May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 1998-12-15:
Sentrumsregjeringa har valt å sikre driftsgrunnlaget for våre kulturinstitusjonar som er hjørnesteinar i norsk kulturpolitikk, framfor å etablere mange nye tiltak. Bremsane er sette på i investeringstakta også på kultursektoren, i tråd med Regjeringas finanspolitiske innstramming. Dei 260 musea over heile landet som får statstilskot via fylkeskommunane, får ein auke i tilskotet på 9 pst. Dei nasjonale institusjonane får også auka driftstilskot. Mange museum har slite med dårleg økonomi dei siste åra. Denne auken i overføringane vil gi musea større handlerom og styrke aktivitetsnivået. Det er viktig at barna har kontakt med den lokale kulturen. Åse Enerstvedt har uttrykt ei utfordring for musea i boka «Barn, unge og museum»: «Uttrykk som rotløshet, historieløshet, manglende voskenkontakt og voldsmentalitet er ord som preger debatten om dagens barn og unge. Museene burde kunne spille en aktiv rolle for å bygge broer mellom generasjoner og mellom fortid og nåtid. Det å skape kontakt mellom barn, unge og voksne er et mål som i hvert fall de kulturhistoriske museene burde strebe etter.» Det er viktig å gi dei unge kunnskap om vår kulturhistorie. Det er ikkje tilstrekkeleg med eit eller to museumsbesøk i løpet av ni års skolegang. Barn kan ha veldig stor glede av å få med seg verdifull historie frå musea, dersom besøket blir lagt opp på barna sine premissar og i deira tempo, ikkje på dei vaksne sine premissar. Å gi barn og unge kulturelle opplevingar og stimulere dei til eigenaktivitet, er viktig. Haldningar som blir lærte i dei første leveåra, kan bli vanar som følgjer ein person gjennom heile livet, og dei kan bli så sjølvsagde at dei blir oppfatta som naturlege. I forhandlingar med Framstegspartiet og Høgre har det blitt omdisponeringar på 8 mill. kr innanfor kulturramma. Som følgje av dette har løyvingane til Rikskonsertene si skolekonsertverksemd blitt auka, og det er positivt. Det har mykje å seie for formidlinga av musikk til barn og unge. The Brazz Brothers driv også ei viktig kulturformidling, spesielt for barn og unge, og dei får no eit tilskot på 500 000 kr. Innkjøpsordninga for norske fonogram blir styrkt med 1 mill. kr. Det er positivt, både for å auke tilgangen på norsk musikk og for musikkbransjen. Av Regjeringa sin pott for særlege distriktspolitiske tiltak er 10 mill kr sette av til Kulturdepartementets samla satsing på kunst og kultur over heile landet. Sentrumsregjeringa sitt framlegg om ei løyving på 26 mill. kr til å sluttføre utbetrings- og oppgraderingsarbeidet ved anlegga til Norsk Film AS på Jar får tilslutning. Det inneber at miljøet for filmproduksjon i Noreg blir atskilleg betre. Film og audiovisuelle produksjonar er viktige kulturformidlarar, og norske produsentar har ei viktig kulturpolitisk oppgåve. Det er viktig å styrke oppslutninga om norske produksjonar. Vi nærmar oss eit tusenårsskifte. Eg er glad for at vi i ein stram økonomisk situasjon har klart å få til eit slikt kulturelt løft som forslaget til markering av tusenårsskiftet markerer. I dette ligg ei klar prioritering av kultursektoren. Arbeidarpartiet har ulike merknader om tusenårsmarkeringa. Dei foreslår å redusere løyvingane ytterlegare med 35 mill. kr til tusenårsmarkeringa. Kva partiet eigentleg meiner om tusenårsmarkeringa, er litt vanskeleg å forstå. Eit fleirtal i komiteen, alle utanom Arbeidarpartiet, har merka seg at delegering av avgjerdsmakt til Rikskonsertane når det gjeld festivalstøtta over kap. 323 post 78 Ymse faste tiltak, kan føre til utilsikta konsekvensar for Olavsfestdagane i Trondheim. Etter retningslinjene skal Rikskonsertane berre gje støtte til musikkfestivalar. Dette fangar ikkje opp breidda i Olavsfestdagane som festival, idet den omfattar både konsertar, folkelivsprogram, utstillingar, kurs og familieprogram. Fleirtalet i komiteen legg til grunn at Olavsfestdagane skal førast vidare med utgangspunkt i noverande konsept, og foreslår at Olavsfestdagane blir gjort om til knutepunktfestival. Elles er eg glad for at arbeidet med å etablere eit jugendsenter i Ålesund vil halde fram. På statsbudsjettet er det sett av 2 mill. kr til dette formålet. Det som finst av jugendarkitektur i Ålesund, er av stor verdi både nasjonalt og internasjonalt, og det er viktig at vi tek vare på dette. Eit fleirtal i komiteen har ikkje funne rom for auka løyvingar på statsbudsjettet for dette, men vi har merka oss at Regjeringa vil arbeide vidare med det.