2003 av et flertall i bystyret i Oslo, der Arbeiderpartiet deltok. Nå er det jo slik at Oslopakke 3 på et eller annet tidspunkt skal vedtas. Representanten Wickholm og jeg er i hvert fall enige om – selv om det kanskje ikke virker slik – at det ikke er byrådet i Oslo som vedtar å innføre bompenger. Det er det denne sal som gjør. Og først når vi skal vedta Oslopakke 3 i denne sal, vil forskjellene komme fram. Da vil nok Truls Wickholm og undertegnede stå på hver sin side.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Representanten Tenden viste til flertallets konklusjon når det gjaldt sikring av tunneler, at det var naturlig at man tok det i form av en rullering av Nasjonal transportplan. Nå er det slik at det har vært fokusert mye på dette med veitunneler, og Hanekleivtunnelen er et eksempel på at det har utløst 350 mill. kr – nødvendige millioner – for å få reparert disse tunnelene i Vestfold. Vi har også fått klarlagt at det mangler i overkant av 2 milliarder kr for å få sikret våre tunneler fullstendig. Er det ikke da naturlig at Stortinget vedtar en handlingsplan, og at den sittende regjering følger opp den ved også å komme med bevilgninger for å få på plass disse nødvendige endringene i tunnelene våre? Er ikke det et godt mål med hensyn til det jeg tror representanten Tenden og jeg selv er enige om: å nå nullvisjonen vår?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
La meg først si at jeg betviler ikke motivasjonen til fylkeskommunene og kommunene til å få på plass en nødvendig infrastruktur. Men jeg tror at når det gjelder fylkeskommunene og kommunene er de nå etter hvert ikke noe særlig motiverte for å bygge statens infrastruktur. Det er jo det som er litt av poenget. Men de føler seg tvunget fordi den statlige infrastrukturen er for dårlig. Mitt spørsmål er: Kan representanten Wickholm dokumentere at Fremskrittspartiet ikke har bevilget nok penger til de prosjekter som er vedtatt? I tilfelle vil jeg gjerne se den dokumentasjonen. Spørsmål 2: Har representanten Wickholm sett på valutakursene i dag, verdien på en svensk krone i forhold til en norsk krone? Nå skal innkrevingen på Svinesund kreves inn i norske kroner istedenfor i svenske kroner. Da er mitt spørsmål: Blir det dyrere eller billigere når vi bruker en valuta som har høyere verdi?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
La meg først få lov til å rette opp de faktiske feil som representanten Wickholm kom med. Vi har foreslått å nedbetale gjelden på bomfinansierte samferdselsprosjekter. Det vil vi finansiere gjennom salderingen i Stortinget. Det er ikke nødvendig å ta alle finansieringene gjennom budsjettene. Når vi oppdager at vi plutselig har 10–20 milliarder til gode innenfor ett år, går det an å bruke noen av disse. Det samme prinsippet har faktisk Arbeiderpartiet brukt på andre områder når vi har salderingen til behandling i Stortinget. Når jeg skal kjøre på ferie til Danmark i sommer, betaler jeg bompenger på Svinesund. Neste gang jeg kjører, betaler jeg 20 pst. mer. Men det fornekter altså representanten Wickholm. Sannheten er at det faktisk er dyrere. Mitt spørsmål til representanten er: Er det mulig for representanten Wickholm å se en åpning for eller en sannsynlighet for at staten skal betale sin egen infrastruktur på et eller annet tidspunkt?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Ser representanten Wickholm en mulighet i framtiden for at staten skal finansiere sin egen infrastruktur?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Lat meg takka saksordføraren for arbeidet han har gjort i denne saka.. Eg vil gjerne gjera merksam på noko som eit fleirtal på Stortinget, alle unnateke Høgre og Framstegspartiet, skriv i ein merknad om Stockholm-forsøket, som er av betydeleg interesse. Blant anna viser Stavanger Aftenblad til at ein fjerdedel av bilistane forsvann over natta då dei fekk rushtidsavgift. Det hadde jo mange positive konsekvensar, bl.a. at det blei mindre støy, mindre klimagassforureining – i det heile ei rekkje positive ting. Framstegspartiet i Oslo vil jo no òg vera med på ei kollektivsatsing. Representanten Sandberg og Framstegspartiet ser at bilkøane veks i byane, men dei har ingen forslag til korleis ein kan koma ut av køen. Folk flest blir ståande endå meir i kø med Framstegspartiet sin politikk, fordi dei kuttar i kollektivtiltaka. Spørsmålet mitt er følgjande: Kva meiner Framstegspartiet om eit forsøk som befolkninga i Stockholm vil ha meir av?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Eg skal gjerne gjenta meg sjølv, for eg synest det er veldig greitt at Høgre er ute av regjering. No synest eg ofte at dei kjem med mange gode, kreative løysingar på ulike problemstillingar i samfunnet. Ikkje minst har me sett det når det gjeld klimapolitikken, der Høgre no har snudd trill rundt i løpet av berre nokre få månader. Dei ønskjer no å kutta to tredjedelar i Noreg, og eg synest det er veldig bra at Høgre blir med på det laget. Spørsmålet mitt er då knytt opp mot den praktiske politikken i forhold til klima som Høgre står for. Representanten Helleland gjorde meg ein visitt når det gjeld Stockholm-forsøket. Ein kan gjerne vera for kollektivtransport, slik Høgre seier dei er, men ein må vel vera for tiltak som verkar, også i høve til klima. Det som blir bevist med Stockholm-forsøket, der ein altså har rushtidsavgift, er at alt blir betre: Klimaet blir betre, lufta blir betre, fleire tek kollektivtransport, og færre er på vegane. Kvifor er Høgre imot det?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-14:
