trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-09:
Vi har til behandling her et Dokument 8-forslag, et representantforslag fra Fremskrittspartiet, et forslag som kanskje mange vil si er en god signatur fra Fremskrittspartiet. I forslaget deres heter det: «Stortinget ber regjeringen endre forskrift om gebyr for bruk av piggdekk og tilleggsgebyr slik at det ikke kan innføres piggdekkgebyr på riksveier.» Statsråden har selvfølgelig gitt sin vurdering av dette representantforslaget, og flertallet i komiteen henviser til svaret fra statsråden. Flertallet sier ganske klart at de går imot dette forslaget. For å hoppe over til SVs syn ganske raskt: Jeg må på egne og SVs vegne si at dette er nok et forslag som er miljøfiendtlig og signert Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet mener at det er et ulogisk system ut fra vedlikeholdsansvaret på riksveiene, og at «å betale ekstra for dette til noen andre enn dem som sitter med det økonomiske vedlikeholdsansvaret, er og blir ulogisk». Vel, svevestøv og forurensning fra biler er vel der uansett om det er fylkesveier, kommuneveier eller riksveier, og de som blir belastet av dette, dvs. de lokale kommunene, kan vel tenke seg at når prinsippet er at forurenser betaler, skal dette også komme kommunene til gode. Så er det et poeng som Fremskrittspartiet her glemmer, og det er at man gjerne har sånne avgifter for å skape en atferdsendring, nemlig at man skal kjøre mindre med piggdekk, som forurenser, i byen. Det ser Fremskrittspartiet helt bort fra i denne saken. Et annet poeng jeg noterer meg som er litt leit, er at Senterpartiet og Fremskrittspartiet nærmer seg hverandre litt her igjen – igjen i en miljøsak. Det har vi sett noen tendenser til, og jeg beklager veldig sterkt at det skjer. Jeg skjønner bakgrunnen for Senterpartiet, men jeg registrerer nå gang etter gang at disse partiene nærmer seg hverandre i en del saker som går på miljø, og spesielt forurensning fra transport.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-09:
SV er et helseparti og et parti som ønsker trygge veier. Det var nok derfor mange som sperret øynene litt opp, tror jeg, da SV fremmet dette forslaget, og lurte på om dette hadde vært noe slags arbeidsuhell eller noe sånt, noe venstrehåndsarbeid, noe vi hadde gjort i farta. Jeg kan berolige alle med at det er det altså ikke. SV hadde aldri gått inn for et sånt forslag dersom vi mente at det ikke var faglig dekning for det. Litt om bakgrunnen: SVs bekymring er at vi har registrert at det har blitt større og større sentralisering her i landet. I distriktene må man nå reise lenger og lenger for å komme til f.eks. nærbutikken i tettstedet sitt, eller for å ha omgang med andre i sin sosiale krets i nærmeste tettsted. Dette har som flertall samfunnet gjennomført, og ikke minst den sittende regjering. Så har vi også en annen bakgrunn. Det er at de kognitive testene som blir gjennomført for dem som er over 80 år – som ikke skulle være obligatoriske, men som legen ved mistanke om kognitiv svikt skulle gjennomføre – i stor grad blir oppfattet som nedverdigende, og at det ikke er respektfullt i det hele tatt overfor den aldersgruppa, for de menneskene det gjelder. Dette må vi ta inn over oss – vi behandler da en gruppe mennesker helt spesielt. Så har vi gått gjennom rapportene. Vi har gått inn i rapport etter rapport etter rapport i Europa – Danmark, Sverige, Tyskland, EU-rapporten. De er litt overrepresentert i ulykker, men det måles gjerne i antall kjørte kilometer, og eldre kjører veldig lite, som representanten Myrli framhevet. De har en tendens til å unngå mørket og glatte veier, de kjører gjerne på kjente veier, og den atferden gjør at vi faktisk har fått resultater som i den svenske rapporten fra 2018, fra Transportstyrelsen, som er utrolig viktig. De gikk gjennom 13 700 ulykker der eldre bilførere var involvert – 13 700 ulykker – og de hadde en kontrollgruppe på 26 500 personer. Hva sa de resultatene? De gikk gjennom flere grupper av bilførere med forskjellige typer diagnoser, og rapporten konkluderer entydig med at resultatene ikke taler for å innføre obligatorisk helsekontroll for eldre bilførere, fordi de fant at det ikke var større sannsynlighet for å bli involvert i ulykker hvis du hadde en demensdiagnose enn det var uten. Det er sterke tall. Jeg vil komme tilbake til noen andre argumenter i neste innlegg.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-09:
Det var interessante vyer statsråden hadde om autonomi, må jeg si. Jeg la merke til at statsråden kommenterte rapporten fra Sverige som jeg henviste til, og den er veldig viktig. Han påpekte noen svakheter ved den, det tror jeg nesten alle rapporter har, men det var et enormt utvalg. Det var i alle fall en av de rapportene jeg og SV lente oss på, sammen med de andre fra Europa. Det rapporten konkluderer med, er at resultatene ikke taler for å innføre obligatorisk helsekontroll for eldre bilførere. Jeg fant at førere med demensdiagnose som gruppe ikke hadde større sannsynlighet for å bli involvert i ulykker enn førere uten diagnosen. Dette er jo en veldig sterk konklusjon. Derimot pekte jeg på at det var grupper som kanskje burde vært til screening litt tidligere: de som er rusmisbrukere, er psykisk syke, har epilepsi, har diabetes osv. Ser statsråden at det kanskje blir andre grupper en også må screene, og som er en fare i trafikkbildet?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-09:
