trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kent Gudmundsen (Høyre), 2018-06-05:
Som det framkommer her, er det bred enighet om at skolene våre skal være et sted hvor våre unge og håpefulle skal trives og lære at engasjement i denne sammenhengen er et viktig bidrag for både trivsel og økt læring, og at det bygger opp under den frivilligheten som står så sterkt i dette landet. Dette er også trolig bakgrunnen for at vi ser at svært mange kommuner allerede har en åpen praksis og bidrar til at lag og foreninger innen idrett og kultur, men også innen mange andre områder, har stor aktivitet ved skoler og kommunale bygg. Gjennom høringen – og som forslagsstillerne selv løfter fram – har det likevel framkommet eksempler på ulik praksis rundt omkring i landet hva gjelder utleie av og tilgang på offentlige og kommunale bygg. Barne- og ungdomsengasjementet som vi har i dette landet, er utelukkende positivt. Komiteen har derfor stilt seg enstemmig bak at dette ønsker vi velkommen i flere sammenhenger, og at det legges opp til en åpen og demokratisk forankret aktivitet. Det finnes mange gode eksempler rundt omkring i Norge. Drammen har vært trukket fram. Der har man lokale retningslinjer, der har man et digitalt bookingsystem – man sikrer lavterskel og ubyråkratisk tilgang til lokaler. Men det lokale selvstyret står sterkt, og det finnes ingen hjemmel for å pålegge kommuner hvordan man skal bruke egen bygningsmasse. Det er også viktig å erkjenne at det i enkelte sammenhenger vil være godt begrunnede årsaker til at man ikke kan låne ut kommunale lokaler, enten det skyldes praktiske, sikkerhetsmessige eller andre lokale forhold som man særlig må vektlegge lokalt. Det vil derfor selvfølgelig være en utfordring å utforme ensrettede nasjonale retningslinjer som tar inn over seg alle disse hensynene. Likevel er det viktig at vi peker på problemstillinger som har kommet fram, og at vi fra Stortinget stiller forventninger til at organisasjoner ikke opplever ulik praksis og usaklig forskjellsbehandling i Kommune-Norge. Jeg er på denne bakgrunn fornøyd med at komiteen har samlet seg rundt et felles forslag, hvor regjeringen i dialog med KS og Landsrådet for Norges barne- og ungdomsorganisasjoner, LNU, skal bidra til å få en praksis framover der man unngår at kommuner har ulik og usaklig forskjellsbehandling ved utleie eller utlån.
Hårek Elvenes (Høyre), 2018-06-05:
Det går en stille strøm av store investeringer til Forsvaret for tiden. Som saksordfører Liv Signe Navarsete fra Senterpartiet sa, går det store summer til materiellinvesteringer i Forsvaret. Ja, det gjør det. Bare i denne proposisjonen behandler vi investeringer i størrelsesorden 4 mrd. kr knyttet til kjøretøy, våpen, ingeniørpanservogner og bergepanservogner. Dette kommer i tillegg til investeringer som denne regjeringen allerede har gjennomført til Hæren: nytt artilleri, 24 nye skyts, mottiltak for elektronisk krigføring og nytt kampluftvern, som Hæren ikke har hatt på 14 år. I tillegg er det under innfasing 360 nye feltvogner til Heimevernet, og 144 stormpanservogner er nå oppgradert. Dette forteller at også i Hæren gjøres det store investeringer og oppgraderinger av materiell. Forsvarsbudsjettet har faktisk økt med 11,5 mrd. kr siden 2013, og i inneværende år økte det med 3,8 mrd. kr, noe som utgjør 7,4 pst. Det forteller at oppbyggingen av Forsvaret er godt i gang. Steg for steg bygges forsvarsevnen opp. Men det er en kraftig, nærmest uoverstigelig, politisk utfordring å gjenreise samtlige forsvarsgrener samtidig når hovedsystemene i samtlige forsvarsgrener omtrent går ut på dagen samtidig. Summen av alle disse investeringene medfører at Norge nå bruker 27 pst. av sitt forsvarsbudsjett på materiellinvesteringer. Det er godt over det kravet som NATO stilte i Wales-toppmøtet i 2014, der kravet var at 20 pst. av landenes forsvarsbudsjetter skulle brukes på investeringer. Jeg har ikke nevnt nye ubåter, jeg har ikke nevnt nye kampfly, og jeg har heller ikke nevnt nye overvåkingsfly. I sum medfører dette at det norske forsvaret er under oppbygging. Forsvarsevnen blir bedre, og vårt nasjonale forsvar, sammen med de allierte, vil være i stand til å kunne forsvare oss og avskrekke en fiende på en bedre måte enn man har vært gjennom de 10–20 siste årene.
Hårek Elvenes (Høyre), 2018-06-05:
Ombudsmannsnemndas oppsummering viser i stor grad at tillitsvalgte ivaretar sine oppgaver på en god måte. Rapportene forteller om grundige orienteringer som gir Ombudsmannsnemnda mulighet til å gjøre sine vurderinger. I tillegg beskrives hektiske hverdager med høy intensitet som ikke kommer i veien for en god kultur og ledelse. Ombudsmannsnemnda skal etter Stortingets vedtatte instruks for nemnda bidra til å sikre allmennmenneskelige rettigheter for Forsvarets personell. Målet med nemnda er også å bidra til å effektivisere Forsvaret. Positivt er det at nemnda har bred sammensetning og god erfaringsbakgrunn. Ombudsmannsnemnda har gjennomført flere befaringer i 2017, herunder Rygge flybase, Telemarksbataljonen i Rena Leir, Gardeskolen på Terningmoen, Andøya flystasjon, Ramsund orlogsstasjon og Forsvarets veteransenter på Bæreia. Det er i tillegg avholdt egne møter i nemnda, både med forsvarsministeren, Sjef for Luftforsvaret, Veteraninspektøren og flere. Nemnda selv erfarer at det utvises godt lederskap med tydelige holdninger og stor samarbeidsvilje i Forsvarets grener. Norske vernepliktige har høy motivasjon og samarbeider godt med Forsvarets øvrige ansatte.
