trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2019-12-04:
Dessverre er det sånn at gode intensjoner ikke kutter utslipp; det er det tiltak som gjør. Jeg er også begeistret for den gode stemningen i salen, men det holder altså ikke å være enig i intensjonene hvis man ikke legger tiltak på bordet. Tallene taler for seg, og det er to store utslippssektorer i Norge. Det er olje- og gassektoren, og det er transportsektoren. Innenfor transportsektoren skulle det være 5 pst. økning i CO 2 -avgiften årlig som er regjeringens hovedtiltak for å få ned utslippene. Dessverre er det sånn at Kristelig Folkeparti, når de har gått inn i regjering, har vært med på avtalen om at når økningen skal tas gjennom bensin- og dieselavgiften, skal det likevel kompenseres, sånn at pumpeprisen blir akkurat lik. Det vil si at man nuller ut all effekt av klimapolitikken når det gjelder en av de store sektorene for utslipp i Norge. Hvordan kan Kristelig Folkeparti akseptere det?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2019-12-04:
Vi har vært tydelige hele tiden på at vi mener det skal tas fra oljefondet, noe som for øvrig ligger til en annen komité. Denne debatten viser for meg veldig tydelig at det burde være flere representanter enn representanten Tore Storehaug og meg som sitter i både energi- og miljøkomiteen og finanskomiteen, for det ville ha hjulpet på den helhetlige satsingen på miljø og klima i Norge. De 65 mrd. kr finansierer vi som sagt fra oljefondet. Oljefondet i dag vokser mer i de avkastningene vi har fra investeringer, enn det vokser fra friske penger fra sokkelen. Det betyr heller ikke at vi mener at det skal være 65 mrd. kr hvert år i all framtid, men akkurat nå er vi i en situasjon hvor jeg ikke tror at alle de 65 mrd. kr heller skulle vært inne i FNs klimafond, men til klimabistand, sier vi. Mye av det burde gå inn i FNs klimafond fordi vi sitter og venter på at vestlige land stiller opp etter løftene sine og viser at det fondet har man tro på, og at man bidrar inn i fattigere lands investeringer i både klimaberedskap og klimaløsninger.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2019-12-04:
Det første først: Selvfølgelig viser vi at vi bruker de 65 mrd. kr fra oljefondet, men representanten Heggelund vet også at det synliggjør man ikke gjennom poster under statsbudsjettet, for det er nettopp direkte fra fondet. Det er et radikalt forslag som jeg ønsker en debatt om, men det er altså ikke noe problem at vi ikke synliggjør det, for det gjør vi helt tydelig. Jeg er litt bekymret over at et så stort fokus fra regjeringspartienes representanter nå handler om et alternativt potensielt samarbeid fra 2021, all den tid vi vet at regjeringen er så dårlig stilt nå til å kunne gjøre de kuttene som trengs i 2020- og i 2021-statsbudsjettet for i det hele tatt å klare å komme i bane til egne løfter, til EU, til verdenssamfunnet og til det norske folk. Jeg vil oppfordre representantene fra regjeringspartiene til å være litt mindre bekymret for om det finnes noe alternativ til en selv, og være litt mer bekymret for hva de selv gjør for å kutte utslipp allerede i 2020.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2019-12-04:
Det er allerede kommet forslag til kriterier for hvordan man kan sile ut biodrivstoff som kommer med sterk avskogingsrisiko. Vi mener Norge må begynne å ta i bruk de kriteriene, selv om de ikke er formelt innført og pålagt oss ennå, og begynne å legge avgift på drivstoff som vi mener har høy avskogingsrisiko. Å øke omsetningskravet, altså øke kravet til hvor mye biodrivstoff det skal være rundt omkring på norske tanker før man er helt sikker på at det ikke er palmeolje, eller uansett hva slags biodrivstoff det er – hvis det har høy avskogingsrisiko, vet vi at vi kaster barnet ut med barnevannet – kan til og med føre til mer utslipp enn det vi ønsker, selv om det ikke kommer inn i det norske regnskapet. Derfor foreslår vi å reversere omsetningskravet og gjeninnføre fritaket for avgift på biodrivstoff, men selvfølgelig sette strenge krav til hva det biodrivstoffet skal være.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2019-12-04:
Jeg tror noe av grunnen til at representanten er forvirret, er at mye av dette ligger i finanskomiteens innstilling til budsjett. Der stemte vi f.eks. for å reversere innføringen av avgift på biodrivstoff utenfor omsetningskravet, og vi stemte for at det ikke skulle gis avgiftsfritak for biodrivstoff med høy avskogingsrisiko. Så Miljøpartiet De Grønne er ganske tydelige. Jeg er mer usikker på hva regjeringens ståsted nå er, for jeg opplever at det har gått veldig prestisje i å få biodrivstoff til å bli løsningen for å få ned utslippene fra transportsektoren, i og med at man har vanskelig for å bruke avgiftssystemet på den mest rasjonelle, logiske og åpenbare måten: å avgiftsbelegge høye utslipp av bensin og diesel mer og gjøre det lettere for folk å velge elbil ved å rulle ut ladestasjoner, som regjeringen fortsatt har på samvittigheten ikke å ha gjort. Hva regjeringens løsning her er, gjenstår å se, for nå har man utsatt den beslutningen til juni. Jeg er sterkt bekymret for at regjeringen har blitt så handlingslammet på grunn av intern uenighet at vi ikke får til ordentlige utslippskutt fra transportsektoren.
Ola Elvestuen (Venstre), 2019-12-04:
Klimapolitikken er utvilsomt forsterket. Det er bare å se på de områdene hvor Norge ligger helt i front. Se på elbilresultatene på over 40 pst. Se på det vi ble kritisert for i 2016: et innblandingskrav for biodrivstoff opp til 20 pst. så raskt som i 2020 – nå ser vi at vi lykkes med det. Se på det som ligger innenfor grønn skipsfart, med 50 pst. utslippsreduksjon fram mot 2030. Det er 70–80 elferger som nå er på vei inn i systemet, og hurtigbåter kommer. Men disse må bygges, og teknologien må tas i bruk. Mange av tiltakene som er gjort de siste årene, vil man se effekten av fra begynnelsen av 2020-tallet, når de faktisk tas i bruk. Vi har også fått en enighet med EU om en felles målsetting innen 2030. Det ville aldri ha skjedd uten et borgerlig flertall, og vi skal legge fram planen for hvordan målene der skal nås, til neste år.