Jeg må stille spørsmål om hva som er grunnlaget for at land som Sverige, Danmark, Storbritannia og Tyskland ikke har krav til helseattest for eldre, slik vi har. Hvorfor er det sånn? Har de et veldig dårlig byråkrati eller et dårlig tilsyn? Er helsevesenet der dårligere? Er trafikksikkerhetskontrollen dårligere? Hvorfor er det sånn? Jeg synes ikke statsråden svarte godt på det spørsmålet som også representanten Sverre Myrli stilte, om statsråden hadde data fra disse landene som tilsa at det hadde økt ulykkesfrekvensen eller blitt mer usikkert på veiene i de landene som har hatt dette systemet i mange år – altså ikke helseattest for eldre. Det synes jeg vi skulle fått et svar på. Det burde kanskje statsråden hatt med seg i lomma til denne debatten. Det danskene bygde på, var en omfattende studie fra 2015. De gikk gjennom en masse litteratur og data fra organisasjoner i Europa for å se om det var noen effekt av aldersbaserte tester, og det fant de ikke. Det var derfor de opphevet kravet om aldersbegrunnet helseattest ved fornying fra 1. juli 2017. De endte opp med det etter en lang og grundig studie. Så dette har vært gjort i flere land. Vi er da ikke så forskjellige fra svensker og dansker. Det blir sagt at vi må avvente resultatet av det som ble foretatt i 2019 her i landet, da vi hevet aldersgrensen fra 75 år til 80 år, men vi har erfaring fra andre land å lene oss på. En stor rapport fra EU, også fra 2016, konkluderte omtrent med det samme. Det var en ekspertgruppe som danskene hadde satt ned, og det kom enda en rapport. Jeg har også henvist til den svenske. Det som er det store spørsmålet her, er om de eldre skal behandles spesifikt, som en egen gruppe. Det er en stigmatisering av en gruppe som vi har hatt en tendens til å stigmatisere de siste årene. Jeg synes ikke det har blitt bedre. Det er en tendens til at eldre får stadig mindre respekt i dette samfunnet. Det er trist å se. Det gir seg utslag i at det er akkurat som om de eldres stemme teller mindre enn yngre stemmer i dette samfunnet. Vi har en kultur som i stor grad hyller ungdomsidealet. Det gjør SV også, vi er et ungdomsparti. Men vi skal ikke glemme de eldres stemmer. Vi har gjort det ved flere vedtak i Stortinget. Jeg tenker på digitaliseringen, hvor de eldre ikke henger med. Det er kanskje 300 000 som ikke er på digitale plattformer. Vi har postlevering, nærpolitireformen osv. Alt dette vitner om det.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-09:
Til representanten Grimstad, som er litt fortørnet over SVs holdning – som har endret seg, blir det sagt: Ja vel. I 2018 fremmet vi forslag om utredning av dette spørsmålet. Det ble selvfølgelig nedstemt, men regjeringen utredet likevel. De kom med en utredning, og det er bl.a. den utredningen fra Helsedirektoratet og Statens vegvesen som vi har lent oss på. Det er mange konklusjoner der som heller i vår retning, men de endte altså med en konklusjon som sa at de skulle heve aldersgrensen til 80 år, fra 75 år. SV har altså gått langt inn i denne materien, og vi har sett på mange av de rapportene, og det er kun faglige argumenter vi lener oss på. Selvfølgelig har det ikke vært lett for oss heller. Vi har hatt to-tre runder i fullt gruppemøte på det, så dette har ikke vært tatt lett på. Vi innser argumentene begge veier, kanskje spesielt for de familiene som alltid vil slite med en eller annen som er nær og som er litt sta, og som tar med seg litt av hjørnet på garasjen når han rygger ut. Men det er ikke dermed sagt at ulykkesfrekvensen øker på norske veier. Det er den vi tar.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-02-09:
President! SV skal støtte alle forslagene fra Rødt.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-02-09:
Det er snart ett år siden pandemien kom og nedstengningen skjedde, og det var ikke overraskende at det gikk sterkt ut over bedriftene og også tilbudet til folk når det gjelder å transportere seg selv. Jeg synes regjeringen har løst oppgaven på en meget god måte. Man har gått inn og kjøpt flyruter, slik at det faktisk har vært mulig å få en flytur fra Alta, fra Kirkenes, ja, fra hele landet. Også småflyplassene, som er så viktige for distriktene der man ikke har et alternativ, er blitt opprettholdt på et rimelig bra nivå. Jeg tror ikke det er der det har skortet når det gjelder å kunne gi et tilbud til bedrifter og også til privatpersoner, helsekonsultasjoner og lignende. Jeg flyr mye mellom Trondheim og Oslo. Før nedstengningen gikk det 27 fly én vei per dag, nå er det fem. Men det er bare halvfulle fly. Det var fulle fly da det var 27, nå er det halvfulle fly. Det er ikke noe problem å komme seg fra Trondheim til Oslo hvis man bare er noe fleksibel med tanke på når man kan reise, og det kan man være i disse tider. Så er det selvfølgelig kommet sterk kritikk fra opposisjonen når det gjelder kriseplaner utover det å kjøpe flyruter. Det gjelder kontantstøtte, kompensasjon, som representanten fra Senterpartiet nevnte i sitt innlegg, og også hvordan man har håndtert saken rundt Norwegian. Norwegian viste seg å ha meget stor gjeld. De var under omstrukturering – ja, bedriftene og flyselskapene har gjort mye for å komme seg ut av den situasjonen de var i før pandemien, også, men det hadde slett ikke vært rett å kjøpe seg inn på det tidspunktet, som f.eks. Senterpartiet var ivrig talsparti for i sommer eller fjor høst. Jeg synes det har vært en klok vurdering av regjeringen. Man vurderer nå om man kanskje må inn og være med på en omstrukturering med noen statlige midler, men det kan ikke være slik at staten skal eie flyselskap i Norge. Representanten Arne Nævra snakket mye om framtiden, og Venstre deler noen av synspunktene når det gjelder miljøaspektet ved fly. Jeg har håp om og tro på de moderne, kanskje litt mindre, flyene som kanskje også blir elektriske til slutt – ja, ikke bare kanskje, de blir jo det – men allikevel, det er hvilket årstall som gjelder, som er spørsmålet. Jeg håper nå at ikke forskningen og prøveopplegget rundt de elektriske flyene stopper opp. Men ingenting tyder på det ennå, og jeg håper at vi skal få et tilbud om tre eller kanskje åtte år. Det er det som er utfordringen her: Hvor lang tid tar det før disse flyene kan begynne å trafikkere, særlig på kortbanenettet? Det kan hende at vi, passasjerene, som søker fly, blir mer opptatt av frekvens, som i kollektivtrafikken, at vi kommer oss fra en destinasjon til en annen, i stedet for at det skal være så store fly. Det er da framtiden for elektriske fly ligger der, og jeg håper at det ikke stopper opp. Hvis det viser seg at det gjør det, må man kanskje være enda ivrigere etter å være med på den forskningsutviklingen.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-02-09:
