trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helge Orten (Høyre), 2019-12-11:
Først kan jeg betrygge representanten Nævra om at jeg ikke har evnen til å logre – men det er nå det. Poenget er at jeg faktisk er stolt. Jeg er stolt av den veibyggingen vi har fått til med denne regjeringa. Jeg er stolt av at vi faktisk bygger ut et motorveinett i Norge som er etterlengtet, og som vi burde hatt på plass for lenge siden. Jeg er stolt over at vi satser så mye på samferdsel som vi gjør med denne regjeringa. Derfor tar jeg ikke til meg kritikken engang. Tvert imot synes jeg at representanten Nævra og SV burde skjønne verdien av å bygge infrastruktur i hele landet, på en helt annen måte enn det de gjør i dag. For det representanten Nævra og SV gjør, er nettopp å strupe samferdselssatsingene gjennom veibyggingen. Det man oppnår da, er å strupe næringslivet, distriktssatsingen, i det ganske land, og det har ikke jeg til hensikt å være med på. Jeg er stolt, og jeg kommer til å fortsette å være stolt av at vi bygger så mye vei som vi gjør med denne regjeringa. Til det med kapasitet: Ja, jeg mener at vi må se på hvilken kapasitet vi trenger, basert på trafikkgrunnlaget på de forskjellige veistrekningene.
Helge Orten (Høyre), 2019-12-11:
Her kommer en replikk fra en som er glad i jernbanen. Jeg registrerer at representanten Myrli og Arbeiderpartiet er opptatt av jernbanereformen, men da ikke med særlig positivt fortegn, det til tross for at en faktisk oppnår forbedringer i tilbudet samtidig som kostnaden for staten reduseres betydelig. I Trafikkpakke 3, som det allerede er blitt referert til, går vi fra en situasjon der vi betaler 200 mill. kr for at Vy skal kjøre Bergensbanen, til at det samme selskapet – gjennom å bli eksponert for konkurranse – klarer å gi et bedre tilbud og samtidig betaler 200 mill. kr for å kjøre den samme strekningen. Det er en forskjell på 400 mill. kr. De tre første pakkene ligger an til å redusere kostnaden for staten, sammenlignet med dagens situasjon, med ca. 1,2 mrd. kr per år. Svaret til Arbeiderpartiet er å stoppe reformen. Spørsmålet til Myrli blir følgende: Er det ikke litt useriøst – eller lettvint budsjettering – når man krever å stoppe konkurranseutsettingen av persontogtrafikken, men samtidig bruker gevinsten til å saldere Arbeiderpartiets alternative budsjett?
Helge Orten (Høyre), 2019-12-11:
For å gripe fatt i det siste: Gevinsten fra konkurranseutsetting av togtrafikken i statsbudsjettet for 2020 er tilnærmet det samme som det Arbeiderpartiet legger inn i økning på jernbanen i sitt alternative budsjett. Realiteten er at Arbeiderpartiet ikke hadde hatt muligheten til å øke sitt jernbanebudsjett om det ikke hadde vært for jernbanereformen og de økonomiske gevinstene av de to første pakkene. Eller sagt på en annen måte: Arbeiderpartiet er blitt avhengig av jernbanereformen og konkurranseutsetting av togtrafikken for å ha råd til sin satsing på jernbane. Hvordan vil Arbeiderpartiet finansiere økt satsing på jernbane i sitt alternative budsjett hvis gevinsten fra konkurranseutsettingen i 2020, på mer enn 440 mill. kr, tas ut?
Helge Orten (Høyre), 2019-12-11:
Vi nærmer oss slutten av debatten. Jeg merket meg det representanten Fasteraune sa i et tidligere innlegg, der han mente at denne salen hadde et noe ambivalent forhold til bompenger. Hvis vi går gjennom og ser på voteringsoversikten for de siste seks årene, ser det i hvert fall ikke slik ut. Hvis vi hører på både Arbeiderpartiet og Senterpartiet når de snakker om bompenger, kan vi få det inntrykket – rett og slett fordi det framstilles som at den bompengebelastningen vi har ved at vi nå gjennomfører alle de prosjektene i Nasjonal transportplan, er et problem. Samtidig stemmer de samme partiene for hvert eneste bompengeprosjekt. Jeg mener det må være sammenheng mellom forventninger og det en kommuniserer ut, og hvordan en faktisk voterer i denne salen. Så til det som skiller oss mest i debatten, og det handler om reformer – muligheten til å endre samferdselssektoren, slik vi allerede er godt i gang med. Vi har etablert Nye veier – ja, det har vi, og det har vist at det går an å jobbe på en annen måte og få resultater av det. Den samlede samfunnsnytten av prosjektene øker, enten ved at kostnaden går ned eller at nytten går opp, f.eks. i form av redusert reisetid. Det gjør noe med den samlede samfunnsnytten av hele Nasjonal transportplan og de prosjektene vi skal gjennomføre, og jeg mener at det er et godt styringsverktøy når prosjektene blir målt på om de øker samfunnsnytten, for da blir man opptatt av å holde kostnadene nede og nytten oppe. På samme måte: I jernbanereformen er det kunden, eller passasjeren, som står i sentrum, i stedet for som tidligere, under et monopol, da vi ikke på samme måte klarte å ta ut de fordelene som vi nå ser vi klarer, gjennom konkurranse og anbudsutsetting. Det viser at konkurranse virker, det viser at ved å anbudsutsette jernbanestrekninger klarer vi å skjerpe aktørene på en slik måte at de både leverer et bedre tilbud til passasjerene og flere avganger og i tillegg sparer staten for betydelige kostnader. Det betyr at vi kan utvikle jernbanesektoren på en helt annen måte enn før, fordi vi har mer penger tilgjengelig gjennom statskassen til å gjennomføre det. Så er det en påstand om at det der kunne vi ha gjort under den gamle strukturen. Da er spørsmålet mitt tilbake: Hvorfor gjorde ikke Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV det da de satt med makten i åtte år og hadde muligheten til å både reformere, effektivisere og tenke nytt innenfor samferdselssektoren? Det ble ikke gjort en eneste endring, og det er nettopp der vi står nå: Vi ser at vi greier å ta ut effekter og gevinster av å tenke annerledes, jobbe annerledes og sørge for å organisere oss annerledes. Og de midlene vi nå greier å få frigjort, både gjennom Nye veier og gjennom jernbanereformen, kan vi bruke til å utvikle samferdselssektoren. Det mener jeg er en av de store forskjellene i denne debatten – mellom de partiene som nå er i regjering og ønsker å bidra til å endre samferdselssektoren, og de som ikke ønsker endring.
