trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Vår plan er, som jeg har sagt, at vi ønsker en ny regjering med tyngdepunkt sentrum–høyre. Det betyr at vi kan vise til det vi har gjort under Bondevik II, der vi også vet at Fremskrittspartiet var støtteparti i tre av fire budsjetter og en viktig del av mange av de vedtakene som ble gjort. Der hadde vi en offensiv politikk, og der hadde vi mye å vise til også når det gjelder oljepolitikken. Det er bare å se på det viktigste instrumentet for å styre tempoet, som SV er opptatt av, og det er letetillatelse. Det har to–tredoblet seg under denne regjeringen. Så jeg er veldig trygg på at den politikken som kommer til å ligge til grunn for en regjering Kristelig Folkeparti deltar i, vil være god. Så vil regjeringsforhandlinger vise om vi kan gå inn i en slik regjering. Dersom vi ikke går inn i regjeringen, men det er et nytt flertall, vil Kristelig Folkeparti kunne sitte og vippe i Stortinget, og der skal vi være og bruke tyngden vi har i de spørsmålene som vi er opptatt av, og dette vil være ett av dem, som jeg vil bidra til å prøve å skape et flertall for når det gjelder den politikken vi tror på.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Det er jo ikke verre enn å vise til hva vi klarte å oppnå under forrige regjering, da det var et annet flertall. Da klarte vi å gjennomføre en politikk som Kristelig Folkeparti er stolt av. Da hadde vi energiministeren, Einar Steensnæs, som gjennomførte den første forvaltningsplanen, og som var med på å verne f.eks. Lofoten og Vesterålen. Det er en politikk som jeg gjerne vil tilbake til. Derfor er jeg ikke i det hele tatt bekymret for et eventuelt nytt flertall. Det som jeg er skuffet over, er at denne regjeringen ikke bruker sitt flertall på en mer offensiv miljø- og klimapolitikk. Derfor er det, som jeg sa i stad, ikke nødvendigvis slik at en må tro på klimaendringene for å kunne gjøre tiltak. Jeg må si at jeg var veldig overrasket over de klimaforhandlingene som var her i Stortinget. Der så en at Fremskrittspartiet hadde kommet helt i mål dersom de rød-grønne bare hadde akseptert det. Men så ble Fremskrittspartiet jaget ut. Da ble det Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti. Det gir meg iallfall en stor tro på at Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti kommer til å føre en offensiv politikk. Det er vi som har løftet politikken videre – det vet alle – i begge forlikene, men det viser også at Fremskrittspartiet må strekke seg på disse områdene, som vil bety handling. Det er det viktigste for Kristelig Folkeparti.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Jeg synes det er litt panisk – eller: angrep er det beste forsvar – når jeg hører på statsråden i replikkvekslingen her. For jeg opplever SV som et parti som ligger i front for å bekjempe klimaendringer, og jeg har aldri tvilt på SVs engasjement eller på Solhjells eget engasjement. Men jeg opplever et resultat av politikken som bare er veldig skuffende. Det at man i det hele tatt går inn i den polemikken om hvorvidt klimaforliket er fulgt opp eller ikke, når det så tydelig sies: fra 2013, i de kommende statsbudsjetter, osv. Det er noen punkter der som man juridisk kanskje kan sno seg unna, men politisk skjønner jeg ikke at det partiet som skal gå i bresjen, og som mener at det haster, ikke ønsker å fylle opp mer. Ta støtteordningen til oljefyr, som alle er opptatt av. Det dreier seg om innemiljø, klimautslipp, risiko med tanker som ligger i hagen, osv. Det er jo alle gode argumenter for at det bare bør handles. Hvorfor kom det ikke større støtteordninger, f.eks., i 2013?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Da benytter jeg anledningen til å minne statsråden om et brev jeg sendte 23. oktober som gjelder Yme-plattformen. Det er et spørsmål som jeg ikke har fått svar på, og derfor benytter jeg anledningen til å minne om brevet, men også til å stille spørsmålet muntlig. Jeg er glad for det svaret som statsråden nå gir, for det er en alvorlig situasjon. Jeg må si at jeg egentlig er litt overrasket over at et prosjekt som ble anslått til ca. 4 mrd. kr i 2007, og som i budsjettet nå ligger på anslagsvis 14 mrd. kr – en sprekk på over 9 mrd. kr – ikke gis mer oppmerksomhet. Til sammenlikning kan vi nesten ta formuesskatten fra Fremskrittspartiet og Høyre eller doble landbrukssubsidiene, eller i hvert fall gjøre store grep for fellesskapets penger. At det ikke har fått mer oppmerksomhet, overrasker meg. Statsråden sier at en skal være tydelig på ansvarsfordelingen, og jeg har sett at et av utfallene kan være at hele plattformen må kondemneres. Dersom det skjer, hvem er det da som bærer kostnadene? Er det staten, eller er det Talisman?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Til foregående taler kan jeg si at Kristelig Folkeparti har absolutt ment ting om Mongstad, og der står vi fast – og det har vi gjentatt både nå og i f.eks. klimaforliket sist. Det er klart at det engasjementet som Eirin Sund her viser, er bra. Det som Kristelig Folkeparti har kritisert, er oppfølgingen. Jeg hadde et mål om å få til Mongstad mye tidligere enn det det ligger an til å bli nå. Det at vi har skjøvet på investeringsbeslutningen så langt som ut til 2016 – er det vel – er jo ikke et signal på at en er veldig ivrig på å få det inn. Det minner meg om at det er mange tiltak som virker, som en skyver over på neste regjering, og så satser en på at det er den regjeringen som skal løse det. Det skal vi sørge for. Men jeg ville egentlig snakke litt om Doha, for det er mange som har gitt ros til miljøvernministeren for arbeidet han gjorde der, og det fortjener han absolutt. Men så er jeg likevel enig i de betraktningene også statsråd Solhjell, statsministeren