Raymond Robertsen (Høyre), 2005-02-28:
Debatten om entreprenørskap i samfunnet er like enkel som den er komplisert. Alle ønsker gode vilkår for entreprenørskap, men virkemidlene kan det være litt mer debatt om. Når noen setter sine ideer ut i livet og skaper nye arbeidsplasser, er dette svært positivt for oss alle. Ikke bare skaper de nye jobber i sin egen virksomhet, men bedriftsetablering genererer økt offentlig velferd samt nye arbeidsplasser i privat sektor for øvrig. Nettopp derfor er Høyre opptatt av å gi bedrifter og nyetablerere gode generelle rammevilkår. Vi mener at skattenivået er en faktor som er med på å bestemme hvor mange bedrifter som etableres i Norge, og om de etableres i Norge. Vi mener også at en effektiv og hjelpende offentlig sektor er med på å påvirke gründernes fremtid i Norge. Jeg er derfor stolt av å kunne representere et parti som har satt ned skattene, og som har gjort mye for å modernisere offentlig sektor. Entreprenørskapsopplæring i skolen er viktig for å øke antall nyetableringer. Vi vet også at flesteparten av de bedriftene som i fremtiden skal gi folk arbeid og betale skatt, ennå ikke er etablert. De fleste bedriftene som fantes i Norge da Oslo Børs ble etablert for nesten 200 år siden, finnes ikke i dag. I mellomtiden har tusenvis av bedrifter kommet til, og mange har forsvunnet. Dette er helt normalt, og derfor er det viktig at så mange nye bedrifter som mulig etableres, nå og i fremtiden. Det er mange mennesker som har mange gode ideer, men som mangler kunnskap om hvordan de skal komme i gang. Det er nok også mange som er litt engstelige for det ansvaret en bedriftsetablering innebærer. Derfor er det viktig at man i skolen kan gjøre eleven kjent med hva som må til. Det er lett å frykte det ukjente, og derfor bør skolen bidra til at entreprenørskap og gründervirksomhet ikke er ukjent for elevene. Det er mange initiativ som er tatt for entreprenørskap i skolen. Ungt Entreprenørskap tilbyr et godt opplegg for skolene samt sitt eget konsept, Ungdomsbedrift. Underveisevalueringen tyder på at elever som deltar i en elevbedrift, har større sannsynlighet for å etablere egen virksomhet etter utdanning. I tillegg har NHO et partnerskapsprogram for skolen, og mange universiteter og høyskoler har egne enheter som jobber med kommersialisering og nyetablering, for sine ansatte og studenter. Dette er bare noe av det som allerede foregår når det gjelder entreprenørskap innenfor undervisningssektoren. Regjeringen har laget et strategidokument for entreprenørskap i undervisningen 2004–2008. Stortinget er enig i Regjeringens strategier og er spesielt glad for fokuseringen på kompetanseheving blant lærere. Høyre mener at økt kompetanse om entreprenørskap blant lærere er viktig for den fremtidige opplæringen. Det er stor enighet i komiteen i synet på entreprenørskapsopplæringen i skolen. Et stort flertall i komiteen går imot Sosialistisk Venstrepartis forslag om å innføre entreprenørskap som obligatorisk tverrfaglig emne og metode i opplæringen. For Høyre er det ikke ønskelig å tvinge opplæringen i entreprenørskap inn i rigide former, men at man har størst mulig metodefrihet og mulighet for lokale tilpasninger. Mange av de gode tiltakene vi gjennomfører i dag, er kommet til nettopp som følge av at skolen har vært åpen for nye innspill og metoder. Dessuten holder Høyre fortsatt fast ved prinsippet om at læreplaner skal inneholde klare og tydelige læringsmål, og at metodefrihet må være gjeldende også innenfor entreprenørskapsundervisningen. Komiteen mener videre at Ungt Entreprenørskap må sikres videre finansiering i evalueringsperioden etter 2005. Komiteen, og Høyre, er opptatt av at gode tiltak innenfor entreprenørskapsopplæringen ikke skal forsvinne mens prosjektet evalueres. Jeg vil også få takke komiteen for et konstruktivt og godt samarbeid i denne saken.