Guro Fjellanger (Venstre), 1998-12-07:
Innenfor et ellers stramt budsjett fortsetter Regjeringen innsatsen for et bedre miljø. Dette krever at ambisjonene og virkemidlene i miljøvernpolitikken både blir vedlikeholdt og styrket. Miljøvernpolitikken må forankres bedre lokalt, og den må integreres bedre i det økonomiske systemet og i de ulike sektorene. Hovedsatsingsområdene i budsjettet er klimatiltak, vern av biologisk mangfold og tiltak mot helse- og miljøfarlige kjemikalier. Regjeringen har også fastsatt nye, ambisiøse nasjonale mål for luftkvalitet. Jeg er fornøyd med at vi har fått tilslutning til hovedlinjene i budsjettproposisjonen. Miljøvernpolitikken favner langt videre enn Miljøverndepartementets eget budsjett. I samband med statsbudsjettet er de to første sektorvise miljøhandlingsplanene lagt fram, av Samferdselsdepartementet og Forsvarsdepartementet. I 1999 vil det bli utarbeidet flere nye planer. Proposisjonen om grønne skatter var ett steg i en nødvendig omlegging av skatte- og avgiftssystemet og en oppfølging av prinsippet om at «forurenseren skal betale». Skatte- og avgiftsopplegget i budsjettet inneholder de endringene Stortinget vedtok i juni. Flere av forslagene er viktige elementer i Regjeringens klimapolitikk. Jeg kan nevne utvidelse av CO2-avgiften og sluttbehandlingsavgiften på avfall. Endringer i avgiftsopplegget vil også stimulere til utvikling av vindkraft og andre alternative energikilder, samtidig som bevilgningene til enøk på Olje- og energidepartementets budsjett øker. Regjeringen har nedsatt et offentlig utvalg som skal utrede et nasjonalt system med omsettelige kvoter for klimagasser. Utvalget skal avgi sin innstilling innen utgangen av 1999. Innsatsen mot lokal luftforurensning og støy er viktig for Regjeringen. Vi har lagt fram nye og strengere mål for lokal luftkvalitet. Ambisjonsnivået er høyt, og vi har satt i gang et arbeid med å gjennomgå det nasjonale og lokale virkemiddelapparatet. Regjeringen tar sikte på å legge fram nasjonale mål for støy i løpet av 1999. Kunnskapen om det biologiske mangfoldet og verdiene som er knyttet til det, må styrkes. Det er derfor satt i gang et arbeid med kartlegging, verdiklassifisering og overvåking av biologisk mangfold i kommunene. Regjeringen har startet arbeidet med rikspolitiske retningslinjer for å ivareta det biologiske mangfoldet. Regjeringen vil sikre en forsvarlig forvaltning av de store rovdyrene, samtidig som det opprettholdes et aktivt jordbruk med mulighet til å utnytte utmarksbeitene. Innsatsen for registrering av bestander er økt. Det er avsatt midler til omstilling for særlig utsatte bruk, og Regjeringen vil følge utviklingen nøye bl.a. med tanke på forebyggende tiltak og uttak av skadedyr. Utslippene av de helse- og miljøfarlige kjemikaliene skal reduseres vesentlig, og vil bli forsøkt stanset innen år 2000, 2005 og 2010. De farligste stoffene vil bli redusert først. Forbrukernes og næringsdrivendes rett til å vite og til å gjøre miljøvennlige valg skal styrkes. På dette feltet satser Regjeringen spesielt på tiltak som bedrer informasjonen om slike stoff i alle ledd i produksjonsstrømmen. Poenget med Lokal Agenda 21 er å få i stand samarbeid mellom kommunen, frivillige organisasjoner og lokalt næringsliv i en felles innsats for bærekraftig utvikling. Ordførere og rådmenn er derfor også nøkkelpersoner i Lokal Agenda 21-arbeidet. En forankring i kommunenes ordinære planprosesser er avgjørende. Jeg ser Lokal Agenda 21 som et viktig verktøy i fornyelsen av lokaldemokratiet. Ved å bygge på det apparatet Kommunenes Sentralforbund har regionalt, i tillegg til viktige kompetansemiljøer på sentralt nivå, kan en videre få til en god erfaringsutveksling og læring som vil styrke Lokal Agenda 21-arbeidet. Denne samarbeidsstrategien skal ikke gå på bekostning av frivillige organisasjoner – snarere tvert imot. Jeg vil i denne sammenhengen minne om at det ligger inne midler på flere poster i budsjettet som kan benyttes i Lokal Agenda 21-arbeid. Jeg har merket meg komiteens skepsis til regionale knutepunkt for samordning og utvikling av Lokal Agenda 21-arbeidet. Flertallet går imot en videre oppbygging av regionale knutepunkt finansiert med statlige midler. For å følge opp flertallet vil jeg beholde de knutepunktene der det foreligger avtale, men ikke bygge dette videre ut. Jeg gjør oppmerksom på at avtalene med knutepunktene er tidsbegrenset og selvsagt vil bli evaluert, og at Stortinget vil få kunnskap om denne evalueringen. Jeg vil også imøtekomme Sametingets ønske om å gå aktivt inn i Lokal Agenda 21-arbeidet. Komiteen viser til sitt tidligere ønske om at Regjeringen legger fram en ny stortingsmelding om avfallspolitikk, kildesortering og gjenvinning. Arbeidet med en slik stortingsmelding er startet opp. Jeg er enig i komiteens forslag om at det kan være ønskelig med en ny gjennomgang av friluftspolitikken. Jeg har allerede begynt drøftingene omkring hvilke tema som vil være sentrale i en slik gjennomgang. Viktige tema som peker seg ut, er utvikling av arealbruken, særlig i byer og tettsteder og langs kysten, og kommersialisering av naturbruk i forhold til allemannsretten. Jeg er fornøyd med komiteens merknader om Statens naturoppsyn og vektleggingen av den lokale tilknytningen og funksjonen som Naturoppsynet skal ha.