Jeg har stor respekt for at det er enkelte som ønsker å kjøre med piggdekk om vinteren. Det kan være forskjellige grunner til det, bl.a. at man trafikksikkerhetsmessig føler seg enda mer trygg. Til og med i byene er det en del som ønsker å gjøre det, og det er selvfølgelig fullt lovlig, men de må betale noe mer. De må betale en avgift for å kunne benytte piggdekk. Det er etter prinsippet om at forurenser skal betale. Det er et godt prinsipp, og det bør gjelde over hele landet. Vi vet at avgiftsnivå og brukerbetaling påvirker hvordan bilistene oppfører seg, og hvilke valg de gjør. I Trondheim har vi hatt perioder både med og uten piggdekkgebyr, og vi vet at svingningene i antall brukere av piggdekk var store – ned til 60 pst., opp til 80 pst. – avhengig av om det var avgift. Nå ligger den på et høyt og godt nivå. De fleste har helt klart akseptert at de skal betale for dette, fordi man vet at det blir økt vedlikehold på veien. I Trondheim bruker man magnesiumklorid ganske utstrakt for å dempe svevestøv fra veiene, og det er meget effektivt. Folk ser at det er et ekstra tiltak for å få til den ordningen, og man vet at de pengene som kreves inn i form av piggdekkgebyr, brukes til dette formålet, altså økt vedlikehold. Da er det enklere for hver enkelt bilist å akseptere dette. Jeg tror at det som er utfordringen i dag når det gjelder gjennomkjøring, er betalingsmåten, den har vært veldig tungvint. Man har tidligere måttet stoppe og putte penger på en automat, men nå har man fått helt nye ordninger. De som har årsabonnement, betaler for hele året, det er greit. De som bare skal en tur igjennom, bør få det enda enklere. Det har nå kommet en app som gjør det enklere å få betalt. For min del synes jeg det hadde vært enda bedre hvis man kunne ha tatt det gjennom bompengebrikken – at man kunne kjøpe den tjenesten av bompengeselskapene, og at de hadde krevd inn betalingen.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-02-09:
Da Venstre gikk inn i denne saken, mente vi at dette var like mye en helsepolitisk sak som en samferdselspolitisk sak. Det var derfor vi valgte å ha en helsepolitiker som hovedtaler i denne saken. Men det er helt klart at det er begge deler. Jeg tror alle i denne salen som er med i denne debatten, har en egen historie rundt opplevelser når det gjelder om eldre bør kjøre bil eller ikke. Det snakkes mye om å ta en test. For min del var det den opplevelsen som avslørte min mors alzheimer. Det er ikke bare til skade, for å si det sånn, det er faktisk en lur test. Det var ikke noe enkelt – vi pårørende hadde mistanke om at hun var blitt veldig dement, legen sa ikke det i den fasen, men denne testen avslørte det. Da fikk hun hjelp, hun ble medisinert, og vi pårørende fikk hjelp til å ha en helt annen opptreden overfor en alzheimerpasient enn overfor en vanlig eldre kvinne. Vi må ta med oss disse helsepolitiske temaene inn i denne debatten. Jeg synes vi flere ganger her har vist at det er viktig å lytte til fagkompetansen på dette feltet. I går var representanten Arne Nævra med på mange debatter i flere radiosendinger. Jeg vet ikke om jeg ble noe mer overbevist etter de debattene om at det er et riktig vedtak vi gjør i dag. Nei, jeg er mer og mer overbevist, også nå etter denne debatten, om at dette helt sikkert kommer for tidlig. Vi sa for to år siden, da vi diskuterte dette forrige gang, at vi må vente tre–fem år, og så kan vi ta en evaluering og se om dette faktisk har hatt virkning med tanke på trafikksikkerhet. Nå har det altså gått et og et halvt år, og så tar vi dette på strak arm. Det er ikke bra at vi vedtar det som vi gjør i dag, på dette grunnlaget. Jeg håpet egentlig at SV hadde trukket dette, men det er det vel ikke håp om.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-02-09:
Regjeringen la nylig inn krav om at selskaper som skal få delta i anbud når staten kjøper flyruter gjennom krisepakkene, må sikre grunnleggende fagforeningsrettigheter. Det er bra at staten tar i bruk sin eiermakt for å sikre grunnleggende rettigheter i arbeidslivet. Når vi kan stille krav til bruken av penger gjennom krisepakkene, bør staten åpenbart også kunne stille krav når man bestiller reiser til ansatte i staten og statlige virksomheter, som er det Rødt foreslår. Vil Hareide følge opp det han sa etter møtet med Wizz Air, nemlig «jeg vil bruke handlingsrommet mitt fremover på at de tar arbeidstagerne på alvor»? Vil Hareide sørge for at de samme kravene som stilles i krisepakkene, også stilles når man bestiller reiser til ansatte i staten og statlige virksomheter?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Dette er ei problemstilling olje- og energiministeren og underteikna hadde møte med LO om i førre veke, for me ser at helikoptertransporten i offshorenæringa vår er fantastisk bra ut frå eit sikkerheitsperspektiv. Me trur me har noko å lære der, og me ønskjer derfor å sjå på kva moglegheiter me har, når det gjeld både regelendringar og kva krav dei som kjøper tenester, har. Eksempelvis har òg Statnett og Statkraft moglegheit til å gi nokre av dei føringane, som kjøpar av den typen teneste. Eg opplever at det er ein god dialog. Dette er arbeid olje- og energiministeren og eg vil sjå på, t.d. korleis me kan ta lærdom frå offshoresektoren om nokre av dei same krava. Me er usikre på om det må ei lovendring til, eller om det vil halde med at marknaden stiller nokre av dei same krava som me gjer innanfor offshorenæringa. Offshorenæringa er jo unntatt EØS-reglane, og det gjer det noko enklare.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Eg vil takke for det spørsmålet, for i manuset mitt skulle eg seie at me vil underteikne den internasjonale erklæringa. Me har blitt invitert til å underteikna den. Det ønskjer me å gjere. Og eg trur heile denne salen vil vere einig i det bodskapet som me er så tydelege på her. Så til spørsmålet om luftfartsstrategi. Eg trur nettopp det å kome med den typen strategi hausten 2021/våren 2022 er eit riktig tidspunkt. Da håper eg at me ser ein annan situasjon knytt til covid-19. Det var levert eit betydeleg arbeid gjennom NOU-en som me fekk hausten 2019. Så har me hatt ein unntakstilstand innanfor luftfarten, og eg trur det er eit riktig tidspunkt å teikne det framtidige bildet hausten 2021/våren 2022, ut frå kva bilde me ser nå. Eg trur me må over til ein meir normal situasjon før me kan danne det framtidige bildet for ein norsk luftfartsstrategi, og det stiller eg meg fullt ut bak.