Ola Elvestuen (Venstre), 2019-12-04:
Utslipp og politiske valg har også her konsekvenser over lang tid. Tenk å få dette spørsmålet fra Arbeiderpartiet når man vet at det som spesielt skiller Norge fra våre naboland, er den store økningen i petroleumsindustrien gjennom 1990-tallet og på begynnelsen av 2000-tallet. Det var vel ingen som ga mer gass i den utviklingen enn den rød-grønne regjeringen i løpet av de åtte årene. Dette er ting vi fortsatt har med oss. Vi må nå klare å ha tiltak som gjør at vi samlet klarer å redusere utslippene. Vi klarer – og har klart – å snu utviklingen innenfor transport. Så langt i år har bensin- og dieselsalget gått ned med 4 pst., og da kommer innblanding av biodrivstoff i tillegg, og vi ligger helt i front innenfor transportsektoren. Men vi trenger å få på plass flere tiltak med teknologiutviklingen for ikke bare å lede her, men også internasjonalt, for å kompensere for den økningen som har vært innenfor petroleumssektoren.
Ola Elvestuen (Venstre), 2019-12-04:
Jeg forteller bare hvorfor vi er der vi er. Det er klart det er partier gjennom mange år som skal ta et ansvar for det resultatet. Hvert eneste år har vi kommet til Stortinget – både i forhandlinger i Stortinget fra 2013 til 2018, med budsjettforslag og enigheter der, og nå med forsterket politikk fra regjeringen i budsjettet, i enighet med EU, om hvordan vi skal forsterke innsatsen fram mot 2030, og også forsterke det internasjonale ansvaret som Norge tar, hvor vi også ligger i en lederposisjon.
Ola Elvestuen (Venstre), 2019-12-04:
Det ligger i rovviltforlikene at man skal følge den todelte målsettingen, og at man også skal nå de bestandsmålene som er satt, og der ligger vi langt under på bjørn. Dette innebærer det samme som flertallet har skrevet i sin merknad – at selv om man har en prioritet, vil det være en vurdering i det enkelte tilfelle, som det har vært før, om det vil være uttak, flytting eller at de får være der de er.
Ola Elvestuen (Venstre), 2019-12-04:
Ja, det er en prioritering, men det vil samtidig være en individuell vurdering, som jeg har svart Stortinget flere ganger på direkte spørsmål, og som også er understreket i merknad fra komiteens flertall. Så er det en egen prosess i rovviltregionen for Trøndelag og Møre og Romsdal, hvor de innhenter ny kunnskap sammen med Miljødirektoratet for å se hensiktsmessigheten av områdene som er prioritert for bjørn. Området for bjørn har vært innskrenket av rovviltnemnda tidligere. Det er også en egen prosess i region 7, Nordland, som ligger til departementet, for å se på rovviltområdene for både bjørn og jerv der. Der vil det tas en egen beslutning, og jeg kommer tilbake til Stortinget på egnet måte med det.
Ola Elvestuen (Venstre), 2019-12-04:
Som det står i statsbudsjettet, vil en riktignok se på 2019/2020, men disse områdene er til sluttbehandling i departementet. Jeg vil selvfølgelig komme tilbake og formidle det til Stortinget på egnet måte.
Ola Elvestuen (Venstre), 2019-12-04:
Først til representanten Haltbrekken: Bruken av palmeolje går ned. I fjor var den på 93 millioner liter, og det er forventet at tallet er lavere i år. Vi gjør mye. Vi jobber tett sammen med næringen om hvordan vi får ned bruken av palmeolje. Vi har fått på plass en veileder fra Difi om hvordan vi skal gjøre offentlige anskaffelser palmeoljefri. Miljødirektoratet gir informasjon om innholdet i drivstoff, slik at forbrukere og andre enklere kan følge med. Vi følger også opp de prosessene som er innad i EU, vi jobber internasjonalt for avskogingsfrie verdikjeder, og vi har et tett og nært samarbeid med Indonesia om hvordan vi bedre skal ivareta regnskog. Ellers kan man gjennom diskusjonen undre seg noe. Det er klart at klima- og miljøpolitikk i dag driver næringsutvikling over hele landet. Vi ser det i alle kommuner – langs kysten med det vi gjør for å få på plass grønn skipsfart, og med det som skjer med havvind, og hvilke bedrifter det er som får anbudene fra Equinor når de nå setter i gang med Hywind Tampen. Innenfor biodrivstoff er det investeringsplaner over hele landet. Vi har sett det tidligere når det gjelder biogass. Innenfor bygg og anlegg skjer det mye. Bruken av tre øker. Det skjer mye innenfor høyteknologi, enten det er autonome systemer innenfor skipsfart, eller det er de som ligger helt i front med lading av elbiler. Arbeiderpartiet ønsker et CO2-fond, men et CO2-fond er en dårligere løsning og ville ta lengre tid å få på plass enn regjeringens nullutslippsfond, som allerede virker, og som gir en betydelig støtte også til mindre bedrifter for omstilling til nullutslippsvarebiler – 3 000 allerede siden det ble lansert i august. Vi må bruke Enova, det er et virkemiddel som virker. I Finnmark vil de betale 100 pst. for å kunne få på plass hurtigladere. De er i forhandlinger med Fortum og går nå også inn i områder i Lofoten og andre steder der det er mangel på hurtigladere. Til slutt til Senterpartiet, som vil kutte i klimaavgifter, som vil kutte i skogvern, som regjeringen foreslår, og som heller ikke vil ha supplerende vern. Det virker som om ingen bestander av rovdyr er små nok til at Senterpartiet er fornøyd. De bør ta inn over seg kjernen i rovdyrforliket, nemlig at den todelte målsettingen skal ivareta både rovviltet og beitenæringen. Beitenæringen i Norge er livskraftig, og vi har ikke hatt mindre tap til rovdyr siden før år 2000.