Helge Orten (Høyre), 2019-12-11:
Samferdselsdebatten nærmer seg forhåpentligvis slutten, og da kommer alltid den store bompengediskusjonen opp. Jeg synes det er bemerkelsesverdig at vi hver gang vi skal behandle samferdselssaker, skal ha en stor bompengedebatt knyttet til det, og at både Arbeiderpartiet og Senterpartiet er like overrasket i hver debatt over at det dukker opp en bomstasjon i nærheten, når de samme partiene er med på å stemme for absolutt alle bompengeproposisjoner som er lagt fram i denne salen. Det er etter min mening en fullstendig meningsløs diskusjon. Det er et stort, bredt flertall i denne salen for de prosjektene som gjennomføres og finansieringen av dem. Vi kan bruke tida på å diskutere mer meningsfulle ting. Så vil jeg bare bruke de siste sekundene til å takke for debatten. Når vi begynner å nærme oss religiøse tilstander i samferdselsdebatten, som her i stad, er det kanskje på tide å ta jul snart.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Jeg var på besøk i ferjefylket Møre og Romsdal for ti dager siden. Der er det et opprør mot økte ferjetakster. Fylkeskommunen har dårlige kår under denne regjeringen, og spesielt merkes det i ferjefylkene. Hjemfylket til Orten har i tillegg mistet 50 mill. kr til tunnelsikkerhetsforskriften. Arbeiderpartiet har i sitt alternative budsjett til sammen 1,5 mrd. kr mer til fylkeskommunene, hvorav 92 mill. kr ekstra til ferje- og hurtigbåtfylkene. Dette ville gitt Møre og Romsdal mulighet til å nå våre klimamål uten å øke ferjetakstene. Hva vil representanten si til eget fylke om regjeringens nedprioritering av dette?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Ferjetakstene er distriktets bompenger. Det er oppløftende at en ser på Enova som en del av dette med investeringer, men det er ingen tvil om at fylkeskommunene har nedgang i sine overføringer for neste års budsjett. Som jeg nevnte i stad, har i tillegg Møre og Romsdal fylkeskommune ved en feil mistet 50 mill. kr til tunnelsikkerhetsforskriften, en forskrift som skal være dekket innen 2025. Så mitt neste spørsmål blir om representanten har kikket på denne feilen, og om den vil bli rettet opp.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Det hadde vært fint om vi kunne brukt mer av tiden her på talerstolen til å snakke om hva som er utfordringene, framfor å snakke om hva som er fortreffelig med egen politikk. Folk der ute kjenner seg ikke igjen i den beskrivelsen som regjeringspartienes folk har kommet med fra talerstolen. Jeg har lyst å bruke innlegget mitt på et bittelite beløp i statsbudsjettet som har stor betydning for ikke bare en region, men også for forsvarsevnen vår. Ørland kommune er vertskommune for våre kampfly. Det investeres nesten 10 mrd. kr i forsvarsinfrastruktur, og det kjøpes inn nye kampfly for flere titalls milliarder. Transport- og kommunikasjonskomiteen var på besøk på Ørlandet for å høre hvilke utfordringer de har. Vi ser en høyteknologisk endring av forsvaret vårt. Dette krever høyt kompetente ansatte og god sivil infrastruktur. Flytilbudet dekker en region på 26 000 innbyggere og sparer reisende for tre timers reisevei hver vei. Antallet reisende har økt fra 5 000 i 2014 til 22 000 i 2019. Forsvaret stiller med flystripe, tårntjeneste og andre fasiliteter. Lufthavnen er altså i utgangspunktet veldig billig å drifte. Løftene fra den rød-grønne regjeringen var at flyrutetilbudet skulle inn i FOT-nettet. Det ble ikke gjort i 2014 av regjeringen, og heller ikke i 2019. I tillegg reduserte regjeringen tilskuddet fra 3 mill. kr til 2 mill. kr i en femårig avtale. Ørland kommune har til nå tatt merkostnadene, som er på 3 mill. kr. Det er lite i et samferdselsbudsjett, men betydelig for en kommune. Dette viser at regjeringen ikke ser samfunnsoppdraget sitt når de bruker milliarder på Forsvaret, men ikke på den kompetansen og de ansatte som Forsvaret er helt avhengig av. Jeg håper regjeringen vil tenke seg om én gang til, slik at det viktige flytilbudet for de ansatte opprettholdes. Hvis ikke er vi stygt redde for at det blir lagt ned nå.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Menneskers likeverd er overordnet for oss i Arbeiderpartiet. Derfor er kampen for likestilling, kampen for likelønn og kampen mot økende forskjeller viktig for oss. Da jeg vokste opp – og det er ganske lenge siden – kom Åge Aleksandersen med spesielt én sang som ble uhyre populær og betydde mye for mange. Jeg skal ikke synge sangen, men to av versene gikk sånn: «Han va den flinkaste guten i klassen En ener i skole og sport Ein svigermors drøm koinn du kall ’n Han va lagga te å bli no stort Men så starta rabalderet når guten kom hjem Og fortælt at no hadd’n fått sæ en venn Og at dem hadd så smått tenkt å levva i lag Ja faren vart rasan og mora fikk slag» Åge har alltid vært en god samfunnsdebattant, og sangen han skrev, ga oss en større forståelse for menneskeverdet, retten til å elske den man vil, og at mangfold i seg selv har en egenverdi. Homofili var ikke et tema i klasserommet den gang – for over 40 år siden. I dag har vi kanskje fått mer kunnskap og toleranse, men det er også langt igjen når det gjelder holdninger og respekt for alle, uansett legning. Denne debatten og åpenheten enkeltmennesker har vist de siste ukene, har åpnet manges øyne for hvor mange som fortsatt blir krenket og har det vanskelig. Jeg synes derfor det er viktig at Stortinget sender en klar ordre om at konverteringsterapi er forbudt, og at vi gjør det vi kan i arbeidet mot hatkriminalitet. Debatten i dag viser at vi fortsatt har langt igjen, og det synes jeg er trist. Jeg er utrolig glad for å representere et parti som setter menneskeverd, toleranse og respekt høyest.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Bompenger har vært et hett tema i år, og på Helgeland er de sinte. De har betalt bompenger til en vei som ikke blir bygd. Lengst sør, Veipakke Helgeland sør, blir det stående igjen under 10 km til en kostnad av 160 mill. kr. Dette bompengeforliket som vi brukte hele valgkampen på, var vel verdt 8,5 mrd. kr. Hva er grunnen til at regjeringa ikke vil prioritere flaskehalser i distriktene hvor folk allerede har betalt bompenger for veier som ikke blir bygd, men legger alt i byvekstpakker osv.?