Kent Gudmundsen (Høyre), 2015-06-11:
Et mangfold i skolesektoren skal vi glede oss over. Mangfold bidrar positivt til inspirasjon, kreativitet og nyskapende aktivitet. De mange ideelle enkeltmenneskene som ønsker å bidra til en bedre skole, som ønsker å skape noe nytt og gi elevene gode utdanningstilbud, gir vi i dag en håndsrekning til. Nye didaktiske strategier kan utfordre tradisjonelle pedagogiske rammer. Lovendringene forsterker friskoleloven og sikrer at den forblir en lov for de mange kreative og ikke for de kommersielle, og dette kommer tydelig fram når vi i dag strammer inn muligheten for kommersiell drift og muligheten for å ta ut utbytte. Og vi tar større hensyn til samspillet med eksisterende skoler når man går fra særlig negative til negative hensyn i vurderingen av den enkelte søknad. Frafallet i videregående skole er altfor høyt. Derfor er regjeringens arbeid med tidlig innsats, kvalitetsløft i barnehagene, tidlig innsats i grunnskolen og helt fram til yrkesfagløftet på videregående veldig viktig arbeid. I dag bidrar vi ytterligere til å fremme de positive kreftene som finnes i Skole-Norge. Når lovendringen nå åpner for profilskoler og yrkesfagskoler, vil vi kunne få de mange engasjerte og offensive bransjene med på en ny og spennende måte. I møte med bransjeforeningen hører vi om nye og spennende samarbeidsmodeller mellom skole og næringsliv som kan bidra til faglig utvikling, spennende pedagogiske modeller og ikke minst garantier for læreplasser og utplassering i bedrift. Ungdom som tidlig bestemmer seg for en yrkesfaglig vei, som har et spesielt talent, og som tidlig ønsker å utfordre seg på et bestemt område, kan forhåpentligvis finne tilbud som løfter dem tidlig inn i et spennende og inspirerende skoleløp. Når vi i dag også sikrer at friskoleloven beholder dagens godkjenningsordning med krav til særskilt grunnlag for å kunne godkjennes, hvor godkjenning fortsatt skal gis etter skjønnsmessig vurdering, og hvor vi ikke skal gi godkjenning dersom det har negative konsekvenser, viser det at vi har en moderat lovendring som bør kunne stå seg over tid, og sikre den forutsigbarheten vi ønsker. Det er derfor ganske skuffende at Arbeiderpartiet i denne saken velger å ramle ned i den litt ensidige og gamle historiefortellingen hvor de mener at dette er et frislipp og en trussel mot den offentlige skolen. Det blir litt spesielt å holde på denne retorikken når den gamle loven, som Arbeiderpartiet kunne akseptere, nå – i den nye friskoleloven – er strammet inn når det gjelder mulighet for kommersiell drift, og fortsatt har de samme skjønnsmessige krav og vurderinger. Det handler vel kanskje mer om verdier. Noen av oss mener nemlig at mangfold er positivt, at enkeltmennesket kan bidra i samfunnsutviklingen, at foreldreretten er sentral når muligheter og framtid skal formes i den enkelte familie, at næringslivet kan spille på lag, bidra til nyskaping og løfte offentlig tjenesteyting – at man kort sagt tør åpne for at flere stemmer, og samfunnet som helhet, kan gi positiv utvikling også på skolesiden. «Vi lærer mest av å være ute i bedrift», sa den unge sortlendingen og rørleggereleven Hans Martin til Bladet Vesterålen etter å ha blitt intervjuet om valget av yrkesfag – et valg han åpenbart ikke angrer på. Han har valgt framtidsrettet. Som flere ganger tidligere påpekt, har SSB sagt at vi i Norge vil mangle 110 000 fagarbeidere bare innenfor bygg, elektronikk og mekaniske fag innen 2030. At vi nå kan se nye, spennende yrkesfagskoler under friskoleloven, er derfor et positivt grep for å møte denne utfordringen. Et av regjeringens viktigste mål er å arbeide videre for å styrke kunnskapssamfunnet. Norge er i omstilling, noe som stiller høye krav til utdanningssystemet vårt. Det vil kreve vilje til å satse på kvalitet i hele utdannings- og opplæringssektoren, og da må alle positive krefter få lov til å bidra – ikke bare innen toppidrett, men også innenfor nytenkning og styrking av yrkesfagopplæringen, eller gjennom f.eks. et realfagsgymnas. Norge konkurrerer globalt, og i den sammenhengen vil jeg også trekke fram det viktige med internasjonale utdanningsløp. Stadig flere bedrifter har behov for dyktige akademikere og fagarbeidere med internasjonale utdanningsløp og grader, som sikrer dem den kompetansen som etterspørres, i markedet de konkurrerer i. På samme måte som våre bedrifter må hente inn internasjonal kompetanse og har behov for tilgang på skoler for barna til sine ansatte, er det viktig at vi nå i dag får de kjente IB-skolenes utfordringer inn i en løsning, ved at det ellevte skoleåret i grunnskolen tas inn i finansieringsmodellen. Dermed slipper man utfordringen med ulike forvaltningsnivå og dermed uforutsigbare rammer for den enkelte elev. I dag vedtar vi en framtidsrettet lov for et Norge i omstilling.