Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2013-03-19:
30. mars i år er det seks år siden Norge som et av de første land i verden signerte denne konvensjonen. Fremskrittspartiet mener at det har tatt unødig lang tid før vi kom dit vi er i dag, at vi skal ratifisere – men det er gledelig at det skjer. Det er allerede vedtatt andre lover og forskrifter som skal sikre at personer med funksjonsnedsettelser har likeverdige muligheter til å delta på alle samfunnsområder, men jeg kan ikke se at det er blitt fulgt opp på en tilfredsstillende måte. Tvert imot har vi de siste årene sett at regjeringen kutter i ordninger som bidrar til at personer med funksjonsnedsettelser får en lettere hverdag. Styrkingen av funksjonshemmedes rettigheter må også gjenspeiles i statsbudsjettene hvis konvensjonen skal bli fulgt opp på en forventet måte. Ja, for forventningene til hva et rikt land kan gjøre for å inkludere alle, er naturlig nok store. Å forvente at visjonen om et universelt utformet samfunn skal nå oss innen 2025, hvis ikke staten bidrar – tar et større økonomisk ansvar – er utopi. Når det gjelder transportordninger, er de ofte en forutsetning for at de med nedsatt funksjonsevne skal kunne leve et aktivt og mer sosialt liv. Eksisterende ordninger som arbeids- og utdanningsreiser, TT-ordningen og trygdebilordningen må tilpasses det reelle behovet og ikke være et knapphetsgode. For at også personer med funksjonsnedsettelser skal kunne benytte kollektivtransport, er det behov for en planmessig oppgradering når det gjelder universell utforming av tog, trikk, buss og fly, og selvsagt også en planmessig oppgradering av stasjoner, terminaler og holdeplasser. Det er også behov for å oppgradere gammel offentlig bygningsmasse og skoler. Tilrettelegging dreier seg ikke bare om å innføre lover og regler som hindrer diskriminering, men også om å bevilge midler til universell utforming av samfunnet og til helse- og omsorgstiltak, bistand og moderne hjelpemidler. I takt med at velferdsnivået og levealderen øker, får en stigende andel av befolkningen nedsatt funksjonsevne. Personer som allerede har nedsatt funksjonsevne, lever også lenger. Aldersdiskriminering rammer nå stadig flere eldre. Det forventes at eldre skal jobbe lenger, at de skal bo i eget hjem, og at de skal ha en aktiv fritid. Fremskrittspartiet mener at dette også skal være mulig for eldre med funksjonsnedsettelser, og at det derfor er grunn til å vurdere om dagens ordninger diskriminerer personer over 67 år på en urimelig måte. Behovet for tjenester og tilrettelegging er individuelt og følger ikke nødvendigvis alder. Det er også et problem at funksjonshemmede over 26 år må betale alle opptreningshjelpemidler og treningsutstyr selv. Det er en ren aldersdiskriminering, og det er ikke faglig begrunnet. Fremskrittspartiet er sterkt kritiske til at det de siste årene er foretatt betydelige kutt i hjelpemiddelordningen, noe som har resultert i at mange ikke lenger anskaffer hjelpemidler som de kan ha nytte av. Fremskrittspartiet mener at tilgangen på hjelpemidler skal finansieres av folketrygden, og ikke være avhengig av lokale prioriteringer, kommuneøkonomi eller helseforetakenes budsjettrammer. Jeg benytter i dag anledningen til å minne om noen av Fremskrittspartiets forslag som ville bidratt til at funksjonshemmede hadde vært mer likestilt enn det de er i dag. Vi har bedt regjeringen legge fram en fremdriftsplan når det gjelder universell utforming, hvor også de økonomiske betingelsene for å oppfylle planen er tatt med. Vi har forslag om å styrke arbeidsrettede tiltak, så flest mulig kan delta i arbeidslivet, forslag om å innføre en statlig finansiert og rettighetsbasert BPA-ordning, forslag om å innføre servicehund som en ordning på samme måte som førehund for blinde, forslag om å styrke tilgangen på hjelpemidler og å bedre trygdebilordningen og forslag om å innføre en tilskuddsordning for tilrettelegging av bolig for personer med funksjonsnedsettelse. Boligmeldingen pålegger nybygg og privat finansiering av tilrettelegging, men det er mange som allerede bor i boliger hvor staten må bidra i større grad. Vi har videre forslag om å ha nasjonale retningslinjer for kvalitet og kvantitet i TT-ordningen og om en finansieringsordning som sikrer TT-transport i tråd med retningslinjene. Vi har også foreslått å fjerne 26-årsregelen for hjelpemidler til trening og aktivisering og å vedta en opptrappingsplan for tilpasset utdanning og arbeid for personer med utviklingshemming. Jeg får avslutte med å si at alt er nedstemt av regjeringspartiene. Dette ville vært veldig gode forslag å gjennomføre for å gi dem med nedsatt funksjonsevne en bedre hverdag. Kravene om brukermedvirkning i konvensjonen må også følges bedre opp, og det bør være sterkere brukermedvirkning hos Likestillings- og diskrimineringsombudet, som nå får ansvaret for å følge opp konvensjonen. Så vil jeg til slutt ta opp forslaget fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet. Jeg antar da at Arbeiderpartiet og regjeringspartiene vil stemme for, hvis jeg tolket det som ble sagt av foregående taler, rett.