Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2011-12-12:
Norge er en stor energinasjon. Siden starten i 1970 har vi blitt en meget stor eksportør av olje og gass. Produksjonen vil fortsette i flere tiår framover. Nye store funn, som Aldous og Avaldsnes, bidrar til dette. De store inntektene fra petroleumsvirksomheten har vært med på å skape grobunn for teknologiutvikling og høy levestandard i Norge. De grønne sertifikatene som introduseres sammen med Sverige fra januar 2012, er teknologinøytrale. Vannkraften vil sannsynligvis dominere sertifikatmarkedet den første tiden. Grønne sertifikater får bare de som startet bygging av kraftverkene etter september 2009. Selv om det var politisk enighet i 2004 om at alle som bygde fra det året, ville få sertifikater når ordningen ble innført, er realiteten en annen. Den politiske lovnaden om støtte fra 2004 blir ikke effektuert av den rød-grønne regjeringen. Kommer Fremskrittspartiet i posisjon fra 2013, vil denne bestemmelsen bli omgjort. Økt bruk av fornybare energikilder vil gjøre energibruken mer fleksibel. Utvikling og produksjon av alternative fornybare energikilder har også et stort potensial for opprettelsen av nye arbeidsplasser. NVEs behandlingstid av konsesjonssøknader for ny kraftproduksjon og nettutbygging tar ennå lang tid. NVEs behandling samt ankevurderingen i Olje- og energidepartement kan ta opp mot fem–seks år. Konsesjonsbehandlingene burde kunne gjennomføres vesentlig raskere. I dag ligger det ca. 600 småkraftsaker på vent i NVE. Fremskrittspartiet og Høyre foreslår å delegere konsesjonsmyndigheten i mindre utbyggingssaker til kommunene. Fremskrittspartiet vil at vernede vassdrag skal vurderes på nytt med hensyn til en skånsom energiutnyttelse. Disse vassdrag bør åpnes for konsesjonsbehandling av småskala vannkraft opp til 3 MW. To kalde og tørre vintere var en stor utfordring for leverandører av elektrisk kraft til Midt-Norge. En kombinasjon av stort forbruk og et kraftsystem med begrenset overføringskapasitet inn til området gjorde at kWh-prisen i korte perioder var meget høy. I tillegg hadde deler av området svak forsyningssikkerhet. For å bøte på et svakt strømnett flere steder presenterte Statnett i november 2011 sin Nettutviklingsplan, som skal gjennomføres innen 2021. Kostnadene er anslått til mellom 40 og 50 mrd. kr. Investeringene gjøres for å sikre tilførselen av strøm til norske strømforbrukere, samt legge til rette for norsk klimapolitikk og verdiskaping. Fornybarsatsingen på småkraft og vindkraft og elektrifisering av deler av petroleumsvirksomheten langs norskekysten er andre vesentlige faktorer for å utvikle og oppgradere nettet. Fremskrittspartiet er opptatt av at vi har et differensiert næringsliv med forutsigbare rammebetingelser som skatter, avgifter og energipriser. Uten like betingelser kan ikke norske bedrifter konkurrere. LO, Norsk Industri og Energi Norge presenterte i desember dette år felles krav og mål for å styrke energibasert industri i dokumentet «Felles plattform for økt verdiskaping». Her kreves det at samfunnsøkonomiske, lønnsomme overføringskabler må bygges. Samtidig forlanger de større fart og besluttsomhet i utbyggingen av høyspentnettet. Videre kreves det at energikrevende industri må gis CO2-kompensasjon på linje med liknende utenlandske bedrifter. Ulike vilkår vil gi karbonlekkasje til utlandet. Rapporten peker på at klimaet vil lide om strenge norske krav fører til at industriproduksjonen flytter til andre land med mindre restriksjoner. Norsk energikrevende industri er blant den minst forurensende industri i verden. Aluminiumsproduksjon som har kull som energibærer, vil ha utslipp ca. åtte ganger norske utslipp ved samme produksjon. Norge er en meget stor eksportør av gass, men innenlandsk forbruk er bare ca. 1 pst. av den produserte gassen. Fremskrittspartiet vil gjerne øke gassbruken innenlands betraktelig, da gass er den fossile energikilden med minst mulig CO2-utslipp. I Fremskrittspartiets alternative budsjett for 2012 foreslås det å bruke 20 mill. kr til bygging av infrastruktur for innenlandsk bruk av gass. Fremskrittspartiet vil bruke gass som energibærer hvor fornybar elektrisk kraft ikke er tilgjengelig. Et eksempel på dette vil være bygging av et aluminiumsverk i Finnmark, som Alcoa har vært på banen for å realisere.