og andre også har hatt om at Kytotoavtalen bare er et lite steg på veien. Den var viktig for å ha avtaleverket, men vi trenger så mye mer. Dessverre er vi langt unna det alvoret det er med de klimaendringene en står ovenfor. En må jo minne seg selv gang på gang om at det er et togradersmål en kjemper om. Det i seg selv er alvorlig, og derfor trenger vi handling. Det bringer meg over på det jeg mener er viktig. Nå var dette det første klimatoppmøtet jeg deltok på, men det gir meg ikke veldig mye optimisme for det internasjonale avtaleverket og at det skal komme en veldig offensiv avtale i 2015 som skal gjelde for 2020. Norge skal være en pådriver, ja, men det viser bare hvor viktig det er at hvert enkelt land forplikter seg til kutt – som Norge har vært tydelig på at vi skal gjøre, og andre skal gjøre – men også at hvert enkelt land fører nasjonale kutt. Når jeg ser i statistikken, ligger Norge 5,8 pst. over 1990-nivået, sammenlignet med f.eks. Sverige, som ligger 16 pst. under 1990-nivået. Danmark ligger 21 pst. under 1990-nivået. Det gir jo oss grunn til bekymring for at Norge ikke nødvendigvis er et foregangsland når det gjelder nasjonale klimakutt. Det er derfor egentlig komplett uforståelig for meg at ikke regjeringen er mer offensiv i den oppfølgingen av klimaforliket som vi diskuterte i stad. Derfor skal jeg bare nevne fire punkter. Det første er «målet om energieffektivisering», som jeg opplever som egentlig bare en beregning, ikke som noe mål og ikke som noe ønske om å kutte mer. Punkt to: «verdikjede for CO2», som bare er en beskrivelse av fortiden – en ser ikke framover. FME-sentrene, som vi var inne på, skulle komme i kommende budsjett. Kommende budsjett er 2013 – det er ikke 2014. Og så til oljefyr: I Sverige beskrives det som det største enkelttiltaket, et kjempeviktig tiltak. Jeg ser at i avtalen med Enova skriver de at det «kan» komme. I alle de andre punktene står det at det «skal». Her burde en vært offensiv. Jeg kan vise til Oslo kommune, som har gode støtteordninger. Statsministeren fikk da han byttet ut, 50 000 kr – andre får 10 000 kr. Det burde være et eksempel til etterfølgelse.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-12-11:
Det er to ting: Det var energiministeren som også fikk meg til å ta ordet. Han sa noe sånt som at hvis det ikke var mer vi bekymret oss for med tanke på oljefyr så skulle det løse seg. Det interessante er jo at Solhjell sier at avtalen er oppfylt gjennom avtalen med Enova og det som skal komme, mens statsråd Borten Moe sier at ny avtale med Enova er på gang og vil løse de problemene som vi påpekte. Det er i så fall ny info. Jeg viste til den avtalen som regjeringen inngikk med Enova 28. juni 2012, og jeg trodde at det var dét som var løsningen. Så ett poeng til: Det er interessant at statsråd Borten Moe nå kommer og sier at på den pressekonferansen i Svolvær representerte han seg selv. Han representerte ikke Senterpartiet, han representerte ikke regjeringen, han var ikke statsråd. Og det var jo ikke bare uttalelsene der – det var også pressemeldingen fra OED, på papir fra OED. Det er iallfall veldig vanskelig for opposisjonen å vite hva en skal forholde seg til, hva som er regjeringens politikk, når en ikke engang kan stole på pressemeldinger som går ut i statsråd Borten Moes navn fra Olje- og energidepartementet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2012-12-11:
Representanten Sande nevnte i sitt innlegg at han var opptatt av naturvern. Det er jeg også. Samtidig vet vi at det er gjort endringer i linjetraseen fra Ørskog til Sogndal som medfører at man har flyttet traseen fra et dalføre som ikke er et naturreservat, til et dalføre som har et naturreservat. Jeg henviser da til flyttingen fra Myklebustdalen til Førdedalen. Hva tenker representanten Sande om at det nå kommer en 420 kV-ledning gjennom et naturreservat?
Nikolai Astrup (Høyre), 2012-12-11:
I april i fjor gikk Mattilsynet ut og frarådet folk å spise lever fra fisk tatt i skjærgården, fordi den fete fiskeleveren kan inneholde bekymringsverdig høye verdier av miljøgifter som dioksin og PCB. 359 steder langs norskekysten kan være så forurenset at de er en trussel mot natur og helse. 100 steder er alvorlig forurenset og krever snarlige tiltak. Situasjonen er bekymringsfull, likevel velger altså regjeringen å kutte bevilgningene år for år til opprydding av miljøgifter i fjorder og innsjøer. De har faktisk kuttet fra 158 mill. kr i 2010 til 58 mill. kr på budsjettet for 2013. Hvordan kan representanten Egeland forsvare disse kuttene?
Nikolai Astrup (Høyre), 2012-12-11:
Det er ganske spesielt å høre statsråden si at det blir mindre miljøvern med Høyre i regjering, etter at Høyre, sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti, har stått i spissen for å bidra til å skjerpe regjeringens klimapolitikk i to omganger. Den første klimameldingen denne regjeringen la frem, var en klimamelding som kun Fremskrittspartiet syntes var god. Den ble slaktet unisont av miljøbevegelsen. Den ble slaktet av opposisjonen med Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti i spissen. Vi bidro til å skjerpe klimapolitikken. I runde to la regjeringen frem en ny klimamelding, som også ble slaktet fordi den var lite ambisiøs og lite konkret. Den var ambisiøs når det gjaldt målene, men sa ikke hvordan vi skulle komme i mål. Vi bidro, med Høyre i spissen, til å gjøre den mer konkret. Men regjeringens oppfølging av dette ambisiøse klimaforliket er ikke tilforlatelig når vi ser at man f.eks. har gått inn på et løfte om å støtte utfasing av oljefyr fra private hjem fra 2013. Men det har ikke kommet noen slik støtteordning. Kan statsråden nå garantere at en slik støtteordning vil komme, og i så fall når?