Eg høyrer argumentasjonen imot dette. Eg synest framleis ikkje det er logikk i det. Lat meg hoppa over det då, sidan ein ikkje vil vera med på dette, som folk flest i Stockholm meiner er veldig bra for lufta, for klimapolitikken, for redusert støy, osv. Lat meg ta eit anna, meir ideologisk tema knytt opp mot forureining og klima, no som Høgre er med oss andre og vil kutta to tredjedelar. Dette med valfridom, som er temaet til Høgre stadig vekk, fritt skoleval, osv., vil jo akkumulera ein betydeleg trafikk. Er det ikkje betre at ein har ein politikk som gjer at ein faktisk reduserer transportbehovet knytt til barnehage og skule, slik at ein har dette i nærmiljøet sitt og dermed unngår denne sosiale profilen som Høgre har hengt seg opp i i høve til rushtidsavgift?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Fremskrittspartiet har flere ganger uttalt at de er en garantist mot bompenger. Representanten Sandberg har selv uttalt at det å være imot bompengefinansiering er en prinsippsak for Fremskrittspartiet. Likevel er det sånn at det største bompengeprosjektet vi noen gang har sett i Norge, Oslopakke 3, søkes gjennomført av Peter N. Myhre fra Fremskrittspartiet. Terje Søviknes i Os har sitt bompengeprosjekt, og fremskrittspartistyrte Fræna søker om bompengeprosjekt. Fremskrittspartiet støttet i forrige periode tre budsjetter som hadde store andeler av bompenger, her i Stortinget. Er det ikke på tide at Fremskrittspartiet nå klargjør politikken sin? Hva er det egentlig Fremskrittspartiet mener om bompenger? Er man for, eller er man imot?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Det er vel noe i nærheten av en slags historieforfalskning representanten Sandberg her kommer med, når han sier at Fremskrittspartiet i Oslo er blitt tvunget. Det er faktisk sånn at man har hatt et utvalg, bredt sammensatt av alle partiene i Oslo og Akershus, som har forhandlet om dette i lengre tid. Det heter å inngå politiske kompromisser og finne løsninger. Det fins derimot ett parti i dette området som har gått imot hele den ordningen, og det er Fremskrittspartiet i Akershus, og de argumenterer og bruker den retorikk som representanten Sandberg ofte bruker i TV-debatter, men som han nå ikke bruker her i Stortinget. Så jeg er ganske forvirret over hva som egentlig er Fremskrittspartiets politikk, for i Akershus er man imot fordi det er prinsipielt feil, i Oslo er man med fordi det er den eneste riktige løsning for byen. Og her sier nå representanten Sandberg også to ting på en gang. Hva er egentlig svaret?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg har nettopp refinansiert min egen leilighet og gikk da fra å ha en nedbetalingstid på 25 år til 14 år. Når jeg slipper å betale renter og avdrag på leiligheten min i alle de årene mellom 14 og 25 år, vil jeg anse at det faktisk blir billigere for meg. På samme måte er det med Svinesundsforbindelsen, at trafikantene i framtiden vil kunne slippe perioder med bompengeinnkreving, fordi man betaler mer nå. Det er jo ikke slik at alle de prosjektene som Fremskrittspartiet fremmer i denne salen, blir vedtatt. Vi har f.eks. ikke vedtatt at vi skal slette all bompengegjelden til alle bompengeselskapene. Fremskrittspartiet har likevel foreslått det i et Dokument nr. 8-forslag, men har ikke lagt det inn i sine budsjetter.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
I likhet med forrige regjering finansierer også den nåværende regjering en del prosjekter på samferdselssektoren ved bompengeinnkreving, altså at trafikantene er med og betaler. Jeg presiserer det gjerne og har understreket mange ganger at det ofte er flotte lokale initiativ som ligger bak det. Vi ser jo også her i Oslo at trafikantene støtter opp om bompengeringen. Det er faktisk 54 pst. som er for bompengeringen i Oslo. Når representanten Halleraker refererer til hva statsråden har fått til, må jeg si at vi har en trepartiregjering hvor vi står sammen om de avgjørelsene. Så det Halleraker ser at statsråden gjør, er også det Arbeiderpartiet mener om saken.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg nekter ikke for at trafikanten som kjører gjennom bomstasjonen på Svinesund, som representanten Sandberg nevnte, betaler mer akkurat den gangen han kjører gjennom. Det står også helt klart i vår merknad. En moderat økning av prisen der og da kan forsvares med at vi vil få lavere rentekostnader og bedre effektivitet ved at vi velger å gjøre det på denne måten. Er det mulig å få repetert det siste spørsmålet?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Jeg er fornøyd med den politikken som Regjeringen fører nå. Vi ser at det i flere byområder i framtiden vil bli nødvendig med veiprising og rushtidssystem. Disse pengene vil kunne anvendes på gode måter i samferdselssektoren.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-06-14:
Representanten mener, og har hele tiden ment, at etter det første raset i Hanekleivtunnelen visste man ikke – på daværende tidspunkt – at det også var usikkerhet knyttet til andre tunneler på samme strekning. Man visste heller ikke at det var usikkerhet knyttet til det andre løpet. Statsråden stod selv fram og sa at man hadde full kontroll over situasjonen – og så oppdaget man det ene etter det andre. Da jeg så det, fokuserte jeg selvsagt på sikkerheten. Så her er det ingen logisk brist i det hele tatt. I tillegg var vi raskt på banen med å foreslå et vegtilsyn, for der svikter det på flere punkter. Det er helt tydelig.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-06-14:
Det er klart jeg veldig gjerne skulle hatt de to milliardene til sikring av tunnelene våre. Men nå er det faktisk slik at Venstre aldri har – og kommer sannsynligvis aldri til å få – så mye penger som Fremskrittspartiet strør om seg med. Slik er virkeligheten. Og det blir veldig vanskelig å diskutere politikk med partier som har mer penger å rutte med – det blir nesten håpløst – for vi taper alltid en slik debatt. Vi forholder oss til Nasjonal transportplan og til statsbudsjettene. Vi legger inn penger der, og vi har stadig lagt inn mer penger enn Regjeringen til rassikring. Jeg er glad for de friske pengene som nå legges inn av statsråden til arbeid i Hanekleivtunnelen.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-06-14:
Jeg vet at det ble gjort veldig mye for sikkerheten. Jeg vet at Torild Skogsholm hadde hyppige møter med Vegdirektoratet. Jeg vet at hun også bad om at andre tunneler skulle sjekkes. Det forundrer meg at en tidligere statssekretær kan stå her og si noe slikt som han sier, når han vet hvordan en statsråd jobber, og vet at slikt kan skje uten at det blir dokumentert eller tilbakerapportert. Det er mye møtevirksomhet på tvers mellom statsråden og Vegvesenet og Vegdirektoratet uten at man kan bevise det i ettertid. Det burde en tidligere statssekretær ha visst.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Representanten Tenden seier at Venstre var raskt ute med å kommentere det som skjedde i Hanekleivtunnelen. Det skal vere visst! Representanten Borghild Tenden er raskt på banen – i media – for å kommentere. I Drammens Tidende 24. januar ville ho ha «fortgang» i arbeidet med utbetringa av Hanekleivtunnelen. Ho ville stille spørsmål til samferdselsministeren for å få fortgang i arbeidet. Da det skjedde eit uhell under reparasjonsarbeidet, trødde ho til på nytt. Ho frykta at departementet hadde lagt for sterkt press på entreprenøren. Her er markeringsbehovet så stort at logikken sviktar. Kva er det eigentleg representanten Tenden meiner?
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Det var ein kjend politikar som var veldig djupt såra og vonbroten ein gong i tida. No er faktisk òg Borghild Tenden djupt såra og vonbroten på vegner av tidlegare statsråd Torild Skogsholm. Det som skjedde etter raset i Hanekleivtunnelen, var jo at denne regjeringa handla raskt. Ein sette i gang med undersøkingar av andre tunnelar i området, og ein sette i gang arbeidet med å få reparert tunnelen. Da det gjekk eit ras i Oslofjordtunnelen, burde det ha vore ein indikasjon på at ein burde ha undersøkt i alle fall dei tunnelane som ligg i det same geologiske deltaet. Det skjedde ikkje. Så seier Borghild Tenden at vi feilinformerte, at vi hadde feil informantar. Kan representanten Borghild Tenden fortelje kva som blei gjort, i og med at ho tydelegvis har betre informantar med omsyn til det som skjedde på dette området?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-06-14:
God politikk fremmer en rekke prosjekter, sier Wickholm. Ja, vi er etter hvert blitt ganske vant til dette skrytet, men det som er saken, er jo at storparten av denne satsingen er det trafikantene som betaler. Det syns jeg faktisk at Truls Wickholm bør presisere hver gang han nevner alle disse prosjektene. Det jeg hadde lyst til å spørre hr. Wickholm om, er saken om vegtilsyn. Der har opposisjonen vært tydelig lenge. Interesseorganisasjonene er svært tydelige. Vi har en statsråd fra Senterpartiet som har tatt grep og satt ned et utvalg. Men fra Arbeiderpartiet er det altså en øredøvende taushet. Hva mener egentlig Arbeiderpartiet om opprettelse av et vegtilsyn?
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-14:
Ja, jeg gjorde jo i mitt innlegg rede for at jeg var veldig positiv til den tunnelsikkerhetsrapporten som ble lagt fram i går, etter et samarbeid mellom bransjen og Vegvesenet. Vi har både i høringer og i direkte kontakt med både anleggsentreprenører, maskinentreprenører og andre, hørt at Vegvesenet har vært veldig lite lydhøre overfor dem som nå utfører arbeidet på veianleggene våre. Derfor er jeg veldig glad for at det i denne rapporten – og det sa jeg også i innlegget mitt – pekes på en lang rekke tiltak som er nødvendige, og som en bør gå i gang med for å bedre sikringsarbeidet og bedre gjennomføringen av tunnelbygging i Norge. Jeg tror det er viktig at vi får et uavhengig veitilsyn for å ha prosesser under kontroll, for å sikre at det vi faktisk har vedtatt her i huset, blir fulgt opp, og for å sikre at de retningslinjer som entreprenørene jobber etter, blir ivaretatt.
