Erna Solberg (Høyre), 2014-12-01:
Norge er et godt land å bo i for de aller fleste. Vi har fortsatt høy sysselsetting, lav arbeidsledighet, og vi har hatt en omfattende olje- og gassvirksomhet, som har gjort det mulig å bygge et godt velferdssamfunn – et velferdssamfunn helt på topp i verden. Vi vil fortsatt ha store inntekter fra oljeaktiviteten i mange år fremover, men oljeaktiviteten kommer ikke lenger til å være motoren i vår økonomiske vekst. Det har vi sett tydelig den siste tiden. Et høyt kostnadsnivå har bremset investeringene. De siste ukene har oljeprisen hatt et sterkt fall, og det gir ringvirkninger for hele fastlandsøkonomien. Regjeringen følger nøye med på utviklingen i internasjonal økonomi generelt og på oljeprisen spesielt. De siste årene har vi sett flere eksempler på at raske omslag ute i verden kan få stor betydning også for Norge. Vi vet at oljeprisen kan snu og stige igjen, men bildet er likevel tydelig: Vi lever i en mer urolig tid, usikkerheten vår er større, og egentlig burde debatten vært litt annerledes enn den vi har nå. For to år siden debatterte vi oljeavhengighet og todelingen av økonomien. I dag har vi ikke en todeling av økonomien på samme måte. Vi har en kostnadsutfordring og en konkurranseutfordring for alle deler og alle bransjer i Norge. Oljeavhengigheten kommer til å bli naturlig mindre – rett og slett fordi aktiviteten og impulsen i veksten er mindre. Utfordringene våre er å sørge for at den mindre impulsen som kommer fra oljeaktiviteten, ikke medfører at norsk økonomi bremser opp, og at veksten og vår mulighet til å finansiere velferden dermed bremser opp. Derfor er det avgjørende nødvendig at nye næringer må ta over som motor i veksten i årene fremover. Og med den usikkerheten vi har rundt oss, trenger vi det enda raskere enn jeg tror de fleste av oss tenkte for få år tilbake. Norge trenger flere bein å stå på i fremtiden. Vi trenger ulike typer næringer som kan overta som vekstimpuls etter olje- og gassvirksomheten. Derfor trenger vi også budsjetter med sterkere virkemidler, for å skape mer investeringsvilje, for å sørge for mer nyskaping, og for å sørge for mer gründerskap i Norge. De nye arbeidsplassene, som vi skal leve av i fremtiden, skal være både grønne og kunnskapsbaserte, for det er de mest varige langtidsarbeidsplassene for et moderne samfunn. Vi står foran et grønt skifte, og vi står foran omstilling til et lavutslippssamfunn. Samtidig som vi er opptatt av det – å sørge for arbeidsplassene, vekstkraften og fremtidsvelferden – må vi løse viktige oppgaver i dag. Vi skal tette hull i det sikkerhetsnettet vi har, og som vi ser folk ramle gjennom hver eneste dag. Mange av disse utfordringene har vært kjent i mange år. Det burde vært gjort mer for å gjøre landet mer forberedt på de endringene vi nå ser, men desto viktigere er det ikke å lene seg tilbake og tro at 2013 var det magiske året. Virkemidlene fra 2013 er ikke de virkemidlene vi kommer til å trenge i 2015, for vi skal forberede landet på endringer som vi nå ser, og det er viktig å ta de riktige valgene i dag. Vi har laget et statsbudsjett som gjør Norge mer robust for fremtiden. Jeg har lyst å takke alle de fire partiene på Stortinget, for at de har tatt med seg hovedprofilen vår gjennom budsjettet. Ja, det gjøres endringer. Fire partier skal sette sitt preg på et statsbudsjett. Det er sånn en mindretallsregjering lever i et godt samarbeid med andre partier. Men hovedprofilen, nemlig å sørge for at vi ruster oss for fremtiden, er ivaretatt med de store satsingene vi ser på ulike områder. Statsbudsjettet tar høyde for den usikkerheten som mange familier opplever nå, fordi de ikke helt vet hva disse endringene i oljeprisen og uroen ute kan medføre for deres familieøkonomi. Utdanning, forskning, nyskaping og innovasjon er viktigere enn noen gang. Kunnskap er den nye oljen for Norge, og i 2015 vil dobbelt så mange lærere få etter- og videreutdanning, sammenliknet med 2013. Det gjør at elevene vil kunne møte lærere som er faglig og fagpedagogisk oppdatert. Kunnskap og læring i skolen vil gå opp. Forsknings- og utdanningsbudsjettet var godt fra regjeringen, men det har blitt enda bedre i møtet med Stortinget. Det øker med 4,5 pst. neste år. For første gang bruker vi over 30 mrd. kr på å finne nye svar for