Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Innledningsvis har jeg lyst til å understreke det som flere talere har vært inne på, at vi i Norge har en god forvaltning med gjennomgående høy kvalitet og flinke og kompetente ansatte og medarbeidere. Samtidig vil jeg understreke det poenget som representanten Nybakk også var inne på, nemlig at denne forvaltningen, og den jobben som forvaltningen gjør, er ganske avgjørende for tilliten til og oppslutningen om velferdsmodellen vår. Jeg har jo hatt gleden av å se denne modellen fra ulike kanter, både som stortingsrepresentant, statsråd og fylkesmann, og noe av det som er gjennomgående og viktig i denne modellen vår, er rettssikkerhet og likebehandling. Det er to grunnleggende verdier som forvaltningen skal bygge på. Derfor er den debatten vi har i dag viktig, for det er en debatt som dreier seg om krysningspunktet mellom kontroll, politisk debatt, utførelse og gjennomføring, som skal ha som formål å gjøre en god forvaltning enda bedre. Jeg skal kommentere to forhold som berører Finansdepartementets område, og det første jeg skal bruke noen ord på, er forvaltningen av Statens pensjonsfond utland og de kommentarer som har kommet i den sammenhengen. Vi legger jo sterk vekt på fra regjeringens side – og med sterk oppslutning fra Stortinget – at forvaltningen av Statens pensjonsfond skal være både langsiktig og ansvarlig, slik at petroleumsformuen skal komme både dagens og framtidens generasjoner til gode. Det er viktig det komiteen understreker, at revisjon og tilsyn skal være med på å sikre legitimitet og bred oppslutning rundt den måten disse midlene blir forvaltet på. Komiteen kommer med viktige presiseringer når det gjelder arbeids- og rollefordelingen mellom de ulike tilsyns- og kontrollorgan som er etablert. Det vises i innstillingen til at Riksrevisjonen skal påse at Finansdepartementet forvalter fondet i tråd med Stortingets forutsetninger og vedtak, mens representantskapet, basert på det arbeidet som ekstern revisor gjør, skal se etter at Norges Banks forvaltning skjer innenfor de retningslinjer som departementet har trukket opp. Internrevisjon i Norges Bank skal påse at interne retningslinjer som er gitt av hovedstyret innenfor bankens mandat, blir fulgt opp. Det er viktig at det blir trukket klare linjer som tydeliggjør ansvaret til de enkelte nivåer i styringskjeden. Og klare linjer er viktig for å sikre et både godt og robust kontroll- og tilsynssystem. Komiteen viser til at den er tilfreds med at Riksrevisjonen har bidratt til å sette søkelys på godtgjøring til de eksterne forvaltere som Norges Bank benytter i forvaltningen av SPU. Samtidig er det verdt å understreke at Riksrevisjonen i det tilfellet ikke har avdekket brudd på regler eller retningslinjer. Jeg har, som en kommentar til saken da den kom, sagt at jeg i forbindelse med årsmeldingen for 2010, som vil bli lagt fram for Stortinget til våren, vil ha en gjennomgang av systemet med eksterne forvaltere og herunder også vurdere tiltak, eksempelvis mulighetene for å sette tak på godtgjørelsen til eksterne forvaltere. Men den saken kommer vi tilbake til, og Stortinget vil få bred anledning til å drøfte dette spørsmålet når meldingen kommer. Og som en del av forberedelsen til stortingsdebatten og arbeidet med meldingen har jeg selvsagt merket meg det som er sagt også i denne debatten. Jeg har også merket meg at komiteen viser til at Riksrevisjonen stiller spørsmål ved regnskapsregelverket for SPU. En enstemmig komité peker på at SPU ikke er en egen juridisk enhet og derfor ikke har et eget regnskap eller revisor. Regnskapsrapporteringen for SPU er derfor formelt sett et utdrag av Norges Banks regnskaper. Dette er en nyttig presisering av forholdet mellom ekstern revisor, som reviderer bankens regnskap, og Riksrevisjonen. Jeg er også enig i den påpekning som ble gjort, at det er viktig med størst mulig grad av åpenhet rundt forvaltningen av SPU, og at forvaltningen også selvsagt må ivareta fondets omdømme. Omdømme er jo viktig for den alminnelige oppslutningen som folk skal ha omkring fondets forvaltning og fondets ve og vel. Vi vil også komme tilbake til spørsmålet om åpenhet i forbindelse med meldingen til våren. La meg også si at SPU skal ivareta verdier i vid forstand, ved både å skaffe god avkastning på fondets midler og samtidig ivareta viktige etiske verdier i forbindelse med forvaltningen. Grunnen til at jeg understreker det, er at fondet er folkets eiendom, og