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-14:
Fordi det er et usosialt forslag, president! Som jeg veldig klart understreket i mitt innlegg, tror ikke jeg det er mange småbarnsfedre og småbarnsmødre som setter seg i bilen sin i Drammen, f.eks., for å kjøre til jobb i Oslo og stå en time i kø – frivillig. Det kan hende de gjør det fordi kollektivtrafikken er så dårlig tilrettelagt med overgangsmuligheter osv., at det er den eneste måten å rekke tilbake på før barnehagen stenger. Den erkjennelsen trodde jeg faktisk Hallgeir H. Langeland også ville ta inn over seg. Da er det bedre å satse på offensive tiltak, kall det gjerne en gulrotpolitikk, der en får en bedre tilrettelegging. Jeg kan ta meg selv som et eksempel. Jeg bruker toget, stort sett, men med en gang jeg kommer til Drammen jernbanestasjon, er det slik at bussen akkurat har gått. Da er det 18 eller 28 minutter til neste buss går. Det er for dårlig tilrettelegging. Det gjør at det blir en stor avvisning, og det gjør at svært mange velger å ta bilen. Derfor er vi imot rushtidsavgift, fordi det er usosialt og går ut over dem som har dårligst råd og dårligst tid.
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-14:
Jeg tror ikke valgfrihet når det gjelder barnehage eller skole, er avgjørende for de klimautfordringene Norge står overfor. Men det jeg ikke vil anbefale, er at vi får et arbeidsmarked der en skal bo og jobbe akkurat på samme stedet, uten muligheten til å ha et dynamisk arbeidsmarked. Vi vet at veldig mange velger å bosette seg utenfor de store byene, fordi det gir betydelige kvaliteter i forhold til frisk luft og godt oppvekstmiljø. Jeg gleder meg til å se når representanten Langeland får gjennomført sine tiltak, der folk nærmest skal tvinges til å bo og arbeide på samme sted, og fratas muligheten til å transportere seg mellom arbeidssted og skole. Det representanten Langeland og jeg er enige om, er at vi må legge bedre til rette for kollektivtrafikken og ha bedre overgangsmuligheter – f.eks. våre offensive forslag, som Langeland har sluttet seg til, når det gjelder bybane og jernbane på Nord-Jæren.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Representanten fra Høyre har vært svært aktiv i mediene etter raset i Hanekleivtunnelen med hensyn til å kreve veidirektørens avgang, og ved å framheve sitt eget forslag om at det bør opprettes et veitilsyn for å gjenopprette tilliten til Vegvesenet og til sikkerheten i norske tunneler. Det siste gjenspeiles også i Høyres merknader i saken. Undersøkelsesgruppen som ble nedsatt etter raset, pekte imidlertid også på behovet for forbedringstiltak i Statens vegvesen når det gjelder slike utbyggingsprosjekter. Behovet for ytterligere gransking ble understreket av ministeren i går. Det kan synes som om representanten fra Høyre kun fokuserer på ledelsens makt og ansvar i slike saker, og behovet for et uavhengig tilsyn. Ser representanten også behovet for andre tiltak for å sikre tilliten til Statens vegvesen og sikkerheten i tunnelene?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-05-10:
På vegne av representanten Martin Engeset og meg selv vil jeg fremme et forslag om å utrede tunnel Horten–Moss som fergeavløsningsprosjekt.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
På vegne av representantene Carl I. Hagen, Siv Jensen og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om en fremdriftsplan for å sikre en varm, valgfri og verdig eldreomsorg som skinner.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
På vegne av representantene Per-Willy Amundsen, Åge Starheim, Jørund Rytman og meg selv vil jeg fremme et forslag om å utrede konsekvensene av å la kommunale virksomheter omfattes av det ordinære merverdiavgiftsregelverket.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Tidligere har representanten Hagebakken stått bak et ordføreropprør. Nå har vi sett et nytt – muligens større – ordføreropprør, som går på dette med å styrke lokaldemokratiet, at kommunene selv skal kunne bestemme om de ønsker å få utplassert spilleautomater. Spørsmålet mitt til representanten er: Hva vil han hviske i øret til kulturministeren når det gjelder spilleautomater og utplassering i kommunene, for å styrke det lokale selvstyret?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Da tror jeg ikke representanten har lest forslagene våre. Vi vil akkurat det motsatte av det hun sier. Vi vil nemlig at videregående skoler og skoler skal være i kommunene, og det mener vi er å styrke lokaldemokratiet. Så jeg tror representanten bør lese forslagene til Fremskrittspartiet en gang til før hun stiller det spørsmålet. Så vil jeg avslutningsvis bare si at det er ikke antall politikere som avgjør hvor godt folkevalgt nivå vi skal ha, men hvilken jobb man gjør i kommunene, og hvor nær man er befolkningen.