Anniken Hauglie (Høyre), 2016-04-07:
Arbeids- og velferdsetatens arbeid berører de fleste av oss, og kvalitet på arbeidet er derfor viktig. Innledningsvis vil jeg derfor si at jeg er glad for at det ikke er funnet vesentlige feil og mangler ved Arbeids- og velferdsetatens regnskap. Så langt jeg kan bedømme, er det resultat av et godt og målrettet forbedringsarbeid i etaten. Samtidig har jeg også merket meg at det er andre merknader som må følges opp. Departementet har god dialog med Arbeids- og velferdsetaten gjennom etatsstyringen og har stor oppmerksomhet på hvordan styringen kan forbedres. Etaten har i flere år arbeidet systematisk med å forbedre internkontrollen, i tråd med de langsiktige planer som er lagt, noe også Riksrevisjonen har anerkjent i rapporten. Jeg legger vekt på at dette må være et systematisk og kontinuerlig arbeid over tid. Det har vært vesentlige forbedringer, men samtidig ser jeg også at arbeidet tar tid. På bakgrunn av de svakhetene Riksrevisjonen har avdekket, har Arbeids- og velferdsdirektoratet opplyst at det er iverksatt en rekke tiltak for å sikre at internkontrollen og sikkerheten i økonomisystemene blir ivaretatt i tråd med regelverk og etatens interne rutiner. Av direktoratets årsrapport for 2014 går det fram at direktoratet systematisk følger opp alle merknadene fra Riksrevisjonen. Jeg sier meg enig i representanten Grøvans synspunkter i spørsmålet om IKT-systemet. Den pågående IKT-moderniseringen vil få stor betydning for å kunne få på plass en god internkontroll ved hjelp av en stor grad av automatiserte kontroller. Jeg vil i den sammenheng vise til Prop. 67 S framlagt 4. mars i år, som nå ligger til behandling i Stortinget. Etatens oppfølging av brukere er sentral for at mottakerne av arbeidsavklaringspenger skal komme i eller tilbake til arbeid. Flere grep er tatt for å sikre at oppfølgingen av brukerne skjer på en best mulig måte, og det er gjennomført flere evalueringer som er fulgt opp. Departementet har også gjennomført flere evalueringer av ordningen Raskere tilbake og tjenesten som inngår i dette. Årsaken til mindreforbruket er bl.a. at etaten ikke fikk utnyttet midlene fullt ut ved oppstart fordi det tok tid å få rammene på plass. Jeg vil for øvrig også nevne at det pågår en dialog mellom berørte departementer og partene i arbeidslivet om innretningen på ordningen. Så til merknaden om trygdesvindel, som flere har vært innom her i salen i dag: Det er viktig at velferdsordningene brukes etter intensjonen og ikke misbrukes. Sykepengeregelverket er utformet slik at det i størst mulig grad skal hindre svindel med ordningen. I tillegg er kontrollregimet innrettet med tanke på å hindre at rettsstridige krav fremmes, og å sørge for at svindel kan avdekkes i saksbehandlingen og i etterkontroller. Gjennom NAV Kontroll har etaten et spesialisert fagmiljø i arbeidet med å forebygge og avdekke trygdesvindel. For å underbygge dette viktige arbeidet og sikre rette ytelser, herunder forebygge trygdesvindel, har etaten bl.a. etablert saksbehandlingsstandarder og nøkkelkontroller i saksbehandlingen. Jeg har merket meg de merknadene og anbefalingene som Riksrevisjonen har, og det som Stortinget har kommet med gjennom behandlingen av saken, og jeg vil følge dette opp videre. Avslutningsvis vil jeg også si at jeg slutter meg helt og fullt ut til representanten Grøvans synspunkter om at det skjer mye godt arbeid i Nav, alt er slett ikke galt. Det har skjedd mye positivt de siste årene, og nå er det mitt ansvar å bringe denne utviklingen videre nettopp i det sporet.