Synnøve Brenden (Arbeiderpartiet), 2008-12-15:
Selv om dette budsjettområdet ikke er det mest omfangsrike i tall av de områder som blir debattert i Stortinget disse ukene før jul, så er det absolutt rikt på godt innhold. Kultur i seg selv har en egenverdi, men samtidig har kulturen betydning for alle andre politikkområder, slik som næringsutvikling, integrering og inkludering, helse og læring. Kultur er inntrykk, opplevelser og velvære som bidrar til livskvalitet. Når kulturbasert næringsutvikling blir satsingsområder for kommuner og fylker, betyr det ikke at det er et ønske om å kommersialisere all kulturvirksomhet. Det er behov for ny næringsutvikling, og kulturbasert næringsvirksomhet har et stort vekstpotensial, som vi også i Norge har gode forutsetninger for å hente ut. Nå når det forberedes en krisepakke på nyåret der Kommune-Norge er invitert til å foreslå prosjekter som gir sysselsettingseffekt og varige verdier over det ganske land, er det vel verdt å minne oss alle om hvilke verdier kulturområdet står for. Noen av krisepakkeeffektene bør så absolutt komme fra kulturprosjekter som gir gode synergier i utvikling av lokalsamfunn så vel som storsamfunnet. Det er ingen selvfølge at prioriteringer kommer på områder som bidrar til samfunnsutviklingen bredt, slik som kultursatsing bidrar til, framfor å gi f.eks. skattelette. Kulturløftet er resultatet av en politisk langsiktig satsing på kultur som ble lansert av de rød-grønne partiene allerede ved behandlingen av kulturmeldingen i 2004. De rød-grønne prioriterer kultur fordi det i neste omgang gir både verdiskaping og livskvalitet. Gjennom en bevisst satsing og politikk har de rød-grønne i denne stortingsperioden iverksatt et historisk taktskifte i satsingen på kunst, kultur og frivillighet, satsinger som konkret har satt spor bl.a. gjennom Mangfoldsåret 2008, kultur for alle og frivillighet. Det viser den samlede økningen i den sentrale kulturinnsatsen siden regjeringen Stoltenberg tiltrådte, som er på nær 2 milliarder kr, samt et historisk budsjettforslag for 2009. Kultur- og kirkedepartementets totale budsjett økes med godt over 700 mill. kr, som går til oppfølging av Kulturløftet. Satsingen favner bredt, og lokalsamfunn og regioner får gode ringvirkninger av bevilgninger. Som eksempel skal jeg nevne at Norges nasjonaldikter og første nobelprisvinner Bjørnstjerne Bjørnsons hjem, Aulestad i Gausdal, skal stå sentralt i forbindelse med markeringen i 2010 av 100-årsminnet for dikterens død. Å markere Bjørnson-året vil være en viktig nasjonal begivenhet. Det er også en unik mulighet til å ruste opp dikterhjemmet for videre allmenn utnyttelse og tilgang. Igangsetting og restaureringen av Aulestad-anlegget gjennom Regjeringens forslag til bevilgning på 17,5 mill. kr vil sørge for istandsetting av hovedhuset. I tillegg er 3,5 mill kr bevilget i 2008 for å fullføre arbeidet med drengestua. En formidlingsarena og en kulturarv blir ivaretatt for framtiden. Samtidig holdes prosjekter med restaurering og sysselsetting i gang. Viktige arbeidsplasser og kompetanse på kulturområdet i innlandet tas vare på gjennom denne satsingen. Og kulturens egenverdi blir en ressurs for samfunnet, slik de rød-grønne legger til grunn for sin politikk. Visjonen bak Kulturløftet er nettopp å heve kulturens status som samfunns- og politikkområde, og med det utvikle Norge til en ledende kulturnasjon som legger vekt på kultur i alle deler av samfunnslivet. Satsingen på kultur gjennom Mangfoldsåret har også gitt mer status, men mest av alt tydeliggjort mer innhold, muligheter og verdier. Det samme gjelder satsingen på frivillighet. Frivilligheten er en grunnpilar for gode sosiale og aktive lokalsamfunn. Det har vært julelunsj i foajeen her i dag, og frivillighetsarbeidet er på mange måter som et godt måltid: Alle ingrediensene har sin funksjon for at det hele skal bli bra for den enkelte av oss. Hver for seg er ingrediensene gode og betydningsfulle – men det er sammensetningen og fellesskapet det fører med seg, som gir oss det gode og utsøkte resultatet. Resultatet av frivillighet i Norge er verdt titalls milliarder kroner, men frivilligheten kan ikke erstattes med kroner, fordi vi da vil miste betydningsfulle deler det fører med seg, slik som engasjementet og det sosiale liv i alle våre lokalsamfunn. En viktig rolle myndighetene har i politikken for frivillighet, er å sørge for forutsigbare rammevilkår gjennom bevilgninger, tilrettelegging for kapitaltilførsel og kulturanlegg og -arenaer som grunnlag for å ta vare på den framtidige frivilligheten. Den rød-grønne regjeringen har tatt dette på alvor og sørget for en historisk økning i bevilgninger, samtidig som frivillighetsmeldingen fra 2007 er den mest omfattende noen gang. Jeg vil til slutt framheve at frivilligheten må bli satset på også i budsjetter etter 2009.