Monica Mæland (Høyre), 2016-06-09:
Stortinget skal i dag ta stilling til regjeringens forslag til en ny lov om offentlige anskaffelser. Loven og tilhørende forskrifter regulerer den framgangsmåten det offentlige skal følge når de kjøper varer, tjenester og bygge- og anleggsarbeider. I 2014 utgjorde det samlede offentlige innkjøpet av varer, tjenester og bygge- og anleggsarbeider om lag 460 mrd. kr. Store deler av disse innkjøpene er regulert av anskaffelsesloven. Hovedformålet med loven er å sikre effektiv bruk av samfunnets ressurser når det offentlige gjennomfører sine innkjøp. Når vi nå skal diskutere hvordan anskaffelsesregelverket skal utformes, og ikke minst hvilke andre samfunnshensyn regelverket skal fylles med, mener jeg det er et viktig perspektiv å ha med seg. De grunnleggende prinsippene som er nedfelt i lovforslaget, skal bidra til å nå målet om god og effektiv ressursbruk. Oppdragsgiverne skal opptre i samsvar med prinsipper om konkurranse, likebehandling, forutberegnelighet, etterprøvbarhet og forholdsmessighet. Prosedyreregelverket i forskriftene bygger på disse prinsippene. De senere årene har det vært en økende kritikk av at anskaffelsesregelverket er for detaljert, komplisert og formalistisk, og at oppdragsgivere er blitt mer opptatt av å unngå feil enn av å gjøre gode innkjøp. Undersøkelser viser dessuten at Norge er blant de landene i Europa som har høyest kostnader knyttet til sine anskaffelser. Regjeringen har derfor hatt som hovedmål å forenkle regelverket. Det har vært behov for en kritisk gjennomgang for å vurdere hvilke regler det er nødvendig å videreføre, og hvilke vi kan være foruten eller forenkle. EU har også vedtatt tre nye anskaffelsesdirektiver som skal bidra til å øke fleksibiliteten i regelverket, redusere de administrative byrdene og avklare rettsspørsmål. Samtidig har Forenklingsutvalget foreslått en rekke viktige forenklinger i den særnasjonale delen av regelverket, og jeg støtter store deler av deres forslag. Det offentlige er en stor aktør med mye markedsmakt, og selv om det er et mål å få mest mulig valuta for pengene, er det også andre verdier det offentlige skal ivareta. Leverandører som presser prisene gjennom lovbrudd, uforsvarlige arbeidsforhold eller lite bærekraftige løsninger, bør ikke vinne konkurransen om offentlige kontrakter på bekostning av seriøse leverandører med framtidsrettede løsninger. Derfor har regjeringen foreslått å innføre nye regler, som pålegger de offentlige oppdragsgiverne å sikre at ulike samfunnshensyn ivaretas på en god måte i anskaffelsesprosessene. Oppdragsgiverne skal innrette sin anskaffelsespraksis slik at den bidrar til å redusere skadelig miljøpåvirkning og fremmer klimavennlige løsninger der dette er relevant. I praksis betyr dette at vi inviterer norske bedrifter til å komme opp med smarte, grønne løsninger i møte med offentlige anbud. Oppdragsgiverne skal også ha egnede rutiner for å fremme respekt for grunnleggende menneskerettigheter der det er en risiko for brudd på slike rettigheter. Kriminalitet i arbeidslivet er en økende utfordring, og bedrifter som systematisk driver i strid med lover og regler, ødelegger for næringslivet. Regjeringen vil derfor at oppdragsgiverne stiller krav til lønns- og arbeidsvilkår og ikke minst til begrensninger i antallet ledd i leverandørkjeden. Arbeidet med å få flere til å fullføre og bestå videregående opplæring er viktig, og vi ser at for mange elever står uten lærlingplass. Samtidig ser vi et økende behov for den kompetansen yrkesfagene representerer. Vi trenger flere dyktige fagarbeidere, og da er det også vår oppgave å gjøre det vi kan for å sørge for at de får en lærlingplass, kommer seg ut i en bedrift og får den nødvendige kompetansen. For regjeringen har det derfor vært et viktig poeng å styrke kravet til lærlinger i den nye loven. Nå holder det ikke lenger at bedriften er tilknyttet lærlingordningen, vi stiller nå krav om at det skal være lærlinger knyttet til de konkrete kontraktene. Det er et viktig mål at den nye loven skal være håndterbar for små oppdragsgivere med begrensede administrative ressurser. Større