Hårek Elvenes (Høyre), 2018-06-05:
Mye er sagt i debatten i dag, og mye skal få lov til å ligge. Men det er et par uttalelser her som jeg må kommentere. For det første er det opposisjonens kritikk av forsvarssjefens fagmilitære råd om at man må ha luftvern der de maritime overvåkningsflyene skal være plassert. Å sette et slikt råd til side og beskrive det som amatørskap er ganske alvorlig. Da forteller opposisjonen også at de har til dels begrenset tillit til forsvarssjefen. Det i seg selv er alvorlig. Situasjonen er den at vi kan bli rammet av langtrekkende presisjonsmissiler, som kan sette ut både overvåkningsfly og andre kapasiteter på veldig kort tid. Luftvernet styrkes i hele NATO. Også norske flyplasser hadde luftvern under den kalde krigen. Det ble sagt at de utredninger som er gjort, ikke har frambrakt det riktige svaret. Mon tro om tilliten til embetsverk og myndighetsapparatenes utredninger på de øvrige feltene som Stortinget behandler, ligger på det samme tillitsnivået som det som er framført i denne saken? Da har Stortinget et problem. Det er det samme embetsverk og samme myndighetsapparat som skal jobbe for nåværende opposisjon, hvis den mot formodning skulle innta regjeringskontorene på et tidspunkt. Så sa representanten Lysbakken noe som i seg selv var ganske interessant og fornuftig. Han sa at det var viktig med nasjonal tilstedeværelse i våre egne områder for å unngå at viktige nasjonale forsvarsoppgaver måtte ivaretas av andre. Det er helt korrekt, og det er det som ligger til grunn i langtidsplanen. Norge er NATO i nord. Vi ivaretar NATOs rolle i nordområdene på vegne av alliansen og for å ivareta våre egne nasjonale sikkerhetsinteresser i nordområdene. Til representanten Lysbakken: Det er derfor vi kjøper 52 nye kampfly, fem nye overvåkningsfly – verdens mest avanserte overvåkningsfly – fire nye ubåter og tre nye kystvaktskip, for å nevne noe.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2018-06-05:
Kan statsråden si noe om det som har kommet fram i flere av innleggene, om kompetanseflukten fra Andøya i forbindelse med overgangen? Dette er et sentralt element når vi flytter kampflyene fra Bodø til Ørland. Vi vet at vi sliter med den samme kompetanseflukten nå. Det vil jeg at statsråden skal si noe til Stortinget om.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2018-06-05:
I løpet av debatten som foregikk her i salen før statsråden holdt sitt innlegg, ble det hevdet at statsråden har sagt at luftvern ikke er viktig. Kan statsråden kommentere det?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2018-06-05:
Det har skjedd et eller annet med Høyre-representantenes deltakelse i diskusjoner om forsvars- og utenrikspolitikk i denne salen etter valget. Ikke bare i diskusjonen her i dag, men også i andre sammenhenger ser vi at de fra talerstolen framstiller andre partiers synspunkter på en feilaktig måte og konsentrerer seg om å karakterisere andre framfor å argumentere for seg selv. Da sikter jeg spesielt til representanten Ingjerd Schous innlegg. Det som er grunnlaget for vårt forslag i saken i dag, er ikke en ny gjennomgang av hele beslutningsgrunnlaget for Andøya eller Evenes. Det er ikke det som står i forslaget. Det som står, er at vi vil ha en gjennomgang av tallgrunnlaget og all informasjonen knyttet til Evenes-utbyggingen. Det er en ganske ulik situasjon i det som er forslaget fra Senterpartiet, og det som er forslaget fra Arbeiderpartiet. Så kritikken fra Ingjerd Schau mot Arbeiderpartiet er ganske sterk. Men hun unnlater å kritisere sin egen regjeringspartner Fremskrittspartiet. De sa, i løpet av valgkampen, at regjeringa måtte legge fram en ny, uavhengig utredning om Andøya flystasjons framtid, så Stortinget kunne vurdere saken på nytt – altså tilbake til start, å starte helt på nytt. Det var det Fremskrittspartiet sa i løpet av valgkampen. Jeg synes det er ganske uredelig fra Høyres side å framstille våre synspunkter på en feilaktig måte, og det gjør jo at det har blitt mye uro om nettopp forsvarsspørsmål i denne salen. For én ting er å inngå forlik og avtaler på et bredt grunnlag, men når man etterpå kritiserer sine forlikspartnere på den måten som regjeringa har gjort, ja, så blir det mer splid om forsvarspolitikken og om utenrikspolitikken. I denne saken har vi vendt hver stein og kommet fram til at det er grunnlag for å stå på den beslutningen vi tok for to år siden. Men det blir nok mer uenighet om forsvarspolitikk, med tanke på den arrogante oppførselen regjeringspartiet Høyre har – og det å skape brede flertall i denne salen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
Statsråden seier at forsvarssjefen er sikker på at dette skal verte bra. I innlegget mitt refererte eg ordrett forsvarssjefen si uro for utdanningsreforma. Han tilrådde at ein skulle vente med utdanningsreforma til den nye militære ordninga var implementert, til ein fekk erfaringar med ordninga, i staden for å gjere det som regjeringa no gjer, pushar alt inn samtidig, og skaper både ei sterk uro og faktisk òg ein veldig vanskeleg arbeidssituasjon. Sjøkrigsskulen var nemnd. Eg kunne nemne andre forsvarsgreiner enn det ein har i Bergen, for dette er ganske unisont. Eg gjekk på Forsvarets høgskule i tre månader, me reiste rundt til alle forsvarsgreiner, og utdanningsreforma var den største bekymringa hjå veldig mange. Vil statsråden stå fast ved at forsvarssjefen tilrådde at ein skulle innføre denne utdanningsreforma no, og meinte at det var ein god idé? Det er ikkje i tråd med det som kan lesast av utsegnene frå forsvarssjefen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
Eg takkar for svaret, som ikkje var så roande. Når ein skal halvere kostnaden på eit utdanningssystem, slik regjeringa legg opp til, vil jo mange tenkje at uavhengig kva utdanningssystem det skulle gjelde, betyr det at svært mange må gå. Det vil for dei fleste skuleslag bety at ein har færre dyktige undervisningspersonar til å gje god undervisning. Statsråden verkar heilt trygg på at sjølv om ein då skal halvere kostnadene, så skal kvaliteten verte endå betre. Kan statsråden i alle fall nemne tre konkrete område der han ser at kvaliteten vert betre, og som han òg kan målast på om eitt år, eller fem – om det han i dag seier, held stikk? Eg ber om at han er konkret.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
