trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-02:
Det var behagelig å kunne komme til talerstolen uten å løpe dit, som jeg gjorde i stad. I statsbudsjettet for 2022 foreslo Solberg-regjeringen, som Fremskrittspartiet støttet, å øke CO 2 -avgiften med 28 pst. utover prisjusteringen uten å kompensere bilistene med reduksjoner i veibruksavgiften. Den avgiftsøkningen avlyste denne regjeringen. Denne regjeringen ville ha en sosialt og geografisk rettferdig klimapolitikk, og vi kompenserer derfor bilistene for halvparten av økningen i CO 2 -avgiften gjennom reduksjoner i veibruksavgiften. Pumpeprisen på bensin blir dermed 22 øre lavere, og på diesel blir den 25 øre lavere enn det som var Solberg-regjeringens forslag. Hovedårsakene til at drivstoffprisene er høye nå, er knyttet til råvareprisene i markedet og kan ikke knyttes direkte opp til denne regjeringens budsjett. Hurdalsplattformen er den politiske plattformen for regjeringen. Plattformen gjelder for hele perioden 2021–2025. I Hurdalsplattformen står det at regjeringen vil «redusere avgifter som rammer folk flest, som for eksempel elavgift og drivstoffavgifter». Regjeringen vurderer endringer i skatte- og avgiftsregler i arbeidet med statsbudsjettet, herunder endringer i avgifter når det gjelder strøm, drivstoff og andre typer avgifter. Regjeringen vil komme tilbake med forslag om avgiftssatser for 2023 i statsbudsjettet for 2023, men jeg kan være tydelig på at denne regjeringen har som mål å gjøre hverdagen enklere for folk, ikke vanskeligere. Vi anerkjenner at folk i et land som Norge, meg selv inkludert, mange steder er fullstendig avhengig av bil, og det vil man også være i framtiden.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-02:
Vi kan ta noen eksempler for å forstå sammenhengene i prissetting på drivstoff. En av de store endringene som ble gjort da Fremskrittspartiet styrte, var at man økte innblandingskravet for biodrivstoff fra 3,5 pst. i 2014 til 24,5 pst. i 2021. Det kom ikke fram på noe avgiftsregnskap hvordan det slo ut, men man vet at biodrivstoff er mye dyrere enn annet drivstoff, så det har ført til at drivstoffprisene har gått opp. Man har også økt avgiftene på biodrivstoff. Da vi overtok regjeringsmakten i fjor høst, var vi opptatt av den delen der det har blitt presset på fra drivstoffselskapene om at man skulle blande mer inn, at den skulle bli billigere. Derfor satte vi ned avgiftene på f.eks. innblanding av biodiesel med 57 øre per liter, for å dempe en del av utslagene med høyere innblandingskrav. Noe av hovedgrunnen til at det nå er høyere pumpepris for folk, er selvfølgelig kronekursen og at det er høye olje- og gasspriser. Det var priser på over 20 kr også i fjor høst, før dette budsjettet ble vedtatt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-02-02:
Senterpartiet er opptatt av at det å ha bil i Norge ikke skal bli dyrere. Vi satte f.eks. ned trafikkforsikringsavgiften for 2022 sånn at det skulle bli lavere grunnkostnad for å ha bil. En av de viktigste sakene som vi løftet fram i hele valgkampen, var at hvis man f.eks. i forbindelse med jobb var avhengig av å bruke bil aktivt og har mye reising, skal kostnadene gå ned. For eksempel vil en pendler fra anslagsvis der jeg selv bor – rundt Hamar og Stange – som pendler med bil til Oslo, få økte fradrag med over 20 000 kr og mye lavere kostnader ved bruk av bil i år enn han hadde i fjor. De som er avhengig av bil og bruker bil mye, kommer til å oppleve at kostnadene går ned fordi vi har gjort helhetlige skattegrep når det gjelder både trafikkforsikringsavgift, det at vi reduserte de avgiftsøkningene som Solberg-regjeringen foreslo, og at vi styrker pendlerfradraget. Det gjør at i sum vil veldig mange bilister oppleve at de kommer mye bedre ut av året i år enn det de gjorde da Fremskrittspartiet var med og vedtok budsjettet.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
«Gjennom hele pandemien har Stortinget med Fremskrittspartiet i spissen gang på gang sørget for å kompensere de ikke-statlige lufthavnene Sandefjord lufthavn Torp og Haugesund lufthavn for tapte inntekter som følge av pandemien. I ettertid har ESA satt store begrensninger for utbetaling som følge av at de ser enkeltbevilgninger isolert til de forskjellige periodene og ikke året under ett. Vil statsråden følge opp Stortingets vilje og utfordre ESA ved å se på om handlingsrommet er større enn i ESAs tolkning?»
