Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2007-10-04:
«Menneskene er samfunnets viktigste ressurs. Derfor er satsing på barn, utdanning og forskning noe av det viktigste vi som samfunn kan gjøre. Både for å gjøre samfunnet rikere, men også for å gjøre menneskenes liv bedre.Regjeringen har som en av sine viktigste prioriteringer å satse på utdanning og kunnskap.» Det er knakende godt sagt, men det er ikke mine ord, selv om jeg er enig i hovedinnholdet i dem. Sitatene er fra Soria Moria-erklæringen. Trontalen bar dessverre ikke bud om at det skal satses sterkt på utdanning og forskning i tiden som kommer, til tross for at Norge ligger dårligst an på forskningssiden i Norden. Når kunnskapsministeren blir utfordret på årsaken til at vi nå har en lavere andel av BNP som går til forskning, svarer han at veksten i BNP er så stor. Det er riktig at vi har stor vekst i BNP i Norge, men det forklarer ikke hvorfor Norge er så svakt i forhold til våre naboland – både i andel av BNP og i kroner. Mens Norge i 2005 brukte 30 milliarder kr, eller 1,53 pst. av BNP, på forskning, brukte Danmark 40 milliarder kr, som tilsvarer 2,4 pst. av BNP, Finland 49 milliarder kr, som tilsvarer 3,5 av BNP, og Sverige 99 milliarder kr, som tilsvarer 3,9 pst. av BNP. Senere budsjetter har overhodet ikke rettet opp dette. Denne regjeringen evner altså ikke engang å konkurrere med våre nærmeste naboer om forskning og utvikling, og da blir det tynt å hevde at utdanning og forskning skal være et av de viktigste satsingsområdene for Regjeringen. Norge ligger håpløst langt etter nabolandene når vi ser på hvor mye vi bruker på forskning i forhold til BNP, sier Egil Kallerud fra NIFU STEP til Aftenposten 2. oktober i år. Når Regjeringen så tirsdag stolt meldte til Stortinget at forskningsinnsatsen er betydelig styrket, så er det faktisk feil! Riktignok er det en nominell økning i forskningsinnsatsen på 923 mill. kr, men i reelle forskningskroner, altså korrigert for kostnadsvekst, er dette ingen satsing i forhold til 2006. Derfor ble jeg ganske overrasket over at Arbeiderpartiets tidligere finanspolitiske talsmann, nå parlamentarisk leder, Hill-Marta Solberg, i sitt svar til meg tidligere i dag ikke visste forskjellen på nominell og reell økning av budsjettet. Det blir ingen økt forskningsinnsats dersom en ikke bevilger mer enn det som skal til for å fylle opp kostnadsveksten. Derfor er det ikke så vanskelig å vise at det ikke har skjedd noen satsing på forskningen med denne regjeringen. Det er bare å forholde seg til reelle tall. Det er bekymringsfullt at Regjeringen på den ene siden hevder viktigheten av forskning, mens den på den andre siden ikke forholder seg til verken økte bevilgninger reelt sett eller sammenlikner forskningsinnsatsen med andre land. Norge er dårligst i Norden. Regjeringen gjør ingenting. Universitetene har fått trangere kår etter at regjeringsskiftet trådte i kraft i 2005. Og for å være konkret – for vi snakker ofte i overordnede rammer fra denne talerstolen – vil jeg vise til konkrete kuttforslag ved juridisk fakultet ved Universitetet i Oslo som er foreslått for 2008. Der er det vedtatt en redusert timeramme for fagkurs, færre valgmuligheter i valgfag, færre timer i kriminologi og rettssosiologi, utsatt prøve tilbys ikke, og, verst av alt, eksamenstiden reduseres fra åtte til seks timer på 1.–4. avdeling og fra seks til fire timer på valgfag. Det må med respekt å melde være ganske kraftig i strid med Klunglands naturlov, som ble presentert her tidligere i dag. Dette vil ha store konsekvenser for studentene. Det rammer alle. Jeg vil gjerne se dem som hevder at en kan få en bedre oversikt over kunnskapsnivået gjennom et studium ved å redusere eksamenstiden fra noe som allerede er kort, til noe som er vesentlig kortere. Det er altså ikke sant at denne regjeringen satser på kunnskap og forskning. Til slutt vil jeg benytte anledningen til å gjøre noe det sjelden er grunnlag for, og det er å takke Verdens Gang. I dag har de nemlig et stort oppslag i sin avis som viser hvordan de ulike ungdomsskolene plasserer seg i forhold til eksamensresultater – det til tross for at denne regjeringen har satt sin prestisje inn på at det ikke skal foregå rangering av skoler basert på faglige resultater. Jeg tror det er viktig at Verdens Gang har et tilsvarende oppslag hvert halvår, slik at alle skolene får se hvordan det ligger an med det faglige nivået, og hva som skal til for at de skal bli bedre. Så for en gang skyld gjør ikke VG bare en god jobb, men de gjør en utmerket jobb, som Regjeringen burde ha gjort. Jeg oppfordrer VG til å holde fokus på å rangere skolene, slik at skolene selv får vite hvordan de ligger an. De skolene som ligger dårligst an i denne undersøkelsen, er også positive til å få vite hvor de ligger. Her er det en sterk oppfordring både fra oss og fra VG til Regjeringen.