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Me har gitt betydeleg kompensasjon gjennom alle dei tiltaka me har kome med for luftfarten i 2020. Beløpa var på mellom 13 mrd. kr og 14 mrd. kr totalt sett. Det går sjølvsagt på tiltak for luftfarten for å oppretthalde flyplassar, det var avgiftslettar, det var ein eigen lånegarantifasilitet for selskapa og ikkje minst kjøp av flyruter. Eg meiner det er riktig at me ser framover på den kompensasjonsordninga som me meiner er naturleg, og det er naturleg å kome med den når me trappar ned flyrutekjøpa, når me kjem over i ein meir normal situasjon. Men det viktigaste er at me ikkje kjem med ei kompensasjonsordning som øydelegg for den restruktureringa som no er i gang i Norwegian.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Til det med kompensasjonsordning har eg lyst til å seie at det jobbar me med. Det blei gjort eit vedtak her 19. januar, men som òg var veldig tydeleg på ein ting: Den kompensasjonsordninga skal ikkje gå til kreditorar og til aksjonærar. Det me er opptatt av, er at den typen kompensasjonsordning skal gå til å sikre selskap og arbeidsplassar i Noreg. Me jobbar med det. Hovudgrunnen til at me ikkje har kome med dette, er at me ikkje vil øydeleggje for det viktige arbeidet Norwegian er inne i no. Det synest eg er ein viktig føresetnad. Når det gjeld det representanten Hoksrud seier, trur eg at verken minimums- eller maksimumsprisar er den riktige måten å gjere dette på. Me har nokre føringar for FOT-rutene, der me har lagt eit regulerande maksprisnivå. Det trur eg er ein klok måte å gjere det på når me er inne frå staten si side, men eg trur det er andre mekanismar me skal fokusere på. Eg er glad for at representanten Hoksrud er opptatt av miljøperspektivet for luftfarten.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Eg deler representanten Nævra sin ståstad, at i den heilt spesielle situasjonen som er for luftfarten no, er det eigentleg vanskeleg å tenkje på avgiftsaukingar. Men me må tenkje lenger enn som så, på situasjonen me kjem til å ha etter koronaen. Det har no kome ei klimamelding som peiker nettopp på auka CO 2 -avgift. Eg synest det viser veldig godt kor vellukka det kan bli, for da vil det vere med på å tvinge fram nettopp elflytenkinga, som me veit at Noreg er heilt i front på. Da vil ei auka CO 2 -avgift gjere at nettopp kortbanenettet vil vere heilt unikt og godt tilrettelagt for nettopp kanskje å få dei fyrste elflya i verda i Noreg. Dette er ikkje berre ord frå ein norsk samferdselsminister, dei europeiske organisasjonane ser at Noreg ligg heilt i front der. Me må berre setje trykk på det arbeidet. Det er det viktigaste, og eg trur auka CO 2 -avgift i så måte er svært viktig.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Det er jo sånn at ein samferdselsminister har eit ansvar for transporttenester og korleis me får fram infrastrukturen, men det er klart at kva regelverk som gjeld for alle i staten for kva måte ein jobbar på, ligg nok under ansvarsområde til andre departement enn Samferdselsdepartementet. Me skulle gjerne hatt det ansvaret av og til, men eg trur det faktisk òg er ein fordel at me som står ansvarlege for transporten, eksempelvis ikkje har ansvaret for verken kommunar, fylke eller staten sin måte å reise på. Eg har lagt merke til det statsministeren har sagt. Eg er heilt einig med henne. Eg vil ikkje reise med dei sjølv. Dei verksemdene får operere i tråd med det regelverket, men for meg var det viktig å leggje inn i dei krava nettopp ILO-konvensjonane om arbeidstakarane sine rettar. Det er ei utfordring at Wizz Air seier dei held seg til dette – men gjer dei det i praksis? Det er det store spørsmålet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Eg synest det har vore ein god debatt som viser eit stort engasjement for norsk luftfart. Eg trur representanten Sverre Myrli har heilt rett: Me treng både kortsiktige tiltak og meir langsiktige tiltak, og det er meir dei langsiktige tiltaka me skal sjå på knytt til nettopp ein strategi. Eg vil likevel ta ordet. Det var representanten Sigbjørn Gjelsvik og representanten Bengt Fasteraune som peika på at det berre er for oss å setje tydelege krav, berre å gå i dialog, berre å love kompensasjon. Det høyrest jo veldig greitt ut, men me veit korleis den typen selskap er organiserte i dag, og me veit at hadde me gjort det, hadde det vore ei utstrekt hand til kinesiske leasingselskap, til amerikanske bankar. Derfor må eg gi honnør til Arbeidarpartiet, Framstegspartiet og SV, som har opptredd på ein heilt annan måte, som har sikra at rekonstrueringa av Norwegian kan bli mykje meir vellukka enn om me hadde vore for utålmodige. Representanten Fasteraune seier at me må ta risiko. Ja, me kan gjerne ta risiko, men dette er våre felles midlar som me må ta ansvar for. Det kjenner eg eit stort ansvar for. Mitt ønske er nettopp at dei selskapa me hadde – Widerøe, SAS og Norwegian – skal vere der òg etter at me er ute av covid-19, men me må tenkje på kva måte det skjer på. Ingen av oss ønskjer vel at våre felles midlar ikkje skal gå til det me ønskjer, til desse selskapa, og da må me opptre på ein måte som sikrar det. Eg har lyst til å vise til eit lite eksempel. Det er restruktureringa av SAS, som kunne blitt betydeleg betre hadde nettopp den danske regjeringa, eller Folketinget, opptredd på ein annan måte. Det er det dette handlar om. Derfor skal me følgje opp det vedtaket som ligg i Stortinget om ei kompensasjonsordning, men det er viktig for meg å seie at det bør kome på eit seinare tidspunkt. Me jobbar for fullt med det, og det vil vere behov for tiltak, men det er så viktig at dei midlane me bruker her, treffer dei reelle formåla, og derfor er det ikkje så enkelt. I den augneblinken Stortinget hadde sagt: «Me skal ha ei kompensasjonsordning med tilbakeverkande kraft», kunne leasingselskapa og bankane lent seg tilbake og sagt: «Våre pengar er sikra.» Dei hadde ikkje hatt nokon insentiv til å vere med på å fornye og sikre eit berekraftig selskap.