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
Jeg hører svaret til statsråden, men så er det nå engang slik at det til slutt var et enstemmig storting, etter at Fremskrittspartiet var pådriver, nettopp fordi Solberg-regjeringen ikke leverte på det som egentlig var intensjonene. Det er helt klart at det er to forskjellige beløp som er gitt i to forskjellige omganger. Både Arbeiderpartiet og Senterpartiet – særlig Senterpartiet – har vært veldig tydelige, også nå som regjeringspartier, på at man må kunne utfordre ESA mye oftere og mye mer. Sett i lys av tilfellet før jul, der finansministeren mente noe om hva som var terskler for hvor mye man kunne gi i lønnsstøtte, er det tydelig at man kan utfordre ESA mer. Det er det mitt spørsmål handler om, om ministeren faktisk vil prøve å utfordre dette mer, istedenfor å si at det er dette som er sannheten.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
Om samferdselsministeren ikke kjenner seg igjen i det – dette er nettopp på grunnlag av også flere skriftlige spørsmål som har kommet til samferdselsministeren om akkurat denne saken. Da er det veldig spesielt, når flere røster tar til orde for og mener at handlingsrommet er mye større. Det er jo det jeg spør om og ikke får svar på – om statsråden vil utfordre og se på om handlingsrommet kan være større, og ikke si at dette på en måte er det som er sannheten.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Stordalens spørsmål gjelder bevilgninger for 2020. Det var en samlet komité som sto bak bevilgningen som ble avsatt for å kompensere de ikke-statlige lufthavnene for inntektsbortfallet som fulgte av pandemitiltakene. Støtten til det ikke-statlige operatørselskapet ved Haugesund lufthavn ble i 2020 administrert av Avinor og tildelt over Avinors budsjett. Det henger sammen med at det statseide selskapet Avinor eier flyplassen, men hadde satt bort driften til det private selskapet Lufthavndrift AS. Støtten til Haugesund var dermed helt uavhengig av Stortingets periodiserte bevilgninger. For Torps del kom bevilgningene direkte over statsbudsjettet. Stortinget allokerte sine bevilgninger til bestemte perioder. 90 mill. kr ble bevilget for perioden mars–september, og 30 mill. kr ble bevilget for perioden oktober–desember. Norske myndigheter kan ikke gi mer støtte enn det som er lovlig, og må selvfølgelig forholde seg til ESAs føringer for hvordan tildelinger skal avregnes i ettertid. På denne måten skal støttereglene og ESA sikre like rammer for konkurransevilkår mellom foretak og næringer. Slik representanten nå stiller spørsmålet, kan man få et inntrykk av at regjeringen ikke gjør noe for å følge opp den støtten som ble avgrenset til de to periodene, at det kan avregnes under ett, på lik linje med det Avinor har gjort for Haugesund. Jeg kjenner meg ikke igjen i det, for vi har dialog med ESA om dette, og vi gjør selvfølgelig det som er mulig for å sikre at handlingsrommet innenfor statsstøttereglene blir utnyttet i tråd med regjeringens og Stortingets prioriteringer.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Jeg vet ikke om Stordalen fikk med seg hva jeg sa, men jeg sa at jeg kjenner meg ikke igjen i den beskrivelsen som gis. Vi er i dialog med ESA om dette, og vi gjør det som er mulig for å sikre at handlingsrommet innenfor statsstøttereglene blir utnyttet, i tråd med regjeringens og Stortingets prioriteringer.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Ja, jeg kan da gjenta at vi er i dialog med ESA om dette, og vi skal gjøre det som er mulig for å sikre at vi får utnyttet handlingsrommet innenfor statsstøttereglene.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
I budsjettproposisjonen fra Samferdselsdepartementet er det vist til at departementet vil vurdere ytterligere tiltak overfor Avinor. Jeg vil følge situasjonen ved Avinor tett. Dette gjelder den økonomiske situasjonen i selskapet generelt og saken om flytting av Bodø lufthavn. Regjeringen har fortsatt et mål om at Stortingets vedtak om bygging av flyplass skal følges opp, og at ny flyplass skal realiseres. Jeg vil komme tilbake til Stortinget med disse sakene på en egnet måte. En flytting av Bodø lufthavn vil bidra til å frigjøre viktige arealer til byutvikling, og målet med prosjektet er å bidra til positiv byutvikling og styrke den regionale utviklingen. Som kjent skal den nye lufthavnen finansieres av Avinor, staten og lokale bidrag. I statsbudsjettet for 2022 har Stortinget bevilget 200 mill. kr til Avinor til videre planlegging og vedtatt en kostnadsramme for den nye lufthavnen. I budsjettproposisjonen fra Samferdselsdepartementet er det også presentert en finansieringsplan og en fordeling av kostnadsrisiko for den nye lufthavnen. Kostnadsrammen, finansieringsplanen og risikodelingen bygger på en ekstern kvalitetssikring, såkalt KS2, utført på oppdrag av Finansdepartementet og Samferdselsdepartementet, og det var da igangsatt av regjeringen Solberg. I budsjettproposisjonen er det redegjort for Avinors økonomiske situasjon som følge av pandemien, og det er vist til at det er Avinor som skal fatte det endelige utbyggingsvedtaket for den nye lufthavnen. Som representanten var inne på, kunngjorde Avinor den 20. januar 2022 at beslutningen om utbyggingsvedtak er utsatt med 12 måneder. Grunnlaget for beslutningen var Avinors økonomiske situasjon og usikkerhet rundt framtiden som følge av pandemien. Avinor er organisert som et aksjeselskap, og i et aksjeselskap er det styret som er ansvarlig for å avgjøre hvor mye det skal investeres. Som følge av pandemien har Avinor effektivisert driften og redusert og utsatt en rekke investeringsprosjekter i hele landet. Vi har likevel måttet åpne for at selskapet kan avvike fra egenkapitalkravet i vedtektene fram til 31. mars i år. I Hurdalsplattformen har regjeringen vist til at den vil videreføre og styrke Avinor-modellen for å drifte og videreutvikle flyplasser i hele landet. Og da gjentar jeg i grunnen det jeg sa innledningsvis: at regjeringen har som mål at Stortingets vedtak om bygging av flyplass skal følges opp, og at ny flyplass skal realiseres.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Jeg er innforstått med at det er stor utålmodighet knyttet til prosjektet, og jeg vet hvor viktig prosjektet er for regionen og for Bodø. Så vi ønsker selvfølgelig å bidra til at vi får realisert prosjektet, også fra Samferdselsdepartementets ståsted. Den nevnte avisartikkelen er nok litt upresis; i hvert fall er jeg i så fall sitert litt upresist. Vi fikk selvfølgelig kort tid før budskapet gikk ut beskjed om hva Avinor så for seg. Ut over det har jeg ikke noe kunnskap eller hatt noen mulighet til å håndtere det.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
