trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
For et par måneder siden fikk jeg en interessant opplevelse da jeg deltok på Kyst- og havnekonferansen i Honningsvåg. Det var veldig interessant å være der, et lite kystsamfunn som er helt avhengig av EØS-avtalen, ikke først og fremst på grunn av innholdet i selve avtalen, men nettopp på grunn av et viktig unntak, nemlig at forvaltning av våre fiskeressurser ikke ble en del av systemet i EU. Representanten Knag Fylkesnes er også blant dem som deler Kristelig Folkepartis oppfatning av at det fortsatt skal være et aktivt importvern for norsk landbruk – igjen et særdeles viktig unntak fra bestemmelsene om EUs indre marked. Så skal vi inn i en valgkamp i 2021. SV krever å få reforhandlet EØS-avtalen. Hva vil representanten Knag Fylkesnes si når han kommer til Honningsvåg, der SV gjorde et brakvalg, og han må forklare sine velgere der at den europapolitikken som SV står for, vil være et sleggeslag mot næringslivet i Nord-Norge?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
La meg først få si at jeg har stor respekt for representanten Sandtrøen og det engasjementet han viser for å øke beredskapen i norsk landbruk. Det er målsettinger som vi i Kristelig Folkeparti deler med Arbeiderpartiet. Det har vært slik i år at budsjettrammene har vært svært trange. Festen er over i norsk økonomi. Det viser igjen at budsjettet er et nullsumspill når det gjelder skattelettelser. Det ligger ingen netto skattelettelser i budsjettet. I denne situasjonen måtte det gjøres tøffe avveininger. Og når Kristelig Folkeparti i regjering fikk gjennomslag for, i en valgsituasjon, og fikk på plass en halv milliard kroner til å styrke matberedskapen i den tredje verden, ser vi det slik at hensikten er oppnådd: I en større global sammenheng vil matvaresikkerheten bli styrket.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Jeg vil ikke stå her å forskuttere noe av det som skal skje i forbindelse med 2021-budsjettet. Det jeg kan si, er at jeg ser at det er en viktig sak for Kristelig Folkeparti som vi ikke fikk gjennomslag for i 2020-budsjettet. Men jeg kan stå her og si ærlig og oppriktig at jeg har veldig lave skuldre når det gjelder det som ble lagt fram, når jeg vet at hundrevis av millioner kroner vil bli brukt til å styrke matvareberedskap og landbruk i de fattigste landene i verden.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Vi har faktisk programfestet i programmet også for inneværende stortingsperiode at vi ønsker å innføre beredskapslagring ikke bare for matkorn, men også for såkorn. Så er det slik at vi har gått inn i regjering. Vi er kommet i en situasjon der vi ikke lenger står ansvarlig for 3 mrd. kr–4 mrd. kr i et budsjettforlik, men vi må ta ansvaret for et samlet statsbudsjett. I en situasjon med svært trange rammer i budsjettet, fikk vi ikke gjennomslag ved årets budsjettbehandling. Men slik som dette er landet i år, har vi som sagt ro for at det er blitt som det er blitt. Så vil jeg, som sagt, ikke gi noen føringer for det som skal komme i senere års budsjetter. Jeg bare fastslår at det står i programmet vårt fortsatt.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Ja, selvsagt må en det. Det som utredningene departementet har fått gjennomført, også sier, er at et slikt fullstendig sammenbrudd i verdens handelsforbindelser er noe veldig dramatisk som først vil oppstå i forbindelse med kriser og krig, og at det da uansett vil være vanskelig å planlegge for en sånn situasjon når vi ikke er der. Da er det ikke bare i tilførselen på korn det vil svikte, da vil det globale handelssystemet rett og slett stanse opp. Da er vi over i problemstillinger og utfordringer som vi i dag uansett ikke kan ta full høyde for.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Representanten Cecilie Myrseth brukte innlegget sitt på fiskeripolitikk. La det være sagt med en gang: Arbeiderpartiet har opp gjennom årene hatt mange profilerte fiskeriministre. Det har vært ført mye god og ansvarlig fiskeripolitikk fra det partiet. Men når hun i dag står på talerstolen og framstiller det som om Arbeiderpartiet også i framtiden er en garantist for forutsigbarhet i fiskerinæringen, begynner det virkelig å skurre. Det er mye synsing i politikken. Det er ordkløveri og harde tak. Men noen harde fakta fins det også i vår disiplin. Et av de harde fakta er at norsk fiskeri og norsk sjømatnæring er helt avhengig av EØS-avtalen for å få avsetning for sine produkter og for å ha inntjening også i framtiden. Det er også slik at i EØS-avtalen fins det ingen reforhandlingsklausul. Enten har vi EØS-avtalen, eller så har vi ingenting. Kristelig Folkeparti har gjentatte ganger prøvd å utfordre både Arbeiderpartiet og de øvrige opposisjonspartiene på at vi går mot et valg i 2021 med en uavklart situasjon rundt EØS. Hvis representanten Myrseth ser i glasskula – hun trenger egentlig ikke å se så langt engang, hun kan se på de siste meningsmålingene – ser hun at før valgkampen starter i 2021, er Arbeiderpartiet i en situasjon med et dramatisk endret maktforhold i forhold til for åtte år siden. De partiene som ønsker en reforhandling av EØS-avtalen, er nå i flertall i forhold til Arbeiderpartiet ved slutten av 2019. Nå må Arbeiderpartiet gi næringslivet i Nord-Norge et svar. Vi var begge på Husøydagan på Senja tidligere i høst, på frokostmøtet arrangert av NHO, der representanter fra Brødrene Karlsen sa at det vil være en katastrofe for dem hvis EØS-avtalen ryker. Har Arbeiderpartiet tenkt å gå inn i forhandlinger med de partiene de ønsker å samarbeide med i en regjering, om at EØS-avtalen skal reforhandles? For næringslivet – ikke bare i Nord-Norge, men for alt eksportrettet næringsliv i Norge – er det litt av et signal å sende. Det betyr at selvråderetten over fiskeressursene våre blir satt i spill. Det betyr at importvernet for landbruket blir satt i spill. Det betyr at markedsadgangen for 70 pst. av norsk laks blir satt i spill. Nå må vi få et svar fra Arbeiderpartiet.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-12-09:
Det er riktig at det er kommet to forslag til hvordan inndratte midler skal brukes – til å finansiere føringstilskudd og til å finansiere styrket kontroll. Da må regjeringspartiene se på det i fellesskap, se hvorvidt de midlene strekker til, og eventuelt gjøre de prioriteringene som må til. For øvrig er det veldig kjekt å høre at Arbeiderpartiet er så tydelige i sin støtte til EØS-avtalen og gir garanti for at den skal videreføres. Men realitetene ligger fortsatt fast: Legger vi dagens meningsmåling til grunn for hva som kan bli valgresultatet i 2021, er det et overveldende flertall på den siden av streken der Arbeiderpartiet hører til, for i det minste å reforhandle EØS-avtalen og aller helst erstatte den med noe annet. Det er realiteter som Arbeiderpartiet må forholde seg til, og vi er alle veldig spent på hvordan valgkampen i 2021 blir på det punktet.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Når vi har den skatteordningen vi har i Norge, er den gjennomtenkt, og den er i utgangspunktet god. Den er sånn at den sørger for at de fleste er med og dekker velferden vår. Så er det enkelte utslag i formuesskatten som godt kan diskuteres, det har også Arbeiderpartiet sagt, men det er ikke sånn at vi ønsker å fjerne formuesskatten av den grunn. Når jeg hører en Høyre-representant snakke om formuesskatten som utgangspunkt for næringslivet, blir jeg litt forundret, for er det noen som virkelig har snakket mye om å fjerne formuesskatten, men som overhodet ikke har gjort det, er det nettopp Høyre i regjering.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Arbeiderpartiet er åpne om at vi ønsker formuesskatt og mener det er riktig å ha en formuesskatt, og så kan vi godt diskutere noen utslag av den. Men jeg skjønner altså ikke at Høyre klarer – høye og mørke – å gå på talerstolen i Stortinget og snakke om formuesskatten, når de sitter med makten og kunne fjernet den. Lundetangens største problem er at Høyre snakker om formuesskatten uten å gjøre noe med det. Jeg vil egentlig oppfordre representanten Løvaas til å gå hjem og gjøre jobben hjemme sammen med andre Høyre-representanter og fremme forslag som gjør at regjeringen eventuelt fjerner formuesskatten, som de er så dypt bekymret for er der. Men den formuesskatten som Lundetangen nå betaler, den betaler de altså ut fra en skattesats fastsatt av Høyre-regjeringa.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Jeg tror det er andre ting som i sterkere grad kunne avhjulpet verftsnæringen, ikke minst noe av det jeg var innom i mitt innlegg: å ha en ordentlig kondemneringsordning for gamle skip, å ha en toppfinansieringsordning gjennom GIEK og ikke minst bedre avskrivningsregler. Jeg tror at det i sum hadde skapt større aktivitet ved norske verft. Det andre jeg tror vi i større grad burde tenkt på, er om vi skal legge spesielle føringer inn mot de virkemidlene vi har, så de faktisk ender opp med aktivitet i norske verft. Enova er et godt eksempel på akkurat det. Til formuesskatten: Det er altså ikke Arbeiderpartiet som har sagt at vi ønsker å fjerne formuesskatten – det er jo de partiene Kristelig Folkeparti identifiserer seg mest med nå. Da mener jeg at det også må være Kristelig Folkepartis oppgave, internt i regjeringen, å argumentere for at man skal fjerne formuesskatten, hvis det er det som er det saliggjørende når det gjelder aktiviteten ved norske verft.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Nå kan jeg gjenta at det er ikke sånn at Arbeiderpartiet har som sitt høyeste ønske å fjerne formuesskatten. Det er det andre partier som har. Og formuesskatten rammer ikke bedriftene, den rammer eierne av bedriftene. Jeg tror at hvis en reiser rundt og snakker litt med næringslivet, er det tilgang på risikovillig kapital man i utgangspunktet etterspør. Det gjøres svært ofte, fra svært mange hold, og det er ingen tvil om at de innretningene og de virkemidlene vi har – som langt på vei fungerer – kunne vært både mer kraftfulle og sterkere nettopp for å underbygge de mange mulighetene vi har rundt omkring i norsk næringsliv. Det var noe av det jeg prøvde å få fram i mitt innlegg. Vi trenger nå – i en tid der Norge skal omstilles – flere muligheter og mer tilgang på kapital. Jeg tror noe av det vesentlige for å lykkes er at staten i mye større grad er en aktiv og god partner for de mange gode ideene som er ute i norsk næringsliv, sånn at vi kan utvikle norsk næringsliv videre – istedenfor å fokusere ensidig på formuesskatten.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Jeg kan understreke overfor representanten at når det gjelder norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel og i norske farvann, når det gjelder norske sjøfolk, er det mer enn intensjonen som er god, for her er også viljen til stede blant de tre partiene som har fremmet forslaget. Vi har til hensikt faktisk å gjennomføre det som to rapporter viser at det er fullt mulig å gjennomføre. Mitt spørsmål er egentlig veldig enkelt: Vil Fremskrittspartiet hjelpe, bistå eller være med på det forslaget som er fremmet, der en ber om et partssammensatt utvalg nettopp for å få fram vilkårene som må til for å få norske lønns- og arbeidsvilkår på norsk sokkel og i norske farvann, når regjeringen fremmer en stortingsmelding om det maritime?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Det blir jo interessant å se om Fremskrittspartiet er et prateparti, som bare prater og holder folk med gode ord, eller om de faktisk er et parti som vil gjøre noe for vanlige folk. Nå hørte vi om sjøfolkene. Et annet tema som har versert i høst, er pelsdyrbøndene. Vi har hørt Fremskrittspartiets landbrukspolitiske talsperson bruke ganske sterke ord om det som er lagt fram, at det er uverdig overfor pelsdyrbøndene osv. Han sa det også veldig tydelig i debatten som var i juni, at Fremskrittspartiet tapte når det gjaldt lovforbudet, der var det Venstre som vant, men han forsikret om at de skulle få til en ordning som var god. Han sa at de samtidig har vært klare på at de vil følge opp arbeidet med utarbeidelsen av forskriften, slik at den blir i tråd med intensjonene til regjeringspartiene. Da er mitt spørsmål: Er ordningen som nå omfatter kompensasjon til pelsdyrbøndene, i tråd med det som er Fremskrittspartiets syn?