trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Etter anmodning fra Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne holdt justisministeren en redegjørelse for Stortinget 2. juni 2015 om midlertidig bevæpning av politiet. I den forbindelse uttalte statsråden at han i sitt arbeid med spørsmålet om midlertidig bevæpning naturligvis hadde «lagt til grunn at norsk politi skal være ubevæpnet», og at den midlertidige bevæpningen var svar på det som var en ekstraordinær situasjon. Komiteen vil understreke at det aldri før i norsk historie har vært innført midlertidig bevæpning i et så stort omfang over så lang tid som vi nå ser. Vi har siden 21. november 2014 hatt en «ekstraordinær» situasjon som har krevd ekstraordinære tiltak. Jeg vil minne om at komiteens flertall har understreket viktigheten av at situasjonen med midlertidig bevæpning ikke glir over i en vedvarende bevæpning, som også er i tråd med hva et enstemmig storting vedtok i forbindelse med behandlingen av Dokument 8:34 S for 2014–2015. Komiteen merker seg at det er ulike politifaglige syn på om bevæpning er et hensiktsmessig virkemiddel i lys av trusselsituasjonen høsten 2014. I St.meld. nr. 42 for 2004–2005 – Politiets rolle og oppgaver – er det tydelig uttrykt at regjeringen ønsker å videreføre ordningen med et ubevæpnet politi i Norge. I diskusjonen om politiet skal være bevæpnet eller ikke er «tillitsskapende» og «konfliktdempende» stikkord for å betegne effekten ubevæpnet politi har overfor publikum. I forbindelse med behandlingen av Prop. 61 LS for 2014–2015 – nærpolitireformen – var Arbeiderpartiet opptatt av dette skulle bli en kvalitetsreform med det formål å utvikle et kunnskapsbasert og effektivt politi med evne til kontinuerlig forbedring og utvikling. Komiteens flertall har merket seg at statsråden har gitt uttrykk for at han vil ha en offentlig utredning om permanent generell bevæpning av politiet, noe som Arbeiderpartiet støtter. Vi vil understreke at sammensetningen og mandatet for en slik utredning må ha bred troverdighet både faglig og politisk. Jeg vil avslutningsvis peke på de negative konsekvensene som den midlertidige bevæpningen har hatt med tanke på vådeskudd og politifolk som har kviet seg for å gå inn på utesteder i frykt for å bli fratatt tjenestevåpenet, bl.a. Med det alvorlige bakgrunnsteppet vi har knyttet til disse spørsmålene, vil jeg ta opp forslagene fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, hvor vi ber regjeringen komme tilbake til Stortinget for å gjøre tydelig rede for hvilke vurderinger som vil vektlegges ved en eventuell midlertidig bevæpning, hvordan Stortinget i større grad kan involveres i framtiden, og hvordan regjeringen på en bedre måte kan sikre systematisk informasjon om direkte og indirekte negative konsekvenser av bl.a. midlertidig bevæpning. Arbeiderpartiet vil også stemme for SVs forslag nr. 2 i Representantforslag 9 S, hvor det står: «Stortinget ber regjeringen sikre at politiet har relevant og nok trening, at vådeskudd eller andre episoder følges opp og rapporteres og at nødvendige tilpasninger i våpeninstruksen gjøres for å unngå slike episoder.»
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Politiet utøver makt på vegne av samfunnet. Hvordan man bruker de ulike maktmidlene, taktikk og metodikk, er fag, men hva slags makt man kan bruke, er et demokratisk spørsmål, som må være underlagt folkevalgt styre. Politidirektoratet sa i sin høringsuttalelse 5. desember 2014 om ny våpeninstruks for politiet at de prinsipielt mente at man bør vente med å innføre en hjemmel for å kunne beslutte generell bevæpning, og at dette må utredes nærmere. Jeg er derfor glad for at statsråden har besluttet at det skal utarbeides en NOU om dette spørsmålet, og at dette må utredes på en skikkelig og grundig måte. Mitt spørsmål er da: Hvordan vil statsråden sikre at mandat og sammensetning har stor troverdighet hos alle parter, og når blir dette arbeidet iverksatt?
Charlotte Spurkeland (Høyre), 2015-12-17:
Med denne regjeringens forslag til budsjett for 2016 fortsetter opptrappingen på justisfeltet. Det blir flere politifolk i gatene, og det er nye fengselsplasser som skal bygges ut. Fra neste år settes nærpolitireformen i gang. Dette betyr mer politi ute i felten. Med nye arbeidsmetoder, som å satse mer på etterforskning på stedet, får også politiet smartere måter å jobbe på, og vi som samfunn kan forvente bedre kvalitet på politiets arbeid. 100 mill. kr til modernisering av IKT i politiet i forslaget til budsjett er også en del av dette. Det har tidligere vært et paradoks at nyutdannede politistudenter ikke har fått seg jobb. Dette gjør regjeringen noe med, og det sier seg selv at det er smart at de, når samfunnet har brukt ressurser på å spesialutdanne folk til en type jobb, faktisk får jobb innenfor dette. Over 1 000 nye stillinger er av denne regjeringen opprettet for å sikre disse en relevant jobb. Årets budsjett har overskriften arbeid, aktivitet og omstilling. Regjeringens tiltakspakke forsøker å bøte på noen av de utfordringene nedgangen i aktiviteten har hatt, særlig for Vestlandet. For justissektorens del kommer dette til uttrykk gjennom økt vedlikehold på fengslene. For Bergen fengsel utgjør dette 25 mill. kr og for Åna fengsel det samme. Kriminalomsorgen vokser med omkring 9 pst., og det gir rom for utbygging av nye fengselsplasser. De fengselsplassene som Norge nå leier fra Nederland, gjør at vi har bedre soningskapasitet. Det er viktig at personer som venter på å få sone sin dom, får gjort det så fort som mulig, sånn at de får gjort opp for seg og kommet videre med livene sine. Plassene i Nederland bidrar til dette. Budsjettdebatten bør også være tiden for å se litt lenger fram enn bare akkurat neste år, for selv om det er veldig mye bra som ligger på justisfeltet i budsjettet som vi vedtar i dag, er det ting vi kan bli bedre på. Å sørge for at de personene som får sine liv satt på vent i fengsel, enten det er i Norge eller i Nederland, får rehabilitert seg på en enda bedre måte enn i dag, er noe vi alle kan tjene på. Vi må se framover og jobbe for at hver enkelt er best mulig rustet til å bli en del av samfunnet igjen etter sin soning. Som vararepresentant her ønsker jeg til slutt å takke komiteen for å ha tatt pent imot meg denne høsten. Det er selvsagt en glede da å få avslutte det ved å være med på å vedta et strålende justisbudsjett.