Ola Elvestuen (Venstre), 2019-12-04:
Jeg har blitt utfordret på noen områder, bl.a. av representanten Nævra, som tegnet et dystert bilde av forvaltningen av norsk natur. Budsjettet inneholder en styrking på 76 mill. kr, og vi har en satsing på et kunnskapsløft for norsk natur på over 100 mill. kr, som videreføres til neste år. Det er en økning på restaurering innenfor vannforvaltningsområdene. Det er en økning for truede arter og natur: 19 mill. kr til det første og 18 mill. kr til det andre. Skogvern viderefører vi på et høyt nivå – omtrent det dobbelte av det som lå i de gamle rød-grønne budsjettene. Innsatsen på skjøtsel innenfor verneområder økes også, i tillegg til satsing på villrein og villaks, der vi har et eget ansvar. I felles klimamål med EU forplikter vi oss ikke bare til å følge opp det som ligger innenfor kvotemarkedet, transport og innsatsfordelingen, men også til å bli en del av det europeiske målet om arealnøytralitet, som vil ha betydning i årene framover. Til representanten Enger Mehl: Jeg tar på alvor at det er bønder som har store problemer med rovdyr, og at det er store tap noen steder. Nettopp derfor har vi en ekstra innsats i Nord-Østerdal, hvor dette skjer ofte på grunn av streifdyr. Og nettopp derfor har vi en sterkere innsats overfor SNO, sånn at de skal kunne bistå. Men samtidig må vi fortelle om det store bildet, som nettopp er at man har en sterkere beitenæring – den er livskraftig – samtidig som vi også klarer å ivareta rovdyr. Den todelte målsettingen handler om å oppnå begge deler samtidig som vi går inn i de områdene hvor det er problemer og vil være det også framover. Når det gjelder næringslivet, er det ingen tvil om at klima- og miljøpolitikken driver næringsutvikling. Det gjør den virkelig over hele landet. Det næringslivet først og fremst etterspør, er forutsigbarhet. Det er ikke det at det ikke skal være miljøavgifter, men at det skal være en forutsigbarhet om når de kommer. For meg er det vanskelig å se at det er noen særlig flere miljøavgifter som Senterpartiet i siste instans vil ende opp med å være for. På søndag skal jeg reise til klimaforhandlinger i Madrid. Der kommer Norge til å løfte fram behovet for naturbaserte løsninger, som er helt nødvendige både i Norge og globalt for å nå klimamålene. I Madrid skal vi også løfte fram at vi ønsker å øke våre forpliktelser, og i Madrid har Norge en ledende klimarolle.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Petroleumsnæringen er en viktig næring for Norge. Det er også en viktig distriktsnæring. Det er i det store og hele en viktig næring på mange vis. La meg gi et eksempel på det. Om vi reiser til Brønnøysund og tar helikopteret fra basen der 340 km nordvestover i havet, nord for polarsirkelen, treffer vi Aasta Hansteen-plattformen. Det er verdens største spar-plattform og norsk ingeniørkunst av ypperste klasse, der vi henter gassen på 1 300 meters dyp og fører den i rør i stor nok mengde til å dekke varmebehovet for hver fjerde husstand i Storbritannia. Det har betydning for verdiskaping og sysselsetting ikke bare i Brønnøysund, og ikke bare på forsyningsbasen i Sandnessjøen, men også for klimaet, der gass er med og faser ut kull. Olje- og gassvirksomheten sysselsetter og bidrar til aktivitet over hele landet. Over 170 000 arbeidsplasser er direkte og indirekte knyttet til aktiviteten på norsk sokkel. Disse menneskene bor i hele dette landet. De bor også i min bygd, på Hennes i Vesterålen, og uten denne aktiviteten på norsk sokkel hadde min bygd sett annerledes ut. Og selv om det er spesielt fint på Hennes, er ikke dette spesielt for Hennes – slik er det mange plasser. Petroleumsvirksomheten har vært en bærebjelke for norsk økonomi siden starten av eventyret på begynnelsen av 1970-tallet. Denne næringen har definitivt bygd dette landet. I år er det 50 år siden vi fant Ekofisk-feltet, der det hele startet, som i dag sysselsetter 3 000 mennesker som bor i alle landets fylker, fordelt på 240 forskjellige kommuner. Så fører Johan Sverdrup dette industri- og inntektseventyret videre inn i de neste 50 årene. I driftsfasen er det beregnet at Johan Sverdrup kan sysselsette over 3 400 årsverk per år, og aktiviteten her er betydelig. Ulike leverandørbedrifter i mer enn 80 kommuner over hele landet har f.eks. hatt leveranse til fase 1. Regjeringen foreslår også å bevilge 628 mill. kr til CO 2 -håndtering i 2020. Dette omfatter bl.a. forskning, TCM og fullskalaprosjektet. Regjeringen har fullt trykk på å følge opp ambisjonene, og vi opprettholder framdriften i fullskalaprosjektet. Dette er en stram tidsplan med lite rom for overraskelser, og regjeringen tar derfor fortsatt sikte på en investeringsbeslutning i 2020–2021. Det er avgjørende at demonstrasjonsprosjektet bidrar til kunnskapsspredning og til teknologiutvikling, og da må kostnadene være på et akseptabelt nivå. Vi har god dialog med selskapene, og min løypemelding er dermed at vi følger skjema, og vi bygger stein på stein. Ekstremvær gir større utfordringer. Også i år har vi sett hva slags utfordringer kraftig nedbør kan gi. Regjeringen foreslår å bevilge totalt 505 mill. kr til forebygging av flom- og skredskader over Olje- og energidepartementets budsjett. I tillegg foreslår vi 60 mill. kr til skredsikring på Svalbard og i Longyearbyen over Justisdepartementets budsjett. For å gi økt forutsigbarhet for skredhendelser foreslår vi også for neste år en egen bevilgning på 45 mill. kr til haste- og krisetiltak. Her viser erfaringene at det er viktig å komme raskt i gang, nettopp for å avverge ytterligere skader.