Vera Lysklætt (Venstre), 2009-06-05:
En samlet komité viser til at det særlig er hensynet til en vurdering av risiko for vold/trakassering i forbindelse med alenearbeid som er en viktig begrunnelse for forslaget til ny § 4-1 tredje ledd. Det er viktig her at arbeidsmiljøloven § 4-3 fjerde ledd stiller krav til arbeidsgiver om å beskytte arbeidstaker så langt det er mulig, mot vold og trusler fra andre. Venstre støtter oppfordringen fra arbeidstakerorganisasjonene og viser til at en generell forskrift om tiltak mot trakassering og vold på arbeidsplassen har vært forskriftsfestet i Sverige siden 1993. Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, støtter en obligatorisk godkjenningsordning basert på minimumskrav til kompetanse, volum på tjenesten og kvalitetssikring. For å styrke de seriøse bedriftshelsetjenestene må det foreligge minimumskrav, slik at de som driver med forebyggende arbeidsmiljøarbeid, blir foretrukket. Det er særlig gledelig at det endelig blir en bedre ordning ved å sidestille skift og turnus. En rekke arbeidstakere arbeider i ordninger som ikke har samme omfang av ubekvem arbeidstid som en helkontinuerlig skiftordning, men som har ulempen ved også å arbeide søndager. Denne kombinerte ulempen bør gi redusert arbeidstid også under 38 timer. Det foreslås derfor at for annet tredelt skift- og turnusarbeid enn det som er regulert etter gjeldende rett, og som innebærer at den enkelte arbeidstaker må arbeide minst hver tredje søndag, reduseres den alminnelige arbeidstiden etter første ledd ved at hver time arbeidet på søndag og helgedag, jf. arbeidsmiljøloven § 10-10(1)(1) (1) (1) En ordning med gradvis kompensasjon innebærer at det for arbeidstakere med tredelt turnus blir mer attraktivt å arbeide om natta og om søndagen. Vanskene med å skaffe bemanning til helgevaktene er en viktig årsak til det store omfanget av ufrivillig deltid i helse- og omsorgssektoren, en annen betydelig likestillingsmessig utfordring. Dersom reformen fører til at arbeidstakerne velger å jobbe hyppigere helgevakter enn tidligere, vil dette kunne bidra til å redusere omfanget av ufrivillig deltid. Det anslås at om lag 51 000 årsverk vil bli berørt av forslaget. Rundt 18 000 av disse, som arbeider i døgnkontinuerlig skiftarbeid, vil få litt under 1 time kortere ukentlig arbeidstid. De øvrige 33 000, i all hovedsak innen tredelt turnus, vil få redusert sin arbeidstid med en halv time i gjennomsnitt. Venstre er av den mening at en av de største utfordringene vi står overfor i framtidens velferdssamfunn, er forholdet mellom antall pleietrengende eldre og antall arbeidstakere til å pleie dem. Jo bedre løsninger vi greier å gi for å motivere folk til å arbeide i denne sektoren, jo bedre vil det være. Der spiller lønn, turnus og gode kompetansearbeidsplasser en viktig rolle. Framtidens velferdssamfunn vil være avhengig av det. Det samme gjelder forholdet til 70 års aldersgrense. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre er enig i at aldersgrensen på 70 år i arbeidsmiljøloven ikke er et vesentlig hinder for seniorers arbeidsdeltakelse, og at hovedutfordringen i årene framover er å øke arbeidsdeltakelsen blant grupper som velger tidligpensjonering framfor videre arbeid. Men disse medlemmer mener også at arbeidsmiljøloven har en viktig oppgave med å gi signal om den økte betydningen av seniorers arbeidsdeltakelse, og vil ikke undervurdere den positive signaleffekt som en økning av aldersgrensen vil innebære. Sammen med Kristelig Folkeparti og Høyre har Venstre derfor fremmet følgende forslag: «Oppsigelse med fratreden før fylte 72 år som alene skyldes at arbeidstaker har nådd pensjonsalder etter folketrygdloven, skal ikke anses å være saklig begrunnet.»