trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Einar Dørum (Venstre), 2007-02-14:
Få kan vel antakelig være uenig i at det norske samfunnet er preget av kristne og humanistiske tradisjoner og verdier. Nettopp på den bakgrunn vil Venstre gjerne rekke ut en åpen hånd til både statsministeren og statsministerens parti når det gjelder en viktig avklaring som Arbeiderpartiet skal foreta i forholdet mellom kirke og stat. Vi står overfor en avklaring om hvorvidt vi skal ha en kirke som kan oppfattes av mange som statens religionsvesen, eller en kirke som skal møtes med respekt som et trossamfunn. En kirke som et trossamfunn er et sted med liv. Det er det stedet og det trossamfunnet som kan møte homofile på en ordentlig måte, som Den norske kirke har gjort, smertefullt og krevende, det er den kirken som skjønner at kvinner hører til på en selvsagt måte – selv om det tok 30 år, klarer man det. Så mitt spørsmål til statsministeren er om statsministeren, og gjerne som Arbeiderpartiets leder, er villig til å ta den åpne hånden, ved å prøve å trekke skillet mellom Kirken som statens religionsvesen og det frie trossamfunnet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-02-14:
Det er vakkert å høre statsministeren snakke varmt for kvotehandelen. Da Fremskrittspartiet tidlig i januar snakket om at vi burde bruke 1 milliard kr i året på kvotehandel, ble det latterliggjort av miljøvernministeren. Nå har tydeligvis miljøvernministeren blitt parkert også i det spørsmålet. Det er interessant å lytte til statsministeren som uttaler at det vakre i Soria Moria-erklæringen er hvordan en løser de interne problemene. Når en stadig ser skilsmissedebatter i avisene fra noen av «ekteskapspartnerne», må en si at det er en rar måte å se det vakre på. For ca. et år siden var statsministeren, energiministeren og miljøvernministeren på Kårstø. De skrøt av at det i løpet av 2009 skulle være et CO2-renseanlegg på plass. På spørsmål fra Aftenposten om hva som er alternativet om en ikke lyktes, uttalte statsministeren at det er ingen alternativer til å lykkes. Dette skal vi få til. Da er det interessant å stille følgende spørsmål: Står statsministeren fast ved at det skal være et renseanlegg for CO2 på plass på Kårstø i løpet av 2009?
Børge Brende (Høyre), 2007-02-14:
Jeg synes vi bør gi statsministeren mulighet til å støtte sin miljøvernminister her i dag. I Politisk kvarter den 11. januar 2007 var det et intervju med miljøvernministeren. Det ble da vist til at fra 2001 til 2005 gikk de norske klimagassutslippene noe ned. Så sier reporteren: «Bjørnøy mener de skal få ned utslippene allerede i denne regjeringsperioden.» Bjørnøy svarte: «Vi får reduserte utslipp også i denne perioden her.» Bjørnøy sier at man skal få redusert klimagassutslippene – ikke bare som et langsiktig mål innen 2020, men få redusert klimagassutslippene fra 2005 til 2010. Har miljøvernministeren statsministerens støtte i dette løftet? I så fall, hvis miljøvernministeren har det, hvordan skal statsministeren greie å få ned klimagassutslippene, som den forrige regjeringen gjorde, i denne perioden?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-02-14:
I forrige uke fikk statsministeren en attest av Siv Jensen, og jeg er hjertens enig i denne attesten. Det er små forskjeller mellom Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet i klimapolitikken. Hva forteller dette oss? Jo, hvor lite ambisiøs klimapolitikk statsministeren står for. Et synlig bevis på dette er at Jens Stoltenberg og Siv Jensen er de eneste partilederne som ikke har konkrete ambisjoner når det gjelder et klimaforlik – selv om statsministeren tidligere i denne spørretimen sa at det er vår tids aller viktigste spørsmål – og heller ikke har et måltall for 2020, i motsetning til Angela Merkel, Göran Persson, Tony Blair og Arnold Schwarzenegger, bare for å nevne noen. Mener statsministeren at Norge framstår som et foregangsland i klima- og miljøspørsmål?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-02-14:
Jeg ønsker å stille et spørsmål til landbruks- og matministeren: «Jordbruket står for 9 pst. av klimagassutslippene i Norge. Klimagassen metan fra husdyrgjødsel er en del av dette. Dette er en utslippskilde som kan brukes i energiproduksjon gjennom biogassanlegg. Særlig ved større gårder og i samarbeid med avfallssektoren for øvrig, kan slike anlegg bidra til både økt kraft- og varmeproduksjon, reduserte klimagassutslipp og bedre kvalitet på gjødselen. Hva gjør statsråden for å stimulere til biogassanlegg ved gårdene i Norge?»
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-02-14:
Jeg takker statsråden for svaret. Gjødsel er nesten som et kinderegg – det er god klimapolitikk, det er god energisparing, og gjødselen blir bedre. Ja, ressursene på gården blir brukt. Derfor ønsker jeg å utfordre statsråden her. Du snakket om rammebetingelser. Du snakket om at det nå er viktig å få etablert noen pilotprosjekter. Du skal også komme med en strategiplan for at landbruket skal bli mer miljøvennlig. Kan et energifond, etter modell av skogfondet, være en modell som statsråden kan tenke seg, være ett av tiltakene for å gi bonden, som den gode næringsutvikleren han er, de investeringene han trenger for å kunne ta det taket, ta, sammen med oss andre, klimautfordringene på alvor og finne løsningene?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-02-14:
Jeg beklager, president!