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Jeg merket meg at det var veldig mye firefelts motorvei da Fremskrittspartiet tok ordet i budsjettdebatten. Det ble overhodet ikke nevnt da vi var på komitéreise i Nordland. I Nordland har vi veldig mye kyst. Representanten Stordalen nevnte ikke kysten en eneste gang i sitt innlegg. Situasjonen er den at fylkene fra Møre og Romsdal og nordover ikke vil overta de statlige fiskerihavnene. De har ikke skrevet under, og det er fordi det beløpet som fylkene skal dele på for denne oppgaven i 2020, er 120 mill. kr. Det er mindre enn hva Nordland trenger alene, og det er et fylke som har fått nedtrekk i rammene. Er Fremskrittspartiet, som egentlig vil avvikle fylkeskommunene, fornøyd med å finne nok en måte å underfinansiere fylkeskommunene på, og er denne reformen egentlig en ny dose utarming og sentralisering for store kystfylker?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Jeg er bekymret for hva jernbanereformen vil bety for folk som skal ta toget. Jeg tok toget fra York til London i sommer. Der har denne jernbanereformen virket over tid. Sånn de har det der, er sånn regjeringen og regjeringspartiene ønsker å ha det i framtiden. Det toget var utrolig dyrt, det var skittent, det var knapt værende. Hadde jeg bodd der, hadde jeg ikke tatt tog, da hadde jeg tatt taxi eller egen bil, og det er verken miljøvennlig eller noe annet. Men vi ser f.eks. at SJ i nord ønsker fleksible billetter, miniprisen blir borte, det blir dyrere for folk å ta toget, og sånn ønsker vi det ikke. Vi ønsker faktisk å utvikle gode togtilbud til det beste for folket.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Vi opplever at denne konkurranseutsettingen gir press på lønns- og arbeidsvilkår. Det har vært helt tydelig, f.eks. når det gjelder pensjonsvilkår, som er blitt dårligere. Det er helt klart at vi ønsker ordnede lønns- og arbeidsvilkår for ansatte i statlige bedrifter, men vi ser at denne oppsplittingen av jernbanen har ført til en masse nye direktører som har en lønnsøkning helt av en annen verden. Vi ønsker det ikke sånn. Vi ønsker lavere lønninger og færre direktører, vi ønsker bedre jernbanetilbud for folk, og vi ønsker billigere jernbanetilbud for folk. Vi ønsker ikke å adoptere det togtilbudet som vi f.eks. opplever i England i dag.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Det var et veldig interessant spørsmål å få fra representanten Olsen, som lovet på vegne av Fremskrittspartiet, i lag med avgiftsdronning og finansminister Siv Jensen, at det skulle bli null i bompenger når de kom i regjering. Det skulle stå null, det skulle ikke være noen bompenger. På den tiden Fremskrittspartiet har sittet i regjering, har vi fått økt bompengebelastningen med 4,5 mrd. kr, og så spør han hvordan Senterpartiet vil føre mer utgifter over på bilistene. Vi ønsker at det skal bli billigere å kjøre bil der det ikke er gode alternativer med kollektivtransport. I vårt budsjett har vi lavere drivstoffavgifter på både bensin og diesel for å berge distriktsbilisten.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Senterpartiet ønsker gode miljø i byene, vi ønsker ikke ytterligere vekst i byene. Vi ønsker vekst i hele landet, og da må veksten i større grad komme i distriktene. Senterpartiet ønsker også flere byer i bymiljøavtalene, for sånn som det er nå, får de ni største byene veldig store beløp gjennom disse avtalene. Representanten hadde ganske mye med i sitt spørsmål og brukte litt lenger tid enn beregnet – vi vil prioritere mye miljø i byene. Vi ser at dagens regjering bruker ganske store pengestrømmer inn mot de mest sentrale strøkene, ofte på bekostning av distriktene. Vi vil omfordele noen få av de milliardene som byvekstavtalene har, til bygdevekstavtaler.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Jeg gikk gjennom Glasshuset i Bodø først i desember, og der lyste en svær plakat mot meg fra et vindu med teksten: Frihet til å velge – Telia, Telenor, ice. Det var reklame for ulike mobilselskap. Mange steder i dette landet kan man faktisk velge mobilselskap, men det finnes ennå hvite flekker på dekningskartene til disse mobilselskapene. Verken Telia, Telenor eller ice har f.eks. dekning på Hongset i Brønnøy kommune. Det er et område med mange fastboende og flere bedrifter. Ser man på planlagte utbygginger i det området, er det fortsatt like hvitt. Jeg har Telia og får kun dekning inne i huset gjennom kobbernettets Wi-Fi. Ute er det ingen dekning på mobil. Hva vil statsråden gjøre for å bedre slike situasjoner? Når kan mobilbrukere i slike områder regne med å få frihet til å velge leverandør?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Nå svarte ikke statsråden på hvorfor det ikke er planer for å fjerne disse hvite flekkene som vises i offentlige dokumenter. Men jeg har lyst til å stille et annet spørsmål. Det er ikke lenger slik at kun de med tv må betale lisens. I 2020 kommer skatten som erstatter NRK-lisensen, og den rammer alle som har inntekt, nærmere bestemt nesten 4,4 millioner skattebetalere – langt flere enn antallet som har fått lisensfaktura fra NRK. Det vil si at alle som ikke får inn DAB-radio der de bor eller langs veien de kjører, nå må betale for et tilbud de ikke får. Hva synes statsråden om at folk må betale over skatteseddelen for tjenester de ikke får?