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Det var eit fargerikt innlegg representanten Johnsen hadde. Likevel er eg glad for at fleirtalet i komiteen høfleg takkar nei til forslaget hans i dag, for bruk av piggdekk bidrar til å produsere helseskadeleg svevestøv. Piggdekkbruk fører vidare til asfaltslitasje, trafikkfarlege djupe spor i asfalten og vesentleg forkorta levetid på vegdekket. Dette gjeld òg køyring på riksvegnettet, som bl.a. gjennomgangstrafikk på desse vegane. Innkrevjing av piggdekkgebyr er òg i tråd med forureinar betalar-prinsippet, ved at ein betaler for forureining av lufta og for skade som blir påført asfalten som følgje av køyring med piggdekk. Kommunane bruker inntekta frå piggdekkgebyret bl.a. til forsterka vinterdrift, støvdemping og auka reinhald. Dette er noko bilistane har nytte av, og som igjen bidrar til å gjere det enklare å velje piggfritt. Unntak frå betaling av piggdekkgebyr er i dag avgrensa til køyretøy med høge krav til framkome, som f.eks. utrykkingskøyretøy og brøytebilar. Bilar med piggdekk i gjennomgangstrafikk har openbert ikkje tilsvarande behov. Dagens forskrift krev at sonefråsegna skal vere praktikabel for bilistane. Eg meiner det er viktig at ein utformar og avgrensar ei piggdekkgebyrsone på ein slik måte at ein varetar både omsynet til at ordninga skal vere praktisk og la seg handheve og kontrollere, og omsynet til rettssikkerheita til sjåføren. Sonegrensa skal vere tydeleg markert og godt skilta, og det skal vere mogleg å kjøpe dagskort før køyring inn i sona. Dersom riksvegen gjennom sona ikkje er inkludert i sona, vil i prinsippet alle avkøyringar frå denne vegen måtte skiltast med gebyrsone. Ein bilist som berre skal køyre gjennom sona, vil tilfeldigvis kunne kome over på eit anna vegnett og uforvarande kome til å bryte forskrifta. Dette er, sånn eg ser det, problematisk, både for kommunen som skal handheve, og for rettssikkerheita til sjåføren. Eg meiner derfor at kommunane framleis må kunne inkludere riksvegnettet som ein del av piggdekkgebyrsonene for at ordninga skal verke etter si hensikt, og framleis påleggje gjennomgangstrafikken gebyr for bruk av piggdekk – dette for å støtte opp om forureinar betaler-prinsippet, og ikkje minst for å redusere helserisikoen høgt svevestøvnivå skaper, ikkje minst i byane våre.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
At gjennomgangstrafikken ikkje er ein del av byvekstavtalane, synest eg er naturleg med tanke på det målet. Det som er tanken bak byvekstavtalane, er at me skal få flest mogleg over på gange og sykkel, og gjennomgangstrafikken er det ikkje så lett for bypolitikarane i den regionen å gjere noko med. Derfor meiner eg det blir ei anna prinsipiell tilnærming til spørsmålet om piggdekkgebyr. Her betaler ein for forureining ein er med på. Eg vil òg tenkje at om alternativet er at me skulle hatt ei eiga ordning for riksvegane våre, ville det heller ikkje ha vore så praktikabelt. Ikkje minst ville problemstillingane med skilting og føringar på alle typar avkøyringar frå alle riksvegar og moglegheita for å kome inn og ut av piggdekkgebyrsona ha vore problematiske. Eg synest ikkje dei to problemstillingane er dei same, så me vel ulike prinsipp for dei.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Eg har ikkje så lang fartstid som statsråd, men det er inga sak eg har fått så tydelege føringar på, frå fagfolka mine i Samferdselsdepartementet og frå fagmyndigheitene på helsesida, som denne saka, med sterke åtvaringar mot det vedtaket Stortinget no eventuelt skal fatte. Det kjem til å få konsekvensar for trafikksikkerheita, det seier fagfolk på både helsesida og trafikksikkerheitssida. Me har ein nullvisjon for trafikksikkerheit, som me skal markere 20-årsjubileet for i neste veke. Dette er kanskje det sterkaste skotet for baugen for det arbeidet i løpet av dei 20 åra. Det å køyre bil er komplekst. Det kan vere krevjande. Og me veit at demensutfordringane aukar med alderen. Me veit òg at for aldersgruppa 80–85 år er demensutfordringane dobbelt så store som for aldersgruppa 75–79 år, og tredobbelt så store som for aldersgruppa 85–89 år. Det som er tydeleg, er at sjukdom og helse er vesentleg meir utbreidd som medverkande årsak til dødsulykker blant eldre enn i andre aldersgrupper. Med det vedtaket Stortinget her gjer, legg Stortinget eit veldig stort ansvar på nære pårørande i det arbeidet dei må gjere når obligatorisk helseattest vil falle bort. Det blir vist til den svenske rapporten. Eg har lyst til å seie at han har samanlikna førarar med demensdiagnose på sjukehus som kontrollgruppe. Dei fleste som får diagnostisert demens på sjukehus, er allereie så prega av demens at dei køyrer mindre, og det er derfor ikkje rart at ein ikkje fann forskjell i ulykkesrisiko i denne rapporten. Det er altså betydelege svakheiter i den svenske rapporten. Lat meg vise til eit eksempel. Hans Petter er 75 år og har nettopp fornya førarkortet sitt. Med dagens reglar må han fornye førarkortet sitt med gyldig helseattest når han vert 80 år. Han må gå til legen, få ein helseattest og vise han fram på trafikkstasjonen. Det må han gjere kvart tredje år etter fylte 80 år. Dette gir ei sikkerheit for Hans Petter sjølv, medtrafikantane og trafikkmyndigheitene om at helsa er vurdert, og helsekrava er oppfylte. Med dei føreslåtte endringane vil Hans Petter framleis ha førarrett til han vert 90 år, men utan at myndigheitene har noka sikkerheit, slik ein har i dag, for at helsetilstanden er vurdert fram til han er 90 år. Når me samtidig veit at endringane i helsetilstanden aukar jo eldre ein vert, og førekomsten av demens aukar vesentleg frå 80 år, er dette svært bekymringsfullt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Det me veit, er at TØI har gjort forsking, og det dei seier, er at ved dødsulykker som eldre er innblanda i, er helse og sjukdom ein langt større faktor enn for andre aldersgrupper. Så er det gjort endringar