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2007-02-14:
Jeg takker igjen for svaret og også for at statsråden er villig til å ta på alvor innspill for at vi sammen kan løse de klimautfordringene vi står overfor. Men statsråden skal jo også gjennom miljøvernministeren levere sin sektorvise klimahandlingsplan til Stortinget i løpet av våren. Et tiltak som kan være med og spare energi, som et slikt biogassanlegg er, gjennom en fondsordning, mener jeg er en god ting, ut fra at de støtteordninger vi pr. i dag har på dette området, er for store i forhold til Enova, som har for høy grense til at en bonde kan få støtte også til avfallsbehandling. Så her må det skreddersys noe for landbrukssektoren, og jeg håper ministeren kan ta med seg og vurdere om ikke et fond à la skogfondet er en vei å gå.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-02-14:
Statsministeren holdt forrige uke en tale for Arbeiderpartiets landsstyre, hvor miljø- og klimaspørsmål stod sentralt. Det var en tale preget av taktikk og teknikk, ikke av verdier og politisk lederskap. Det skuffet mange i miljøbevegelsen, og det skuffet oss i Venstre. Men det er kanskje en trøst at det utløste en helhjertet gratulasjon fra Fremskrittspartiet, senest i dag, for fullt gjennomslag for Arbeiderpartiet i klimapolitikken. SV går på nederlag på nederlag i miljøpolitikken. Når SV-lederen skal begrunne hvorfor partiet holder fram i regjering, sier hun bl.a. at uten SV i regjering ville det blitt bygd sterkt forurensende gasskraftverk på hvert eneste nes. Kan statsministeren bekrefte at uten SV i regjering ville Arbeiderpartiet og Senterpartiet levd ut sin legning, tatt hele landet i bruk og bygd forurensende gasskraftverk på hvert eneste nes?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-02-14:
Da denne regjeringen tiltrådte, var det ett område som statsministeren var meget opptatt av. Det var at denne regjeringen skulle gå i front for å få til en god dialog og et godt samarbeidsklima med opposisjonen i Stortinget. Nå viser det seg at det kanskje er det motsatte som har skjedd. Jeg tror jeg på vegne av opposisjonen kan tillate meg å si det. Det kan vises til en rekke eksempler hvor denne regjeringen faktisk opptrer nesten lukket i forhold til nødvendig informasjon til Stortinget. Jeg har i den forbindelse lyst til å nevne et par eksempler. Rapporten fra fagmyndighetene i Kystverket om alle manglene i oljevernberedskapen har ligget i departementet siden januar 2006 uten at Stortinget har fått innsyn i den. Jeg kan nevne brevet som gikk fra de fire parlamentariske lederne i Stortinget om tjenestedirektivet, hvor svaret fra statsministeren var at først skulle Regjeringen konkludere, og så skulle opposisjonen eventuelt få bli med på dialogen i ettertid. Man kunne også vist til spørreinstituttet, hvor vi nesten hver eneste onsdag opplever at statsrådene ikke svarer på de utfordringer som kommer fra opposisjonen, men går til direkte angrep på opposisjonen i stedet for å være konstruktiv, svare og skape dialog. Var det dette statsministeren mente med at denne regjeringen skulle gå i front for å skape dialog og samarbeide med opposisjonen i Stortinget?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-02-14:
Det virker, ut fra svaret til statsministeren, som at det er der hvor Regjeringen har konflikt og er uenig, at man søker å få til dialog og samarbeid i Stortinget. Det kan jeg kanskje ha en viss forståelse for, når denne regjeringen slites i alle retninger i nesten samtlige saker. Men jeg må få si at Fremskrittspartiet er særdeles fornøyd med at Regjeringen nå falt ned på at depotet på Fedje skal opprettes igjen, da vårt forslag, som allerede ligger til behandling i Stortinget, går ut på det. Så det er vi fornøyd med. Et annet område som jeg synes er meget viktig, er det som går på kvalitetsrapportering for statlige investeringer. Det er et stramt regime i Finansdepartementet for investeringer over 500 mill. kr statlige midler. Det er nærmest umulig for Stortinget å få innsyn i disse kvalitetsrapportene, selv om man gang på gang prøver på det. Hvilken hensikt og hvilken agenda har Regjeringen med å unnlate å komme med denne type rapporter til Stortinget?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-02-14:
500 mill. kr.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-02-14:
Når vi har en flertallsregjering, er det spesielt viktig at Regjeringen er seg bevisst viktigheten av åpenhet. Man får med en flertallsregjering ikke den samme flombelysning av beslutningsprosessen som det man får med en mindretallsregjering, hvor beslutningene i større grad tas her i Stortinget. I går ble det kjent at en representant fra Forsvaret ikke fikk delta i debatten i Tabloid. Det bidrar til at vi får en mindre opplyst debatt når de som sitter med fagkompetansen, ikke får delta i debattene. Det er også kjent at Regjeringen ikke ønsker fullt innsyn i skolenes resultater, ved at man langt på vei stengte Skoleporten. Det begrenser åpenheten. Mitt spørsmål knytter seg til om statsministeren nå vil avklare nedover i systemene at det vil være mulig for representanter fra Forsvaret, som et eksempel, å kunne delta i debatter, slik at man får en faglig basert og opplyst åpen debatt.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-02-14:
Tidligere i dag har det vært spørsmål knyttet til norsk innsats i Afghanistan, og det har tidligere vært litt uklart for opposisjonen hvorvidt vi har fått anmodninger fra NATO. Så også på det punktet kunne det være behov for en større åpenhet fra Regjeringens side. Vi i Kristelig Folkeparti er interessert i å bidra for å få en levende politisk debatt også i Stortinget, men samtidig ser vi at det er tegn til en økende flertallsarroganse. Helse Øst og Helse Sør blir slått sammen uten at man har noe særlig diskusjon med landets parlament. Målsettingen om full barnehagedekning, som jo Stortinget har vedtatt, ser ut til å kunne bli endret med noen prokuratorgrep fra departementets side. Og det er ingen særlig vilje til å diskutere tjenestedirektivet med Stortingets organer før man er absolutt nødt til det. Vil statsministeren og Regjeringen ta noen grep for å hindre en tiltakende flertallsarroganse?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-02-14:
Siden jeg skjønner at SV nå skal diskutere sin egen regjeringsdeltakelse, så er jeg i hvert fall veldig glad for å kunne stille dette spørsmålet før en eventuell ny finansminister kommer og svarer: «På en konferanse 6.–7. februar i år i regi av UD diskuterte deltakerne blant annet mulighetene for en svak avgift på valutatransaksjoner – 0,005 pst. for å finansiere bistand. I motsetning til den såkalte Tobin-skatten er det ikke noe mål for en slik avgift å redusere valutaspekulasjon, kun å øke tilskuddene til internasjonal bistand. Vil statsråden bidra til at diskusjonen når lenger ut enn denne konferansen, ved å presentere en vurdering av dette f.eks. i revidert nasjonalbudsjett 2007?»
