Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-05-29:
En kan oppleve og føle ganske mye her i livet, men enhver regjering vil bli målt på hvordan en evner å håndtere kriser og alvorlige hendelser i samfunnet vårt. Samfunnssikkerhet er samfunnets evne til å verne seg mot og å håndtere hendelser som truer grunnleggende verdier og funksjoner, og som setter liv og helse i fare. Slike hendelser kan være utløst av naturen, være et utslag av tekniske eller menneskelige feil eller bevisste handlinger. Arbeidet med samfunnssikkerhet involverer kommuner, fylkesmenn, direktorater, nasjonale faginstanser, departementer og ikke minst regjeringen. De fire grunnleggende prinsippene ansvar, likhet, nærhet og samvirke må og skal ligge til grunn for dette arbeidet. De tydeliggjør aktørers ansvar og legger føringer for samarbeid og håndtering av ulike hendelser i samfunnet vårt. Samfunnssikkerhetsarbeidet består av flere ledd, ofte omtalt som en kjede. I denne kjeden inngår kunnskapsoppbygging, forebygging av og beredskap ved hendelser, håndtering av og gjenoppretting etter hendelser og ikke minst læring etter hendelser og øvelser. Komiteen har understreket i sin innstilling at arbeidet med samfunnssikkerhet må være systematisk, hvor det er viktig å ha kunnskap og kjennskap til svakheter og styrker innenfor alle ledd i samfunnssikkerhetskjeden. Gjennom bedre kunnskaps- og erfaringsbasert planlegging gjør en arbeidet mer målrettet og effektivt. Det er alltid de operative ressursene, som brann- og redningspersonell, polititjenestepersonell og ambulansepersonell, som sammen med Redningshelikoptertjenesten og Redningsselskapet utgjør samfunnets planlagte operative beredskap, og som ved behov, i samarbeid med bl.a. Sivilforsvaret og frivillige organisasjoner, utgjør de operative ressursene ved ulykkesstedet, eller utfører redningsaksjoner for mennesker i nød rundt omkring i landet vårt. Sammen med Forsvaret utgjør disse operative ressursene spydspissen i arbeidet med samfunnssikkerhet. Et trygt og motstandsdyktig samfunn krever samarbeid og felles innsats. Det handler om vår evne til å mobilisere raskt, ta ansvar og iverksette tiltak. Evnen til å respondere raskt påvirkes av hvilken kultur vi har for å ta ansvar og bidra i fellesskapet. I kombinasjon med kunnskap og kjennskap til lokale forhold vil en håndtere og begrense skadevirkninger som f.eks. flom, ras og brann m.m. Samfunnets motstandsdyktighet kan ikke etableres en gang for alle, og den er ikke konstant. Arbeidet med å utvikle og styrke samfunnets motstandsdyktighet er en kontinuerlig prosess. Flertallet i komiteen, bestående av Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet, vil vise til at regjeringen har gitt DSB i oppdrag å legge fram forslag til ny dimensjoneringsforskrift som er tilpasset et større brannsamarbeid, og ny utdanningsmodell for brann- og redningspersonell. Blant kravene som skal vurderes innført, er ledelse på heltid for brannsjef osv. Det samme flertallet vil understreke betydningen av at alle som jobber heltid og deltid i brann- og redningsvesenet, har god kompetanse og får tilbud om etter- og videreutdanning. Samtidig må vi legge til rette for å opprettholde god rekruttering for deltidsmannskapet, som utgjør en viktig og god ressurs i beredskapsarbeidet i hele landet. Flertallet vil understreke at brann- og redningstjenesten er et kommunalt ansvar.