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Denne politikken har aldri vært konstant. Den har endret seg i takt med samfunnsendringene i Norge og i Europa. I dag endres energisystemene i hele verden, også i Europa, fordi det er en absolutt nødvendighet for å nå de målene som alle landene har forpliktet seg til i Parisavtalen. Men la det ikke være tvil: Når jeg møter mine kollegaer fra europeiske land, er det ikke noe annet de uttrykker enn en bekymring om at Norge ikke skal være en pålitelig framtidig leverandør av gass, som man setter helt konkret i sammenheng med at det må til for å fase ut kull.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Jeg gjorde i alle fall et ærlig forsøk på å svare på spørsmålet jeg fikk. En dato, som representanten egentlig spør om, for når energisystemene i Europa vil være omstilt til at det ikke er behov for fossilt brensel – den datoen har ikke Europa, den datoen har ikke jeg. Men det som er helt åpenbart, er at det foregår en omstilling i dag, der energimiksen i Europa består av mer og mer fornybar. Det er noe som kommer til å forsterke seg. Der har Norge, som den energinasjonen vi er, fantastiske muligheter på fornybarsiden – havvind har vært nevnt her tidligere. Men det alle analyser slår fast, også senest Det internasjonale energibyrået, er at gass kommer til å være viktig i lang, lang tid framover for å få til denne omstillingen.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Jeg ønsker alle som jobber for å få til det vi er nødt til å løse, lykke til. Det har vi definitivt behov for når vi ser hvor vi står i dag, og det som er oppgaven. Men det vi ikke kommer utenom i et langt perspektiv, er gass fra Norge, som bl.a. Det internasjonale energibyrået viste til er viktig i dag og kommer til å bli viktig. Så vet vi også at gassen vi henter opp fra norsk sokkel i dag, tømmes på sikt. Hvis man tar inn over seg den utfordringen som Det internasjonale energibyrået presenterte nå nettopp på sin konferanse her i Oslo, er det faktisk slik at utfordringen i hovedscenarioet er at kull fortsatt er den største utslippsfaktoren i EU i 2040. Det viser litt av de utfordringene vi står framfor, men Norge skal bidra på det vi kan bidra med.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Rapporten som det vises til, er NVEs gjennomgang av det regjeringen har bedt NVE om å gjøre, nemlig gå gjennom hva slags virkemidler som kan legges til grunn for en annen utforming av nettleien enn den vi har i dag. NVE har sendt det ut på høring, og jeg tenker at de innspillene som kommer som følge av denne høringen, også er viktige i den debatten som ligger til denne saken. Så skal vi komme tilbake til det anmodningsvedtaket, sånn som jeg har beskrevet det i budsjettproposisjonen, når regjeringen har konkludert. Det har regjeringen ikke gjort. Nå ligger det ute en utredning fra NVE som synliggjør noen alternative muligheter å gjøre dette på. Vi får se hva slags innspill som kommer, og så skal vi konkludere.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Representanten tar opp et viktig spørsmål. Vannkraften er ryggraden i vårt energisystem. Det er den i dag, og det kommer den også til å være i framtiden. Det er arvesølvet vårt, og arvesølvet er det en forpliktelse å ta godt vare på. Så vet representanten at det ble nedsatt et utvalg som skulle se på ulike forhold for beskatning av vannkraft. Finansministeren, som har denne saken, har sendt den på høring. Høringen kommer til å vare ut året, og når høringsfristen er over, vil regjeringen konkludere. Det er viktig med oppgradering av vannkraft, og jeg kan bekrefte at for noen få uker siden var jeg i Verma på et helt nyrehabilitert vannkraftverk. Det var fantastisk å se hvordan fornybar ren kraft blir tatt vare på.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Gjennom 50 år har vi utviklet et rammeverk for hvordan aktiviteten på norsk sokkel med hensyn til olje og gass skal være. Det er et klokt rammeverk, det er et rammeverk som ivaretar de ulike hensynene når man skal høste av naturressursene. Forvaltningsplanen for Barentshavet er under arbeid nå, som regjeringen har varslet. I forvaltningsplanen for Barentshavet, som vil komme til Stortinget neste år, vil også avklaringen rundt iskanten bli belyst, der regjeringen kommer til å legge til grunn det man gjør i et godt forvaltningssystem, bl.a. de faglige innspillene man kommer til å få.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Det har vært en god debatt og en allsidig debatt så langt. Representanten Haltbrekken spurte i replikkordvekslingen representanten Heggelund hva han følte etter å ha referert til The Global Carbon Project, som kom med en rapport. Hadde jeg fått det spørsmålet, hadde jeg sagt: Jeg føler håp, tro – for den del også kjærlighet – men det er grunn til å føle håp, på tross av at det er dystre spådommer. Jeg mener at debatten i dag har vist at politikk virker. Da er det sånn at ett tiltak som alle er enig i, også internasjonalt, og som må på plass som et verktøy for å nå målene i Parisavtalen, er karbonfangst og -lagring. Jeg registrerer at det har stort sett vært fraværende i denne debatten, et prosjekt der Norge er ledende, der vi virkelig tar klimalederskap. Det har ikke preget denne debatten, men her leverer vi. Så noen ord om havvind, som det har vært vist til at har et stort potensial. Her har debatten gått som om Norge ikke har en posisjon eller gjør noe i denne sammenheng. Vi er i dag verdensledende på havvind. Det er norske bedrifter som bygger ut havvindparker utenfor New York til å dekke kraftbehovet til 500 husstander der. Hvis vi ser på Doggerbank, er det norsk næringsliv som bygger ut havvind for å dekke strømforbruket til 4,5 millioner husstander. Det er i alle fall slik at den kraften man produserer på disse plassene, kunne vi ikke ha bygd i Nordsjøen eller andre plasser. Det forteller at markedet for havvind er verden, og der er norsk næringsliv til stede. Så gjør vi det vi skal gjøre. Vi støtter opp under teknologiutvikling på hjemmebane. Hvis 2,3 mrd. kr i støtte til teknologiutvikling til Hywind Tampen ikke er å levere, har jeg ikke noe bedre svar.