Eg burde kanskje ha teke dette vidare i replikkrunden, men då eg stilte spørsmål om haldninga til forsvarssjefen, svara statsråden at den uroa som forsvarssjefen kom med, låg i FMR. Men det ligg i ein kommentar til langtidsplanen. Etter at regjeringa har laga planen sin, har forsvarssjefen det privilegiet at han kan kommentere planen. Det var i ein kommentar til langtidsplanen han slo fast at han hadde tilrådd å vente med strukturelle endringar, at regjeringa ikkje hadde lytta til forsvarssjefen på det punktet, og at ein då anbefalte ei omfattande omlegging av utdanningssystemet, utan at erfaring frå den nye militære ordninga ligg føre. Det er greitt å seie at ei ny militær ordning er i gang, men etter eitt år eller to – kva erfaring har ein med det? Nesten inga. For at ein skal få erfaring, må ordninga verke så lenge at ein faktisk ser korleis systemet verkar, og det gjer ein ikkje på eitt eller to år; det må mykje lengre tid til for å sjå korleis dette faktisk set seg. Forsvarssjefen var, og er sannsynlegvis framleis, bekymra for at manglande konsekvensvurderingar – og det er ikkje berre denne gongen me får ei sak med manglande konsekvensvurderingar – kan bidra til eit, forsiktig sagt, vel optimistisk innsparingspotensial innanfor utdanning. Vi ser på område etter område at reformer vert brukte som skalkeskjul for å spare pengar i mange sektorar. Det er ikkje feil å ha ei utdanningsreform, det ligg veldig mange bra intensjonar i reforma, det som vert feil, er å ta ho så fort inn at ein ikkje har fått sjå konsekvensane av ei ny militær ordning, at ein ikkje har fått evaluert og gjort kanskje nødvendige tilpassingar her før ein i tillegg kjem med ei ny reform på eit så viktig område som utdanning i Forsvaret er. For det er veldig viktig. Det er mogleg at det vart for stemoderleg behandla, for i langtidsplanen var det mange andre moment som ein òg skulle diskutere, men desto viktigare er det at me følgjer nøye med på det som skjer no, og at me får gode drøftingar vidare i Stortinget om dette viktige feltet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
Det har vore referert til NATOs målsetjingar, og ikkje minst representanten Christian Tybring-Gjedde var veldig tydeleg på at regjeringa og forsvarsministeren no må manne seg opp til å få ei opptrapping som gjer at me kan kome dit NATO har sett seg som målsetjing, nemleg at me skal bruke 2 pst. av BNP til forsvar i 2024. Det er mange grunnar til at det bør gjerast. Sjølv om representanten Hårek Elvenes skrytte veldig av det som vert lagt fram i dag, veit me at det er store utfordringar knytte til finansiering, ikkje minst av landmakta i tida framover. Deler statsråden representanten Tybring-Gjeddes syn, og for så vidt òg sitt eige landsmøtevedtak, om at Noreg innan 2024 skal ha oppnått ei opptrapping til 2 pst. av BNP til forsvar?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
No er det slik at Noreg er eitt av mange NATO-land, som då har gjort den same forpliktinga om å ha som målsetjing å nå 2-prosentmålet. Det er interessant at NATOs parlamentarikarforsamling, der eg sjølv er medlem, forsterkar dei formuleringane. Der sit det parlamentarikarar frå alle NATO-land, frå dei forsamlingane som gjer vedtak om budsjett i dei enkelte landa. Slik sett vert det spennande å sjå om toppmøtet i NATO vil forsterke den forpliktinga. Det skulle ikkje forundre meg om ein gjer det, når ein ser trykket som bl.a. USA har på dette. Det er lett å høyre at statsråden driv litt omkringsnakk, og det er ikkje berre i Noreg at bruttonasjonalproduktet går litt opp og ned. Det gjer det òg i andre land. Kva er det som gjer Noreg så spesielt at ein ikkje kan halde seg til det same 2-prosentmålet som andre NATO-land gjer?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
Eg vil òg innom den debatten som har gått om NH90 og helikopter. I debatten om langtidsplanen vart det til og med hevda at NH90-helikoptra kunne brukast av Hæren. Det er vel skikkeleg tilbakevist, både av tekniske og av andre årsaker, ikkje minst med kostnadsbiten – det ville verte ein enorm kostnadsauke viss ein skulle bruke NH90, som rett og slett ikkje høver til føremålet. Så retta statsråden på representanten som sa at det no var vedteke flytt til Haakonsvern, og sa at dei helikoptra som skulle vere på Bardufoss, skal vere på Bardufoss. Kan statsråden stadfeste at seks NH90-helikopter vil verte stasjonerte på Bardufoss?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
Kostnaden for ein flytime for NH90 er gigantisk i forhold til f.eks. dei helikoptra som Hæren bruker i dag, Bell-helikoptra. Det er ganske interessant å høyre statsråden svare rundt at alle jobbar. Det høyrest ut som alle jobbar kvar for seg – justis for seg, forsvar for seg, og alle saman ser sektorvis på kva dei kan gjere. Eg håper at regjeringa òg ser at dei har ei rolle i faktisk å få desse til å jobbe i lag. Men det er ikkje det eg vil spørje om. Eg vil spørje om korleis statsråden vil finne ei tilfredsstillande ordning for Kystvakta, slik at Kystvakta som er så viktig for eit kystland som det Noreg er, kan operere på den måten ein bør gjere – og ikkje som i dag, der ein ikkje har moglegheit til å gjere alle funksjonar når ein ikkje har helikopter tilgjengeleg. Og når kan Stortinget få eit svar på det, dersom han ikkje kan svare meg i dag?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
Å ta situasjonen for Kystvakta på høgste alvor høyrest ikkje så veldig framoverlent ut. Det er slikt som statsrådar – og det veit eg av god erfaring sjølv – seier når ein eigentleg ikkje har noko svar. Då seier ein at ein tek det på alvor, at ein skal følgje saka nøye, at ein skal gjere alt ein kan, osv. Eg trur Stortinget forventar å få eit betre svar enn det. Så kan ein òg, når ein no ser mangelen på helikopterkapasitet, stille spørsmålet om det er rett medisin å tilrå å flytte Bell-helikoptra til Sør-Noreg, altså å ribbe Nord-Norge for endå meir helikopterkapasitet når NH90 ikkje fungerer – og kven veit kva tid dei kjem til å fungere tilfredsstillande; det er jo litt ulike analyser av det. Er ikkje statsråden samd i at det ville ha vore fornuftig å behalde Bell-helikoptra på Bardufoss inntil ein iallfall er sikker på at ein har funne ei anna god løysing?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