fleksibilitet og mindre administrative byrder for både oppdragsgiver og leverandører vil komme alle til gode, og særlig små og mellomstore bedrifter. Elektronisk egenerklæring som gjør at leverandører slipper å sende inn masse dokumentasjon med mindre de får oppdraget, og oppdeling av kontrakter er et eksempel på dette. Det er liten tvil om at det er et spenningsforhold mellom hensynet til forenkling og andre viktige samfunnshensyn. Derfor er det avgjørende å prioritere godt, og det mener jeg vi har gjort. Norsk næringsliv er inne i en periode med omstilling, og vi må skape nye arbeidsplasser i både eksisterende og nye bedrifter. Offentlige anskaffelser utgjør altså rundt 460 mrd. kr årlig. Om vi øker innovasjonsgraden med en liten andel av dette, vil det ha stor betydning for vekst i innovative leverandørbedrifter. Innovasjon i offentlige anskaffelser handler om å få offentlige oppdragsgivere til i første omgang å legge vekt på behovene i dialog med markedet, slik at det blir opp til bedriftene å komme opp med nye løsninger. Vi har mange gode eksempler på hvordan dette kan gjøres, men det er potensial for mer. Den nye loven skal gi større adgang til å forhandle, og det innføres en helt ny kontraktstype, innovasjonspartnerskap, som skal fremme innovasjon. Regjeringen mener ideelle leverandører av helse- og sosialtjenester kjennetegnes av stor kompetanse og engasjement for tjenestene de tilbyr. De har en lang og stolt historie i å tilby – og ikke minst har de ofte startet opp – viktige velferdstjenester. Regjeringen er opptatt av mangfold og kvalitet i velferdstjenestene. Derfor er vi særlig opptatt av samarbeidet med ideelle organisasjoner som leverer helse- og sosialtjenester. Vi har videreført og videreutviklet samarbeidsavtalen med ideell sektor om leveranser av helse- og sosialtjenester, og med KS som part i avtalen. Vi har utarbeidet en tiltaksplan som skal bedre rammevilkårene for ideelle. Regjeringen har også satt ned et utvalg som vurderer statlig kompensasjon til ideelle for deres kostnader knyttet til offentlig tjenestepensjonsordning. Fra regjeringens side er vi opptatt av at vi gjennom enklere og mer fleksible regler sørger for gode vilkår for de ideelle. Den nye forskriften om offentlige anskaffelser vil inneholde et eget kapittel om helse- og sosialtjenester. Her vil vi klargjøre mulighetene for lange eller løpende kontrakter og gjøre rede for at man ved gjennomføringen av konkurransen kan legge vekt på forhold ved tjenesten som er spesielt viktige for brukerne, som kvalitet, brukermedvirkning og kontinuitet. Disse elementene er ideelle virksomheter tradisjonelt veldig gode på. I tillegg ønsker regjeringen fullt ut å utnytte det handlingsrommet som finnes innenfor EØS-regelverket, til å legge til rette for at ideelle organisasjoner kan fortsette å tilby helse- og sosialtjenester. Næringskomiteen har bedt regjeringen innhente en ekstern juridisk utredning av handlingsrommet for å ivareta ideelle aktører innenfor helse- og sosialområdet, herunder ulike samarbeidsformer. Regjeringen vil på den bakgrunn vurdere handlingsrommet for å reservere konkurranser om kontrakter om helse- og sosialtjenester for ideelle, og muligheten for ulike former for samarbeid med ideelle, som utvidet egenregi, innenfor EØS-rettens rammer. Regjeringen vil samtidig benytte de mulighetene vi har til å påvirke rettsutviklingen i EU på dette feltet. Sist, men ikke minst har regjeringen vært opptatt av å styrke håndhevelsen av ulovlige direkte anskaffelser fordi erfaringer viser at denne ikke fungerer tilstrekkelig effektivt. Regjeringen har derfor foreslått å gjeninnføre klagenemnda for offentlige anskaffelser sin kompetanse til å ilegge overtredelsesgebyr ved ulovlige direkte anskaffelser. Næringskomiteen har foreslått enkelte justeringer i lovteksten. Dette er i all hovedsak presiseringer som er i samsvar med regjeringens politikk, og som var tenkt regulert på tilsvarende måte i forskriftene. Jeg ser nå fram til å få på plass en ny og modernisert anskaffelseslov. Den betyr mye for det offentlige, men den betyr også mye for det private næringslivet.