Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2007-11-27:
Norge er en miljøvennlig energinasjon, og målet er å bli enda mer miljøvennlig i framtiden. Vi skal være verdensledende innenfor utvikling av miljøvennlig teknologi, derfor går det en grønn miljøtråd gjennom hele budsjettet for 2008. Arbeiderpartiet har en veloverveid, god og gjennomførbar klimapolitikk. Jeg kommer tilbake til dette, men først vil jeg ta for meg en del forhold som for meg er en grunnstein i et samfunn der alle skal ha en mulighet. I dette spørsmålet viser noen av de borgerlige partiene en likegyldighet som er skremmende. Når det gjelder arbeidsmarkedstiltak, er alle de borgelige partiene, utenom Kristelig Folkeparti, enige om å kutte i eller omdisponere store summer i forhold til Regjeringens forslag. Dette vil ramme de som allerede strever for å få en jobb de kan beherske, ikke minst de yrkeshemmede. Jeg er stolt over å tilhøre et parti som står for at alle skal med. Både dagpenger og fagforeningskontingent er en splint i øyet hos de borgelige. Her vil jeg berømme Kristelig Folkeparti, som tross alt klarer å se enkeltmennesket i samfunnet med samme øyne som vi rød-grønne gjør. Jeg håper at alle arbeidstakere, arbeidssøkere og yrkeshemmede merker seg dette. Verst er kuttene i dagpengene til arbeidsledige og kuttene i sykepengene – fra Fremskrittspartiet. Det er verdt å merke seg at opposisjonens budsjetter spriker i alle retninger. Eksempler er matmoms, bistand, antall skoletimer, foreldrebetaling i skolen, eller – enda mer grunnleggende – pengebruk og klima. En toppgevinst i Lotto fortoner seg som en større mulighet enn en framtidig borgelig flertallsregjering. Når det gjelder miljø og klima, satses det stort på gasskraftverk med CO2-håndtering. Regjeringen satser til sammen 1 125 mill. kr på CO2-håndtering og miljøvennlig gassteknologi. Vi må si at dette er en historisk satsing og et markant linjeskifte i norsk politikk. Likeså satses det på fornybar energi. Neste år vil Enova disponere totalt ca. 1 450 mill. kr, som er omtrent 800 mill. kr mer enn det var på det meste under Bondevik-regjeringen – penger til gode miljø- og klimatiltak. Et linjeskifte er det også når det gjelder folkets arvesølv, vannkraften. Regjeringen har sikret et fortsatt bredt, offentlig eierskap til vannkraftressursene våre. Den forrige regjeringen framstilte det som nærmest umulig å videreføre hjemfallsordningen. Vi har utøvd politisk klokskap og vunnet, slik at folket fortsatt skal ha eierskap til de største fornybare kraftressursene vi har. Regjeringen har lagt opp til en omfattende nordområdepolitikk, og i nord er det mange miljøutfordringer vi må ta hensyn til. Temperaturen i Arktis stiger dobbelt så fort som i andre deler av verden. Derfor er det viktig at Norge er en sterk deltaker i det fjerde internasjonale polaråret 2007–2008. Her bruker vi 288 mill. kr på 26 prosjekter. Det internasjonale polaråret er et stort løft for forskning i nordområdene. Å tilpasse seg klimaendringene er ikke et valg, det er en nødvendighet. Vi må ta inn over oss at nordområdene har gått fra et sikkerhetspolitisk oppmarsjområde til et energipolitisk kraftsentrum. Interessen for petroleumsvirksomhet i Norskehavet og Barentshavet er stor, og derfor var det viktig å få på plass en forvaltningsplan for Lofoten og Barentshavet som skal evalueres i 2010. Jeg undrer på hvordan Høyre nærmest mener at dersom de borgerlige hadde styrt, hadde disse områdene vært åpnet for petroleumsaktivitet. Det er en merkelig uttalelse, når Venstre er klokkeklar på at de aldri kunne vært en del av en regjering som åpner for aktivitet i disse områdene. De krever evigvarende petroleumsfrie soner, og derfor kutter de hele bevilgningen til seismiske undersøkelser i sitt budsjett.