No kunne eg kanskje avstått, for eg fekk jo spurt statsråden om mykje av det eg hadde tenkt å ta opp. Som ordførar for saka har eg halde eit, vil eg seie, rimeleg nøytralt innlegg, men etter å ha høyrt representantane Hårek Elvenes’ og Christian Tybring-Gjeddes – på kvar sitt vis – ganske framoverlente innlegg, må eg kanskje seie litt meir frå Senterpartiet sin ståstad. Representanten Elvenes refererte i sitt innlegg til NATO sine mål, og at Noreg er innanfor kravet om 20 pst. av budsjettet til investeringar. Det er veldig bra. Representanten nemnde ikkje NATO sine krav i høve stridsvogner, og at me, som andre land, skal ha ein mekanisert brigade med fullt oppsett, ikkje ein 2. bataljon med sivil tilkallingshjelp i ein krisesituasjon, slik regjeringa legg opp til. Det er påfallande kva ein selektivt vel å ta inn og skryte av. Er noko feil, er årsaka til det sjølvsagt tilbake i ei anna regjering si tid. Når det gjeld helikopter, er det ganske alvorleg for Nord-Noreg, det som skjer no. Sjølv om det ikkje ligg i denne saka – her ligg NH90 – er det grunn til å minne om at ved å flytte Bell-helikoptra mister både Forsvaret det dei treng av løftekapasitet, og politiet i nord mister sin tilgang. I tillegg har me i den seinare tida sett kor viktig det er for helsesektoren å ha tilgang til dei helikoptra når andre system sviktar. NH90 kjem nok aldri til å verte det me trudde dei skulle verte den gongen det vart avgjort å skaffe dei helikoptra. Det er synd, for det er eigentleg eit veldig godt helikopter, det er berre det at av ein eller annan grunn får ein det rett og slett ikkje til. Ein kan håpe at regjeringa no ut ifrå det dei har vurdert, har gode forventningar til at dei helikoptra skal fungere. Men dei vil uansett ikkje løyse utfordringane som ligg både på Hæren, på helse og på politi når det gjeld tilgang, og ikkje minst på Kystvakta. Eg er veldig bekymra for Kystvakta. Me veit det vert meir, ikkje mindre, aktivitet i nord, og me veit at Kystvakta får meir, ikkje mindre, å gjere i nord. Det å sikre god kapasitet på helikopter til både Kystvakta og Hæren må vere første prioritet i arbeidet vidare framover.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
Som eg nemnde i innlegget mitt, skriv nettstaden aldrimer.no i dag at USA i løpet av juni skal ta over ein stor del av den laupande maritime overvakinga av Barentshavet, med base i Noreg. Eg vil be statsråden gjere greie for om det norske forsvaret i dag er i stand til fullt ut å utføre den overvakinga som trengs i Barentshavet og nordområda, og om det er rett at U.S. Marines vil kome med sine P-8A-fly for å drive overvaking i Barentshavet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
På mitt spørsmål kring U.S. Marines’ nærvær på Andøya flybase fekk eg vage og uklare svar frå statsråden. Han sa m.a. at U.S. Marines skulle kome hit berre på øving, og at det er vanleg. Eg har ikkje høyrt tidlegare at U.S Marines har vore til stades på Andøya flystasjon i fleire månader med fem P-8-fly. Ein har vore til stades – ja, ein har mellomlanda – ja, ein har fått mange tillatingar – ja, men aldri før av eit slikt omfang. Kan statsråden stadfeste at U.S. Marines berre skal drive med øving og ikkje ta over det norske forsvarets oppgåver i denne perioden? Det høyrdest heller ikkje ut som om forsvarsministeren var informert om at U.S. Marines kjem. Han var i alle fall veldig vag. Om det er tilfellet, er det ikkje tillitvekkjande. Kan statsråden stadfeste at han har kunnskap om både kva tid dei kjem, kor mange som kjem, og kva for oppgåver dei skal utføre? Folket på Andøya har gitt mykje frå seg til Forsvaret, og som det er vorte sagt tidlegare, då flybasen vart etablert, måtte mange flytte frå gard og grunn, slik mange på Ørlandet må i dag, for å gi plass til viktige samfunnsoppgåver. Dei hadde fortent ein betre prosess og ei betre handsaming frå regjeringa og stortingsfleirtalet enn dei får no. Fleire har òg i debatten skulda mindretalet for spel og spetakkel. Er det nokon som trur at me ikkje tek denne saka på alvor? Er det nokon som trur at me jobbar så intenst med ei sak fordi me vil drive med spel og spetakkel? Eg synest det er direkte arrogant å seie slikt til politiske motstandarar. Me har ikkje drive med verken spel eller spetakkel. Me har hatt eit intenst ønskje om å støtte opp om Forsvaret. Det er svært mange i Forsvaret, ikkje minst i luftfartsmiljøet, som intenst ønskjer å oppretthalde basen på Andøya. Me ønskjer å støtte opp om kampen til folket på Andøya og mange fleire enn dei. Me har ei sak der luftvernargumentet har falle til jorda. Kostnadsbildet er ikkje avklart. Me veit ikkje kvar me skal ta imot allierte fly. Mannskapet flyttar og flyg vekk frå basen, og me skal sannsynlegvis ha andre land til å gjere arbeidet for oss. Eg vil slutte som eg starta: Vedtaket fleirtalet er i ferd med å gjennomføre om å leggje ned flystasjonen på Andøya og flytte han til Evenes, er eit av dei dårlegast fundamenterte vedtaka i nyare tid. Eg er dessverre redd for at denne saka kjem til å kome opp igjen i denne salen mange gongar, og det kjem ikkje til å vere flatterande for fleirtalet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-06-05:
Eg registrerte at eg ikkje fekk svar på nokon av spørsmåla til forsvarsministeren. Det er altså ikkje uvanleg at ein øver, men det var ikkje det eg spurde om. Er det øving, og berre øving, som skal skje i sommar, eller overtek ein noko av det norske forsvaret sine oppgåver? Det var det eine spørsmålet. Det andre spørsmålet trur eg òg han må ha oppfatta, men det vart ikkje kommentert. Representanten Elvenes seier at me lettvint set fagmilitære råd frå forsvarssjefen til side, men det har skjedd mykje sidan FMR. KS1 kom, og eg refererte til det i hovudinnlegget mitt. Forsvarsministeren avviste den 18. april at Evenes vart valt på grunn av luftvern, og regjeringa sa under handsaminga av NTP at overvakingsfly og jagarfly ikkje samtidig skal vere på Evenes i ein krigssituasjon. Det er mykje som har skjedd, og alt har rive beina under argumentasjonen til fleirtalet. Difor står dei igjen ribba til skinnet og utan truverd i denne viktige saka, og det er berre trist.