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Jeg har tenkt å stille noen spørsmål til næringsministeren som han ikke var innom i sitt innlegg. Han nevnte jo det han syntes var veldig bra i budsjettet, og det er forståelig, men det er også ting der som i hvert fall for norsk næringsliv oppfattes som veldig krevende og veldig lite bra. En av de tingene nevnte jeg i mitt hovedinnlegg, og det omhandler at regjeringen foreslår å avvikle unntaket for CO 2 -avgift for en rekke industribedrifter. De begrunner dette med EØS-avtalen, noe jeg har forstått det sås tvil om. Men jeg tok opp saken og nevnte Yaras ammoniakkproduksjon på Herøya, som kan komme til å betale så mye som 25 mill. kr mer i CO 2 -avgift. Næringsministeren ble utfordret på dette av Telemarksavisa, og han svarer: «Jeg er ikke bekymret for nedleggelser på grunn av akkurat denne endringen.» Ikke akkurat denne endringen? Er det andre endringer som er tenkt fra regjeringens hold, og som det er grunn til å være mer bekymret for?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Jeg kan avklare det med én gang. Hvis Yara hadde inngått en avtale, slik Arbeiderpartiet har foreslått, hadde det ikke medført at en skulle betale full avgift, men redusert avgift, slik som Yara skal betale, fordi de allerede ligger inne under kvotepliktig sektor, og det er helt unaturlig at de skal betale dobbelreguleringer, eller dobbel avgift, på dette. Det er forundringsverdig at en næringsminister fra Høyre faktisk på ingen måte ser noen grunn til bekymring så lenge det er dobbelt bokholderi og dobbelavgifter, eller dobbeltbetalinger, for dette som Yara er innom her. «Dette er håpløs klimapolitikk og elendig næringspolitikk,» som Stein Lier-Hansen sa, men det er ingen tvil om at kostnadene til gass øker så lenge en ukritisk legger på avgiftene. Og da er mitt spørsmål til næringsministeren veldig konkret: Mener næringsministeren at det ikke er noen grunn til bekymring når en øker kostnaden over natten med 25 mill. kr?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Nå følte jeg at det var jeg som ble stilt spørsmål til her. Det er ingen tvil om at slik som Arbeiderpartiet har foreslått det, er det avtaler vi ønsker å inngå, altså egentlig at de ikke skal fjerne unntaket, for unntaket kan stå, viser det med all tydelighet. Men dette er et klassisk eksempel på at det er dårlig industri- og næringspolitikk som blir ført, og det rammer også mange av de andre bedriftene som ikke er i en kvotepliktig sektor, men som er inne i en situasjon hvor det f.eks. er privat eierskap som skal ivaretas, og hvor kanskje CO 2 -avgiften øker langt mer enn det denne regjeringen har klart å redusere f.eks. formuesskatten. Men jeg konstaterer at næringsministeren synes kanskje det er en god ordning, det regjeringen har foreslått. For å få et tydelig svar: Mener næringsministeren at det er riktig å påføre disse bedriftene denne CO 2 -avgiften og fjerne unntaket for dem som er i denne porteføljen, og som sånn sett har fått dette innkrevd over natten, de vil alle sammen betale det fra 1. januar 2020?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Det nærmer seg forhåpentligvis slutten på denne debatten, som har vært litt merkelig. Jeg skal starte med noe jeg i utgangspunktet synes er positivt, og det var Fremskrittspartiets Strifeldt, som i replikkvekslingen sa at siste ord i pelsdyrdebatten nok ikke var sagt. Jeg håper virkelig at Fremskrittspartiet for en gangs skyld kan ha makt og gjennomslagskraft i regjeringen til faktisk å påvirke den forskriften som nå er iverksatt, for det vil være uendelig plagsomt og ille for de menneskene som er berørt av ordningen som ligger i den forskriften. Det andre er at en også var åpen for gjerne å ville sikre norske lønns- og arbeidsvilkår for norske sjøfolk på norsk sokkel og i norske farvann. Hvis de får gjennomslag for det, er det bra. Det som derimot forundret meg i debatten, var Høyre, som prøver å lage dette til en debatt om formuesskatten. Det finnes ikke et parti som prater mer om formuesskatten og har gjort mindre for faktisk å fjerne den, enn Høyre. Det må bli slutt på å holde på med den billige retorikken samtidig som de lukker øynene og applauderer for CO 2 -avgift og fjerning av unntak for en rekke industribedrifter. Næringsministeren lener seg på en merknad fra finansinnstillingen, som sier: «Flertallet ber regjeringen vurdere hvorvidt det finnes muligheter innenfor regelverket til å frita kvotepliktige virksomheter for CO 2 -avgift på naturgass mv.» Det burde vært undersøkt lenge før regjeringen iverksatte det, så lenge det står så tydelig i klimaforliket at dobbeltvirkemidler ikke skal iverksettes, eller i hvert fall bør unngås. Det er en merkelig inngang fra Høyre i denne debatten. Til Venstre – som prøver å framstå som et grønt parti i en mørkeblå regjering – vil jeg si at det er noe svakt argumentert for at dette betyr veldig store endringer i klimautfordringene eller i klimagassutslippsreduksjonene, og det burde vært lagt langt sterkere virkemidler inn enn det. Kaka tar kanskje allikevel diskusjonen om føringstilskudd eller ikke føringstilskudd. Det var i hvert fall godt å høre at representanten Reiten konkluderer med at pengene ikke kan brukes to ganger. Det er bra. Men når han gjentatte ganger tar opp Arbeiderpartiet og forholdet til EØS-avtalen, kan jeg forsikre om at Arbeiderpartiet står støtt på EØS-avtalen. Vi har sagt at vi ønsker å utrede handlingsrommet, ikke minst overfor norske arbeidstakere, i tilknytning til EØS-avtalen. Det synes jeg er en særdeles klok tilnærming til en viktig avtale for Norge. Til representanten Nævra: Arbeiderpartiet har ikke behandlet søknader fra enkeltorganisasjoner i tilknytning til innstillingen. Jeg mener vi har en bred og fin inngang til støtten for organisasjoner under Landbruksdepartementet sånn som det ligger.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2019-12-09:
Jeg har lyst til å høre representant Aaslands svar på følgende spørsmål: Hvorfor er det riktig at Jernia skal betale formuesskatt, mens Biltema skal slippe?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2019-12-09:
Ja, det stemmer at vi har senket formuesskatten, slik at det er klart for alle. Arbeiderpartiet vil i sitt alternative budsjett øke den med 5,3 mrd. kr. Det vil si at Jernia skal betale enda mer, og Biltema får en enda bedre konkurransefordel. Men jeg kan bruke et annet eksempel for å ta det enda litt nærmere representantens hjemsted. Ølet Lundetangen, som jeg antar representanten kan nyte i Skien, er belagt med formuesskatt, mens Ringnes, som står ved siden av, og ifølge meg smaker helt likt, er ikke belagt med formuesskatt. Hvorfor skal det være sånn?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2019-12-09:
Reiselivet er ikke bare en fremtidsnæring, den er i aller høyeste grad en eksisterende næring som går utrolig godt. Derfor er det også fortsatt betydelige midler som er avsatt i årets statsbudsjett for en videre satsing på reiseliv. Men det er også sånn at når vi i regjeringspartiene ser på bruken av virkemidlene, dine og mine penger som vi skal fordele til andre, skal vi bruke dem på steder hvor det er mest treffsikkert, og hvor det gir mest effekt og flest kroner tilbake. Når en næring stadig går bedre, kan det hende at man skal skru noe ned på den bryteren og heller skru litt opp på andre. Det er ikke sånn at man bare fortsetter å kaste penger etter en næring som går godt. Så lurer jeg litt, for representanten representerer den rød-grønne siden som på flere områder forsøker å begrenser turismen til Norge – de vil ha skatt på turisme, og de ønsker å begrense cruiseanløp: Hvorfor skal man da markedsføre mer for å bringe folk til et land når man åpenbart har lyst til å forsøke å holde dem unna?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2019-12-09:
Jeg tror vi kan slå fast at politikken som føres i dag, ligger fast gjennom hele denne stortingsperioden. Da er det ikke aktuell politikk. Hva som skjer i de ulike partienes programprosesser, er vi bare helt ved starten av, og der kan det bli interessante diskusjoner – også i eget parti. Men det snakkes om at dette kuttet handler om å skru igjen kranen og slutte med å markedsføre. Det er jo ikke riktig i det hele tatt. For det første er det fortsatt betydelige midler igjen, og for det andre foregår markedsføringen, og ikke minst hvordan kundene orienterer seg, på en helt annen måte. Og det er dette som forbauser meg, for det virker som om man skal velge en statisk tilnærming, i stedet for å si at det faktisk er sånn at kundene bruker internett og digitale løsninger, og de orienterer seg kanskje ikke like mye gjennom reisebyråer og de gammeldagse kanalene. Det å da tviholde på det som virket i går, i forgårs og for ti år siden, og si at det er medisinen for fremtiden – vel, sånn tror ikke vi i Høyre at det er.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2019-12-09:
Jeg tror det er viktig at vi ser på helheten. Jeg legger merke til at Senterpartiet i all sin kommunikasjon rundt budsjettet peker på at de senker en god del avgifter. Det er isolert sett helt riktig, men de øker en god del skatter, og summen for næringslivet, enten det er et lite hotell, en stor bedrift eller et enkeltmannsforetak, er at skattebyrden med Senterpartiets alternative opplegg faktisk ville øke. Så kan man godt slå hverandre i hodet med den ene avgiften her eller den andre skatten der, men jeg tror nok at de som har skoene på, og som står opp hver dag og går ut for å skape verdier, er mest opptatt av hva som er igjen nederst i høyre kolonne når året er omme. Og der er man med Senterpartiets opplegg faktisk i den situasjonen at man får en mer utfordrende hverdag, en vanskeligere konkurransesituasjon og trolig en dårligere bunnlinje.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2019-12-09:
Jeg tror det også er viktig å minne representanten Pollestad om at dette er en replikkveksling og ikke en spørretime. Men uavhengig av det, har jeg lyst til å gjenta det jeg sa i sted: Jeg tror rett og slett den totale byrden er det som er viktig, enten man driver et stort eller lite foretak. Når det gjelder formuesskatten som sådan, har denne regjeringen senket satsen. Hvis jeg husker riktig, er den senket til 0,85 pst. Jeg personlig og Høyre er ikke fornøyd med det, og mener den skal videre ned. Bunnfradraget er også økt. Men for det enkelte hotell har jeg ikke i dag detaljene så jeg kan svare på det konkrete spørsmålet, men jeg skal være veldig glad for å kunne svare representanten ved neste korsvei, når jeg har de detaljene.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
En av de næringene som jeg tror vi skal satse på i Norge i framtiden, er reiselivsnæringen. I det budsjettet som regjeringen har lagt fram for 2020, er det kuttet i en av de viktigste musklene reiselivet har felles, nemlig markedsføringen av Norge, med over 50 mill. kr. Det er også kuttet i kulturnæringssatsing på Nasjonale turistveger og i de regionale utviklingsmidlene som fylkene i stor grad har brukt til reiselivssatsing, bl.a. ble Arctic Race of Norway godt støttet av de tre nordnorske fylkene. Jeg lurer på hva ved regjeringens budsjett for 2020 skal legge til rette for at vi får en satsing på reiseliv som en framtidsnæring i Norge?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Svaret på hvorfor vi skal markedsføre mer er at vi bare har 50 pst. dekning på overnattingsstedene våre, så det er klart at vi må ha flere til å besøke det vakre landet vårt. Arbeiderpartiet vedtok på landsmøtet i april å åpne for at kommunene lokalt kan ta inn et reiselivsbidrag fra turister for å finansiere lokale fellesgoder. Det ble tatt veldig negativt imot i april i år da vi vedtok det, men i en debatt i forrige uke om dette temaet, kom det litt nye signaler fra en kollega i næringskomiteen, Hofstad Helleland, når det gjaldt muligheten for en lokal innkreving av bidrag til lokale tiltak. Vil Høyre bidra til at regjeringen utreder hvordan det eventuelt kan gjennomføres, så vi kan få en tilrettelegging for vekst i reiselivet også lokalt?