Nikolai Astrup (Høyre), 2012-12-11:
La meg fastslå en gang for alle at Høyre ønsker et sterkt, offentlig eierskap og kontroll med norske vannkraftressurser. Høyre har ikke et ønske om å selge ut vannkraft som i dag er eid av offentlige virksomheter – kommuner, fylker og staten. Var det klart? Bra! Dette står det også noe om i begynnelsen av vårt program, før den setningen som ofte er sitert, og som programkomiteens leder, Bent Høie, har sagt offentlig – mange ganger på radioen – at er egnet til å misforstå, og som vil bli endret i neste utkast for å ivareta det poenget som jeg nettopp sa. Så er det riktig at vi er opptatt av industrien, og at industrien skal ha forutsigbarhet, slik den har hatt de siste hundre årene. Det vil vi forsøke å ivareta på best mulig måte, men vi har altså ingen ambisjon om å redusere det offentlige eierskapet som en konsekvens av det. Da håper jeg at vi kan legge denne runden bak oss, og at de ferdigskrevne innleggene om hvordan Høyre vil selge vannkraften til slemme utlendinger, nå kan opphøre. Så vil jeg gjerne avlegge representanten som akkurat hadde ordet, en visitt. Hun sa at opposisjonen har en forventning om nye ordninger for å støtte utfasing av oljefyr. Det er ikke det vi har en forventning om. Vi har en forventning om at regjeringen følger opp de vedtak Stortinget har fattet. Alle som satt rundt forhandlingsbordet og forhandlet om klimaforliket, vet at for Høyre var det en klar forutsetning for å støtte et forbud mot oljefyr fra 2020 – eller mot fyring med fossil olje, for å være presis – at det kom nye støtteordninger fra 2013 som bidrar til å gjøre det økonomisk mulig for husholdningene å foreta det skiftet på så kort tid. Det var viktig for oss. Det fremgår klart av innstillingen, ikke av anmodningsvedtaket, men av innstillingen, at det er snakk om andre ordninger enn dem Enova allerede har. Det nevnes også eksempler, som f.eks. skattefradrag osv., på mulige tiltak som kan settes i verk. Dette handler altså om at regjeringen i og for seg har en lite ambisiøs oppfølging av det forliket vi er enige om, og det gjelder ikke bare dette punktet. Representanten Ropstad har nevnt flere eksempler på andre punkter som regjeringen burde ha fulgt opp. Det er verdt å minne om at når opposisjonen inngår et forlik med regjeringspartiene, ett år før et valg, så er det jo fordi vi ønsker at ting skal gjennomføres før vi vinner valget – hvis ikke kan vi allikevel bare gjøre det etterpå. Det ser ut til at vi blir nødt til det uansett.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Nå har jeg mye større tro enn representanten Amundsen på at det er mulig å få til en Soria Moria III, når jeg ser hva vi har fått til i Soria Moria I og II. Så er det sånn at alle, som representanten selv påpeker, har visst at den rød-grønne regjeringen kom til å la Lofoten og Vesterålen ligge. Så gjør denne regjeringen en klok ting, og det er at den vil innhente kunnskap. Den kunnskapen har vi hentet inn. Blekket har knapt nok tørket på papiret, og dette går vi nøye igjennom. Det gjør alle de tre rød-grønne partiene. Da statsråden uttalte seg i Svolvær, oppfattet jeg at statsråden uttalte seg på vegne av Senterpartiet. Vi sitter i en regjering som har en vedtatt politikk. Det vi vil gjøre for egen del i Arbeiderpartiet, er å diskutere internt den kunnskapsrapporten vi har fått på bordet. Så vil den diskusjonen på vårt landsmøte i 2013 munne ut i hva Arbeiderpartiet skal mene om Lofoten og Vesterålen.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet sitter i en regjering der vi slipper å holde festtaler og snakke i store ord, men der vi faktisk hver eneste dag jobber for det vi har som mål, nemlig at vi både skal ha arbeidsplasser i hele landet og at vi skal ha næringsvirksomhet som virker. Er det ett område jeg er utrolig stolt over at vi har fått det til på skikkelig vis når det gjelder miljø, er det i petroleumssektoren. Vi har hatt et mål om å styrke petroleumsforskningen, og vi har gjort det. Vi har hatt fokus på økt utvinning i veldig, veldig stor grad. Statsråden kom for ikke lenge siden og meldte til Stortinget at en skal opprette et senter for økt utvinning. Vi har også program på Petromax og på Demo 2000, og vi har også sagt at vi skal opprette et forskningssenter der en skal se på de teknologiske utfordringene i nordområdene. Så jeg deler ikke representanten Melings syn på at denne regjeringen ikke har gjort noe. Jeg er tvert imot stolt av det vi har klart å få til på denne sektoren.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Jeg vil bare først få kommentere dette med økt utvinning. Denne regjeringen og Arbeiderpartiet har vært enormt opptatt av økt utvinning. Det ligger milliarder av kroner nede på havbunnen som vi ønsker å få opp, for det vil komme fellesskapet til gode – noe vi er ekstra opptatt av. Derfor gjør vi det vi gjør. Vi har prioritert – kanskje ikke så høyt som representanten ønsket vi skulle gjøre – men vi har prioritert petroleumsforskning, og vi har nå også prioritert å opprette et eget senter for økt utvinning. Vi har jobbet hardt hvert eneste år for å styrke Petoro. Vi er ikke enig i at de skal følge kontantstrømmen, men vi er enig i at de skal styrkes. Vi har gjort dette fordi de forvalter statens andel på sokkelen og ivaretar den på en god måte. Vi er helt sikre på at med den styrkingen vi nå har gitt, vil de også ivareta den på en enda bedre måte i tiden framover.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Det er mye som skiller representanten Amundsen og meg, men det er én ting som genuint skiller oss to, nemlig at jeg tror at en av de aller største utfordringene verden i dag står overfor, er klimautfordringene. Vi leter med lykt og lupe etter tiltak vi mener vil virke for å få ned klimautslippene. Ett av tiltakene er å elektrifisere deler av sokkelen der det er samfunnsøkonomisk å gjøre det. Jeg var sammen med representanten Amundsen i Qatar, og når hans bidrag i klimadebatten var å gå ut i Dagens Næringsliv og si at CO2 er noe en har snikoppfunnet for å innføre marxismen, skjønner jeg at representanten Amundsen ikke skjønner hvorfor vi så iherdig jobber med å finne ulike tiltak på ulike områder for å få ned klimagassutslippene. Det eneste jeg mener representanten Amundsen hadde rett i i sitt DN-innlegg, er at Marx faktisk er død.