For å ta det siste først: Jeg har ingen andre synspunkter på det prosjektet enn det regjeringen og Stortinget har lagt til grunn. Det er et prosjekt som er ønsket nasjonalt, regionalt og lokalt, og det betyr at vi tar det som det viktigste signalet for å kunne få realisert prosjektet. Så er jeg selvfølgelig i dialog med Avinor om dette, men jeg har ikke noe mer å meddele konkret om framdriften i prosjektet her og nå, ut over det jeg sa i det første innlegget.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Representanten Lønseth viste til at hun har tatt opp spørsmålet om redusert takst for en båt- og fergerute i Trøndelag i et skriftlig spørsmål tidligere. Som opplyst i svaret gjorde Stortinget våren 2020 et anmodningsvedtak, der regjeringen ble bedt om en forpliktende plan for halvering av fergetakstene. Av Hurdalsplattformen går det fram at regjeringen vil halvere prisene på riksveiferger og fylkesveiferger i løpet av fireårsperioden. I budsjettet for 2022 er det satt av midler som gjør at fergetakstene for trafikantene 1. januar i år kunne reduseres med 30 pst. sammenliknet med takstene 1. januar 2021. Regjeringen er altså godt i gang med å oppfylle målsettingen om halvering av fergetakstene. Både det nevnte anmodningsvedtaket og Hurdalsplattformen gjelder fergetakster, og heller ikke Solberg-regjeringen tok opp spørsmålet om takster på hurtigbåter i oppfølgingen av anmodningsvedtaket. Av Hurdalsplattformen går det også fram at regjeringen ønsker å innføre gratis ferge i trafikksvake samband til øyer og samfunn uten veiforbindelse. I budsjettet for 2022 er det satt av 30 mill. kr til gratis ferge i trafikksvake samband, samband med under 100 000 passasjerer, og regjeringen har varslet Stortinget om at det vil bli forelagt et opplegg med innretning om bruk av disse midlene for andre halvår 2022. Jeg vil da komme tilbake til Stortinget med forslag til hvordan midlene skal brukes ved revisjon av statsbudsjettet for 2022 i mai. Videre jobber vi også nå med å følge opp hvordan båter som frakter både biler og passasjerer, såkalte kombibåter, skal omfattes av nedtrekket i billettprisene, jf. flertallspartienes merknad i forbindelse med budsjett. De aktuelle rutene i Trøndelag er av Trøndelag fylkeskommune vurdert som én ferge og én båtrute. Fylkeskommunen har rapportert den aktuelle ruten inn som en båtrute i kriteriedata som blir brukt av Kommunal- og distriktsdepartementet for å regne ut rammetilskudd gjennom inntektssystemet til fylkeskommunene. Jeg vil til sist minne om at ansvarsdelingen mellom stat og fylkeskommune ligger fast. Fylkeskommunene har ansvar for lokale båt- og fergeruter og også fastsetting av takster. Det er derfor opp til den enkelte fylkeskommune å avgjøre om båtruten skal gjøres gratis eller ikke.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Jeg har redegjort greit for det som er Hurdalsplattformens føringer, og det som er føringene i statsbudsjettet for å redusere prisene på ferger. Og det er ganske riktig sånn at i stortingsbehandlingen ble det flertall for en merknad som sa at vi skulle følge opp de såkalte kombibåtene, som har plass til å frakte både passasjerer og biler. Hvordan Stortinget har tenkt når man har formulert seg, det er ikke jeg den rette til å svare på, men jeg har i hvert fall fått oppdraget med å fortolke og komme tilbake til Stortinget med å svare det ut – og det skal jeg gjøre.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Jeg tenker at vi må ikke miste målet av synet, og heller ikke politikken av syne. Det har vært en økning i fergeprisene over tid under den foregående regjeringen. Riktignok ble det også gjort noen justeringer etter forhandlinger i Stortinget sist, men nå er det faktisk sånn at vi har en regjering som har tatt kraftfulle grep for å redusere fergeprisene – i motsetning til det Solberg-regjeringen foreslo i sitt siste budsjettopplegg. Vi er opptatt av å redusere fergeprisene for vanlige folk og kommer til å gå videre med det i de kommende statsbudsjettene.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Det pågår en formidabel satsing på jernbane. I Nasjonal transportplan 2022–2033 utgjør den totale rammen for jernbaneinvesteringer i overkant av 200 mrd. kr. Om lag 50 av disse er satt av i den første seksårsperioden til å fullføre eller starte opp utbyggingsprosjekter på de fire intercitystrekningene på Østlandet. Bygging av ny dobbeltsporparsell på strekningen Drammen–Kobbervikdalen og Nykirke–Barkåker har startet opp og skal etter planen være sluttført sommeren 2025. Etter ferdigstillelse vil det være dobbeltspor på hele strekningen Oslo–Tønsberg, og økt infrastrukturkapasitet gir altså da heldigvis bedre togtilbud på strekningen. I tillegg forventes det at reisetiden mellom Drammen og Tønsberg blir redusert med 10–15 minutter. Jernbanedirektoratet har utredet ulike rutealternativer/rutemodeller og har lagt til grunn en etablering av tilnærmet 15 minutters frekvens for togtilbudet mellom Oslo og Tønsberg fra ruteterminskiftet i desember 2025. Som en del av arbeidet med ny trafikkavtale på Østlandet gjennomføres det nå en oppdatert vurdering av kjøretøybehov for de ulike linjene, altså tog. Det inkluderer estimatet for transportbehov per avgang i den nye normalen etter at pandemien er over. Det er jo sånn at det er Jernbanedirektoratet som er ansvarlig for å sikre et helhetlig og koordinert tilbud og en utvikling av jernbanen, og direktoratets vurdering er at det vil være nok tog til å kjøre de planlagte rutene.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Det er riktig som representanten nå viser til, både med anskaffelsen av lokaltog og også da denne muligheten for opsjon. Den opsjonen vil bli utløst trinnvis, og regjeringen vurderer behov for å utløse første del av den opsjonen tidsnok til at nye tog kan leveres så snart den første bestillingen på 30 tog er ferdigstilt. Flere nye tog må eventuelt bestilles senest i 2024 for å kunne leveres i 2026. Det vil si at restverdigaranti må besluttes senest i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2024. Forventet levering av ytterligere tog er tidlig i 2026, og i opsjon 1 er det tatt høyde for kjøretøy som kan benyttes på strekningen Dal–Drammen–Tønsberg – regiontog – og det foreligger også en reserveløsning for en overgangsperiode hvor det vurderes å gå i dialog med Flytoget for sammen å se på de mulighetene.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Når det gjelder det enkelte statsbudsjett, kommer selvfølgelig regjeringen tilbake til det når vi legger det fram. Det vil være helt uriktig av meg å gå inn på enkeltheter i det nå. Men ambisjonene i Nasjonal transportplan oppfatter jeg at det i stor grad er tverrpolitisk tilslutning til, og sånn sett er det førende for det vi holder på med. Det er ganske tydelig at det i dette svaret har oppstått et eller annet, jeg vet ikke hvordan, men i alle fall er det sånn at det er tog tilgjengelig sånn at vi kan få ut den effekten som oppstår når infrastrukturen er på plass.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
«I vedtatt statsbudsjett for 2022 valgte regjeringen å øke drivstoffprisene ved en økt CO 2 -avgift, og prisen på bensin har allerede nådd 20 kr per liter. Staten har nå store ekstrainntekter som følge av høye energipriser, og samtidig er så mye som 60 pst. av drivstoffprisen knyttet til avgifter. Vil statsråden i revidert nasjonalbudsjett ta initiativ til å redusere avgiftsnivået på bensin og diesel og samtidig gi en garanti for at det samlede avgiftsnivået på drivstoff ikke vil økes i kommende statsbudsjett?»
