Leif Frode Onarheim (Høyre), 2002-12-17:
Jeg takker for statsrådens redegjørelse. Det er viktig at det gis en forklaring på den raske prisstigningen vi har hatt på strøm. Det er ikke overraskende at strømprisene har preget nyhetsbildet de senere uker. Prisstigningen har skjedd så raskt og vært så stor at strømregningen for mange har blitt en økonomisk trussel. Det er i forbindelse med strømprisene blitt fremsatt påstander om at liberaliseringen av kraftmarkedet, dvs. innføring av markedspriser, seg selv fører til høyere priser. Dette er selvsagt ikke riktig. Imidlertid er det riktig at hvis det først og fremst er etterspørselen som er overlatt markedet, mens tilbudssiden generelt preges av liten tilførsel av dyr elektrisitet, da vil vi kunne få sterk prisøkning i ekstremt tørre ettersomrer. Utfordringen for Norge, som er en stormakt på energiområdet, er derfor å styrke tilbudssiden i markedet samtidig som det satses på enøktiltak for å begrense veksten i strømforbruket. Statsråden pekte riktig på at vi er en del av et nordisk, til dels et europeisk, kraftmarked. Dette skal kunne dekke opp forbruket i knapphetsperioder i vårt marked, mens vi kan bidra til energiforbruket i nabolandene i andre perioder. Det er imidlertid slik at særlig Sverige, som ligger nær oss, som også statsråden sa, også har hatt unormalt lite nedbør og derfor er i samme situasjon som oss. Annen kraft som importeres, vil i stor grad være basert på kullkraft, noe som ikke er særlig miljøvennlig. Statsråden var også inne på den store variasjonen i produksjonen i det norske vannkraftsystemet. Med en variasjon fra 90 TWh til 150 TWh er det åpenbart at strømleveransene er sårbare for værvariasjoner og lite nedbør. Jeg tror det nå er viktig å ta utfordringen på alvor. Det betyr bl.a. å vurdere nøye og å stimulere til effektivisering av eksisterende kraftverk, vurdere konsesjon til utvidelse og opprustning av vannkraftanlegg slik at de ikke kommer i konflikt med vitale naturinteresser, og gi tillatelse til bygging av mikrokraftverk der det ligger godt til rette for det. Når det gjelder de tre planlagte gasskraftverk som har skapt så mye diskusjon her i Stortinget, så har de fortsatt konsesjon for bygging. Det er opp til eierne selv å vurdere om bygging av ett eller flere av disse prosjekter tilfredsstiller eiernes krav til lønnsomhet. Det er viktig å peke på at det også er nødvendig å se på nettkapasiteten både innenlands og i utlandet for å sikre at det ikke er flaskehalser i dette opplegget. Det satses betydelige midler på å få utviklet nye fornybare energikilder. Det er mange interessante prosjekter. Men jeg tror at vi skal være så realistiske at vi innser at slike prosjekter ikke vil kunne tilføre nødvendige mengder elektrisitet i de aller nærmeste år. Det er nok sannsynlig at fossile energibærere vil måtte spille en stor rolle i vår kraftforsyning i en god tid fremover. Derfor er forskning og utvikling av ny teknologi for å redusere utslippsproblemene i eventuelle gasskraftverk så viktig. Det kan synes urealistisk å komme frem til økonomisk gjennomførbare prosesser på dette området innenfor akseptable tidsrammer. Heldigvis viser historien oss at dyktige forskere plutselig kan se lyset, og komme opp med uventede løsninger. Det må være lov å være litt optimistisk. Vi kan ikke vente på slike gjennombrudd, men starte planleggingen av ny kapasitet så raskt som mulig. Jeg slutter meg for øvrig til statsrådens redegjørelse.