trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-12-12:
Siden representanten Lillian Hansen åpenbart har litt vanskelig for det i dag, skal jeg sitere fra det jeg faktisk sa. Jeg har nemlig ikke sagt at det var fiskefartøyene som slet med lønnsomheten. Jeg sa at «tradisjonell fastlandsindustri, og særlig fiskeindustrien, sliter med lav lønnsomhet og stadig høyere kostnader». Det var det jeg snakket om i mitt innlegg. Så til representanten Holmelid som snakket noe om at det ikke var en enhetlig politikk som ble lagt fram av opposisjonspartiene. Noen av oss har faktisk sittet i denne salen i noen år etter hvert – dette var altså i 2004 – og jeg kan love representanten Holmelid følgende: Da den regjeringen som utgår av disse tre rød-grønne partiene, la fram sine budsjetter i 2004, var det ikke noe samlet budsjett som ble lagt fram – de sprikte i alle retninger. Det er etter regjeringsforhandlingene man finner fram til de enkelte flertallsløsningene partiene imellom. Det har vært mange gode innlegg knyttet til skipsfarten, og mange viktige innlegg. Fordi norsk skipsfart er konkurranseutsatt, er det svært viktig at vi har gode rammevilkår. Flere representanter har også vist til at Bondevik-regjeringen ikke klarte å levere. Men det tok altså flere år før denne regjeringen klarte å bli enig om det som hadde med dagens refusjonsordning for sjøfolkene å gjøre. Det man endte opp med, var ikke en nettolønnsordning, men en refusjonsordning der man har et øvre tak på 198 000 kr. Det ble innført 1. juli 2008. Dette taket har ikke vært endret, dvs. at for hvert eneste år blir faktisk verdien av den ordningen redusert. Det ser vi også med antallet sjøfolk som er innlemmet i ordningen, det har gått ned de siste årene. Så er det også vist til at det er viktig å hegne om denne ordningen. Det er jeg helt enig i. Det er svært viktig å hegne om denne ordningen for alle typer mannskap om bord i disse båtene som det her dreier seg om. Det er litt underlig at man ikke vil være med på å lovfeste denne ordningen, for det er faktisk en del ting som faller på plass dersom man på sikt ønsker å endre den. Da må man gå gjennom Stortinget, man må sørge for de høringene og det som skal på plass. Det er med andre ord en sikkerhet for dem som er innenfor ordningen, om den blir lovfestet. Jeg har sett at representanten Else-May Botten har reist kysten rundt og på en veldig god måte har snakket om en slik lovfesting. Det er trist at man ikke har kommet fram til den konklusjonen i regjeringen ennå.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-12-12:
Jeg tror at det som er den beste medisin for å fortelle hva de enkelte partiene står for, faktisk er å lytte til partiene selv. Nå hørte vi nettopp komiteens leder prøve å oppsummere debatten ut fra sitt syn. Det var ikke særlig imponerende det som han etterspurte. Jeg kan i hvert fall si én ting, jeg tror det er det viktigste, og det er at i likhet med det som skjedde i 2004, altså da man laget siste budsjett, sprikte også de rød-grønne i alle bauger og kanter. Man fikk et valgresultat høsten 2005, og man valgte å sette seg sammen. Det er jo nettopp det det dreier seg om i et samarbeid. Jeg synes faktisk vi skal ha respekt for velgerne og la dem ta sine valg. Når det er gjort, får de som har et flertall innen rekkevidde, sette seg ned og diskutere seg fram til løsninger. Jeg er overbevist om at næringsministeren får komme i opposisjon.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-12-12:
Det er to små spørsmål jeg har til statsråden – eller ett spørsmål, og så kan han få lov til å komme med en erklæring til nummer to. Spørsmålet mitt er: Er alle tingene knyttet til denne saken nå klarert med ESA? Det dreier seg selvfølgelig bl.a. om hvorvidt denne saken kan bli klaget inn som følge av andre forhold, og det dreier seg om hvorvidt de er på markedsmessige vilkår eller ikke, når man ser på den prosentsatsen som er satt. Kan statsråden si litt om det? Så nummer to: Kan statsråden nå også bekrefte fra denne talerstol, og ikke bare utenfor dette hus, at det ikke vil bli aktuelt å gå inn med ytterligere egenkapital i SAS i tiden som kommer?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-12:
Den store bekymringen i norsk næringsliv er neppe hva Høyre mener om formuesskatten. Jeg tror norsk næringsliv vet utmerket godt at vi kommer til å redusere den og på sikt fjerne den, men ikke fra opposisjon her i Stortinget. Vi må i andre posisjoner. Det komitelederen hopper elegant over, er det som norsk næringsliv er mest opptatt av i øyeblikket. Det er tosporsøkonomien og mangelen på investeringer i Fastlands-Norge. Det er oppsiktsvekkende at det rød-grønne flertallet greier å skrive så vidt lange, gode merknader der man skryter av seg selv, holde så lange innlegg der man skryter av seg selv – i salen her – uten å nevne den utfordringen. Hva er tiltakene som komitelederen vil sette inn for å bedre den situasjonen som norsk fastlandsindustri er i, og som alle er klar over, og for å bedre konkurransekraften i årene som kommer?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-12:
Jeg kan i hvert fall bidra til å oppklare representanten Aaslands forvirring om dette, for i Høyre er det faktisk ingen forvirring. Det er helt riktig som Aasland sier, at Erna Solberg har sagt det samme som Arbeiderpartiet sier, at de som har skatteevne, skal betale. Men det at formuesskatten skal fjernes over natten, er et utsagn som representanten Aasland selv har konstruert. Det vi har skrevet om i våre alternative budsjetter – det står om det i budsjettet i år, som ble behandlet i finansdebatten for ikke så lenge siden – er reduksjoner, kraftige reduksjoner, og fjerning av formuesskatten. Vi ønsker også å finne en løsning for at de som har skatteevne, kanskje med store formuer, også skal betale formuesskatt. Men vi skal være varsomme, så vi ikke går inn i rettstvister, med politiske avgjørelser og påfunn her i Stortinget som ikke holder vann når de kommer i rettsapparatet.
Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-12:
Det har ikke skjedd noe de siste 14 dagene som har endret på våre synspunkter i skattepolitikken. Vi har hele tiden sagt at dette skal fjernes over tid. Det er klart at dette ikke vil få virkning fra dag én, men jeg tror representanten Aasland vet veldig godt at ethvert alternativt budsjett som legges frem i dette hus, ikke får virkning fra dag én. Det viser en retning. Selv ikke regjeringens budsjett som legges frem her, har virkning fra dag én. Først gjelder det det første året. Det gjelder også for årene som kommer. Et godt eksempel på det er såkornfondene, som man bevilger til, men som man ikke greier å komme i gang med. Så politikk er litt mer langsiktig enn det representanten Aasland sier. Og jeg skjønner ikke egentlig at han ikke kan se det for landbruket, når han ser på sin egen politikk og på gjennomføringen av den.
Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-12:
Jeg er overrasket over at en beregning av Høyres landbrukspolitikk, basert på antakelser, basert på et sammensurium av 2012-budsjettet, av 2013-budsjettet og av ymse forslag for vårt kommende program, forfattet av Norges Bondelag i Schweigaardsgate, brukes som underlag for et ansvarlig parti i Stortinget i en budsjettdebatt som dette. Norges Bondelag, som har gjort dette, og som har forsynt Senterpartiet med denne – la meg kalle det – skremselspropaganda, antar en rekke tall basert på noe som ikke er tall verken i vår landbruksmelding eller i våre budsjetter. Det er et gjettverk, det er et politisk innspill, det er basert på å skremme de som er i næringen. Høyre er et næringslivsparti, og vi vil alltid ha en forutsigbar næringspolitikk for dem som er i næringen.
Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-12:
Kristelig Folkeparti skriver i sine merknader om generasjonsskifter og ikke minst om tryggheten for de ansatte i forbindelse med generasjonsskifter. I den forbindelse er ansattes medeierskap et svært viktig tema, og vi har adressert det bl.a. i innlegget jeg holdt her tidligere i dag. Det handler om hvor viktig det i fremtiden er at de ansatte også kan eie, og at det blir bedre skattebetingelser, og at en ser på helheten i dette, nettopp fordi det er hodene som blir viktigere enn hendene i fremtiden, men aller helst begge deler. Jeg skjønner at Kristelig Folkeparti ikke kan støtte vårt budsjett, det er dessuten allerede vedtatt, men det jeg vil spørre Kristelig Folkeparti om, er: Vil Kristelig Folkeparti støtte disse intensjonene i fremtidige forslag fra Høyre for å få et mye sterkere fokus på ansattes medeierskap og betingelsene for det?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-12:
La meg først si at selv om det er gruppeavslutninger i kveld, er ikke jeg klar for noe utroskap, og i hvert fall ikke med Kristelig Folkeparti, som har sin egen gruppeavslutning. La meg si til representanten Aasland, som snakker om formuesskatt, det samme som i innlegget han har holdt tidligere i dag: Han er opptatt av de hundre rikeste. Holmelid hører at næringslivet kommer og takker ham for at staten har bidratt til at de kunne etablere sine forretninger. Jeg hører også om folk som har fått støtte av Innovasjon Norge. Men hva med de hundretusener av næringsdrivende som tilhører de små i samfunnet, de som driver småbedrifter, de som betaler formuesskatt enten de tjener penger eller ikke, og som ikke har fått noe tilsagn fra Innovasjon Norge? Hva med dem? Og dessuten: Hvis de hundre rikeste er et sånt kjempeproblem, hvorfor har man ikke brukt disse snart åtte årene til å få gjort noe med alle disse rikingene som man avskyr så voldsomt? Det må jeg virkelig spørre meg om. Jeg må også få lov å svare på litt om landbrukspolitikken til Slagsvold Vedum og flere. Når det gjelder tolløkningene, som vi vil reversere, det har vi sagt, skyver man matvareindustrien foran seg. Det er jo faktisk sånn at den norske matvareindustrien også er et ledd i kjeden. Hva kjøper de for å produsere produkter? Jo, de kjøper norske råvarer. De er bekymret for at det blir dyrere råvarer, for de skal konkurrere med importerte varer – med pizza, med ost og kjøtt fra andre steder, som kommer inn under andre tolltariffer. Det er deres konkurranse. Derfor er ikke de noe gissel for Slagsvold Vedum & Co. Når det gjelder våre kutt, står vi ved dem. Jeg står ved at det går an å innrette norsk landbrukspolitikk på en annen måte, på å stimulere mer til produksjon og mindre bruk av penger på det som jeg tror Slagsvold Vedum uttalte her om dagen, det som er rundt produksjonen, som er rundt selve jordbruket. Og når noen sier på den ene siden Høyres kutt, på den andre siden skal vi kompensere det ved skattelettelser, må man åpne boken og lese hele vårt budsjett. Det er en rekke andre forslag som skal stimulere til at det blir lettere å drive i jordbruket, og at det kan bli mer lønnsomt. Det er det som er vår agenda. Vi ønsker jo ikke å rasere jordbruket, som det høres ut som, vi ønsker å gjøre det lønnsomt, vi ønsker å gjøre det levedyktig og livskraftig. Vi har noen andre løsninger. Det er ikke gårsdagens løsninger som er hogd i stein, det er morgendagens løsninger som vi tenker.
Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-12:
La meg først si til næringsministeren at jeg tror han skal være varsom med å latterliggjøre avviklingen av en skatt som han selv har vært sterkt for å fjerne. Det tror jeg ikke det er noen særlig forståelse for i næringslivet. I replikken snakket jeg også om at de som har mest, og som har skatteevne, også skal betale skatt, og så greier vi å finne løsninger på det. Så må jeg si til landbruksministeren at det finnes andre enn Senterpartiet som er glad i Norge, og det finnes andre – i motsetning til Senterpartiet – som har tiltro til at bøndene kan greie å få til lønnsomhet uten at de må beskyttes av akkurat denne siste lille økningen i tollvernet, som landbruksministeren selv til tider har bagatellisert. For øvrig har vi sagt i vår alternative landbruksmelding at vi mener tollvernet er en bærebjelke, at vi fortsatt skal ha markedsregulering, og at vi skal ha jordbruksoppgjør, så akkurat de forholdene må landbruksministeren slutte å snakke om fra denne talerstolen.
Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-12:
Vi er stort sett enige om hva vi er henvist til å gjøre i denne saken, men jeg tillater meg likevel i hvert fall en replikk. Et ledd i den nye planen er betydelig reduksjon av lønn og pensjoner i selskapet. Er det en måte å gå frem på for selskaper som den norske næringsministeren vanligvis vil anbefale norsk næringsliv når man kommer opp i problemer, at man kutter betydelig i lønninger og i pensjoner, selv om det kanskje kan være andre utveier?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-12-12:
Jeg omtalte forslaget om å selge aksjene i mitt innlegg. Kan statsråden – hvis det var samforent med de andre offentlige eierne, med de andre statene – tenke seg at man på et tidlig tidspunkt også hadde en sånn utvei, ikke fordi man skulle bruke bare den, men som en ordning ved siden av hvis det skulle dukke opp kjappe situasjoner med mulighet for å komme ut av selskapet? Vil statsråden vurdere – hvis han ble enig med de andre landene – å se også på et sånt forslag, sånn at man har en slik fullmakt liggende?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Opposisjonen står ofte alene om forslag, og denne gangen er det forslaget om en industrimelding. Sist dette var behandlet, som er under en uke siden, trakk representanten Aasland følgende konklusjon: «hovedkonklusjonen vår i denne saken, som er at – skal vi si – avklaringene rundt en industrimelding eller en melding hvor en omtaler næringslivet, inkludert industrien, blir fortløpende vurdert». Det gjorde verken meg eller andre noe særlig klokere, og spørsmålet mitt til representanten er: Hvorfor har Arbeiderpartiet så stor skepsis til en industrimelding?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
6. mars kom en urovekkende rapport fra Riksrevisjonen. Den slo fast svart på hvitt at havbruksnæringen verken hadde vært bærekraftig eller miljøtilpasset, og at det hadde vært gjort altfor lite fra myndighetenes side for å bidra til en mer miljøtilpasset næring. Næringen sa selv i høringen 3. desember at den største utfordringen hadde vært økning i biomassen uten at det ble stilt krav til bærekraft. Dette er det de til enhver tid styrende myndigheter som skal stå for. Mener SV at Riksrevisjonen tar feil, eller har regjeringen hatt en forvaltning av havbruksnæringen som ikke har vært bærekraftig, og som ikke har vært miljøtilpasset?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Både Senterpartiet og Kristelig Folkeparti vet at mange bønder rundt omkring i landet sliter med å få endene til å møtes. Jordbruksoppgjøret ga ikke den nødvendige økningen i inntekt, til tross for at landbruksmeldingen slo fast at inntektsutjevning var noe av det viktigste som kunne gjøres for å opprettholde landbruket i landet. Vi ser også at skattesystemet slår ufordelaktig ut for de aktive bøndene. Gevinst ved salg av landbrukstomter skattlegges i dag som personinntekt med inntil 50 pst. dersom det er drift på gården. Dersom det ikke er drift på gården, skattlegges gevinsten med inntil 28 pst. Det lønner seg altså å legge ned driften. Kristelig Folkeparti ønsker å endre dette, slik at salg av landbrukstomter, enten det skjer frivillig eller ufrivillig, skal fritas for beskatning hvis gevinsten reinvesteres i landbruksbedriften. Er Senterpartiet enig i at det bør innføres skattefritak for gevinst ved salg av landbrukstomter når gevinsten reinvesteres i landbruksdriften?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Det er ikke dobbeltkommunikasjon fra Kristelig Folkepartis side. Vi gikk nøye igjennom klimaforslaget og klimaforliket, og vi fant ingen konflikt når gjelder å redusere eller ta bort CO2-avgiften for den belastede fiskeflåten vi har i dag. Derfor gikk Kristelig Folkeparti inn for å fjerne den avgiften.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Vi har registrert merknadene fra Høyre og det alternative budsjettet de har på dette området. Vi ser at flere land tilrettelegger for akkurat det som Høyre her foreslår, med økt medeierskap. Dette tror vi skaper lojalitet. Et godt eksempel på det må vel være hvis vi sammenligner SAS og Norwegian, der Norwegian har akkurat dette med medeierskap som sin fordel. Jeg tror vi kan si at vi i fremtiden kan ha gode samtaler omkring et tema som Kristelig Folkeparti synes er interessant.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Svaret på det er ganske kort fra Kristelig Folkepartis side, og det er nei. Vi er positive til den utviklingen som vi ser og ønsker også i Finnmark når det gjelder mineralutvinning, men hvis vi skal gå inn for et prosjekt med Alcoa, må det være rensing fra dag én.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Jeg vil ta opp et spørsmål som jeg stilte næringsministeren i forrige uke da vi behandlet små og mellomstore bedrifter. Jeg fikk ikke noe svar – jeg fikk ikke et godt nok svar, synes jeg – så jeg prøver på nytt. Kristelig Folkeparti ønsker i likhet med resten av opposisjonen, LO, Bondelaget og NHO at formuesskatten på arbeidende kapital fjernes. Hvorfor er det så viktig for statsråden ikke å fjerne formuesskatten på arbeidende kapital, når nær sagt alle er enige om at det vil være til nytte for både industrien, maritim næring, små og mellomstore bedrifter og all annen næringsvirksomhet?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Jeg vil også innom disse grønne konsesjonene. Jeg synes det virker både spennende og ikke minst miljøvennlig, men det er vanskelig å finne ut hva som er kravene i konsesjonene, og hvordan de skal oppfylles. Miljøvernministeren sa følgende i høringen 3. desember: «Det som står i det vi har offentleggjort, er at det vil verte sett ned eit fagleg organ, eit kollegium, som får ansvar for å fastsetje nettopp dei krava.» I dokumentet vi fikk utdelt i forbindelse med forslaget, står det: «Eit fagleg kollegialt organ utnemnd av Fiskeri- og kystdepartementet skal(…) vurdere om minimumskriteria er oppfylt for dei 35 løyva som krev innløysing.» (…) Gjenstår det at kravene settes, slik miljøvernministeren hevder, eller er de satt, slik fiskeri- og kystministeren hevder? Rettere sagt: Hvem er det som tar feil?