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
Jeg hører at tonen er vesentlig endret siden før valget. Da var det virkelig viktig å prioritere lavere pris, og en ønsket ikke å være en del av en regjering med et samfunn der bensinprisen var på 20 kr literen. Pollestad tok i Dagsnytt 18 til orde for at en bensinpris på 20 kr er altfor høyt og viste til regjeringsplattformen – at prisene skal ned. Videre sa Pollestad at Senterpartiet jobber for lavere avgifter, og at bensinavgiftene skal ned. Da kan jeg følge opp med et veldig enkelt spørsmål. Ved årsskiftet 31. desember 2021 til 1. januar 2022 – gikk bensinavgiftene opp, eller gikk de ned?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
Vi hører at det er gode forklaringer på hvorfor prisene er høye. Jeg kan ikke huske at dette noen gang var argumenter i valgkampen – at man tok visse forbehold om når 20 kr var for mye, eller forbehold om at en høy kronekurs eller utslag på tidligere regjeringers avgifter hadde noen betydning for det. Representanten Arnstad har, som jeg har nevnt tidligere, sagt at det er uaktuelt å sitte i en regjering som har en bensinpris på over 20 kr. I sitt svar har representanten Pollestad uttalt at dette handler mer om CO 2 -avgift, eller at det handler om bensinavgiftene, og at han ville jobbe for at CO 2 -avgiften ikke skulle påvirke prisen i så stor grad. Jeg har ikke forstått noe annet enn at regjeringen kommer til å jobbe for at prisen skal være 2 000 kr(presidenten klubber) også i 2030. Er det ikke sånn at hvordan Senterpartiet kompenserer avgiftene ...(Presidenten avbryter.) (presidenten klubber) (Presidenten avbryter.)
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
«I dagens situasjon med skyhøye strømpriser, kaldt vær og rekordlav vannmagasinfylling mener Fremskrittspartiet at allmenne hensyn krever at vi tar i bruk § 12 i Statnetts konsesjoner for kraftutveksling med Tyskland og Storbritannia, for å regulere og begrense krafteksporten. Dette har vi fremmet representantforslag om. Finansministeren virker å ha en annen oppfatning enn at allmenne hensyn skal gjøres gjeldende, senest i Politisk kvarter 27. januar 2022. Hvor mye mer kritisk må situasjonen være før statsråden mener at allmenne hensyn kan gjøres gjeldende og krafteksporten begrenses?»
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
England er jo ikke engang med i EU, jeg hører statsråden nevner frihandelsavtaler. Men jeg vil spørre ministeren om hvorfor regjeringspartiene til stadighet hevder at kraftkonsesjonene ikke tillater endringer, mens det i dokumenter fra OED da konsesjonene ble gitt, står eksplisitt at konsesjonsvedtaket kan omgjøres dersom forutsetningene for vedtaket endrer seg vesentlig. Omgjøring etter ulovsfestede regler kan f.eks. være aktuelt å vurdere dersom særlig tungtveiende hensyn knyttet til framtidig organisering av kraftutveksling mot utlandet skulle tilsi det. Det står også i disse konsesjonssøknadene at Statnett er ansvarlig for en samfunnsøkonomisk lønnsom utbygging og drift av forbindelsen. Det er ikke samfunnsøkonomisk lønnsomt å sitte stille og se næringslivet gå konkurs, flagge ut eller at folk blir ruinert. Det mest illustrerende eksemplet på endring av kraftutveksling er Tysklands lite gjennomtenkte nedlegging av kjernekraftverk nå i vinter. Mener ministeren at kraftkonsesjonene ikke kan endres uansett hvilken energipolitikk som føres i utvekslingslandene, og uansett hvor negative konsekvensene blir for Norge?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
Med tanke på at både Senterpartiet og SV i mediene høylytt har tatt til orde for reforhandling av kraftutvekslingsavtalene, antar jeg at dette i det minste diskuteres grundig i regjeringen i disse dager, og egentlig at forslag om handling kommer snarlig – og som vi har sett før i denne pandemien, gjerne gjennom forslag som Fremskrittspartiet allerede har fremmet, som har blitt nedstemt, og hvor regjeringspartiene tar en ganske lik blåkopi av disse og fremmer det selv. Kan ministeren avklare om regjeringen har hatt noen som helst kontakt med nabolandene og diskutert strømkablene og vilkårene for kraftutveksling i dagens situasjon? Kan ministeren i tillegg utdype påstandene om at EØS-avtalen ikke tillater restriksjoner på kraftutveksling, og peke på hvor det står?
