Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-08:
Flere har vært inne på den internasjonale situasjonen. Jeg vil slutte meg til dem og si at for bare noen få år siden syntes den økonomiske situasjonen i Europa rimelig trygg. Nå ser vi at bildet totalt er snudd på hodet, og mange land er i dyp økonomisk krise. Norge og de andre nordeuropeiske økonomiene har så langt vært skånet fra de verste virkningene av denne krisen. De nordiske landene har lenge vært kjent for å være både økonomiske suksesser og velferdssamfunn med høy livskvalitet. Årsakene til suksessen kan være mange. Flat struktur og høyt utdanningsnivå kan være to forklaringer. Forskningen og vår evne til å ta i bruk ny kunnskap er en annen. For å unngå å havne i situasjoner som dem vi ser rundt oss, har regjeringen lagt fram et stramt forslag til budsjett for 2012. 2012 er det året da vi skal sikre at vår økonomi har et godt grunnlag. Det er ikke året for de store nye satsingene. Innenfor en slik stram ramme har jeg som forsknings- og høyere utdanningsminister vært opptatt av å gjøre veivalg som sikrer at vitenskapssektoren utvikler seg videre. Innenfor forskningsområdet har min første prioritet vært å sikre langsiktighet, holde innsatsen på et høyt nivå og sikre forutsigbarhet for forskningsbevilgningene. Fondet for forskning og nyskaping har gitt viktig drahjelp til norsk forskning i mange år. Nå skaper fondets innebygde svakheter store problemer for forskningsbevilgningene på grunn av lavere rente og manglende kompensasjon for pris- og lønnsvekst. Dersom vi ikke handlet nå, ville forskningen hatt 1 mrd. kr mindre i 2015 enn i dag. For å sikre langsiktige og forutsigbare forskningsbevilgninger foreslo derfor regjeringen at avkastningen fra Fondet for forskning og nyskaping gjøres om til ordinære bevilgninger på egne poster i budsjettet, og er dermed også sikret en pris- og lønnsjustering. Vi stoler altså mer på Stortingets politikere enn på finansmarkedet i denne saken. Da statsbudsjettet ble lagt fram, kom hele opposisjonen med svært hard kritikk av regjeringen fordi den foreslo dette. Jeg registrerer at opposisjonen nå selv foreslår å avvikle Forskningsfondet i sin nåværende form. Dette kan ikke tolkes annerledes enn at opposisjonen dermed innrømmer at regjeringens argumenter var riktige. Jeg konstaterer videre at opposisjonens forslag til en ny fondskonstruksjon bare løser ett av problemene med dagens fondskonstruksjon – problemet med variabel rente på innskudd. Opposisjonens representanter her i salen i dag har definitivt ikke gitt noen gode svar på den andre utfordringen eller på helheten i sin konstruksjon, og den andre utfordringen er hvordan man skal klare å få til en justering av at avkastningen svinger hvert år. Den modellen som opposisjonen legger fram, har dermed i seg den samme svakheten som det tidligere Forskningsfondet hadde. Vi har i neste års budsjett lagt fram forskningsprioriteringer som viser viktige veivalg for framtiden, og vi vil totalt investere 25,5 mrd. kr i forskning og utvikling i 2012. Jeg har lyst til å tilføye at i tillegg investerer vi 27 mrd. kr i høyere utdanning – i tillegg til forskningsbudsjettet. Min andre prioritering innenfor forskningen har vært å øke mulighetene for forskere å forfølge de såkalte nysgjerrighetsdrevne forskningsprosjektene – mange her i salen har snakket vakkert om gode forskere. Ved at vi for 2012 øker bevilgningen til fri prosjektstøtte, FRIPRO, med 100 mill. kr, får vi flere muligheter til å nå fram med forskingssøknader som utelukkende er basert på kvalitet. Ved at universitetene også prioriterer dette gjennom egne rammer, får vi til et felles løft for FRIPRO på 200 mill. kr. Et annet framtidsrettet satsingsområde fra regjeringen jeg vil trekke fram her, er bioteknologi. Bioteknologisk forskning er et viktig redskap for bedre helse, framtidig verdiskaping og et bedre miljø. Regjeringen foreslår derfor å etablere et nytt strategisk program innenfor bioteknologi. Dette er en satsing som skal følge opp prioriteringene i regjeringens strategi for bioteknologi, som blir lagt fram denne uken. Vi arbeider også selvsagt for å møte den sterke veksten i ungdomskullene. Videreføring av studieplassene opprettet i 2009 og 2011 medfører en økning på 240 mill. kr i 2012. Det innebærer en økning av kapasiteten i høyere utdanning på 2 600 plasser fra 2011 til 2012. Totalt vil regjeringen i perioden 2006–2016 ha finansiert en økning på 19 300 studieplasser. Vi foreslår også å videreføre arbeidet med å skape en mer robust og mangfoldig universitets- og høyskolesektor gjennom samarbeid, arbeidsdeling og faglig konsentrasjon. Vi foreslår derfor å videreføre bevilgningen til SAK på 50 mill. kr. Vi har sett ulike forslag fra opposisjonen. De spriker litt i alle retninger, bortsett fra selve forslaget om alternativ til fondet. Men jeg konkluderer: Selv om de har en skarp retorikk, utfordrer de ikke regjeringspartienes budsjettforslag når det gjelder noen vesentlige hovedprioriteringer. Vi har lagt fram et forskningsbudsjett med høyt innsatsnivå og viktige prioriteringer for videreutvikling av Norge.