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Dette er signaler som jeg har fått fra lokalpolitikere rundt omkring i landet, og det er signaler som komiteen fikk da den hadde høringer vedrørende saken, at lokalpolitikere er redde for at de nye regionene skal bli en overkommune. De var ikke bare redde, de fryktet virkelig at de nye regionene skulle bli en overkommune. Det er derfra vi har overkommunebegrepet, altså frykten fra lokalpolitikerne for at man skal bli overstyrt av overkommunen.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Fremskrittspartiet har programfestet at vi er for frivillig kommunesammenslåing, og at dette skal foregå ved folkeavstemning i hver enkelt kommune. Vi ser at det har vært gjort med hell både i Vestfold og på Vestlandet. Kommuner har slått seg sammen, fordi de har følt at det har vært helt naturlig for dem. Så vi mener at dette er en god løsning for mange kommuner – ikke for alle, men for noen kommuner mener vi at det er en god løsning. Ja, vi er for at makten skal være nærmere befolkningen, og synes da at å styrke kommunene er den beste løsningen. Jeg var i mitt innlegg inne på at forholdet til fylkeskommunen er veldig dårlig ute i befolkningen, og derfor synes vi at kommunene bør styrkes med de grep som vi har lagt inn i innstillingen.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
I Aftenposten stod det den 30. mars: «Jeg er overrasket over at Tørresdal ble overkjørt.» – Altså overkjørt av regjeringspartiene. – «Dette er en god demokratisak som er blitt til en tynn suppe.» Det er Rolf Reikvam som sier dette til Aftenposten om regionenes oppgaver. Spørsmålet mitt blir da: Hva var det representanten ønsket inn i saken, eller i meldingen, som han ikke har fått inn, og hva er det som mangler for å sette prikken over i-en? Du stod jo på talerstolen nå og skrøt av meldingen, men hva er det som mangler for at du skulle bli helt tilfreds?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Det har kommet spenstige uttalelser fra representanten fra Senterpartiet som støttes av Fremskrittspartiet, nemlig om å fjerne fylkesmennene. Disse kom midt under prosessen og behandlingen av saken. Representanten Slagsvold Vedum sa da følgende: «Senterpartiet vil legge ned fylkesmannsembetet. Begrunnelsen er demokrati, rettssikkerhet, miljøvern og jordvern.» Han sa videre: «Det er viktig at folk som utøver skjønn stiller til valg. Det gjør ikke fylkesmennene, de er ansatt på livstid.» Dette er spenstige uttalelser, som støttes helt og fullt av Fremskrittspartiet. Hvorfor fikk ikke Senterpartiet gjennomslag for dette gode forslaget som man flagget så høyt? Er det en mulighet for at man legger inn dette når man skal viderebehandle saken – altså en åpen bok? Er det noe Senterpartiet kommer til å prøve å få gjennomført i framtiden?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Som statsråden sikkert er kjent med, har Fremskrittspartiet lagt inn i innstillingen at vi ønsker at det lokale selvstyret selv skal ta avgjørelser ved utplassering av spilleautomater. Lederen for Senterpartiet sier at stortingsgruppen til Senterpartiet trenger flere fakta på bordet for å bestemme seg i denne saken. Spørsmålet mitt blir da: Hvilke fakta trenger Senterpartiet som er så viktige for å ta en avgjørelse i denne saken? Er det ikke viktig at man får stoppet det store ordføreropprøret som er på vei til å bre seg utover hele landet når det gjelder disse spilleautomatene? Statsråden har også uttalt at nå må lokalpolitikerne slutte å sutre. Jeg tror ikke det er en uttalelse som gagner denne saken, og den vil heller ikke styrke det lokale selvstyret. Så spørsmålet mitt er: Hvilke fakta trenger Senterpartiet nå?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Det blir spennende!
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
Fremskrittspartiet fikk et spørsmål om å fortelle hva partiet hadde overført til kommunene. Det er synd at ikke Senterpartiet har fått med seg det. Hele debatten i dag har jo dreid seg nettopp om hva Fremskrittspartiet og Høyre ønsker å overføre til lokaldemokratiet, ikke minst når det gjelder dette med spilleautomater. Det kommer også andre påstander fra Senterpartiet, påstander om at vi sier én ting og gjør noe annet. Da synes jeg Senterpartiet også der bør sette seg ned og lese hva vi har skrevet i merknadene, og høre hva vi sier fra denne talerstol. Men jeg har oppdaget at Senterpartiet taler med to tunger. To sentrale stortingsrepresentanter fra Senterpartiet, Slagsvold Vedum og Sundsbø, sier to forskjellige ting. At de har funnet en fellesnevner i denne saken, forundrer meg, spesielt når Slagsvold Vedum vil ha små regioner og sier at store regioner skaper avstand til befolkningen, og Sundsbø sier det stikk motsatte av det Slagsvold Vedum sier. Slagsvold Vedum sier at store regioner vil skape en sentralisering. Sundsbø er uenig i det. Sundsbø vil ha sykehusene til store regioner, og Slagsvold Vedum sier at store enheter ikke er en garanti for god sykehusdrift. Er undrenes tid forbi? – Nei.
