Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2005-12-07:
Transport- og kommunikasjonssystemet er viktig for ei god regional utvikling, og er avgjerande for næringsutvikling og busetnad i alle delar av landet vårt. Regjeringa vil ta om-syn til breie samfunnsinteresser og sikre politisk styring i samferdselspolitikken. Soria Moria-erklæringa legg opp til ein offensiv samferdselspolitikk med ei opptrapping av nivået på løyvingane til veg og jernbane. For distrikta inneber ein offensiv samferdselspolitikk ei styrking av vegnettet og ferjetilbodet og å oppretthalde flyruter og flyplassar. Det inneber gode samband mellom alle delar av landet vårt. For byar og bynære område inneber det aller mest eit betra kollektivtilbod, inklusiv jernbane, som er viktig for eit godt bymiljø, mindre utslepp og ei trygg trafikkavvikling. Regjeringa Bondevik II førte ein samferdselspolitikk der det vart lagt einsidig vekt på konkurranseutsetjing og privatisering på dei fleste områda. Fleirtalsregjeringa har i Soria Moria-erklæringa varsla ny kurs på dette området. Me har allereie m.a. stoppa vidare konkurranseutsetjing av drifts- og vedlikehaldsoppgåvene i Jernbaneverket, sagt nei til vidare arbeid med konkurranseutsetjing av persontransport med tog og oppheva vedtak om full liberalisering av postmarknaden frå 1. januar 2007. Eg vil understreke at dette ikkje betyr at effektiviseringa av desse tenestene skal stansast, og det vil bli stilt konkrete krav i høve dette. Regjeringa er ikkje imot bruk av konkurranse der dette er føremålstenleg. Einskilde område eignar seg likevel dårleg for konkurranse. Dette kan vere område som er basale for trafikktryggleiken og område der tenestene vert dårlegare og tilbydde færre når den politiske styringa vert veik. Denne regjeringa ønskjer at folk skal ha tilgang til tenestene der dei bur. Einsidig fokusering på konkurranseutsetjing let seg ikkje foreine med dette målet. Regjeringa er vidare oppteken av å ha dei tilsette med seg i prosessar som går på omstilling og fornying. Me trur på samarbeid og fellesskapsløysingar framfor høgresida si ideologisk baserte tru på at frie marknadskrefter gir gode og likeverdige tilbod til alle. Det gir ikkje automatisk auka samfunnsnytte å spare pengar på staten si hand dersom ein veltar kostnadene over på næringsliv og enkeltpersonar. Eg er glad for at Regjeringa har fått på plass ei styrking av innsatsen på veg- og jernbaneinfrastrukturen med 460 mill. kr i løpet av dei om lag tre vekene me har hatt på oss til å endre budsjettframlegget frå regjeringa Bondevik II. Regjeringa har med dette teke dei første viktige skritta for å innfri løfta frå Soria Moria-erklæringa når det gjeld auka innsats på veg og jernbane i samsvar med vedtaket i Stortinget ved handsaminga av Nasjonal transportplan. Tillegget på 50 mill. kr til rassikring er ein auke på om lag 25 pst. samanlikna med regjeringa Bondevik II sitt framlegg. At dei avgåtte regjeringspartia finn å vilje demonstrere ved no i innstillinga å leggje ytterlegare 25 mill. kr oppå dette, kan berre lesast som ein krass kritikk av deira eige budsjettframlegg. Av tillegget til vegvedlikehald på 75 mill. kr skal 70 mill. kr nyttast til asfaltlegging. Midlane er øyremerkte til asfalt fordi dette området har vore ein salderingspost på vedlikehaldsbudsjettet i fleire år. Det er faktisk slik at sjølv med den påplussinga som fleirtalsregjeringa føretek, vert det ikkje nok til å halde oppe dagens vegstandard. Det undrar meg at dei tre gamle regjeringspartia vil redusere satsinga på asfaltlegging, når me veit at dette ikkje berre vil føre til ulemper for trafikantane i dag, men òg vil føre til endå større kostnader i framtida. Trafikktryggleik er eit heilt overordna prinsipp innanfor vegpolitikken. Det er difor særs gledeleg at utviklinga for 2005 viser sterk nedgang i talet på drepne i trafikken. Det gir likevel ingen grunn til å redusere innsatsen, då Regjeringa ønskjer å sjå ein reduksjon òg i åra framover, med nullvisjonen i botnen. Ferjene er ein viktig del av vegnettet, og utgiftene til dei som brukar ferjene, må reduserast. Framlegget om å heve rabattordningane for sonekort og verdikort frå 40 til 45 pst. er eit første steg i den retninga, og eg er glad for at fleirtalet i komiteen støttar framlegget. Regjeringa vil arbeide aktivt for å betre ferjetenestene langs kysten. Den førre regjeringa la opp til konkurranseutsetjing av riksvegferjedrifta innan utgangen av 2009. Fleirtalet i komiteen ber om ei vurdering av tempo og organisering av anbodsprosessen, og eg vil kome tilbake til spørsmålet, m.a. i lys av dei krava som følgjer av internasjonalt