her. Men når me går så langt som eventuelt å fjerne kravet, er det sett ei grense ved 80 år. Me veit at demensutfordringa er betydeleg større etter at ein har passert 80 år. I aldersgruppa 80–85 år er det dobbelt så stor demensfaktor som for den aldersgruppa som er fem år yngre. Eg la merke til at representanten Myrli sa i innlegget sitt at testane skal vere for alle. Dei testane som blir brukte i Sverige og Danmark for kognitiv helsetilstand, blir ikkje tatt for alle som blir kalla inn til helsetest. Det er ei vurdering fastlegen gjer i dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Det som var mitt poeng, er at den typen testar som me bruker, kognitive testar, også blir brukte i Danmark og Sverige. Så er det riktig, som representanten Myrli seier, at dei ikkje har obligatoriske testar. Det har ikkje me heller. Me har ein helseattest, og så er det fastlegen som bestemmer om det er behov for å gjennomføre den typen testar. Eg ser at den typen testar kan vere krevjande, men som eg viste med mitt eksempel, kan ein person som blir 75 år, ha sertifikatet fram til ein blir 90 år, utan at helsemyndigheitene har nokon kontroll på det. Det stortingsfleirtalet her gjer, er å leggje eit veldig stort ansvar på dei pårørande, dei næraste, om at dei må følgje opp dette. Me har ikkje noko betre grunnlag for å sikre trafikksikkerheita enn det me har i dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Det er ikkje tvil om at det er blitt gjort faglege vurderingar som ikkje alltid har vore riktige. Eg synest likevel at eg har ei opplysingsplikt overfor Stortinget til å vere tydeleg på at her er dei faglege råda, frå både helsemyndigheitene og trafikksikkerheitsmyndigheitene, krystallklare. Dei anbefaler å ikkje gjere dette vedtaket. Eg legg også merke til at bl.a. i eit forslag frå Senterpartiet og Arbeidarpartiet seier ein at me må sjå på andre kontrollrutinar for å vareta det. Det har me ikkje klart, og det var det som var mitt eksempel. Me får eksempelvis ein del grupperingar som me har hatt gode kontrollrutinar med. Eg kan forstå at for nokre er desse testane krevjande, men det mest krevjande er likevel å vere ein del av trafikkbildet når ein ikkje er eigna til det, og å vere årsak til ei ulykke anten for deg sjølv eller for andre. Når det gjeld demens, veit me òg at den faktoren som er mest krevjande, er når demensen er i ein startfase, når ein ikkje sjølv er bevisst på det, når ikkje omgjevnadene er bevisste på det, og det er derfor denne helseattesten har så stor effekt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Eg synest det er eit godt spørsmål, og eg har lagt merke til at representantar frå både Senterpartiet, SV, Arbeidarpartiet og Framstegspartiet har peikt på at dette er ei krevjande sak. Eg trur også me som går imot endringa, ser at det er ei krevjande sak for dei enkelte eldre. Det blir vår jobb nettopp å følgje opp vedtaket som er gjort, og å sørgje for å greie ut om det er andre, gode kontrollmekanismar me kan sjå på. Det er derfor eg synest det er så krevjande å gå for eit sånt vedtak, slik det ligg føre no. Me burde så absolutt tatt oss tid, både til å sjå effekten av dei endringane me har gjort, og eventuelt greidd ut andre kontrollmekanismar, før me går for eit så alvorleg vedtak. Men eg skal gjere det eg kan for å følgje opp den fleirtalsmerknaden som ligg der, for å sjå på kva løysingar me kan ha. Det er trafikksikkerheita eg er opptatt av, og det som er best for dei eldre.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Det trur eg me har. Eg trur òg at me kan ta lærdom. Eg er heilt sikker på at det finst enkeltpersonar som har opplevd at dette kan vere urimeleg, men eg trur òg at helsemyndigheitene er dei beste til å vurdere helse, og dette er jo eit spørsmål om helse. Men det er òg noko veldig naturleg. Dette er noko som skjer med oss alle, at me blir svekte med alderen. Når det gjeld nettopp det å køyre bil, kan jo trøysta vere at den typen bilar som kjem no, som både blir sjølvkøyrande og har sensorkamera, kanskje gjer at når representanten Fasteraune og eg er i den alderen, er ikkje dette eit problem for oss, for me kan setje oss fullt ut demente inn i bilen og køyre(munterheit i salen) (munterheit i salen)
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
For personar som har epilepsi, er det eksempelvis veldig strenge reglar. Ein må ha hatt eitt år utan anfall før ein i det heile blir vurdert. Ein kan òg få inndratt førarkortet i etterkant av det. Det eg meiner er utfordrande med rapporten frå Sverige, er at ein samanliknar førarar med demensdiagnose som er på sjukehus, og den gruppa med demens er veldig sjuk og køyrer veldig lite bil. Dermed blir ulykkestala ikkje relevante. Det me ønskjer å avdekkje med desse helseattestane, er først og fremst personar som er i ein startfase med demens. Det er nettopp det som er hovudoppgåva til helseattesten – å avdekkje det. Dermed skil tenkinga bak helseattesten vår seg veldig frå det den svenske rapporten i realiteten avdekkjer. Det får me kome tilbake til i det vidare ordskiftet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-02-09:
Eg vil svare på nokre av dei spørsmåla som er komne. Det eine gjeld dei kognitive testane som blir nytta, og som eg òg kan forstå blir opplevde som inngripande. Eg har lyst til å understreke at desse testane berre skal brukast når legen har mistanke om kognitiv svikt, og ikkje som generell screening basert på alder. Det skreiv eg i svaret til Stortinget, og helsemyndigheitene har òg tydeleggjort dette overfor legar og statsforvaltarar etter at aldersgrensa blei heva i 2019. Legen skal altså gjere ei heilskapleg vurdering, og ved tvil kan det gjerast praktisk køyrevurdering hos Statens vegvesen. Men me veit altså at meir enn ein av tre eldre over 80 år har ein mild kognitiv svikt, og det er bl.a. der ein er usikker, at en opplever risikoen som stor. Så til Sverige: Sverige har aldri hatt obligatorisk helseattest, men dei gjennomfører kognitive testar sånn som me gjer det i dag. Danmark bruker òg den typen testar. Dei hadde ein obligatorisk helseattest fram til 2017, da dei avvikla