Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-11-30:
Etter en del år i forsvarskomiteen vil jeg nok en gang prøve å se den framlagte St.meld. nr. 39 fra lufta, eller i et videre perspektiv. Debatten med forsvarskomiteen blir gjerne en todelt debatt. Det finnes de som er tilhengere av et forsvar som møter utfordringer slik de var 9. april 1940. De andre er de som tar innover seg konsekvensen av hva som hendte i New York 11. september 2001. Terroranslagene mot vår allierte, USA, skulle medføre at flere tok innover seg det nye trusselbildet med internasjonal terrorisme som en fundamental utfordring. Hva har så dette med denne debatten å gjøre? Norge har aldri kunnet forsvare seg selv over lengre tid. Vi har alltid bygd vår forsvars- og sikkerhetspolitikk på NATO. Vi vet at moderne samfunn er sårbare samfunn. Følgene av 9/11, som amerikanerne sier, viser dette. 911 dager etter 9/11 ble det altså sprengt et tog i Madrid. Terrorcellene hadde fått beskjed om å slå til. Politiets Sikkerhetstjeneste kunne i TV 2s nyhetssending 24. november fortelle at 15 terroraksjoner var avverget i Europa etter 11. september 2001. Og ifølge eksperter tar det bare seks måneder å bygge opp en ny celle. Det er derfor naivt å tro at Norge ikke er et terrormål. Jeg er derfor glad for at Stortinget har gitt klarere føringer til Regjeringen enn det Regjeringen gav til Stortinget i meldingen som debatteres i dag. Det er nødvendig med et nytt og forsterket samarbeid mellom det militære og det sivile beredskap. Så det store spørsmålet er: Tar det norske storting og den norske regjering de riktige avgjørelsene i forhold til de trusler som vi står overfor? Etter å ha vært med på å behandle denne stortingsmeldingen spør jeg virkelig meg selv om det er sant det som står der. Ikke følger meldingen opp Innst. S. nr. 9 for 2002-2003, som var innstillingen til St.meld. nr. 17 for 2001-2002, om samfunnssikkerhet. Jeg tror at vi må løfte blikket for å se hva andre land gjør. Europa vokser sterkere og sterkere sammen og vil på sikt trolig bli en mer likeverdig og balansert partner til USA i NATO. Det er viktig å merke seg det arbeidet som skjer i forbindelse med samfunnstrygghet i både Europa og USA. I USA har Homeland Security fått store fullmakter, og i England er MI-5 styrket med mange hundre stillinger. Det er nødvendig at også vi legger større vekt på etterretning og et tettere samarbeid over landegrensene. Tettere samarbeid er nødvendig fordi det er tydelig at terroristene samarbeider over landegrensene. Dessverre er det mange i verden som ser sin framtid så håpløs at de synes det er like greit å dø som å leve videre. Avmakt kan få forferdelige resultater, spesielt når det er satt i system av leirer som ser framtiden for seg selv. Jeg startet med å si at jeg prøvde å se på samfunnssikkerheten fra lufta. Jeg skal prøve å komme ned på bakken igjen, og spørsmålet blir da om en lander på privat grunn, på offentlig eller militært område. Jeg forstår ikke den iveren Regjeringen har etter å sette ut offentlig eide rekreasjonsområder, privatisere offentlige tjenester eller neglisjere det behovet som eksisterer for koordinering av arbeidet med samfunnstryggheten. Jeg har sagt det før: Vi har penger i statskassen, så det kan ikke være for pengenes skyld at Regjeringen vil privatisere og sette ut. Det har dessuten en effekt på samfunnssikkerheten. Kan private aktører ta det samme ansvaret for sikkerheten som de offentlige etater kan? Jeg ser ikke at denne regjeringen på en skikkelig måte problematiserer og drøfter disse viktige spørsmålene.