Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2016-12-17:
Representanter fra både regjeringspartiene og samarbeidspartiene har flere ganger sagt at vi har sett et taktskifte i skole- og utdanningspolitikken med det nye flertallet vi fikk på Stortinget etter 2013. Man skulle kanskje tro at det er de rytmene vi hører nå, men det er nok noe annet, fra utsiden. Jeg er glad for at vi også klarer å holde takten inn i 2017. På noen områder begynner det nå å svinge skikkelig. Jeg synes det er hyggelig å se at også de rød-grønne partiene har lagt om takten etter at de kom i opposisjon. Den viktigste skolesatsingen for Kristelig Folkeparti i denne stortingsperioden har vært tidlig innsats. En av de store utfordringene i skolen er at det er for mange som får hjelp for sent. Det er for mange som ikke lærer det de skal i løpet av de første skoleårene, og som dermed får et vanskelig utgangspunkt for videre læring. Det handler i stor grad om at hver enkelt lærer har ansvar for for mange elever hver, og at de har for liten tid til hver elev. Tre av fire lærere sier at de har for liten tid til elevene sine, og da blir det vanskelig å gi den enkelte den hjelpen og oppfølgingen de har behov for. Det vil Kristelig Folkeparti ta på alvor, og derfor har vår store satsing vært flere lærere til de yngste elevene. Dette har vi prioritert gjennom hele denne stortingsperioden, og nå har vi fått på plass øremerkede midler til mer enn 1 700 flere lærerstillinger i 1., 2., 3., og 4. klasse. Det er en solid satsing på tidlig innsats, og det er et målrettet tiltak for å hjelpe dem som trenger det mest. Kristelig Folkeparti ønsker også en nasjonal norm for lærertetthet for hele grunnskolen. Vi vil at det skal være maks 16 elever per lærer i snitt ved alle skoler i 1.–4. klasse og maks 24 elever per lærer i snitt i 5.–10. klasse. I vårt alternative budsjett la vi inn midler til å fullfinansiere en slik norm for hele grunnskolen. Det har vi ikke fått fullt gjennomslag for, men vi har nå fullfinansiert en norm for småskolen. Det er et viktig gjennomslag, det er riktig sted å begynne, og så har Stortinget mulighet til å vedta en norm for hele grunnskolen når Kristelig Folkepartis representantforslag skal behandles over nyttår. Jeg er også glad for at vi har fått til å øke tilskuddet til skolehelsetjenesten, jeg sier det selv om det ligger under en annen komité. Helsesøstre gjør en viktig jobb i skolen, og det er viktig at elevene ikke møter en stengt dør når de trenger hjelp. De kan ikke få beskjed om at de må vente til neste torsdag, de må få hjelp når de trenger hjelp. Derfor er det viktig at de pengene Stortinget bevilger til skolehelsetjenesten, faktisk blir brukt til flere helsesøstre, og derfor er det både viktig og riktig å øremerke disse midlene. Kristelig Folkeparti er også fornøyd med andre gjennomslag i skolepolitikken. Ett av dem er å øke kapitaltilskuddet for friskolene, for også elever i friskolen trenger tak over hodet, og i påvente av at regjeringen skal følge opp Stortingets vedtak fra i fjor om å finne en løsning på hvordan husleiekostnader kan innarbeides i friskolenes tilskudd, er jeg glad for at vi har fått til å øke kapitaltilskuddet noe. Jeg er også glad for at vi nå har blitt enige om at staten fortsatt skal finansiere kompletterende undervisning til norske elever som bor i utlandet, og at tilskuddet til Norskskolen og Globalskolen likevel ikke blir kuttet. En annen utfordring i skolen gjelder yrkesfagene. I mange år har vi hatt problemer med å skaffe nok lærlingplasser, og det har nok vært en av de viktigste årsakene til at færre enn vi skulle ønske, har valgt yrkesfag på videregående. Norge har behov for flere fagarbeidere, men hvis det framstår som en karrieremessig risikosport å velge yrkesfag, blir det lite attraktivt. Gjennom hele denne perioden har Kristelig Folkeparti jobbet for å heve lærlingtilskuddet, og her har alle samarbeidspartiene bidratt. Regjeringen har økt tilskuddet i sine budsjettforslag, og Kristelig Folkeparti og Venstre har fått gjennomslag for å øke det ytterligere i forlikene. Det er en satsing som vil gjøre det mer attraktivt å bli