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Nå, men også tidligere, har representanten Amundsen kastet seg inn i debatten om klimaproblemet, med kanskje en litt annen innfallsvinkel enn de andre partiene i denne salen. Jeg må bare si at jeg er en av dem som er utrolig stolt av og veldig glad for at statsråd Bård Vegar Solhjell fikk til det han fikk til i Qatar. Det tror jeg også at representanten Amundsen vet var en bragd, i forhold til hva tingenes tilstand var. Siden Fremskrittspartiet er et parti som i alle fall selv sier at de aspirerer til regjeringsmakt, handler mitt spørsmål om det. Til Dagens Næringsliv uttalte representanten Amundsen: «Klimaskepsis er uløselig knyttet til Frp som parti.» Videre sier han: «Jeg synes det er skuffende at Høyre går så langt som de gjør og i realiteten er med på å innføre nye påbud, forbud og regulere folks hverdag.» Kan representanten utdype mer hva han mener med det når det gjelder skuffelsen over Høyre, og hva han har tenkt å gjøre med det?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Jeg hører at representanten Meling nå sier at dette er noe som står i programforslaget, men at det ikke er sikkert at det som står i programforslaget, blir vedtatt. Men det som står i programforslaget med hensyn til hjemfallsretten, er egentlig politikk som Høyre har stått inne for før. Det er klart at det som står i et utkast til et program, tar vi som er politiske motstandere, i aller høyeste grad på alvor. Jeg har i debatten oppfattet at man nå prøver å skape et inntrykk av at også Høyre er opptatt av offentlig kontroll. Da er spørsmålet mitt: Hvorfor vil Høyre da sidestille private og offentlige eiere? Tror representanten Meling at Høyre vil ha lov til å differensiere mellom ulike private eiere – tillate at noen private eier kraft, mens andre ikke kan gjøre det? Tror representanten Meling at dette er noe som blir avgjort i Brussel eller i Høyres hus?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Jeg deler ikke representanten Ropstads syn, at vi har hatt åtte tapte år i klimapolitikken. Jeg mener at en har hatt sju gode år, der en sammen med bl.a. Kristelig Folkeparti har fått til en klimapolitikk som har fungert både her til lands og utenfor landet. Jeg hører representanten snakke om forvalteransvar og de fattigste i verden, og jeg vet at det kommer fra hjertet og er oppriktig. Samtidig må jeg forholde meg til at Kristelig Folkeparti vil i regjering med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre. Det jeg ikke forstår, er at Kristelig Folkeparti, som ikke bare titulerer seg som klimaparti, men er det på skikkelig, er så fast bestemt på å ha Fremskrittspartiet i regjering. De har gjentatte ganger argumentert mot det de kaller CO2-teorien, og senest i alternativt budsjett gikk Høyre og Fremskrittspartiet sammen om store kutt i klima- og skogsatsingen. Hvordan kan Kristelig Folkeparti stå inne for denne politikken og mene at Fremskrittspartiet skal i regjering?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Da jeg hørte representanten Skumsvoll, så jeg ikke helt for meg de møtene han har pleid å gå på. Jeg var innom et par sånne møter da jeg var veldig, veldig ung, og det var ikke veldig mye halleluja. Der var det mørkt og dystert, så der kom jeg meg ut fra. Men likevel, når representanten Skumsvoll kaller det Sande sier for selvskryt, kjenner jeg at jeg har lyst til å reagere på Sandes vegne. Det representanten Sande faktisk gjør, forteller hva denne regjeringen faktisk har gjort. Det bør være lov å fortelle hva vi faktisk har gjort i politikken. Vi blir beskyldt for å snakke om alle andres politikk, og når vi da snakker om egen politikk, må det faktisk være lov. Men det var ikke derfor jeg ba om ordet. Jeg ba om ordet fordi denne debatten har gjort noen ting mye, mye klarere for meg, og noen ting har blitt mye mer uklart. Én ting som er blitt veldig klart, er at Fremskrittspartiet har sagt krystallklart at de skal ut av Mongstad. Venstre har også sagt nesten like klart at de skal ut av Mongstad. Jeg synes det er merkelig, for det er ikke lenge siden, som statsråden selv sa, at vi hadde denne kompliserte og omfattende saken her i salen, og vi hadde en felles forståelse av, og vi bestemte i fellesskap, at vi samlet sett skulle utsette investeringsbeslutningen til 2016. Like samlet som vi var om den beslutningen, var vi om at Gassnova skulle utrede, kartlegge og analysere muligheten for fullskala CO2-håndtering i Norge utover Mongstad. Det var en kartlegging som nå pågår, som skulle gi oss bedre kunnskapsgrunnlag om mulige CO2-håndteringsprosjekt i Norge innenfor både kraftproduksjon og industri, som andre har nevnt her i dag. Det som gjør at jeg tar ordet, er at jeg tenker at vi har stått samlet bak dette, og vi snakker om mange, mange milliarder kroner, og det er viktig at vi følger framdriftsplanen. CO2-håndtering er en viktig energi- og klimapolitisk sak. Det er mange som var stolte da vi åpnet teknologisenteret på Mongstad i mai. Vi har sagt det, og mange her inne mener, at Norge skulle være et foregangsland innen både fangst og lagring av CO2. Til det at vi har brukt så mye penger: Vi gjør ikke det fordi vi synes det er kjekt å hive penger etter ting; vi gjør det fordi vi mener at vi har et spesielt ansvar som olje- og gassproduserende nasjon – en av de største i verden – og vi har også et ansvar fordi vi tror på det og mener at vi skal få det til. Derfor forundrer Venstre meg. Fremskrittspartiet har vel egentlig med representanten Amundsen bekreftet hvorfor de ikke vil, for CO2 er på en måte ikke et problem for Fremskrittspartiet, det er mer en teori. Men jeg er veldig glad for at representanten Astrup fra Høyre er så tydelig på at han inkluderer Mongstad i fortsettelsen, om han også nevner andre. Så håper jeg at Kristelig Folkeparti står ved det – de har ikke ment noe om saken – at de også står ved saken, sånn som vi har gjort, og står ved prosjektet. Vi skal være utålmodige, vi skal presse på, men jeg håper jo at det er trygt når det gjelder dette prosjektet, at vi kan lande det, og også at det er trygt etter 2030 med hensyn til hva noen andre eventuelt skulle finne på å gjøre.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-12-11:
Jeg merket meg at representanten Sund ikke snakket spesielt mye om økt oljeutvinning i eksisterende felt. Det har jeg forståelse for når jeg ser hva denne regjeringen har fått til i løpet av disse snart åtte årene og hva som ligger i budsjettet når det gjelder de nøkkelfaktorene vi vet vil ha en effekt inn mot økt utvinningsgrad. Det gjelder økninger på 4,1 pst. i petroleumsforskning, 3,3 pst. til Petoro og 3 pst. til Oljedirektoratet. I beste fall snakker vi – når vi tar hensyn til lønns- og prisvekst – om en videreføring av dagens nivå neste år. Så mitt spørsmål til representanten Sund er: Når skal Arbeiderpartiet gå fra festtaler til faktisk å levere noe som gir resultater når det gjelder økt utvinningsgrad? Er det sånn at vi må ha på plass en ny regjering for virkelig å få til grep som monner når det gjelder å få opp utvinningsgraden i eksisterende felt på sokkelen?