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Senterpartiet vil satse mer på å få mer gods over på sjø og bane. Det er bra for trafikksikkerheten og for miljøet. Senterpartiet vil i tillegg satse 200 mill. kr mer på klimavennlige ferjer og båter for bedre å ruste kystfylkene til å klare det grønne skiftet. Jeg vil også snakke om distriktenes hurtigtog, nemlig kortbanenettet. Å fly på kortbanenettet er ikke stressende, som representanten Gunnes antydet. Småflyplassene er smidige og effektive, men billettprisene er altfor høye på kortbanenettet. Flyseteavgiften og momsøkningen som denne regjeringa har innført, er med på å dra opp kostnadene for folk og næringsliv i distriktene. Komiteen ønsker en kompensasjonsordning for avgifter for å få lavere kostnader på kortbanenettet. Men Senterpartiet har en mye mindre byråkratisk ordning. Vi vil kutte flypassasjeravgiften for fly på under 20 tonn, sånn at flyrutene kan opprettholdes og styrkes. Senterpartiet vil også bruke mer på FOT-rutene. I tillegg må jeg nevne momsen, som regjeringa har økt fra 8 pst. til 10 pst. til 12 pst. – og nå etter hvert kanskje opp til 25 pst. Det betyr veldig mye for allerede dyre flybilletter. Senterpartiet vil sikre billigere flybilletter og gjøre det lettere å skifte til elfly på kortbanenettet. Postens direktør fikk ifølge Debatten på NRK en lønnsøkning på 19 pst. Det var kanskje en takk for å gjennomføre raseringen av posttilbudet i distriktene. Regjeringa skal halvere postleveringen til postkassene våre fra 1. juli neste år. Senterpartiet mener det er feil å ødelegge et distribusjonsnett som fungerer i hele landet hver ukedag. Posten er mer enn brev og regninger. Den er viktig for levering av aviser, pakker, medisin og biologisk materiale, og det er for folk og næringer i distriktene det virkelig vil merkes at tjenestetilbudet reduseres ytterligere. Distriktene merker jo allerede godt at A-posten er borte. Det er mye dyrere å få småpakker levert utenfor byene, og over-natta-pakker rekker ikke fram over natta ute i distriktene. Senterpartiet vil beholde postlevering fem dager i uka, og vi har lagt penger til det inn i budsjettet.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2019-12-11:
Bare 3,8 pst. av dagens NTP er kystrelatert. På tre av seks år er bare en tredjedel av denne smale, smale fliken oppfylt. Det er dårlig. Det er helt elendig for kystfylkene. Representanten Olsen sier at Nordland har fått økte bevilgninger fra staten. Det beskriver en svært alternativ virkelighet. Fakta er at kuttet til Nordland er på nesten 500 mill. kr på Fremskrittspartiets vakt. Litt av dette skyldes færre unge, men mesteparten skyldes en fordeling fra nord til sentrale strøk. Representanten Olsens beskrivelse av fiskerihavnene er også helt alternativ. Verken Andenes, Røst eller Værøy var havner som kunne delta i forskutteringsordninger. Utgiftene bare til Nordland er på minst 130 mill. kr i tida som kommer.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Representanten Orten skryter av Nye veier AS, og jeg vil bare si kort at det kan vel hende at Statens vegvesen også hadde fått til ganske mye med samme betingelser. Vi skal la det ligge. Men derimot synes jeg det er interessant å se på hva Nye veier gjør med hensyn til motorveiutbygging. De følger en motorveiplan som regjeringa har lagt, og det er det jeg vil gripe fatt i. Det er en kjent sak at statsråder fra Fremskrittspartiet er glad i fart og spenning, og de er glad i asfalt og firefelts motorveier. Men hvorfor skal Høyre, som kaller seg et seriøst parti, automatisk logre for dette og være med på en motorveiplan som det antakelig ikke er behov for ut fra faglige kriterier? Jeg vil da spørre representanten Orten om han har lest rapporten fra Statens vegvesen nå i høst, som kom i oktober, hvor det står at to- og trefelts veier kan være vel så nyttige, er langt billigere og utfører samme oppgaven som firefelts motorveier. Vil han se nærmere på den?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Fremskrittspartiet er mot bompenger, men de er samtidig for alle bompenger når det stemmes her i salen. Det er allment kjent. Nå i vår stemte Fremskrittspartiet for rundt 20 mrd. kr i bompenger bare på fire prosjekter, og jeg ønsker nå et veldig klart svar fra Fremskrittspartiet. Hvis de virkelig mener noe med å ta vekk bompengene, hvor i all verden skal de da ta pengene til de store motorveiprosjektene sine fra? Skal de ta det, slik det noen ganger er sagt, fra oljepenger direkte? Snakker vi om at det er sjølve fondet vårt som skal investere direkte, eller hvordan har Fremskrittspartiet tenkt å finansiere de svulstige motorveiplanene sine?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Dette er det vel ikke vanskelig å svare på. Jeg tror representanten Jegstad også vet svaret. Det er enorm forskjell på Vestkorridoren og utbyggingen der og at det skal gå en tofelts trang vei gjennom et boligområde i Lahell i Lier, mellom Røyken og Lier, som har en ÅDT på 18 000. Vi snakker altså om hovedveien mellom Sverige og Bergen, for å si det veldig røft. Vi snakker her om en omkjøringsvei for å komme utenom boligstrøk. SV har stemt for omtrent alle omkjøringsveier der vi kan hjelpe boligstrøk fra en sterk belastning. – Det er meningsløst med en slik kritikk. Vi har stemt imot alle store motorveiprosjekter som vi mener er miljøfiendtlige og arealkrevende. Vi krever litt mer edruelighet i motorveiutbyggingen. Det er vel antakelig det Jegstad har hengt seg opp i.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Å gå inn på enkeltprosjekter er aldri lett. Vi ser prinsipielt på dette. Jeg vet at representanten Jon Gunnes kjenner SVs prinsipielle syn. Det er sånn at vi prøver å skalere ned, etter beste evne, firefelts motorvei til to- og trefelts veier. Vi har akkurat argumentert for at det faktisk har veldig stor effekt, veldig stor nytte. Det er økonomisk og samfunnsøkonomisk veldig fornuftig, sier altså Statens vegvesen generelt i den nye rapporten sin. Det må vi overføre til hvert enkelt prosjekt – vi må etter beste evne prøve å overføre det til alle disse prosjektene vi får på bordet her i salen og i komiteen. Da må vi si at dette kan vi si nei til, dette kan vi si ja til. Så SV sier nei til motorveiprosjekter hvis vi ikke har noe annet valg. Ellers peker vi på at det må nedskaleres hvis vi har to alternativer. I dette tilfellet burde det vært to- eller trefelts vei, men om det er en mellomløsning her, det vet jeg ikke.