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Selskapet NorthConnect er eid av tre av våre offentlige regionale kraftselskaper – i tillegg til Vattenfall, det statseide svenske kraftselskapet. De har søkt om konsesjon til en strømkabel mellom Norge og Storbritannia. NVE skal gi en samlet vurdering av søknaden til departementet før konsesjonsbehandlingen fortsetter. NVEs samlede vurdering vil bli sendt ut på høring på vanlig måte når departementet får saken oversendt. I konsesjonsbehandlingen vil departementet gjennomgå alle samfunnsmessige nyttevirkninger og kostnader ved prosjektet. Ved behandlingen av den tredje energimarkedspakken la stortingsflertallet til grunn at Olje- og energidepartementet skulle ferdigbehandle konsesjonssøknaden fra NorthConnect før det fremmes en lovendringssak om eierskap til utenlandsforbindelser – videre at det i framtiden skal være Statnett som eier og driver samtlige utenlandsforbindelser. La det ikke være tvil: Stortingets føringer legges til grunn for departementets behandling av konsesjonssøknaden og eierskapsspørsmålene. En forsvarlig behandling av konsesjonssøknaden i tråd med de rammene som følger av energiloven og forvaltningsretten, gjør at det ikke kan tas stilling til konsesjonssøknaden nå. Jeg er derfor tilfreds med komiteens tilråding om ikke å vedta representantforslaget fra stortingsrepresentanten Moxnes om å stoppe NorthConnect nå.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Som jeg sa i mitt innlegg, behandles denne søknaden egentlig på ordinær måte i henhold til forvaltningspraksis og det lovverket som ligger til grunn for denne typen søknader. Så har Stortinget gitt noen føringer for hvordan konsesjonssøknaden skal vurderes utover det, bl.a. ligger det, som representanten her peker på, inne en føring som statsråden kan bekrefte at vi kommer til å følge opp og svare ut i selve konsesjonsbehandlingen. De vurderingene som her etterspørres, er en del av de vurderingene som skal gjøres når vi starter konsesjonsbehandlingen, etter at vi har fått oversendt fra fagmyndighetene det grunnlaget vi skal vurdere dette på.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Som jeg svarte representanten, er de vurderingene vi skal gjøre, en del av selve konsesjonsbehandlingen. Og konsesjonsbehandlingen kommer vi til å starte med i mitt departement når vi får det faglige grunnlaget fra NVE. Da skal vi svare ut hvordan vi skal kunne høste erfaringer, slik Stortinget har sagt. Når jeg ikke kan være mer tydelig på det, er det nettopp fordi vi ikke har startet den jobben. Nå venter vi på det faglige grunnlaget, som jeg mener er viktig at ligger til grunn når vi skal ta stilling til ulike spørsmål, også spørsmålet som representanten fra Senterpartiet stiller.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Hvis jeg oppfattet representanten dit hen at det er en omtale av spørsmål 1549, fra representanten Moxnes, denne artikkelen dreier seg om, var spørsmålet hva samlet nettleie i Norge har vært i perioden 2006 til 2018. Da viser jeg til at tredje energimarkedspakke trådte i kraft i Norge 3. oktober 2019 og derfor hadde ingen innvirkning på nettleien for den perioden jeg hadde svart for. For øvrig inneholder ikke tredje energimarkedspakke noe forbud mot at flaskehalsinntekter i sin helhet kan inngå i tariffgrunnlaget for transmisjonsnettet.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Som jeg sa i mitt innlegg, skal det ikke herske tvil: Departementet legger til grunn de føringer Stortinget har sagt skal tilligge denne konsesjonsbehandlingen. Det har jeg absolutt til hensikt å følge opp. Så ligger det en politisk avtale der som statsråden også har til hensikt å følge opp i behandlingen av NorthConnect. Så er det slik at det ikke er tatt stilling til denne søknaden. Jeg viser til at det kommer et grundig faglig grunnlag, som er det som skal legges til grunn før man trekker en konklusjon, egentlig helt i tråd med måten man gjør det på i dette landet. Det tror jeg er klokt, det tror jeg er bra. Vi skal gjøre den jobben, og så skal vi konkludere, der vi skal svare ut det Stortinget har av føringer, og avtalen fra Arbeiderpartiet.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Jeg mener at jeg har svart på dette spørsmålet. I all beskjedenhet mener jeg at jeg har svart godt på dette spørsmålet. Stortinget har lagt føringer for hvordan dette skal behandles. Det kommer statsråden til å følge opp. Så har jeg sagt at føringen med hensyn til det å høste erfaring er en del av de vurderingene som må legges til grunn når vi skal starte med å gå igjennom det faglige grunnlaget vi skal treffe en beslutning på. Så vil jeg bare være veldig tydelig på at det ikke er tatt noen beslutning. Den jobben skal vi på helt ordinær, ryddig måte starte ganske snart.