Siri A. Meling (Høyre), 2012-12-11:
Det representanten henviser til, er et programforslag i et arbeid som skal lede frem mot endelig vedtak på landsmøtet til Høyre til våren. Det er ikke sikkert – kanskje lite sannsynlig – at det samme vil stå i neste utkast, som vil foreligge senere denne måneden. Så da kan jo representanten følge med i spenning. Jeg tror det er viktig at vi fokuserer på å sikre norsk industri tilstrekkelig kraft, til konkurransedyktige priser. Det er det fokuset som er viktig for Høyre fremover. Vi vil se på ulike måter for å kunne tilrettelegge for nettopp det. Det representerer viktige arbeidsplasser, ikke minst i Distrikts-Norge, og det representerer store verdier for staten. Vi må kunne tro at det nettopp i denne industrien er et vekstpotensial.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-12-11:
Høyre er opptatt av å følge internasjonale spilleregler, bl.a. gjennom EØS-avtalen, og opptre ryddig på det viset. Igjen synes jeg det som sies er forunderlig. For dette er noe som ligger i et programutkast, det er ikke noe som er vedtatt politikk i vårt parti. Det står ingenting om dette i programmet for inneværende stortingsperiode. Hvis det er slik at representantene for Arbeiderpartiet er så opptatt av hvem som skal eie, hvordan kan det da ha seg at man selger ut en tredjedel av Troms Kraft til svenskene – med en styreformann, og tidligere statsråd, fra Senterpartiet og en fylkesordfører i Troms som også representerer de rød-grønne partiene?
Siri A. Meling (Høyre), 2012-12-11:
Nå er det slik at dette ligger i utenrikskomiteen, og de har faktisk allerede vedtatt sitt budsjett i denne salen for noen dager siden. Jeg har bare lyst til å si at vi er utrolig tilfreds med den måloppnåelsen vi har når det gjelder regnskogsatsing. Det er et viktig tiltak med tanke på klimautfordringen. Det var nettopp Høyre som sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre presset frem denne satsingen i 2008, da vi diskuterte klimaforliket. Så dette er viktig for oss. Når vi har valgt å gjøre det vi har gjort, er det fordi det står mye penger på bok. Vi mente at det ikke hadde noen praktisk betydning om man tok ut disse midlene, i og med at det står en del penger på bok i påvente av faktisk å bli utbetalt. Så det er ingenting fra Høyres side som tyder på at vi har tenkt oss bort fra den satsingen som vi selv har vært med på å presse fram, og som er ytterst vellykket.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-12-11:
Det er riktig det representanten Sande sier om forrige stortingsperiode. Men jeg forholder meg til programmet for denne stortingsperioden, hvor vi ikke sier noe om det. Jeg forholder meg også til at det representanten Sande refererer til, er et programutkast i en programprosess frem mot et landsmøte. Jeg vil tro at partiet kanskje ikke lander akkurat der dette utkastet ligger. Det tror jeg representanten Sande vil se av neste utkast. Det som vi fra Høyres side er i grunnen opptatt av, er å gi industrien tilgang på kraft til konkurransedyktige priser, som gjør at de kan ha en langsiktig horisont for sin satsing og forhåpentligvis videreutvikling i Norge. Dette er viktige arbeidsplasser for Norge – de representerer en lang industrikultur. Vi ønsker å tilrettelegge for denne industrien, både som den er i dag, og for at den skal kunne vokse i fremtiden. Da er rammevilkår når det gjelder tilgang på energi, en viktig faktor.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-12-11:
Det er flott at vi har et høyt aktivitetsnivå på norsk sokkel, og at det gjør oss i stand til å være det annerledeslandet vi faktisk er i forhold til de utfordringene vi ser i bl.a. Europa. Men et høyt aktivitetsnivå er også krevende med tanke på prosjektstyring og kostnadskontroll av ulike utbygginger. Når det gjelder Yme-plattformen, har den fått lov til å utvikle seg over altfor lang tid, etter Høyres mening. Vi har stilt spørsmål til statsråden om han ser at myndighetene har noe å lære når det gjelder dette prosjektet. Det statsråden svarer i brev til komiteen, er at han mener at industrien og operatøren må lære av den episoden. Jeg synes – med all respekt – det er forunderlig hvis statsråden virkelig mener at vi i et prosjekt som Yme, som nå nærmer seg en kostnadsoverskridelse på nærmere 200 pst., og vi har ennå ikke sett enden på det, ikke skal kunne trekke lærdom av det, også fra myndighetenes og statsrådens side.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-12-11:
Jeg har et par synspunkter etter debatten i dag som jeg tenkte å ta opp nå. Det ene gjelder olje- og energiministeren, og da vil jeg tilbake til fremleggelsen av kunnskapsinnhentingen i Svolvær for et par uker siden. Jeg må si jeg synes det er veldig spesielt at statsråden bruker den talerstolen til å fremme personlige meninger når det gjelder hva som skal være Senterpartiets program for neste stortingsperiode. Når statsråden er til stede ved slike anledninger, tar jeg det som en selvfølge at statsråden representerer regjeringen, og at det statsråden står og sier fra en talerstol, er som olje- og energiminister og ikke som privatpersonen Ola Borten Moe i et programprosessinnspill til Senterpartiet. Det synes jeg faktisk ikke hører noen steder hjemme, og jeg forstår veldig godt at det har skapt veldig mye usikkerhet om hva regjeringen faktisk mener. Til representanten Tor-Arne Strøm vil jeg foreslå at arbeiderpartirepresentanten tar med seg denne uttalelsen fra Nordland fylkesting og leser den opp for sine arbeiderpartikolleger i Oslo Arbeiderparti, som har et vedtak – hvis jeg ikke husker feil – på at de ikke ønsker aktivitet utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja. Kanskje representanten Strøm har en jobb å gjøre på hjemmebane før han går på denne talerstolen og later som Arbeiderpartiet er forent i synet på aktivitet utenfor disse viktige områdene. Så synes jeg også det er en smule arrogant å si at en nå har realisert alle viktige energipolitiske spørsmål, at det nesten ikke er noe mer å gjøre innen energiområdet for dem som måtte komme etterpå. Da har jeg lyst til å påpeke et par elementer, noen utfordringer: Vi står bl.a. foran store investeringer i nettet – i sentralnettet og underliggende nett. Vi kunne lese om Elkem, som forventer mange millioner kroner i tarifføkning. Det samme gjelder Norske Skog. Det betyr at det de måtte få av CO2-kompensasjon i den ordningen som skal tre i kraft 1. juli, sannsynligvis blir spist opp av det som industrien må betale mer i tariff til Statnett på grunn av denne utviklingen. Vi har fra Høyres side gjentatte ganger bedt om å få en diskusjon når det gjelder kostnadsfordeling på disse voldsomme investeringene som skal skje fremover, men dette har ikke statsråden og regjeringen ønsket å ta i i det hele tatt. Et annet område hvor jeg mener regjeringen har unnlatt å bruke handlingsrommet – være aggressive nok – er når det gjelder styrking av våre mellomlandsforbindelser til Europa. Der skjer det utbygginger av kapasitet, ja, men på langt nær i et omfang og med et tempo som vi trenger for å bygge næringsmiljøene våre innen ny fornybar produksjon videre i Norge.