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Statnetts konsesjoner for utenlandsforbindelser inneholder vilkår om at departementet forbeholder seg retten til å endre vilkårene i konsesjonen dersom «allmenne hensyn» gjør dette nødvendig. Hva som ligger i dette, må vurderes ut fra formålet med konsesjonsordningen, og jeg mener derfor at hensyn som bl.a. forsyningssikkerhet, ressursforvaltning og miljø vil være relevante. Samtidig vil forholdet til internasjonale forpliktelser måtte vektlegges i en slik vurdering. Her setter EØS-avtalen og avtaleverket med Storbritannia begrensninger på hvilke endringer som kan foretas, dersom disse innebærer handelsrestriksjoner. I en bredere vurdering må det også legges vekt på at vi kan komme i en situasjon der vi selv har behov for å importere kraft fra utlandet. Om norske myndigheter nå griper inn i de etablerte spillereglene for hvordan krafthandelen organiseres, vil dette kunne slå tilbake på oss i en slik situasjon. EØS-avtalen har et generelt forbud mot å innføre kvantitative restriksjoner på eksport av varer, og det omfatter også handel med strøm. En tilsvarende bestemmelse finnes i frihandelsavtalen mellom Storbritannia og EØS-landene. Samtidig finnes det unntaksregler, slik som bestemmelsene om beskyttelsestiltak i EØS-avtalen. Terskelen for å bruke slike unntak er imidlertid svært høy. Selv om vi opplever ekstraordinært høye strømpriser og lavere fyllingsgrad i magasinene enn normalt, er vi ikke nå i en situasjon med utfordringer for forsyningssikkerheten. Statnett vurderer at tilgangen på kraft gjennom vinteren er trygg. Energimyndighetene følger situasjonen nøye. Regjeringen tar årets kraftsituasjon på stort alvor. Derfor innførte vi raskt kraftfulle tiltak for å avhjelpe situasjonen. Vi vil også se grundig på årsakene til de høye strømprisene og virkningene dette har hatt – slik at vi framover unngår å komme i samme situasjon som vi har gjort denne høsten og vinteren.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Vi har god dialog med våre naboland – både de nordiske landene, Storbritannia og Tyskland – om denne situasjonen. Men dersom Norge skulle begrense handelen når det gjelder utenlandsforbindelsene i et forsøk på å påvirke kraftprisen, ville det være i strid med våre forpliktelser og de avtalene som ble inngått bl.a. da Fremskrittspartiet satt i regjering. Englandskabelen blir nevnt, og det er det jo slik at Storbritannia ikke er medlem av EU. Avtalen mellom Statnett og National Grid er en privatrettslig avtale for bygging og drift av strømkabelen, og den ble utarbeidet før det ble kjent at Storbritannia kunne komme til å tre ut av EU. For da å sikre et forutsigbart rammeverk for North Sea Link-prosjektet og eventuelle fremtidige kabler mellom Norge og Storbritannia, ble det inngått en egen krafthandelsavtale med Storbritannia, og den slår fast at de overordnete prinsippene er i tråd med dem som EØS-avtalen har.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Vi har dialog med våre naboland i de kanalene som vi har, om dette. Det er også det vi er nødt til å gjøre. EØS-avtalen slår ganske tydelig fast at elektrisk kraft defineres som en vare i EØS-avtalen og frihandelsavtalen og derfor omfattes av avtalens bestemmelser om varehandelsrestriksjoner, EØS-avtalen artikkel 12. Det innebærer et forbud mot å innføre kvantitative restriksjoner på eksport av strøm som en vare. En tilsvarende bestemmelse finnes i frihandelsavtalen artikkel 2-12 mellom EØS-landene og Storbritannia, altså en avtale som ble inngått under den forrige regjering. Den dialogen vi skal ha, må selvfølgelig handle om at vi skal få ned kraftprisene i Norge. Denne regjeringen vil heller ikke inngå nye mellomlandsforbindelser som kan påvirke prisen i så negativ retning som det her er snakk om.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Her var det jo to spørsmål. Jeg deler representanten Listhaugs bekymring for at høye strømpriser gjør at husholdningene ikke skal klare å betale strømregningen denne vinteren. Det er nettopp derfor regjeringen har lagt fram en treffsikker og målrettet tiltakspakke som bl.a. inneholder en støtteordning for husholdningene. For januarforbruket vil staten betale 80 pst. av kraftprisen over 70 øre per kilowattime. Dette vil også gjelde for februar og mars. I realiteten fungerer regjeringens ordning, som Stortinget har sluttet seg til, som et tak på prisen. Når kraftprisen når 70 øre, griper staten inn og sikrer husholdningene mot toppene. Videre har vi redusert elavgiften med 48 pst. i vintermånedene januar–mars og 9 pst. i de øvrige månedene. Her er det verdt å minne om at regjeringen Solberg, hvor representanten Listhaug var olje- og energiminister, satte opp elavgiften – et grep som isolert sett førte til økte strømpriser for vanlige folk. Den gjennomsnittlige kraftprisen i Sør-Norge ble omtrent 140 øre per kilowattime i januar. En husholdning som brukte f.eks. 4 000 kilowattimer, får da en støtte på 3 200 kr. Så til representantens andre spørsmål: Mange aktører i norsk kraftkrevende industri har i lang tid hatt en stabil kraftforsyning med jevne priser på grunn av langsiktige kraftkjøpsavtaler. De er derfor ikke eksponert for svingningene i kraftmarkedet på samme måte som forbrukere. Næringsministeren har understreket betydningen av at flere bedrifter innen kraftkrevende, eksportrettet industri vurderer å inngå slike langsiktige avtaler i framtiden. Det er særlig viktig for bedrifter som har billig strøm som et av sine konkurransefortrinn, og derfor er særlig utsatt for svingninger i strømprisen. For veksthusnæringen og jordbruket har vi innført en kompensasjonsordning tilsvarende den for forbrukere. Forskjellen er at taket på støtten for jordbruk settes ved 20 000 kilowattimer i måneden, i tråd med innspillene fra næringen. For veksthusnæringen er det ingen forbrukstak. Kraftinntektene kommer fellesskapet til gode. Det aller meste av norske kraftverk er eid av staten og kommunene. Store overskudd gir – gjennom utbytter, ordinære skatter og høye særskatter på vannkraft – store inntekter til det offentlige. Disse pengene går til vår felles velferd. Representanten Listhaugs forslag om å kutte i disse inntektene til fellesskapet vil bety at kommuner må kutte i sine tilbud til innbyggerne. Det kan bety færre sykehjemsplasser, sykepleiere og dårligere utdanningstilbud til barna våre. Situasjonen vi står i, er ekstraordinær og må behandles deretter. I etterkant av denne vinteren skal regjeringen evaluere hvordan vi havnet her, og jobbe for at vi aldri havner i en slik situasjon igjen. Akkurat nå må vi unngå korttenkte tiltak som kan virke mot sin hensikt i det lange løp.