Kjell-Børge Freiberg (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Jeg har svart på dette, og jeg vil bare vise til det jeg har svart tidligere. Måten vi skal høste erfaring på, er en del av det totale bildet, den totale gjennomgangen vi skal ha når vi konsesjonsbehandler dette. Jeg må likevel få lov å si at jeg er veldig glad for at denne runden har hatt en ganske god avklaring når det gjelder noe som har vært nevnt i denne debatten, og som var en debatt i denne salen i forrige uke, og det er dette med nasjonal selvråderett over energiressursene våre, spesielt sett i forhold til debatten rundt ACER. Så når representanten Moxnes mener at vi har gitt fra oss suverenitet og fremmer representantforslag og ber meg om å stoppe NorthConnect, kan vi ikke få bedre dokumentasjon på at vi har nasjonal råderett – det er bra, for det er sånn det er, og det skal statsråden også bevise at vi faktisk har.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-04:
Jeg tror at hvis de ungdommene som streiket for sin framtid utenfor her, hadde hørt denne debatten, hadde de blitt ganske sinte. Altså: Dette handler ikke om hva vi gjorde for 15 år siden, ti år siden, seks år siden eller i fjor, dette handler om hva vi gjør nå, hva vi gjør til neste år, hva vi gjør om fem år for å nå målene våre slik at klimaet ikke går bananas. Vi er nødt til å kutte i utslipp, vi er nødt til å skape arbeidsplasser som folk kan leve av. Det er mulig å gjøre mye mer enn det vi gjør i dag, og regjeringen har ikke brukt de mulighetene vi har. Jeg sitter i kommunalkomiteen, og SV i kommunalkomiteen tar ansvar for de områdene som vi har, slik at vi skal kunne kutte klimagassutslipp og bruke energien vår fornuftig. Der foreslår vi, sammen med Arbeiderpartiet, bl.a. at vi skal endre retningslinjene for de distriktspolitiske virkemidlene, slik at de er med på å sørge for klimagasskutt i de nye arbeidsplassene. Jeg er veldig forundret over at de andre partiene ikke er med på det. Til Arbeiderpartiet, som var oppe på talerstolen og snakket om fornuftig energibruk: Vi fremmer forslag om at vi skal ha energieffektive, fleksible oppvarmingsløsninger og ikke bruke strømmen til å varme opp bygg med. Regjeringen har nå lagt dødt det forslaget de har blitt pålagt å gjennomføre. Nå skal man slippe ut varmen og fyre for kråka. Det er dumt. Elektrisiteten er veldig viktig, og vi må bruke den til viktige ting. Vi har forslag om hvordan man skal bruke ulike tilskudd inn i bolig- og bygningssektoren, slik at rehabilitering, tilgjengelighet, boligtilpassing og energioppgradering går hånd i hånd. Hvorfor er ikke Stortinget med på det? Det er fornuftig, det vil kutte unødvendig bruk av elektrisitet og unødvendig CO 2 -utslipp i bygg og anlegg – veldig fornuftig. Vi tar også ansvar for at kommunene, som er en kjempestor forvalter av dette, og særlig av det biologiske mangfoldet, både skal kunne få kompensasjon og hjelp til å oppgradere mot ekstremvær, men også ha kompetanse i sin administrasjon til å håndtere de viktige avgjørelsene som de er nødt til å ta når det gjelder miljø, biologisk mangfold og klima. Men flertallet stemmer det ned. Til slutt, når det gjelder ferge og båt: Ja, det er mange anbud som nå skal sendes ut. SV foreslår at alle økte kostnader som fylkene nå får, skal kompenseres i kommuneøkonomien, og det må vi gjøre fordi det er en stor økt kostnad i de første årene av denne omleggingen. Det er ingen rimelighet i at fylkene skal ta den, men de er jo i forkant nå. Da er man rett og slett nødt til å legge de pengene på bordet, slik at fylkene har råd til å gjennomføre anbud som gir nullutslipp, og ikke inngå kontrakter som vil føre til utslipp i mange år framover.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-04:
Ressursene er fordelt over hele landet, og det er viktig å ta hele landet i bruk. Senterpartiet er opptatt av de praktiske tiltakene for miljø og klima. Å leve i pakt med naturen handler om bruk framfor vern. Verdiskaping basert på grønne og fornybare ressurser har bygd landet slik vi kjenner det i dag, og sikret utvikling av teknologi, likestilling og mye, mye mer. Med et levende folkestyre, rettferdig fordeling og fornuftig forvaltning kan vi holde verdiene i hevd. Nasjonalt og lokalt eierskap er en viktig del av løsningen – uten at det virker som om regjeringspartiene har tatt det inn over seg. I regjeringen er sympatien større for europeiske interesser enn for norske. Kortreist, fornybar energi er et enormt konkurransefortrinn og et gode for innbyggere så vel som for reiseliv, men så regjeringen verdien av å ha folkevalgt styring i Norge under ACER-debatten? Nei. Så regjeringen verdien av en folkevalgt og åpen prosess knyttet til EUs klimaregelverk og konsekvensene for norsk skognæring? Nei. Og etterpå får vi enda et trist kapittel for sjølråderetten: utenlandskabelen NorthConnect. Hvorfor høre på lokale og norske interesser, mon tro? Rovviltnemndene vil man ha færre av, og man vil ha dem fjernere fra det enkelte beitedistrikt. Videre er nasjonale initiativ for supplerende vern og planer om vindkraft uten å involvere berørte kommuner og parter ikke tillitskapende. Man kan ikke se på distriktene som et eneste stort potensielt verneområde. Det bor og jobber folk der også. De viktigste klimatiltakene er til sjuende og sist en samlet endring av forbruk og valg enkeltmennesker, kommuner og virksomheter tar. I vårt alternative statsbudsjett foreslår Senterpartiet flere millioner kroner til klimatiltak i kommunene, der folk bor. Vi ønsker økt satsing på klimaforskning i landbruket, økt satsing på forskningsinstitutter – som gjør at vi tar forskningen i bruk – og å ta en aktiv karbonbinder mer aktivt i bruk: skogen. Skal vi få fart på grønne investeringer, trenger vi altså tilgang på midler til å investere med for å få mindre risiko og økt suksess. Dette foreslår Senterpartiet i dag fordi vi har en enorm framtidstro. Vi har troen på et grønt og bedre samfunn. Vi har troen på at enkeltindivider kan gjøre kloke og gode valg når de får muligheten til det. Vi tror på gulrot framfor pisk.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-12-04:
Været i Norge er vel noe av det som gjør oss til nordmenn. Vi prater mye om vær, vi er veldig opptatt av vær, og vi har mye vær. Også i innstillingen fra komiteen peker man veldig mye på hvordan vær påvirker lokalsamfunn og befolkningen, hvordan nedbøren har økt med 18 pst. siden 1900, og at styrtregn er det som øker mest, men at vi også vil få mer snøsmelteflom og økt skredfare. Jeg vil bare ta dette med vær og landbruket først, for det er ingen tvil om at vi må ha mat også i framtiden, og at Norge også må bidra inn i dette store fellesskapet med både konsum og produksjon. Da må vi bl.a. ha et aktivt beitebruk som gjør at vi kan ha norsk mat på norske ressurser. Det forutsetter at vi har en utmark vi kan ta i bruk, der beitedyra får slippe til, og at vi også har forskningsmiljøer, som f.eks. NIBIO Løken, der man har bygd kunnskap om sammenhengen mellom beitebruk og CO 2 -utslipp som har vært banebrytende. Aktiv politikk for verning av myr har også vært et problem for landbruket, og man glemmer nærmest hvordan myr er et viktig grunnlag for både nydyrking og aktiv utvikling mange steder i landet. Det er selvsagt greit så lenge det ikke er landbruk, men landbruket må man sette en stopper for. Så er det tilbake til været. Klimarisikoutvalget mener at naturskadeordningen bør innrettes mer mot forebygging. Overvann er et problem i byer og tettsteder, men ikke minst i distriktene hvor ras og skred kan være en livstrussel, og det blir årlig erstattet bygningsskader på grunn av overvann og flom med ca. 2 mrd. kr. Det er ingen tvil om at her må innsatsen opp. Jeg kan vise til Skjåk kommune, som senest i fjor hadde flom i oktober, som var ganske uforståelig og helt uventet og ikke noe lokalsamfunnet var rustet for å stå imot. Heldigvis klarte vi å stille opp, men det viser at forebyggingen må bli langt bedre. Vågå kommune, som er en nabokommune oppe i Ottadalen, har nå med TEK17 regulert hele sitt sentrum, Vågåmo, sånn at det nærmest er byggestopp etter TEK17-kravene der hvor elva Finna renner igjennom. Da er det nødvendigvis vernet og setter en stopper for hva slags tiltak man potensielt kan gjøre, noe som er et kjempeproblem og kanskje hindrer videre utvikling av dette lokalsamfunnet. Derfor mener Senterpartiet vi må ha mer midler til skred- og flomforebygging, og vi setter av 550 mill. kr. ut over det regjeringen foreslår, for her må det innsats til.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
I og med at jeg under det meste av debatten har vært registrert som uavhengig, tillater jeg meg å komme med noen personlige synspunkter i denne klimadebatten. Først en påstand: Hadde de fleste i denne forsamlingen levd i tiden for «Keiserens nye klær», hadde de stått i første rekke og jublet over de flotte klærne til keiseren der han gikk naken rundt i gaten. Så noen faktaopplysninger: En rekke representanter har uttalt at vi må nå målene, slik at vi kan forhindre klimakrisen. Hva er det egentlig vi kan gjøre? Absolutt ingen ting. Norges utslipp av den livgivende gassen CO 2 er 0,1 pst. av de totale utslipp. Det er 0,1 pst. av de 0,04 pst. CO 2 i atmosfæren. Og av de 0,04 pst. CO 2 i atmosfæren, kommer mellom 3 og 5 pst. fra menneskeskapt aktivitet. Den er ikke engang målbar. Flertallet i denne forsamling har hatt ambisiøse målsettinger i årevis om å redusere. Hva man sa i 1989 om reduksjonen inntil 2020, må ha vært mer enn halvparten. Hva har det samme flertallet greid å få til? Jo, vi hadde i 2018 nøyaktig det samme utslipp som vi hadde i 2008 – 35,5 millioner tonn. Noen roser Kina. Hva er Kinas situasjon, som står for 27 pst. av utslippene på verdensbasis? De har økt utslippene med 199 millioner tonn på et år. Det som er det bedrøvelige, er i realiteten at flertallet i denne forsamling nå bruker 40 000 mill. kr på såkalt reduksjon av den livgivende gassen CO 2 – penger som kunne vært brukt til å styrke sykehus, styrke distrikter, redusere skatter, redusere avgifter for folk flest. Det er mange som sier: Er det noen vitenskapsfolk som er enig med deg, da, Hagen? Ja, jeg kan navngi 500. «There is no climate emergency», sies det i European Climate Declaration, som er undertegnet av 500 navngitte vitenskapsfolk – i motsetning til FNs klimapanel, hvor det er regjeringsutsendinger, ikke vitenskapsfolk, som lager «summary for policy makers», sammendrag for politiske beslutningstakere. De er oppnevnt av regjeringene, og de forhandler akkurat som andre politikere, om formuleringer. Det er ikke vitenskapsbasert i det hele tatt. Jeg kan legge frem 500 navn. Etter hvert er det vokst til 700. De siste 200 har jeg ikke navnene på, men 500 navn har jeg på folk som står bak. Flertallet her kan stort sett ikke nevne navnene på dem som sitter i IPCC, klimapanelet.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2019-12-04:
Jeg så på tv i går at olje- og energiministeren var på besøk i Haram kommune i Møre og Romsdal, hvor det var en voldsom lokal protest mot planer om vindkraft. La meg først si at jeg er veldig glad for at regjeringen og olje- og energiministeren har stoppet konsesjonsbehandlingen av alle de prosjekter som har vært omtalt, som har vært søkt om, i påvente av bedre informasjon. Det er positivt. Jeg vil gjerne gjøre oppmerksom på et magasin, Miljømagasinet, som er fra Norges Miljøvernforbund, hvor de går gjennom dette med vindkraft. Det er mange som i denne debatten har snakket om fornybar energi som et slags alternativ til den livgivende gassen CO 2, som kommer fra forskjellig annen energiproduksjon – veldig lite i Norge, men fra mange andre land. Her har Miljøvernforbundet tatt for seg påstandene om vindkraft, og de kommer med noen saftige motpåstander og sier at dette er en miljøtrussel og klimabelastning, altså det stikk motsatte av det tilhengerne av fornybar energi sier. En undertittel er: «Naturen ofres for penger.» Det er klart naturen ofres, ikke for oss her i Oslo, men for dem som bor i Distrikts-Norge. Alternative energikilder går man inn på, geotermisk energi samt selvsagt opprustning av veldig mange vannkraftanlegg. Der vil jeg be begge statsråder bidra til at det blir mer likeverdige forhold for de ulike energikilder når det gjelder skatteregler og avgiftsregler og avskrivningsregler, slik at vi kan få alternativer opp mot hverandre om hva som er lønnsomt. Da må man ha de samme rammebetingelsene. De går inn på miljøbevegelsen og de grønne sertifikater, som har pålagt Norges befolkning økte strømpriser for å finansiere hva jeg