Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-04-26:
I likhet med representanten Ludvigsen er jeg opptatt av at denne pasientgruppa får den behandlinga og den oppfølginga den etter loven har krav på og behov for. Det er derfor positivt at interpellanten tar opp spørsmål om tjenestetilbudet til rusmiddelavhengige, som er blant de svakeste gruppene i vårt samfunn. Som nevnt foretok Statens helsetilsyn i 2006 et landsomfattende tilsyn med tverrfaglig spesialisert behandling for rusmiddelavhengige i spesialisthelsetjenesten. Helsetilsynet har – som representanten Ludvigsen påpeker – oppsummert funnene i sin årlige tilsynsmelding. Ifølge tilsynsmeldinga ble det utført tilsyn med til sammen 22 virksomheter. Ved 18 av disse var det i alt 32 avvik, og det ble gitt 22 merknader. Disse tilsynene ble gjort for å vurdere om virksomhetene ble drevet på en forsvarlig måte, slik loven krever. Jeg er ikke fornøyd med at det var avvik eller merknader ved 80 pst. av virksomhetene som hadde tilsyn. Hovedpunktene i det landsomfattende tilsynet kan oppsummeres slik: brudd på 30-dagers fristen for vurdering av rett til nødvendig helsehjelpmanglende kompetanse både ved vurdering, utredning og behandlingikke tilstrekkelig tilgang på spesialistkompetanse – særlig gjaldt det legerikke tilfredsstillende oppbevaring av journalerlegemiddelhåndtering ofte ikke i samsvar med regelverket Helsetilsynet har orientert nærmere om disse funnene og om status for oppfølging av avvik. Ved utgangen av mars var avvikene ved tolv virksomheter rettet opp. Dette er et arbeid som pågår kontinuerlig, og som vi følger veldig nøye. Dette viser at virksomhetene tar avvikene alvorlig – det skulle bare mangle – og forsøker å etterleve lover og regler. Helsetilsynet har bekreftet at Helsetilsynet i hvert enkelt fylke vil følge opp til alle avvikene er rettet opp. I Stortingets behandling av Rusreform II, Ot.prp. nr. 54 for 2002-2003, ble det som kjent vedtatt at staten, ved de regionale helseforetakene, skulle overta hele det fylkeskommunale ansvaret for behandling av rusmiddelavhengige fra 2004. Samtidig ble det også vedtatt at rusreformen skulle evalueres etter tre år, og at denne evalueringa skulle presenteres for Stortinget. Denne evalueringa er nå gjennomført. Jeg vil komme tilbake til Stortinget med en nærmere redegjørelse for hvordan vi ønsker å følge opp evalueringa. Det kan være nyttig for denne debatten å trekke fram de viktigste funnene i denne evalueringa: Det er mangel på helsefaglig kompetanse i tjenestene, i særlig grad mangel på leger.Til tross for at det har vært en betydelig økning i samarbeidet og samhandlinga om rusmiddelavhengige i spesialisthelsetjenesten, er det fortsatt behov for å styrke samarbeidet om bedre og mer sammensatte og samordnede tjenester. Det gjelder mellom spesialisthelsetjenesten og de kommunale tjenestene og i forhold til frivillige og ideelle tiltak overfor rusmiddelavhengige.Rusmiddelavhengige som blir henvist til spesialisthelsetjenesten, skal som kjent innen 30 dager få en vurdering av om de har rett til nødvendig helsehjelp. Dersom slik rett gis, skal det settes en individuell frist for når behandling senest skal settes i verk. Det er fortsatt for lang ventetid for en del pasienter. Rusmiddelavhengige har fått pasientrettigheter på lik linje med andre pasienter, men de blir ikke alltid fulgt opp i praksis.Virksomhetene innenfor den tverrfaglige spesialiserte behandlinga har fått tilført om lag en halv milliard kr i nye midler på tre år, og kapasiteten og kvaliteten på tjenestene er blitt betydelig styrket. Det går veldig klart fram av evalueringa.Det går også klart fram at etter at spesialisthelsetjenesten fikk ansvar for behandlinga av rusmiddelavhengige, bør forholdene ligge bedre til rette for samhandling mellom tverrfaglig spesialisert behandling og de øvrige deler av spesialisthelsetjenesten. Det gjelder særlig for psykisk helsevern, fordi en betydelig andel rusmiddelavhengige har til dels omfattende psykiske lidelser ved siden av sin rusmiddelavhengighet, og mange pasienter innenfor psykiatrien har til dels store rusmiddelproblemer. Hvis en ser tilsynsmeldinga og evalueringa under ett, er det i stor grad sammenfall mellom de avvik og merknader som Helsetilsynet har pekt på, og de svakheter ved tjenestene som denne evalueringa påpeker. Ansvaret for behandlinga av rusmiddelavhengige har i