Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2009-03-23:
I dette representantforslaget vert Regjeringa beden om å fremja ei stortingsmelding om korleis næringslivet sine administrative kostnader kan reduserast – dette trass i at Regjeringa så seint som i fjor haust la fram ein handlingsplan for å redusera bedriftene sine administrative kostnader. «Tid til nyskaping og produksjon» er namnet på handlingsplanen som inneheldt over 120 forenklingstiltak. Utgangspunktet for handlingsplanen var ei kartlegging Regjeringa fekk gjort i 2007, som synte at dei offentlege pålegga kostar bedriftene rundt 57 milliardar kr i året, og 70 pst. er knytte til Finansdepartementet sitt regelverk. Næringsministeren sitt kontaktforum for forenkling for næringslivet kom òg med ei rekkje nyttige innspel til handlingsplanen som etter vårt syn er eit kraftfullt uttrykk for vilje til å betra rammevilkåra for bedriftene. Det største enkelttiltaket er vidareutviklinga av Altinn. For næringslivet er god tilgang til informasjon om offentlege ordningar, regelverk og informasjonskrav viktig for å sikra god og effektiv drift. Næringslivet skal på sikt kunna halda seg til berre éin nettportal for all innrapportering og kommunikasjon med forvaltninga. Det vil gjera rapporteringsarbeidet mindre arbeidskrevjande, noko som frigjer tid til produksjon og verdiskaping. Eg er òg glad for at det vert sett fokus på nye krav som næringslivet vert pålagt, og at det skal gjerast ei særskilt vurdering av nytte og kostnader ved utgreiing av nye reglar og informasjonskrav. Det er òg svært viktig at det vert vurdert i kvart tilfelle om det er naudsynt å stilla same krav til små og mellomstore bedrifter som til større selskap. Det arbeidet Regjeringa gjer med forenkling, betyr aller mest for små og mellomstore bedrifter som merkar slike administrative byrder meir enn store. Mykje innovasjon og nyskaping skjer nettopp i mindre bedrifter. Difor er Regjeringa sitt arbeid med å skapa gode rammevilkår for desse verksemdene så viktig for verdiskapinga. Det er mange regjeringar som har sett seg som mål å koma dette skjemaveldet til livs. Da Sponheim var næringsminister, gjekk han høgt på banen på dette området, men da han gjekk av som statsråd, hadde det kome fleire skjema enn da han tok til. Næringsministeren sitt brev til komiteen, som gjer opp status i det arbeidet som no går føre seg, viser at det no er eit omfattande arbeid på gang med å følgja opp denne handlingsplanen. Det lovar godt for alle bedriftene rundt om i landet. Eg ser det som positivt at fleire parti er opptekne av å redusera kostnadene for bedrifter. Forslagsstillarane ønskjer òg å avvikla den nye omstillingslova. Eg vil minna om at formålet med den lova er å redusera negative konsekvensar for lokalsamfunnet og for dei tilsette når det er snakk om å leggja ned ei bedrift samstundes som ein held ved like bedrifta si moglegheit til å omstilla seg. Med finanskrisa og den usikkerheita som mange føler no, trur eg det er veldig bra å ha eit lovverk rundt nedleggingar. Eg trur det vil gjera det tryggare og betre både for bedriftene og for dei tilsette. Me er på mange måtar einige i formålet, nemleg å sørgja for meir tid til nyskaping og produksjon. Det me er ueinige om, er at det skal lagast ei stortingsmelding om saka. Fleirtalet meiner at her er det praktisk arbeid og ei raud-grøn regjering som har vilje til å gjennomføra handlingsplanen, som skal til. Eg anbefaler tilrådinga frå komiteen om at forslaget ikkje vert vedteke.