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-02-14:
Jeg takker for svaret. Jeg skjønner at Norge som nasjon har tenkt å sondere mulighetene for å nedsette en internasjonal arbeidsgruppe, for, som statsråden sa, å vurdere om dette er mulig å gjennomføre, og om det har tilslutning, regner jeg med, internasjonalt. Så mitt spørsmål er kort og godt: Selv om vi oppfyller det kravet som statsråden viste til når det gjelder bistand, 0,7 pst., vil jo Norges holdning like fullt kunne være betydningsfull for at flere land kan øke sin bistand til verdens fattige. Vil Regjeringen legge trykk på det arbeidet for derigjennom å kunne bidra overfor verdens fattige ved at flere land bidrar mer, og bør bidra mer?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-02-14:
For det første har jeg lyst til å replisere til representanten Syversen at jeg har et klart mål om å stille i spørretimen mange ganger framover og svare på gode spørsmål, som f.eks. dette. I perioden 1. september 2006–1. mars 2007 har Norge formannskapet i Leading Group on Solidarity Levies to Fund Development, den såkalte pilotgruppen for innovative finansieringsmekanismer. Denne gruppen har arbeidet med det franske forslaget om en solidaritetsavgift på flyreiser, men også behandlet andre former for innovative finansieringsmekanismer, bl.a. en skatt på valutatransaksjoner. Et utgangspunkt for dette arbeidet er Soria Moria-erklæringen, som sier at Regjeringen vil «gå foran for internasjonale avtaler om nye globale finansieringskilder som kan medvirke til omfordeling og styrking av FN-institusjonene, flyavgift, karbonskatt, skatt på våpenhandel eller avgift på valutatransaksjoner». Regjeringen har ikke vurdert en innføring av en form for valutaskatt for utviklingsformål. Norge vil imidlertid fortsatt støtte opp om den diskusjonen som nå pågår for en slik form for finansiering, og pilotgruppen vil ventelig fortsatt behandle valutaskatt som tema. På konferansen i Oslo 6.–7. februar foreslo flere av de deltakende NGO-ene å opprette en egen internasjonal arbeidsgruppe om valutaskatt. Norge vil nå sondere interessen blant andre medlemsland i pilotgruppen for å opprette en slik gruppe. Det vil være naturlig å orientere Stortinget om diskusjonen om valutaskatt når en eventuell arbeidsgruppe er opprettet. Jeg vil vise til at i disse debattene er formålet med ulike former for solidaritetsavgifter å øke bistanden i land som ikke prioriterer å oppfylle 0,7 pst.-målet av BNI til utviklingsbistand. Norge er et av de få land som oppfyller det, og vi har jo en klar målsetting også om å øke det. Dersom Norge ønsker å øke den bistanden som vi bidrar med, så er det like greit å ta som en bevilgning over statsbudsjettet, med mindre det er andre ting man ønsker med en valutaskatt. Det er en annen del av den diskusjonen. Derfor ser vi dette først og fremst som en avgift som det er viktig å ha som tema i den internasjonale debatten for å få opp det samlede volumet av bistand.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-02-14:
Ja, vi deltar aktivt når det gjelder dette franske sporet for en flyavgift, og vi sonderer mulighetene for å få flere land med på å tenke at en valutaskatt kan være med på å finansiere bistand. Det er selvfølgelig fordi vi har et sterkt internasjonalt engasjement. Norge prioriterer bistand høyt, og jeg gir gjerne honnør til Kristelig Folkeparti for den jobben de gjorde i regjering ved å klare å holde et høyt nivå på dette. Vi har som ambisjon å trappe videre opp. Hvis vi også kan bidra til at andre land gjennom ulike former for finansieringsordninger er med på å trappe opp sin innsats, kan vi få til langt mer enn det vi bare klarer over norske statsbudsjetter. Jeg deler det engasjementet som representanten Syversen har. Mitt svar kan tolkes slik at vi jobber i internasjonale sammenhenger for å se på muligheten for ulike former for internasjonale finansieringsordninger for å øke bistanden. Jeg vil gjerne komme tilbake til Stortinget med en orientering når vi har kommet et stykke på vei, slik at det er noe av substans å melde.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-02-14:
Omsetning av fiskekort og av jaktkort for småvilt- og villreinjakt i bygdeallmenninger, i statsallmenninger og på annen statlig grunn blir etter forvaltningspraksis med hjemmel i merverdiavgiftsloven § 70 ikke ilagt merverdiavgift. Disse unntakene har i hovedsak vært basert på Justis- og politidepartementets lovavdelings vurdering av at retten til jakt og fiske etter fjelloven er en allemannsrett som ikke kan omsettes i merverdiavgiftsrettslig forstand. De aktuelle bestemmelsene om jakt og fiske i finnmarksloven er sammenlignbare med tilsvarende bestemmelser i fjelloven. Det er av den grunn også gitt dispensasjon for Finnmarkseiendommens omsetning av jakt- og fiskekort, noe som innebærer en videreføring av det tidligere avgiftsregimet for slik omsetning i Finnmark. Selv om det er uttrykkelig bestemt i loven at omsetning av rett til jakt og fiske skal være merverdiavgiftspliktig, er det etter forvaltningspraksis langt tilbake i tid etablert så mange unntak fra dette utgangspunktet at merverdiavgiftsplikten i dag hovedsakelig kun omfatter private grunneiere – noe spørsmålsstilleren er inne på i sitt spørsmål. Hele området merverdiavgift for omsetning av jakt- og fiskekort trenger derfor en gjennomgang. En slik gjennomgang vil imidlertid kreve en del ressurser og tid – noe vi pr. i dag ikke har prioritert.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-02-14:
Jeg ser de problemstillingene som representanten Flåtten tar opp. Det er egentlig et voldsomt press på å finne unntak fra og lempninger i momssystemet, samtidig som momssystemet er en viktig del av finansieringen av vår velferdsstat. Det er bakgrunnen for at finansministeren hver gang noen tar opp et spørsmål om momssystemet, ikke kan si at dette fikser vi et unntak for. Summen av det ville vært milliarder i tapte inntekter, selv om det for så vidt er små saker vi behandler hver gang. Når jeg og departementet har kapasitet til det, skal vi se nærmere på dette. Men representanten Flåtten kan ikke av mitt svar utlede et løfte om at det vil bli momsfritak også for private eiere.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-02-14:
Denne saken ligger ikke på toppen av min bunke på skrivebordet, men jeg skal se videre på den. Vi vil jo straks komme inn i nye, ulike avgrensningsområder når det gjelder momssystemet. Hvis det er slik at folk som tjener godt på å leie ut privat jaktterreng, ikke skal betale moms, er det veldig lett også for andre grupper som driver med annen type virksomhet, å påberope seg samme begrunnelse for momsfritak. Det er bakgrunnen for mitt svar. Jeg er opptatt av at vi skal ha et så konsekvent momssystem som mulig. Det er en viktig kilde til finansieringen av velferdsstaten. Vi har allerede i dag problemer med mange og uryddige unntak.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-02-14:
Det arbeides hele tiden med å utvikle tiltak som gjør skattyternes kontakt med skatteetaten enklere og mer brukervennlig, og etatens arbeid mer effektivt. Reglene om forenklet vedtaksform er et slikt tiltak. Reglene om forenklet vedtaksform ble innført i 2004 og har hittil vært begrenset til å gjelde ved de særskilte reglene om ligning av næringsdrivende. Hensynene bak disse reglene var i hovedsak å utnytte ressursene på ligningskontorene på en mer effektiv og rasjonell måte og å øke kvaliteten på ligningen for næringsdrivende. I forbindelse med omorganiseringen av skatteetaten ble reglene utvidet til også å gjelde alle skattytere. Utvidelsen har sammenheng med de øvrige endringene i klage- og nemndsystemet. Den forenklede vedtaksformen innebærer et unntak fra den generelle regelen om at vedtak om endring av ligning skal begrunnes. Den kan bare benyttes når skattyter ikke har kommet med innsigelser til varsel om endring eller når skattyters klage fullt ut tas til følge. Når ligningsmyndighetene tar en sak opp til endring på annen måte enn etter klage fra skattyter, skal skattyteren varsles. Varselet skal angi de endringer ligningskontoret ønsker å foreta, og begrunnelsen for dette. Dersom skattyteren ikke har innsigelser til varselet om endring, kan ligningsmyndighetene bruke den forenklede vedtaksformen. I disse tilfellene er det ikke nødvendig med begrunnelse, fordi begrunnelsen allerede er gitt i varselet som skattyter ikke har hatt innsigelser til. Ligningsmyndighetene kan også benytte den forenklede vedtaksformen i endringssak etter klage fra skattyteren. Forutsetningen er at skattyterens klage fullt ut tas til følge. Heller ikke i disse tilfellene vil det være behov for at ligningsmyndighetene begrunner vedtaket. Når skattyters klage ikke tas til følge, eller når skattyter har innsigelser til varsel om endring, skal ligningsmyndighetene fatte begrunnet vedtak. Når ligningsmyndighetene bruker forenklet vedtaksform, vil skattyter alltid bli lignet i samsvar med klagen eller varselet. Skattyter vil likevel ha adgang til å påklage ligningsmyndighetenes endringsvedtak. Slik klage behandles i dag av overligningsnemnda, og vil bli behandlet av skatteklagenemnda når de nye reglene trer i kraft. Vedtak fattet av disse nemndene vil alltid være begrunnet. Etter min mening er reglene om forenklet vedtaksform i tråd med ønsket om god service og åpenhet i forvaltningen. Skattyter får den samme informasjon om grunnlaget for endringen av ligningen som når det fattes et begrunnet vedtak. I tillegg kan endringene gjennomføres raskere, noe som ofte øker skattyters forutberegnelighet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-02-14:
Vi er i en situasjon der skattemyndighetene er blant de offentlige etater som får best skussmål av forbrukerne og skattyterne. Det er veldig gledelig. Det betyr at de har lagt seg enormt i selen for å være i front når det gjelder forenklinger, når det gjelder muligheter for elektronisk å melde tilbake på selvangivelsen, sende SMS osv. Vi gjør mange forbedringer i den retning. Det er selvfølgelig også for å ha en effektiv behandling av sakene. Jeg har ikke oppfattet at det har vært en storm av innsigelser fra ligningsfunksjonærer når det gjelder den måten vi behandler dette på. Jeg har også oppfattet at den informasjonen som skattyterne får, er tilstrekkelig. Hvis det er mange henvendelser angående dette, kan vi gjerne foreta en undersøkelse. Men jeg synes kanskje ikke vi skal gjennomføre store endringer i dagens praksis fordi representanten Skovholt Gitmark har fått en mail.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-02-14:
Da sier vi det!
Svein Flåtten (Høyre), 2007-02-14:
Jeg har et spørsmål til finansministeren: «Finnmarkseiendommen er nå fritatt for merverdiavgift på jakt og fiske. Det betyr at staten konkurrerer med private eiere av jakt- og fiskerettigheter, men på 25 pst. bedre betingelser. Unntak fra merverdiavgiftsregelverket bør være meget godt begrunnet. Mener statsråden at typen eierskap er en god begrunnelse for et unntak og for en slik forskjellsbehandling i omsetning av jakt- og fiskerettigheter, eller vil hun vurdere å fjerne all mva. på jakt og fiske?»
Svein Flåtten (Høyre), 2007-02-14:
Takk for svaret. Jeg vet ikke om jeg skal si at det er beroligende at man skal foreta en gjennomgang. Jeg velger å oppfatte svaret slik at man har tenkt å gjøre noe med denne forskjellsbehandlingen. Og da vil jeg gjerne peke på et par ganske sterke argumenter for at man bør ta vekk forskjellen – og frita det hele for merverdiavgift. Det ene er at private bedrifter i stor utstrekning benytter privat terreng. De har fradrag for merverdiavgift. Jeg har forstått finansministeren slik at den sosiale siden av skatte- og avgiftsbestemmelser er ganske viktig. Når bedrifter får denne muligheten, kan det bety at det kanskje er de bedrestilte i samfunnet som får en større sjanse til f.eks. jakt og fiske.
