Victor Norman (Høyre), 2003-12-11:
La meg først uttrykke tilfredshet med at budsjettforslaget på det området jeg har ansvaret for, i hovedsak vedtas av Stortinget. Jeg synes det er veldig gledelig at budsjettsamarbeidet med Arbeiderpartiet, som gir gode resultater generelt, også innebærer at vi får et budsjett på dette området som ikke bare er til å leve med, men som er godt for både moderniseringen og omstillingen av offentlig sektor i Norge og ivaretakelsen av sentrale funksjoner. Jeg har spesielt lyst til å uttrykke tilfredshet med at det virker som om de fleste i komiteen mener at det opplegget som er skissert for å ivareta flyttingen av statlige tilsyn ut av Oslo, synes å være akseptabelt for flertallet i Stortinget, og at mye av den bekymring som kom til uttrykk i en litt opphetet debatt tidligere i år, ikke synes å bli bekreftet i budsjettinnstillingen nå. Det har vært hevdet fra Fremskrittspartiet – senest i debatten i dag – at vi ikke gjør noe for å redusere det sentrale byråkratiet. Det ble endog hevdet at vårt budsjettforslag legger opp til 28 pst. økning i utgifter til eget byråkrati. Dette er galt. Kap. 1500, det såkalte eget byråkrati-kapitlet, må korrigeres for to forhold i forhold til budsjettet i fjor hvis man skal få et riktig bilde av hva som skjer. Det ene er at forskningsmidler som tidligere var på et eget budsjettkapittel, kap. 1575, er overført til kap. 1500. Det andre er at det er lagt inn 24 mill. kr i kontrakter til Statskonsult, som tidligere var en del av Statskonsults sentrale bevilgning. Korrigerer vi for dette, innebærer budsjettforliket en reduksjon i driftsutgiftene for Arbeids- og administrasjonsdepartementet på 40 mill. kr, eller 16 pst. fra saldert budsjett for i år til budsjettet for neste år. Samtidig reduseres nettoutgiftene til de sentrale forvaltningstjenestene i staten med 60 mill. kr i dette budsjettforslaget. Samlet innebærer det at det som representanten Knudsen vel ville kalle utgifter til sentralt byråkrati – en betegnelse som jeg kanskje ikke vil bruke – reduseres med 100 mill. kr bare fra saldert budsjett for i år til budsjettet for neste år. Da er det litt vanskelig å finne dekning for representanten Knudsens påstand om at her er det ingen reduksjoner i offentlig byråkrati. Det har vært en opprivende debatt i forkant av omdannelsen av Statskonsult. Man skal ha respekt for at det er behov for en debatt som setter søkelyset på alle sider ved en sak. Desto viktigere er det at det når saken vedtas, blir allmenn oppslutning om resultatet. Jeg synes det er gledelig å konstatere at det ligger an til at omdannelsen av Statskonsult blir vedtatt med bred støtte, inklusiv støtte fra Arbeiderpartiet, selv om man har markert at man er imot dette. Det er bred oppslutning om dette. Det innebærer at når Statskonsult AS skal i virksomhet fra 1. januar, vil alle de medarbeiderne som skal jobbe der, og som er avhengige av at Statskonsult AS blir en suksess, både for at de skal få gode utfoldelsesmuligheter, for at de skal få nyttiggjort sin kompetanse og for at de skal kunne trygge sine arbeidsplasser, ha et bedre utgangspunkt enn om de går inn i jobben med en oppfatning av at det er konfliktfylt om Statskonsult AS i det hele tatt bør og vil ha en fremtid. Fra Regjeringens side har vi veldig tro på den kompetansen som ligger i Statskonsult. Jeg konstaterer at også Arbeiderpartiet og SV har gitt uttrykk for tro på medarbeiderne i Statskonsult. Det er viktig at vi samlet gir dem støtte i tiden fremover for at den troen er velbegrunnet, og at de gjennom det vil få mulighet til å få mange gode kontrakter ikke bare med staten sentralt, men med statlige fristilte enheter og med kommuner og fylkeskommuner. Skal det være mulig, må den troen som har vært uttrykt her i salen, også uttrykkes overfor de enkelte medarbeidere i Statskonsult. Og da må vi alle prøve, tror jeg, å formidle den troen også i uttrykk av typen: Vi tror dere er tjent med å gripe den sjansen som ligger i at dere kan få jobb i Statskonsult AS.