Lars Sponheim (Venstre), 2000-11-28:
Behandlingen av dette budsjettet viser at sentrumspartiene er det maktpolitiske vegkryss i norsk politikk. De gode løsningene finnes i sentrum. Når Arbeiderpartiet i sitt budsjettforslag la seg ut på venstrekanten, og høyrepartiene enda lenger ut til høyre i sine alternativer, har det gitt et stort rom for sentrum i norsk politikk. Det er i dette rommet løsningen for 2001-budsjettet er funnet. Sjelden har en regjerings forslag vært dårligere, og sjelden har det vært nødvendig å flytte på så store summer i en budsjettbehandling. Det måtte nettopp norgesrekord i budsjettendringer til for at et katastrofalt budsjett for arbeidsplasser, nyskaping og miljø skulle få en akseptabel profil. Sentrum har gått en lang budsjettur med Arbeiderpartiet. Budsjettavtalen innebærer omprioriteringer på nærmere 22 milliarder kr. Det er ikke overraskende at sentrale arbeiderpartipolitikere er mer fornøyd, iallfall på viktige områder, med budsjettavtalen enn med sitt eget forslag. Avtalen innebærer på ingen måte at ikke sentrum og Arbeiderpartiet er to klare regjeringsalternativer. Tvert imot viser sentrums store gjennomslag at det er styrket som alternativ til Arbeiderpartiet. De to høyrepartiene har i år stilt seg selv utenfor ethvert samarbeid gjennom sine ytterliggående budsjett-alternativer. Mens Høyre i Oslo kom Venstre i møte ved å være med på å satse 1,6 milliarder kr på kollektivtrafikk de neste årene, velger Høyre på Stortinget motsatt strategi. Brutale kutt på kollektivtrafikk og kultur, på bistand til verdens fattigste, på sykelønn og på distrikts- og næringsutvikling, på kommuner og velferd osv. utelukker i dette budsjettet samarbeid med høyrepartiene for alle andre partier. Dette budsjettet innebærer at Venstre og sentrum har fått gjennomslag for flere viktige, langsiktige endringer. Statsbudsjettet er viktig gjennom de prioriteringer som skjer fra år til år. Men enda viktigere er de langsiktige føringene som legges i budsjettet. Fjerning av investeringsavgiften er et slikt stort, langsiktig løft for det nyskapende Norge, for alle de nye bedriftene som skal finansiere velferden i årene som kommer. En annen viktig reform er den store skatteomlegging som Venstre og sentrum har fått gjennomslag for, og som skal innføres fra 2002. Reformen innebærer et langt enklere og mer rettferdig skattesystem, med flatere skatt og fjerning av delingsmodellen. Dermed kan vi sikre framtidas næringsliv og verdiskaping. En nytt skattesystem med redusert marginalskatt og økt bunnfradrag vil øke arbeidstilbudet og gjøre det mer lønnsomt å arbeide. Samtidig beholdes nøytraliteten i skattesystemet, med lik beskatning av ulike typer kapitalinntekt. Kraftig økning av bunnfradragene vil først og fremst komme dem med de laveste inntektene til gode. Dermed sikrer vi bedre fordeling og sosial profil i skattesystemet. Sentrums gjennomslag innebærer også et skikkelig løft for forskning og nyskaping. Det satses over 300 mill. kr mer på universiteter, høyskoler og forskning. Budsjettavtalen innebærer videre en kraftig opptrapping for miljøet. Persontrafikk unngår moms, og elbiler får nullsats. Det satses 190 mill. kr på opprusting av kollektivtrafikken og godt over 100 mill. kr på øvrige miljøtiltak og energiøkonomisering. Resultatet har også blitt betydelig bedre for det etablerte næringsliv. Næringslivet og det frivillige Norge slipper Arbeiderpartiets økning i arbeidsgiveravgiften. Fjerning av aksjerabatten og 80 pst.-regelen er slått tilbake. De viktigste forverringene i delingsmodellen er unngått. En voksende og viktig næring som reiseliv unngår moms. Dermed sikres arbeidsplasser over hele Norge. Satsingen på norgesprofilering trappes opp. Videre styrkes kommuneøkonomien med 1 250 mill. kr. Det blir godt over 100 mill. kr mer til kulturlivet og det frivillige Norge. Veginvesteringene økes, og ferjetakstene reduseres. Markedet har reagert positivt på denne budsjettavtalen. Stramheten er beholdt, og det ligger til rette for at renteøkning kan unngås. Ingen innstramming virker mer usosialt enn en renteøkning, og det å forhindre en ny renteøkning er god fordelingspolitikk. Norge har i dag stor mangel på arbeidskraft. Venstre vil åpne for økt arbeidsinnvandring. Vi ønsker en ærlig dør inn til Norge, der de som vil skape seg et bedre liv her hos oss, må kunne bosette seg som fullverdige borgere. Dette budsjettet er en seier for viljen til å finne gode løsninger av hensyn til landet. Sentrumspartiene har befestet sin sentrale posisjon i norsk politikk som det naturlige regjeringsalternativet. Venstre og sentrumspartiene har i regjering og som ansvarlig opposisjon vist at vi kan styre, og vi er villig til å ta ansvar til landets beste.