Svein Flåtten (Høyre), 2007-02-14:
Erfaringer har lært meg at man av det finansministeren sier i denne sal, ikke veldig raskt skal utlede løfter. Det er viktig å legge vekt på at jeg ikke snakker om å gjøre et unntak. Jeg snakker om å fjerne et unntak, slik at det blir likt for hele området. Jeg tror at det er ganske viktig. Jeg tror også at denne diskusjonen dreier seg om at i bygdeallmenninger og i Finnmarkseiendommen er det mer enn dekning for utgifter. Det er det til en viss grad også når private omsetter. Først kommer dekningen av utgifter, siden kommer profitten – som finansministre ikke alltid liker like godt, men den ligger der jo. Ved å fjerne merverdiavgiften totalt tror jeg man også vil slippe denne diskusjonen. Og det er faktisk en ganske viktig distinksjon. Jeg oppfatter ikke svaret som et løfte, men jeg oppfatter det i hvert fall som et løfte om å gå sterkt inn i saken og virkelig se på misforholdet.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-02-14:
Jeg har følgende spørsmål til finansministeren: «Reorganisering av skatteetaten har medført en rekke forslag til endringer i ligningsloven. Forenklet vedtaksform, noe som i realiteten er kun vedtak uten begrunnelse, gjøres langt mer utbredt. Mener statsråden at det er i tråd med god service og åpenhet i forvaltningen at vedtak gjort av skattekontoret ikke skal begrunnes?»
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-02-14:
Jeg takker statsråden for svaret. Det har kommet flere tilbakemeldinger, bl.a. fra en som karakteriserer seg som menig likningsfunksjonær. Jeg har fått følgende mail fra vedkommende: «Å skrive et slikt kort og informativt vedtak tar åpenbart ikke lang tid. Likevel har noen tydeligvis fått det for seg at det er en veldig ressurskrevende handling. Etter mitt skjønn burde det være en åpenbar servicehandling for ethvert forvaltningsorgan at en bekrefter å ha mottatt en henvendelse fra publikum, og hva resultatet blir – uansett om det er snakk om fullt medhold eller ikke.» For Høyre, og jeg vil tro også for finansministeren, er det om å gjøre å ha en offentlig forvaltning som er så serviceinnstilt som overhodet mulig, som gir best mulig resultater ut fra de spørsmål som kommer, og ikke minst så korrekte resultater som overhodet mulig. Hvis enkelte likningsfunksjonærer mener det er på sin plass med en begrunnelse, burde man da, slik finansministeren ser det, ha mulighet til også å komme med en ekstra tilleggskommentar, selv om man i utgangspunktet er pliktig til å bruke såkalt forenklet vedtaksform?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-02-14:
Jeg er tilfreds med svaret. Jeg vil overbringe statsråden den nødvendige informasjon, slik at hun kan se på det videre.
Martin Engeset (Høyre), 2007-02-14:
Jeg vil få stille følgende spørsmål til utenriksministeren: «Hvordan kan Regjeringen bidra til å sikre kurderleder Abdullah Öcalan rettergang og soningsforhold som er i tråd med Europarådets konvensjoner og Menneskerettighetsdomstolens avgjørelser?»
Martin Engeset (Høyre), 2007-02-14:
Jeg takker utenriksministeren for svaret. Det er jo slik at den norske delegasjonen til Europarådet har engasjert seg ganske mye i denne saken. Det er også bakgrunnen for at Per-Kristian Foss har reist dette spørsmålet til utenriksministeren som han i går bad meg om å fremføre på hans vegne, siden han ikke hadde anledning selv. Jeg kjenner også saken fra forrige periode, da jeg hadde gleden av å være med i delegasjonen til Europarådet. Men den nåværende delegasjonen til Europarådet har jo bl.a. gjennom brev til den tyrkiske ambassadøren i Norge og også til Europarådets såkalte Anti-torturkomite, CPT, tatt opp soningsforholdene for Öcalan. Jeg har forstått det slik at Ministerkomiteen i går konkluderte i forhold til gjenopptakelsessaken, og utenriksministeren var jo inne på det i sitt svar. Var det slik at dette ble avgjort uten avstemning? Eller i tilfelle: Hva var Utenriksdepartementets instruks til den norske ambassadør i sakens anledning?
Martin Engeset (Høyre), 2007-02-14:
Det er jeg glad for at utenriksministeren understreker. Det er slik at denne saken også reiser et større spørsmål, nemlig om den kurdiske minoritet i Tyrkia sin stilling totalt sett. Og det er jo ikke et helt uvesentlig spørsmål knyttet til Tyrkias eventuelle medlemskap i EU. Det er for så vidt en diskusjon vi som ikke-medlemsland ikke får gleden av å være med på, men det reiser veldig viktige spørsmål. Så jeg håper og tror at den norske delegasjonen til Europarådet kommer til å være opptatt av disse spørsmål fremover.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2007-02-14:
I likhet med representanten er Regjeringen opptatt av å bidra til å sikre kurderleder Abdullah Öcalan rettergang og soningsforhold som er i tråd mer Europarådets konvensjoner og Menneskerettsdomstolens avgjørelser. Dette gjør vi ikke minst gjennom vår deltakelse i de aktuelle organer i Europarådet. Europarådets Anti-torturkomite, CPT, har jevnlig kontakt med tyrkiske myndigheter, også vedrørende Öcalan. Norges delegasjon til Europarådet følger dette arbeidet, både i kontakt med sekretariatet for CPT og når CPT deltar i Ministerkomiteens møter for å redegjøre for sitt arbeid. Norge vil i dette arbeidet fortsatt bidra til å sikre at Öcalans soningsforhold er i tråd med Europarådets konvensjoner. Jeg kan overfor representanten gi litt mer bakgrunn for denne saken. Den europeiske menneskerettsdomstolen avsa dom i saken Öcalan mot Tyrkia den 12. mai 2005. Tyrkia ble dømt for en rekke brudd på Den europeiske menneskerettskonvensjonen. Domstolen fastslo bl.a. at Öcalan ikke ble dømt av en uavhengig og upartisk domstol, og at rettergangen ikke var rettferdig. Europarådets ministerkomite fører tilsyn med statenes etterlevelse av dommer avsagt av Menneskerettsdomstolen. Öcalan-saken har stått på dagsordenen på hvert eneste tilsynsmøte siden juli 2005. Man har konstatert at Tyrkia har truffet en rekke generelle tiltak for å unngå tilsvarende konvensjonsbrudd for framtiden. Blant annet ble det slutt på deltakelse av militære dommere i straffesaker i