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Hadde det vært sånn, hadde det ikke vært distriktsvennlig. Derfor står vi heller ikke for det som representanten her sier. Vi overfører penger til rassikring og tryggere veier. Vi ønsker å prioritere om til distriktene. Vi har satt inn 7 mrd. kr mer til kommuneramma, bl.a. for å styrke vedlikeholdet på fylkesveiene. De har fått et tungt ansvar i fanget. Det er en slags erklært «sannhet» som går i arv her, en slags fordom mot SVs holdning til veier i distriktene, og det blir brukt i det uendelige. Vi sier f.eks. at vi skal styrke veien mellom fergene på den såkalt fergefrie E39. Vi skal ha gule midtstriper. Vi skal ha rassing, breiere veier, midtdelere osv. Tenk hvor mange mil vi kunne fått med trygge bruksveier istedenfor denne gigantomanien som regjeringspartiene står for. Det er SVs holdning, og det er den generelle holdningen vi skal holde på her til – jeg holdt på å si – Dovre faller.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Jeg tror representanten kan spørre alle fagmiljøer om f.eks. bruk av energi når man øker farten fra 90 til 110 km/t. Det er et veldig interessant spørsmål. Nå er det et mantra for Fremskrittspartiet at de skal kjøre i 110 km/t overalt hvis det er mulig. Da øker energiforbruket kolossalt, og det er i hvert fall ikke miljøvennlig. Det må man ta høyde for. Det er altfor lite kommunisert her i salen, og det gjelder enten det er elbiler eller fossilbiler. Det er faktisk et viktig poeng. Jeg lener meg på Statens vegvesen, som er fagetaten, det er ikke noe jeg sitter på gutterommet og skriver alene. Dette er det en fagetat som skriver. Skal vi ikke stole på fagetaten når det gjelder trafikkavvikling – Statens vegvesen – som har holdt på med dette i mangfoldige år? Det foretrekker jeg.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Venstre skal ha ros for to uttalte grønne holdninger i det siste. Iskanten – hvor skal den ligge hen? Så er det en ting til: Fergefri E39 – der har statssekretær Hamre vært ute og sagt noe – fantastisk det også. Vi har også signaler fra Senterpartiet, som setter spørsmålstegn ved Hordfast. Den saken må vi begynne å tenke over på nytt, blir det sagt fra det holdet. Det begynner å bli spennende nå i samferdselsspørsmål. Det jeg har lyst til å spørre representanten Gunnes om, er: Hvilke sjanser har Venstre til å få Høyre og Fremskrittspartiet på bedre tanker i spørsmålet om fergefri E39?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Jeg betrakter representanten Grøvan som en person som er saklig, setter seg inn i samferdselssakene og foretar sine vurderinger. Jeg betrakter også representanten Grøvan som en person som respekterer NTP i stor grad. Det er også sånn at NTP på mange måter er en ønskeliste, og hvis den skal binde oss hellig i fire år, kan det hende vi ikke helt følger med i timen. Jeg vil stille representanten Grøvan samme spørsmål som jeg stilte en annen representant her, om fergefri E39. I lys av ny teknologi kan det hende man må tenke på nye løsninger for kryssing av disse vanskelige fjordene. Vi har hittil brukt 1,8 mrd. kr bare på planlegging av disse vanskelige fjordkryssingene. Kan representanten Grøvan se for seg å revurdere og tenke over standpunktene rundt fergefri E39?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Statsråden påstår at vi allerede nå kan si at jernbanereformen er en suksess. At han tør – før vi har sett hvordan dette uføret slår ut om fire–fem år! Hvordan synes statsråden det går med luftambulansen? Det spares 5,4 mrd. kr på ti år på Pakke Nord, blir det sagt. Jeg sitter med en korrespondanse der Dales departement åpenbart ber Jernbanedirektoratet om ammunisjon til å forherlige denne reformen. De vil ha tall over innsparinger. I svarbrevet står det svart på hvitt at disse tallene ikke kan brukes slik Dale gjør: «Dette er i utgangspunktet ikke direkte sammenlignbare tall, da vi bl.a. ikke tar hensyn til hva som ville vært forventet vekst i inntekter hadde Vy-gruppen AS hatt ansvaret for strekningen i perioden.» Følger ikke statsråden med i eget departement, eller lyver han bevisst om disse tallene?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Det virker fortsatt som om statsråden vil bruke disse tallene. Jeg legger også merke til at representanter for andre regjeringspartier her i salen konsekvent har brukt feil tall. De snakker om innsparinger på 12 mrd. kr. Det er et tall som har satt seg. Det må ikke brukes videre her i salen. Det er feil. Det er en direkte regnefeil. Det er misbruk av tall. Det er demagogi for å selge en pølse som ikke er god. Når det gjelder Pakke Nord, har vi regnet på dette. Hvis vi ikke tar høyde for alt annet, altså vedlikehold, renhold osv., som vi kunne tatt inn, er tallet 3,6 og ikke 5,4. Sånn ville det vært hele veien. Det er snakk om store milliardsummer som er feil bruk av tall. Det er ikke flisespikkeri. Kan statsråden være snill og love at han ikke bruker tallet 12 mrd. kr noe mer?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Statsråden nevnte 5G-utbygging, og dette er selvfølgelig et veldig interessant område for norske høyteknologiske miljøer. Jeg kommer fra Buskerud, og vi kjenner jo godt til Kongsberg-satsingen og teknologimiljøet der. Kongsberg er tidlig ute; Norge er tidlig ute. Samtidig reiser det seg et lite spørsmål. Er det et lite skår i gleden? Jeg vil ikke forbindes med konspirasjonsmiljøer i Norge, langt derifra. Jeg vil bygge alle mine beslutninger på kunnskap. Men kan det være et snev av faglig innhold i bekymringen for helseskader rundt stråling fra 5G? Det er en helt ny frekvens vi snakker om. Hva har regjeringa gjort, og hva vil de gjøre for å berolige dem som er bekymret?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Jeg takker for statsrådens svar. Jeg skjønner at statsråden er opptatt av spørsmålet, og jeg regner med at departementet også har fått noen henvendelser om dette. Vi bør ta det på alvor. Jeg kjenner jo til at en del av det miljøet tilhører miljøer som jeg i hvert fall ikke deler synspunktene til, men jeg vet også at det er tunge faglige rapporter om dette spørsmålet som jeg tror statsråden og departementet bør ta på alvor. Jeg anbefaler i hvert fall at statsråden informerer godt, at rapporter blir lagt ut om de er tilgjengelige, og at det gjøres egne undersøkelser fra departementets side. Dette er en stor, ny satsing hvor Norge er i førersetet, og da tror jeg det er veldig viktig at vi har med oss hele kroppen, hele landet, på det.