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
På vegne av Bård Hoksrud, Ib Thomsen og meg selv vil jeg fremme forslag om gjennomføring av forsøk med stemmegivning via Internett og SMS ved kommune- og fylkestingsvalget 2007.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2007-05-10:
På vegne av representanten Anders Anundsen og meg selv vil jeg fremme forslag om å utrede en statlig fullfinansiert Oslofjord-forbindelse mellom Østfold og Vestfold.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-05-10:
Jeg har ikke tenkt å hviske noe som helst. Jeg har deltatt på landsmøtet i Arbeiderpartiet, og der har vi uttalt klart og tydelig hva vi vil gjøre. Vi vil følge det opplegget som kulturministeren vil gjennomføre, men vi vil følge veldig nøye med på hvordan dette utvikler seg. Derfor vil vi ha en konsultasjonsordning mellom Regjeringen og KS, og vi vil se på hvordan dette går, og om det er nødvendig å treffe tiltak etter hvert.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-05-10:
Det som står i vår innstilling, gjelder. Men nå er det slik at når vi åpner for en videre prosess med hensyn til oppgaver, må vi være villige til å se på alle oppgaver, uten at jeg kan forskuttere hva det vil ende opp i. Nettopp når det gjelder veisektoren, har vi jo sagt noe om forholdet mellom størrelsen på og omfanget av oppgavene. Så der er det egentlig klart for fylkeskommunene hva som vil være utgangspunktet, og det er utgangspunktet inntil det eventuelt måtte være bestemt noe annet.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-05-10:
De oppgavene som nevnes i innstillingen, er inne, og det er flere oppgaver enn det som nevnes i Regjeringens melding. Det er i tillegg flere presiseringer, klargjøringer, som jeg har gjort rede for også i min innledning. En av grunnene til at det er blitt slik, er jo nettopp at vi har lyttet under høringer, og at vi har lyttet til alle andre som har hatt oppfatninger om dette. Men jeg kan ikke si noe nå om hva som vil bli Regjeringens videre konklusjoner i det året vi nå går inn i, som blir et veldig viktig år. Men jeg håper at representanten Tørresdal synes det er hyggelig og konstruktivt fra vår side at vi nå slutter opp om dette forslaget, slik at boka ikke er endelig lukket.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-05-10:
Jeg hører hva Høyres Bent Høie sier om kommunesammenslåing, men for meg framstår det som åpenbart at det er umulig å overføre oppgaver av det omfang som dagens fylkeskommuner har, ikke minst med den oppgaveporteføljen vi i tillegg ønsker å overføre – og i dag vedtar at vi skal overføre – til regionene, til dagens kommuner. Så nå synes jeg at tiden er inne for at Høyre sier rett ut at de ønsker å gjennomføre tvangssammenslåing. Per Sandberg har antydet at 150 kommuner kunne være et passende antall. Og da spør jeg: Er det også et passende antall for Høyre?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2007-05-10:
Fremskrittspartiet forsøker også i denne debatten å framstille seg som et parti som nærmest genuint er opptatt av lokaldemokrati. Jeg tror egentlig ikke den hadde passert Forbrukerrådet som markedsføring, hvis man sjekker varefakta, for dette står jo i grell kontrast til det forslaget om stykkprisfinansiering som partiet fremmer også i denne saken, og som flere har vært inne på. Jeg skal referere hva som står i dette forslaget: «Stortinget ber Regjeringen avvikle dagens rammefinansieringssystem og erstatte dette med et nytt system for direkte statlig stykkprisfinansiering av grunnleggende velferdstjenester som helse, omsorg, grunnskole, videregående utdanning samt sosiale tjenester.» Kultur er ikke nevnt her, men det er kanskje ikke tilfeldig. Dette blir det ikke mye lokaldemokrati av. Hvem er det som vil engasjere seg i lokalpolitisk arbeid med et slikt system? Hva skal egentlig lokalpolitikerne drive med? Det kunne vært interessant å høre Fremskrittspartiet utdype det litt. For når de viktigste grunnleggende velferdstjenestene skal detaljstyres og stykkprisfinansieres fra staten, kunne man egentlig legge det hele inn i et datasystem, så kunne de politikerne som fortsatt måtte synes det var noen hensikt å drive med lokalpolitikk, egentlig gå hjem, for med et slikt system sparker man fullstendig beina unna alt som heter lokaldemokrati. Det er derfor vi har tro på rammefinansiering. Det er derfor vi overfører flere oppgaver – vi har tillit til lokalpolitikerne. Men om jeg ikke har funnet FrP-koden, så tror jeg at jeg har funnet ut av hvorfor Fremskrittspartiet er for dette systemet. Det er jo fordi FrP-ere som blir f.eks. ordførere, etter forholdsvis kort tid begynner å oppføre seg i henhold til en politikk som likner på den andre partier leverer. Det er vel fordi fremskrittspartipolitikken ikke holder i møtet med virkeligheten. Da må man jo styres fra staten, så det er lenger unna virkeligheten. Da blir det ordentlig fremskrittspartipolitikk, men det blir lite lokaldemokrati.
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Vi har hørt tidligere, og også nå i innlegget til representanten Hagebakken, at regjeringspartiene har snudd og nå vil stemme for Kristelig Folkepartis åpen-bok-forslag. Det betyr at en åpner for fortsatt å høre på høringsinnspill når det gjelder oppgaver, så vidt jeg tolker det forslaget. I innstillingen skriver flertallet i forhold til Statens vegvesen: «Dette flertallet mener overføring av oppgaver fra Statens vegvesen til regionene ikke må gå ut over de sterke nasjonale kompetansemiljøer som er bygget opp, og at stordriftsfordeler som er oppnådd gjennom de siste års omorganiseringer kan beholdes.» Mitt spørsmål til representanten Hagebakken er: Gjelder den flertallsmerknaden fortsatt, eller er det sånn at også det spørsmålet kan endres på?
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Ja, det gjør jeg.
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Denne replikken svarte jeg på i mitt innlegg. Høyre mener at dagens kommunestruktur gir store utfordringer. Det tror jeg representanten Hagebakken også mente før han kom inn i et regjeringssamarbeid med Senterpartiet og SV. Vårt svar på de utfordringene er å gi kommunene tillit til selv å diskutere og finne fram til fornuftige løsninger i forhold til dette. Den diskusjonen kan en stimulere ved at staten belønner kommuner som slår seg sammen og finner gode løsninger Det kan f.eks. være en bro som skal til for at dette skal bli hensiktsmessig. Det kan f.eks. være en bredbåndsutbygging som skal til for at det skal bli hensiktsmessig, eller at en f.eks. beholder statlige overføringer i lengre tid for at det skal bli hensiktsmessig. Det er positive virkemidler, ikke tvang. Dette vil Hagebakken finne i Høyres stortingsprogram, som på det punktet er tilnærmelsesvis ordrett likt Arbeiderpartiets stortingsvalgprogram.