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Jeg skal ikke engasjere meg i hvor administrasjonsstedene for de nye politidistriktene skal lokaliseres, men jeg har sterke oppfatninger om navnene på de nye politidistriktene. Når det har vært snakk om at noen av politidistriktene skal gis navn etter himmelretninger, har jeg – med all respekt – trodd at det var arbeidstitler i arbeidet. Noen politidistrikter får nå navn etter fylker, når de dekker et fylke – det er fornuftig. Andre får navn etter den regionen de dekker, f.eks. Innlandet – også fornuftig. Men så er det altså noen som skal ha navn etter himmelretninger, og der må jeg si jeg får problemer. Når man skal kalle et politidistrikt for politidistrikt Øst, må jeg virkelig spørre hva det betyr, og særlig når det er fire–fem andre politidistrikter som dekker områder i landet som ligger lenger øst enn politidistrikt Øst. Dette høres nesten litt sovjetisk ut, hvor man kunne kalt det politidistrikt 1, 2, 3, 4, 5 osv. Jeg har i all vennlighet tillatt meg å tilskrive både Politidirektoratet, Justis- og beredskapsdepartementet og Stortingets justiskomité med en sterk anbefaling om at vi bruker navn på geografiske enheter som fra før er kjent. Å kalle et politidistrikt for Øst er intetsigende, det er misvisende, og jeg vil til og med si ganske fremmedgjørende. Politidistrikt Øst er en sammenslåing av politidistriktene Romerike, Follo og Østfold. Det er en geografisk enhet som vi første gang fikk se i 1969, da vi fikk det nye bispedømmet Borg bispedømme – altså Østfold fylke og Akershus fylke unntatt kommunene Asker og Bærum. Da har vi en geografisk enhet som vi har navnet Borg på, og derfor har jeg tillatt meg å foreslå at politidistriktet bør hete Borg politidistrikt. Det sier noe. Det sier iallfall langt mer enn å kalle et politidistrikt etter en bestemt himmelretning. Navnet har avstedkommet mange henvendelser fra folk i politiet. Jeg skjønner at spørsmålet om navnene på politidistriktene også engasjerer i politiet. Så det er rett og slett en meget vennlig henstilling til justisministeren om at han og departementet og Politidirektoratet kan se på navnene på nytt. Politidistrikt Øst bør bli Borg politidistrikt.
Ingjerd Schou (Høyre), 2015-12-17:
Det hørtes ut som komiteen hadde vært meget slem mot et mindretall i komiteen som ikke fikk uttrykt hva man egentlig mente. Mot jul skal man jo forsøke å være snill – det er noen som av og til spør om det fins noen snille her. Da må jeg si at Arbeiderpartiet, som ga til kjenne dette synspunktet, nok peker tilbake på seg selv, fordi det handlet i grunnen ikke om å være snill eller om manglende raushet eller noe som helst, det handlet om Stortingets forretningsorden. Komiteen hadde altså avgitt innstilling. Vi sendte den til foreleggelse for justis- og utenrikskomiteen og fikk den tilbake. Så oppdaget et mindretall i komiteen at de hadde kommet til å være litt for rause med noen småord som roste regjeringen unødvendig. Dette kalles ikke manglende raushet, det kalles å følge protokoll og å følge forretningsordenen. Det er ikke første gang det skjer, det skjedde også i den forrige regjeringens tid, og forretningsordenen er på dette punktet ganske klar. Så det handler ikke om manglende raushet, men det handler om å følge det som ligger til grunn i forretningsordenen. Man endrer ikke tekst når man får tilbake noe man har hatt på foreleggelse. Det ville vært å endre det grunnlaget som de som fikk seg dette forelagt, skulle se på. Flertallet i komiteen mener at regjeringen har håndtert flyktningkrisen raskt og effektivt, for etter at ankomsttallene begynte å stige allerede i juni, fremmet regjeringen en tilleggsproposisjon med økte bevilgninger allerede 18. september 2015. Mens noen fortsatt ropte på samtale og dialog, var tiltakene til stede. Siden den gang har det blitt fremmet et tilleggsnummer til statsbudsjettet for 2016 nettopp for å ta høyde for de mange økte ankomstene samt et flyktningforlik i Stortinget om innstramninger i asylpolitikken og endringer i utlendingsloven for å sikre raskere returer og en mer effektiv håndhevelse av situasjonen. I tillegg kommer alle de grepene som har vært helt nødvendige, og som regjeringen har gjort fortløpende, som nye ankomstsentre, kampanjer i sosiale medier, midlertidige grensekontroller og midlertidige endringer i plan- og bygningsloven nettopp for å få en raskere opprettelse av nye mottak. Og – det virker. Nå skal jeg omtale ett spesielt forhold, og det er det som går på våre naboland, fordi vi også er under sterk innflytelse av det som skjer der. Det er viktig at regjeringen følger nøye med på hvordan våre naboland til enhver tid håndterer sin nasjonale asylpolitikk. Vi har også merket oss at det er iverksatt ytterligere innstramningstiltak nettopp på det som går på grensekontrollene – ferjeruter til og fra Norge og det europeiske kontinentet – og at grensekontrollene også vil omfatte andre grenseoverganger der hvor det er hensiktsmessig.