Tyrkia i 1999, og det ble vedtatt en ny straffeprosesslov i 2005 med styrkede rettigheter for den tiltalte. Tyrkia avskaffet dødsstraffen i 2001. Når det gjelder individuelle tiltak, har en tyrkisk ankedomstol vurdert Öcalans begjæring om gjenopptakelse av straffesaken, men avslått denne under henvisning til at en ny sak ikke ville ha ført til et annet resultat. Etter Menneskerettsdomstolens praksis foreligger det ikke et ubetinget krav om gjenopptakelse av en straffesak, selv om rettergangen ikke har vært rettferdig. Det må foretas en individuell vurdering i hver enkelt sak. Slik er det for øvrig også etter norsk rett. I dette tilfellet har Ministerkomiteen akseptert den tyrkiske rettsavgjørelsen. Ettersom Tyrkia nå anses å ha truffet de nødvendige tiltak for å etterleve Öcalan-dommen fra 2005, avsluttet Ministerkomiteen behandlingen av saken på sitt tilsynsmøte i går, den 13. februar. Sluttresolusjonen ble vedtatt uten avstemning. Öcalans advokater er imidlertid ikke fornøyd med behandlingen av gjenopptakelsesbegjæringen, og har nylig sendt en ny klage til Menneskerettsdomstolen om dette. Når det gjelder Öcalans soningsforhold, ble disse ikke ansett i strid med Den europeiske menneskerettskonvensjonen i dommen som ble avsagt av Menneskerettsdomstolen i 2005. Europarådets Anti-torturkomite, CPT, har avlagt tre besøk hos Öcalan og fører en løpende dialog med tyrkiske myndigheter om hans soningsforhold. Komiteen arbeider bl.a. for at hans slektninger og advokater skal få bedre tilgang til fengslet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2007-02-14:
Nei, det er altså slik at når det gjelder den vurderingen som er gjort opp mot hva Tyrkia forplikter seg til å gjøre, nemlig å treffe de nødvendige tiltak for å etterleve denne dommen, har Ministerkomiteen behandlet saken på sitt tilsynsmøte. I en slik situasjon er det, så vidt jeg vet, slik at man vedtar resolusjonen uten avstemning. Jeg er ikke kjent med at det er disputter rundt det. Men la meg få lov til å understreke at jeg tror at den oppmerksomhet som parlamentarikere fra andre europeiske land viser i denne saken kontinuerlig, er viktig, og erfaring viser jo at fokusering på individuelle saker har betydning, også i denne saken. Her er det jo en høyt profilert person som det er interesse for litt bredere, men fokusering på hans situasjon har også betydning for andre fangers situasjon. Så jeg kan forsikre representanten om – og håper han bringer det videre til representanten Foss – at vi fortløpende kommer til å følge denne saken bilateralt. Men vi har erfaring for at det i tillegg til det er viktig å holde dem levende i de internasjonale multilaterale fora der vi deltar.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2007-02-14:
Jeg vil bare understreke at Norge støtter flere menneskerettighetsprosjekter i Tyrkia der også kurdere er målgruppe. Det er en gruppe som fortjener oppmerksomhet for å ivareta sine rettigheter. Jeg vil, som representanten, understreke at Tyrkias rolle som brobygger – geografisk, kulturelt og i mange andre sammenhenger – er av stor betydning. Da er det viktig at vi også har i fokus minoritetsgrupper som dette. Det vil vi gjøre. Men jeg tror også det er viktig, som representanten sier, at hovedaktøren her faktisk er én der vi ikke har en framtredende rolle, nemlig EU. Det EU gjør i forhold til integrasjon i retning av Tyrkia, tror jeg er et av de største politiske temaer vi står overfor i Europa i dag. Vi vil i alle fall gjøre det vi kan gjennom bilateral dialog og gjennom de fora vi er med i, slik vi er i Europarådet.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-02-14:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Ferdigstillelsen av Rena tekniske verksted i Hedmark har latt vente på seg i flere år, til stor frustrasjon for brukerne. Det har i den senere tid kommet positive signaler om at nødvendige økonomiske midler vil komme i år. Kan statsråden bekrefte dette, samt angi når verkstedet vil være ferdig utbygget og klargjort til bruk?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-02-14:
Jeg takker statsråden for svaret og oppsummeringen og historikken på verkstedet. Det er synd at ikke den siste delen av verkstedet ble klargjort og er i bruk, slik det burde vært. Da det ble utbygd – for å si det slik – men ikke ferdigstilt, manglet det ca. 50 mill. kr på å bli ferdigstilt. I dag vil det vel koste noe mer, dessverre. Jeg legger også merke til at statsråden i sin orientering ikke lover at verkstedet skal bli ferdigstilt som verksted, i hvert fall tolket ikke jeg det av orienteringen, men at vi må vente til mai for å høre hva departementet mener om dette, på grunnlag av undersøkelser og det som foregår nå. Det er i hvert fall ingen tvil om at det er et stort, stort behov for at denne verkstedhallen på ca. 5 000 m2 skal bli ferdigstilt. I dag jobber det 79 mennesker på verkstedet. Det er ikke den minste tvil om at en har kapasitet til å gjøre mer hvis hallen hadde vært ferdig, og man kunne hatt 15–20 mennesker til, for så stor etterspørsel er det etter den kapasiteten der oppe.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2007-02-14:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret, og jeg registrerer at statsråden avventer dette forprosjektet. Slik verkstedene drives på Rena nå, koster det ca. 5 mill. kr mer pr. år å drive dem kontra det å gjøre ferdig den hallen som vi mangler, slik at man på alle måter kan være mer ressurseffektive. I dag kjøres det materiell fra Rena som kun skal på en firetimers service – jeg tenker da på Scania og Mercedes Geländewagen – til Lillehammer. Det er ganske langt å kjøre den strekningen, og man kaster bort mye tid. I tillegg kjører man Leopard-vogner fra Rena til Rinnleiret i Trøndelag på verkstedet der. Det kan heller ikke være særlig ressurseffektivt. Det er derfor mye som tilsier at vi bør bygge ut denne hallen på 5 000 m2. Slik det fungerer i dag, er det mye dyrere drift der oppe. Vi har kanskje verdens dyreste kaldtlager. Det er ikke Forsvaret verdig.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-02-14:
Prosjekt for teknisk verksted på Rena ble vedtatt av Stortinget ved behandlingen av Forsvarets investeringsproposisjon våren 2003. Prosjektet skulle dekke behovet for økt verkstedkapasitet i Østerdalen, som en følge av de vedtak som lå til grunn for omorganiseringen av Forsvaret i perioden 2002–2005. Underveis i gjennomføringen av prosjektet ble det, som et tiltak for å holde prosjektets kostnadsramme, besluttet å ikke ferdigstille den ene av de to verkstedfløyene. Denne skulle heller inntil videre benyttes som et frostfritt lager. Verkstedbygget ble tatt i bruk i januar 2005. På bakgrunn av innmeldt behov fra Forsvarets logistikkorganisasjon gav Forsvarsvarsdepartementet i desember 2006 Forsvarsbygg i oppdrag å utarbeide et forprosjekt om ferdigstillelse av Rena tekniske verksted. Her vil alternative løsninger, kostnader og tidsrammer for prosjektet klarlegges. Forprosjektet skal etter planen fremmes for departementet i mai 2007, altså i vår. Jeg ønsker imidlertid at forprosjektet skal ses i sammenheng med oppdraget som er gitt til Forsvarets logistikkorganisasjon om å gjennomføre tiltak for å effektivisere vedlikeholdsvirksomheten. Stortinget ble i budsjettproposisjonen for 2007 orientert om at Forsvarets logistikkorganisasjon skal gjennomføre slike tiltak. Forsvarets logistikkorganisasjon er gitt i oppdrag å utarbeide en plan for interneffektivisering av bl.a. verkstedkapasitetene, og vil levere en anbefaling om dette før sommeren. Formålet er å optimalisere verksteddriften gjennom rasjonell drift og utnyttelse av synergier mellom de ulike verkstedene. Når forprosjektet og Forsvarets logistikkorganisasjons plan for interneffektivisering foreligger før sommeren, vil departementet ta stilling til en eventuell ferdigstillelse av Rena tekniske verksted.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-02-14:
Jeg er kjent med at det på de fleste av Forsvarets verksteder er mye arbeid nå for tiden. Likevel er det slik at når vi skal bygge ut noe nytt, slik som her, må vi være helt sikre på at det er dét vi trenger, og at det vil være den riktige ressursbruken. Men som sagt, det er igangsatt et forprosjekt. Det vil være ferdig i mai i år, og så velger jeg å avvente det og se resultatet av det. Jeg synes også det er viktig at vi ser verkstedet og behovet for verkstedkapasitet i sammenheng med de andre verkstedene som er relatert til dette, bl.a. på Elverum.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2007-02-14:
Jeg deler representanten Bredvolds oppfatning at vi må drive verkstedene våre på en optimal måte for Forsvaret, slik at vi bruker ressursene våre på en best mulig måte. Men det er også nettopp derfor jeg har bedt om at dette forprosjektet blir ferdig og forelagt meg, og at jeg også får se resultatene av interneffektiviseringen. For her er vi også nødt til å se de ulike verkstedene i sammenheng, med det klare mål for øye at det skal være best mulig for Forsvaret.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-02-14:
Jeg har et spørsmål til fiskeri- og kystministeren: «Etter «Server»-forliset utenfor Fedje er det fremkommet opplysninger om at Kystverket ikke tok noe initiativ for å få lenser og fartøysassistanse fra Mongstad og andre tilgjengelige ressurser. Dette er oppsiktsvekkende når Kystverket selv har brukt helhetsargumentasjonen i sammenheng med flytting av hoveddepot fra Fedje til Florø. Det forutsettes at tilgjengelig beredskap utnyttes, at Kystverket aktivt benytter sivilt utstyr og materiell de kan disponere over. Kan statsråden svare på hvorfor dette ikke ble gjort?»
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-02-14:
Jeg takker for svaret. Alle er glade for at selve redningsaksjonen ved dette forliset gikk bra. Oljevernaksjonen gikk dessverre ikke like bra. Det er en kjensgjerning at argumentet for å flytte stasjonen til Florø var at Fedje-området var tilstrekkelig sikret på grunn av den gode beredskapen i området. Da virker det uforståelig at spesialskipet «Slurpen» lå ved Mongstad i fire døgn før den ble rekvirert. Den mengde olje som lokale folk meget prisverdig med kommunalt utstyr greide å samle opp, anslått til ca. 30 tonn, gikk til spille fordi man ikke fikk tilkalle tankbiler for å suge opp den samlede oljen. Deretter sprengtes lensene, og oljen fløt fritt igjen. Jeg kunne nevnt flere åpenbare feil og mangler. Er statsråden enig i at dette samlet er såpass alvorlig at det er behov for en gransking av hele aksjonsforløpet, herunder responsen fra Kystverket i Horten, og at rapporten blir forelagt Stortinget?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-02-14:
Jeg takker for svaret og setter pris på at vi får en rapport om dette, som vi må vurdere nærmere i alle detaljer. Til Bergens Tidende den 15. januar uttalte statsråden at han ville revurdere flyttingen av hoveddepotet tilbake til Fedje hvis han fikk håndfaste bevis for at «Server»-ulykken ville blitt håndtert bedre dersom depotet fremdeles lå på Fedje. Statsråden gikk i går inn for å flytte hoveddepotet tilbake til Fedje, og det har min og Høyres fulle støtte. Men kan ikke statsråden da konkludere med at heller ikke han er tilfreds med hvordan redningsarbeidet og aksjonen forløp?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2007-02-14:
Den norske oljevernberedskapen bygger på en effektiv og helhetlig bruk av samfunnets tilgjengelige ressurser og et godt samarbeid mellom private, kommunale og statlige aktører. Det er da heller ikke riktig at Kystverket ikke utnyttet tilgjengelig beredskap eller ikke benyttet tilgjengelige ressurser i området i forbindelse med «Server»-forliset. Kystverkets trafikksentral på Fedje, Fedje VTS, hadde løpende kontakt med MS «Server» i minuttene før grunnstøtingen kl. 18.25. Etter at grunnstøtingen var et faktum, kontaktet Fedje VTS umiddelbart taubåtene «Velox» og «Audax». Begge er tilknyttet Stureterminalen, og begge fartøyene har oljevernutstyr om bord, altså 250 meter oljelense og en oljeopptaker hver. I tillegg ble slepebåten «Belos» innkalt. Den er knyttet til Mongstadraffineriet. Kl. 18.52 nådde «Belos» fram til «Server», og kl. 19.20 nådde «Velox» og «Audax» fram. I tillegg ble en rekke andre fartøyer mobilisert inn av både Hovedredningssentralen og Fedje VTS, bl.a. kystvaktfartøyene KV «Ålesund», KV «Tromsø» og KV «Eigun», alle med 300 meter oljelenser og oljeopptakere om bord. Det første av disse, KV «Tromsø», var ved Fedje ca. kl. 21.45. Kl. 20.50 var hele mannskapet evakuert fra MS «Server», og Kystverket overtok aksjonsledelsen fra Hovedredningssentralen. På dette tidspunktet var det fem fartøyer med oljevernutstyr ved eller underveis til havaristen – også som nevnt fra Statoil Mongstad og Hydro Sture. Det var festet sleper om bord i «Server» fra TB «Belos». TB «Baut», som også er tilknyttet Mongstadraffineriet, var også i området. I tillegg var det lokale aksjonsapparatet, IUA Bergen region, varslet om hendelsen, og det var opprettet kontakt med bergingskompetanse gjennom Bukser og Berging, eieren av slepebåtene «Belos» og «Baut». Vanskelige værforhold og høye bølger under og etter forliset av «Server» gjorde dessverre at mye av det tilgjengelige oljevernmateriellet ikke umiddelbart kunne benyttes fullt ut. For å kartlegge mulige utslipp av olje ble det videre leid inn helikopter med infrarødt kamera fra Norsk Hydro for å detektere oljeutslipp. Dette fløy over området fra ca. kl. 02.00–04.00. Om kvelden den 12. januar ble det mobilisert mannskap og ressurser fra de statlige hoveddepotene på Ågotnes ved Bergen og på Hardbakke i Solund, samt ordinære ferger til å frakte utstyret til Fedje-området. Til å etablere beredskap og ringe inn forskipet med oljelenser på CCB Ågotnes ble firmaet Maritim Miljøberedskap engasjert. Operasjonen startet da forskipet ankom CCB kl. 10.00 på morgenen den 13. januar. Kystverket og IUA Bergen har god oversikt over ressursene ved Sture og Mongstad. Både personell og utstyr derfra ble benyttet under aksjonen. Både oljeopptakeren «Slurpen» og lenseopptakssystemet Current Buster ble brukt underveis i aksjonen sammen med personell i aksjonsledelsens operasjonsstab i Bergen. Som representanten Halleraker forstår, ble de tilgjengelige ressurser i området benyttet under aksjonen.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2007-02-14:
Det er helt naturlig når en har hatt en slik katastrofe som dette, at man har en skikkelig evaluering i ettertid. Det vil det selvfølgelig bli her, med en grundig gjennomgang av hva som ble gjort, og hva som kan gjøres bedre i framtiden. Når representanten Halleraker nå nevner begrunnelsen for å flytte hoveddepotet fra Fedje til Florø, var jo det en beslutning som de partiene som nå sitter i regjering, aldri var enige i. Det var representantens parti og de andre partier i den foregående regjering som vurderte det på den måten. Derfor har vi nå bestemt at vi kommer til å gjenopprette depotet på Fedje uten å ta bort depotet i Florø, nettopp for å sikre beredskapen. Når det så konkret gjelder «Slurpen» – her må jeg selvfølgelig ta alle forbehold fordi vi skal ha en skikkelig evaluering av aksjonen – er i alle fall den informasjonen jeg har mottatt så langt, at det er en båt som ikke er spesielt sjødyktig i stor sjø. Som kjent var værforholdene veldig vanskelige på Fedje da ulykken skjedde, og dagen etter ulykken. Etter den informasjonen jeg har fått, ble «Slurpen» satt inn i bruk så snart forholdene tilsa at det var forsvarlig og kunne gjøres med effektivitet.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2007-02-14:
Først en korreksjon: Det er hyggelig at Halleraker er fornøyd med at depotet skal flyttes tilbake fra Florø til Fedje. Men det skal ikke flyttes fra Florø til Fedje. Det Regjeringen har sagt, er at vi skal bygge opp igjen depotet på Fedje, uten å ta det bort i Florø. Jeg håper de kan gi sin støtte til det også. Når det gjelder om jeg er fornøyd med kvaliteten på den aksjonen som ble gjennomført, må jeg komme tilbake til det når vi har hatt en grundig gjennomgang. Vi er enige om at det viktigste, som er å berge liv, fungerte utrolig effektivt med tanke på den værsituasjonen som var der borte. Men det ligger nå olje i fjæresteinene flere steder på Fedje og i kommunene rundt Fedje, og det sier seg selv at det ikke har fungert godt nok når det gjelder å forhindre det. Men det var altså spesielle værforhold, og vi skal gå igjennom om det som kunne gjøres, ble gjort. Jeg er i hvert fall sikker på at for befolkningen på Fedje vil tryggheten for eventuelle framtidige vanskelige situasjoner bli bedre når vi får reetablert hoveddepotet der borte, og jeg er glad for at vi er enige om det, til tross for at den forrige regjeringen altså mente at det ikke var nødvendig.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-02-14:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Det har nå gått nesten to måneder siden raset i Hanekleivtunnelen. Statsråden har nedsatt en undersøkelsesgruppe som skal klarlegge mulige årsaker og foreslå eventuelle forbedringstiltak. Hva skjer i tunnelen nå, og hvilken fremdriftsplan ser statsråden for seg i denne saken?»
Borghild Tenden (Venstre), 2007-02-14:
Jeg takker statsråden for svaret. Bakgrunnen for spørsmålet er at trafikanter som til vanlig bruker Hanekleivtunnelen, er svært bekymret for den avlastningsveien som nå brukes, en avlastningsvei som er svært trafikkfarlig. Jeg lurer på om det er mulig å bli ferdig til fellesferien starter, og om statsråden vil jobbe så raskt som mulig for å få dette til.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-02-14:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. I etterkant av raset i Hanekleivtunnelen foreslo Høyre og Venstre å opprette et frittstående veitilsyn. Flertallskonstellasjonen på Stortinget ville dessverre ikke behandle dette, men ville avvente rapporten som kommer i morgen. Tanken med et frittstående veitilsyn ble utløst av raset i tunnelen, men for Venstre er prinsippet om maktspredning vel så viktig – det å ha et veitilsyn på lik linje med andre frittstående tilsyn innenfor samferdselssektoren. Er statsråden enig med Venstre i prinsippet om maktspredning, og vil hun gjennomføre dette også innen veisektoren?