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Det er flere av satsingene til Arbeiderpartiet i dette næringsbudsjettet som fortjener omtale. Andøya er et samfunn som storsamfunnet har en særlig plikt til å stille opp for, og det er jo enkelt når det også er et samfunn som har fantastiske muligheter. Gjennom Andøya Spaceport kan vi ha mulighet til å bidra til småsatellittoppskytning, og staten må, som største eier, gå inn med egenkapital i det prosjektet de har der. Arbeiderpartiet har satt av 60 mill. kr i egenkapital til Andøya Space Center for å bygge opp under denne satsingen. Vi bevilger også penger til fiskerihavna på Andenes, der mange næringsdrivende har lyst til å etablere seg, på det arealet som blir en konsekvens av denne fiskerihavnutbyggingen. Dessverre har regjeringen stanset all satsing på fiskerihavn fra den dagen de bestemte seg for å overføre det til regionene. Og fra Møre til Finnmarkskysten har man nå sagt at man ikke ønsker å overta dette ansvaret så lenge det ikke følger finansiering med. I tillegg har vi bevilget midler til en satsing på helsenæring, for det er et faktum at Norge bruker det meste av våre forskningsmidler på å forske på helse, men vi klarer i veldig liten grad å omgjøre det til bedrifter på samme måte som en del land rundt oss klarer det. Vi har ønsket å satse på katapultordningen, så vi kan bidra til å kommersialisere forskningsresultater. Det mener vi kan skape muligheter framover. Det er interessant å høre høyrepartienes store tro på formuesskatt. For det er jo et spørsmål om tro og mindre om fakta når man sier at kutt i formuesskatten skaper arbeidsplasser. Finansdepartementet har blitt spurt om det flere ganger: Kan det dokumenteres dynamiske effekter av at man driver med formuesskattekutt? Nei, det kan ikke det. Men man vet at de som har penger – de som har de store formuene – blir rikere. Det er heller ikke sånn at alle som har formue og betaler formuesskatt, driver en egen bedrift. Det kan ikke være sånn at det eneste vi skal beskatte i dette samfunnet, er arbeid. Da vil det bli vanskelig å få finansiert vår felles velferd framover. Jeg har også lyst til å nevne at for Arbeiderpartiet er det særs viktig at Brønnøysundregistrene har tilstrekkelige bevilgninger, så de kan ha en effektiv saksbehandling, for det sparer næringslivet for utgifter. Derfor har vi økt bevilgningene til Brønnøysundregistrene for neste år, for de driver med å utvikle et nytt saksbehandlingssystem og må drifte to parallelt i en del år framover. I tillegg er det ganske store økte utgifter til informasjonssikkerhet for Brønnøysundregistrene.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Fremskrittspartiet er og har alltid vært sjøfolkenes parti. Vi jobber for sjøfolkenes ve og vel. Fremskrittspartiet har også jobbet og fått gjennomslag for en utredning av konsekvensene av å stille krav om norske lønns- og arbeidsvilkår. Vi har ikke konkludert ennå, på samme måte som Arbeiderpartiet virker å ha gjort i denne saken, men vi skal sørge for at vi fortsatt er på sjøfolkenes side når vi konkluderer i stortingsmeldingen.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Mitt hovedfelt er fiskeri, så jeg er på litt dypt vann når vi snakker om pels, men jeg skal svare på vegne av Fremskrittspartiet. Vi har kjempet for pelsdyrene. Vi har ønsket å ha videre drift for pelsdyrbøndene, men vi tapte den saken i regjering. Det er en sak som vi måtte forhandle bort. Vi har også fulgt denne kompensasjonsordningen, og vi har vært veldig, veldig misfornøyd. Vi er ikke helt i mål ennå, vi er ikke helt fornøyd ennå, men vi har i hvert fall kjempet til det beste for pelsdyrbøndene.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Nå kjenner jeg ikke til hva slags kriger som pågår internt i regjeringsforhandlingene, og hva slags kriger landbruksministeren har med tanke på kompensasjonsordningen. Det som har vært vårt ståsted i denne saken, er å kjempe fra Stortinget opp imot regjeringen for å få en best mulig kompensasjonsordning for pelsdyrbøndene. Vi har forbedret den betydelig i prosessen, og vi jobber fortsatt for at pelsdyrbøndene skal bli minst mulig skadelidende.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
SV øker i sitt budsjett skatter og avgifter hvert år med 22,8 mrd. kr. Det betyr i praksis at partiet ønsker å reversere skattekuttene finansministeren og statsministeren har gjennomført siden 2013. SV vil gjøre det dyrere å fly, SV vil gjøre det dyrere å kjøre fossilbil – SV vil i det hele tatt for det meste gjøre det dyrere å bo og leve i landet. Ønsker SV å avfolke distriktene i landet, og da kanskje spesielt Troms og Finnmark, de fylkene som vi kommer fra, representanten Fylkesnes og jeg? Og er dette et signal om rød-grønn samling, som SV har vært ute med, at dette er politikken som vil føres dersom det blir et regjeringsskifte ved neste korsvei?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Forrige uke var en viktig milepæl for Norge. For første gang eksporterer vi sjømat for over 100 mrd. kr. Næringen har vært i kraftig vekst de siste årene, og eksporten er nesten doblet siden 2012 med Fremskrittspartiet i regjering. Sjømat utgjør nærmere 10 pst. av all norsk vareeksport, inkludert olje og gass. Det er bra for Distrikts-Norge, for denne næringen skaper arbeidsplasser i hele landet. Det norske sjømateventyret er et resultat av bl.a. god forvaltning av ressursene i våre havområder. Et godt kunnskapsgrunnlag er en forutsetning for en god ressursforvaltning. En annen næring som er viktig, som utgjør 6 pst. av eksporten fra Norge, er gruver og mineraler. Gruvedrift har potensial til å bli en betydelig næring i Nord-Norge. Det ligger store mineralressurser under bakken som kan bli omskapt til arbeidsplasser og inntekter for områder som sårt trenger det. Å satse på mineralnæringen er god distriktspolitikk. Det er også en viktig del av det grønne skiftet som vi trenger i norsk økonomi for å gå i en mer miljøvennlig retning. Nussir-gruven i Kvalsund, som utvinner kobber, har potensial til å bli en viktig arbeidsgiver i Finnmark. Tidligere i år ga regjeringen Nussir driftskonsesjon. Mange har forsøkt å stanse dette prosjektet, men regjeringen har nå behandlet klagene som har kommet inn, og ikke funnet grunnlag