Solveig Schytz (Venstre), 2018-06-05:
I 2016 sto Venstre sammen med Kristelig Folkeparti og Senterpartiet i kritikken av den planlagte utdanningsreformen i Forsvaret slik den ble beskrevet i langtidsplanen. Vi mente reformen ikke var utredet grundig nok, og at den hadde fortjent en bedre behandling i Stortinget enn det den fikk da. Vi var, og vi er, bekymret for konsekvensene av at elever i dag skal kunne gå rett fra videregående skole og inn på krigsskolen uten først å ha avtjent sin toårige tjeneste. Effektene av dette vil vise seg i årene som kommer, men Venstre advarte i 2016 mot konsekvensene av det. Videre er vi opptatt av at reformen ikke må gå på bekostning av rekrutteringen til Heimevernets befalsstyrke. Om reformen vil svekke tyngden av Heimevernets befal, er uvisst, og vil også være noe regjeringen må følge nøye med på i årene som kommer. Sist, men ikke minst har Venstre vært opptatt av den folkerettslige opplæringen som norske soldater plikter å motta. Reformen kan ikke gå på bekostning av dette tilbudet, all den tid norske soldater utfører viktige internasjonale oppdrag. I 2016 var ikke flertallet enig i den vurderingen. Flertallet ønsket ikke en videre utredning, ei heller at utdanningsreformen skulle legges fram som egen sak for Stortinget. Det var vi uenig i, men den saken tapte vi, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet i 2016. Langtidsplanen for Forsvaret ble vedtatt i 2016, og siden det har mye skjedd. Utdanningsreformen er i ferd med å bli rullet ut. De første kullene som vil kjenne reformen på kroppen, vil starte i høst. Da er det for sent å ta en omkamp om utdanningsreformen, og med det risikere å stoppe reformen og hele framdriften i langtidsplanen. Den beste løsningen for Forsvaret i dag er ikke en treneringsstrategi, som den Kristelig Folkeparti og Senterpartiet her tar til orde for. Vi må i dag se framover og sikre en best mulig implementering og en god og fullstendig evaluering av reformen når den tid kommer. De partiene som vedtok langtidsplanen for Forsvaret i 2016, har ansvaret for at utdanningsreformen lykkes. Vi som sto utenfor forliket i 2016, plikter å følge opp og sikre en best mulig gjennomføring. Men vi skal ikke bruke Stortingets talerstol til å kjempe evige omkamper. Det er verken Norges forsvarsevne eller soldatene tjent med.
Solveig Schytz (Venstre), 2018-06-05:
Jeg har bare ett budskap til forsamlingen i dag. Venstre mener at Andøya, ikke Evenes, er best egnet som base for Norges maritime overvåkningsfly. Da Stortinget behandlet vedtaket om å flytte flyene fra Andøya til Evenes i 2016, var Venstre imot vedtaket. Vi stilte spørsmål ved beslutningsgrunnlaget og at Andøya ikke ble stilt opp mot Evenes på en ordentlig og sammenlignbar måte. Vi fikk ikke med oss flertallet i 2016. Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet vedtok flytting til Evenes. Vi mener at det var et dårlig vedtak, men vi respekterer at flertallet har uttalt seg, og mener at flertallet også må stå for den beslutningen. I løpet av valgkampen 2017 ble det igjen skapt tvil rundt Arbeiderpartiets holdning til flyttingen. På dette tidspunktet så vi at det kunne være mulig å flytte vedtaket for å få en løsning som tjente norsk forsvarsevne. Den muligheten begravde Arbeiderpartiet 9. mai, da de gjorde det klart at de står fast på sitt opprinnelige vedtak. Den 9. mai la Arbeiderpartiet disse to representantforslagene døde. Flertallet står fast på at de maritime overvåkningsflyene blir flyttet til Evenes. Den beslutningen må vi i mindretallet erkjenne, selv om vi mener at det er en gal beslutning. I dag stemmer vi altså ikke for disse to forslagene som Arbeiderpartiet la døde ved å stå på sitt 2016-vedtak. Avstemningen i dag er ikke et for eller imot Andøya eller Evenes, men en avstemning om to utredningsforslag uten flertall i Stortinget. Venstre vil ikke undergrave regjeringssamarbeidet ved å stemme mot egen regjering til fordel for to forslag uten flertall og framtid. I stedet vil jeg mane til at vi sammen med alle andre partier på Stortinget nå sørger for en best mulig løsning. Vi må sikre at budsjettrammen holdes, at fagmiljøet ivaretas på best mulig måte, og at den løsningen flertallet har valgt, bidrar til bedret forsvarsevne. Vi har en jobb å gjøre for Forsvaret og for lokalbefolkningen på Andøya og Evenes, og den er i dag viktigere enn å gjøre symbolmarkeringer for to forslag som ikke vil få flertall i denne sal, og som ikke vil bidra til noe annet enn å skape usikkerhet rundt framtiden til overvåkningsflyene.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Jeg har også vært og besøkt Bergen, og jeg kjenner meg ikke helt igjen i den beskrivelsen. En reform er en endring i utdanningssystemet, og særlig en endring innenfor dette systemet, som komitélederen så riktig åpnet med, som også rokker ved noen av de siloene vi har innenfor Forsvaret, med de forskjellige våpengrenene, vil skape debatt. Sjef marin er nå en varm forsvarer av utdanningsreformen. Forsvarssjefen rapporterer at dette er i rett gjenge: Vi vil få bedre kvalitet, og reformen er på skinner. Det er lett å reise rundt og plukke ut meldinger fra enkelte ansatte rundt omkring i miljøene, men jeg tror at i en omstillingsprosess som dette skal vi stole på dem som har fått ansvaret for å gjennomføre reformen, ansvaret for å implementere det nye utdanningssystemet. Det er forsvarssjefen. Jeg lytter til ham. Han er trygg på at dette gir bedre kvalitet.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Representanten Navarsete viser til uttalelser fra da man jobbet med fagmilitært råd, før vi kom med langtidsplanen. Vi innfører ikke alt samtidig. Den nye militære ordningen er innført. Vi er nå inne i andre året med den delen. Så innfører vi en utdanningsreform nå som skal kunne tilpasse utdanningen til de stillingene vi får. Og ja, forsvarssjefen er tydelig på at nå er det viktig at vi implementerer utdanningsreformen – for at vi skal få den kvaliteten vi trenger på utdanningen, og en utdanning som er i tråd med de nye stillingene vi får i Forsvaret.