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Grunnen til det er at Høyre gjennom denne innstillingen, som er til en stortingsmelding, vil tydeliggjøre hva som er vårt alternativ. Mange har tidligere etterlyst hva Høyres svar på å legge ned fylkeskommunen er. Det svaret er nå gitt, og det står i denne innstillingen. Vi vil jobbe ut fra det, og vi mener at denne innstillingen gir et enda bedre grunnlag enn tidligere for å jobbe for en tonivåmodell. Jeg vil også si at muligheten til å skape flertall for å styrke lokaldemokratiet i realiteten ble «avlyst» på to tidspunkt. Det første tidspunktet var da regjeringspartiene skrev inn i Soria Moria-erklæringen at de ønsket store og sterke direkte folkevalgte nivåer. Det andre tidspunktet var da kommunalminister Åslaug Haga avviste at reformen ville innebære betydelige oppgaveoverføringer til kommunene. Hadde det vært grunnlag for å diskutere de betydelige oppgaveoverføringer til kommunene, hadde det kanskje vært grunnlag for et bredere kompromiss.
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Representanten Slagsvold Vedum hadde hatt et poeng hvis det ikke var for at disse strukturene som Høyre og Fremskrittspartiet ønsker å gi nye oppgaver, allerede eksisterer. Det må være et paradoks for en som er tilhenger av fylkeskommunen, at kommunene har funnet det nødvendig å opprette disse regionale strukturene innenfor bygg-, bo- og arbeidsregionene, fordi kommunene har funnet at fylkeskommunen ikke har vært noe hensiktsmessig sted å løse disse utfordringene. Det viser at fylkeskommunen heller ikke har tillit hos lokalpolitikerne på kommunenivå.
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Da St.meld. nr. 12 ble lagt fram og skuffelsen landet rundt var tydelig, ble Bjørg Tørresdal valgt til ordfører for saken – og av fylkespolitikere i landet opplevd nærmest som deres frihetsgudinne og redningsplanke. Det er ingen grunn til å legge skjul på at Bjørg Tørresdal, som den første ordføreren for saken, gjorde en iherdig innsats for å endre innstillingen. Resultatet kjenner vi: Det ble ingen enighet mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti. Mine spørsmål til Bjørg Tørresdal er: Hva er forskjellen mellom regjeringspartienes innstilling og Kristelig Folkepartis alternativ? Og hva var det som gikk galt, siden det ikke ble noen enighet?
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Senterpartiet vil også i dag stemme for Kristelig Folkepartis forslag, som til nå har blitt betegnet som et forslag som innebærer en åpen bok og en åpen dør. Prosessen i denne saken har ikke akkurat vært preget av at dørene har vært stengt, og at bøkene har vært lukket. Komiteen har vært på reise i hele landet og fått klare synspunkter fra fylkespolitikere og lokalpolitikere. Komiteen har hatt en omfattende høringsprosess, og døren til komiteen og komiteens medlemmer har vært på vid gap. Det samme gjelder boken, i den forstand at muligheten for regjeringspartiene til å få til brede forlik i Stortinget med Kristelig Folkeparti og Venstre har vært høyst til stede. Derfor er det ganske betegnende at ingen bruker begrepet «åpne ører» om forslaget fra Kristelig Folkeparti. Jeg vil spørre representanten: Hvilke nye saker tror representanten vil komme som vil bli foreslått overført til disse regionene, og som til nå ikke er foreslått i den videre prosess?
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Fylkeskommunene og kommunene er nå inne i en viktig prosess, der de diskuterer inndelingen som følge av behandlingen av denne innstillingen. Det er jo helt tydelig fra flertallets og fra statsrådens tidligere uttalelser at det er ingenting med hensyn til de oppgavene som det legges opp til her, som krever en ny fylkesinndeling i landet. I St.meld. nr. 12 peker Regjeringen på tre alternative modeller. De snakker om en forsterket fylkesmodell med om lag like mange fylker som i dag. De snakker om en regionmodell med få regioner i en landsdelsinndeling, og de viser til at den vil tilsvare om lag Statens vegvesens inndeling. Så beskriver de også en mellommodell, som de konkluderer med at de ikke anbefaler, og finner mange ulemper med. Nå når fylkespolitikerne diskuterer inndelingen, hadde det ikke da vært en fordel at de visste hvilket antall regioner som inngår i definisjonen av mellommodellen, slik at de ikke treffer utenfor blink når de kommer med sin anbefaling til Regjeringen?
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Bare en kommentar til det siste svaret. Jeg tror vel at troen på det lokale selvstyret uttrykkes gjennom de politikere som faktisk har tillit til at lokalpolitikerne er like godt egnet til å ta de avveiningene som statsråden her presenterte, som statsråden eller stortingsrepresentantene er. Der går det store skillet. Mitt spørsmål går igjen på mellommodellen. Det er helt åpenbart at mellommodellen innebærer et antall mellom 5–6 og 19. Så helt feil kan ikke tallet 9 da være når det gjelder å treffe blink på mellommodellen. Hvis prosessen i fylkene nå fører fram til at det er en vilje til sammenslåing av fylker som ender opp med at en treffer tallet 9 i antall regioner i landet, vil da Regjeringen ta i bruk tvang for å komme fram til en annen struktur enn den strukturen de har advart mot i stortingsmeldingen?