for å endre vedtaket. Fornuften har endelig seiret. Nussir vil skape mange viktige arbeidsplasser og kommer til å gi positive ringvirkninger både for lokalsamfunnet og for hele regionen i Vest-Finnmark. Dette er den største driftstillatelsen som er gitt i Norge på minst et par tiår, og noe Fremskrittspartiet har kjempet for i årevis. Verden kommer til å trenge mer og mer kobber i framtiden. Da er det gledelig at vi har en næringsvennlig regjering, slik at kobberet kan utvinnes i Norge med forsvarlige miljøkrav og sikker drift. Mineralutvinningen i Kvalsund vil skje på en miljømessig gunstig måte. Regjeringen har fulgt opp løftet om å styrke mineralnæringen ved å øke støtten til både Direktoratet for mineralforvaltning og NGU de siste årene. I 2020 skal Direktoratet for mineralforvaltning få ytterligere 3,5 mill. kr, som bl.a. skal gå til å redusere saksbehandlingstiden for mineralnæringen. Det har vært et stort problem at det har gått årevis fra søknaden om konsesjon har blitt levert, til tillatelse har blitt gitt. Dette har blitt bedre. Saksbehandlingstiden har blitt betydelig redusert fra 2016 til 2018, og konsesjonskøen er redusert til to–tre år i 2018. Regjeringen skal prioritere å redusere saksbehandlingstiden enda mer, og det er bra. Avslutningsvis: Et annet problem med søknadsprosessen er at den kan være svært omfattende for søkeren. Det er mange departementer og instanser som er involvert, og som trenger å gi tillatelse. Derfor mener jeg det er på høy tid å strømlinjeforme søknadsprosessen, slik at det blir enklere for dem som ønsker å drive gruvevirksomhet, å komme i gang.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2019-12-09:
Det har vært flere positive momenter i dagens debatt. Et av dem som jeg vil trekke fram, er at det er veldig bra at representanten Myrseth fra Arbeiderpartiet i sitt innlegg har oppdaget og ga uttrykk for at det er stor aktivitet og går godt på kysten. Det er faktisk nye toner fra Arbeiderpartiet. Det har vært en helt annen tone når en har reist rundt i Troms og Finnmark. Så må jeg kommentere et par punkt som fiskeriministeren også har prøvd å redegjøre godt for. Det er helt feil at regjeringen har foreslått å fjerne føringstilskuddet. Føringstilskuddet skal ikke fjernes, men finansieres på en annen måte. Til representanten Åsunn Lyngedal, som hevder at regjeringen har stanset all satsing på fiskerihavner: Reis til Gamvik, reis til Kamøyvær, reis til Finnmark fylkeskommune og spør hvor mye prosjekteringsmidler de har til fiskerihavner. De har aldri opplevd maken. Til representanten Adelsten Iversen: Det var ikke store utfordringer med Mehamn før moloen ble bygd i 2018. Da dukket det opp, og da ble det et farledsprosjekt fordi det ble utfordringer for Hurtigruten.
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2019-12-09:
Et kort spørsmål til SV, etter opplistingen av alle de positive tiltakene: Hvorfor vil SV gjøre det mindre lønnsomt å satse på utbygging av fornybar energi i Norge?
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2019-12-09:
SV øker selskapsskatten. Det rammer alle kraftverk, små som store, vind som vann. Samtidig har det vært vanlig å justere grunnrenteskatten for store kraftverk, slik at den totale skattesatsen ikke økes. I dokumentet til SV presiserer de at grunnrenteskatten ikke skal endres, altså at den totale skattesatsen skal økes for samtlige kraftproduserende enheter. Det vil sannsynligvis bety noen hundre millioner mindre til eierkommunene og noen hundre millioner kroner mindre til satsing på fornybar kraft, etter å ha sjekket noen typiske eksempler. Da kan det være greit å spørre, fordi det er litt uklarhet i dette: Hva blir samlet skattesats for store kraftverk med SVs alternative budsjett, inkludert både økningen i ordinær selskapsskatt og grunnrenteskatten?
Tom-Christer Nilsen (Høyre), 2019-12-09:
Inndelingen i komiteene og Stortingets arbeidsdeling er ofte treffende, men av og til ikke spesielt treffende, og for oss som bor på Vestlandet, er det vanskelig å tenke næring uten å tenke på petroleumssektoren og kraftbransjen. For dette huset kan det av og til virke som om petroleumspolitikk bare er handlefrihet og klima, og kraftpolitikk bare er energipolitikk og klimapolitikk. Der jeg kommer fra, er dette selve levebrødet og navene i et stort økosystem av entreprenører, verft, engineering, industri, raffineri – jeg kan fortsette i det uendelige, helt ned til det minste verftet og den minste mekaniske bedriften rundt omkring på Vestlandet. Som sagt: Det er arbeidsplasser, det er det vi lever av. Derfor vil jeg benytte denne anledningen til å peke litt på de næringene også, og hvor viktige de er som nav i, som sagt, et økosystem av industri. Både kraftkrevende industri og annen industri bygger på etterspørselen og ressursene som disse skaffer til veie. Derfor er det litt foruroligende i dette budsjettet at der man før har hatt en enighet, i hvert fall tilsynelatende, om at når skattene er blitt satt ned for vanlig selskapsskatt, har man justert kun renteskattesatsene tilsvarende, slik at disse næringene ikke har fått nyte godt av den nedsatte skattesatsen. Det er for så vidt helt greit med hensyn til en grunnrentevurdering, men samtidig ser vi i de budsjettforslagene som nå er lagt fram, der en øker skatten på alminnelig inntekt, at en ikke har tatt hensyn til at man skal håndtere det på samme måte, med forslag om skatteøkning. Det betyr at det kan se ut som om flere av opposisjonspartiene har levert forslag der man skal legge på en toppskatt i tillegg til særskatten. SV sier det for så vidt rett ut. Det gir for min del av landet en liten utfordring. Det betyr at de investeringene og den etterspørselen som kommer fra denne bransjen, disse to store bransjene i min region, vil bli mindre, og det vil ramme min del, vår del, av landet sterkere enn andre. Det betyr mindre etterspørsel og mindre utbygging av fornybar kraft, og det betyr mindre etterspørselsvirkning fra oljeindustrien. Når en her sier at vi er blitt mer avhengig av oljen, ser det litt annerledes ut for min del av landet, der vi vet at antall sysselsatte har gått ned, der inntekten som del av BNP har gått ned, der inntekten som andel av statsbudsjettet har gått ned, og der vi har mistet en god del jobber i den prosessen. Før snakket vi om 300 000 jobber, nå snakker vi om 220 000 jobber. Det skjer ting her, og det er ikke riktig at vi har blitt mer avhengig av oljen, tvert imot: Vi har blitt mindre avhengig av olje- og gassindustrien i løpet av de siste årene.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