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Jeg kan bekrefte representanten Haltbrekkens innhold. Jeg har filmet disse dyrene, så jeg kjenner godt til denne problematikken. Så til representanten Hoksrud. Han er jo selve symbolet på Fremskrittspartiet, det reine, faste og ranke Fremskrittspartiet, denne fartsglade, spenningsfylte representanten som elsker lukta av asfalt, det er nevnt mange ganger her i dag av flere representanter fra Fremskrittspartiet. Han nevnte også at han savner noen motorveier i Porsgrunn-området, i Grenland, men savner ikke denne representanten også Grenlandsbanen? Det lurer jeg på. Denne banen som ville forbinde Sørlandsbanen med Vestfoldbanen? Det måtte jo være en skikkelig genistrek, som vi sier. Det hører jeg aldri noe om fra den kanten. En oppegående, foroverlent komité og et opplyst og miljøbevisst storting burde hele tida stille seg spørsmålet om prioriteringer, og om disse utrolig pengeslukende og miljøfiendtlige prosjektene kan revurderes i lys av ny viten. Jeg vil igjen nevne ferjefri E39. Det er ett av disse prosjektene som har satt seg her i salen, på et vis. Mange ser ut til å ha malt seg opp i et slags hjørne, og det er gått stor prestisje i å holde seg der, til tross for at det er sterke punkter som taler imot – og noen er helt nye. Det vi vet, er at det koster minst 190 mrd. kr bare for fjordkryssingene. Dette må vi ta inn over oss. Det koster kanskje litt over 200 mill. kr hvert år i vedlikehold av disse lange tunnelene, sånn som Møreaksen Rogfast. Det har altså kostet, som jeg nevnte før i dag, 1,8 mrd. kr bare i planlegging hittil av disse utrolige, eventyrlige prestisjeprosjektene for fjordkryssingene, uten at en ny ferjeteknologi har vært med i disse planleggingsprosessene. Rett etter at SVs forslag om moderne nullutslippsfejer med hyppige avganger ble nedstemt her i Stortinget, fikk TØI i oppdrag fra Statens vegvesen å utrede nettopp dette – seks strekninger, og for tre av dem vil det separat sett, uten å se det i forhold til tunnelløsninger og bruer, være lønnsomt. Da begynner det å bli interessant. Alle ansvarlige representanter her i salen burde ta dette inn over seg. Jeg må si: Ryfast, Rogfast, Hordfast – hvor lenge skal flertallet være trofast mot disse prosjektene?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Når statsråd Dale tillegger meg holdninger og motiver som er meg helt fremmede, som f.eks. det om ny E134 forbi Lahell, er det som om jeg fra denne talerstolen skulle sagt at statsråden hadde blitt Manchester United-tilhenger. Dette er like usant – når det gjelder de holdningene jeg har. Jeg mener at vi skal støtte omkjøringsveier rundt boligstrøk. Jeg vet ikke om statsråden kjenner noen andre eksempler med 18 000 i ÅDT, årsdøgntrafikk, i boligstrøk. Hvis han gjør det, må han fortelle meg det, så skal jeg se om jeg skal prioritere annerledes, men jeg tror jeg er på ganske trygg grunn. Vi i SV har vært ganske konsekvente på dette, og jeg synes det er på grensen til uredelig at dette trekkes fram som et slags geografisk motiv. Det er det slett ikke.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Jeg er veldig glad for det spørsmålet. For det første synes jeg det er utrolig godt gjort å kunne argumentere med – som jeg hører regjeringspartiene sier – at staten har spart 12 mrd. kr før et nytt selskap har kjørt en eneste kilometer under det nye regimet. Det er dessuten bare den ene sida av medaljen, det er bare det ene regnestykket. Hva koster det å administrere det systemet som vi nå ser? Det hører vi aldri. Det koster masse. Allerede i fjor opererte vi jo med tall på 1,5 mrd. kr. Hvor mye koster det nå? Det får vi aldri svar på. Det kan nok hende at en klarer å presentere et regnestykke som viser at en akkurat på den enkelte banestrekningen klarer å kjøre billigere enn en har gjort tidligere. Men det regnestykket har som sagt veldig mange andre sider som vi aldri hører noe om. Dessuten: Vi forholder oss til den proposisjonen som regjeringen har lagt fram, og i tillegg har Arbeiderpartiet lagt inn 500 mill. kr mer til jernbanen.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
For igjen å presisere hva som er Arbeiderpartiets jernbanebudsjett: Vi har lagt inn 5 mill. kr i kutt på Jernbanedirektoratets budsjett fordi vi vil stanse videre konkurranseutsetting av jernbanetrafikken. Staten og direktoratet bruker store summer på det arbeidet som nå gjøres med konkurranseutsetting og privatisering. Så har vi lagt inn en økning i jernbanebudsjettet på 500 mill. kr. Altså er det et netto pluss på 495 mill. kr. Da har vi 495 mill. kr mer til jernbanen enn det regjeringen har i neste års budsjett. Men jeg synes jo det er ganske betegnende å høre på Orten. Dette er det Orten og regjeringspartiene er opptatt av: budsjettering, hvordan vi skal ta inn det ene og ta inn det andre, og om det skal føres her eller der. Og, som jeg sa i hovedinnlegget mitt, fokuset er på hvordan vi kan kjøre dagens jernbane billigst mulig. Det er ingen visjoner for framtida – hvordan skal vi utvikle togtrafikken? Hva skal vi gjøre med forbindelsene til Sverige? Skal vi bygge mer dobbeltspor? Det er ingen visjoner for framtidig jernbane.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Arbeiderpartiet er ikke imot anbud av prinsipp, men det må benyttes der det er formålstjenlig og fornuftig å bruke anbud. På mange områder er det svært fornuftig for det offentlige å benytte seg av anbud. Men Arbeiderpartiet er imot den såkalte jernbanereformen. Venstre er for, det vet vi. Og vi er imot akkurat med den begrunnelsen som vi ser nå: Det blir et mer uoversiktlig tilbud for de reisende, og det blir ikke den økningen i tilbudet som ble lovet fra Venstre og de øvrige partiene som sto bak jernbanereformen. Det er godt mulig det er fornuftig at fylkeskommunene legger busstrafikken ut på anbud, det tror jeg kanskje er fornuftig, men å sammenligne det med jernbanen mener jeg ikke holder mål. Det er et helt annet system å drive. Vi ser jo det nå, på alle de selskapene og enhetene som regjeringen har måttet opprette: Det blir et forferdelig tungrodd og dyrt system å drifte, det systemet som det nå legges opp til.