Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2011-02-24:
Det tema som interpellanten, Tord Lien, reiser i dag, om å ta initiativ til en satsing for å styrke industrialiseringen av farmasiindustrien, er veldig viktig. Høyre fant selv grunn til å sette fokus på denne delen av norsk næringsliv da vi i desember i fjor fremmet et representantforslag om en langsiktig strategi for biomedisin. Dette henger sammen med tunge utviklingstrekk i vårt samfunn. Biomedisin er en industriell sektor som sannsynligvis vil ta større og større plass i verdensøkonomien. Det ble tidligere nevnt eldrebølgen, folks forventninger til helsevesenet, kombinert med medisinske nyvinninger, og alt dette er faktorer som vil bidra til dette. Dette er en næring våre naboland systematisk støtter opp under. Dansk bioteknologi utgjør 5 pst. av bruttonasjonalproduktet i Danmark, målt i 2006-tall, og sysselsetter over 40 000 mennesker. Høyre mener det er god grunn til å gå nærmere inn i årsakene til den store forskjellen i verdiskaping mellom norsk og dansk life science. I Danmark og Sverige har myndighetene tydelig kommunisert at man ser biofarmasi som en næring med stort potensial, og lagt til rette for utvikling. Medicon Valley, et dansk–svensk samarbeidsprosjekt, er det mest kjente. Seks av de ti største legemiddelselskapene i verden har etablert samarbeid med bedrifter i klyngen. I Norge har vi et Cancer Cluster som er etablert i Oslo, og som er et såkalt Norwegian Centre of Expertise. Programmet ble etablert av kommunal- og regionalminister Erna Solberg i 2004, og OCC ble utnevnt som Norwegian Centre of Expertise, sommeren 2007, av regjeringen Stoltenberg. Tidsskriftet Genome Technology fra New York kåret i juni 2008 Oslo til en av de 20 ledende biotekklyngene i verden innen utvikling av ny kreftbehandling og kreftdiagnostikk, og den eneste fra Europa som fikk plass på listen. Dette illustrerer potensialet som ligger i norsk biomedisinnæring, også i et globalt perspektiv. I vårt representantforslag setter Høyre søkelyset på flere aspekter som utfordrer næringen. Norge ligger lavest i Norden og under OECD-gjennomsnittet i Europa i andel av bruttonasjonalprodukt til forskning, utvikling og innovasjon. Forskningsbudsjettet er i 2011 det svakeste på ti år målt i vekst. Her er det etter Høyres mening rom for forbedring. På bakgrunn av de forhold som tidligere har vært nevnt, foreslo Høyre i Stortinget at det bør utarbeides en helhetlig og langsiktig strategi for biomedisin. Vi understreket at en slik strategi bør omfatte en målrettet og helhetlig innretning i virkemiddelapparatet med et større fokus på nytteverdi og kommersialisering. En videreutvikling av støtteordninger som SkatteFUNN, FORNY, SIVA-inkubatorene, Investinor og Innovasjon Norges satsing på helsesektoren bør styrkes slik at et balansert tilbud av virkemidler som fremmer forskning, innovasjon og næringsutvikling, kan gis. Det er viktig å trekke erfaringer fra andre sektorer, og Høyre mener det bør etableres et strategiråd for utvikling av norsk legemiddel- og helserelatert biomedisinsk næring. De forhold som vi har pekt på i vårt forslag, og som interpellanten her tar opp, mener Høyre er svært viktige. Høyre er enig i at tilgang til risikokapital er kritisk for bransjen, der utviklingstiden fram til salgbart produkt kan være både ti og tolv år. Høyre er også enig i at farmasinæringen har stort potensial i Norge. Det forutsetter imidlertid at det er politisk vilje til å ta de nødvendige grep. La meg derfor peke på at Høyres forslag om en langsiktig strategi for biomedisin nå er til behandling i Stortingets helse- og omsorgskomité, og at det er fritt fram for alle å slutte seg til det når det kommer hit til salen.