Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2012-03-01:
I representantforslaget fra Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre foreslås det å be regjeringen legge fram forslag om forbedringer i ordningen med boligsparing for ungdom som må innbefatte en økning av det årlige sparebeløpet og taket for ordningen, og i tillegg en vurdering av å øke fradraget fra 20 pst. til 28 pst. Begrunnelsen fra forslagsstillerne er at Norge er blant landene i Europa hvor private sparer minst, og at det er behov for å stimulere den private sparingen spesielt blant ungdom for at de skal spare til sin første bolig. Forslagsstillerne viser også til at økte boligpriser de siste 10–15 årene og økt krav til egenkapital ved kjøp av bolig fra 10 pst. til 15 pst. av boligens verdi gjør at inngangsbilletten for å kjøpe egen bolig er økt kraftig. Jeg vil i det videre redegjøre for flertallets syn. La meg gjøre det klart innledningsvis at vi støtter forslagsstillernes intensjon om å øke den private sparingen og er enig i at BSU-ordningen kan bidra til å øke sparingen til egen bolig blant unge. Med økende boligpriser og høyere egenkapitalkrav ved kjøp av egen bolig er det imidlertid utfordrende for mange å komme inn på boligmarkedet. Dette sammen med husholdningenes økende gjeld gir grunn til bekymring. Jeg vil derfor understreke at vi mener det er behov for å vurdere flere tiltak enn forslagsstillernes forslag om å utvide BSU-ordningen for å bidra til at unge kommer inn på boligmarkedet, ikke bare å øke sparingen. Bakgrunnen for det er bl.a. at regjeringen, med bakgrunn i samme intensjon som hos forslagsstillerne, allerede i 2009 utvidet BSU-ordningen slik at maksimalt årlig sparebeløp økte fra 15 000 kr til 20 000 kr, samlet sparebeløp økte fra 100 000 kr til 150 000 kr, mens satsen for skattefradrag er på 20 pst. Likevel ser vi at i den aktuelle aldersgruppen, altså mellom 17 og 33 år, var det bare om lag 26 pst. som benyttet seg av BSU-ordningen i 2009. Statistikk fra SSB viser en jevn økning i bruken av BSU fra 1993 og framover, og for 2010 viser den at det var 17 000 flere som benyttet seg av fradrag for boligsparing i 2010 enn i 2009, ca. 28 pst. – det har altså steget 2 pst. – med en økning i fradraget på nær 9 pst. For 2011 anslås verdien av skattefradraget i BSU av Finansdepartementet til om lag 770 mill. kr. Tross jevn økning i bruken av BSU er det et stort flertall som altså ikke benytter ordningen. Det kan være mange årsaker til det, bl.a. at unge i den aktuelle aldersgruppen er under utdanning eller av andre årsaker ikke har inntekt og dermed ikke har noe å spare og heller ikke kan benytte skattefradragsordningen. Men det kan også være at BSU-ordningen bør gjøres enda bedre kjent, slik at flere benytter den. Ifølge brevet fra finansministeren benytter en større andel av unge med høy inntekt BSU enn andelen av unge med lav inntekt. Av dem som benytter ordningen, har personer med høyere inntekt også i gjennomsnitt høyere sparebeløp og skattefradrag enn personer med lavere inntekt. Det kan derfor også være behov for å se på om dagens ordning i tilstrekkelig grad når unge med lavere inntekter. Denne problemstillingen sier forslagsstillerne ikke noe om i sitt forslag. Det kan ut fra dette se ut som om forslaget om å utvide BSU-ordningen alene ikke vil nå de store gruppene av unge som skal etablere seg på boligmarkedet. Arbeiderpartiet ønsker å legge til rette for at unge skal få gode muligheter til å komme seg inn på boligmarkedet gjennom den politikken som føres, og det er flere ting som allerede gjøres. Det viktigste vi gjør, er å føre en ansvarlig økonomisk politikk som sikrer arbeidsplasser og en stabil rente. Dette er det viktigste vi kan gjøre for alle, også unge boligsøkende. Andre virkemidler regjeringen har iverksatt de siste årene, er økte rammer for ulike låne- og tilskuddsordninger gjennom Husbanken som skal imøtekomme bl.a. førstegangs boligkjøpere. Dette er f.eks. startlån, som er en låneordning gjennom Husbanken for bl.a. unge i etableringsfasen som sliter med å etablere seg på boligmarkedet eller har vansker med å bli boende i boligen sin. Det er kommunene som forvalter startlånet. Husbanken skal bistå den enkelte kommune med helhetlige løsninger for dem som trenger hjelp. En god bruk av startlån, boligtilskudd og bostøtte kan hjelpe flere til å eie sin egen bolig eller til å etablere et stabilt boforhold i en utleiebolig. Alle skal bo godt og trygt. Dette er målet for boligpolitikken og en av bærebjelkene i den norske velferdspolitikken. Det er derfor viktig for å nå denne målsettingen at vi vurderer ulike virkemidler som vi politisk kan bidra med. BSU-ordningen er ett tiltak for å støtte opp under ønsket om at unge skal kunne kjøpe seg en egen bolig, men det er ikke tilstrekkelig eventuelt å utvide denne ordningen, og det er heller ikke sikkert at det er det beste virkemidlet for at unge skal få gode muligheter til å komme seg inn på boligmarkedet. Regjeringen har startet arbeidet med en stortingsmelding om boligpolitikken som skal legges fram i løpet av 2012, der de ulike virkemidlene regjeringen rår over overfor unge mennesker som vil inn på boligmarkedet, inklusiv BSU, vil bli vurdert. Komiteen foreslår at forslaget vedlegges protokollen.