Einar Holstad (Kristelig Folkeparti), 2003-06-10:
Korrupsjon er tyveri fra fellesskapet. Virkningene av korrupsjon merker i første rekke de som har små materielle verdier, de som ikke har råd til å betale seg til fordeler. Kampen mot korrupsjon er derfor et viktig ledd i kampen mot fattigdom. Men ikke minst er det viktig å bekjempe korrupsjon for å bevare et rettssamfunn der prinsippet om likhet for loven er overordnet, og der tilliten til demokratiet er sterk. Korrupsjon er å betale personer med innflytelse i privat og offentlig sektor for å oppnå fordeler. Fordelene kan være tjenester, tilslag i anbudsrunder, ekstra service og kortere ventetid. Dette er en trussel mot fri konkurranse, mot velfungerende marked og mot tilliten til næringslivet og den offentlige forvaltningen. Korrupsjon bidrar også i høy grad til å øke omkostningene i økonomisk virksomhet, blåse opp priser og offentlige utgifter, minske skatteinntekter, vri økonomisk aktivitet over mot kortsiktige gevinster og skremme vekk investorer. Investeringer og vekst lider, og de fattige lider enda mer. Korrupsjon er generelt mest utbredt i de sektorer hvor mye makt er samlet på få hender, bl.a. gjelder det bygg- og anleggssektoren, Forsvaret og andre sektorer der anbud er mye brukt. Norge scorer høyt i statistikker over land med lite korrupsjon. Men selv om vi ligger langt framme i et globalt perspektiv, er vi dårligst i Norden. Korrupsjon er et tema som angår også oss, for vi lever ikke i et vakuum. Dersom Norge også i framtiden skal være et land med lite korrupsjon, kreves innsats fra flere. Ikke minst må næringslivet, frivillige organisasjoner og det offentlige være seg problemet bevisst og fokusere på både forebygging og kontroll. Etter min vurdering bør f.eks. alle virksomheter som opererer på den internasjonale arena, ha interne retningslinjer mot korrupsjon. De arbeidsrettslige konsekvensene av korrupsjonshandlinger bør klargjøres for alle ansatte. Det vil ikke minst ha en forebyggende og oppdragende effekt. Man må også prioritere etterforskningsressurser til kampen mot korrupsjon. Skal vi oppdage korrupsjonshandlinger fra ressurssterke, mektige og søkkrike kriminelle, må vi ha flere flinke etterforskere med tverrfaglig kompetanse. Revisorkompetanse er ikke minst viktig for å avsløre korrupsjon og annen økonomisk kriminalitet. Det såkalte pengesporet er ofte eneste sporbare vei til de kriminelle bakmenn. Korrupsjon må også bekjempes gjennom lovverket. Kristelig Folkeparti vil i den forbindelse rose justisministeren og hans stab for å ha framlagt en gjennomarbeidet og god proposisjon med forslag til straffebestemmelser mot korrupsjon. De foreslåtte bestemmelser er presise og pedagogisk formulert, noe som er nødvendig ikke minst for å sikre lovens allmennpreventive funksjon. Det er viktig å likestille korrupsjon i offentlig og privat virksomhet. For å sikre en sunn samfunnsutvikling, et velfungerende marked og like konkurransevilkår er det også for privat sektor viktig å hindre korrupsjon. Jeg er derfor glad for at de nye korrupsjonsbestemmelsene i straffeloven § 276 a og 276 b ivaretar ønsket om en slik likestilling. Bestemmelsen om påvirkningshandel i § 276 c innebærer en nykriminalisering, men problemstillinger tilknyttet dette har eksistert lenge. Justiskomiteen påpeker i sin innstilling at det i praksis kan vise seg vanskelig å trekke grensen mellom legitim påvirkningsvirksomhet – eller lobbyvirksomhet, som det gjerne kalles – og de straffverdige påvirkningshandlingene. Korrupsjon er en virksomhet som foregår i det skjulte. Dette forhold sammenholdt med de alvorlige samfunnsmessige skader som korrupsjon innebærer, nødvendiggjør etter Kristelig Folkepartis oppfatning bruk av ekstraordinære etterforskningsmetoder. Vi støtter derfor forslaget om at kommunikasjonsavlytting skal tillates når noen med skjellig grunn kan mistenkes for grov korrupsjon eller forsøk på dette.