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Det burde i utgangspunktet ikke være behov for å ta ordet i denne saken, i og med at realitetene i dette forslaget er håndtert i asylavtalen av 19. november, slik det også ble nevnt. Det er imidlertid slik at flertallet i komiteen, med begrunnelse i formalia, nektet mindretallet å justere, gå inn og ut av merknader og forslag, da denne saken skulle avgis i komiteen. Derfor er det behov for å gjøre noen presiseringer fra Arbeiderpartiets side. Men det må være lov å si at jeg nok er litt overrasket over flertallets prinsipprytteri på formalia. Situasjonen på asylfeltet er krevende. Det fordrer etter vår mening et bredest mulig politisk samarbeid og fleksibilitet. Fra Arbeiderpartiets side har det vært viktig å sørge for at regjeringen har nødvendige fullmakter fra Stortinget for å kunne håndtere situasjonen. Derfor bidro vi også til at endringen i utlendingsloven kunne hurtigbehandles her i Stortinget i høst. Jeg registrerer nå at rausheten ikke er helt gjensidig. Så til saken. I innstillingen er det henvisning til asylavtalen som ble inngått 19. november. Komiteens bruk av ordet «allerede» indikerer at det var tidlig, og det var det ikke. Arbeiderpartiet stiller seg ikke bak bruken av ordet «allerede», rett og slett fordi den avtalen kunne vært inngått tidligere dersom Fremskrittspartiet ikke hadde brukt dyrebar tid på interne avklaringer og seminarer. Det er dessuten slik at en rekke av punktene i asylavtalen er punkter der regjeringen allerede hadde eller har fullmakter til å handle, noe de både kunne og burde ha gjort på et tidligere tidspunkt enn 19. november. Det handler ikke minst om nødvendige ressurser i form av saksbehandlere og politi som burde vært på plass, som sagt, langt tidligere. Arbeiderpartiet skal også stå som medforslagsstiller sammen med Senterpartiet i forslaget om å forsere arbeidet med bygging av ny grensestasjon på Storskog. Det påligger regjeringen et stort ansvar for å skjære igjennom, avklare at ny grensestasjon skal bygges, sette frist for å planlegge ferdig og sikre oppstart av byggeprosjektet i 2016. Høstens akutte situasjon med stor tilstrømming av asylsøkere har jo nesten flombelyst behovet for et nytt bygg, og i tillegg har situasjonen vist en regjering som gjennomgående har vært på etterskudd med nødvendige tiltak og ressurser. Nå må vi klare å ha minst to tanker i hodet samtidig: både håndtere dagen i dag og forutse de behovene vi har i årene som kommer. Grensestasjonen er svært viktig som en del av infrastrukturen også i det norsk-russiske samarbeidet. Derfor er det nødvendig og viktig å få tatt beslutningen nå i høst, sånn at vi ikke kommer ytterligere på etterskudd med oppgaven.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Ja, for min del skal hun få den slakken. Jeg vil ønske statsråden velkommen til Stortinget som ny innvandrings- og integreringsminister – gratulerer med utnevnelsen. Jeg hørte med interesse på det statsråden sa, og på hvor stor vekt man nå legger på raske returer, et strømlinjeformet returarbeid. Det er vi enige om er viktig. Men jeg kunne tenke meg å høre med ministeren, som også har «integrering» i sin tittel: Bosetting av flyktninger, som også har kommet inn over Storskog, blir en viktig oppgave i månedene og årene som kommer. Det skal bosettes et stort antall mennesker ute i kommunene, og statsministeren oppfordrer til dugnad for at vi skal lykkes. I går landet altså seks partier her på Stortinget en avtale om integrering. Da må jeg bare spørre statsråden hvordan hun vil gripe an og gå i gang med jobben med tanke på det som ble landet i går.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Vi håper også at det blir et konstruktivt og godt samarbeid for å løse de utfordringene som er der. Jeg takker for svaret. Jeg vil bare følge opp med å spørre ministeren: På hvilken måte ser hun for seg å gå ut til landets kommunestyrerepresentanter, fra alle partier, slik at regjeringens dugnadsoppfordring blir fulgt opp der ute på en god måte? På hvilken måte vil den nye ministeren vise politisk lederskap for bosetting og integrering?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Det begynner å bli til tider litt kjedelig å høre på representanten Keshvari når han her oppe gang etter gang slumser sammen fakta og påstander i en røre som passer ham selv i det øyeblikk han står i. Det begynner å bli kjedelig. Jeg håper representanten Keshvari kan finne nye tekster gjennom julehelgen. Det er slik, enten man liker det eller ikke i Fremskrittspartiet: De har nå finansministeren, som kan være med og bidra til en løsning. De har justisministeren, som kan være med og bidra til løsning. De har også innvandrings- og integreringsstatsråden, som skal være med og bidra til løsning. Det hadde vært mye mer konstruktivt om Keshvari hadde brukt litt av gløden han viser her oppe, til å snakke om de viktige tingene som vi vet vi skal løse sammen: bosetting og integrering. Hører jeg ham snakke med glød om det, med innsikt om det, med formål om å bidra konstruktivt? Nei, jeg hører ikke det. Jeg hører det motsatte, og det begynner å bli litt kjedelig. Jeg håper han kan tenke over det når julen nå kommer. Jeg vil si til representanten Schou at man kan kanskje gjemme seg bak en strikt forretningsorden, men jeg påstår fremdeles at det i det komitémøtet ville vært mulig å få foretatt de endringene. Jeg vil presisere at Arbeiderpartiet kommer til å stemme for det forslaget som representanten Greni tok opp.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Det er tydeligvis en vidde av avstand mellom hva Sametingets representanter selv oppfatter er god tilgang, og det statsråden mener er god tilgang. Det får vi ta til etterretning. Et flertall i komiteen viser i merknadene til at å bevare og utvikle samisk språk er viktig. Så vises det i meldingen til – som vi var inne på – at sørsamisk er klassifisert som alvorlig truet. Hvordan mener statsråden, når han nå legger ned Sameskolen i Midt-Norge, at det vil bidra til å løfte sørsamisk språk og gjøre det mindre truet?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Det er statsrådens selv som står fremst i køen for å økse Sametinget og Sameskolen. Jeg synes han bare skal innrømme at det ikke var politisk vilje til å finne de 3,3 mill. kr som kunne reddet skolen i Hattfjelldal. Nå så jeg noen av de elevene ute på bakken her i går, for jeg var ute sammen med dem og hørte på dem, og jeg så ikke statsråden der. Når det gjelder konsultasjonsavtalen, skriver man i årsmeldingen fra Sametinget at man er misfornøyd med hvordan den følges opp fra regjeringen. Da har jeg lyst til å spørre statsråden om han merker seg det, om han tar til seg det, og om han forsøker å gjøre det bedre – altså følge opp den avtalen bedre, slik at man får en konsultasjonsavtale som begge parter mener fungerer bra, og ikke bare den ene parten.