fremtiden. Dette er en helt annen takt enn det vi så i årene vi har lagt bak oss. Vi legger til rette for at gründere og bedrifter skal skape de nye arbeidsplassene. Ordningene for fremtidsrettet og næringsrettet forskning og utvikling blir utvidet. BIA-midler, nasjonalt etablerertilskudd, program for kommersialisering av forskningsresultater, FORNY 2020: Alle disse tiltakene har blitt styrket. SkatteFUNN-ordningen har blitt utvidet. Dette budsjettet bidrar til at flere gründere og innovatører får prøve sine ideer i markedet. Det er helt nødvendig hvis de nye, trygge arbeidsplassene skal skapes. For å omstille Norge er vi avhengige av at noen tør å satse. Derfor gjør vi det mer lønnsomt å investere i norske arbeidsplasser ved å redusere formuesskatten. Samferdselsbudsjettet er over 25 pst. større enn da vi overtok. Til sammen er alt dette viktige bidrag til fremtidens verdiskaping, til å trygge arbeidsplassene og til å trygge et godt velferdssamfunn. For å omstille Norge til et lavutslippssamfunn leverer samarbeidspartiene en ny og bedre retning i klimapolitikken. Mange i vårt samfunn har et stort engasjement for klima, og det er viktig at det skal lønne seg å være klimavennlig. Med dette budsjettet får fornybarnæringen et løft. Avskrivninger på vind, bedre skatteregler for småkraft, i tillegg til regjeringens viktige vedtak om å ha to nye overføringslinjer, henholdsvis til Tyskland og England, gjør at det kan bli mer lønnsomhet innenfor fornybarnæringen i årene fremover. Det blir billigere å velge klimavennlig bil. Jernbanesatsingen er rekordstor. Vi utvider belønningsordningen, og vi satser mer på kollektivtransport og sykkelveier i byene. Det skal gjøres enklere å gjøre klimavennlige valg i hverdagen. Grønne satsinger er viktig, men vi trenger også å prøve ut nye grønne ideer. Vi kommer ikke i mål med klimautfordringene uten at vi har et næringsliv som kommer opp med de nye ideene, og at vi klarer å flytte dem fra å være ideer til å bli faktiske teknologiske løsninger som kan brukes – derfor styrkes klimateknologifondet utover klimaforliket, og miljøteknologiordningen gjennom Innovasjon Norge utvides. Samtidig løser vi viktige velferdsoppgaver i dag. Vi er ikke fornøyd med at så mange står utenfor arbeidslivet. Vi er nødt til å bryte de mønstrene som gjør at folk faller utenfor. Skolen må sette inn en tidlig innsats. Frafallet i den videregående skolen henger ofte sammen med manglende oppfølging tidlig i grunnskolen. Helsetjenesten må gi raskere hjelp, mens alvorlig sykdom ennå kan bekjempes og før lette psykiske lidelser blir til tunge psykiske lidelser og langtidsfravær fra arbeidslivet. Neste år åpnes det første tverrfaglige diagnosesenteret for folk med langvarige smerter og utmattelsestilstander. Pasienter som i dag opplever å være kasteballer i systemet, får nå et enklere møte med helsetjenestene. Tilbud innenfor rus og psykisk helsevern gis et spesielt løft. Rusavhengige og psykisk syke har i mange år ikke blitt prioritert høyt nok. Nå står den gruppen øverst på listen i arbeidet med å innføre fritt behandlingsvalg. Det vil gjøre at flere får hjelp raskere. Vi øker takten i byggingen av sykehjemsplasser. Økt investeringstilskudd gir resultater i kommunene nå. Det gjør at flere eldre kan få et verdig tilbud. Totalt sett er det en historisk høy vekst for helsetjenestene. Det gjør at flere kan få behandling, og at kvaliteten kan økes. Jeg kunne fortsatt å ramse opp mange gode eksempler på det vi gjør, f.eks. økt stipendordning for elever som har foreldre med de laveste inntektene. Men det er viktig å understreke at det ikke bare er den økonomiske situasjonen som fremover er mer usikker. Sikkerhetssituasjonen globalt og i Norge har endret seg det siste året. Derfor er det viktig at vi også fortsetter å styrke beredskapen for å sikre vår trygghet. Vi skal være i stand til å møte det nye trusselbildet og ha et raskt og tilgjengelig nærpoliti. For å skape et samfunn med muligheter for alle må vi klare å ha to tanker i hodet samtidig. Vi må skape de nye, grønne arbeidsplassene og samtidig styrke vårt sosiale sikkerhetsnett. Statsbudsjettet er et svar på begge disse utfordringene – et svar som det faktisk er et enda større behov for enn det vi så for oss da vi begynte arbeidet i vår med selve statsbudsjettet.