Siri A. Meling (Høyre), 2012-12-11:
Tre punkter på dette minuttet, til statsråd Borten Moes innlegg. Punkt 1: Min kritikk var ikke knyttet til at statsråden kan ha personlige standpunkter. Min kritikk var knyttet til at dette foregikk på en arena hvor man hadde invitert til en presentasjon av kunnskapsinnhentingen, hvor statsråden opptrådte som statsråd, og hvor statsråden under oppsummeringen – som statsråd – om ettermiddagen kom med sine personlige vurderinger med hensyn til konklusjonene rundt kunnskapsinnhentingen. Dette er uryddig. Punkt 2: Alle var enige om utbygging i sentralnettet – det er riktig. Men Høyre og og de andre opposisjonspartiene påpekte mangelen ved at kostnadsfordelingen ikke ble diskutert overhodet. Og når vi skal inn og nærmest doble tariffen i sentralnettet for industrien, synes jeg det er for lett å ikke tenke at man også må diskutere kostnadselement og fordeling. Når det gjelder mellomlandsforbindelser(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Representanten Amundsen prata veldig varmt om våre fossile energiressursar og skrytte òg av den forvaltinga som vi har hatt av dei. Han prata faktisk òg varmt om atomkraft i form av thorium, men nemnde ingenting om den evigvarande energien vi har i landet. Eg tenkjer på vasskrafta, ein eigedom som vi i over 100 år har slåst for skal høyre til det norske folk. Ho har vore forvalta på ein slik måte at det norske folk har hatt nytte av det. Framleis er det slik at det er nokre vasskraftverk der heimfall gjeld. I sitt partiprogramforslag skriv Framstegspartiet at dei ikkje har noko problem med at private kan eige vasskrafta. Da er mitt spørsmål: Har ikkje representanten Amundsen noko problem med å selje ut folkets eigedom?
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Debatten i kveld har i alle fall stilt veljarar som er opptekne av klima overfor ei stor utfordring når det gjeld å orientere seg i landskapet. Eg høyrer Venstre og Kristeleg Folkeparti gå høgt på banen i å kritisere regjeringa for ikkje å vere offensiv nok i miljøpolitikken – særleg på klima – dei er rett og slett skuffa over at denne regjeringa ikkje har gjort meir. Så går dei til val på eit overordna mål, nemleg eit regjeringsskifte. Både Kristeleg Folkeparti og Venstre har sagt gong etter gong at dei vil ha ei borgarleg regjering. Men det kan ikkje bli ei borgarleg regjering utan at Framstegspartiet er med. Og kva er det Framstegspartiet står for i denne debatten når det gjeld klima? Det er jo nesten så dei fornektar at det finst klimaproblem, i alle fall fornektar dei den menneskeskapte klimaforverringa. Det finst ikkje logikk i at dei hoppar over det og skal vere med og danne regjering med nokon som står så langt ifrå deira eigen politikk. Det blir ikkje lett å vere veljar og vere oppteken av klima og skulle orientere seg framfor neste val. Så til Nikolai Astrup som no understreker enda ein gong at Høgre ikkje vil selje ut offentleg eigd vasskraft. Det er jo nettopp vasskraftverka som ikkje er offentleg eigd, det gjeld – 12 pst. – og som har konsesjonsvilkår på at heimfallsretten skal gjelde dei. Spørsmålet er da: Skal dei attende til det offentlege, slik heimfallsretten seier, eller skal dei seljast ut på den opne marknaden? Og skal eventuelt utanlandske eigarar kunne komme inn og overta dei? Ein gong høyrde eg Nikolai Astrup på Politisk kvarter forklare korleis dei gjekk inn for at staten skulle ha forkjøpsrett. Men det er jo opp til regjeringa eller det som til kvar ein tid utgjer fleirtalet i staten, om ein vil bruke den forkjøpsretten. Det einaste trygge og solide for å sikre folkets eigedom er at vi har heimfallsretten, og at dei som no er underlagde heimfallsplikt i konsesjonsvilkåra, òg blir førte opp slik at det blir offentleg eige. Det er det denne regjeringa står for – trygt og godt – og det vil det norske folk merke seg.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Marx er nok død, men han ga oss noen redskaper til å forstå verden, som brukes av flere enn de som kaller seg marxister. Et av disse redskapene var å stille spørsmålet om hvem sine interesser tjener folk. Hvem sine interesser tjener Amundsen i sin klimafornekting? Jo, selvfølgelig kapitalen, som på kortsiktig basis vil ha mest mulig fortjeneste, på bekostning av vanlige mennesker. Slik sett er det ikke overraskende at dette ligger som en grunnleggende forutsetning for Fremskrittspartiets ideologi. Amundsen var til stede i Doha og så embetsfolkene som jobbet døgnet rundt og innsatsen som miljøvernministeren la for dagen, som gjorde at det til slutt kom en avtale på bordet likevel, som han ironiserer over, men som kunne ha resultert i 13 mrd. tonn mer CO2-utslipp. Synes Amundsen at det var et bittert nederlag at man greide å få til en avtale i Doha?