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Jeg hørte da statsråden tok ordet, at han åpnet med å si at regjeringen arbeider for å utvikle samisk språk og samfunn. Jeg må få lov til å spørre en gang til: Kan statsråden forklare hvordan han mener at en nedlegging av Sameskolen i Hattfjelldal bidrar til å utvikle samisk språk og samfunn?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Det må være lov å si at man kan være litt skuffet når vi hører debatten og hører alle som snakker veldig fint om samisk språk. Det er slått fast av en rekke representanter at vi for så vidt er enig i Unescos uttalelse om at sørsamisk er et alvorlig truet språk. Allikevel klarer ikke dette brede flertallet å si at vi legger 3,3 mill. kr på bordet, vi redder denne skolen. Det er veldig synd, når jeg oppfatter at det er et faktisk flertall her i salen som mener at det ville vært klokt, nyttig og fornuftig – og så skal ikke Norges nasjonalforsamling klare å få til dette. Det er en snodig situasjon. Jeg kunne tenke meg at statsråden kanskje kunne kommet opp og sagt at etter å ha tenkt seg litt om vil han gå til sin kollega Røe Isaksen i morgen og si at nå må vi sette oss ned, ta en kopp kaffe – vi rydder opp i dette. Det ville tjent statsrådene til ære, og det ville vært en nyttig og flott julepresang til dem som bruker skolen i Hattfjelldal.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
Jeg vil takke representanten Lundteigen for hans svar. Men det endrer ikke på realiteten når det gjelder hva som har stått, og hva som har vært uttalt. La meg få lov til å referere fra et oppslag på NRK.no fra 4. november 2015: «Strømmen av flyktninger og migranter setter daglig nye rekorder. Tirsdag var det 196 mennesker som kom til Storskog for å be om beskyttelse i Norge. Svaret fra stortingsrepresentant Per Olaf Lundteigen(Sp) er å langt på vei stenge grensa. Ingen skal få komme inn hvis de ikke har visum.» (Sp) Det er den typen oppslag som er direkte motstridende i forhold til de tingene Lundteigen har uttalt tidligere, og jeg synes det var greit å få en oppklaring i det. Når det gjelder representanten fra Arbeiderpartiet, skjønner jeg godt at det er kjedelig å få gjentatt fakta om hvordan Arbeiderpartiet har holdt på i denne sal og i mediene i løpet av det året vi har lagt bak oss. Jeg kommer aldri til å slutte å påpeke fakta og ta opp realiteter, realiteter som går på at Arbeiderpartiet sier en ting den ene dagen, sier noe annet den andre dagen, for så å stemme for noe helt annet noen uker etterpå. Det har vært realiteten. Vi har snakket med glød om veldig mye. Jeg vil minne representanten på innleggene vi har hatt i forbindelse med både budsjett- og trontaledebatt og andre ting, der jeg også har tatt opp positive sider. Men i denne saken har Arbeiderpartiet vinglet fra standpunkt til standpunkt som er helt motstridende. Så synes jeg det er leit at representanten Eirin Sund ikke har fått med seg at jeg også er positiv. Jeg vil gjerne rette opp i det med en gang. Jeg vil også gi honnør til Arbeiderpartiet og alle andre partier, som på område etter område stemmer for fremskrittspartiforslag. Det synes jeg er veldig positivt, det synes jeg er veldig konstruktivt. Jeg synes det er gledelig at Arbeiderpartiet har vært med på å vedta 13 av 15 innstramningsforslag som Fremskrittspartiet har lagt fram. Jeg synes det er veldig positivt at Arbeiderpartiet omsider har begynt å stemme for en integreringsavtale, der vi har hentet ting direkte fra bærekraftutvalget vårt, som i sin tid fikk veldig mye kritikk av Arbeiderpartiet og andre. Så også jeg synes det er positivt at Arbeiderpartiet stemmer for fremskrittspartipolitikk og sørger for innstramninger i denne sal, etter at de kom ganske skjevt ut i begynnelsen av første halvår i år, og har lagt seg på en helt annen linje, der de har hatt et landsmøte som gikk vekk fra å ha en streng, men rettferdig innvandringspolitikk, der de har gått fra å kritisere regjeringen for å uttransportere for raskt, spesielt mennesker til internflukt og andre ting. Jeg vil bare kvittere ut det: Jeg er av nøyaktig samme oppfatning som alle andre som er positive til de inngåtte avtaler. Det er veldig bra. Jeg håper Arbeiderpartiet fortsetter å stemme for god fremskrittspartipolitikk også i årene framover.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
Det er utrolig hvor hårsår man kan bli av å høre virkeligheten. Det er helt riktig som representanten fra Kristelig Folkeparti sier, vi leverte 15 forslag, og 13 av disse ble vedtatt. Overskriften for den første avtalen er innstramninger, ikke liberaliseringer, slik Kristelig Folkeparti har ivret for gjennom alle år. Når vi får til innstramning på punkt etter punkt, helt i tråd med det Fremskrittspartiet har vedtatt, sier representanten fra Kristelig Folkeparti at dette ikke er fra Fremskrittspartiets program – det er virkeligheten som har tvunget dette fram. At virkeligheten tvinger fram fremskrittspartipolitikk, viser bare hvor rett vi har. Representanten fra Arbeiderpartiet er indignert over det faktum at Stortinget har vært med på mange innstramninger som vi ikke kunne fått til før denne krisen var en realitet. Igjen viser det at Fremskrittspartiet er premissleverandøren og innovatøren på dette feltet. Det er når krisen først er en realitet, at de andre innser dette og stemmer for våre innstramningsforslag.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