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Det er helt riktig, Arbeiderpartiet så ikke behovet for å opprette Nye veier. At vi skulle ha to parallelle veivesen i Norge, mente vi var unødvendig. Men vi lever jo i et demokrati. Arbeiderpartiet aksepterer at stortingsflertallet vedtok å etablere Nye veier. Vi aksepterer at stortingsflertallet har vedtatt å anbudsutsette jernbanetrafikken, og da må vi gjøre det beste ut av det. Vi ønsker jo også å bygge ut de vegene som Nye veier nå bygger ut, men vi tror Statens vegvesen kunne gjort det like godt og like effektivt hvis de hadde hatt de samme rammebetingelsene som Nye veier har. Nå ser jeg jo – som er veldig gledelig – at regjeringen og regjeringspartiene også har kommet til den konklusjonen som vi har etterlyst lenge, at Statens vegvesen bør ha de samme rammebetingelsene som Nye Veier. Nye veier gjør mye fornuftig og mye smart. Det gjør Statens vegvesen også. Da bør vi bruke ressursene våre best mulig for å få mest mulig veg for pengene.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Jeg vet at Gunnes er svært opptatt av arbeidet med å få ned utslippene fra transportsektoren, og at han og partiet hans faktisk har vært en av pådriverne, tror jeg jeg vil si, for en politikk som veldig mange her i salen står bak, at framtidig trafikkvekst i byene skal tas med sykkel, gåing og kollektivtransport, og at vi skal ha nullvekst i biltrafikken i de store byområdene våre – det såkalte nullvekstmålet. Men nå har vi hørt de siste månedene, og også fra denne talerstolen i høst, særlig fra talere fra Fremskrittspartiet, at de nå skal justere eller videreutvikle eller endre nullvekstmålet. Så spørsmålet mitt er: Hva mener Venstre om nullvekstmålet? Står Venstre fortsatt bak nullvekstmålet – altså null vekst i biltrafikken i de store byområdene?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Det er litt vanskelig å skjønne hva Gunnes nå mener. Null er et absolutt, det går ikke an å vurdere eller revidere null. Enten er det null, eller så er det ikke null. Så spørsmålet mitt er: Hva menes med å videreutvikle nullvekstmålet? Er det null vekst, kan en ikke utvikle null. Enten er det null, eller så er det ikke null. Er det da snakk om at det skal være et nytt mål i tillegg til nullvekstmålet, eller hva er det Gunnes nå egentlig prøver å forklare?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Ifølge oppslag i pressen var et ambulansefly en natt i oktober på vei til Kjevik lufthavn i Kristiansand for å hente en syk pasient som skulle til behandling i Oslo, men ambulanseflyet kunne ikke lande på Kjevik lufthavn fordi det nå ikke lenger er bemanning til å ta imot ambulansefly nattetid. Tidligere hadde Kjevik og andre flyplasser bemanning slik at de i nødstilfelle hadde ordninger som gjorde at personell ble utkalt og de kunne ta imot ambulansefly på natta. Nå er det altså kuttet – forstå det den som kan. Egentlig hadde jeg tenkt å stille spørsmål om dette stemmer, men siden dette ikke er tilbakevist, regner jeg med at det stemmer. Spørsmålet mitt blir da: Kan statsråden forsvare dette?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Nå er begrepet at beredskapen skal være «god nok». Det kan jo være litt flytende. Men jeg er glad for signalene fra statsråden. Jeg tolker det som at han mener dette ikke er akseptabelt. Nå har det vært så mye diskusjoner om kaoset som er med ambulanseflyene i Nord-Norge, at vi tåler rett og slett ikke mer. Vi må sørge for at flyplassene våre kan ta imot ambulansefly også nattetid. Landet vårt ser slik ut at det er helt nødvendig at de kan det. Jeg har registrert at grunnen til det som har skjedd på Kjevik, er at Avinor er igjennom en stor spareplan, som er initiert fra regjeringen og Samferdselsdepartementet. Spørsmålet mitt er: Hva gjør nå samferdselsministeren for å unngå at kuttene i Avinor går ut over beredskapen og sikkerheten ved norske flyplasser?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Det blir skifte til et annet høyaktuelt tema. Det er vinter i Norge, det er ofte det i desember, og da står mange lastebiler i grøfta, eller om de ikke står i grøfta, står de fast i vegen og sperrer trafikken. Mange av de lastebilene er dessverre utenlandske. I går var det E6 i Nordland, jeg tror det var i Sørfold, som var stengt. Et vogntog hadde sakset, som det blir sagt, og trafikken kom ikke forbi. I realiteten var Norge delt i to. Alternativene var enten å ta ferje om Bodø og over til Lofoten eller å kjøre om Sverige – en avstand på titalls mil ekstra. Det må gjøres noe drastisk for å få de farlige vogntogene bort fra norske veger. Hvordan stiller samferdselsministeren seg til forslaget om å lage et transportpoliti?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Jeg har jo sett at Norges Lastebileier-Forbund og andre aktører i transportbransjen sterkt har tatt til orde for at de ressursene som brukes i de etatene som også samferdselsministeren nevner, altså Statens vegvesen, politiet, tolletaten og Arbeidstilsynet, bør samordnes, og de har lansert det som i hvert fall enkelte kaller transportpoliti. Man kan kalle det hva man vil, men det er i hvert fall det navnet som har blitt brukt. Jeg skjønner at ingen har svar i dag på hvordan dette organisatorisk skal være, og jeg skjønner også at Fremskrittspartiet er for å opprette et transportpoliti. Men er det regjeringens politikk? Jobber regjeringen videre med et forslag om å samordne de fire kontrolletatene som har et ansvar her, og etablere noe à la et transportpoliti? Er det regjeringens politikk?