Helge Orten (Høyre), 2016-12-13:
Samferdsel er et av de viktigste satsingsområdene for denne regjeringa. I samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre har vi i fellesskap økt samferdselsbudsjettet med over 50 pst. siden regjeringsskiftet. Det gjør statsbudsjettet for 2017 til et historisk samferdselsbudsjett. Norge er et mangfoldig land og rikt på naturressurser. Det gir mange muligheter, men også mange utfordringer. I områder der du skulle tro at det ikke var mulig å drive næringsvirksomhet, finner vi store og små bedrifter der eksport og internasjonal handel er en del av hverdagen. Dette er et av særtrekkene ved landet vårt: Det blir skapt verdier i hele vårt langstrakte land. Derfor er samferdsel så viktig. Ikke fordi folk er så opptatt av å bygge vei, men fordi de ser hvor viktig god infrastruktur er for verdiskapingen, arbeidsplassene og livsgrunnlaget til folk. I alle budsjett fra 2014 og fram til i dag har regjeringa og samarbeidspartiene vist både vilje og evne til å prioritere. For det første har vi løftet satsingen på drift, vedlikehold og fornying til et helt nytt nivå. Etter åtte år med rød-grønt styre, der forfallet økte år for år, har vi snudd denne utviklingen. I 2015, 2016 og i budsjettet for 2017 blir vedlikeholdsetterslepet på vei og bane redusert med over 5 mrd. kr. Det gir økt framkommelighet og bedre trafikksikkerhet på veiene og økt forutsigbarhet og bedre regularitet for jernbanen. Ansvaret for det store vedlikeholdsetterslepet kan ikke tilskrives den rød-grønne regjeringa alene, men det må være lov å undres over hvorfor dette ikke ble prioritert, og at forfallet kunne øke i de åtte rød-grønne årene med rent flertall i Stortinget. Vi lovet å overoppfylle NTP. Det har vi gjort på både vei og jernbane. Samlet overoppfyller vi NTP med nærmere 10 mrd. kr og en oppfyllingsgrad på nesten 105 pst. Samtidig er det slik at det ikke er nok å fylle på med penger. Vi ser at enkelte prosjekter blir dyrere enn antatt, og en betydelig del av handlingsrommet har også gått til å redusere vedlikeholdsetterslepet og prioritere opp planlegging av store og viktige samferdselsprosjekter. Derfor er det viktig å tenke nytt, finne nye og bedre måter å jobbe på som gjør at hver enkelt krone blir brukt mer effektivt. De reformene som blir gjennomført i samferdselssektoren i denne regjeringsperioden, er helt nødvendige for at vi skal klare å møte de utfordringene som står foran oss. Etableringen av Nye Veier AS gir oss et nytt fagmiljø på veibygging i tillegg til Statens vegvesen. Disse fagmiljøene vil både utfordre og utfylle hverandre og stimulere til nytenkning og innovasjon. Allerede i første kontraktstildeling ser vi at anbudsprisene ligger lavere enn kostnadsestimatene. Det er et godt tegn og lover godt for fortsettelsen. Planleggingstida er altfor lang. Manglende forutsigbarhet og for lite helhetlig planlegging er noe av problemet. Det gjør vi noe med. Samtidig tar vi i bruk statlig plan der det er nødvendig for å unngå unødvendige heftelser og innsigelser. Kortere planleggingstid betyr reduserte kostnader. Alternative gjennomføringsstrategier som offentlig–privat samarbeid vil bli brukt i større grad der det er relevant. OPS og veiselskapet har noen av de samme fordelene: økt forutsigbarhet, helhetlig planlegging, raskere gjennomføring og verdien av å se investering og drift/vedlikehold i sammenheng. Bompenger er også en viktig del av finansieringsgrunnlaget for mange prosjekter. Da er det viktig at mest mulig av pengene går til bygging av vei og minst mulig til administrasjon og renter. Bompengereformen legger grunnlaget for færre bompengeselskaper og en mer effektiv bompengeinnkreving. I tillegg kunne jeg nevnt jernbanereformen og andre viktige grep vi gjør i transportsektoren. Hovedpoenget er at samferdselspolitikk ikke bare handler om penger, men om hvordan pengene blir brukt. Effektene av reformene ser vi allerede, og det blir ikke mindre viktig i årene som kommer. Vi står overfor et teknologiskifte i transportsektoren. Ny teknologi vil gi helt nye tjenester på mange områder, bidra til økt trafikksikkerhet og legge til rette for nye og mer miljøvennlige løsninger. Et eksempel på det ser vi nå i fergesektoren. Krav til lav- og nullutslippsløsninger gir mer miljøvennlige løsninger og nye oppdrag til norsk industri. Det er et eksempel på at strenge miljøkrav er et konkurransefortrinn for norske bedrifter. Regjeringa varsler i budsjettet at den vil legge til rette for et utviklingsprosjekt med hydrogenferge. Det er et spennende prosjekt, som igjen kan være med på å sette en ny industristandard. Morgendagens samferdselstilbud vil helt sikkert ikke være likt dagens. Ny teknologi vil gi oss nye muligheter, men vi vil fremdeles ha behov for veier som binder sammen bo- og arbeidsmarkedsregioner, en effektiv lufthavnstruktur, en jernbane som kan frakte gods og personer, og en sjøtransport som tar store deler av godsvolumet. Det er behov for en fortsatt sterk satsing på bygging av infrastruktur.