Representanten Kolberg gjentar sine feilaktige bekymringer og usannheter om at dette skyldes at Fremskrittspartiet nærmest skal ha noe imot samisk språk og kultur. Statsråden har redegjort grundig for hvorfor man har kommet fram til dette vedtaket, som flertallet støtter her i dag. Hvis jeg var representanten Kolberg, ville jeg vært veldig forsiktig med å snakke om skam når det gjelder minoriteter i dette landet. Representanten Kolberg burde hatt såpass med utdanning og kunnskap om sitt eget partis historie at han holdt seg for god til å synke til et slikt nivå, i et råpopulistisk forsøk på å redde noe for samefolket fordi han har litt publikum her i dag. Dersom vi studerer Norges historie og hva slags overgrep minoriteter er utsatt for, er det ikke Fremskrittspartiet som har noe å skamme seg over. Dette vedtaket skyldes rett og slett at det er en skole som ikke har hatt faste elever siden 2011, og så klarer man å legge seg på det lavmålet som representanten Kolberg gjør, og beskylder Fremskrittspartiet for å ha fått gjennomslag – for at vi skulle ha noe imot samiske minoriteter eller andre minoriteter. Fremskrittspartiet har vært for og er for samisk språk, kultur, tradisjon og næringsveier. Vi har hatt et annet prinsipielt syn på om det er riktig at man har to parlamenter, to nasjonalforsamlinger, i én nasjon. Det er noe vi har ment før, det er noe vi mener nå, og det er noe vi kommer til å mene i framtiden. Dette spørsmålet ligger fast i regjeringserklæringen, og derfor er det ikke en del av debatten her i dag. Konsultasjonsordningen ligger fast. Sametingets organisering slik den framgår og har vært hittil, ligger også fast. Men å komme med den typen beskyldninger for å prøve å skåre et billig poeng fordi man er ruset på seg selv fordi man plutselig har fått noen tilskuere på benken her, det er så lavmål at jeg ikke hadde forventet noe slikt fra representanten Kolberg. Igjen vil jeg oppfordre representanten til å lese Norges historie og lese sitt eget partis historie før han begynner å snakke om skam når det kommer til behandling av minoriteter i dette landet.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-17:
Jeg vil først av alt få gratulere statsråd Listhaug med nytt verv og ønske lykke til, og jeg ser fram til et konstruktivt samarbeid. Det er klart at det er forventninger, og jeg ser at mediene allerede har prøvd å framstille henne med klart språk og en kanskje overtydelig ordbruk. Jeg har lyst til å si at ja, retur er vi enig i, innstramminger er vi enig i, og at vi skal stille krav, er vi enig i. Men kanskje noen av oss ønsker å høre at det i samme åndedrag blir snakket om en god integrering, om omsorg for dem som har beskyttelsesbehov og om enslige mindreårige asylsøkere, og at vi får en balanse i det. Så vet vi at finansministeren har vært imot at kommunene skal ta imot for bosetting, så det er nok mye å balansere, men vil man i språkbruken ta inn de begrepene som jeg nevnte?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-17:
Det var representanten Keshvaris innlegg som gjorde at jeg ville ha en liten runde. Jeg synes han kunne spart seg for å innkassere dagens situasjon til Fremskrittspartiets konto. Regjeringen kom prisverdig med 15 punkter, og så ble det 18, men så kan jeg si igjen: Ja, men Fremskrittspartiets 18 punkter er blitt til mellom 60 og 70 punkter, fordi Fremskrittspartiet har måttet gå med på svært mange andre ting som de ellers ikke hadde fremmet. Så man skal flagge når det trengs, og på en måte som står i stil. Det er inngått et bredt forlik, og det er ikke Fremskrittspartiets program som har gjort endringen, det er jo situasjonen i Europa. Det får være grenser for innbilskhet. Stortinget doserer medisin etter behov – ikke etter Fremskrittspartiets program. Det som nå blir vedtatt, skal vurderes, evalueres og tas opp igjen om to år.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-17:
Det var bare en påstand som Keshvari framsatte, at Kristelig Folkeparti var for liberalisering og liberalisering. Jeg minner om at vi har inngått, for over to år siden, en samarbeidsavtale, der vi har styrt sammen med Høyre og Fremskrittspartiet – nøye sammen – og vi har ikke fremmet andre forslag enn det. Men det vi er stolt av, og som jeg også har hørt Fremskrittspartiet har vært fornøyd med, er den kampen vi har ført for lengeboende asylbarn og engangsløsning. Det er vi stolt av. Ellers vil jeg si til Keshvari at jeg tror innleggene kan virke splittende. Jeg er fornøyd med at vi nå forhandler i et bredt forlik i lag med Fremskrittspartiet ellers.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-12-17:
Først må jeg få gratulere statsråden med nye oppgaver i regjering. Hun har fått en detaljert arbeidsinstruks med disse 18 punktene i flyktningforliket og i går de nye 64 punktene i integreringsforliket. Hovedbudskapet i punktene fra i går er at vi må få til rask bosetting og integrering. Det var også en tydelig presisering av at oppgavene som kommunene påtar seg som vertskommune for både mottak og bosetting av flyktninger, skal fullfinansieres fra statens side: «Det er et overordnet mål for partiene som står bak denne avtalen at presset vi i dag opplever i mottaksstrukturen, ikke får forplante seg og bli en krise for kommunesektoren. Dette forutsetter at kommunene får kompensert utgifter.» Da er mitt spørsmål: Hvorledes har statsråden tenkt å følge opp dette punktet i forliket?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-12-17:
Jeg kan ikke unnlate å kommentere Keshvaris innlegg. Det var et veldig spesielt innlegg, må jeg si, særlig sett i lys av at det i går ble inngått et bredt forlik her på Stortinget, der Senterpartiet og Fremskrittspartiet, sammen med mange andre, ble enige om 64 viktige punkter når det gjelder integreringsarbeidet – og ikke minst i lys av at vi for en liten stund siden inngikk et forlik når det gjelder flyktningarbeidet, der Senterpartiet og Fremskrittspartiet ble enige om politikken framover, sammen med et bredt flertall på Stortinget. Innlegget kunne nesten tyde på at dette har gått representanten Keshvari hus forbi. Senterpartiet vingler, sier Keshvari. Jeg har hatt ansvaret for dette politikkfeltet i snart fem år, og jeg tror Keshvari skal lete lenge og med lupe for å finne motstridende uttalelser fra meg på dette feltet. Jeg tror også en skal lete lenge før en finner motstridende uttalelser fra meg og partiledelsen på dette feltet. Senterpartiet har programfestet en konsekvent asylpolitikk, der rettssikkerhet og menneskerettigheter ivaretas. «Senterpartiet vil videreføre hovedlinjene i den nye utlendingsloven som trådte i kraft i 2010», står det i programmet vårt. Senterpartiet har vært tydelig på at vi har vært utålmodige med at regjeringen skulle ta grep når det gjaldt grensekontroll. Vi imøtekom regjeringens