Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2000-12-14:
Den saken vi har til behandling i dag, har en lang forhistorie. Under behandlingen av Innst. O. nr. 62 for 1995-96, gikk Senterpartiet, SV og RV imot å innføre ny § 8 for taksering av kraftverk, og sa i innstillingen den gang at de «ut i fra behovet for oversiktlige regler og stabile takstbaserte inntekter vil gå inn for å opprettholde eiendomskatten i sin nåværende form». Iverksettelsen av vedtaket og det arbeidet som har vært gjort i ettertid, viser at det har vært særdeles vanskelig å oppfylle de forutsetningene som faktisk et samlet storting gjorde den gang om at opprettholdelse av proveny og fordelingsvirkninger mellom kommuner skulle være innenfor akseptable grenser. Stortingets forutsetninger i Innst. O. nr. 85 for 1999-2000 var at kommunenes eiendomsskatteinntekter for 2001 skulle sikres med en provenyvirkning på 915 mill. kr, altså en opprettholdelse av inntektene fra det gamle systemet. Forutsetningene som Regjeringen hadde basert inntektsanslaget på, viste seg ikke å holde stikk, og det medførte betydelige inntektsbortfall for enkelte kommuner. Det var da også bakgrunnen for at Regjeringen nå er kommet tilbake med et forslag om å heve minimumsverdien for anlegg fra 0,50 kr pr. kWh til 1,10 kr pr. kWh. Dette er et godt grep for å ivareta de samlede inntektene til kommunesektoren, og medfører at det nå blir en provenyvirkning på om lag 915 mill. kr i sum for kommunene. Forslaget begrenser også til en viss grad de største omfordelingsvirkningene mellom kommunene, men etter min oppfatning er det fortsatt for store avvik mellom enkeltkommuner. Det er dokumentert at en del kommuner vil få inntektsbortfall som er så store som 40 pst., og jeg har problemer med å tro at det er innenfor det som flertallet også har betegnet som akseptable inntektsendringer for enkeltkommunene. Jeg mener fortsatt at forutsigbarhet i inntektene er viktig for kommunene. Etter framleggelse av statsbudsjettet den 4. oktober ble det avdekket at de samlede inntektene ville bli langt lavere enn forutsatt. Etter dette har man altså foretatt justeringer av minimumsverdien og økt den. Nye inntektstall for kommunesektoren vedtas altså i dag, 14. desember. Mange kommuner får et betydelig inntektsbortfall, med opp mot 40 pst. for enkelte, to uker før det nye budsjettåret starter – mange kommuner har signalisert inntektsbortfall på mange millioner kroner. Dette er altså grunnlaget for de tilpasninger som kommunene skal foreta, som man altså får avdekket knappe to uker før nytt budsjettår inntrer. Senterpartiet mener på denne bakgrunn at det fortsatt er nødvendig å legge arbeid i fordelingsvirkningene kommunene imellom, og jeg har registrert at også saksordfører deler den oppfatning at det er nødvendig med ytterligere arbeid for å se på fordelingsvirkningene. Jeg har registrert at også representanten Siv Jensen, som tilhører flertallet i komiteen i denne omgang, presiserer det samme; det er nødvendig med ytterligere arbeid i forhold til fordelingsvirkningene. En måte å gjøre det på, er å sette en øvre og en nedre grense for tillatt avvik i den enkelte kommunes inntekter fra eiendomsskatt. Og min utfordring til finansministeren blir derfor: Er finansministeren opptatt av og vil bidra til at utslagene for enkeltkommuner blir redusert og minimalisert? Og vil finansministeren bidra til at kommunene gis mulighet til å tilpasse seg et nytt inntektsnivå? Besvares disse spørsmålene med ja, er det selvsagt positivt. Men konsekvensen av det burde være at iverksettelse ble utsatt med ett år, noe jeg for øvrig synes også saksordføreren holdt et sterkt innlegg til forsvar for. Senterpartiets primærstandpunkt er at det gamle takseringssystemet burde beholdes. Det fikk ikke flertall under behandlingen i 1996. Vi støtter derfor Regjeringens forslag om å heve minimumsverdien fra 0,50 kr til 1,10 kr. Vi mener det fortsatt er behov for å ivareta fordelingsvirkninger mellom kommunene på en bedre måte enn det som legges til grunn i proposisjonen. Jeg har skissert én måte å gjøre det på. Vi har også påpekt behovet for at klageadgang blir iverksatt ved ikrafttredelse. Det er høyst urimelig at en slik klageadgang ikke gis også fra iverksettelsestidspunkt. Til slutt: Vi har også foreslått utsettelse av iverksettelse ett år for å gi kommunene rimelig tid til å tilpasse seg inntektsendringene.