det er også viktig at forvaltningen av fondet gjenspeiler de verdier som folk respekterer, og som folk står for. Det er viktig for oppslutningen om fondet framover. Så er det også slik at forvaltningen av fondet og de etiske retningslinjer er bredt forankret; de ble enstemmig vedtatt i Stortinget da de var til behandling for noen år siden. Vi gjorde en evaluering av fondets etiske retningslinjer i 2008, og gjennomgående er de robuste og gode. I lys av det har vi lagt opp til en omfattende strategi for ansvarlig investeringspraksis. Det skjer f.eks. gjennom et bredt internasjonalt samarbeid for å finne fram til beste praksis på området, målrettede investeringsprogrammer, forsknings- og utviklingsoppdrag, eierskapsutøvelse og tiltak som handler om observasjon av selskaper og utelukkelse av selskaper. Vi fra Finansdepartementet legger stor vekt på det som dreier seg om eierskapsutøvelse, og det er også inne i forvaltningen fra Norges Banks side. Jeg sier dette for å varsle at jeg i forbindelse med årsmeldingen for 2010 også vil ha en bred gjennomgang av det etiske arbeidet i forvaltningen av SPU. Jeg vil da komme tilbake til det i forbindelse med årsmeldingen og den debatten Stortinget skal ha om årsmeldingen. La meg få lov til å knytte noen kommentarer til skatteetaten. Skatteetaten er en viktig etat. Det er den fordi den er i kontakt med så mye folk. De aller fleste av oss vil i løpet av livet ha kontakt med skatteetaten. Samtidig er skatteetaten viktig for å samle inn midler som skal finansiere fellesskapets viktige oppgaver. Det er jo slik at vi er avhengig av at det er stor oppslutning om det arbeidet skatteetaten gjør, og ikke minst av at det er oppslutning om skattesystemet og de, skal vi si, formål, som skattesystemet skal tjene. Så kan vi være uenige om innretningen av deler av skattesystemet og satser og slike ting, men det er viktig at legitimiteten til skattesystemet og innkrevingen av skatt er sterk blant befolkningen. Hvis vi ser på det som har skjedd i 2009, og som også er påpekt i innstillingen, er det slik at antallet tyngre kontroller i skatteetaten gikk ned, mens samlet aktivitet på kontrollsiden gikk opp. Det har også ført til at en har avdekket større beløp enn tidligere når det gjelder det å unndra seg beskatning, eller ikke å få beløp og inntekter fram til beskatning. Det er en klar økning i kontrollvirksomheten når det gjelder merverdiavgiftsoppgaver, og skattekrimenheter som er ved de enkelte regionkontorene som skatteetaten har, er bygd ut. Så langt i 2010 viser det fortsatt positiv utvikling på dette området. Jeg kan forsikre saksordføreren og komiteen om at vi følger dette tett opp. Kontroll er høyt prioritert fra Finansdepartementets side, og dette er et sentralt tema i de styringssamtaler som vi har med skatteetaten. I dag vil regjeringen fremme forslag om endringer i revisjonslovgivningen, noe som også vil få følger for skatteetaten, og det er regjeringens intensjon at vi bl.a. i den sammenheng også skal styrke kontrollarbeidet som skatteetaten skal utføre, ytterligere. Likebehandling av skattytere og rettssikkerheten til de enkelte skattytere er et helt sentralt tema også i den styringsdialogen Finansdepartementet har med skatteetaten. Det som dreier seg om arbeidet med regelverksutvikling, forenkling og kontrollsiden ved det, er et fast tema i de samme samtaler som vi har med skatteetaten. Så vil jeg også legge til at i en nylig offentliggjort undersøkelse om oppgavemengden som skattytere blir stilt overfor, skårer altså Norge helt på topp i internasjonal sammenheng når det gjelder enkelhet og rapporteringssystemet fra bedrifter f.eks. inn til skatteetaten. Det er et viktig signal, men det fører jo ikke til at vi skal hvile på våre laurbær, for vi vil utvikle oss ytterligere også på det området. Jeg har merket meg representanten Kolbergs syn i forbindelse med det representanten sa om skatteetaten. Dette er selvsagt synspunkter og merknader som jeg skal ta med meg i det videre arbeidet vi skal ha for å utvikle skatteetaten til å bli en enda bedre etat. Etter mitt syn jobbes det bra i skatteetaten. Det er en etat som nyter høy tillit. Men også skatteetaten kan bli bedre. Som jeg sa innledningsvis, er den debatten som vi har i dag, viktig i det arbeidet vi alle skal ha, slik at vi også kan strekke oss etter noe og få en forvaltning som blir enda bedre i framtiden, og som skal utbygge ytterligere den gode kvaliteten som i dag er i norsk forvaltning.