anmodning om ekstrabevilgninger i høst – ja vi plusset sågar på. Senterpartiet tok initiativ til et bredt forlik, både fordi vi så at det hastet, og fordi vi så at det manglet initiativ fra regjeringen, men ikke minst fordi vi mener at politikken blir både bedre og mer forutsigbar når det er en bred oppslutning om det her i Stortinget. Mest bemerkelsesverdig er det kanskje at representanten Keshvari kommer fra et parti der en kan se tydelige spor av uenighet, både mellom Fremskrittspartiet i Stortinget og Fremskrittspartiet i regjering og mellom de enkelte statsrådene i regjering. Statsråd Horne oppfordret til mer bosetting, i tråd med statsministerens anmodninger. Finansminister Jensen har oppfordret til å boikotte regjeringens politikk. En skal glatt klare å finne store politikkendringer fra i vår til det forliket som Fremskrittspartiet var med på sammen med oss. Og det skal ikke så mye leting til før en finner enkeltrepresentanter som har helt andre meninger enn det som ligger til grunn for forliket. Men det synes jeg vi nå skal la ligge. Vi i Senterpartiet står inne for det forliket vi har vært med på, og det håper jeg Fremskrittspartiet også gjør.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-12-17:
Sameskolen i Midt-Norge har tilpasset seg den moderne verden. Samiske unger slipper å flytte hjemmefra og bo på internat fra de er seks år. En god kombinasjon av språksamling i det sørsamiske nærmiljøet i Hattfjelldal og fjernundervisning gjør at disse ungene kan bo hjemme med foreldrene sine, som alle andre unger. Og med mindre jeg så syner i går, har denne skolen elever. Det var stolte elever som var på plenen her i går. Én ting er at dette kommer som et budsjettkutt uten at det er konsultert med Sametinget, men det er heller ikke skissert noen plan B. Altså: Hvem skal ivareta disse ungene og de rettighetene de har til å få undervisning på sitt morsmål? Er det Røros og Snåsa som skal ta ansvaret for disse barna? Det er ikke noe styrking av budsjettmidler. En kan ikke forvente at disse institusjonene skal klare å overta denne elevmassen uten at de får budsjettstyrking. Eller er det sånn at disse ungene skal bli nødt til å reise på internat og være borte fra foreldrene sine hele uka?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
Takk for gratulasjonen. Jeg ser fram til å samarbeide med dere videre. Når det gjelder bosetting og forliket fra i går, synes jeg det er veldig mange gode punkter der som er viktig for det videre integreringsarbeidet. Noe kan gjennomføres raskt, og vi er allerede i gang med å se på det. Andre ting vil det være naturlig at vi går igjennom i forbindelse med integreringsmeldingen som skal legges fram til våren. Så tenker jeg at én av de viktige tingene som skal gjennomgås, er introduksjonsordningen, for å se om den fungerer optimalt, eller om vi skal legge den opp på en annen måte. Jeg mener det er utrolig viktig for bærekraften i det norske samfunnet at vi prøver å integrere folk raskere, sørger for at de lærer norsk, kommer i jobb og kan bidra til fellesskapet i stedet for å gå på offentlige overføringer. Jeg ser veldig fram til å samarbeide med Stortinget om dette, for det blir svært viktig for hele velferdsmodellen i Norge framover at vi lykkes med dette arbeidet.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
Det er sånn at nå skal kommunene komme med et svar på hvor mange hver enkelt kommune kan bosette. Det blir svært interessant å se hvilke tall vi da får inn. Så tenker jeg at i det videre arbeidet er det veldig viktig å samarbeide godt med KS og med kommunene generelt. Det vil jeg selvfølgelig legge opp til at vi skal få til. Det er også i dette forliket sagt at man skal gjennomgå totaløkonomien, altså hvilke utgifter kommunene har med integreringspolitikken. Det vil være et svært viktig arbeid framover å samarbeide med KS om det. Så vil integreringsmeldingen, som vi legger fram til våren, bli veldig viktig. Dette er et arbeid som jeg selvfølgelig kommer til å prioritere høyt. Hvis vi ikke greier å integrere disse personene, bosette dem og sørge for at de kommer i jobb, vil bærekraften i vår velferdsmodell bli utfordret på sikt. Det ønsker i hvert fall ikke jeg, og jeg tror heller ikke at et samlet storting ønsker det.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
For meg er det svært viktig at vi får til en god integrering, og at mennesker som kommer til Norge med et beskyttelsesbehov og skal være her, skal behandles godt, er selvfølgelig en forutsetning for at vi også skal lykkes med integreringen. Jeg skal nå sette meg grundig inn i mange sider av dette feltet, som jeg selvfølgelig skal komme tilbake til og fronte på en måte som forhåpentligvis representanten Toskedal vil synes er bra. Dette med språkbruken er ganske viktig – hvis målet vårt er å få ned antall asylsøkere som ikke har grunnlag for å være her framover – at vi er litt tydelige, for dette feltet er svært følsomt for hvilke signaler vi sender ut. Vi vet at det fra ulike deler av verden blir fulgt nøye med på hvilke signaler som går ut fra de ulike landene. Det å være tydelig tror jeg er viktig, hvis målet vårt er å få ned ankomstene, og det oppfatter jeg at et bredt flertall i Stortinget ønsker, men så skal jeg heller ikke glemme den andre siden, nemlig integreringen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
Når det gjelder den avtalen som ligger til grunn, gleder jeg meg virkelig til å jobbe videre med den, men også til å se på behovet for andre innstramminger eller punkt som kan være bra for integreringen, og så skal vi komme tilbake med en integreringsmelding. Vi skal nå gjennomgå kommuneøkonomien. Det er et av punktene i avtalen som det er et bredt forlik bak. Det ser jeg veldig fram til. Det er også sånn at man nå på tampen av året har fordelt 150 mill. kr til kommuner som har hatt store utgifter forbundet med den situasjonen vi har stått i. Blant annet har fylkesmennene gjort en veldig god jobb med å spille inn hvilke kommuner dette er. For å ta Østfold som et eksempel, så har de fått 15 mill. kr av den potten, og da er det klart at Råde, som er en kommune som har hatt et sterkt press på grunn av ankomstsenteret der, er den kommunen som har fått mest. Men dette er et viktig arbeid også i et integreringsperspektiv.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
