Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 1998-12-10:
Budsjettet til kirke-, utdannings- og forskningskomiteen, sånn som det ligger i innstillingen, er dessverre nok et eksempel på at sentrumsregjeringa har lagt grunnlaget for en politikk som går til høyre. For i forliket mellom sentrum, Høyre og Fremskrittspartiet er det de private skolene som er prioritert, mens det offentlige tjenestetilbudet reduseres. Statsråd Lilletun sa i replikkvekslingen at både Høyre og sentrumspartiene i sine alternative opplegg hadde mer penger til utdanning enn det Arbeiderpartiet hadde. Men realiteten er jo at etter forhandlingene mellom sentrumspartiene, Høyre og Fremskrittspartiet måtte vi redusere vårt budsjett med 234 mill. kr for å holde rammen. Så selv om både Høyre og sentrumsregjeringen hadde mer penger enn oss, var det vel da Fremskrittspartiet som bestemte at rammen skulle reduseres så kraftig. Det er synd at denne regjeringen har valgt å gjøre en bakstreversk kontantstøttereform så viktig at det er Fremskrittspartiet som styrer. Likevel er det noen lysglimt, for det blir sagt en del her som ikke har direkte med pengefordelingen å gjøre, men som likevel er viktig. Jeg vil spesielt trekke fram det et bredt flertall sier om studentboliger, etter forslag fra Arbeiderpartiet, for her legges grunnlaget for flere regelendringer. Det viktigste er å fjerne dagens tak på tilskudd og la tilskuddet utgjøre 60 pst. av de forhåndsgodkjente byggekostnadene. Flertallet er innforstått med at det kan bety at det bygges færre boenheter, men det er likevel bedre at det blir bygd færre boliger enn at gode prosjekter som det er behov for, ikke kan realiseres. Tida tillater meg ikke å gå inn på de øvrige regelendringene vi går inn for, men det som må understrekes, er at det er et stort behov for studentboliger. Et bredt flertall er enig om at det er behov for en økt satsing. Vi har ikke fremmet forslag til å votere over i denne saken, men vi regner med at departementet følger opp innstillinga, og vi vil jo i tillegg få muligheten til å diskutere dette i Stortinget når Regjeringa legger fram den handlingsplanen som vi har bedt om. Flere her i salen har de siste dagene sikkert fått mange hundre mail om fastrente på studielån. I mitt svar til dem som har sendt mail til meg, viser jeg til det vedtaket som ble fremmet av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Høyre, og som også sentrumspartiene stemte for til slutt. Jeg har føyd til i mine svar at jeg regner med at det vil bli gitt tilbud om fastrente så snart som mulig. Men å si så snart som mulig til utålmodige studenter, er ikke veldig konkret. Så jeg vil be statsråden hjelpe meg så jeg kan bli mer konkret. En av grunnene til at jeg spør om det, er dessuten at statsråden har gitt litt uklare signaler i denne saken. I brev til Arbeiderpartiets gruppe datert 30. november sier statsråden at departementet i samarbeid med Lånekassen vil legge til rette for at arbeidet med et tilbud om fastrente «utredes og forberedes slik at det kan settes i drift i år 2000». Men lenger nede i det samme brevet heter det at departementet «vurderer ulike alternativ og prøver å finne fram til løsninger som kan iverksettes på et tidligere tidspunkt». Det blir ikke mer klart av at den samme statsråd Lilletun i et oppslag i Aftenposten 29. november, altså dagen før dette brevet er datert, sier at fastrenten kommer – forhåpentligvis i løpet av dette året. Det må jo være 1998 det da. Spørsmålet er om statsråden kan hjelpe meg til å bli mer konkret, og svare på når tilbakebetalerne får et tilbud om fastrente. Blir det i år, blir det før påske, eller har statsråden fremdeles tenkt å vente til år 2000? Vi har jo fått mange mail – og til en som jeg svarte, prøvde jeg meg på en liten morsomhet og spurte hvorfor de ikke kunne gå i tog, som da jeg var ung. Men faktisk har mange unge folk gått i tog i høst. Det har spesielt vært elever i den videregående skolen. Det er stor grunn til å være bekymret for arbeidsmiljøet til elevene i den videregående skolen, og vi er veldig spent på hva statsråden kommer med når den saken kommer til Stortinget til våren. En annen stor sak som elevene har vært opptatt av og demonstrert for, er gratis skolebøker. Her er det mange som har lovt mye i skoledebatter i valgkampen. Men det er faktisk bare Arbeiderpartiet som har fulgt opp løftet, og vi har i vårt alternative opplegg lagt inn 50 mill. kr til utlån av skolebøker. Selv da vi måtte kutte budsjettet med 234 mill. kr etter at flertallet hadde redusert rammen, satte vi av 50 mill. kr til skolebøker. Vi har dessverre ikke flertall i år, men det kommer nye budsjetter, og denne saken vil vi jobbe videre med.