Jan Tore Sanner (Høyre), 2011-05-31:
Representanten Gunnar Gundersen redegjorde for Høyres hovedsyn når det gjelder viktigheten av et skattessystem som stimulerer sparing, arbeid og investering, og viktigheten av at skattesystemet sikrer inntekter til fellesskapet. Jeg vil ta for meg to begreper, som jeg også mener er viktige i skattepolitikken, det ene er omfordeling og det andre er rettferdighet. For det første mener jeg det er viktig at skattesystemet skal ivareta en rimelig omfordeling. Derfor er Høyre mot flat skatt, og vi mener at det er riktig at vi som tjener mest, også prosentvis skal betale mest i skatt. Det jeg derimot har lyst til å ta grundigere tak i, er diskusjonen om formuesskatt og rettferdighet. Da vi gjennomførte skattereformen, innførte vi utbytteskatt. Utbytteskatten er en rettferdig skatt. Det er rettferdig og riktig at penger som tas ut av et selskap til privat forbruk, beskattes på samme måte som arbeidsinntekt. Det er rettferdig at de som tar ut store utbytter, også betaler utbytteskatt. Det som er urettferdig og sterkt urimelig, er at de personene som lar pengene bli stående i verdiskapende arbeid, i bedriften, i gården, i industrien – skal betale formuesskatt på den kapitalen som står og arbeider og som skaper verdier for fellesskapet! Så stilles spørsmålet: Hvordan kan man fjerne formuesskatten uten å innføre en ny skatt? Sannheten er at vi innførte en ny skatt – vi innførte utbytteskatten. Utbytteskatten drar i dag inn mellom 6 mrd. kr og 7 mrd. kr til fellesskapet. Det er det samme som skatten på arbeidende kapital. Så en nedtrapping av formuesskatten er langt på vei finansiert gjennom innføringen av utbytteskatten. Det var hele poenget med det grepet i den skattereformen som vi la frem. Jeg må ta en ting til når det gjelder formuesskatten, fordi det sies av og til at det ikke slippes noen nyheter i Stortinget, men det har faktisk finansministeren gjort i dag. Han bekrefter at regjeringen vil fortsette langs samme spor som man har gjort så langt. Det betyr økte bunnfradrag i formuesskatten for folk flest. Det er bra. Men det er svært bekymringsfullt hvis finansministeren nå har signalisert at man ytterligere vil skjerpe skatten på den kapitalen som står i bedriftene og arbeider og skaper verdier og arbeidsplasser. Så til inntektsskatten. Representanten Inga Marte Thorkildsen fortsatte etter mitt replikkordskifte å gjenta at SV er mot skattelette til de aller rikeste og for skattelettelser til dem som tjener minst. Sannheten er at SV i regjering – og det var faktisk det første finansminister Kristin Halvorsen gjorde – økte skatten på de lave og vanlige lønnsinntektene sammenlignet med Bondevik II-regjeringens forslag ved at man senket taket i minstefradraget. Samtidig opprettholdt SV de store skattelettelsene på de aller høyeste lønnsinntektene. Så fortsatte representanten Inga Marte Thorkildsen med å si videre at man i regjering hadde økt minstefradragene og bunnfradragene. Vel, det er riktig at man har økt bunnfradraget for formuesskatten, men den reelle endringen i minstefradragene for folk som har lønnsinntekt, har vært tilsvarende pluss-minus 0. Jeg har gått inn og sett på hva som har vært den reelle utviklingen, og sannheten er at den har vært fra minus 0,08 pst., som innebærer en skatteskjerpelse på 20 kr, til en økning i minstefradraget på 0,02 pst., det innebærer en skattelette på 4 kr. Så hvis det er det SV slår seg på brystet av, at man ett år i løpet av seks år har økt minstefradraget slik at det reelt sett innebærer skattelette på 4 kr i løpet av ett år, er det ikke mye å skryte av. For å summere opp: Det er viktig å opprettholde en omfordeling i skattesystemet gjennom inntektsbeskatningen ved at vi som tjener mest, også betaler mest. Det er viktig å øke minstefradragene, slik at det blir mer lønnsomt å jobbe for dem med de lave og vanlige lønnsinntektene. Det er rettferdig å ha utbytteskatt, men det er urettferdig og urimelig at penger som står i bedriften, skal ilegges formuesskatt.