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Driftsgranskingen av regnskapene til norske bønder – som utføres av Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning, NILF – viser at bøndene i snitt gikk ned nesten 5 000 kr i inntekt i fjor, og at snittbonden hadde under 120 kr i timen, altså under minstelønn. Etter jordbruksoppgjøret for 2010, sa partene at rammen skulle gi grunnlag for en inntektsvekst på om lag 11 500 kr per årsverk i 2011. Nå ser vi at resultatene viser nedgang på nesten 5 000 kr. Når vi vet at inntekt er den viktigste faktoren for å øke rekruttering og hindre frafall fra næringen, vil jeg spørre: Hvordan vil landbruksministeren sikre at inntektsgapet mellom bøndene og sammenlignbare grupper minker, og ikke – som nå – bare øker og øker?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Representanten Arne L. Haugen hadde i sitt innlegg en visitt til Kristelig Folkepartis ypperlige landbrukspolitikk, og det er jo hyggelig. Men mindre glad ble jeg for at representanten Haugen sår tvil om at vi står ved vår politikk i et samarbeid med andre opposisjonspartier i en ikke-sosialistisk regjering. Jeg kan berolige representanten Haugen med at vi i samarbeid med Høyre og Venstre både i Bondevik I og Bondevik II, ble enig i alle jordbruksoppgjør, i motsetning til hva som skjedde ved årets oppgjør. Når det gjelder dagens landbrukspolitikk, kunne Kristelig Folkeparti fått til mye mer om regjeringspartiene hadde stått sammen med oss da landbruksmeldingen ble behandlet. Hadde Arbeiderpartiet lyttet mer til bøndene og til Kristelig Folkeparti, hadde det ikke blitt brudd før forhandlingene startet. Det er forskjellig politikk i de ulike partiene på Stortinget, selv på ikke-sosialistisk side, akkurat som det er forskjellig politikk i de ulike partiene på Stortinget hos de rød-grønne. Valget er om ni måneder. Dersom man er en del av den store majoriteten som ønsker et regjeringsskifte og samtidig ønsker en sterkere politikk på landbruksområdet, er det fristende å være svært frimodig og si at da er dette enkelt og greit: Kristelig Folkeparti har den beste landbrukspolitikken og er det eneste alternativet ved valget i 2013.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Jeg skulle gjerne hatt mer tid, men jeg har lyst til å gi en kommentar i forbindelse med tidligere innlegg, bl.a. til representanten Arnesen. Det skal ikke være tvil: Den maritime næringen er enormt viktig for Norge – også for Kristelig Folkeparti. Det er derfor viktig å opprettholde kompetansen hos sjøfolkene, og Kristelig Folkeparti ønsker derfor at refusjonsordningen skal eksistere. Vi foreslår å sette maksimalt refusjonsberettiget lønn til innslagspunktet for toppskatten. Kristelig Folkeparti mener at det totale tilskuddsbeløpet kan reduseres ved innføring av en endret modell som ivaretar norske sjøfolks kompetanse, når vi vet hva det betyr for hele den maritime næringen. Det er også en rekke andre tiltak vi kan bedre vilkårene for til den maritime næringen. En styrking av utdanningen er nødvendig. Her er det enorme mangler og utfordringer. Styrking av utdanning, endring av områdebegrensningene, utbedring av havner, fjerning av avgifter, styrking av planleggingskapasiteten hos Kystverket – ja, det er mange oppgaver å gripe fatt i.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Infrastrukturen er pulsåren i Norge. Innbyggerne er avhengig av god infrastruktur for å komme seg fra a til b. Industri og annen næring er avhengig av god infrastruktur for å frakte gods og maskiner. Også reiselivet er svært avhengig av god infrastruktur for at både turister og andre skal få se og oppleve landet. Kristelig Folkeparti er svært opptatt av at vi får en bedre infrastruktur i landet, og foreslo å øke bevilgningene til vei med 240 mill. kr. Samlet vil vi øke bevilgningene til samferdselstiltak med 786 mill. kr ut over regjeringens forslag. I tillegg foreslo Kristelig Folkeparti et infrastrukturfond på 50 mrd. kr til samferdsel. Det er dessverre ikke god nok organisering og finansering i samferdselssektoren. Det er behov for at regjeringen blir mer nytenkende og variert i sitt arbeid med å utvikle og realisere nye prosjekter. Dette vil bl.a. kreve økt bruk av andre finanserings- og organiseringsmodeller, som f.eks. prosjektfinansiering og Offentlig Privat Samarbeid, OPS. Nok om ren samferdsel. Det er trist når mange destinasjoner må stenge dørene både vinterstid, på grunn av vinterstengte veier eller ukentlige uhåndterlige snømengder, og resten av året på grunn av dårlig rassikring på mange veistrekninger. Slik har vi det dessverre mange steder i Møre og Romsdal og også i resten av landet. Kristelig Folkeparti mener vi må bli dyktigere på å se sammenhengen mellom ulike behov, enten det er samhandling mellom cruise og landbasert turisme, bagasjehåndtering, utvikling av reiseplaner eller behovet reiselivsnæringen har for samhandling med ulike samferdselsetater for å få fram nye ideer og bedre løsninger i norsk veibygging. Her må det tenkes nye tanker, og Kristelig Folkeparti mener at dette Dokument 8-forslaget gjør et godt forsøk på det. Derfor støtter vi mange av forslagene som Fremskrittspartiet her fremmer.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Det å ha med seg debattnotater til en så lang debattdag som vi har hatt i dag, gjør dessverre at jeg har glemt igjen innlegget mitt som jeg skulle holde i denne saken. Men jeg skal likevel prøve å gi noen kommentarer. Det er en samlet komité som er bekymret over at arbeidet med å redusere reinantallet i de mest utsatte områdene i Finnmark tar lang tid, og hele komiteen ønsker en mest mulig bærekraftig reindrift. Komiteen viser til den nye reindriftsloven, som har økologisk, økonomisk og kulturell bærekraft som målsettinger. Det er store forskjeller når det gjelder økonomiske resultater for reindriften, og reintallene står ikke i forhold til ressursgrunnlaget i enkelte områder. Det er utfordrende å følge opp godkjente bruksregler der tallet på rein ikke er i samsvar med beiteressursene. Det kan en godt forstå når en ser at økningen i antall rein fra 2002 til 2010 er på 40 pst. Da skjønner en hvilke utfordringer en står overfor. Kristelig Folkeparti støtter Fremskrittspartiets forslag om å sørge for at det igangsettes nedslakting av tamrein på Finnmarksvidda for å unngå store dyrelidelser utover vinteren. Det er viktig for oss å markere det i denne saken. Det er en sak som ikke blir bifalt av regjeringspartiene.