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Ja, jeg kan være konkret om det. Vi innfører altså et nytt militært system. Det vil si at vi har ansatte i Forsvaret der noen er spesialister og noen er offiserer. Det gamle munnhellet om at generalen skal kunne det grenaderen kan, gjelder ikke lenger. Vi skal altså ha to helt forskjellige profesjoner. Det er en helt konkret begrunnelse for endringen av utdanningssystemet, noe som vil gi en bedre utdanning for de nye stillingene vi skal ha. Det er en nødvendig endring. Så har flere nevnt i innlegg her at vi brukte veldig mye lærekrefter per student. Når vi nå skal ha mer sammenfallende undervisning mellom de forskjellige våpengrenene, er det også naturlig at vi kan gjøre det med færre lærerkrefter og bruke mindre foreleserressurser på det. Det vil også gi en forbedring kvalitativt fordi man får oversikten og ser helheten i Forsvaret bedre, samtidig som vi på en god måte kan undervise med mindre ressurser og gjøre det billigere.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Endring er vanskelig og utfordrende, og endring engasjerer. Utdanningen i Forsvaret er en veldig sterk del av Forsvarets kultur. Jeg har derfor stor forståelse for at dette er et område som engasjerer mange. Men en ny militær ordning er innført. Det er også slik at man har annen erfaring med den nye militære ordningen enn bare det å ha innført den i Norge – det er også et kjent organisatorisk system fra land vi kan sammenligne oss med. Forsvarssjefen stiller seg bak utdanningsreformen. Forsvarssjefen sier at den er nødvendig nå når vi har endret den militære ordningen. Forsvaret jobber målrettet og konstruktivt for å få til et godt utdanningssystem, og jeg mener at det utdanningssystemet som er skissert nå, skal svare godt på behovet for en fleksibel, relevant og behovsprøvd utdanning for spesialistene våre og en fleksibel, relevant og behovsprøvd utdanning for offiserer. Så er jeg, som jeg sa i innlegget mitt, veldig fornøyd med at vi kan komme tilbake til Stortinget og redegjøre for prosessen – rett og slett fordi det er en reform som engasjerer mange, og som omfatter en viktig del av Forsvaret. Og det er viktig at det er stor forståelse i Stortinget for reformen.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Dette har vi diskutert en rekke ganger. Bruttonasjonalprodukt er en ganske flyktig størrelse å styre etter. Ja, vi deler forståelsen av det vedtaket som ble gjort i Wales. Vi har sagt at vi forplikter oss til å bevege oss mot 2-prosentmålet. Samtidig er det litt viktig å være klar over hvordan vi planlegger å modernisere Forsvaret. Vi har fireårsplaner, vi har sagt at vi la en bane i 2016 fram til 2020, og vi skal nå gå i gang med å legge rammene for og jobbe fram en ny langtidsplan som skal gjelde fra 2021 til 2024. Der vil vi søke å peke mot de forpliktelsene vi har overfor NATO – helt klart. Men det er viktig ikke bare å hoppe etter flyktige endringer i bruttonasjonalprodukt. For oss er det viktig å se hva vi putter inn, hva vi får ut, hvordan vi forholder oss til den vedtatte planen. Det er slik vi gjør gode omstillinger i en institusjon som trenger det.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Jeg opplever at vi forholder oss til de forpliktelsene som ble vedtatt på Wales-møtet, veldig likt veldig mange andre NATO-land. Men det er for meg viktig å påpeke at det er tunge prosesser vi er inne i nå – det er store investeringer, store endringer i Forsvaret, vi bruker mye penger, og det er viktig at vi gjør tingene riktig. Da er det litt viktig at vi konsentrerer oss om de prosessene – ser hva vi putter inn av penger, ser hva vi får ut av materiell og ressurser. Så er vi forpliktet til det vedtaket i Wales, og vi har sagt at vi nå har en langtidsplan som løper fram til 2020. Vi skal komme med en ny langtidsplan fra 2021 til 2024. Vi vil peke mot hvordan vi skal oppfylle NATO-forpliktelsene våre, også i den langtidsplanen som kommer nå.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Jeg mener det er åtte som skal være på Bardufoss og seks som skal være i Bergen – det er mulig jeg tar feil. Ja, det kan jeg stadfeste. Det ligger ingenting i forsvarssjefens anbefaling om at ikke de maskinene skal være på Bardufoss. Så må vi huske at helikopterdiskusjonen i nord har dreid seg om Hærens behov, den har dreid seg om Forsvarets behov, den har dreid seg om politiets behov for å få bistand fra Forsvaret, og den har dreid seg om helsevesenets behov for å få bistand fra Forsvaret. Det jobbes nå i alle tre etater ganske hardt med å jobbe fram det nye helikopteranbudet som trer i kraft i sommer. Det vil øke kapasiteten innenfor helse. Justis jobber med sitt for å finne alternative endringer. Forsvaret ser på muligheter for innleie, kanskje i kombinasjon og samarbeid med justis, kanskje i samarbeid med helse, for å kunne stille med alternativ kapasitet. Og så er det alt etter hva man skal bruke helikopter til. Det er ikke tilbakevist at NH90 kan brukes. Nei, det eneste som foreløpig er sant, er at NH90 er dyrt å fly. Men det er et veldig godt helikopter.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Først: Hvis jeg ikke kunne ha sagt noe om hva justis jobber med, og hvis jeg ikke kunne ha sagt noe om hva helse jobber med, kunne nok representanten Navarsete ha konkludert med at alle jobber på hver sin kant. I svaret mitt var det jo også en ganske klar beskrivelse av at vi jobber tett, vi jobber godt, og vi jobber sammen for å løse dette. Så, når det gjelder NH90: Det gjøres nå en studie i FFI, og Forsvarsmateriell er inne og ser på vedlikeholdsrutiner. Hva kan man gjøre for å gjøre denne maskinen billigere å fly, hva kan man gjøre for å ta ned vedlikeholdskostnadene på den? Vi har god kompetanse på dette. Vi satte omtrent verdensrekord i å fly Sea King, som er 40 år gamle maskiner. På mange felt viser vi altså at vi er et land med god helikopterkapasitet. Vi skal få utarbeidet denne typen prosedyrer, og så skal vi få et godt svar om NH90. Det håper jeg ikke skal ta så veldig lang tid, men jeg tør ikke her å love når. Og så har jeg hele tida sagt at jeg tar helikoptersituasjonen for Kystvakten på det høyeste alvor, nettopp fordi jeg vet hvor viktig det er.