Morten Andreas Meyer (Høyre), 2004-05-13:
Det er riktig, som representanten Gjedrem påpeker, at det er et stort fokus på innovasjon og langsiktig arbeid for å øke konkurransekraften i norsk næringsliv. Regjeringen ønsker å legge til rette for økt verdiskaping i norsk økonomi. Det er muligheten for arbeid til alle, uavhengig av den enkeltes utgangspunkt, som ikke minst ligger bak det store engasjementet på dette området. Dynamikken i arbeidslivet er stor. Totalt er det over en halv million jobber som er ledige i løpet av et år, og Aetat formidler hvert år mer enn 300 000 enkeltmennesker. Fortsatt vekst og nyskaping krever at personer som blir ledige, formidles til virksomheter raskt, og til virksomheter som har de beste mulighetene for framtidig lønnsomhet. Utvikling av kvalitet i utdanningssystemet sikrer at nykommere på arbeidsmarkedet har den kompetansen som etterspørres. Dette må stimuleres ytterligere ved å satse på lokale kompetansemiljøer. Samspill mellom utdannings- og forskningsinstitusjonene, næringslivet, den lokale kapitalen og de gode hjelperne må styrkes ytterligere for å fremme innovasjon og forandringsevne. Særlig det offentlige virkemiddelapparatet har et stort ansvar når det gjelder å spille rollen som koblingsboks. Kampen mot arbeidsledighet har Regjeringens høyeste prioritet. Målet om å få flest mulig av oss til å være i stand til å klare seg selv gjennom egen inntekt, er svært viktig for Regjeringen. Arbeidsmarkedspolitikken har både et kortsiktig og et mer langsiktig perspektiv. På kort sikt består den i å redusere ledigheten gjennom å bidra til at ledige jobber raskt blir besatt. På lengre sikt er arbeidet knyttet til gode rammebetingelser, der utfordringen er å fremme et fleksibelt og velfungerende arbeidsmarked. Blant annet vil de sosiale sikringsordningene, herunder pensjonssystemenes utforming, ha stor betydning for hvordan arbeidsmarkedet fungerer. Det må legges til rette for bedre kobling mellom arbeidskraft og nye bedrifter. Vi må ha regelverk som tar tilstrekkelig høyde for raske endringer i arbeidslivet, skiftinger i de økonomiske konjunkturene, sysselsettingsnivå og virksomhetenes organisering og eierskap. Behandlingen av Arbeidslivslovutvalgets innstilling vil kunne legge et viktig grunnlag for å ta høyde for de økte krav til fleksibilitet. Regjeringen arbeider målbevisst for å skape en mer brukerrettet og mer effektiv forvaltning. Nye finansieringsformer innenfor arbeidsmarkedspolitikken er et ledd i dette arbeidet. Målet er i første rekke å bedre kvaliteten på tjenestene overfor den enkelte arbeidssøker gjennom et sterkere fokus på hva den enkelte har behov for. Enkelte av forsøkene innebærer å konkurranseutsette tjenester og benytte flere aktører i formidling og kvalifisering av arbeidssøkere. Ordningene legger til rette for økt aktivitet og mer effektiv ressursbruk, slik at flere arbeidssøkere kan få et tilbud – et tilbud tilpasset den enkeltes faktiske situasjon. De bidrar også til å gjøre Aetats innsats enda mer fleksibel i forhold til stadig skiftende utfordringer på arbeidsmarkedet. Regjeringens visjon er å gjøre arbeidsmarkedet mest mulig selvregulerende, med høy yrkesdeltakelse. Det arbeides aktivt for å legge til rette for et mer fleksibelt og inkluderende arbeidsliv, der all tilgjengelig arbeidskraft tas i bruk – også grupper som står utenfor arbeidsmarkedet. Gjennom Intensjonsavtalen om et mer inkluderende arbeidsliv har Regjeringen gått sammen med partene om en bred mobilisering for å få sykefraværet ned og for å øke yrkesdeltakelsen. Det er et svært viktig arbeid, som Regjeringen tar svært alvorlig, og som for meg er en av de viktigste politiske oppgaver. Det dreier seg om enkeltmennesker som har det samme ønsket som oss, nemlig gjennom eget arbeid å kunne ta vare på seg selv, og som har det samme ønsket som oss om gjennom eget arbeid å kunne bidra til et fellesskap. Det er arbeidskraft som i dag står utenfor arbeidslivet, nasjonen trenger til framtidig verdiskaping. Jeg har akkurat hatt et møte med partene i arbeidslivet, hvor