Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2002-11-28:
Saksordføreren gav en grei og grundig orientering om innstillingens innhold, og jeg har bare lyst til å komme med en del merknader til de punkter og paragrafer hvor vi er uenige. Vi mener, i likhet med SV, at Helsetilsynet ikke skal kunne gi den enkelte fylkeslege oppgaver som omfatter større geografiske områder enn eget fylke. Vi mener at fylkeslegens ansvarsområde geografisk skal være som nå, og at det er viktig at oversikt, kjennskap og kunnskap er god når en skal utøve den gjerningen som fylkeslegen har. Det trengs godt innsyn for å gi et godt tilsyn, og derfor går vi imot nytt fjerde ledd i tilsynsloven § 1. Når det gjelder en annen sak som omhandles i § 1, – det er kanskje ikke noen stor sak – mener vi at det er riktig å opprettholde tittelen «helsedirektør» på lederen av Statens helsetilsyn. Helsedirektøren, slik han er titulert og har sitt mandat i dag, har en overordnet rolle i vårt helsevesen gjennom det overordnede ansvaret han har for tilsyn med landets helsetjenester. Det synes vi gjerne kan markeres ved den tittelen, slik at den er lett gjenkjennelig og har en litt spesiell status. Videre mener vi også at formuleringen «allment aksepterte faglige normer» bør kunne være med i loven, slik den er det i dag når det gjelder § 3 første ledd. Å fjerne denne formuleringen mener vi gir et signal om en snevrere tolkning av loven og mindre mulighet til å gripe fatt i og rette opp kritikkverdige forhold som kanskje er kritikkverdige ut fra en mer allmenn forståelse av hva som kan aksepteres eller ikke. Så går vi imot sanksjonsmulighetene. Vi viser til at det i lys av høringsrunden som ble foretatt i 1998, ikke ble funnet grunn til å foreslå tvangsmulkt, og vi mener at det heller ikke nå er en utvikling på tilsynsområdet som tilsier at vi skal innføre tvangsmulkt. Og det er det jeg vil si om det. Til slutt vil jeg bruke litt tid på dette med Helsetilsynet og Helsetilsynets rolle i forhold til at staten kontrollerer seg selv, i og med at staten nå har tatt over både eier- og driftsansvar av helseforetakene og spesialisthelsetjenesten. Det vi synes er betenkelig med dette, er at en slik dobbeltrolle kan skape prinsipielle habilitetsproblemer og kan bety en svekkelse av tilsynsordningen i praksis og av tilsynsordningens omdømme. Vi mener at dette er såpass betenkelig at det bør følges nøye opp, og en følger nå med på hva som skjer med praktiseringen av dette. Derfor ber vi Regjeringen om å foreta en nærmere vurdering av denne tilsynsordningen. Vi tror det er veldig viktig at den praktiseres på en slik måte at det er full legalitet i tilsynsordningssystemet vårt, og vi tror derfor det er viktig at en kan ta en høringsrunde på dette. Hvordan en skal legge opp det i praksis, må departementet kunne bestemme. Men en bør da spørre ikke minst brukerinteressene ved brukerorganisasjonene og også de folkevalgte organer som er berørt av dette forholdet lokalt og regionalt. En bør få en tilbakemelding om hvordan en mener dette virker både praktisk og prinsipielt, og på bakgrunn av dette kan en vurdere sider ved tilsynet når det gjelder spesialisthelsetjenesten, og også se på bl.a. fylkeslegens og Helsetilsynets rolle og tilknytning til staten, pasientombudenes status og rolle – om den kan heves og bli sterkere på vegne av brukerne – og hvilke organer utenfor det statlige system som eventuelt kan og skal ivareta brukernes interesser. Med bakgrunn i den debatt vi hadde i Stortinget i dag, tror jeg også det er viktig å ha en levende, aktiv og aktpågivende samfunnsdebatt når det gjelder helsepolitikk og helsetilbudene til det enkelte mennesket. Vi ber om at Regjeringen må legge fram en sak for Stortinget om dette, der den har gjennomgått tilsynsordningen for spesialisthelsetjenesten, og at denne saken fremmes innen våren 2004.