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Jeg skal være forsiktig med å gå inn i noen dybdeanalyse om hvor troverdig det ville ha vært hvis Liv Signe Navarsete hadde sagt at hun tok det på høyeste alvor. Men jeg er helt ærlig – jeg er født og oppvokst ved kysten, jeg har jobbet i fiskeflåten, for fiskeflåten, jeg har jobbet på flyplass, jeg har «handlet» luftambulansefly – jo, jeg er klar over hvor viktig den ressursen er for kystbefolkningen i nord, på Vestlandet og i sør. Og når jeg sier at jeg tar det på største alvor, er det greit hvis representanten velger ikke å tro meg på det. Men jeg mener det på alvor. Så er det helt klart at hvis man hadde hatt ressurser nok, hadde det ikke vært farlig. Men det er også et poeng at vi i langtidsplanen har vedtatt at spesialstyrkene skal utarbeide en operasjon der de bruker helikopter, av to grunner. Det er en viktig spesialstyrkeoperasjon for bl.a. hybrid krigføring og krigføring i tettbebygde strøk, og det er et viktig supplement i terrorberedskapen. Da står vi i de prioriteringene. Det er vanskelig. Vi mener vi skal klare å levere gode løsninger – jeg tror ikke alle blir fornøyd(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Ja, vi gjør det. Når vi skifter system, sliter vi når det gjelder kompetanse, og vi får en dipp. Når vi gjør så radikale omstillinger som dette, sliter vi selvfølgelig mer. Dette er en omstilling, og virkemidlene er arbeidsgiverens verktøy. Men forsvarssjefen har vært der oppe denne uken. De tar det på alvor. Kostnader ved flytting, kostnader inn og omstillingskostnader er tatt med i de beregningene vi har gjort, så det kostnadsmessige er ivaretatt. Men i samarbeid med arbeidstakerorganisasjonene er vi nødt til å finne de gode verktøyene. Den jobben er vi i gang med nå, og det mener jeg vi skal klare. Samtidig jobber vi mye med omstillingsprosjektene for Andøya-samfunnet, rett og slett for å kunne skape forutsigbarhet for folk som bor på Andøya, slik at man kan stå i en jobb, samtidig som det skal være mulighet for å få en annen jobb hvis man vil være på Andøya etter at vi har lagt ned basen. Det er også et viktig prosjekt, mener jeg, både for Forsvaret og for regjeringen.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Det er et veldig godt spørsmål, for det har vært sagt veldig mye i denne debatten. Jeg har tidligere uttalt at da forsvarssjefen gjorde sine prioriteringer i sitt fagmilitære råd, var ikke luftvern med i beregningene i det hele tatt. Han gjorde beregningene uten det, rett og slett fordi han skulle se på droner og andre typer fly. Vi har sagt at luftvern er viktig. Det er ikke riktig, det som her blir hevdet, at P8-flyene skal tas ut av drift umiddelbart hvis det blir en eskalering av en krise. Det er en operativ vurdering, og de fagmilitære er helt klare på at en beskyttet base gjør at vi kan benytte oss av de flyene lenger ute i krisen, når intensiteten er høyere. Det vil hjelpe til med å gi oss det oversiktsbildet vi trenger i en høyintensitetssituasjon. Så er det selvfølgelig en diskusjon rundt begrepene: Hva er «høyintensitet»? Hva er «lavintensitet»? Det er en operativ vurdering som gjøres av de fagmilitære i det operative hovedkvarteret.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Jeg svarte på det spørsmålet på onsdag. Jeg sa at jeg ikke hadde inngående detaljkunnskap om all korrespondanse mellom Avinor og Forsvaret, men jeg forutsatte at dette var tatt med i konseptvalgutredningen og den eksterne kvalitetssikringen, og at utgiftene er tatt med i beregningene. Men det er andre viktige faktorer i dette. Det ene er prosjektet Evenes. Det andre er prosessen som foregår mellom Avinor og Forsvaret nå. Det er en samarbeidsavtale som skal videreutvikles. Man har en samarbeidsavtale om hvordan tjenester skal leveres og kostnader fordeles, bl.a. på Evenes, for der er både Avinor og Forsvaret til stede. Og en del av den korrespondansen som representanten Nordlund viser til, er en del av en korrespondanse som bygger opp om å bli enige om den avtalen. Senest for tre uker siden var det en ny korrespondanse mellom Avinor og Forsvaret som handler om dette, der man forhandler om hva som skal gjelde i en samarbeidsavtale.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Vi driver overvåkning med de kapasitetene vi har i Barentshavet. Det er ikke uvanlig at våre allierte er i Norge og øver. Meg bekjent er det som skal skje, en av de vanlige øvelsene, der det var kapasiteter til stede i fjor, og der det var kapasiteter til stede årene før det. Jeg har ikke lest artikkelen på aldrimer.no, så jeg kan ikke peke på akkurat hva det er, men det er ikke uvanlig at allierte er her med overvåkningsfly og øver i områdene våre.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Det er i alle fall sånn at forsvarssjefen er mye tydeligere i det sitatet som Huitfeldt hadde, for i hvilken grad og når man må ta flyene bort fra Evenes, vil være en operativ vurdering. Det at det er luftvern til stede, gjør at man kan være i stand til å ha flyene operative lenger der nord og gi oss et bedre bilde av situasjonen, noe som vil øke forsvarsevnen til Norge. Der er forsvarssjefen helt tydelig i sin uttalelse.