Marit Tingelstad (Senterpartiet), 1999-05-11:
La meg først få gratulere statsråd Lilletun med redegjørelsen, som har blitt godt mottatt i opinionen. Senterpartiet innser at det er mange store utfordringer for den kompetanserevolusjonen som Utdannings-Norge nå er inne i, og at det fortsatt trengs betydelige ressurser for å sikre at befolkningen i hele landet har gode utdanningstilbud. Jeg er glad for at Voksenåserklæringen følges opp med vektlegging av kvalitetsstyrking i alle ledd i utdanningskjeden. Nyskapings- og utviklingsarbeid kan og bør stimulere til etablering av arbeidsplasser der folk bor. Entreprenørskap på timeplanen er et spennende prosjekt som må videreutvikles. Det er viktig å få slike holdninger inn i opplæringen fra første skoledag. Ved å nytte læreplanenes fleksibilitet og handlingsrom er jeg sikker på at vi kan få til bedre lokal forankring i opplæringen, der lokalt nærings- og kulturliv trekkes med. Dette må kunne gjennomføres uten at en taper av syne de overordnede mål i opplæringen. Motivering for læring er det viktigste elementet for kunnskapstilegnelse. Elevorganisasjonene framhever nettopp dette veldig sterkt i sin uttalelse til komiteen. Skolen må lytte mer til elever og studenter og komme i bedre dialog. Det er for mye belæring i dagens skole, uttaler elevorganisasjonene. Prosjektarbeid som opplæringsform innbyr til elevdeltaking på en helt annen måte enn den tradisjonelle kateterundervisningen. En reportasje i Aftenposten nylig satte søkelyset på ungdomsskolen og elevenes trivsel. Samme signaler kommer fra tilstandsrapportene fra SU-kontorene. Jeg er glad for statsrådens klare signaler om at det nå er ungdomstrinnets tur når det gjelder å få til en bedre opplæringssituasjon. Lærerne må få bedre etterutdanning i prosjektarbeid dersom vi skal lykkes på dette området. Riktig gjennomført prosjektarbeid vil gjøre elevene mer delaktige og ansvarlige, noe som ikke minst er viktig i forhold til det arbeidslivet etterspør nå for tiden. Elevenes ønske om mer praksis i ungdomstrinnet vil også kunne imøtekommes av prosjektarbeid. «La de tusen blomster blomstre», var slagordet for noen år tilbake. Det kan synes som alle reformene kan ha ført til noe dårlige livsvilkår for dette mangfoldet. Det er derfor viktig at skolene stimuleres til lokalt initiert utviklingsarbeid for å prøve ut nye pedagogiske og metodiske opplegg. Det finnes jo midler i systemet, selv om mange mener at det er for snaut, og det kan nok innrømmes. Distriktsaktiv skole må videreutvikles. Det er viktig å gjøre barn og unge mer bevisste på heimplassen og nærområdet sitt, ikke minst i forhold til framtidig arbeid og bosetting. Et viktig mål for Senterpartiet er at de unge skal få lyst til fortsatt å bo i distriktene selv om de har vært ute i utdanningsøyemed. Stram kommuneøkonomi truer den desentraliserte skolestrukturen, hvor det særlig kan gå ut over grendeskolene. Jeg forventer at Regjeringen fortsatt har høy beredskap på dette området. Informasjons- og kommunikasjonsteknologi kan ikke løse alle utfordringer, men uten bruk av den nye teknologien kan heller ikke skolen gjøre jobben sin. Det er et stykke igjen før skolene kan sies å være godt nok utstyrt på dette området, men det er mulig å ta i bruk avlagte, godt brukbare maskiner fra næringslivet, selv om dette ikke skal frita myndighetene for å sørge for mer utstyr. Lærerforbundets leder, Anders Folkestad, sier bl.a. dette i Morgenbladet 7. mai i år: «For læraren er det viktig å klargjere at det er skilnad på informasjon og kunnskap, same kor uendeleg informasjonen som kjem ut av ei datamaskin er. Heller ikkje vil den hjelpe elevane i begrepsdanning og i evne til abstraksjon. Det er dette som er læraren si oppgåve…». Dette er det viktig å holde fram i all diskusjon om IT i skolen. Om lag 50 pst. av ungdomskullene tar i dag høyere utdanning. Dette må forventes å øke med den nylig vedtatte kompetansereformen. Dette er isolert sett bra, men en må spørre om markedet snart er mettet for den slags arbeidskraft. Samfunnet trenger en variert kompetansetilgang, og det er viktig at ikke yrkesutdanningen taper. I møte med OECD stilte jeg spørsmål om dette, og bekymringen var den samme der, i det svaret jeg fikk. Senterpartiet mener for øvrig at universitet og høyskoler må få den nødvendige frihet slik at de blir fleksible tilbydere for en variert kompetanseetterspørsel, der desentraliserte opplegg og fjernundervisning står helt sentralt. Når det gjelder området forskning, tillater ikke tiden at jeg kommer inn på det, men vi får rikelig anledning til å komme tilbake til det temaet når forskningsmeldingen blir lagt fram.