lærebedrift, det vil forhåpentligvis bidra til at flere får lærlingplass, og det er et godt tiltak for å demme opp for økende ledighet blant unge. Kristelig Folkeparti la også inn 20 mill. kr til Samfunnskontrakten i vårt alternative budsjett, for å styrke arbeidet med å skaffe flere lærebedrifter og lærlingplasser. Vi fikk gjennomslag for 4 mill. kr, og det tror jeg vil komme godt med i dette viktige arbeidet. Når det gjelder forskning og høyere utdanning, vedtar vi nå et budsjett som er i tråd med opptrappingen i langtidsplanen som Stortinget har vedtatt. Det blir flere studieplasser, flere rekrutteringsstillinger, økt forskningsinnsats og i tillegg en satsing på fagskolene. Nå implementeres også det nye finansieringssystemet for universitets- og høgskolesektoren. Jeg mener det er et godt finansieringssystem, som jeg tror vil bidra til å øke kvaliteten, bidra til mer internasjonalisering, økt gjennomføringsgrad og mer forskningssamarbeid. Kristelig Folkeparti var kritiske til måten regjeringen valgte å implementere det nye systemet på. Vi så at en del institusjoner tapte i overgangen, og i vårt alternative budsjett foreslo vi å gi full kompensasjon til de institusjonene som tapte i overgangen – uten å ramme dem som kom godt ut av det. Det fikk vi delvis gjennomslag for, og dette er en god styrking av sektoren generelt. Når det gjelder studentene, vil jeg gi ros til Venstre for å ha vært pådriver for flere studentboliger, og det er en glede å få være med på at studiestøtten nå trappes opp til 11 måneder. For Kristelig Folkeparti er det på sikt et klart mål at dette også skal gjelde for folkehøyskolene. Så vil jeg nevne de private utdanningsinstitusjonene. Musikkteaterhøyskolen har nå kommet inn på statsbudsjettet, det er jeg glad for, og jeg er også glad for at lærerutdanningen ved NLA Høgskolen nå trappes opp med 70 nye studieplasser. De private utdanningsinstitusjonene er en viktig del av utdanningssystemet vårt, men vi trenger en gjennomgang av finansieringssystemet for de private aktørene. Det har regjeringen fått i oppdrag å levere, og jeg håper at vi snart får en sak til Stortinget om dette. En ting som regjeringen må se på i det arbeidet, er kriteriene for å komme inn i finansieringssystemet. Det har ikke vært noen grunn til at Musikkteaterhøyskolen ikke skulle få statstilskudd. Nå får de det, og det er jeg glad for. Det er en sak som kanskje virker litt kuriøs i den store sammenhengen, som jeg også har lyst til å nevne, og det er bevilgningen til oppstart av en pianostemmerutdanning ved Norges musikkhøgskole. Pianostemmere utfører en viktig jobb for kulturlivet, men vi går mot en mangel på pianostemmere i Norge, og vi utdanner ikke nye i dag. Det er opposisjonens rolle å være kritisk til flertallspartienes budsjettforlik, men jeg håper at de i alle fall setter pris på at vi nå sparer oss alle for mye sur musikk i framtiden. Til slutt må jeg si noe om Den norske kirke, for om 15 dager blir Den norske kirke et eget rettssubjekt og et selvstendig trossamfunn utenfor staten. Det betyr heldigvis ikke at Kirken skilles fra samfunnet eller skilles fra folket. Det betyr heller ikke at alle bånd mellom stat og kirke brytes. Kirken vil fremdeles ha en spesiell posisjon både i samfunnet og i lovverket, og den vil være underlagt andre krav og forventninger enn det andre trossamfunn er. For Kristelig Folkeparti er det viktig at Kirken og de ansatte sikres trygghet i denne omstillingsprosessen. Det er også et mål at Kirkens virksomhet skal kunne fortsette på samme nivå som i dag. Derfor var det uheldig at regjeringen la fram et budsjett som innebar at Kirken måtte ha kuttet kraftig i antall prestestillinger. Jeg er glad for at vi fikk styrket tilskuddet med 60 mill. kr i forliket. Jeg skulle gjerne sett at vi også fikk lagt inn en noe høyere egenkapital enn de 100 mill. kr som regjeringen la inn, for å gi Kirken en trygghet for framtidig risiko. Det fikk vi ikke gjennomslag for i denne omgang, men komiteen ber nå regjeringen komme tilbake i revidert budsjett for 2017 med en vurdering av situasjonen og eventuelt behovet for å styrke egenkapitalen ytterligere.