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Her kommer altså monopolist Myrli, som Bård Hoksrud kalte meg. Jeg synes forresten Hoksrud kunne dra på litt og være litt engasjert når han holder innlegg i Stortinget, og ikke være så forsiktig som han ofte er fra denne talerstolen! Hoksrud viste til omdanningen av Televerket, og det er et veldig godt eksempel. Heldigvis var det Arbeiderpartiet som styrte landet den gangen, og som sto midt i den helt nødvendige omorganiseringen av Televerket. Da brukte staten eierskapet sitt i Telenor til å utvikle selskapet til det moderne, framtidsrettede selskapet som det er i dag. Tenk hvis regjeringen hadde gjort det samme med NSB, utviklet selskapet til et moderne transportselskap som kunne hevde seg i konkurranse med andre, som kunne stake ut kursen framover som en del av det grønne skiftet! Nå vingeklipper regjeringen NSB, eller Vy, som det nå heter. Jeg er virkelig glad for at det ikke var Høyre og Fremskrittspartiet som satt i regjering på 1990-tallet, for da hadde de antakeligvis kvittet seg med Telenor, slik de nå legger opp til i jernbanepolitikken. Jeg må si litt om regjeringspartienes selvtilfredshet i denne salen. Vi hører gang etter gang at det er brukt så og så mye mer siden 2013. Ja, det skulle da bare mangle om vi ikke bruker mer på veger, mer på bredbånd, mer til samferdsel generelt i 2020 enn i 2013! Statsråd Astrup virker nesten litt overrasket over at det brukes mer penger på bredbånd i dag enn det som ble gjort tidligere. Det skulle bare mangle! Det startet i 2005 med en stor opptrapping av samferdselsbevilgningene. Så kom den ambisiøse nasjonale transportplanen i 2009, enda større satsing i 2013. Ja, den siste rød-grønne transportplanen i 2013 var faktisk så god at den borgerlige regjeringen styrte på den i fire år. De la til side sine egne valgløfter og styrte på den rød-grønne nasjonale transportplanen i fire år. Det var først fra 2018 at en nasjonal transportplan ble lagt fram av den borgerlige regjeringen. Arbeiderpartiet skulle videre. Det høres ut på noen her som om Arbeiderpartiet var ferdig med vegutbyggingen og ferdig med jernbaneutbyggingen i 2013. Vi skulle selvfølgelig videre og hadde store ambisjoner. Derfor har vi også hvert eneste år siden 2013 hatt mer penger til samferdsel i vårt alternative budsjett enn det regjeringen har hatt. Hvor blir det av løftene? Hvor blir det av løftene om dobbeltspor? Nå ser jeg Hoksrud står på talerlisten igjen. Han var samferdselspolitisk talsmann i 2013, og han foreslo i Stortinget at hele intercityutbyggingen skulle realiseres innen 2025. Nå kan han svare: Hvor er løftene om intercityutbyggingen? Når blir dobbeltspor ferdig på Østlandet? – Jeg gleder meg!
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Jeg synes det er ganske interessant. Det er så mange talere som i løpet av debatten har spurt talere fra regjeringspartiene: Når står dobbeltsporene på Østlandet ferdig? Hva er visjonene for jernbaneutbyggingen? Når har vi dobbeltspor til Lillehammer, Halden, Skien og Hønefoss, som det har vært bred politisk tilslutning til? Vi får ingen svar. Visjonene for hvordan jernbanen skal utbygges framover, er borte. Og det skjønner jeg, kanskje, når jeg hører Roy Steffensen, for han kunne fortelle at han i går hadde sittet og sett på budsjetthøringer fra 2012! Det bruker han fritida si på, budsjetthøringer som er sju år gamle. Det er kanskje ikke så rart at det da blir mangel på perspektiver for framtida. Men Steffensen sa også at jeg, tydeligvis sammen med Magne Rommetveit, hadde vært på Ålgård og lovet et eller annet. Det er bare en hake ved den historien: Jeg har aldri vært på Ålgård. Så der må rett og slett Steffensen blande.
Jon Gunnes (Venstre), 2019-12-11:
Vi fortsetter på post 70, kjøp av persontransport med tog. Situasjonen i transportnæringen er at mange områder er konkurranseutsatt. For eksempel er bussen, som er den desidert største transportkilden for passasjerer rundt omkring i landet, og som fylkeskommunene har ansvaret for, konkurranseutsatt. Jeg har ikke møtt noen i fylkeskommunen som angrer på at man har gjort den jobben. Det er egentlig bare Rødt som har stemt imot anbudsutsetting av buss. Så har vi hatt flere ting, det er fly, det er ferge, og jeg gleder meg til at hurtigbåtene også skal ut på anbud. Da er mitt spørsmål: Skal man også reversere disse tingene? Er det prinsippet om anbud som er så fælt – da med tanke på konkurranseutsetting av jernbanestrekninger?
Jon Gunnes (Venstre), 2019-12-11:
Representanten Mossleth forklarte lite grann om hvorfor Senterpartiet reduserer belønningsmidlene, altså Post 66 Belønningsmidler til tilskuddsordninger i byområder, som de reduserer fra 2,7 mrd. kr til 2,2 mrd. kr – bymiljøavtalene ble liksom erstattet med byvekstavtaler. Jeg tror ikke ordføreren i Stjørdal er veldig fornøyd med Senterpartiets holdning. Stjørdal har nå blitt med på en byvekstavtale rundt Trondheim og er særs fornøyd når det gjelder hvilke virkemidler staten har, og hvilke målsettinger man har sammen med de forskjellige kommunene. Mitt spørsmål gjelder belønningsordningen og ikke minst byvekstavtalene. Vi vet at Senterpartiet også i valgkampen ville ha en klarere nedgang, men hvorfor vil de ta der det er best med hensyn til klimaendring?
Jon Gunnes (Venstre), 2019-12-11:
Arne Nævra og SV er imot det meste av det Nye veier foreslår, og man har også nå redusert budsjettet fra 5,6 mrd. kr til 4,2 mrd. kr. Et eksempel er Ulsberg–Melhus, som Arne Nævra og SV stemte imot da det ble behandlet i juni. Det er en vei som Statens vegvesen ville ha som to- eller trefelts vei, og man kunne da øke hastigheten fra 60 km/t til 75 km/t. Så kom Nye veier på banen. De reduserte utgiftene med 20 pst., fikk bedre framkommelighet og bedre sikkerhet. Da får vi en hastighet opp mot 90 km/t. Og alle som kjører den strekningen i dag, vet at der fraktes det meste av laksen. Hvorfor er SV så imot denne veien?
Jon Gunnes (Venstre), 2019-12-11:
Ja, Venstre står bak nullvekstmålet, og så har vi i Granavolden-erklæringen blitt enige om at vi skal måle det opp mot noen andre parametere i tillegg. Det er forurensningsgraden – vi tok med bilene først – vi har støy, vi har trafikkskader, og vi har arealplanlegging, som er viktig, og som bilen er med og påvirker. Dialogen og debatten om hvordan dette skal utformes i framtiden, er vi veldig for at vi skal ta, og jeg er helt sikker på at regjeringspartiene skal få til en fin ordning som alle er fornøyd med, og som fortsatt begrenser antall biler. Det er der hovedtyngden skal ligge.