Abid Raja (Venstre), 2021-04-14:
Kultursektoren er blant sektorene som er hardest rammet av covid-19-krisen. Det er ingen tvil om det. For å hjelpe kultursektoren gjennom krisen har regjeringen opprettet en rekke ulike støtteordninger for både å kompensere for tap og stimulere til aktivitet. Den første kompensasjonsordningen for kultursektoren ble etablert 3. april i fjor. Ordningen ble i all hovedsak videreført ut 2020, men har blitt endret og justert i ulike etapper. Kompensasjonsordningen for første halvår 2021 har nettopp vært på høring i sektoren. Ordningen må godkjennes av ESA før den kan iverksettes. Den første stimuleringsordningen for kultursektoren ble etablert i oktober i fjor, og denne ordningen er videreført, med noen justeringer, i første halvår 2021. Aktører i kultursektoren som ikke har blitt truffet av kompensasjons- og stimuleringsordningene, har blitt hjulpet med stimuleringsmidler via det etablerte virkemiddelapparatet, herunder bl.a. Norsk kulturråd, Kulturfondet, Norsk filminstitutt og KORO. Helt siden pandemien traff Norge i mars i fjor, mener jeg vi har lyttet til kultursektoren, og vi har justert og tilpasset støtteordningene med tanke på å hjelpe sektoren på best mulig måte. Jeg mener også at støtteordningene stort sett har vært treffsikre og for så vidt også i mange tilfeller tilstrekkelige. De høye søknadstallene til ordningene viser treffsikkerheten. Det er på Kulturdepartementets budsjett for 2020 og 2021 bevilget 8,7 mrd. kr til ulike koronastøtteordninger for kultur, frivillighet og idrett. Stimulerings- og kompensasjonsordningene for kultursektoren forvaltes av Norsk kulturråd. Kulturrådet har så langt mottatt og behandlet over 6 000 søknader til disse ordningene. Dette arbeidet har vært, og er, svært ressurskrevende. Saksbehandlingstiden hos Kulturrådet er avhengig av søknadenes kompleksitet. For kompensasjonsordningen i perioden mai–august 2020 var 1 100 av de 1 500 søknadene ferdigbehandlet samme dag som ordningen ble godkjent hos ESA. De resterende 300 søknadene, som alle var på over 1 mill. kr, tok lengre tid å ferdigbehandle. Årsaken til dette var at jeg i høst ba Kulturrådet om å foreta en grundig kontroll av alle søknader til kompensasjonsordningen som var på over 1 mill. kr. Å innhente og gjennomgå ytterligere dokumentasjon fra søkere er tidkrevende arbeid. Den ekstra kontrollen ble gjennomført for å forhindre misbruk av ordningene og at søkere fikk utbetalt kompensasjon fra staten på feilaktig grunnlag. For kompensasjonsordningen for september var 250 av de 570 innkomne søknadene ferdigbehandlet tre dager etter søknadsfristen, og denne runden er nå nær ferdigbehandlet. Men vedtakene i kompensasjonsordningen for oktober–desember er dessverre forsinket. Det skyldes en uklarhet i tolkningen av forskriften, som nå er ryddet opp i. Avklaringen vil føre til høyere kompensasjon for mange søkere. Det tror jeg er bra. For stimuleringsordningen 2020 fikk de fleste søkere svar i løpet av noen få dager, så det er ikke slik at saksbehandlingstiden har vært lang på alle områder. De første vedtakene i stimuleringsordningen for 2021 er allerede klare og offentliggjort, og flere vedtak vil komme etter neste søknadsfrist utover våren. Det er ikke noen tvil om at Kulturrådets kapasitet har blitt utfordret under denne krisen. Samtidig mener jeg at alle har gjort så godt de har kunnet for å saksbehandle de søknadene som er kommet, på grundigst og raskest mulig måte.