Bent Høie (Høyre), 2014-12-08:
Regjeringens visjon er å skape pasientens helsetjeneste. Vi vil flytte makt – fra systemet til pasientene. Vi vil spre makt – og ta alle gode krefter i bruk. Vi skaper mestring – gjennom å fornye, forenkle og forbedre. Vi er godt i gang. Budsjettet som vi diskuterer i dag, bringer oss nok et steg i riktig retning. Vi er fortsatt opptatt av ikke bare å prate om alt det som er bra i norsk helsetjeneste, men også å gjøre noe med det som må bli bedre. Åpenhet om både det som er bra, og det som ikke er godt nok, er nødvendig om vi skal forbedre tjenestene og skape tillit til det arbeidet vi gjør. – For eksempel at vi har en helsetjeneste som ofte er veldig god på overlevelse, men mindre god på opplevelse. Fortsatt venter for mange unødvendig lenge på helt nødvendig behandling. Mange eldre og omsorgstrengende får ikke gode nok tjenester, og fortsatt er det behov for et løft for personer med rusproblemer og psykiske utfordringer. Derfor har regjeringen fremhevet tre viktige målsettinger: For det første: Vi skal redusere unødvendig venting for pasientene. Neste år vokser budsjettet til pasientbehandling med nærmere 2 mrd. kr. Det gir en høy aktivitetsvekst sammenliknet med tidligere år. Regjeringen har lagt til rette for en høyere vekst i pasientbehandlingen i sine to første budsjetter sammenliknet med hva de rød-grønne fikk vedtatt gjennom sine åtte. Vi bevilger mer penger til sykehusene. Det investeres i bygg, utstyr og moderne IKT. Vi styrker pasientens rettigheter og tar alle gode krefter i bruk. Vi vet at ledig kapasitet har stått ubrukt, samtidig som pasienter har ventet på behandling. Neste år starter innføringen av fritt behandlingsvalg. Vi gjør tre viktige grep: Vi bevilger 150 mill. kr til dette. Sykehusene skal øke sine kjøp av tjenester fra private gjennom anbud. Vi fjerner aktivitetstaket i de offentlige sykehusene som gir rom for å drive mer effektivt og behandle flere pasienter. Det er å lytte til hva pasientene forteller oss. – Som rusavhengige som forteller om lange ventetider når motivasjonen for behandling er der, og plassene som først er ledige når motivasjonen er borte. Det er å sette pasienten i sentrum i det vi gjør. Vi flytter makt – fra systemet til pasienten. For det andre: Å øke kapasiteten og styrke kvaliteten i pleie- og omsorgssektoren. Det er positivt at vi blir flere eldre, som lever flere friske år. Vi skal tilrettelegge for at de får mulighet til å leve et aktivt liv. Men – vi må sørge for gode omsorgstjenester og sykehjemsplasser når behovet for det kommer. Utbyggingen har ikke vært god nok. Kompetansen i tjenestene samlet sett er for lav. De siste ukers mediedekning har minnet oss på hva vi lenge har visst, og som en altfor lenge ikke har gjort nok med. For mange mennesker er forholdene i omsorgstjenestene ikke verdige nok. Ingen kan unngå å bli berørt av fortellinger om ansatte som gråter når de går av vakt, og eldre som ikke får de tjenestene de har behov for. Vi har vært tydelige på én ting som er nødt til å skje om vi skal lykkes bedre med dette: Staten må ta et større ansvar for både utbygging og kompetanseheving i denne kommunale tjenesten. Allerede ser vi resultater av ny politikk. I år er statens tilskuddsandel ved utbygging av pleie- og omsorgsplasser i kommunene økt. Staten tar nå halve regningen. Den 31. oktober hadde kommunene allerede søkt om 500 flere tilsagn om tilskudd enn i hele 2013. En ramme på 2 500 enheter i 2015 legger til rette for ytterligere kapasitetsøkning og renovering. Regjeringen vil også utrede et forsøk med statlig finansiering i omsorgen. Det må ikke bare komme flere ledige rom; vi trenger også flere folk til å gjøre jobbene. Pasienter og brukere med omsorgsbehov har ofte sykdommer og helseproblemer som krever avansert kompetanse å ivareta. Det snakkes viktig og også helt riktig om behovet for varme hender. Men ansatte i de kommunale pleie- og omsorgstjenestene trenger å ha mer enn varme hender. De trenger også å ha veldig kloke hoder. Derfor satser vi mer på kompetanse i tjenestene. Vi utarbeider nå en ny demensplan der vi samarbeider med Nasjonalforeningen for folkehelsen og involverer mennesker med demens i utarbeidelsen av planen. For det tredje: Vi skal prioritere bedre behandling og forebygging innen psykisk helse og på rusfeltet. For lenge har personer som sliter med