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
I forbindelse med behandlingen av denne stortingsmeldingen er det kommet bekymringsmeldinger fra landbruksorganisasjonene, miljø- og naturvernorganisasjonene og utdanningsorganisasjonene. Det har til og med tilflytt oss signaler fra fylkesmennene selv om bekymring for at meldingen legger opp til å bidra til en utvanning av de fagmiljøene som i dag finnes hos fylkesmannen på disse områdene, og en svekkelse av innbyggernes og kommunenes rettssikkerhet på disse områdene ved at oppgaver som går på landbruk, miljø, utdanning og arealplanlegging, splittes opp. Noe flyttes hit, noe dit, uten at det nødvendigvis er en veldig klar sammenheng. Et godt eksempel på det er veiledningen innenfor utdanning. Deler statsråden denne bekymringen?
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Ut fra svaret til meg og svaret til representanten Bjørg Tørresdal er det grunn til å spørre om hvilken tanke man har når det gjelder organiseringen mellom fylkesmannen og fylkeskommunen. I svaret til Bjørg Tørresdal framgikk det at fylkesmannen sammen med fylkeskommunen fortsatt skal ha veiledningsoppgaver i forhold til grunnskolen. I svaret til meg ble det gitt uttrykk for at fagmiljøene innenfor landbruk, miljø og naturvern hos fylkesmennene ikke skulle svekkes, men at man skulle bygge opp fagmiljøer også i fylkeskommunen. Innebærer dette at det ikke vil bli en overflytting av ansatte fra fylkesmennene til fylkeskommunene?
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Jeg vil vise til representanten Skovholt Gitmarks svar til representanten Reikvam når det gjelder hvor i denne innstillingen en fra Høyres side finner de liberale verdiene. Skovholt Gitmark siterte fra begrunnelsen for vår alternative modell, mens Reikvams siterte fra vår beskrivelse av dagens fylkeskommune – som ikke er vår modell. Så hadde representanten Stokkan-Grande en visitt til dette med marked. Han framstilte det nærmest slik at det å tro på markedet er udemokratisk – og i hvert fall i strid med interessen til folk flest. Men hvem er markedet? Jo, det er nettopp folk flest. Det er folk flest som selv tar avgjørelsen. Så når de rød-grønne politikerne hele tiden snakker om at en skal flytte makten nærmere folket, snakker Høyre om å flytte makten til folket. Det er vel kanskje det som er kjernen i de liberale verdiene. Vårt lokale selvstyre stopper ikke i kommunestyresalene, men gjelder faktisk helt ut til eleven som selv får lov til å velge hvilken videregående skole han skal gå på. Flere av de rød-grønne representantene som har vært på talerstolen i dag, har vært positive til reformen. Noen har kalt den historisk, andre har kalt den en demokratireform. Det er nesten så en har kunnet se piskemerkene på ryggen når de har gått ned fra talerstolen – for ifølge reaksjonene fra de rød-grønne fylkespolitikerne kysten rundt er reformen verken historisk eller demokratisk: Dette er ikke etter mitt hjerte, sier fylkesordfører Arne Øren. «Puslete regionmelding», sier fylkesvaraordføreren i Akershus, Siv Hov Eggen. «Det er ikke grunnlag for å danne store robuste og potente regioner med de oppgavene Regjeringen nå har foreslått», sier Tor Ottar Karlsen. «Nei, dette er på ingen måte noe reformforslag», sier fylkesordføreren i Hedmark, Siri Austeng. «For puslete», sier fylkesordføreren i Vestfold. Dødskyss til fylkeskommunen, sier Tore O. Sandvik. Slutt å sutre, er kommunalminister Åslaug Hagas demokratiske og historiske kommentar til sine egne lokalpolitikeres «hjerte»-reaksjon på denne reformen. Også i dette spørsmålet stoler Høyre mer på lokalpolitikerne enn på rikspolitikerne.
Bent Høie (Høyre), 2007-05-10:
Det er behov for en kort leserveiledning for Senterpartiet, som åpenbart ikke har lest hele innstillingen. Svarene på representanten Lars Peder Brekks spørsmål står veldig klart og tydelig i innstillingen. Hvis representanten Lars Peder Brekk hører etter når representanten Høie snakker, vil han få svar på sine spørsmål. I bo- og arbeidsregioner vil det være en garanti for at det skal være et bredt tilbud innenfor videregående opplæring. Det skal være en nasjonal rett å velge videregående skoler. Kommunene kan drive skolene enten alene eller – det som vil være mest naturlig – sammen med andre. I fylker som har fritt skolevalg, fungerer dette utmerket. I mitt eget fylke er f.eks. det frie skolevalget den beste garantien for at vår sterkeste distriktsskole i Sauda ikke bare er en skole for befolkningen i Sauda, men en skole som tiltrekker seg ungdom fra hele fylket, også utenfor fylket, nettopp fordi den har et så godt tilbud.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-05-10:
Det skulle bare mangle om en ikke skulle lytte til fylkene når det gjelder inndeling, sa Hagebakken i sitt innlegg. Og Kristelig Folkeparti er enig i at spesielt i en demokratireform må en lytte til hva de lokale tillitsvalgte i kommuner og fylker uttaler. Derfor forundrer det Kristelig Folkeparti at en ikke lyttet mer da en hadde åpen høring i Stortinget, for der var det fra fylkenes side en omtrent enstemmig innstilling med hensyn til oppgaver. Men nå sier altså regjeringspartiene at de fortsatt vil ha en åpen bok, at de vil motta signaler om oppgaver. Kan vi nå stole på at en virkelig vil vurdere de forslag som ligger i mindretallets innstilling?