Lars Myraune (Høyre), 2013-06-18:
Nasjonal transportplan er et svært viktig dokument – ja, selvfølgelig er det det. God infrastruktur, rask og sikker framkommelighet for både personell og materiell er en av grunnpilarene for velferd og vekst for framtidige generasjoner. Det dreier seg simpelthen om hvordan vi skal bygge landet for de neste ti årene. Nå er Norge en kystnasjon, som fiskeriministeren sa, og det støtter jeg fullt ut – og vi skulle gjerne tatt kysten i bruk i langt større grad enn i dag. 5 minutter er ikke mye tid til å snakke fra denne talerstolen, derfor skal jeg konsentrere meg mye om sjøtransportsiden. Trafikkøkningen på både vei og bane har de senere årene økt langt utover det prognosen tilsa for noen år tilbake, og spesielt når det gjelder varetransporten, er det nesten skremmende. Vi vet at jernbanen er sprengt. Hva gjør vi så? Det passerer over en halv million vogntog over Svinesund hvert eneste år, og trafikken øker hver eneste dag. Det har blitt krevende å ta seg fram med personbil, spesielt vinterstid, med mange utenlandske sjåfører som kjører på dårlig materiell. Det er rett og slett et trafikksikkerhetsproblem – det truer vår trafikksikkerhet. Knapt noe tiltak vil være mer effektivt ut fra et trafikksikkerhetssynspunkt enn å redusere trailertrafikken. Så har vi altså en transportåre som nesten er ubrukt – riksvei nr. 1. Ingen land i Europa har sånne muligheter til å ta i bruk sjøveien som det Norge har. Vi har et langt land, og folk bor langs kysten. Et godsskip kan frakte den samme mengde gods som 200 langtransportbiler langs landeveien – og da snakker vi om et lite skip. Dersom man får en del av denne trafikken over på sjø, vil det frigi kapasitet på veiene, samtidig som miljøgevinsten vil bli betydelig. Det har lenge vært tverrpolitisk enighet om å få mer av godstrafikken over på sjøen. Dessverre har utviklingen gått i feil retning de senere årene, for sjøtransporten er i langt større grad mer brukerfinansiert enn det landtransporten er. Sjøtransporten har nærmere 30 ulike gebyrer og avgifter å forholde seg til. Nærskipsfartens konkurranse med landtransporten gjør at forskjellene i gebyr og avgiftsnivået mellom transportformene er avgjørende for konkurransekraften. Forskjellen mellom landtransport og sjøtransport har økt i favør av landtransporten. Et steg i riktig retning er at kystavgiften og årsavgiften for havnesikkerhet nå er avviklet, men det er langt fra nok. Høyre mener det trengs en helhetlig, målrettet og kraftig satsing. Derfor er det på tide at staten bidrar som en strategisk partner for å realisere de nasjonale målene om gods langs sjøen. Selv om regjeringen de siste årene har redusert noe på enkelte avgifter, har sjøtransporten fortsatt store utfordringer relatert til bl.a. havnekostnadene. Derfor trengs det et tydelig politisk grep. Høyre foreslår derfor i denne innstillingen, sammen med Kristelig Folkeparti, at det innføres en tilskuddsordning til havneformål, som skal forvaltes av Kystverket. Den største enkeltavgiften er losavgiften, som også ministeren var inne på. Den utgjorde 650 mill. kr i 2012 – og har bl.a. gjort at en del av cruisefartøyene ikke har kommet inn til havn i Norge. Losutvalget kom nettopp med sin utredning, og vi ser veldig fram til at det skal komme resultater ut av den. Men mye skal gjøres for å få fart på sjøtransporten. Derfor foreslår Høyre, sammen med Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, at det startes et offentlig–privat samarbeidsprogram mellom myndigheter og bransje for å styrke konkurransen til sjøtransporten, bl.a. gjennom å kartlegge varestrømmen – som nå delvis er på gang. Så litt om luftfart. Lufttransporten utgjør en viktig del av transportsystemet i Norge. Geografien og topografien gjør at luftfarten spiller en stadig større rolle i Norge – langt mer enn i mange andre europeiske land. Vi i Høyre er godt fornøyd med den måten Avinor håndterer dette på – i det alt vesentlige – men vi har vært bekymret for en del problemer underveis, som det har vært noen ganger. Vi er også svært opptatt av at de private flyhavnene, som Torp og Rygge, skal få samme konkurransevilkår som de offentlig eide. Jeg skulle ha sagt mye mer, men jeg vil spesielt komme tilbake til en del ting knyttet til Midt-Norge i et senere innlegg i denne debatten.