Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2017-05-02:
Først vil jeg si takk til interpellanten for å ta opp dette temaet. Vi kjenner jo alle tallene: En av fire elever fullfører ikke videregående på normert tid, en av tre elever på yrkesfag fullfører ikke på normert tid. Noe av det handler om at elevene har fått manglende eller svake ferdigheter med seg fra grunnskolen, noe handler om psykiske problemer og rus. Det handler også om motivasjon, manglende oppfølging og manglende nettverk. Noe handler nok også om at vi har en for akademisert skole, som ikke passer for alle. Det er flere måter å gjøre skolen til et bedre sted for alle elever på – en mer praktisk grunnskole der teori og praksis veves bedre sammen og tar tak i elevenes ferdigheter tidlig, flere lærere som har bedre tid til å følge opp elevene, gjøre yrkesfagene mer praktisk rettet og flere læreplasser. Det finnes også nye ideer og gode prosjekter som kan gi flere elever bedre oppfølging og øke motivasjonen. En av de ideene er det vi diskuterer i dag, nemlig ønsket fra Hordaland fylkeskommune om å etablere et konsept med produksjonsskole der det også forskes på effekten av tiltaket, og der man ser på muligheten for å etablere produksjonsskoler som et nasjonalt tiltak mot frafall i videregående. Hordaland fylkeskommune har allerede gjort sine positive erfaringer med selve modellen med produksjonsskole, fra Hyssingen produksjonsskole i Bergen. Nå ønsker de å utvide tilbudet til et produksjonsskoletilbud på heldøgnsbasis ved Hjeltnes. Mye av inspirasjonen for dette er hentet fra Danmark, der man har slike tilbud, og det er tilbud særlig rettet mot dem som har opplevd at tradisjonell skolegang passer dårlig for dem. Målet er å få ungdommene tilbake i ordinær videregående skole eller ut i jobb, gjennom arbeid, praksisnær opplæring, der elevene opplever mestring og får selvtillit til å kunne lykkes i arbeid eller utdanning. Jeg har tro på at et slikt tilbud kan nå ut til en gruppe som man ellers har vanskeligheter med å nå, der elevene får en mer praktisk skoledag, og der man legger stor vekt på det sosiale fellesskapet. Det kan nok være mange elever som tjener på å ha en mer strukturert hverdag, der man får lært og jobbet med både hode og hender. Produksjonsskolen som Hordaland fylkeskommune har søkt om, vil være et aktuelt tilbud for ungdom i hele Hordaland, og kanskje vil det også inspirere til lignende tiltak i andre fylker. Statsråden sa at dette er det verdt å se videre på. Han sier derimot at han ikke vil gi tilskudd, ikke vil støtte enkeltskoler, han vil se det nasjonalt, men foreslår ikke noe konkret. Vi må kunne si at her er det gode intensjoner, men manglende handling. Det er helt åpenbart at dersom man skal gå inn og støtte denne typen tiltak, bør det være tiltak eller pilotprosjekter som har overføringsverdi til andre fylker i kampen mot frafall. Det er da også målet med denne søknaden, slik Hordaland fylkeskommune har skissert den. Regjeringa har åpnet for flere private skoler, profilskoler eller yrkesfagskoler, men det er ingen grunn til at nyskaping, nye måter å gjøre ting på, bare skal skje i privat regi. Det er i så fall en baklengs måte å føre politikk på å ha det som forutsetning. Hvordan vi får flest mulig til å gjennomføre videregående skole, har vært en pågående debatt i over 20 år, og vi bør i minst mulig grad stå i veien for nye måter å gjøre ting på, så lenge det har et godt faglig og pedagogisk grunnlag, støttes av lokale myndigheter og kan ha overføringsverdi til andre fylker. Det kan heller ikke være slik at man gjennom lovverket kan få søkt om private videregående skoler som avviker fra den – skal vi si – malen som offentlige videregående skoler driver på, men ikke er villig til å se med åpne øyne på andre modeller som skjer i offentlig regi.