Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-19:
Alderspensjonistene har gjennom flere år tapt kjøpekraft som følge av pensjonsreformen, og alt tyder på at den dårlige kjøpekraftsutviklingen kommer til å vedvare i årene framover. Derfor foreslår SV og Fremskrittspartiet nå å endre reguleringen av pensjonen med virkning fra 2020, sånn at pensjonistene ikke taper kjøpekraft så lenge lønnsmottakerne ikke gjør det. Dette kunne vi ha vedtatt og fikset i dag. Det ville ha sikret pensjonistene en trygghet. Likevel ville ikke de andre partiene være med på det, heller ikke Fremskrittspartiet, som kom med et sleivspark til SV i sitt innlegg om at Fremskrittspartiet leverer. Vel, jeg er usikker på om de ville hatt det rommet til å levere på det hadde det ikke vært for at vi har jobbet sammen her og fremmet forslag sammen. Dette spørsmålet, som handler om regulering av pensjonene, kommer vi til å komme tilbake til i behandlingen av Dokument 8-forslaget som SV og Fremskrittspartiet har fremmet sammen. Det vi imidlertid har lyktes med her, er å øke minstepensjonen for de enslige med 4 000 kr ekstra for 2020. Det er et svært viktig bidrag for å bidra til å bekjempe fattigdommen blant de eldre. Jeg synes det er påtakelig at flertallet her eksplisitt slår fast at denne økningen ikke skal få varig virkning. La det være helt klart: SV vil gi enslige minstepensjonister varige løft. Det kommer vi tilbake til i behandlingen av forslaget vårt til våren. Så foreslår SV også et ekstra julebidrag til arbeidsløse og sosialhjelpsmottakere. Det «vil ikke hjelpe folk ut av koronakrisen», sa representanten Kapur i sitt innlegg. Jeg tror vi i denne salen skal være ganske forsiktige med å kimse av betydningen av noen ekstra tusenlapper til folk som har dårlig råd nå, til folk som er fattige. Koronakrisen kommer til å øke forskjellene i Norge. Flere kommer til å bli fattige. SIFO slo det nylig fast. Det vil ta lang tid å rette opp de skjevhetene som skapes som følge av koronakrisen. Det å gi noen ekstra tusenlapper nå er særdeles målrettet for å motvirke denne økningen i fattigdom og stimulere til etterspørsel i økonomien. Jeg synes det er svært underlig at det ikke lyktes oss å skape flertall for dette forslaget, og at ikke Fremskrittspartiet stemmer for et forslag som de tidligere har fremmet i mange år. Det er vanskelig å forstå hvorfor ikke dette året kanskje er det aller viktigste året hvor man både kunne fremmet og stemt for et sånt forslag. Det er heller ikke sant, som representanten Kapur sa, at alle ekstraordinære ordninger med inntektssikring forlenges. En del av dem som nå står uten jobb, får ikke lenger dagpenger. Det ekstra tillegget i bostøtte som SV fikk forhandlet på plass i noen av krisepakkene i våres, forsvinner nå ved nyttår. Jeg ble i en debatt tidligere i dag invitert med på studietur til bedriftseiere. Jeg kan jo returnere den invitasjonen og ta med noen av representantene til å snakke med noen av dem som har mottatt ekstra tillegg i bostøtten. Det har vært et veldig kjærkomment bidrag. Fra mars kommer arbeidsløse til å tape mange tusen kroner når satsene igjen reguleres ned. Hvor stor ville ikke forskjellsøkningen og innhogget i økonomien vært for folk hvis ikke SV og de andre rød-grønne partiene hadde fått gjennomslag for mer sosiale ordninger i krisepakkene som er blitt behandlet i vår? Det er ingen tvil om at det regjeringspartiene og flertallet først og fremst har vært opptatt av, er å redde de kapitalsterke bedriftseierne. Det har systematisk vært forslag om kutt i formuesskatten, systematisk motvilje mot å stille sosiale krav i de store statlige krisepakkene, mens det har vært SV og opposisjonspartiene som gang etter gang etter gang har måttet kjempe gjennom tiltak som sikrer vanlige folk, folk flest, en trygghet i den største økonomiske krisen som har rammet landet på veldig mange år.