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Høye priser er negativt for forbrukere og annet næringsliv enn kraftbransjen; det er det ingen tvil om. Generell prisregulering er et lite målrettet tiltak, og prisreguleringene kan også ha utilsiktede konsekvenser. Jeg har lyst til å referere fra Debatten, da vi snakket om maksprisforslaget og representanten Frank Edvard Sve sa: Vårt forslag er nøyaktig det samme som regjeringens forslag. Vi sier 50 øre i makspris og vil dekke alt over det, regjeringen sier 70 øre og skal dekke 80 pst. over det, men vi rører ikke ved markedsmekanismene. Derfor synes jeg det er oppsiktsvekkende at man tilsynelatende ønsker å rokke så voldsomt ved markedsmekanismene, for i kraftmarkedet fastsettes prisen ved hjelp av tilbud og etterspørsel, og det er avgjørende for å sikre balanse i et komplisert og sammensatt kraftmarked fra dag til dag og fra time til time. Jeg har allerede svart på spørsmålet knyttet til det som dreier seg om næringsliv.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Denne regjeringen følger tett den situasjonen som gjelder for næringslivet og både små, mellomstore og store bedrifter. Jeg er også opptatt av at vi skal klare å få situasjonen tilbake til en mer normal situasjon, sånn at vi kan sikre industrien for framtiden. Det å ha rikelig og rimelig tilgang til ren fornybar kraft er et konkurransefortrinn for norsk industri, og det skal være det også i fortsettelsen. Blant annet vil en tredjedel av elavgiftskuttet på 2,9 mrd. kr fra nyttår komme næringslivet til gode. Kraftforedlende industri fikk i fjor 8,2 mrd. kr i støtte gjennom fritak og redusert sats i elavgiften, og industrien i år vil få 2,8 mrd. kr i CO 2 -kompensasjon. Det kommer i tillegg til det jeg nevnte allerede i mitt første svar, og så følger vi denne situasjonen tett. Denne regjeringen stiller opp både for vanlige folk og for industri og næringsliv.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Uten elektrifisering av samfunnet vårt når vi ikke klimamålene våre. I 2020 utarbeidet NVE en rapport om elektrifiseringstiltak og konsekvenser for kraftsystemet på oppdrag fra den daværende regjeringen. Rapporten så på elektrifiseringstiltak innenfor transport, landbaserte industrianlegg og på sokkelen. De samlede elektrifiseringstiltakene som NVE studerte, ble anslått til å øke det årlige kraftforbruket i Norge med opp mot 23 TWh, utover annen forbruksvekst. Elektrifiseringstiltakene NVE studerte, vil kreve investeringer i kraftnettet. Nettinvesteringene som må være på plass før elektrifiseringstiltakene i rapporten skal kunne gjennomføres, ble anslått til mellom 9 mrd. kr og 16 mrd. kr. Norge har et godt utgangspunkt for elektrifisering. Vi har et kraftoverskudd på om lag 20 TWh i et normalår. NVE forventer i sin langsiktige markedsanalyse fra 2021 at Norge vil ha et kraftoverskudd også i 2030 og 2040, selv med en omfattende elektrifisering. Samtidig må vi nå ruste oss for at kraftetterspørselen kan øke mye i årene som kommer. Regjeringen vil legge til rette for mer kraftproduksjon, slik at vi også står godt rustet til å møte framtidens kraftbehov. Vi er også opptatt av at kapasiteten i kraftnettet forsterkes og utbygges i hele landet. Regjeringens mål er at havvind skal være en viktig bidragsyter i elektrifiseringen av oljevirksomhet på norsk sokkel. Likevel er det behov for strøm fra land, særlig i en startfase, for å sikre tilgang på elektrisitet også når det ikke blåser. Det norske kraftnettet finansieres gjennom et spleiselag. Når vi skal elektrifisere deler av norsk sokkel med landstrøm, skjer det gjennom at oljeselskapene er med på å betale for infrastrukturen. Disse anleggsbidragene er med på å bygge ut norsk infrastruktur på en måte som også kommer husholdningene til gode. Regjeringen har ambisiøse klimamål. For å nå klimamålene er det avgjørende å få på plass tiltak for raske utslippskutt. Det må etableres ny, grønn industri som kan bidra med løsninger på veien fram mot en klimanøytral verden innen 2050. Utviklingen av den langsiktige kraftforsyningen er ikke uten dilemmaer, og det er behov for å se de ulike delene av energipolitikken i sammenheng. Spørsmålet representanten Sve stiller, går inn i det som er et av hovedspørsmålene i kraftpolitikken framover: Hvordan tette gapet mellom forventet forbruksvekst og planlagt kraftproduksjon? Derfor er det synd at den forrige regjeringen gjorde så lite for å forberede oss for nettopp en slik situasjon. Denne regjeringen tar framtidens kraftsituasjon på alvor. Derfor vil vi om kort tid sette ned en energikommisjon som skal vurdere behovet for energi framover. Vi vil også legge fram en tilleggsmelding til Solberg-regjeringens melding Energi til arbeid, som viser hvordan denne regjeringen vil følge opp viktige tema i energipolitikken framover.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Jeg er litt usikker på hva som var det konkrete oppfølgingsspørsmålet, men det er klart at vi er nødt til å bygge ut mer kraft for å møte den forventede forbruksveksten vi har. Vi er også nødt til å forbedre overføringsnettet vårt for at vi skal kunne få kraften fram dit vi trenger den. Det er klart at i alle elektrifiseringstiltak, når hele samfunnet skal elektrifiseres slik at vi når klimanøytralitet innen 2050, er det et stort kraftbehov. Når det gjelder elektrifisering av nye kraft fra land-prosjekter innen 2030, også supplert med havvind, er det ansett til å være 6,5 TWh, 10 TWh til økt landbasert industri og 5,8 TWh til elektrifisering av transport. Dette er betydelig og vil gjøre at hvis vi ikke tar kraftfulle grep, vil det også redusere det gapet som nå er mellom forbruksvekst og produksjon.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-02:
Når det gjelder elektrifisering av sokkelen, handler det om å få ned Norges klimagassutslipp og ikke om å gi eksportkapasitet til utlandet, som her er karakterisert som å være et batteri for Europa. Det er slik at mye av den elektrifiseringen som foregår når det gjelder forsterkninger i nettet, kommer ved anleggsbidrag. Så for å være veldig konkret når det gjelder f.eks. hva elektrifiseringen av sokkelen innebærer: Det er gjort med anleggsbidrag fra bl.a. oljeselskaper og rettighetshaverne til det konkrete prosjektet, som da betaler for dette.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
«Det er vanlige folks tur til å bli flådd på denne regjeringens vakt. Prisen på mat øker, renten er på vei opp, det er rekordhøye bensinpriser og strømpriser som smadrer mange sin økonomi. Staten flommer over av penger, 30–40 mrd. kr i ekstrainntekter på strømavgifter, og staten håver inn flere hundre milliarder kroner i gassinntekter hver dag. Hvorfor er statsråden imot en makspris som gjør at folk greier seg selv, heller enn at man deler ut almisser, og hvordan har regjeringen tenkt å sikre at bedrifter som sliter med høye strømpriser, ikke går over ende?»
