Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2001-06-11:
Ot.prp. nr. 94 for 2000–2001 inneholder en rekke endringer i skattelovgivningen. Noen av de foreslåtte endringene er av ren teknisk karakter, andre presiseringer av gjeldende praksis, mens andre igjen er av noe mer prinsipiell karakter. I det videre vil jeg derfor bare kommentere noen av de foreslåtte endringene. Når det gjelder kraftverksbeskatningen, gjøres det rede for departementets oppfatning av hvordan gjeldende beskatningsregel ved realisasjon er å forstå. Dette har vært nødvendig fordi enkelte aktører har ment at organiseringen av eierskap i kraftvirksomhet via holding/eierselskaper for kraftforetak/operativselskaper vil medføre at kommunenes realisasjon av aksjer/andeler i eierselskapet ikke vil være omfattet av skatteplikten etter skatteloven § 2–5. På denne bakgrunn presiserte departementet sin oppfatning av spørsmålet i en uttalelse til Skattedirektoratet av 6. april 2001. I proposisjonen er det nærmere redegjort for den rettspraksis departementet har lagt til grunn, og finanskomiteen har sluttet seg til departementets vurderinger og forslag til lovendring. Under komiteens behandling av dette spørsmålet ble det imidlertid reist en annen problemstilling knyttet til overgangsregler gitt i forbindelse med kraftskattereformen i 1997. Disse reglene innebar at kommunalt og fylkeskommunalt eide kraftselskaper og kommuners aksjer i slike selskaper fikk adgang til å oppregulere de skattemessige inngangsverdiene. I ettertid er det imidlertid reist tvil om de samme overgangsbestemmelsene kommer til anvendelse også på aksjer i kraftselskap som er eller var eid av annet kommunalt kraftselskap. Komiteen legger til grunn at den samme overgangsregelen må komme til anvendelse, uavhengig av hvordan de kommunale eierselskapene har vært organisert. Etter ikrafttredelse av eiendomsskatteloven § 8 for anlegg for produksjon av elektrisk kraft er det ligningsmyndighetene som skal fastsette skattegrunnlaget for kraftanlegg. Det er i denne forbindelse reist spørsmål om kommunenes klageadgang og om hvordan en skal forstå fristen for å kunne reise søksmål over eventuelle vedtak vedrørende fastsettelse av skattegrunnlaget. Da det etter gjeldende rett kan oppstå tvil om tolkning av dette, tas det inn en presisering i loven om at søksmålsfristen skal løpe fra det tidspunkt kompetent ligningsmyndighet har tatt stilling til anmodning om endret skattegrunnlag. Før skattereformen i 1992 kunne aksjer utenfor næring som var eid i minst tre år, realiseres uten at dette utløste beskatningsplikt. I forbindelse med skattereformen ble det innført en generell skatteplikt for gevinst og fradragsrett for tap ved realisasjon av aksjer. Det ble samtidig gitt adgang til å oppregulere inngangsverdien på aksjer som tidligere kunne vært solgt skattefritt. Det ble imidlertid lagt vekt på at skattyter ikke skulle kunne få fradrag for fiktive tap gjennom tilpasning. Det ble derfor innført en fradragsbegrensning for tap ved realisasjon av ikke-børsnoterte selskaper hvor inngangsverdien ble oppregulert. Det ble vedtatt at denne fradragsbegrensningen skulle gjelde fram til 1. januar 2002. Bakgrunnen for denne tidsbegrensningen var departementets antakelse om at eventuelle tilpasninger ville avta over tid, og at en 10-årsfrist ville være tilstrekkelig. I ettertid har det imidlertid vist seg at mange skattytere fikk verdsatt sine aksjer til meget høye verdier, slik at disse skattyterne også etter 2002 ville kunne oppnå betydelige tapsfradrag ved realisasjon av aksjer, dvs. uten at det er et reelt tap, dvs. at en skulle kunne få skattelette for helt klart fiktive tap. Det var ikke intensjonen, og derfor foreslår departementet at tapsbegrensningene gjøres tidsubegrenset. Et flertall i komiteen – alle unntatt Høyre og Fremskrittspartiet – slutter seg til dette. Hele komiteen – med unntak av Senterpartiet – slutter seg til departementets vurderinger om at studenter skal kunne velge om de vil registreres som bosatt på studiestedet eller opprinnelig hjemsted. På denne bakgrunn vil departementet be Skattedirektoratet endre forskrift om folkeregistrering i tråd med dette. Dette vil bl.a. være av stor betydning for studenters deltakelse i det politiske arbeid i den kommunen de studerer i, og der de tilbringer det meste av sin tid gjennom flere års studier. Ved behandlingen av merverdiavgiftsreformen bad flertallet i finanskomiteen om at det ble foretatt en nærmere vurdering av avgiftspliktens omfang på enkelte punkter. På denne bakgrunn fremmer departementet nå forslag om å unnta enkelte andre tjenester fra den generelle merverdiavgiftsplikten. Departementet foreslår i denne forbindelse at elev- og studentkantiner blir unntatt fra den generelle merverdiavgiftsplikten. Likeledes foreslås det et generelt unntak for idrettsaktiviteter og guidetjenester. Et flertall av komiteens medlemmer har sluttet seg til disse forslagene. Med dette vil jeg anbefale komiteens innstilling.