En av de store seirene til Venstre i regjeringsforhandlingene handlet om pelsdyr. Arbeiderpartiet har vært enig i nedleggelsen av næringen, men når det gjelder håndteringen etterpå, har vi vært dypt uenig. Dette har skapt et stort engasjement, med god grunn, ikke minst i representantens hjemregion, Trøndelag. Den 24. oktober kunne vi lese at representanten hadde vært på besøk på en pelsdyrfarm. Der kunne man også lese at representanten sier at de som driver med pelsdyr, skal være skadesløse når de avslutter næringen. Representanten snakket nå om hvordan han lot seg inspirere når han reiste rundt. Jeg skulle ønske han også lot seg inspirere av folk som nå har det svært vanskelig. Spørsmålet er: Hva betyr det representanten sa, og kan han garantere at alle som driver med pelsdyr, vil bli skadesløse?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Som jeg også sa i mitt innlegg, har det vært mye diskusjon om føringstilskuddet denne høsten. Det er jo noe fiskeriministeren har ivret veldig for å kvitte seg med – i hvert fall vil han ikke betale for det tilskuddet, som er så viktig for de mange mottakene vi har langs kysten vår. Regjeringspartiene på Stortinget har innkassert en seier, som jeg kanskje tenker det var litt tidlig å innkassere, men man mener at man har berget det. I merknaden fra flertallet står det at en ny ordning bør innføres, men at det bør skje over tid. Mitt spørsmål til fiskeriministeren er: Hvordan tolker fiskeriministeren dette? Er det sånn at dette er noe som – uansett ordningen som fiskeriministeren har lagt fram – skal innføres, bare over litt lengre tid, eller er nå føringstilskuddet berget?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Utfordringen er at ting går ikke opp om det ikke skal gå ut over noe annet. Det har fiskeriministeren gang på gang prøvd å avvise, men både næringen og andre er enig i det jeg også har sagt flere ganger. Blant annet har en partikollega av fiskeriministeren, Dagfinn Olsen fra Nordland, som kanskje er et ikke ukjent navn for ministeren, sagt: «Fiskeriministeren foreslår ei ordning som avhenger av at folk i fiskerinæringa begår lovbrudd.» Hva er det representanten Olsen fra Nordland ikke har forstått?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Jeg har ingen tanke om at fiskeriministeren skal gå inn i hodet på folk. Selv om jeg er psykologutdannet, kan heller ikke jeg se direkte inn i hodet på folk. I de tilbakemeldingene som har kommet, ikke minst fra salgslagene selv, sier man at man står overfor et valg ved bruk av midler om man ikke får tilstrekkelig med midler til føringstilskuddet. Arbeiderpartiet har bevilget de pengene som trengs, det har ikke fiskeriministeren ønsket. Regjeringspartiene har lagt opp til noen. Men dersom det er som næringen sier, hva skal de da velge? Skal de velge mindre kontroll, eller skal de velge å legge ned mottak? – Det kan man jo spørre fiskeriministeren om.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-12-09:
Jeg fikk en del kommentarer, og de må selvfølgelig svares på. Først til fiskeriministeren, som er veldig fornøyd med sitt eget arbeid når det gjelder kontroll og at man tar det som skjer, på alvor. Jeg ville vært forsiktig med hele tiden å være så fornøyd med alt man gjør, og å la det være det første svaret når man får kritikk. For veldig kort tid siden fikk vi lagt fram en NOU om fiskerikontroll. Det konkluderes med at kontroll med ulovlig fiske feiler i alle ledd. Det er lite og dårlig kontroll, og det fører med stor sannsynlighet til at aktører som driver med ulovlig omsetning av fisk, kan utkonkurrere lovlige fiskere og selskaper. Jeg ville ha brukt litt mer tid på å ta inn over meg de utfordringene som næringen står framfor, og som vi alle står framfor. Dersom man ikke klarer å ta på alvor bekymringene som kommer, er jeg usikker på om man klarer å gjøre noe med problemene. Jeg tenker at det trengs mer enn kaffe på fiskeriministerens kontor for å løse disse utfordringene. Representanten Ebbesen var opptatt av at vi ikke må snakke ned næringen og utviklingen i landsdelen som vi har til felles, Nord-Norge. Jeg vil minne representanten om at det ikke akkurat er hurrastemning i Nord-Norge for regjeringen – og heller ikke for partiet som representanten representerer – og det med god grunn. For eksempel de regionale utviklingsmidlene, som er kjempeviktige verktøy, er nesten ikke til stede lenger. Det er i stor grad de midlene som sørget for at kommunene hadde kommunale næringsfond. Jeg vil si at det kanskje kun er i denne salen at en representant fra Høyre kan klappe seg på brystet og være fornøyd med Nord-Norge-satsingen, for i Nord-Norge klappes det virkelig ikke. Til representanten Reiten: Jeg er stolt over den historien Arbeiderpartiet har vært med på å føre, også når det gjelder fiskeripolitikken. Når det gjelder EØS-avtalen, kan man gjerne lage mange stråmenn rundt Arbeiderpartiets politikk, men det blir ikke mer sant av det. Vi står fast på EØS-avtalen. Dette er også interessant at representanten Reiten i går uttalte seg om føringstilskuddet. Det som står i Fiskeribladet, er: «Det er neppe nok penger i fiskesalgslagenes «inndratte midler fra ulovlig fangst» til både å finansiere en framtidig fiskerikontroll og føringstilskudd.(…) Det går ikke an å bruke de samme pengene to ganger.» (…) Fiskeriminister Nesvik sier at vi skal ha føringstilskudd, men fakta er: Stol på Steinar Reiten. Man kan ikke bruke penger to ganger.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2019-12-09:
Representanten Aasland og jeg kommer begge to fra Grenland og kjenner Yara og arbeidet deres ganske godt, og det er ikke noen hemmelighet at de f.eks. over lengre tid har hatt store kostnader knyttet til gass. Det husker vi begge to fra diskusjonen om bl.a. gass til Grenland. Så det er en del ting som på den måten gjør at Yara får høyere kostnader. Så til den konkrete avgiften: At CO 2 -avgiften øker, er ingen nyhet, det er det enighet om på Stortinget. Likevel er det slik at dette gir et uheldig utslag, fordi man får såkalt dobbeltregulering. I hvert fall er det en del kvotepliktige bedrifter som også rammes av dette. Derfor registrerte jeg med – jeg kan vel si – en viss glede at finanskomiteens medlemmer fra regjeringspartiene også har sagt at dette burde Finansdepartementet se litt nærmere på, og også hvordan dette harmonerer med EØS-regelverket. Så til slutt: Arbeiderpartiet sier aldri noe om hva som er deres alternativ. Så vidt jeg kan lese, er Arbeiderpartiets alternativ at de skal – gjennom en såkalt avtale – betale full CO 2 -avgift, også for Yara.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2019-12-09:
Dette blir jo bare en gjentakelse av mitt forrige svar, for det var omtrent samme spørsmål, eller replikk. Jeg tar på høyeste alvor alt som privat norsk næringsliv kommer og forteller oss. Derfor synes jeg også det var klokt av nettopp regjeringspartiene å ha en flertallsmerknad hvor man sier at dette er en problemstilling man har bitt seg merke i, bl.a. fordi prinsippet fra Stortinget er jo at man i utgangspunktet ikke ønsker en regulering med både CO 2 -avgift og kvoter. Men så må jeg litt tilbake til det som representanten svarte om sitt eget alternativ. For så vidt jeg forsto, sier han at man da skal opp på – med Arbeiderpartiets avtale – det som er EUs minstekrav, nemlig 30 kr. Hvis en skulle hatt full CO 2 -avgift, ville det vært 500 kr. Da må en stille seg spørsmålet: Når Arbeiderpartiet er så høye og mørke i denne saken, høres det ut som om man egentlig bare gjennom en avtale skal opp på akkurat det samme nivået som regjeringen foreslår i dette budsjettet?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2019-12-09:
Det er to svar på det. Det første svaret er at regjeringen selvfølgelig står bak sitt eget budsjett. Men det andre er: Nå husker jeg ikke statsministerens sitater ordrett, må jeg si, selv om hun er min sjef, men statsministeren har vært veldig opptatt av å presisere at ulikt tidligere regjeringer – ingen nevnt, ingen glemt – skal det ikke være slik i denne flertallsregjeringen at man ikke tar noen diskusjoner etter at saker har kommet til Stortinget. Det er faktisk lov også for en flertallsregjering å ha diskusjoner på Stortinget. Det er lov for våre fire partier å engasjere seg, møte folk og også gjøre justeringer i budsjettet, som man jo har gjort – det er flyttet på 200 mill. kr. Da konstaterer jeg at de fire regjeringspartiene har laget en merknad i finansinnstillingen hvor dette kommer frem. Hvilket resultat det vil gi, er selvfølgelig umulig å si, men jeg ser frem til å høre mer fra bl.a. Yara om hvilke konkrete utfordringer de vil få. Nå har Yara for øvrig i media ikke bekreftet tallet 25 mill. kr, men jeg har også hørt det brukt.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2019-12-09:
Jeg har svart på den konkrete saken. Det er proveny på rundt 60 mill. kr. Figgjo er for øvrig en kjempeflott bedrift. Jeg har møtt dem, og de er gode og flinke. Jeg mener at summen av regjeringens politikk er god næringspolitikk. Fordi vi vet at vi skal gjennom et grønt skifte, er det også god næringspolitikk at man øker CO 2 -avgiftene – ikke fordi det ikke har omstillingskostnader for norsk næringsliv helt generelt, men fordi det er viktig at norsk næringsliv er en del av det grønne skiftet for å kunne tjene penger og levere arbeidsplasser i fremtiden. Helt konkret om denne lukkingen av avgiftsfritaket for naturgass er det noen EØS-problemstillinger her – EU har et minstekrav på 30 kr, som vi har lagt oss på, som man må ha i CO 2 -avgift. Det er også sånn, som jeg viste til tidligere, at finanskomiteen har sagt de ønsker at Finansdepartementet, som er konstitusjonelt ansvarlig, skal se på dette. Jeg synes det er klokt og smart at man titter litt på det.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2019-12-09:
Dette forslaget er selvfølgelig utredet godt og grundig. Når jeg sier EØS-lovligheten, knytter det seg ikke til at en ikke skulle hatt den økningen – det er bred enighet i Stortinget om at man skal innføre CO 2 -avgift på de områdene hvor det er nødvendig og forurensende – det knytter seg til om en skulle unntatt f.eks. bedrifter som også er en del av kvotepliktig sektor. Her er det, noe som også er helt åpent i forslaget, en del bedrifter som er en del av kvotepliktig sektor og i utgangspunktet får en ekstra avgift fordi de har naturgass. For noen er dette veldig lite, mens det for andre enkeltvirksomheter kan være større beløp, noe som for øvrig også er omtalt i saken. Jeg må bare skyte inn en ting til siden dette tross alt er en replikkveksling og ikke bare en spørrerunde: Det var også noe forutsigbart med Senterpartiet før. Det var at Senterpartiet var et parti for norsk eierskap. Jeg ser frem til en videre debatt om hvorfor Senterpartiet har forlatt den linjen i sitt alternative budsjett og nå skal økte skattleggingen av norske eiere.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2019-12-09:
Nå er jeg ikke helt sikker på om jeg forstod spørsmålet. Stortinget har akkurat behandlet en større melding om nettopp offentlige anskaffelser. Den kanskje største enkeltdelen av denne handlet om hvordan vi skal bruke anskaffelsesregimet til innovasjon og også til f.eks. klima- og miljøvennlige innkjøp. Det har vært diskutert hvordan man skal formulere dette i regelverket på en mest mulig praktisk måte, noe representanten og jeg har hatt en replikkveksling om før. Jeg er uenig i SVs måte å gjøre dette på, men det er ingen hemmelighet, snarere tvert imot, at regjeringen ønsker flere grønne og innovative innkjøp. Vi ønsker også at der det er relevant, skal miljø vektlegges. Det handler nok mye om å gjøre dette ikke minst gjennom å bygge kompetanse i innkjøpsleddene, også ute i kommunene. For øvrig er Ulefos en super bedrift. Jeg har vært der.