Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-06-16:
Kristelig Folkeparti legger til grunn at politiske beslutninger skal tas på lavest mulig hensiktsmessig nivå. Dette forutsetter at maktfordeling og finansiering er slik at både kommuner og fylkeskommuner har virkemidler til å ivareta sine oppgaver. Kommunene er den viktigste leverandør av velferdstjenester. Dette krever en forutsigbar og god kommuneøkonomi. Det må være samsvar mellom kommunenes pålagte oppgaver og kommunenes økonomi. Statlige reformer og pålegg må derfor følges opp med tilstrekkelige frie midler. Disse hensynene er dessverre ikke tilstrekkelig ivaretatt i regjeringens opplegg for kommunene i 2011. Økningen i de frie midlene er kun halvparten av det som er behovet ifølge KS. I kommuneproposisjonen viser regjeringen selv til beregninger utført av Det tekniske beregningsutvalget for kommunal og fylkekommunal økonomi som indikerer at kommunesektoren i 2011 kan få merutgifter på om lag 2,4 mrd. kr knyttet til den demografiske utviklingen. 400 mill. kr av de frie inntektene er også avsatt til skjønnsmidler, som skal fordeles av Kommunal- og regionaldepartementet til de kommuner som taper mer enn 100 kr pr. innbygger på omleggingen av inntektssystemet. Den varslede veksten i frie inntekter for kommunene vil med andre ord bare være nok til å dekke utgifter som oppstår på grunn av endringer i sammensetningen i befolkningen. Realiteten for mange kommuner vil i beste fall være status quo, og aller mest sannsynlig vil kommuneøkonomien neste år føre til at mange kommuner må kutte i viktige tjenestetilbud som pleie- og omsorg, skole og barnevern. Kristelig Folkeparti mener det ikke er riktig som det antydes av regjeringen i kommuneproposisjonen, at opplegget for kommuneøkonomien i 2011 vil gi mulighet til forbedret tjenestetilbud og fortsatt vekst, utover det demografiutviklingen krever. Kristelig Folkeparti mener at kommuneopplegget må styrkes utover regjeringens forslag dersom det skal være rom for større økonomisk handlefrihet, økt lærertetthet i skolen, bedre kvalitet i pleie- og omsorgstjenester og opprustning av barnevernet. Kristelig Folkeparti har lenge kjempet for å få til en opptrappingsplan for det kommunale barnevernet. Det er derfor skuffende at regjeringen ikke varsler en opptrapping for neste år, men kun nøyer seg med å vurdere utviklingen i barnevernet fram mot budsjettet for 2011. Dette handler om å gi de mest sårbare barna best mulig omsorg. Så til krisesentrene. Krisesentrene har i de siste tretti år hatt en sentral plass i arbeidet mot vold i nære relasjoner. Det var nødvendig at det kommunale krisesentertilbudet ble lovfestet for å sikre tilbudet. Lovfestingen skulle tydeliggjøre at det offentlige har et ansvar for å sørge for at personer som er utsatt for vold i nære relasjoner, får vern, hjelp og riktig oppfølging. Jeg er prinsipielt for lokalt tilpassede løsninger og lokalt selvstyre. Men Kristelig Folkeparti har advart mot å innlemme krisesentertilbudet i rammetilskuddet allerede nå, før lovfestingen er veletablert og kommunene har hatt tid og mulighet til å sikre et godt tilbud og det reelle kostnadsnivået er kjent. Mange eksisterende krisesentre frykter at de må bygge ned sin virksomhet, dersom bevilgningene ikke økes radikalt. En overførsel av ansvaret for krisesentertilbudet i tråd med lovens krav til kommunene, er ikke fornuftig før tilbudet er utviklet til den standard og ivaretar de funksjoner som loven setter. Kristelig Folkeparti er derfor uenig i at det settes en så kort tidsramme som ett år før overføringen til kommunen skjer, og mener overføringen først bør skje når tilbudet er utviklet og kostnadsrammen for det kommende krisesentertilbud er nærmere definert. Til slutt vil jeg gjerne ta opp forslaget som Kristelig Folkeparti er alene om.