kaller klimagalskapen. Det er også myndighetenes bløff med klimatall som gås gjennom, forvaltningens fallitt, samrøre og korrupsjon – her er det meget alvorlige anklager, og det er visst også slik at noen vindkraftoperatører har kjøpt seg goodwill. Det er også andre ting jeg vil få lov til å utfordre på. Særlig vil jeg be om at man i Elvestuens departement ser på å få regler for lavfrekvent støy, som i dag ikke har noen øvre grense, og som er nødvendig. Jeg vil gjerne utfordre begge statsråder til å klargjøre, gjerne skriftlig, hva det er som er feil i de artiklene som står i Miljømagasinet til Norges Miljøvernforbund. Det kan godt hende at det ikke er korrekt, men det skulle være veldig artig å se en tilbakevisning av det som står i dette, etter min oppfatning, veldig gode heftet. Til slutt: Jeg skjønner at også rovdyr og rovdyrforvaltningen er tema her i dag. La meg slutte med en personlig mening, nemlig at den eneste gode ulv er en død ulv.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-04:
Norge er et rikt land med noen fantastiske muligheter. Er det ett land som virkelig har muligheter til å gjennomføre en omstilling fra fossile løsninger til fornybare løsninger, er det Norge. Men skal vi klare den omstillingen, er det helt avgjørende at det blir lagt til rette for at folk skal kunne bo, arbeide og leve et godt liv i hele Norge. Det er den erfaring, den historikk og den kunnskap som folk har i bygd og by i hele Norge med å forvalte naturressursene, vi må bygge på i framtiden. Med den sentraliseringspolitikk og de stadig økte avgifter som denne regjeringen legger på folk og næringsliv i Norge, blir det vanskeligere å nå de mål vi har for å få en omstilling av norsk økonomi. Derfor må vi få en ny politikk, en ny kurs som legger til rette for at vi får utnyttet de rike ressurser vi har i Norge, i enda større grad. Vi må ikke minst bruke de rike skogressursene vi har, og sørge for å plante, pleie, hogge og bruke mer skog – sørge for å styrke lange verdikjeder basert på utnytting av skogressursene. Vi må etablere et grønt investeringsselskap som kan legge til rette for at staten går inn strategisk for å legge til rette for nye omstillinger, nye investeringer i bred skala, for å få inn de nye løsningene. Så til debatten om biodrivstoff. Det flertallet gjør nå, er for det første at en ikke er villig til å stille nye krav for å hindre palmeolje i det norske biodrivstoffmarkedet. Samtidig sørger en for uforutsigbarhet for de aktørene som ønsker å bruke biodrivstoff i det norske markedet, som også ønsker å bidra med mer norsk biodrivstoff og produksjon av norsk biodrivstoff inn i markedet. Det er en særdeles uklok politikk, både for norsk næringsliv og for miljøet og klimaet. Vi må gå i motsatt retning og sørge for å avlyse den avgiftsøkningen som rammer eksempelvis viktige bedrifter som Yara og deres ammoniakkproduksjon, som over natten får 25 mill. kr i økte avgifter, og som vil føre til at en skyver norsk produksjon ut av landet. Vi må gå motsatt vei.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-04:
Statsråd Elvestuen sto på talerstolen her i stad og skrøt av en miljøomstilling i bedriftene. Ja, det skjer svært mye godt arbeid i norsk næringsliv basert på den kunnskap, kompetanse og vilje som ligger der. Men da må en vise vilje til å spille på lag med og lytte til næringslivet. I denne regjeringen har det vært en forestilling om at grønt skifte er lik økte avgifter, men grønt skifte handler om at en skal få utslippene ned, og økte avgifter bidrar jo i mange sammenhenger til det stikk motsatte. Bare i dette budsjettet er det en rekke bedrifter rundt omkring i Norge som vil få kraftig økte avgifter over natten. Det vil gjøre det vanskeligere for dem i den jobben som de skal gjøre for å gjøre norsk næringsliv, norsk industri, enda mer miljøvennlig enn det den er. Norsk industri er jo allerede verdens reneste. De gjør en jobb år for år for å gjennomføre tiltak, og de ønsker å samarbeide med myndighetene om å gjøre enda mer. Da blir det et slag i ansiktet når en får nye avgifter som eksempelvis rammer bedrifter som bidrar til gjenvinning og resirkulering i sin produksjon. I porselensproduksjonen til Figgjo bruker en all masse som er igjen, resirkulerer, og bruker den til ny produksjon. Bedriften Metallco Aluminium bruker aluminiumsskrap i sin produksjon. De burde jo bli oppmuntret og styrket og ikke oppleve nye avgifter. Yara, med sin ammoniakkproduksjon, får over natten 25 mill. kr ekstra i avgifter. For en bedrift som er i sterk konkurranse med utenlandske aktører, vil det kunne føre til at en skyver arbeidsplasser og verdiskaping ut av landet. Det er en særs uklok politikk. Til statsråd Elvestuen, som sier at den modellen for næringstransporten som bl.a. Senterpartiet går inn for, er en dårligere løsning enn den som regjeringen ønsker: Et nærmest samlet næringsliv og miljøorganisasjoner har ønsket å bruke en velprøvd modell som en har hatt for NOx gjennom mange år, og vært villig til å inngå forpliktende avtaler om reduksjon av utslipp. Regjeringen sitter her på sin høye hest og sier at nei, de vet best, de har en modell – i sterk kontrast til det som næringslivet og miljøorganisasjonene ønsker. Derfor burde de ha sørget for en ny løsning som kan bidra, og som kan gi et samspill med næringslivet.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2019-12-04:
Statsråd Elvestuen lurte på om det er noen miljøavgifter Senterpartiet er for. Vi har jo allerede en rekke miljøavgifter i Norge, og også Senterpartiet ønsker å bruke avgiftspolitikken til å vri forbruket, vri investeringer, men det som er viktig, er hvordan politikken funker: at en bidrar til å få utslippene ned og ikke forelsker seg i det virkemiddelet at avgiftene stadig skal opp. Med dagens regjering har avgiftene i sum økt med 6,3 mrd. kr. Når en øker avgiftene for konkurranseutsatt industri, gjør det i mange sammenhenger det vanskeligere for den industrien å foreta de nødvendige investeringene og omstillingene som skal til. Når en også legger en ny avgift på fiske og fangst i nære farvann, vil man både kunne risikere at det bidrar til strukturendringer, og at det blir vanskeligere med nye investeringer. Derfor bør en heller gjøre sånn som Senterpartiet foreslår: et tilskudd til omstilling av sjarkflåten.