vi har diskutert den videre oppfølgingen av IA-avtalen. Jeg er glad for å kunne konstatere at det er bred enighet om at den negative utviklingen i forhold til sykefravær skal stanses. Jeg opplever en bred enighet om at arbeidslivets parter har hovedansvaret for å bringe IA-avtalen ned i hver enkelt bedrift, og alle partene i IA-avtalen er bredt enige om at vi nå skal ha et sterkt fokus på alt det som går bra. Nettopp som representanten Gjedrem sa, er det mange bedrifter som er med i IA-avtalen som gjør et arbeid som gir resultater. Det er faktisk slik at mer enn 1 200 bedrifter fra 4. kvartal 2002 til 4. kvartal 2003 reduserte sykefraværet med mer enn 10 pst. Det dokumenterer at et målrettet arbeid arbeidstakere og arbeidsgivere imellom gir resultater. De fleste arbeidssøkende skaffer seg jobb på egen hånd. For personer som ikke umiddelbart lar seg formidle til ordinær jobb, er Aetats mange tiltak aktuelle. Etaten prioriterer i første rekke ungdom, innvandrere og langtidsledige arbeidssøkere som har behov for kvalifisering og arbeidstrening for å komme i arbeid. Arbeidsmarkedsopplæringen er viktig for å tilføre arbeidsmarkedet ønsket kompetanse. Arbeidspraksis og lønnstilskudd er også ordninger som kan lette tilpassingen i arbeidsmarkedet. De siste årene har det vært en økt tilstrømming av yrkeshemmede til Aetat. Det henger sammen med målsettingen om å prøve flere på attføring før vi vurderer uførepensjon, reaktivisering av uførepensjonister, opptrappingsplan for psykisk helse og oppfølging av IA-avtalen om et mer inkluderende arbeidsliv. Derfor har vi styrket Aetat både med personell, med tiltaksplasser for yrkeshemmede og gjennom effektivisering av virkemidler og organisering av etaten. Det fokuseres mer på individuell oppfølging og skreddersøm ut fra den enkeltes behov og forutsetninger, og jeg er trygg på at det vil gi resultater. Aldri før har flere yrkeshemmede fått bistand av Aetat og deltatt på arbeidsmarkedstiltak. Regjeringen har også i RNB foreslått en økning i tiltak for yrkeshemmede som skal gi 750 nye tiltaksplasser, i tillegg til dem vi allerede har. Arbeidet med samordning av Aetat, sosialetaten og trygdeetaten er også et viktig arbeid for å hjelpe flere yrkeshemmede ut i arbeid. Jeg hadde selv gleden av å åpne et nytt servicekontor i representanten Gjedrems eget hjemfylke i går morges, nemlig Hundvåg og Storhaug servicekontor i Stavanger. Der har de tre etatene – arbeid, sosial og trygd – gått sammen om et servicekontor som nettopp skal sikre at vi behandler enkeltmennesket ut fra enkeltmenneskets helhetlige behov, og gjennom det sørge for at hvert enkelt menneske som vil ut i arbeidslivet, får en oppfølging og en bistand som gjør at vi i større grad lykkes i målet om å få flere ut i arbeid, slik at enkeltmennesker kan klare seg selv. Til slutt noen ord om innovasjon og innovasjonsplanens viktige arbeid for å få flere til å starte egen virksomhet. Jeg har lyst til å dvele særlig ved det representanten Gjedrem selv var innom, nemlig ungt entreprenørskap, arbeid med elevbedrifter og arbeid med entreprenørskap i utdanningen. Det er et usedvanlig viktig arbeid. Vi vet det vil gi resultater, og vi vet at det vil gjøre Norge i stand til å skape flere nye bedrifter i framtiden. Jeg har vært tett på arbeidet med ungt entreprenørskap gjennom flere år, og jeg opplever at ungdom gjennom det å drive en elevbedrift sammen og gjennom det å delta i ungt entreprenørskap utvikler nye holdninger. Det skaper større toleranse, fordi ungdom lærer at det er mange mennesker og ulike egenskaper som skal til for å lykkes i det å starte egen økonomisk virksomhet. Jeg tror også det vil bidra til at vi generelt bryter ned barrierer for å starte egen virksomhet. Jeg tror også det vil skape rom for å ta flere av de kreftene i bruk som i dag står utenfor det ordinære arbeidslivet, og som beskrives som yrkeshemmede, nettopp fordi ungdom på et tidlig tidspunkt både lærer og får lyst til å etablere egen virksomhet, men ikke minst ser at vi trenger mennesker med ulike egenskaper for å lykkes.