mange år vært atskilt fra spesialisthelsetjenesten. Før rusreformen ble innført, var ansvaret for behandling av rusmiddelavhengige hjemlet i lov om sosiale tjenester. Derfor har også behandlingstilbudet i hovedsak vært basert på sosialfaglige og sosialpedagogiske metoder og teorier. Enkeltundersøkelser og evalueringer viser at mange rusmiddelavhengige har fått god hjelp og oppfølging. Ved innføringa av rusreformen ble to ulike fagtradisjoner og kulturer knyttet sammen og underlagt den samme helselovgivninga. Det sier seg sjøl at det har vært en krevende oppgave, men det har ført til flere gode resultater. Jeg er likevel veldig enig med representanten Ludvigsen i at det gjenstår mye før vi kan si at behandlingstilbudene for rusmiddelavhengige er slik vi ønsker at de skal være. Det har vi fått bekreftelser på, og vi har mye å gjøre fortsatt. Derfor har jeg i årets oppdragsdokument til de regionale helseforetakene stilt en rekke krav: Den prosentvise veksten innenfor psykisk helsevern og tverrfaglig spesialisert behandling for rusmiddelavhengige skal være sterkere enn innenfor somatikken.Ventetida på tverrfaglig spesialisert behandling skal ned.Ventetida på avrusning skal ned.Helseforetakene skal sørge for at unger av foreldre med psykiske lidelser eller rusmiddelavhengighet, får nødvendig hjelp og oppfølging.Helseforetakene skal iverksette samarbeidstiltak mellom spesialisthelsetjenesten, kommunale tjenester og barnevern for gravide rusmiddelavhengige i LAR og annen tverrfaglig spesialisert behandling.Alle rusmiddelavhengige som henvises til tverrfaglig spesialisert behandling, skal også vurderes med tanke på behov for andre tjenester.Helseforetakene skal styrke den helsefaglige kompetansen innenfor tverrfaglig spesialisert behandling.Data skal rapporteres inn til Norsk pasientregister, slik at vi kan følge bedre med på utviklinga av tjenestene.Vi skal styrke forskninga.De kliniske etikkomiteer skal også arbeide mer med problemstillinger knyttet til tverrfaglig spesialisert behandling av rusmiddelavhengige. I tillegg til disse konkrete kravene på rusfeltet har jeg i oppdragsdokumentet stilt generelle krav om at tjenestene i spesialisthelsetjenesten skal styrkes. Når det gjelder forskning, har jeg bedt om at forskningssvake områder skal styrkes, og spesielt gjelder det den tverrfaglige spesialiserte behandlinga. Jeg vil også minne om at denne regjeringa har styrket rusfeltet på statsbudsjettet, både gjennom tilleggsforslaget for 2006 og for inneværende år. I sum har vi – med vedtak i Stortinget – styrket rusfeltet direkte med 210 mill. kr. Det er penger som har gått til flere behandlingsplasser, frivillig arbeid, rehabilitering og forebygging. I Soria Moria-erklæringa lovet vi som kjent å innføre en særskilt ventetidsgaranti for barn og unge under 23 år med psykiske lidelser og/eller rusproblemer. Det skal være en behandlingsgaranti, og en proposisjon om dette kommer vi med i løpet av meget kort tid. Den vil også innerholde en juridisk «opprydding» i noen problemstillinger som har vært uklare etter innføringa av rusreformen. For å sikre rusmiddelavhengige fulle pasientrettigheter og hindre utilsiktet forskjellsbehandling, som også skjer, vil jeg også komme med enkelte presiseringer og forslag til endringer i pasientrettighetsloven. Jeg mener at det er et generelt problem i spesialisthelsetjenesten at det er for store variasjoner mellom de regionale helseforetakene og innad i hvert regionalt helseforetak, både når det gjelder andelen pasienter som blir henvist, og når det gjelder pasienter som får rett til nødvendig helsehjelp. Slike variasjoner finner vi også innenfor den spesialiserte behandlinga. Sosial- og helsedirektoratet kommer veldig snart med en veileder på dette området, slik at vi får et bedre grunnlag for å gjøre jobben på alle plan. Jeg vil om kort tid legge fram en opptrappingsplan for rusfeltet, slik vi også har lovet i Soria Moria-erklæringa. Denne vil omfatte både forebyggende arbeid, behandling og oppfølging. Jeg mener at det er viktig at vi gjør det vi kan for å forhindre at ungdom og andre begynner med rusmidler. Når noen allikevel gjør det, må de få rask behandling. Det er også særdeles viktig at de blir fulgt opp når de er ferdige med behandlingstilbudet, for det er lett å få tilbakefall dersom det ikke er noen der når man trenger det, etter at man har vært inne til behandling.