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-12-12:
Dette er bare en kort stemmeforklaring fra Kristelig Folkepartis og Fremskrittspartiets side. Vi har vårt eget forslag, forslag nr. 1. Men fra både Fremskrittspartiets og Kristelig Folkepartis side ønsker vi subsidiært å støtte forslag nr. 2, fra Høyre, om at saken vedlegges protokollen.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2012-12-12:
Bystyret i Ålesund, der representanten Nesvik er medlem, gjorde eit vedtak der dei auka – eg gjentek auka – eigedomsskatten med 10 pst. under årets budsjetthandsaming. Eg trudde Framstegspartiet var imot eigedomsskatt, men det viser vel at teori og praksis kan vera to forskjellige ting. Eg vil gjerne sitere det som står i Dagens Næringsliv i dag: «Fremskrittspartiets skattepolitikk sklir denne høsten rundt som en påseilet julebordgjest med finsko på hålka. Partiet har hverken fortfeste eller retning.» Kan representanten Nesvik forstå at veljarane er usikre på kvar Framstegspartiet ligg i skattepolitikken, og kva dei eigentleg meiner når det gjeld eigedomsskatt og formuesskatt, og kan han koma med ei oppklaring for oss?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2012-12-12:
Regjeringas økonomiske politikk har skapt fantastiske resultat, som det har blitt sagt mange gonger her i dag. Noreg går godt – arbeidsplassar vert skapte. I fyrste halvdel av 2012 vart det starta om lag 20 000 nye aksjeselskap i Noreg – det er enormt mykje – sidan 2005 er det skapt ca. 340 000 nye arbeidsplassar, og vi har hittil forenkla for bortimot 3 mrd. kr. Det er historisk høge rammer når det gjeld GIEK, nytt klimafond og nye såkornfond er vedtekne, og også tiltakspakkar både til verft og leverandørindustrien og til treforedlingsindustrien. I tillegg er SIVA og Innovasjon Noreg rigga for større prosjekt – dette for å nemna noko når det gjeld den landfaste industrien vår. I oktober 2012 vart Noreg kåra av Verdsbanken til det sjette beste landet å driva næringsverksemd i. Talet på bedrifter som veks og tener gode pengar, auka i 2011 med nesten 50 pst. – 50 prosent! Og dette skjer i ei tid der store delar av Europa opplever stagnasjon og massearbeidsløyse. Eg er òg veldig glad for at sysselsettinga innanfor bergverk og industri er på om lag same nivå no som det var før finanskrisa. Nyleg kunne vi lesa at Enova hadde gitt støtte til to nye store energisparingsprosjekt. Elkem Salten åleine skal investera for 350 mill. kr, og Elkem Carbon Fiskaa vert tildelt 39 mill. kr til energisparing. For å setja dette litt i perspektiv, vil dette ved Elkem Salten gje energisparing som svarar til straumforbruket til om lag 12 000 bustadhus. Men det overordna for all industri og alle bedrifter generelt og eksportretta industri spesielt er orden i økonomien, ein stabil kronekurs og ei rente som ikkje skyt i vêret. Stabile rammevilkår er og blir eit nøkkelord. Det som er farleg i dagens allianse, er at Framstegspartiet ikkje vil bøya seg for handlingsregelen, og Høgre er også her i tåkeheimen. Så det er ein forundringspakke etter valet: Viss høgrepartia vinn, kva skjer då med den økonomiske politikken? Det er viktig at vi ikkje har særnorske avgifter og skattar som slår beina under bedriftene, men på den andre sida er det eit faktum at det at vi har trigga bedriftene, med gjerne både pisk og gulrot, har fått dei til å verta verdsleiande innanfor innovasjon, kompetanse og teknologiutvikling. Ein rett balansegang er uhyre viktig her. Regjeringa har sett i verk ei rekke tiltak for å betra industrien sine kraftvilkår, inkludert bygging av ny kraft, planlagde nettinvesteringar og sikring av god kraftbalanse. Dette viser handlekraft.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2012-12-12:
Representanten Haugen sa det veldig godt då han beskreiv Kristeleg Folkeparti sin landbrukspolitikk med at Kristeleg Folkeparti prøver å føra ein politikk som er endå meir raud-grøn enn kva dei raud-grøne gjer, men vil likevel gå i regjering med Høgre, som reduserer landbrukstilskotet med 1,57 mrd. kr, og Framstegspartiet, som reduserer med om lag 5,5 mrd. kr. Så vert representanten Andersen Eide litt småfornærma og seier at ei stemme til Kristeleg Folkeparti ved valet er ei stemme til å betra bondens kår. Har ikkje representanten Andersen Eide fått meg seg utspela frå Høgre og Framstegspartiet i det siste, der dei seier at dei kjem til å verta samde, dei kjem til å finna saman i jordbrukspolitikken? Det er faktisk eit atlanterhav mellom det som Kristeleg Folkeparti ønskjer – iallfall seier dei ønskjer – og det som Høgre og Framstegspartiet vil ha. Skal Kristeleg Folkeparti ha truverde i jordbrukspolitikken, må dei stilla ultimatum og klargjera at å støtta ei regjering som reduserer overføringane til jordbruket, er uaktuelt – punktum. Høgre har òg hatt to innlegg her ved representanten Røbekk Nørve vedkomande jordbruk. Det var mange fine ord der, men budsjettet til Høgre taler sitt klare språk. Ein treng ikkje å vera stor reknemeister for å forstå at ein reduksjon på 1,57 mrd. kr ikkje vert kompensert med 700 000 kr i skattelette, slik som Høgre gjer. Av desse 700 000 går brorparten til eigedomsoppsitjarane, det går ikkje til den aktive bonden. Eg var på årsmøtet til Sogn og Fjordane Bondelag i år saman med Lødemel. Der hadde han eit innlegg der han uttalte seg om tollvernet, og at ein burde utnytta handlingsrommet innanfor WTO-avtalen. Det er iallfall ikkje det Høgre står for i dag, ikkje i denne salen heller, så vidt eg har fått med meg. Same person sa òg: Eg vil sleppa bonden fri, det er målet mitt. Før var det berre Framstegspartiet som brukte dette uttrykket, men det underbyggjer faktisk at Høgre og Framstegspartiet vil finna saman i landbrukspolitikken. Som eg sa: Det er eit atlanterhav mellom det som er Kristeleg Folkeparti sine draumar, og den verkelegheita som Høgre og Framstegspartiet vil ha innan landbrukspolitikken. Kristeleg Folkeparti sin draum vert fort eit mareritt dersom det vert regjeringsskifte.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2012-12-12:
Eg skal prøva å ordleggja meg slik at eg blir både fyrste og siste innteikna talar. Det er ein samla næringskomité og utanrikskomité som samtykkjer til godkjenning av EØS-komiteen si avgjerd nr. 139/2012 av 13. juli 2012 om innlemming i EØS-avtalen av forordning nr. 911/2010 om den innleiande driftsfasen av det europeiske jordobservasjonsprogrammet, GMES. Formålet med GMES er å skaffa til vege jordobservasjonsdata frå satellittar, hav, luftborne sensorar og bakkebaserte målestasjonar og å drifta system som tilrettelegg desse data for ulike brukarar. GMES er eit av hovudområda for samarbeid mellom EU og ESA og utgjer – saman med satellittnavigasjonsprogrammet Galileo – hovudpilaren i EU sin rompolitikk. Programmet er på sikt tenkt å vera Europa sitt bidrag til den globale jordobservasjonstenesta Global Earth Observation System of Systems, GEOSS. GMES vil representera ein ny fase innan jordovervaking frå satellitt. Medan ein hittil har brukt enkeltståande forskingssatellittar med avgrensa levetid, vert GMES eit operativt system, som garanterer kontinuerlig dekning. GMES vil gje vesentleg auka kapasitet innanfor havovervaking, overvaking av arealbruk og rasfare, overvaking av atmosfæren, samt overvaking av klimaendringar og forureining av luft, til havs og på land. Dette gjev eit viktig underlag for arbeid med sikkerheit og beredskapsstyring, suverenitetshevding og miljø- og klimapolitikk. Det er ein samla komité som ser regjeringa si satsing på internasjonal romverksemd som svært positiv, og merkar seg at deltakinga i internasjonale program som GMES sikrar Noreg tilgang til teknologi og gode vilkår i marknaden for romrelaterte varer og tenester. Komiteen vil òg understreke at vi er kjende med at satsinga utløyser ei rekkje kontraktar og oppdrag for norske høgteknologiske bedrifter, noko som er svært positivt. Ein samla komité, med støtte frå utanrikskomiteen, støttar at EØS-komiteen si avgjerd vert godkjend, og er kjente med dei budsjettmessige konsekvensane.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-12:
I tallause næringsdebattar her i salen har Framstegspartiet gått til angrep på formuesskatten. Men om ein ser på deira alternative budsjett, og det budsjettet som blei behandla i går, er det marginale endringar Framstegspartiet gjer i formuesskatten, sjølv når dei sit i opposisjon. Då er mitt spørsmål: Er det mangel på handlekraft i Framstegspartiet som gjer at dei ikkje får gjennomslag for sitt alternative budsjett for det dei har lovt i fire år – sjølv når dei er i opposisjon – eller er det rett og slett for å vise veljarane kvar dei må kutte for å få redusert formuesskatten?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-12:
Eg er veldig glad for å få dette spørsmålet i år òg. Eg trur det er tredje året eg får spørsmålet, så derfor er eg godt førebudd på det. Eg kjenner ein del økologiske bønder, og eg var nyleg og besøkte ein økologisk bonde i Mandal. Han bur på nokre knausar som eg trur ingen tradisjonelle bønder ville ha brukt. Det er mange av dei økologiske landbruksprosjekta og mange av dei økologiske bøndene som faktisk brukar jorde som anten er bratte eller kuperte, som gjer at andre bønder ikkje ville ha funne det økonomisk forsvarleg å jobbe der. Dessutan er det slik at dei metodane som blir utvikla i det økologiske landbruket, no i stor grad smittar over på det tradisjonelle landbruket og gjer det meir berekraftig.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-12:
Eg trur representanten har misforstått omgrepet «fellesskulen». Fellesskulen betyr at vi skal ha plass til alle, i motsetnad til det Høgre ofte er oppteken av, at ein berre skal ha plass til eliten. I fellesskulen er det plass til alle, men det har ingenting med at vi ikkje skal ha mangfald å gjere. Det er mykje større moglegheiter for å ha mangfald i ein fellesskule, der vi har alle til stades, der vi kan satse på ulike fagområde, og der vi kan satse på ulike fagdisiplinar, slik vi gjer i den vidaregåande skulen, i motsetnad til dei private skulene som veldig ofte er einspora og einsretta.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-12:
SV er veldig glad for at òg Kristeleg Folkeparti engasjerer seg for berekraftige oppdrettsnæringar, og vi er – som eg sa i mitt hovudinnlegg, viss representanten hadde høyrt etter – veldig opptekne av berekraftige næringar. Vi er einige i at det er behov for å stramme inn krava til næringa. Det er nettopp derfor SV no har fått gjennomslag for at vi skal tildele grøne konsesjonar som stiller ekstra strenge krav til berekraft, og for å utvikle ein teknologi som gjer at Kristeleg Folkeparti og SV kan bli nøgde – kanskje på litt lengre sikt – med den berekraftstrategien som er i næringa.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-12:
Kristeleg Folkeparti klagar i ein merknad på at regjeringa har vist lite engasjement for å leggje til rette for Alcoa i Finnmark, men no er det jo verdt å merke seg at det prosjektet som det var snakk om når det gjeld Alcoa i Finnmark, bygde på gasskraft utan CO2-fangst. Så betyr denne merknaden at Kristeleg Folkeparti no er for gasskraft utan CO2-fangst i Noreg?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-12:
Venstre går hardt ut mot fagrørsla når dei kjempar for dei svakaste i arbeidslivet. Betyr det at Venstre ønskjer seg bort frå den norske samfunnsmodellen og vil avvikle det trepartssamarbeidet mellom arbeidsgjevar, arbeidtakar og det offentlege som har vore ein suksess i norsk arbeidsliv og for norsk næringsliv?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-12:
Eit stykke ut i debatten må ein konstatere at denne debatten har vore svært avklarande. Dersom vi ser bort frå ei skikkelig rasering av landbruket, kan eg ikkje sjå at opposisjonen har vist noko heilskapleg alternativ til dagens næringspolitikk. Det som opposisjonen baserer seg på, er små spark til regjeringas næringspolitikk, ikkje eit heilskapleg alternativ. Men sjølv dei småsparka som opposisjonen har til regjeringas næringspolitikk, fell frå kvarandre når ein begynner å pirke litt i dei. Ta f.eks. det eg var inne på i mitt innlegg, nemleg kritikken av at vi ikkje har vore offensive nok for å hjelpe Alcoa i Finnmark. Når vi begynner å pirke bort i det, viser det seg at opposisjonspartia er sterkt ueinige om kva som ligg i denne merknaden. Framstegspartiet ville svært gjerne – og eg har hatt lange diskusjonar med Framstegspartiet i media – at vi skulle fått eit Alcoa aluminiumsverk med gasskraft utan CO2-rensing. Men når eg spør Kristeleg Folkeparti, er dei sterkt imot at vi skulle få eit aluminiumsverk med gasskraftverk utan CO2-rensing. Då ville det prosjektet vore heilt urealistisk. Det er eit eksempel på at sjølv når dei kritiserer, fell opposisjonen frå kvarandre. Det andre eksemplet eg var inne på, er klyngesamarbeidet. Opposisjonspartia går høgt på banen og seier at regjeringspartia ikkje har hjarte for klyngesamarbeid, og at den politikken som har vore så suksessfull, er eit eksempel på kva regjeringspartia ikkje har hjarte for. Det er ganske interessant at dei har innsikt i våre lunger og hjarter, men det blir ganske så meiningslaust når eit av dei partia som står bak kritikken, sjølv kuttar drastisk på støtta til klyngearbeidet. Så her må eg seie at det som skulle vore ein alternativ næringspolitikk, har vi ikkje sett noko av, og kritikken av regjeringas næringspolitikk fell frå kvarandre. Det store glansnummeret i dei åra eg har vore her, nemleg at å fjerne formuesskatten skulle løyse alle problema, er også i ferd med å falle frå kvarandre. Som sagt, regjeringa har ein næringspolitikk. Opposisjonen har ikkje vist at dei har alternativ bortsett frå litt småspark som fell frå kvarandre om ein går inn på dei. Så har eg berre lyst til å kome med ein liten kommentar til det som representanten Arne Haugen også var inne på. Eg er ganske mykje ute og snakkar med folk i bedrifter i Noreg. Noko av det eg ofte høyrer, er at dei hadde ikkje vore i den situasjonen dei er i dag, dersom dei ikkje hadde fått hjelp av Innovasjon Noreg. Det er veldig mange gründarar rundt om i landet som takkar det offentlege verkemiddelapparatet for at dei er i den situasjonen dei er. Dei som kjem med ein slik konklusjon, og som prøver å framstille det som at Noreg er eit u-land når det gjeld å leggje til rette for innovasjon og nyskaping, må vere folk som er lite ute og snakkar med nyskaparar.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-12:
Det var ein kommentar til representanten Solvik-Olsen. Solvik-Olsen seier at dei skal ikkje fjerne handlingsregelen, dei skal berre justere han. Justeringa går på at dei skal bruke meir på investeringar og mindre på offentleg forbruk. Men eg går ut frå at representanten Solvik-Olsen veit kva offentleg forbruk er. Det er skole, det er omsorg, det er trygd, det er pleie, det er sjukehus – så eg vil gjerne at Solvik-Olsen seier kor han skal kutte det offentlige tenestetilbodet for at han skal få bruke meir til investeringar.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-12:
Luftfarten er inne i ein turbulent periode, og det rammar også SAS. Konsernet har i fleire år hatt svake økonomiske resultat, og Stortinget har diskutert selskapet ved fleire høve her i salen. Gjennom eigenkapitalutvidinga i 2009 og 2010 har eigarane tilført om lag 11 mrd. kr i ny kapital til konsernet. Stortinget og dei andre eigarane har også gitt konsernet fullmakt til å ta opp konvertible lån. Men konsernet står framleis overfor store økonomiske utfordringar. I 2011 hadde konsernet eit underskot på 1,7 mrd. svenske kroner, noko som var litt mindre enn åra før. Det er mange grunnar til dette, men resultatet er at konsernet er i ein krevjande økonomisk situasjon, som vi her er inviterte til å finne ei løysing på. SAS har no lagt nye planar for å redusere kostnadene og styrkje sin posisjon i luftfarten. For å gjennomføre desse planane har selskapet behov for å styrkje likviditeten. Det er oppnådd semje om å stille ein kredittfasilitet på 3,5 mrd. kr, og dei tre statane bidreg med halvparten av fasiliteten. Den norske staten skal bidra med ein trekkfasilitet på om lag ein halv milliard. Dette skal skje på marknadsmessige vilkår og byggjer på ei vurdering av kva som best tek vare på verdiane staten har i SAS. Sal av Widerøe er ein del av planane for å styrkje likviditeten i konsernet. Ein samla komité legg vekt på at rutetilbodet til Widerøe er viktig for kortbanenettet i Noreg og for kommunikasjonssystemet i distrikta. Widerøe har hatt positive økonomiske resultat over fleire år og står godt rusta til å utvikle seg vidare utanfor SAS. SAS står framleis overfor store utfordringar som vil krevje store omstillingar. Ein samla komité legg vekt på verdien av at leiinga i selskapet i ein slik prosess viser stor vilje til å føreta kostnadsreduksjonar også i leiingsstrukturar og administrative strukturar. Samla sett er dette ei løysing som kan vareta staten sine verdiar.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-12-12:
Etter at Fremskrittspartiet presenterte sitt alternative budsjett er forskjellene mellom rød-grønn politikk og Fremskrittspartiet svært tydelige. Der de rød-grønne vil sikre styrket importvern, som gir bøndene forbedret inntektsmuligheter, vil Fremskrittspartiet redusere skjermingsstøtten. Der regjeringen vil fortsette å øke overføringene til landbruket, vil Fremskrittspartiet redusere budsjettstøtten kraftig. Aller mest vil Fremskrittspartiet redusere de tilskuddene som rammer bondens lommebok direkte, som pristilskudd. Fremskrittspartiet uttaler klart at landbrukspolitikken ikke lenger skal være et ledd i distriktspolitikken. Det vil slå hardt ut for landbruket i Distriks-Norge, som er blant dem som er mest avhengig av virkemidlene som finnes i den rød-grønne landbrukspolitikken. Mitt spørsmål til Fremskrittspartiet er derfor: Hvordan vil Fremskrittspartiet forklare for den norske distriktsbonden at han ikke lenger er ønsket?
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-12-12:
Høyre har lenge kritisert regjeringen for ikke å gjøre nok for landbruket. Når Høyre nå viser oss hva de selv vil gjøre for denne næringen dersom de får tilgang til regjeringskontorene, får det varsellampene til å blinke i faglagene. Norges Bondelag konkluderer med at hovedeffekten av Høyres landbrukspolitikk vil være at de fleste av dagens bønder blir nødt til å legge ned driften. Samtidig sier Høyre at de har et mål om å øke norsk matproduksjon. Mitt spørsmål til Høyre er derfor: Tror virkelig Høyre at et industrialisert landbruk på Jæren og i områdene rundt Oslofjorden og Trondheimsfjorden vil kunne dekke opp for alle de arealene i Distrikts-Norge som utvilsomt blir liggende brakk med Høyres politikk? Sannsynligvis ville norsk bramatproduksjon gå vesentlig ned med Høyres landbrukspolitikk, så jeg vil videre spørre: Hvordan ser Høyre for seg at f.eks. næringsmiddelindustrien ute i distriktene da skal kunne overleve?
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-12-12:
Dette er et spørsmål som nok fiskeriministeren er den nærmeste til å svare på, og jeg regner med at representanten Trældal vil stille samme spørsmål til fiskeriministeren. La meg understreke at Senterpartiet er særdeles opptatt av at vi skal ha en bærekraftig utvikling, og vi er opptatt av at det må høstes av de ressursene vi har i havet. Vi får også en sjømatmelding som skal legges fram på nyåret, og der er vi opptatt av å legge til rette for en bærekraftig utvikling, der vi må høste av de dyrene som lever i havet, og samtidig legge til rette for å skape vekst og utvikling innenfor hele sjømatnæringen.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-12-12:
Fiskeri- og kystdepartementet har i dag sendt ut en pressemelding som omhandler det temaet som representanten fra Høyre her tar opp. Det er en samlet regjering som står bak det. Jeg vil også understreke det fiskeriministeren sier i denne pressemeldingen, at regjeringen opprettholder det prinsipielle synet på havbruk i forhold til EØS-avtalen, og at regjeringen selv med det utgangspunktet som vi har – vårt utgangspunkt er at det er viktig å ha en begrensning på eierskapet – likevel har kommet til at de må endre det regelverket som ligger. I det som nå er sendt ut, er det også lagt inn en skisse til framtidig innretning, der det blir stilt konkrete krav særlig til de store selskapene. Jeg vil understreke at fra Senterpartiets side og fra regjeringens side er man opptatt av at vi trenger både store og små selskaper i havbruksnæringen. Vi er særdeles opptatt av å legge til rette for de små selskapene videre.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-12-12:
La meg først få slå fast at jeg, på vegne av Senterpartiet, er stolt over det vi har fått til for landbruket i regjering. Vi har fått til en kronemessig lik lønnsutvikling som andre grupper, vi har økt overføringene, bruksnedgangen er betydelig redusert, nedbyggingen av matjord er halvert, og nå gjør vi viktige tollgrep. Jeg vil svare representanten fra Kristelig Folkeparti med at i det partnerskapet med Høyre og Fremskrittspartiet som de har tenkt seg inn i, vil det være helt andre spørsmål enn skatt å diskutere. Da vil det være selve grunnlaget for i det hele tatt å kunne drive landbruk som vil være den store utfordringen for landbruket. Det vil jeg replisere til Kristelig Folkeparti: På hvilken måte har Kristelig Folkeparti tenkt å bidra til å oppfylle målene de deler med de rød-grønne partiene, i en regjering med Høyre og Fremskrittspartiet, som ønsker en helt motsatt utvikling av landbruket enn det som Kristelig Folkeparti er opptatt av?