Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2012-05-30:
Måling av omfanget og utvikling innenfor rehabilitering er krevende, fordi rehabilitering skjer på mange stadier og utføres av mange aktører. Fordi vi har endret behandlingsmåter generelt, må også måten rehabilitering gis på, endres. Det avgjørende for meg er at den enkelte pasient får den rette behandlingen til rett tid og på rett sted. Kunnskap om rehabilitering av god kvalitet er viktig, både for den enkelte og for samfunnet. For å få bedre tjenester må vi som på andre områder både sette av nok ressurser til fellesskapet og tørre å gjøre nødvendige endringer. Jeg er enig i at god og lik tilgjengelighet og korte ventetider for rehabilitering er viktig. Denne regjeringen har gjort en rekke tiltak for å sikre gode, likeverdige tilbud til alle mennesker med behov for rehabilitering. Blant annet omhandler Nasjonal strategi for habilitering og rehabilitering 2008–2011 viktige områder for å styrke feltet. Denne ble omtalt i St.prp. nr. 1 for 2007–2008. Det er satt i verk en rekke tiltak for å følge opp strategien og rehabiliteringsfeltet, bl.a. en handlingsplan for rehabilitering av barn og unge og en veileder til forskrift om individuell plan. Jeg har gitt Helsedirektoratet i oppdrag å utvikle et nasjonalt rammeverk for kvalitetsindikatorsystemet i helsetjenesten. Dette følges opp, med sikte på å utvikle flere nye nasjonale kvalitetsindikatorer. I 2011 kom det nye nasjonale kvalitetsindikatorer innenfor kreftomsorg og overlevelse. Kjøp av tjenester i de private institusjonene har økt etter at de regionale helseforetakene overtok ansvaret for disse tjenestene. Tall fra de regionale helseforetakene viser at midler brukt til kjøp av tjenester fra private rehabiliteringsinstitusjoner har økt, fra 995,8 mill. kr i 2005 – som var det siste året disse institusjonene var finansiert over trygdebudsjettet – til 1 524,5 mill. kr i 2011. Tall fra Norsk pasientregister viser at antall opphold i disse institusjonene har økt fra 28 425 i 2006 til nesten 40 000 i 2011. En del av økningen kan tilskrives økt tilbud om dagopphold, som også har vært nevnt her. Det er krevende å måle omfanget av og kvaliteten på habilitering og rehabilitering på en god nok måte. Det skyldes bl.a. at dette er prosesser som involverer mange aktører, også aktører utenfor helsetjenesten, som opplæringsetaten og Nav. Rehabilitering i kommunehelsetjenesten er helt sentral og krever ofte et godt samarbeid med spesialisthelsetjenesten. Innenfor spesialisthelsetjenesten ytes tjenester både i avdelinger for fysikalsk medisin og rehabilitering, i andre avdelinger og poliklinisk, gjennom ambulante team og gjennom lærings- og mestringssentrene. I tillegg kjøper de regionale helseforetakene tjenester fra private, som jeg har nevnt. Dette mangfoldet er viktig for å gi et best mulig rehabiliteringstilbud, men gjør det åpenbart komplisert å registrere alle aktiviteter som skjer på rehabiliteringsområdet. I kommunene registreres årsverk i helse- og omsorgstjenesten, men ikke hvilke oppgaver disse har. Det gir krevende statistikk når vi vet at samme personell gir både behandling og rehabilitering. I spesialisthelsetjenesten, inkludert hos de private, blir dagopphold og poliklinikk mer vanlig også når det gjelder rehabilitering. Å måle sengekapasitet gir derfor ikke et dekkende bilde av det totale rehabiliteringstilbudet. Rehabilitering inngår oftere som en integrert del av sykehusoppholdet. Også dette er en ønsket utvikling, men er vanskelig å måle. I oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene har jeg presisert at tilbudene innenfor habilitering og rehabilitering skal være relevante og tilstrekkelige, helhetlige og koordinerte. Samhandlingsreformen har som mål å bidra til helhetlige og koordinerte tjenester. Dette er helt sentralt i en rehabiliteringsprosess. Samhandlingsreformen innebærer at en større del av oppgavene skal løses i kommunene. Dette vil få betydning for hvordan rehabiliteringsoppgavene skal løses i helse- og omsorgstjenesten. Gjennom helse- og omsorgstjenesteloven er kommuner og helseforetak pålagt å inngå samarbeidsavtaler. Avtalene skal bl.a. inneholde retningslinjer for rehabilitering for pasienter med behov for koordinerte tjenester. Faglig utvikling har ført til endringer innenfor rehabiliteringsfeltet. Dette er bra, men gjør at vi må se på alle typer tilbud for å få et riktig inntrykk av utviklingen. Det har vært en positiv utvikling på dette området. Regjeringen vil fortsatt styrke dette området, slik at alle som har behov for rehabilitering, skal få et tilbud som er tilpasset deres behov. Jeg vil senere i år legge frem en stortingsmelding hvor jeg drøfter kvalitet og pasientsikkerhet, inkludert hvordan vi skal måle kvalitet og stimulere til en best mulig utvikling innenfor de ulike delene av helsetjenesten.