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Noe av det mest vellykkede Norge gjør i utlandet for biomangfold, for utvikling og klimakutt, er skogsatsing. De kuttene vi har gjort der, representerer bare for Brasils vedkommende mange ganger våre innenlandske utslipp. Da vi var i Doha nå, ble det inngått en avtale med Vietnam om å hjelpe dem til å kutte 20 pst. på sine utslipp innen landbruket. Denne avtalen kunne ikke blitt undertegnet om Høyres forslag til statsbudsjett lå til grunn. Jeg ser av debatten at det kanskje tenkes at dette er et slags prokuratortriks, som Høyre har ønsket å bruke, og at man ikke egentlig har ønsket å kutte. Som ny i denne forsamlingen kan jeg skjønne slike misforståelser. I så fall er det ikke for sent å rette dem opp ved å gå tilbake på dem. Eller er det slik at Høyre faktisk ønsker å kutte på dette mest vellykkede tiltaket?
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Verden står overfor en enorm oppgave, nemlig overgangen fra fossil energi til et fornybart samfunn kombinert med at de fattige i verden ønsker økt velstand og livskvalitet. Bruken av kull, olje og gass må reduseres dramatisk. Det internasjonale energibyrået, IEA, har lagt fram tall som viser at minst to tredjedeler av de forekomstene av fossil energi vi kjenner i dag, må bli liggende urørt og ubrukt om vi skal ha sjanse til å nå FNs mål om maksimal temperaturøkning på to grader. Det er hovedutfordringene på de fagområdene vi diskuterer i dag. Vi må fortsette å forsterke økningen av produksjon av fornybar energi og arbeide ytterligere for å senke vår egen bruk av fossil energi. Vi må regne med at mesteparten av den fossile energien vi har liggende, må bli liggende urørt under havoverflaten. Vi må ta inn over oss at verdens energiproblemer ikke lar seg løse fossilt. Her er vi således grunnleggende uenig med Fremskrittspartiet og Høyre. Fossil energi må erstattes i samferdselssektoren, i industrien og ikke minst i petroleumsvirksomheten. Gassturbinene som står i Nordsjøen, er våre kullkraftverk, som må erstattes med ren kraft fra land. Heldigvis ser vi at den økte CO2-prisen vi fikk med klimameldingen, f.eks. fører til at elektrifisering av Utsirahøyden lønner seg. For SV er det en forutsetning at disse feltene realiseres med ren kraft. I transportsektoren slår klimameldingen fast at veksten i folketall og trafikk rundt byområdene skal tas med kollektivtrafikk, med gange og med sykkel. I år får vi en økning i bevilgningene til kollektivtrafikk på hele 67 pst. Bevilgningen til jernbane fortsetter å vokse, men utfordringen vår er at hvis satsingen på kollektivtrafikk skal bety reduserte klimautslipp, må veiutbyggingen rundt byområdene samtidig bremses. Satsing på både vei og jernbane er verre for klimaet enn ingen jernbane og lite vei. Regjeringa la fram den mest ambisiøse klimameldingen noensinne. Vårens klimaforlik blir nå fulgt opp av regjeringa punkt for punkt. Mange av bevilgningene kommer på andre budsjett, men Miljøverndepartementets budsjett er en klar vinner med en vekst på 11,4 pst. Det omfatter klimatiltak, naturmangfoldstiltak og også kulturvern, som får en betydelig vekst. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet foreslo i komiteen at 5 mill. kr av veksten på kulturvern skulle disponeres til fartøyvern, samtidig som fartøyvernsentrene får mer penger. Kystkultur og fartøyer er en viktig og ofte underkjent del av kulturarven. Køen for istandsetting av særlig større skip er lang, og det er et klart behov for videre styrking av fartøyvernet. For SV er arbeidet mot klimautslipp for bevaring av naturmangfold det viktigste. Det betyr samtidig at vi får et kvalitativt bedre samfunn der ressursene brukes mer effektivt. Regjeringa har i disse fire årene levert mer på dette feltet enn noen andre.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg er enig i at situasjonen i mange fjorder er bekymringsfull, og vi har en stor oppgave i å jobbe med å rydde opp i det. Jeg var til stede da representanten Astrup hadde en diskusjon med miljøvernministeren om dette i denne sal tidligere. Da var det mye fokus på pengene. Men dette handler faktisk ikke bare om penger; det er en kø hvor det ikke har vært nok framdrift. Det må jobbes mer fra bl.a. Klima- og forurensingsdirektoratet, Klif, for å kunne få brukt mer penger. Det hadde ikke hjulpet nå bare å bevilge mer penger til opprydding.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg håper ikke jeg sa at 25 pst. måtte ligge igjen. Jeg tror jeg – forhåpentligvis – sa at to tredjedeler må ligge igjen, for det er det som faktisk er realiteten. Det er altså mye mer alvorlig. Jeg er glad for å få spørsmål om våre forurensende gasskraftverk i Nordsjøen. Representanten Amundsen fikk spørsmålet tidligere i denne debatten, og svaret ligger jo i utnyttingsgraden. På gasskraftverkene i Nordsjøen utnyttes vel ca. 40 pst. av energien, men kommer gassen til Tyskland, kan vi snakke om 80–90 pst. utnyttingsgrad.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg er opptatt av at vi får økt framdrift i oppryddingen av fjorder, og det handler da om flere ting ting: Det handler om økonomi, om lokal medfinansiering – som også skal være på plass – og lokal jobb med å tilrettelegge ved nødvendige vedtak. Jeg er åpen for å gå ytterligere inn og se på hvordan vi kan få til dette, men jeg har lyst til å bemerke at Miljøverndepartementet fikk en økning i sitt budsjett på 11,4 pst. – det er en kjempestor økning. Mesteparten av det går til naturmangfoldsoppgaver og klimaoppgaver – det burde nok ha vært mer til opprydding i fjorder. Vi har en felles oppgave i å sørge for å få det på plass.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg tror ikke spørsmålet om utnyttingsgrad er nye signaler fra SV – det er klart det er det som ligger til grunn. Jeg har heller ikke sagt at ikke SV vil kunne gå inn for åpning av noen felter hvor det er gassdrift, men vi skal sørge for å gjøre det mer lønnsomt, og stort sett lønnsomt, å drive med elektrifisering. Jeg tror det bør være regelen – vi bør kunne forsyne våre installasjoner med ren kraft fordi vi kan produsere nok ren kraft.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Jeg fortsetter litt på spørsmålet til Eirin Sund. Fremskrittspartiet benekter menneskeskapte klimaendringer, og de sier at det er en grunnleggende premiss for partiet. Kristelig Folkeparti sier at de legger vekt på å forvalte skaperverket. Det er nesten ikke mulig å tenke seg et mer forskjellig ideologisk utgangspunkt for å se på klimaproblemene. Så svarer representanten Ropstad at det er ikke noe mål å gå i regjering med Fremskrittspartiet, og kanskje skal man ikke gå i regjering med Fremskrittspartiet, men heller opptre som støtteparti. Det er ikke akkurat beroligende. Utenfor regjeringa: Hvordan skal Kristelig Folkeparti sørge for å stå imot det trykket som det nå er fra f.eks. Høyre og Fremskrittspartiet om å åpne Lofoten, Vesterålen og Senja for oljeboring? Vi har klart å verge disse områdene i to perioder, men hvordan tenker Kristelig Folkeparti at de skal få til det?