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
Det vi hører, er en minister som står og rettferdiggjør noe som i praksis er en enorm ekstra skattlegging av folk, og at folk skal sitte og klappe for at vi betaler inn mange titalls ekstra milliarder kroner i strøm til det offentlige. Fremskrittspartiet er helt uenig i at det er noe å feire. Tvert imot mener vi at staten skal ta inn mindre, og at folk skal beholde mer selv. Dette er en situasjon som kan vedvare i mange år, og derfor er man nødt til å treffe flere tiltak enn å innføre noen almisser som ikke strekker til. Jeg hører at statsråden sier det er en treffsikker og målrettet ordning. Vel, faktum er at svært mange får mer enn dobbelt så høye utgifter til tross for denne treffsikre støtteordningen. Det ble ikke svart på spørsmålet mitt. Hva gjør man for bakerier, renserier – kraftkrevende industri? Elkem var nylig ute og sa at de vil flagge ut dersom man ikke tar tak i situasjonen. Spørsmålet er: Hva har man tenkt å gjøre for bedriftene i dette landet for at arbeidsplasser ikke skal gå tapt?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2022-02-02:
Å sammenligne en makspris på 50 øre med det forslaget som regjeringen har fått vedtatt i Stortinget, tror jeg alle ser at ikke stemmer. Jeg tror heller ikke det var intensjonen til representanten Sve. Vi sitter og står her nok en gang med ubesvarte spørsmål. Vi kan da tolke det dithen at denne regjeringen ikke har tenkt å løfte en eneste finger for å hjelpe alle bedriftene som nå sliter – bakerier som får hundretusenvis av kroner i utgifter, det samme gjelder renserier – med seks ganger så høye strømregninger som normalt. Vi står også i fare for å få bedrifter som flagger ut. Her skyver man også EU foran seg. Frankrike, som er medlem i EU, ønsker å innføre makspris for både små og mellomstore bedrifter, mens denne regjeringen altså er så EU-lojal at man er mer opptatt av EU enn av å beskytte norske arbeidsplasser. Hvorfor er det slik?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-02-02:
Da kan jeg glede statsråden med at han nå skal få svare på et spørsmål som er planlagt til en annen statsråd – med henvisning til den muntlige spørretimen i dag! Så til spørsmålet: «Regjeringen varslet 11. januar at Norge skal bevilge 100 mill. kr til FNs responsplaner for Afghanistan. FN estimerer at det trengs nærmere 44 mrd. kr for å hindre en humanitær katastrofe i landet. Hvordan vurderer utenriksministeren den politiske situasjonen i Afghanistan og muligheten til å bidra for å avhjelpe en kommende humanitær katastrofe?»
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-02-02:
Utenriksminister Anniken Huitfeldt forklarte at Taliban ble møtt med tydelige krav om at skolene i Afghanistan må åpnes for jenter over tolv år, at det gis humanitær tilgang og at folk i hele landet får tilgang til mat, medisiner og menneskerettigheter, og et mer inkluderende styresett. Har regjeringen stilt dette som kriterier for økt norsk støtte til Afghanistan?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-02-02:
Statsminister Støre sa til VG 24. januar i år at «Afghanistan er på randen av kollaps, og muligheten for en massiv flyktningbølge, og at terror igjen får fotfeste». Hvordan ser regjeringen på utsiktene for en flyktningbølge mot Europa i år med opphav i Afghanistan?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-02-02:
«I september sendte Forsvarsdepartementet Tilleggsavtalen om forsvarssamarbeid mellom Norge og USA(SDCA) på høring, med høringsfrist 8. desember. Avtalen er omtalt i Prop. 1 S(2021–2022): (SDCA) (2021–2022): Regjeringen har så langt ikke kommunisert noe om verken avtalen eller høringen. Vil avtalen bli lagt frem for stortingsbehandling i vårsesjonen?» Det var litt som på Ivar Aasens målføre, men jeg håper at ministeren fikk med seg innledningen.
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-02-02:
Jeg takker for svaret. Norge har et 70 år langt sikkerhetspolitisk samarbeid med USA. USA er vår nærmeste allierte, og sikkerhetsgarantien gjennom NATO er helt avgjørende for vår sikkerhet og vår trygghet. Dette sikkerhetspolitiske samarbeidet har vært basert på et sett av avtaler, med den bilaterale avtalen fra 1950 som selve hovedfundamentet, og dette sikkerhetspolitiske samarbeidet har vært mulig å gjennomføre innenfor rammen av norsk basepolitikk. Men så ser man i forbindelse med den tilleggsavtalen som Stortinget nå skal behandle, at enkelte kritikere av denne avtalen mener at den er et brudd på norsk basepolitikk. Det var også et oppslag i Stavanger Aftenblad om dette i går. Hvordan ser forsvarsministeren på en slik kritikk og en slik innfallsvinkel til denne tilleggsavtalen?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-02-02:
Som ministeren nevnte, skal denne tilleggsavtalen behandles i Stortinget nå i vårsesjonen. Så mitt enkle spørsmål er: Hvis Stortinget mot formodning ikke skulle bifalle denne avtalen, hvilke alternativer har da Norge sikkerhetspolitisk, og hvilke konsekvenser vil et bortfall av denne tilleggsavtalen kunne ha?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-02-02:
Ivar Aasens målføre er godt forståelig, så det går greit. Det er helt riktig, som representanten påpeker, at høringsfristen var satt til 8. desember 2021. Det har vært et betydelig antall høringsuttalelser som skulle ha vært bearbeidet, og som er bearbeidet, fra regjeringens side. Denne avtalen vil være folkerettslig bindende, og den skal etter Grunnloven § 26 godkjennes av Stortinget før den trer i kraft. Regjeringen vil legge denne fram for Stortinget så snart som mulig. Samtykkeproposisjonen fra UD og lovproposisjonen fra Forsvarsdepartementet sendes til Stortinget før påske, slik at det skal være mulig å få den behandlet i vårsesjonen. Det er regjeringens klare ambisjon, som vi følger opp.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-02-02:
Det er en god oppsummering som blir gjort av representanten Elvenes om de avtaler som Norge har hatt med USA gjennom et langvarig – 70 år langt – samarbeid på det forsvarspolitiske området. Denne nye avtalen er en modernisering av tidligere inngåtte avtaler som slår fast at norsk basepolitikk ligger fast, som den har gjort tidligere. Vi må også ha med oss at dette er en global avtale som USA har framforhandlet med mange andre land, hvor man har en noe annen innretning, hvor man har permanente amerikanske styrker til stede i de landene man har inngått avtale med. Det gjør ikke Norge. Norge har en annen avtale som tilsier at basepolitikken ligger fast, og at vi ikke skal ha amerikanske styrker på norsk jord i fredstid.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-02-02:
Det er selvsagt sider ved avtalen som man kunne ønske annerledes, men slik er det alltid når man skal inngå en avtale og føre forhandlinger med andre. Da er det å gi og ta, og man må komme fram til et kompromiss som begge kan leve med. Det mener jeg man har gjort i dette tilfellet: Man har kommet fram til et godt kompromiss hvor norske interesser blir ivaretatt på en god måte. Skulle Stortinget mot formodning velge å si nei til denne avtalen, vil det innebære at det vil bli vanskeligere å få bistand fra USA, som er vår viktigste allierte, når vi skulle trenge det. Det kan bli vanskeligere å øve sammen, og vi må innrette forsvarspolitikken vår på en annen måte enn det som ligger til grunn både i langtidsplaner og i det forsvarspolitiske konseptet som vi har bygd på.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-02-02:
«Den 16. november i 2021 stilte jeg statsråden skriftlig spørsmål om hvordan han ville sikre Avinor finansiell trygghet i en tid med usikkerhet i luftfarten slik at ny flyplass i Bodø kunne ferdigstilles som planlagt i 2027. Vi har nettopp fått sjokkbeskjeden om en kraftig utsettelse av prosjektet med ferdigstillelse nærmere 2030, i beste fall. Dette er uakseptabelt. Hvordan vil statsråden følge opp at Avinor ferdigstiller flyplassen som forutsatt av Stortinget og hindrer at Nord-Norges viktigste utviklingsprosjekt stopper opp?»