regelverk. Eg har vidare merka meg at fleirtalet i komiteen ber Regjeringa ut frå miljøomsyn vurdere om riksvegferjene skal erstattast med gassferjer etter kvart som nye strekningar skal ut på anbod. Jernbana er ein viktig del av kollektivtransporten og har òg ein viktig funksjon i transporten av gods. I samsvar med Soria Moria-erklæringa legg Regjeringa opp til at jernbana skal vere ei attraktiv og god transportløysing, og eit viktig verkemiddel i arbeidet med å leggje om transporten i meir miljøvenleg lei. For å løyse ut miljøpotensialet som ligg i jernbanetransporten, er det naudsynt med ein betydeleg auke i løyvinga til opprusting av det eksisterande jernbanenettet og til bygging av nye dobbeltspor. Dette gjeld særleg rundt dei største byane for å leggje til rette for auka kollektivtrafikk. Eg er difor nøgd med at Stortinget med dette budsjettet aukar løyvingane til vedlikehald og investeringar av jernbaneinfrastrukturen for 2006 med 182 mill. kr i forhold til framlegget frå Bondevik II-regjeringa. Eg er vidare glad for at Stortinget støttar Regjeringa sitt ønske om å greie ut prosjektfinansiering for samanhengande utbygging og modernisering av nye veg- og jernbanestrekningar. Det er viktig at store veg- og jernbaneinvesteringar kan gjennomførast på ein kostnadseffektiv måte, og eg har merka meg at fleirtalet ønskjer ei utgreiing av prosjektfinansiering så raskt at det kan inngå i budsjettet for 2007. Luftfarten er svært viktig av omsyn til busetnad og næringsliv, både i sentrale strok og i distrikta. Staten sitt kjøp av flyruter gjer det mogleg å halde fram med drift av eit svært finmaska flyrutetilbod i heile landet. Flytryggleiken er prioritering nummer ein i norsk luftfartspolitikk. Det er difor på sin plass at det i budsjettet vert prioritert høgst naudsynte ressursar til Luftfartstilsynet og Statens havarikommisjon for transport. Flyttinga av Luftfartstilsynet til Bodø er inne i eit godt spor. Samferdselsdepartementet er nyleg informert om at flyttinga ser ut til å gå raskare enn rekna med. Dei totale flyttekostnadene er uendra, men eg vil gjere merksam på at dei kan kome noko tidlegare enn det som går fram av St.meld. nr. 32 for 2004–2005. Det har vore mykje merksemd rundt Avinor i den seinare tida, og eg følgjer utviklinga i selskapet nøye. Regjeringspartia varsla i sin politiske plattform at det vil verte gjort ei evaluering av Avinor. Evalueringsarbeidet er no i gang, og eg vil i løpet av 2006 kome attende til Stortinget med resultata av evalueringa. Regjeringa ønskjer å oppretthalde og vidareutvikle eit godt posttilbod i heile landet. Regjeringa går difor inn for å utsetje den vedtekne avviklinga av eineretten til Posten. Eit framlegg om dette vil verte lagt fram for Stortinget. Gode posttenester betyr mykje for folk i heile landet. Eg kan ikkje sjå at ei rask avvikling av eineretten vil kome distrikta, privatpersonar og små og mellomstore bedrifter til gode. Eineretten bidreg i dag til å finansiere bedriftsøkonomisk ulønsame posttenester. Det vil vanskeleg kunne gjerast når konkurrentane til Posten kan skumme fløyten av dei lønsame delane av postmarknaden. Den beste måten å sikre gode posttenester i heile landet på, er difor inntil vidare å halde fast ved ein avgrensa einerett. Breiband er ein viktig infrastruktur i det moderne norske samfunnet. Bruk av breiband hjelper til med å redusere avstandsulemper og sikrar aktivitet og busetjing. Alle delar av landet må få ta del i den digitale tenesteutviklinga. Gjennom forvaltinga av Ecom-lova er mi oppgåve å sikre brukarane i heile landet gode, rimelege og framtidsretta elektroniske kommunikasjonstenester. Eg er glad for at det er sett av midlar til å finne dei rette tiltaka for dei husstandane og bedriftene som ikkje vil få tilgang til breiband ved ei kommersiell utbygging, og at Stortinget stiller seg bak dette. Det er viktig at me finn fram til løysingar som ikkje skaper uvisse i marknaden og bremsar dei kommersielle selskapa sin iver etter å byggje ut breiband, anten dei er store og landsdekkjande konsern eller mindre lokale og regionale aktørar. Å verkeleggjere den digitale allemannsretten står høgt på mi prioriteringsliste. Regjeringa ønskjer å føre ein samferdselspolitikk der me ser ulike tiltak i ein heilskap. Marknadsløysingar vil verte nytta der dei gir best resultat. Regjeringa vil bruke større grad av politisk styring der det er naudsynt for å vareta breie samfunnsmessige interesser. Samferdsel er ein sektor med mykje reiskap i verktøykassa – verktøy som skal brukast målretta til å innfri Regjeringa sine mål for busetnad, næringsutvikling og ressursutnytting i heile landet.