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
I innlegget mitt pekte jeg på motsetninga mellom veiutbygging og kollektivsatsing i byområdene. Det er rett og slett slik at kollektivsatsingen ikke virker, hvis man samtidig bygger ut veiene. Det lar seg rett og slett ikke gjøre å bygge seg ut av bilkøene, vi bare flytter på dem, og forurensing og utslipp kommer bare på et høyere nivå. Jeg spør om dette fordi den foreslåtte Oslopakke 3 er et eksempel på dette. Her legges det for så vidt opp til en del utbygging av kollektivtrafikken, men resultatet blir en sterk økning av biltrafikken. I Oslo ønsker man at staten skal ta kollektivutgiftene, og så skal Oslo kommune, sammen med bilistene, finansiere veien. Er Venstre enig i at vi i byområdene er nødt til å ta et valg: Skal vi ha økt biltrafikk, eller skal vi bruke de nødvendige midlene til å få til en overgang til kollektivtrafikk?
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Livsstilssjukdommer er blitt vår største folkesjukdom. Vi beveger oss ikke nok. Et folkehelseløft for å bedre dette kan være en sterkere satsing på friluftsliv. Jeg har grunnleggende mer tro på entusiasme enn på moralisme. Friluftsliv i en eller annen form engasjerer størstedelen av befolkningen, og med en liten innsats kan vi gjøre det enda mer omfattende og lettere. Løsningen er ikke alltid blod, svette og tights, men det gratis treningsstudioet med 24 timers åpningstid som befinner seg rett utenfor stuevinduet. Friluftslivet omfatter alt fra den lille turen i nærmiljøet til den store fjellturen. Og det flotte med friluftsliv er at det er så få regler. Når man går på skitur, kan man både skøyte og gå klassisk uten å bli disket. Det er ikke noe som heter offside. Menn og kvinner i alle aldre kan utøve friluftsliv sammen. Kontakten med naturen gir ro og mestring og er godt for den psykiske helsen i tillegg til for den fysiske. Å bruke naturen og å ha det moro i naturen gjør oss glade i naturen, og det er jo forutsetningen for å ville ta vare på naturen. Friluftsliv er en sentral del av norsk kultur, norsk stedstilhørighet og næring. I budsjettet foreslår regjeringa å bevilge over 1,8 mrd. kr til naturmangfold og friluftsliv. Det er en økning på over 200 mill. kr. Det er en styrking av nasjonalparker og nasjonalparksentre og av friluftsliv og friluftslivsorganisasjoner. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, men av en eller annen grunn ikke opposisjonens, peker i sine merknader på det som er et viktig krav fra friluftsorganisasjonene, nemlig et forslag om en storstilt satsing på et friluftslivets år i 2015, og vi ber regjeringa vurdere å ta et slikt initiativ. Det må etter min mening bli et tverrdepartementalt arbeid som inkluderer både helse, integrering, kunnskap, samferdsel, kultur og miljø. Vi har vært vant med at vi kan bruke naturen gratis, og sånn skal det fortsatt være. Men det er behov for sterkere tilrettelegging så alle grupper kan få nyte friluftslivet. Det gjelder våre nye landsmenn, og det gjelder ikke minst funksjonshemmede, som sjøl er den gruppa som sier at tilgang til natur er aller viktigst for dem. Derfor er det behov for et friluftsløft.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-11:
Det er ikke jeg som snakker om to tredjedeler, men det er IEA som snakker om to tredjedeler. Det betyr at vi åpenbart har rom for å verne viktige områder. Da er Lofoten et sånt område. Det har vært mye snakk om vekkelsesmøter her. Jeg har også vært på vekkelsesmøter på Sørlandet. Jeg kan ikke si at det var selvskrytet som var dominerende, det var mer bekjennelsen. Da har jeg også en bekjennelse å komme med før møtet er slutt, for jeg gjorde den synd at jeg sa at opposisjonen ikke var med på ett Friluftslivets år. Det er ikke riktig. Det er en samlet komité som går inn for det. Når den bekjennelsen er kommet, kan vi alle være glad på friluftslivets vegne. Da skal jeg også gi Nikolai Astrup en mulighet til å komme med en bekjennelse. Jeg er ganske sikker på at han har vært opptatt av skattefradrag, men at det ikke har stått nevnt som et virkemiddel i klimaforliket.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Eiermangfold og konkurranse er noe som Høyre setter veldig høyt. I forslaget til program for Høyre kan vi lese at private og kommunale eiere av vannkraftressursene bør likebehandles med staten som eier. Argumentene som brukes i denne teksten, er at dette nettopp er for å sikre eiermangfold og konkurranse. Høyre vil altså sidestille privat og offentlig eierskap til våre felles vannressurser. Dette har skapt sterke reaksjoner ute i landet, også blant Høyre-folk. Synes representanten Meling at det er viktigere med eiermangfold og konkurranse enn med offentlig kontroll over vannressursene våre?
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
I Venstres alternative budsjett kan man lese at Venstre ønsker en omlegging av avgiftene, bl.a. ved at Venstre legger på elavgiften både til dem som har redusert elavgift, og til alle andre. Kan representanten Tenden forklare hvordan de har tenkt å kompensere for utslaget av dette pålegget for næringslivet? Eller er det slik at det ikke er så nødvendig med en slik kompensasjon for næringslivet etter Venstres mening?