Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-05-03:
Jeg vil også starte med å takke forslagsstillerne for å sette en veldig viktig sak på dagsordenen. Dette er et tema som Stortinget kommer tilbake til mange ganger, og det er veldig bra. For selv om det totale arbeidsmarkedet er ryddig og godt og hovedsakelig fungerer veldig bra – de aller fleste har det bra på jobb – vet man at sosial dumping og useriøse aktører dessverre også er en del av det markedet. For Kristelig Folkepartis del har vi gjennom budsjettforhandlingene, gjennom representantforslag – det ble vel behandlet i finanskomiteen – og også i andre sammenhenger vært opptatt av tiltak som kan sikre et anstendig arbeidsliv og bekjempe at sosial dumping og useriøse aktører får lov å vokse fram. La meg understreke – det står også i merknadene – at handlingsplanen som regjeringa har utarbeidet mot arbeidslivskriminalitet, er veldig god. Den har fått god kritikk, og det synes jeg er veldig bra. Gjennom budsjettforliket i fjor høst framforhandlet vi at det skulle bygges enda flere arbeidslivskriminalitetssenter, og i går – dette var det vel Heggelund som sa – ble det femte åpnet i Trondheim. Uansett har vi sett god effekt av de sentrene og at det sannsynligvis er behov for enda flere av dem for å bedre samarbeidet for å bekjempe de useriøse aktørene på markedet. Denne regjeringa og flertallspartiene har også gjort en stor innsats for å bekjempe menneskehandel. Menneskehandel er noe som grenser opp mot sosial dumping, iallfall er det tilfeller der det går fra sosial dumping og over til at en rett og slett kan bli dømt for menneskehandel. Derfor er det satt i verk flere tiltak på justissida som også vil ha positiv virkning for å bekjempe de useriøse bedriftene. Vi sitter jo ikke i komiteen, så jeg tar en kjapp gjennomgang av de forslagene vi ønsker å støtte. Vi kommer til å støtte forslag 1 og 2. De handler om skjerpede krav til det offentlige som innkjøper. Vi mener det er viktig at det offentlige går foran med et godt eksempel. Det er mange tilfeller der de gjør det i dag. Forslag 1 viser til Telemarks-modellen. En kunne også vist til Oslo, som har gode rutiner, men som man ser av forslaget som er utarbeidet av mindretallet i komiteen, viser en til seriøsitetsbestemmelsene som er framlagt av Difi, KS, BNL og Fellesforbundet. Dette er retningslinjer som er utarbeidet av partene i arbeidslivet, og derfor synes jeg det er viktig – når jeg leser statsrådens svar, ser jeg heller ikke noen veldig sterke innvendinger, kanskje en mener at det bør løse seg selv – at en fortsetter presset på at dette arbeidet må fortsette, i alle kommuner og i det offentlige, sånn at en kan ha best mulige retningslinjer for innkjøp. Det mener vi er viktig. Forslag 2 er å innføre solidaransvar for offentlige byggherrer. Det støtter vi også. Selv om ikke det er blitt brukt så mye siden innføringa av solidaransvar i 2010, viser en evaluering fra Fafo at ordninga har vært disiplinerende for de store entreprenørene. Selv om det ikke har blitt brukt ofte, har det vært effektivt der det har blitt brukt. Enten har hovedentreprenøren betalt, eller så har hovedentreprenøren presset underleverandøren til å betale. Mange av arbeidsgiverne som var kritiske da det ble innført, har nå mildnet, ifølge Fafo. De sier også at flertallet av ledere innen bygg nå mener at solidaransvar hindrer useriøsitet. I dag stopper det jo med hovedentreprenøren. Byggherren stilles ikke ansvarlig for lønns- og arbeidsforhold hos leverandører, og derfor mener vi at det kan knyttes til større kontrakter og offentlige byggherrer. Det er nettopp det forslaget gjør. Når det er så gode erfaringer med ordninga som vi ser, taler det for utvidelse. Jeg ser heller ikke at statsråden argumenterer mot det, men at en videreutvikling av reglene må gjøres i tett samarbeid med partene i arbeidslivet. Det er jeg helt enig i, det forutsetter jeg også skal skje, så vi støtter det. Det tredje forslaget vi ønsker å støtte, er forslag 8. Det handler om å utrede «muligheten for å gi næringsforbud for aktører som gjentatte ganger alvorlig bryter allmenngjøringsloven». Jeg opplever at regjeringa er enig i det, men vil ha det utredet. Det er akkurat det forslaget går ut på, nemlig å få det utredet, og derfor støtter vi også det forslaget.