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-02-02:
Akkurat da det siste F-16 hadde forlatt flybyen Bodø, kom altså denne sjokkbeskjeden fra Avinor. Som bodøværing kan jeg ikke uttrykke tydelig nok hvordan vi føler det i hele regionen, uten å bli klubbet ned for uparlamentarisk språk. Men statsråden uttalte altså til Avisa Nordland og til NRK at «vi fikk ingen forhåndsvarsel» om denne utsettelsen. Kan statsråden nå meddele til Stortinget om det stemmer – det er et enkelt ja/nei-spørsmål – at eieren av Avinor ikke fikk beskjed om en så dramatisk utsettelse som handlet om tre år til ferdigstillelse, og som strider med den framdriftsplanen som Stortinget hele tiden har forutsatt?
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2022-02-02:
Det var svært klargjørende, siden det altså er to mediebedrifter som siterte statsråden på det, så nå har vi ny informasjon. Men da gjenstår altså spørsmålet om hvorvidt statsråden nå vil bruke eierstyring for å sikre at Avinor får den finansielle tryggheten til å fatte en investeringsbeslutning i god tid før revidert nasjonalbudsjett i vår. Og ser statsråden noe som helst som er problematisk med selve prosjektet, for at ikke Avinor skal gjøre en slik beslutning.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-02-02:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Statsråden svarer 24. januar på skriftlig spørsmål fra meg at MS «Vetlefjord» ikke vil omfattes av ordningen med gratis ferge. Den 25. januar sier Hallgeir Grøntvedt fra Senterpartiet, hovedutvalgsleder for vei i Trøndelag, til avisa Hitra–Frøya at hele sambandet, inkludert MS «Vetlefjord», vil bli gratis i løpet av året. Han sier at dette er avklart med regjeringspartiene i Stortinget. Kan statsråden oppklare hva som er korrekt?»
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-02-02:
Det er, som Hallgeir Grøntvedt også sier i den saken jeg nevnte fra avisen Hitra–Frøya, at man egentlig venter på klarsignal fra regjeringen. Men det som er stridens kjerne, er jo hvorvidt den såkalte MS «Vetlefjord» skal regnes som en hurtigbåt eller som en ferge siden det også er en bilførende hurtigbåt. Jeg opplever at jeg egentlig ikke får et veldig klart svar ut over at man egentlig ikke lover å gjøre noe med hurtigbåtene, noe som eventuelt vil føre til at de som velger å ta det som regnes som en ferge store deler av strekningen, vil kunne få den gratis, mens de som velger å ta den samme strekningen med en hurtigbåt, ikke vil få det gratis. Jeg har også et annet spørsmål i forlengelsen av det, for statsråden nevner også merknaden som står i statsbudsjettet. Der sier man at man legger til grunn at regjeringen sikrer at også kjøretøy som bruker bilførende hurtigbåter, får den varslede reduksjonen i fergepris. Er det sånn å forstå at det bare er kjøretøy som får den reduksjonen, og ikke passasjerene og f.eks. gods?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-02-02:
Da venter jeg spent på å få tilbakemelding på hvordan statsråden forstår det flertallet har skrevet. Det som har kommet fra regjeringspartiene og SV, er nettopp at det er kjøretøy som bruker bilførende hurtigbåter, som skal få en reduksjon. Det framstår uklart hvorvidt passasjerer, som bruker disse framkomstmidlene, skal få den samme reduksjonen som det bilene får. Det er også slik at mange av de øyene dette gjelder, som jeg tipper også gjelder flere andre øyer i Norge, er veiløse samfunn, så det er ikke mulig ta bilen dit. Og finansminister Trygve Slagsvold Vedum, da han skulle legge fram dette i høst, sa til VG at bl.a. de minste øysamfunnene i Trøndelag kom til å nyte veldig godt av dette med gratis ferge. Jeg registrerer at det framstår noe mer ut i det blå. Ser statsråden at det er noe paradoksalt at det som ble trukket fram av finansministeren, kanskje ikke likevel vil få den støtten som det står om i regjeringsplattformen?
Erlend Larsen (Høyre), 2022-02-02:
«I Nasjonal transportplan legges det opp til at nytt togmateriell skal fases inn i 2025–2026. Ifølge Norske tog er de første 30 togene erstatning for eksisterende materiell. For at man skal kunne levere materiell ut over dette og sikre halvtimes avganger på Vestfoldbanen, må det bevilgninger til, senest i statsbudsjettet for 2023. Hvordan vil statsråden følge opp dette?»