rus og psykiske helseproblemer, ikke blitt tilstrekkelig prioritert. Tilbudet har vært for dårlig, ventetidene for lange, valgfriheten for liten, og forebyggingen har ikke vært god nok. Politikk har konsekvenser. Da den forrige regjeringen ba sykehusene slutte å prioritere rus og psykisk helse, fikk det konsekvenser for pasientene. Det så vi i SAMDATA-rapporten for 2013. Noe av det første vi gjorde da vi kom i regjering, var å gjeninnføre den gylne regel om at helseregionene skal prioritere rusfeltet og psykisk helse igjen. Vi har bedt dem kjøpe mer tjenester av ideelle og private til disse gruppene og gitt dem ressurser for å gjøre det. Fritt behandlingsvalg innføres først for mennesker med rusavhengighet og psykiske helseutfordringer. Men altfor mange blir for syke før de får hjelp – som den unge jenta som ikke vet hvor hun skal henvende seg når hun merker at de tunge tankene trenger seg på – fordi det mangler et godt nok tilbud i kommunene, fordi skolehelsetjenesten ikke er godt nok tilgjengelig, fordi kommunene mangler psykologtjenester. Derfor må vi satse spesielt på de kommunale tilbudene. Kommunene får 200 mill. kr mer til arbeid med rus og psykisk helse. Halvparten øremerkes til det første. I år gjeninnførte vi øremerkingen av midler til det samme som forrige regjering fjernet. Helsestasjons- og skolehelsetjenesten styrkes betydelig i år og neste år gjennom kommunenes rammer – 180 mill. kr i fjor, 270 mill. kr i årets budsjettforslag. Enigheten med Venstre og Kristelig Folkeparti vil gi et ytterligere løft for mennesker med rusproblemer og psykiske helseproblemer i 2015. Neste år kommer regjeringen med en opptrappingsplan på rusfeltet, som spesielt vil ha oppmerksomhet på de kommunale tilbudene. Det er mye ugjort for dem som sliter med rus og psykiske helseutfordringer. Budsjettet for neste år vil ikke løse dette, men det viser absolutt at vi er på rett vei. I budsjettet for 2015 styrker vi også folkehelsepolitikken. Neste år kommer en ny folkehelsemelding. Tre hovedsatsinger i den vil være å integrere psykisk helse i folkehelsearbeidet, satse på aktiv aldring og å legge bedre til rette for sunnere valg. Noe av det viktigste folkehelsearbeidet som skjer, skjer utenfor helsesektoren. – Skolepolitikken som hindrer frafall, friluftspolitikken som lar oss være aktive, sykkelstiene som gjør oss mer aktive, kulturpolitikken som styrker idretten. Budsjettet viser ikke bare at regjeringen satser på og prioriterer helse. Det viser også at vi er i gang med et helt nødvendig reformarbeid som skal skape pasientens helsetjeneste. Penger alene er ikke svaret. Vi må også vise vilje til omstilling og tenke nytt om vi skal bli bedre. Vi skal fornye, vi skal forenkle, og vi skal forbedre. Neste år innfører vi standardiserte pakkeforløp innen 27 kreftområder. Det skal gi raskere diagnose og behandling og ikke minst et bedre møte med helsetjenesten for pasienter som har mistanke om kreft, eller har fått kreft. Pasienter skal få god informasjon om behandlingen, slippe medisinsk ubegrunnet venting og ikke så ofte bli kasteballer i systemet som de opplever i dag. For mange pasienter opplever det Per Fugelli har kalt «engangslegene», og føler seg usikre på hva som er neste steg i behandlingen. Regjeringen har på høring et forslag som gir alvorlig syke rett til kontaktlege for å slippe å forholde seg til for mange leger og uklar informasjon. Disse to tiltakene handler ikke primært om budsjetter; de handler rett og slett om å ta et valg om å sette pasienten i sentrum. Det gjør denne regjeringen i alt det arbeidet vi gjør. Budsjettet for neste år viser at det er vilje til å følge opp de målsettingene vi har: Vi styrker sykehusenes økonomi, legger til rette for høy vekst i pasientbehandlingen og innfører fritt behandlingsvalg for å redusere unødvendig venting for pasientene. Vi lar staten ta et større ansvar for å bygge ut kapasitet og kompetanse i omsorgstjenestene for å sikre at kommunene kan gi tjenester av god kvalitet når folk trenger dem. Vi prioriterer rusfeltet og psykisk helse i både spesialist- og kommunehelsetjenesten fordi pasienter innen disse gruppene for lenge har opplevd et for dårlig tilbud. Pasientenes rettigheter styrkes. Pasientenes valgfrihet utvides. Vi skaper pasientens helsetjeneste i dag for å gi alle rask behandling, god omsorg og trygge tjenester i fremtiden.