Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2011-11-24:
Klassekampen har hatt flere oppslag de siste ukene med fokus på utfordringene innenfor yrkesfagene. Senest i dag melder de: «Av nye frisørlærlinger i Oslo i år, kommer bare 18 fra den offentlige skolen. For fire år siden var tallet 60.» To forskere mener at Kunnskapsløftet har ødelagt yrkesfagene. Jeg er glad for at evalueringa av Kunnskapsløftet skal legges fram til våren, slik at vi kan få en bred og kvalifisert gjennomgang av bl.a. yrkesfagene. Samtidig mener jeg at alle de signaler vi har fått om at innretninga på yrkesfagene ikke gir de resultatene vi ønsker, betyr at det allerede nå bør signaliseres at vi i etterkant av evalueringa trenger en egen melding til Stortinget om yrkesfagene. Denne regjeringa har tatt grep i skolen etter innføringa av Kunnskapsløftet i 2006, så også i år. De nasjonale testene viser at vi er på rett vei. Vi holder akkurat på å behandle meldinga om ungdomsskolen, der målet er å øke motivasjonen, gi flere mestringsfølelse og dermed gi flere muligheter til å lykkes også i videregående. Praktisk arbeidslivsfag er ett av de grepene som en allerede har hentet erfaring fra gjennom forsøk. Dette er miniyrkesfagene som skal kunne gjøre elevene bedre rustet til å gå inn i yrkesfaglig retning. I tillegg skal vi fra høsten innføre valgfag. Valgfagene skal gi mulighet for mer praktisk erfaring og praktiske muligheter både for dem som skal gå på yrkesfag, og for dem som skal gå studiespesialiserende. Derfor er det viktig at det i statsbudsjettet er lagt inn bevilgninger til valgfag. Høyre prioriterer ikke en mer praktisk rettet skole som passer til flere, men har fortsatt klokkertro på at bare vi får flere timer med lesing, skriving og regning, så er vi på rett vei. En mer fleksibel ungdomsskole med muligheter for flere praktiske fag har vært en kjeppehest for Senterpartiet i mange år. Jeg er derfor svært glad for at vi nå har fått gjennomslag for en ungdomsskole som tar alle elever og all kunnskap, også praktisk håndverkskunnskap, mer på alvor. En god yrkesfagutdanning er avgjørende for å få lærlingplass og god nok grunnkompetanse. Lærlinger bør etter to år ha med seg både allmennkunnskap i basisfag og god grunnkunnskap i lærefaget. Å være lærling betyr at bedriften ikke skal kunne regne med særlig stor verdiskaping på lærlingen det første året. Det andre året derimot skal lærlingen ha kunnskap nok til å kunne gi avkastning til bedriften. Da må vi sørge for at opplæringa er så god at den gir muligheter for det. Å tilby læreplasser avhenger derfor både av at de elevene som har gått i skole, har den kompetansen som kan forventes når de søker læreplass, men det avhenger også av at bedriftene befinner seg i en konkurransemessig situasjon hvor de oppfatter at de har kapasitet, overskudd og muligheter nok til å ta seg av en lærling to år fram i tid. Her bør også selvfølgelig bedriftene regne inn sitt framtidige behov for arbeidskraft. Hvordan vi disponerer vår økonomi, har altså ikke bare betydning for næringslivets muligheter i konkurranse med andre, men også for næringslivets muligheter til å bidra til å lære opp nye framtidige fagmedarbeidere. Det gjelder både offentlig og privat næringsliv. Senterpartiet har vært frontkjemper for å øke statusen til de praktiske fagene, til praktisk kunnskap og til det praktiske arbeidet i mange, mange år. Ja, faktisk var det det moren min også jobbet med da hun satt i KUF-komiteen for noen år siden – da bl.a. ved å vinne kampen om de tekniske fagskolene. Vi er glade for at flere også ønsker å ta eierskap til denne saken. Jo flere vi er, jo lettere blir det å få det til. Praktiske fag handler ikke bare om å fjase bort tid på mer eller mindre kreative valgfag i ungdomsskolen – som produksjon for sal eller scene, drive med mopedverksted, snekre eller sulle bort tida på praktisk-estetiske kosefag, som å designe gjennom å tegne eller sy. Dette handler om å anerkjenne at yrkesfag og håndverksfag er fag, at praktisk-estetiske fag handler om å ha fagfolk i framtida, som f.eks. skal designe teknologiske produkter eller bidra til å videreføre vår kultur. Det handler om at vi har fagfolk som skal montere eller sette sammen framtidas vindmøller, eller montere og bygge kraftverk, tuneller og turbiner. Det blir ingen overgang til en fornybar og mer miljøvennlig framtid uten at vi både har fagfolk som er gode på å utvikle ny teknologi, og fagfolk som er gode på å bygge eller montere det som utvikles. Denne sammenhengen er vi i Senterpartiet opptatt av å få flere til å skjønne. Det er derfor vi nok en gang prater om de praktiske fagene. Framtida trenger fagarbeidere, og det er viktig at både elever, foreldre og utdanningspolitikere ser viktigheten av yrkesfagene. Det er derfor vi nå gjør noe med ungdomsskolen, for det er der de skal velge fag i videregående.