Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2016-03-29:
I denne proposisjonen fremmer regjeringen et forslag om endringer i universitets- og høyskoleloven, og som det også er beskrevet, mener vi at det bidrar til bedre rammer for styring og ledelse i sektoren. Saksordføreren har redegjort godt og grundig for hva endringene består i, så jeg skal ikke gjenta det, men bare minne om, også jeg, at dette er en oppfølging av en diskusjon som vi hadde i forbindelse med strukturmeldingen, Meld. St. 18 for 2014–2015, hvor flere av disse lovendringene ble skissert. Det er enighet om – og det er jeg veldig glad for – at det er helt avgjørende for universiteter og høyskoler med god og strategisk ledelse. Det er helt avgjørende for å nå målsettingen om økt kvalitet i norsk høyere utdanning og forskning. Vi mener at ledere ved universiteter og høyskoler skal ha både faglig kompetanse og lederkompetanse, og at det er nødvendig for å videreutvikle institusjonene i en stadig mer global og konkurransepreget sektor. Regjeringen mener at ansatt rektor og ekstern styreleder utpekt av departementet best bereder grunnen for gode rekrutteringsprosesser der både gode interne og gode eksterne kandidater kan konkurrere om toppstillingene. Et skille mellom daglig leder og styreleder vil sørge for at all myndighet og ansvar, bl.a. for tilsyn med daglig ledelse, ikke samles på én hånd. Styret vil dermed ha en sterkere og mer uavhengig rolle når det ikke ledes av en rektor som er valgt av de ansatte, som skal tilbake til fagmiljøene etter endt rektorgjerning, og som har sitt daglige virke ved institusjonen. Faglige prioriteringer der gode hensyn står mot hverandre, er alltid vanskelig. Vi er også inne i en tid der prioriteringer er nødvendig for alle institusjoner, for å konsentrere og profilere virksomheten bedre. Regjeringens klare preferanse er på denne bakgrunn at høyere utdanningsinstitusjoner ansetter en godt kvalifisert rektor som daglig leder, og at institusjonens styreleder bør utpekes av departementet. Selvfølgelig, må det føyes til, er det er naturlig at man også lytter til gode råd og innspill. Jeg mener allikevel, og det er det viktig å understreke, at selv om ansettelse av rektor er regjeringens foretrukne modell, anerkjenner vi at noen institusjoner fortsatt ønsker å velge rektor. Det er mange eksempler på at valgte rektorer har gjort en god jobb. Det er eksempler på at de har jobbet bra med både videreutvikling og styrking av sin institusjon. Vi ønsker derfor å gi styrene en mer reell valgfrihet ved valg av modell for ledelse. Viktigheten av dette ble også understreket av Stortinget ved behandlingen av strukturmeldingen. Regjeringen foreslår derfor at et vedtak om modell for ledelse skal fattes med alminnelig flertall i styret, i motsetning til dagens krav om to tredjedels flertall. Regjeringen foreslår å holde fast ved dagens ordning med at institusjonene fremmer forslag om styremedlemmer som skal oppnevnes av departementet, men at institusjonene ikke skal måtte foreslå hvem av disse som kan være styreleder når departementet skal oppnevne dem. Departementet skal, som i dag, utpeke styreleder på fritt grunnlag og ha mulighet til å kunne vurdere flere alternativer avhengig av institusjonens behov. Ideelt sett bør alle som foreslås, være egnet som styreledere, og det er uheldig å gi forhåpninger om styrelederverv, siden departementet uansett oppnevner på fritt grunnlag. Regjeringen mener derfor at det ikke lenger bør være en lovfestet forslagsplikt, men at det selvsagt legges til rette for dialog mellom departementet og institusjonen. I tråd med regjeringens mål om å styrke den institusjonelle autonomien fremmer vi også forslag om at styret selv skal kunne endre sin styresammensetning med alminnelig flertall. Jeg understreker at det i alle tilfeller skal være tilfredsstillende representasjon fra all grupper i styret, og at ingen grupper skal kunne ha flertall i styret alene. Det er store endringer på gang i universitets- og høyskolesektoren. Det gjennomføres strukturendringer for å gi bedre rammer for institusjonens arbeid med å heve kvaliteten. God styring og ledelse er avgjørende. Studentene og de ansatte engasjerer seg gjennom/ved valg og deltakelse i styrende organer. Departementet bruker store ressurser på å oppnevne styremedlemmer, der styrets samlede kompetansebehov, hensynet til regional utvikling og til mangfold er blant de ting som vektlegges. De lovendringene som er foreslått, skal samlet sett gi bedre styring og ledelse og er et viktig ledd i det samlede kvalitetsarbeidet, selv om det er helt riktig, som det ble sagt, at dette er en moderat endring.