han. Det er for kort tid til å vurdere effektane av det. Det trur eg òg me skal vere bevisste på. Vel Stortinget å gjere dette, vil det jo ta tid før me ser dei alvorlege effektane av det, men det me veit, er at Noreg er i verdstoppen på trafikksikkerheit i dag. Det er ingen som er i nærleiken av oss. Det er ikkje utan grunn, for me har valt å halde eit regime. Me har hatt ein nullvisjon, men med den typen tenking som fleirtalet gjer i dag, vel me på mange måtar å bryte med han. Eg synest Solveig Sundbø Abrahamsen stiller eit veldig godt spørsmål: Kven er det som skal ta over ansvaret? Er det dei pårørande, eller er det fastlegen som skal følgje opp det ansvaret? Det me veit, er at dei einaste kontaktpunkta med eldre bilførarar da blir politi eller kontrollar. Det er det me har. Så er det nokre som peiker på at mange eldre køyrer i Distrikts-Noreg. Ja, men i dei store tala me opplever på trafikksikkerheit no, er det jo meir alvorlege tal i Nordland fylke enn i Oslo. Og til at det er diskriminerande: Det einaste som er sikkert, er vel at denne helseattesten må me alle ta viss me blir 80 år. Det er altså ingen som ikkje opplever å bli diskriminert. Dette er jo noko som gjeld alle. Til slutt vil eg gi honnør til Senterpartiet, som har sett nettopp det heilskaplege perspektivet som eg synest det er all grunn til å ha. At Senterpartiet vel å lytte til dei faglege råda frå både trafikksikkerheitsmiljøa og helsemyndigheitene, fortener dei honnør for.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-02-09:
Det var nok sånn at heller ikke vi i Fremskrittspartiet var helt fornøyd med at regjeringen ikke kom med en kompensasjonsordning som Stortinget hadde gitt klart uttrykk for at man ønsket å få på plass. Statsråden vet at det er noe Fremskrittspartiet er opptatt av at vi trenger, for vi ønsker å ha en luftfart som skal være der også i framtiden. Men jeg har lyst til å spørre statsråden om han er enig med meg i det som gjelder et av forslagene, nemlig forslag nr. 18, der et mindretall i komiteen, Arbeiderpartiet og SV, ønsker å sette en minimumspris på flyreiser. Hele hensikten er at man skal kvitte seg med en del av lavprisselskapene. Men er ikke statsråden enig i at så lenge man bare setter en minimumspris, betyr det at en del faktisk kan ha færre passasjerer, men like gode inntekter? Det betyr at en del av selskapene kan fly med færre passasjerer, og det er vel dårlig butikk hvis man er opptatt av å redusere utslipp? Det kunne vært interessant om statsråden ville sagt noe om hvordan han ser på det, så lenge man bare ønsker å sette en minimumspris, og at det ikke er avgifter til staten eller andre.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-02-09:
For Fremskrittspartiet er luftfarten utrolig viktig, og vi ønsker å ha god infrastruktur på alle samferdselsområder, i hele landet. Men det er jo ikke sånn at alle forslagene som opposisjonen kommer med, er gode. Representanten Myrli sier nå at de bare skal utrede forslag om en minimumspris, og at det kanskje er en dårlig idé. Ja, da kan det hende man skjønner hvorfor man ikke stemmer for forslaget, når det er en grusomt dårlig idé. Det er gøy at statsråden sier at han likte miljøengasjementet mitt. Mitt poeng er at jeg synes det er bra at det er passasjerer på flyene istedenfor at de skal kjøre tomme. Jeg tror det er bra for luftfarten og ikke minst for flyselskapene, men det er nok andre som er mer opptatt av det – jeg tror jeg også sa at det er andre som er mest opptatt av det. Da burde det være bra at det er folk på flyene. Det er interessant å høre representantene fra Senterpartiet, og spesielt ute. Man sa altså for lang tid siden at man ville ha på plass en ordning for Norwegian. Jeg tror at det Norwegian har gjort og holder på med, er veldig bra, for selskapet trengte å gjøre noe med gjelden sin. Men for Senterpartiet er det tydeligvis sånn at man kan stå med bensinpumpa og bare pumpe penger inn på den ene siden som går rett ut på den andre siden, rett inn i obligasjonsselskaper og låneselskaper ute i den store verden, som ikke sikrer og sørger for at vi har norske arbeidsplasser, noe Fremskrittspartiet er opptatt av at vi skal ha i luftfarten. Derfor ønsker vi å få på plass gode ordninger for flyselskapene. Det er viktig. Jeg har også lyst til å si til representanten Myrli at han ikke har fått med seg at det i hvert fall er ett forslag fra opposisjonen som regjeringspartiene støtter. Det er et forslag det er enighet om, nemlig at man nå skal sikre at Stord og Ørland også skal få rutetransport. Det er jeg glad for – spesielt for Stord – for det handler om næringslivet vårt, det handler om muligheten til å få transportert personer til og fra, og for næringslivet betyr det mye. Så er det litt morsomt å høre den omtanken representanten Nævra og SV har. Det er egentlig et parti som gjerne skulle sett at det meste av flytransporten ble borte vekk. Men det er litt sånn at man gjør som mange gjør med hesten sin: Man putter litt mat oppi skåla, og når tiden bare har gått litt, og man har kommet over å bruke så mye penger – som SV nå er for at vi skal bruke for å sikre luftfarten – ja, da skal man ta livet av hesten. Det er en dårlig idé. Fremskrittspartiet ønsker ikke å ta livet av luftfarten. Vi ønsker å ha luftfarten, og vi ønsker å legge til rette for og sikre at vi har en luftfart nå, for vi trenger det med den geografien vi har i Norge. Vi ønsker også at vi skal ha en luftfart som kan være framoverlent, med norske arbeidsplasser i luftfarten når vi kommer forbi pandemien.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-02-09:
Først til representanten Myrli: Hester kan spise av mye rart, de, enten det er skåler, bøtter eller hender, for den sakens skyld – mulighetene er store. Representanten Nævra var opptatt av struts. Nei, jeg liker ikke struts som stikker hodet i sanden, men jeg synes det er grusomt bra at de løper fort, og så trenger de faktisk fly for å fly de også, for de kan ikke fly selv. Den debatten vi har nå, viser at luftfart er viktig. FrP-ere er folk som liker at ting går fort, at det er effektivitet, og at man løser utfordringene i folks hverdag. Jeg hører hva representanten Myrli sier, at han er usikker, og at han vil vurdere, men han mener at det er et sykdomstegn hvis prisene er for lave. Jeg er ikke sikker på om jeg er helt enig i det. Representanten Nævra utfordret også når det gjelder dette med pris. Vi er for konkurranse, og jeg ønsker meg ikke tilbake til den situasjonen som var før, da det var monopol på luftfarten i Norge, og det var svindyrt å fly. Det at vi faktisk har fått konkurranse, har bidratt positivt. Det er nok sånn at Fremskrittspartiet har en litt annen holdning til folk enn en del andre her, som liker å styre og bestemme og fortelle folk hva de kan gjøre, og hva de ikke kan gjøre. Vi tror faktisk på norske innbyggere og norsk befolkning. Mange av de problemstillingene som opposisjonen har fremmet i disse forslagene, som går på dette med arbeidsforhold osv., tror vi faktisk at kundene velger også å ha med seg når man bestemmer seg for hvem man skal fly med, eller ikke fly med. Jeg skjønner at noen andre ikke har den tilliten, jeg synes vi skal ha det. Jeg mener utgangspunktet er at vi skal legge til rette for god luftfart, at vi skal ha norske arbeidsplasser i luftfarten, og at vi skal ha flyselskaper som vi har i Norge. Det er ikke tvil om at flere av partiene på venstresiden som nå viser en stor omsorg for luftfarten, i realiteten ikke har den samme omsorgen når man ser hva man ønsker å gjøre. Også konsekvensene av regjeringens politikk med å øke CO 2 -avgiften betyr høyere priser for å fly i Norge og kan skape forskjellige rammebetingelser for utenlandske og norske flyselskaper. Det er mange forhold her, og derfor er jeg veldig glad for at man nå blir enige om at man ønsker å se hvordan luftfarten også skal være framover. Det er viktig. Hvis jeg glemte å si det i sted, jeg håper jeg sa det: Ja, Stord er viktig, og det er også Ørland. Jeg tror kanskje jeg glemte det, at jeg bare tenkte det i hodet, men glemte å si det. Jeg er definitivt glad for at man nå har kommet fram til en enighet, det har vært viktig å få på plass. Det var nok en liten provokasjon da vi behandlet budsjettet, at vi hadde en felles merknad om Stord med regjeringspartiene, men at den ikke kom på plass. Nå er den kommet på plass, og det er bra.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-02-09:
Jeg synes representanten Tor André Johnsen redegjorde veldig godt for hvorfor dette forslaget er bra. Jeg synes også det er viktig å ha med seg at det er bra med en viss andel – den behøver ikke være høy, men det må være en viss andel – piggdekk, med tanke på is på veien og trafikksikkerhetsperspektivet. Men jeg må bare si at representanten Fasteraune sa det var veldig enkelt å forstå hva man mente med forslaget. Jeg synes ikke det er helt enkelt, for det spørsmålet er jo: Er E18, rv. 3, Ring 2 og Ring 3 definert som gjennomgang, eller er de ikke det? Så det kan bli mye tolkning med forslaget fra Senterpartiet. Representanten Fasteraune sa at Senterpartiet var veldig tydelige og klare på hva de mente om dette med null salg av bensin- og dieselbiler. I oktober i fjor la altså Senterpartiet fram et forslag med 20 punkter for å forsterke klimasatsingen, hvor null salg av bensin- og dieselbiler var ett av de punktene. Det ble plutselig bare borte fra hjemmesiden til Senterpartiet da denne debatten begynte å komme. Fremskrittspartiet har vært tydelige hele veien: Vi ønsker det ikke. Så var det dette med nullutslippssoner i Oslo. Der sier Senterpartiet at de er imot, men de stemmer for i bystyret. Det sier vel at det ikke er så veldig lett å forstå hva de egentlig mener.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-02-09:
Jeg vil takke komiteen for samarbeidet om denne saken. Dette er en viktig sak for veldig mange eldre bilister, som i lang tid har prøvd å gjøre noe for å utvide grensen for når man må framvise helseattest i forbindelse med fornyelse av førerkortet. Jeg regner med at de forskjellige partiene kommer til å redegjøre for sitt syn i saken. Dette er en sak som Fremskrittspartiet har kjempet for i mange år. Det har gradvis blitt endringer. Grensen var 70 år under de rød-grønne. Den ble utvidet til 75 år. John Georg Dale utvidet den til 80 år da han var samferdselsminister. Så har SV nå fremmet et forslag om å utvide og fjerne hele aldersbegrensningen. Det er noe Fremskrittspartiet synes er veldig bra, og vi støtter fullt opp om det. Det er selvfølgelig delte syn, og som sagt regner jeg med at de andre partiene kommer til å redegjøre for sitt syn. For oss handler det om at man bør likebehandle alle – uavhengig av alder. Derfor er vi for det forslaget som SV har fremmet. Fremskrittspartiet har fremmet likelydende forslag tidligere. Dette er bra. Nå blir man kvitt det, og jeg mener at man fortsatt ivaretar trafikksikkerheten på en god måte. Det er helsepersonell som kan ta fra noen førerkortet hvis man ikke er skikket til å ha det. Det skjer i dag, og det skjer ikke bare med eldre – det skjer også med yngre. Men det oppleves av mange som diskriminering. Derfor er det mange som kommer til å bli glad for det vedtaket som Stortinget gjør i dag.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-02-09:
Jeg tror alle er enige om at her er det ting som kan tale både for og imot, men jeg registrerer at statsråden sier det er veldig klare tilbakemeldinger både fra fagmiljøene og fra departementet. Da tør jeg minne om at da vi utvidet fartsgrensen fra 100 km/t til 110 km/t, var det de samme som var veldig bekymret for konsekvensene av en sånn utvidelse. Resultatet er vel ganske klart og tydelig – det skjedde ikke, det man trodde. Det har ikke vært noen markant økning i ulykker fordi man gjorde det. Litt av utfordringen er den kognitive testen, som veldig mange opplever som svært urimelig. Som statsråden sa i stad, er den ikke obligatorisk, men av veldig mange brukes den slik. For alle som er 80 år, eller er over 80 år i dag, blir det foretatt en sånn kognitiv test som en obligatorisk test. Det er kanskje også noe av det som har gjort at denne problematikken blir rar, og veldig mange eldre føler at de blir diskriminert.