De som søker om asyl, får behandlet saken sin innenfor de rammene som Den europeiske menneskerettighetskonvensjon og lovene setter. Det er ingen som er returnert i strid med EMK. Det slår også loven fast. Så er det sånn at dersom man returneres til Russland, er det fordi man har lovlig opphold der, og at det er et trygt land. Hvis det er holdepunkter for at man blir forfulgt i Russland, så blir asylsøkeren behandlet på vanlig måte. Jeg er opptatt av at vi skal følge de reglene og spillereglene som er, og det opplever jeg at man gjør fra myndighetenes side på en god måte, etter det jeg kjenner til.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
Jeg er utrolig glad for at det er et bredt forlik bak den politikken som regjeringen nå skal sette ut i livet. Det er helt nødvendig at vi har det. Det er også svært viktig for de signalene som går ut nå, hvis vi skal ha et håp om å få ned antallet som kommer til Norge. Det å bosette er viktig, og jeg var innom det mange ganger i mange intervju i går. Jeg brukte mye tid på å fastslå at hvis vi skal få folk i jobb raskt, hvis vi skal sørge for at de lærer norsk, og at de begynner å yte til samfunnet, er vi avhengig av at de blir bosatt, og at de får den opplæringen som er nødvendig. Men det er også sånn at jeg synes det er bra at det forliket bl.a. ser på de kravene som må stilles, for staten eller det offentlige Norge kan aldri bære noen gjennom dette systemet. Man må selv ville bli integrert, man må gjøre en egeninnsats, og derfor er det nødvendig å se på hvilke krav som stilles, og hvilke konsekvenser det får hvis man velger å ikke gjøre den egeninnsatsen som er nødvendig. Så det er mange gode ting vi skal følge opp videre og sørge for å iverksette.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Jeg vil også få lov til å gratulere statsråden med nye oppgaver. Det skal bli spennende å jobbe sammen på et viktig felt. Jeg er veldig glad for at statsråden i sitt innlegg er så tydelig på å berømme Stortinget for den brede enigheten en har fått både i flyktningpolitikken og i integreringspolitikken. Det sto i sterk kontrast til det representanten Keshvari sa, hvor jeg nesten fikk inntrykk av at det muligens hadde gått ham hus forbi at en har fått dette brede forliket når det gjelder både flyktningsituasjonen og integreringen. Spørsmålet til statsråden er – hun skal få bruke julen til å lese seg opp på saksområdet, så jeg skal ikke be henne komme med incentiver om hva hun skal gjøre for bosetting og integrering, som blir det viktigste: Kan statsråden som ny minister, fra Fremskrittspartiet, banke fast en gang for alle fra Fremskrittspartiets side at hvis vi i det hele tatt skal klare bosettingen og integreringen, må kommunene bosette, og kommunene må gi flyktningene tak over hodet?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Jeg vet ikke om det er helt parlamentarisk, men jeg satt og tenkte da jeg hørte representanten Keshvari at man skal høre mye «løye» før ørene ramler av – og det var rett før mine ramlet av! Er det parlamentarisk?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Ja, det var rett før ørene mine ramlet av, for dette er ganske spesielt. Man har sittet uke etter uke – alle partier, men til slutt seks partier – og forhandlet om flyktning- og asylsituasjonen og på integrering. Samtlige partier som satt i det rommet, med de parlamentariske lederne, har kommet med sine forslag og dokumenter på bordet. For vår del, i Arbeiderpartiet, kjenner vi oss igjen i mange av de punktene som ligger i integreringsdokumentet og i asyldokumentet, det er til og med tatt rett ut fra vårt integreringsdokument, som ble vedtatt på vårt landsmøte. Jeg er sikker på at representanten Toskedal fra Kristelig Folkeparti kan komme opp her og fortelle akkurat det samme. Da er det veldig spesielt at representanten Keshvari prøver å skape et inntrykk av at disse dokumentene, som 161 mennesker i denne salen står bak, mer eller mindre er et produkt fra Fremskrittspartiet. Dette er altså en prosess som har gått over uker, der man har gitt, og der man har tatt. Jeg må si at jeg synes at representanten Keshvari kan få lov til å ha denne forståelsen, leve i denne villfarelsen, så lenge i hvert fall statsråden fra samme parti var så tydelig på at hun både berømmet prosessen og viljen og evnen til å få fram og få på plass et bredt kompromiss. Jeg vet nesten ikke hva mer jeg skal si. Jeg tror jeg har sagt det tydelig nå. Jeg hadde ikke tenkt at jeg skulle si noe mer, men jeg synes verken den avtalen vi inngikk i forrige måned, eller den avtalen som ble undertegnet i går, fortjener å stå med den forståelsen som representanten Keshvari har av avtalens innhold. Jeg mener faktisk at det er ganske respektløst for alle de andre partene i denne avtalen.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2015-12-17:
Jeg har lyst til å bruke dagen til å skryte litt. Jeg har lyst til å skryte av Sør-Varanger kommune og den fantastiske jobben de har gjort. Jeg har lyst til å skryte av alle etatene som har en eller annen grad av beredskap i seg, for den jobben de har gjort. Jeg har lyst til å skryte av politiet. Jeg har lyst til å skryte av politimesteren i dagens Finnmark politidistrikt. Jeg har lyst til å skryte av min egen regjering, som faktisk har løst hele problematikken vedrørende Storskog før saken er kommet til Stortinget. Jeg vet ikke om det er en dagligdags hendelse. Men det er altså slik at hele sakskomplekset er løst før det blir behandlet av Stortinget. Det står det respekt av. Det viser en regjering som har tatt denne utfordringen på alvor, og det er også en regjering som tar Sør-Varanger kommune på alvor, for det man sier i forhold til det kommunal- og forvaltningskomiteen innstiller på, er at Sør-Varanger kommune skal bli prioritert både i 2015 og i 2016 hva gjelder Fylkesmannens skjønnsmidler. Det har kommunen mottatt