Lill Harriet Sandaune (Fremskrittspartiet), 2016-10-11:
Fornyelsen av Kunnskapsløftet skal danne grunnlaget for elevers læring og en aktiv deltakelse i samfunnet vårt. Dette er et langsiktig arbeid som skal sikre kontinuitet for både lærere og elever i framtidens Norge. Ludvigsen-utvalgets to rapporter har sørget for at man har et solid grunnlag å bygge på når man nå har startet på fornyelsen av Kunnskapsløftet. En del av dette arbeidet innebærer også at man må stoppe opp og tenke gjennom alt som faktisk fungerer bra i den norske skolen, samtidig som man erkjenner at samfunnet vårt er i stadig forandring og trenger fornyelse og nytenkning. Læreplanene skal nå fornyes, sånn at de legger bedre til rette for at elevene skal gå i dybden og få en helhetlig og varig forståelse av fagene. Endringene skal bidra til at det blir tydeligere hva elevene skal lære, og at det blir lettere å vurdere elevenes kompetanse. Arbeidet skal sikre bedre dybdelæring, sammenheng mellom fagenes kompetansemål på tvers av fag på samme trinn, bedre progresjon og implementering av fagovergripende kompetanser, der det er naturlig ut fra fagenes innhold. I samarbeid med relevante fagpersoner, organisasjoner, skoler og skoleeiere må det utvikles en strategi for fagfornyelsen som ivaretar bred involvering og tilstrekkelig tid til hvert trinn i prosessen. Fremskrittspartiet mener at det er viktig at det nedsettes læreplangrupper som er bredt og hensiktsmessig sammensatt av lærere med praktisk erfaring fra skolen og andre med faglig og fagdidaktisk kompetanse. Samtidig må det også sørges for at lærerutdanningene involveres i selve arbeidet for å sikre en felles forankring av og forståelse for læreplanene. Som mangeårig lærer i norsk skole er jeg også veldig glad for at det nå skal utarbeides en veiledning til læreplanverket som gir støtte til lærernes planlegging og gjennomføring av undervisningen. Dette vil være med å sikre likhet for elever over hele landet. Skolen skal sørge for kunnskap til alle, og det er derfor viktig at systemet er rettferdig. Elever skal ikke forskjellsbehandles ut fra hvilken del av landet de kommer fra, eller hvilken skole de går på. Det er også viktig at man i dette arbeidet er opptatt av at fagfornyelsen skal bidra til å forenkle lærernes vurderingsarbeid, samtidig som elevenes behov for tydelige og læringsfremmende tilbakemeldinger blir ivaretatt. En tydeligere progresjon i kompetansemålene for fag, og mellom fag, skal også legge forholdene bedre til rette for å gi en mer presis underveisvurdering. Et svært viktig punkt i meldingen er også at regjeringen foreslår å innføre en utdanningsspesifikk del i de yrkesfaglige læreplanene i fellesfagene matematikk og naturfag. Fremskrittspartiet merker seg også at regjeringen skal vurdere om man i norsk, engelsk og samfunnskunnskap skal ha egne yrkesfagsspesifikke deler av læreplanene. Som lærer med praktisk erfaring fra skolen vil jeg si at jeg virkelig håper at regjeringen nå iverksetter arbeidet med en yrkesretting av særlig norsk og engelsk. Vi i Fremskrittspartiet er også glad for at det slås fast at en av skolens oppgaver er å forvalte en nasjonal kulturell arv som alle barn og unge skal få ta del i. At alle får kjennskap til vår norske kulturarv, gjør livet rikere og er en forutsetning for at barn, ungdom og voksne fra andre kulturer kan bli integrert og få et godt liv i Norge. Kunnskap vil være det norske samfunnets viktigste kilde til konkurransekraft, og Fremskrittspartiet er glad for det arbeidet som nå settes i gang med fornyelsen av Kunnskapsløftet.