med stor takk – jeg tror de satte veldig pris på den anerkjennelsen som Stortinget og regjeringen har gitt dem i så måte. For Sør-Varanger kommune viser dette at det er en kommune som er stolt av et folk-til-folk-samarbeid, et folk-til-folk-samarbeid som har kommet nedenfra, og som har eksistert der hele tiden, også under den kalde krigen. Men jeg kan også bli litt overrasket når jeg hører uttalelser fra talerstolen fra enkelte representanter som tror at asylanter som kommer over Storskog, har syklet hele veien for å komme over. Det er ikke slik virkeligheten er. Det er organisert rutetrafikk fra Moskva til Murmansk. Der blir man hentet med busser og kjørt videre. Så blir man sluppet av ca. to mil før grensen, og så sykler man de siste 20 kilometerne. Det er det som er virkelighetens verden. Når det gjelder antallet som var i Russland som ønsket seg til Norge, snakker vi kanskje ikke om de hundretusener som Lundteigen ønsket seg, vi snakker om kanskje en halv million som ville over. Det er omfanget av problematikken.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Det skulle nesten være unødvendig å ta ordet, men det blir mer og mer nødvendig ettersom representanten Keshvari fortsetter sin argumentasjon, og jeg viser til hva som er sagt av flere av de andre representantene når det gjelder selve avtalen. Men det som jo er nøkkelen i Keshvaris argumentasjon, er hva som skjedde i forbindelse med Arbeiderpartiets landsmøte og etableringen av den avtalen som alle partier, unntatt Fremskrittspartiet, var med på her, og som er med på å danne et grunnlag for den argumentasjonen som Keshvari fører. Jeg satt lenge og tenkte på at jeg kanskje ikke burde ta dette med den nye ministeren, men jeg må, rett og slett, fordi han ikke gir seg, og da må vi spørre den nye ministeren: Stiller hun seg bak forståelsen av at den avtalen som alle de andre partiene, inklusiv Høyre, som er deres regjeringspartner, inngikk, var grunnlaget for den situasjonen som ellers oppsto? Det er det som er nøkkelen i Keshvaris argumentasjon. Det er viktig nå for Stortinget å få vite om den nye statsråden stiller seg bak den forståelsen, for det vil være med på å legge premissene for den videre debatten overfor statsråden.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Vi har hatt denne debatten ved flere anledninger her i salen. Det som representanten Tybring-Gjedde sier nå, viser at det er stor avstand i denne salen mellom den delen av Fremskrittspartiet som han representerer, og det øvrige storting. Det er i og for seg ikke mitt politiske problem, det er Høyres problem. Og Høyre sitter musestille og lar dem få lov til å undergrave den avtalen som de selv har vært med på, og den politikken som er regjeringas politikk. Det er parlamentarisk meget bemerkelsesverdig. Nå er det fortsatt altså slik at statsråden ikke har bedt om ordet. Jeg vet ikke om hun kommer til å gjøre det. Men hun inngår da i den tradisjonen som vi har sett i disse sakene, også fra statsråd Siv Jensen: sitte stille, se på debatten, se ned eller se bort – ikke delta i det. Hun skal få enda en sjanse. Og det er to statsråder her – det er også en kommunalminister her, som sitter med et ansvar for dette på en meget betydelig måte. Han sitter også og ser ned, stort sett – enda de tydelig hører denne debatten. Kan ikke representantene for regjeringa nå komme opp på denne talerstolen og avslutte denne debatten og si at den forståelsen som deler av fremskrittspartigruppa her representerer i salen, ikke er gyldig for regjeringa? Så er det slutt. Hvis ikke tar det ikke slutt.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2015-12-17:
Jeg vil si det slik at et viktig kriterium for et demokrati er hvordan man håndterer sine minoriteter. I Norge har vi én minoritet. Det er den samiske befolkningen. Den samiske befolkningen har fått sin tydelige beskyttelse i Grunnloven, som sier at Norge består av to folk. Den samiske befolkningen har dermed de samme rettighetene som det som kalles for den etnisk norske befolkningen. Det skal – tilsynelatende – ikke være noen uenighet om det. Jeg vil dog minne Stortinget om den diskusjonen som vi hadde i forbindelse med grunnlovsbehandlingen forrige gang, hvor et flertall dessverre avviste en styrking av det som kan kalles for sameparagrafen i Grunnloven. Nå har Sametinget sagt sitt om det og foreslått en styrking av Grunnlovens paragrafer. Det kommer Arbeiderpartiet for sin del til å foreslå for Stortinget, slik at det neste storting kan behandle den saken. Så vil jeg slutte meg til det som representanten Elvestuen sa. Han holdt det helt riktige innlegget. Toskedal gjorde også det. Nå snakker vi i denne debatten særlig om den sørsamiske skolen i Hattfjelldal. Det er mye bra i innstillinga for øvrig – jeg er enig i det. Det er ikke sånn at man ikke ivaretar disse minoritetene. Men kan ikke Stortinget la være å gjøre en feil nå? Kan vi ikke rett og slett ta oss sammen og ikke stemme ned bevilgningen til den skolen? Det går godt an. Når jeg hører på Elvestuen og Toskedal, er jo de enig i at den skolen ikke skal legges ned. Nå skal vi alle sammen, iallfall vi som er til stede her i salen nå, merke oss at nå sitter Fremskrittspartiets representanter musestille. De deltar ikke i denne diskusjonen. Det er kanskje fordi de skammer seg litt? Det bør de egentlig gjøre, for det er de som presser fram denne typen ting, knyttet til at vi ikke skal bevilge penger til en minoritet blant minoritetene. Jeg skulle ønske at statsråd Sanner kunne rette ryggen og si at nei, dette går ikke allikevel, og ikke bruke alle disse byråkratiske argumentene som han gjør her, som er typisk for den typen argumentasjon som man bruker når man ikke skal ta hensyn til minoritetsinteresser, og dekker seg bak det. Det er et eller annet i byråkratiet som har lært dem den setningen. Det er ikke nødvendig. Stortinget burde rett og slett behandle dette på en effektiv måte og si at vi kan ikke gjøre sånne feil som det når vi snakker pent om å ivareta minoritetenes interesser og deres språk, som jo er forutsetningen for deres fortsatte kunnskap og virke.