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Den utredningen vi driver med nå når det gjelder allierte, og når det gjelder baser og strukturer i forbindelse med allierte mottak, er en rullering av det planverket som ligger i NATO. Det er en nødvendig rullering der også NATO tilpasser sine planer til de basene og strukturene som finnes. Så jeg ser ikke for meg at vi plutselig står der og sier at det var dumt at vi la den ned. Jeg mener vi skal klare å bygge en struktur der vi skal ha baser og kapasiteter til å ta imot allierte. Så er det sånn, og det har jeg også sagt tidligere, at i en krisesituasjon kan alle norske flyplasser måtte forberede seg på å være en base for alliert aktivitet, rett og slett fordi vi ikke vet hvilken type krise det vil være. Men det bygges opp et konsept nå som gjør at man kan komme til en base der man har med seg det man trenger, og så skal man kunne operere derfra – det være seg Banak, det være seg Høybuktmoen, det være seg Rygge, det være seg andre flyplasser. Det arbeidet vi gjør med utredning, er jo for å tilpasse, sånn at vi er sikre på at våre planer står i stil med NATOs planer i så måte.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Ja, det vil være kapasitet på Evenes til å motta flere overvåkningsfly, en lignende deployering som det vi leser om på aldrimer.no. Det er heller ikke uvanlig, som jeg sa i tidligere innlegg, at allierte øver sammen med oss med overvåkningsfly. Det har skjedd mange, mange ganger. Så det vil ikke være noen umulighet. Når det gjelder henvisningen til Norges Offisersforbund, må jeg få lov til å skyte inn at det har bakgrunn fra de regnestykkene jeg måtte peke på i innlegget mitt. Jeg bruker bestandig å dobbeltsjekke når jeg ser uttalelser fra Norges Offisersforbund, særlig i denne saken.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Jeg skal bare knytte noen avsluttende kommentarer til debatten. Jeg vil for det første takke for en god og grundig debatt. Jeg mener dette er et spørsmål som krever grundig behandling. Jeg mener også at det har vært en grundig prosess. Når vi har sagt at vi gjør en konseptvalgutredning, når vi har sagt at vi sender det til ekstern kvalitetssikring, så er det fordi vi vil være sikre. Vi var også ganske tydelige på at hvis det var store avvik i de dokumentene, kom vi til å sette ned foten. Det har det ikke vært. Det er altså sånn at det konseptet som er valgt, går gjennom med de kontrollmekanismene vi har og vanligvis bruker. Så var det litt om at man ikke får svar. Vel, det er nok litt sånn at man ikke vil ha svar, man vil iallfall ikke høre eller godta svarene. Til representanten Navarsete: Jeg sa at jeg ikke kunne kommentere en artikkel på aldrimer.no som jeg ikke hadde lest. Så var jeg litt usikker, men det er ikke uvanlig at vi øver med overvåkningsfly i Norge. Til representanten Lysbakken: Jo, vi kan godt informere mer om operativ evne, men det er et spørsmål og et svar som hører til et annet fora enn akkurat Stortingets talerstol, fordi det er gradert, og vi har andre fora for å behandle den type spørsmål. Vi øker operativ evne med den planen vi har lagt fram og landmaktproposisjonen. Det er ikke sånn at vi legger Nord-Norge øde. Tvert imot, vi flytter Forsvaret tilbake til Finnmark. Vi seiler mer i nord, vi flyr mer i nord, og vi flytter Hæren tilbake til Finnmark, rett og slett fordi situasjonen er sånn. Så gjør vi endringer som er smertefulle, men nødvendige. Vi har brukt mye ressurser på å være sikre på at vi er på rett vei. Det er selvfølgelig utfordringer med kompetanseflukt, det er utfordringer med omstillinger, det er utfordringer for Andøya-samfunnet – hva skal de gjøre nå? Det viktigste vi kan gjøre, mener jeg er å ha ryddige prosesser og så peke framover. Vi skal stå på for Andøya-samfunnet. Vi er i gang, omstillingsstatus har de fått, de har fått omstillingsmidler, de er i gang med masse gode prosjekter der oppe, og vi skal støtte opp om de prosjektene de holder på med, også i framtiden. Men det er også viktig at man skaper så stor troverdighet rundt politiske prosesser og vedtak at vi ikke sender folk ut i en oppfatning av at man bare flyter uten styring. Det har vært gjort en grundig politisk prosess i denne saken.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-06-05:
Jeg avstår.
Leif Audun Sande (Arbeiderpartiet), 2018-06-05:
Stortingsfleirtalet knesette eit prinsipp om at reformtiltaka ikkje skulle gå på kostnad av utdanningskvaliteten. Men frå m.a. Sjøkrigsskulen i Bergen har det kome ei rekkje bekymringsmeldingar. Målet med reforma har vore å gjera utdanninga mindre fragmentert, men resultatet har vorte det motsette. Sjøkrigsskulen har aldri hatt eit sterkare fagmiljø enn det dei hadde fram til reforma starta. No vert dei ribba for fagpersonell, dei er pålagde å skjera betydeleg ned på talet på tilsette, tilsette med doktorgrad har slutta, og fleire med spisskompetanse må òg slutta. Dette er svært urovekkjande signal. Kan statsråden gjera greie for korleis reformtiltaka på Sjøkrigsskulen faktisk bidreg til å styrkja utdanningskvaliteten, som det òg vart sagt at dei skulle?
Leif Audun Sande (Arbeiderpartiet), 2018-06-05:
La meg i denne samanhengen kort få nytta anledninga til å takka Ombodsmannsnemnda og staben til nemnda for innsatsen dei legg ned for tilsette i Forsvaret. I tillegg, og veldig kort, vil eg ta opp Ombodsmannsnemndas rolle i det breiare arbeidet for å vareta våre veteranar. Ombodsmannsnemnda er oppteken av at kommunal sektor i større grad må etablera eit planverk for å vareta våre veteranar, og det er komiteen einig i. Det ligg interessante og viktige forslag her om at Ombodsmannsnemnda skal få endra sitt mandat for å få eit større formelt ansvar og for å vareta veteranane. Dette er tilrådinga, som ein samrøystes komité sluttar seg til, og som ein frå både regjering og storting må sørgja for vert fylgt opp.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2018-06-05:
Jeg er glad for å lese innstillingen fra utenriks- og forsvarskomiteen i denne saken. Når to viktige felt som utdanning og forsvar skal forenes i en utdanningsreform, er det viktig at det er solid forankring fra fagfolk, både de som utdanner, og de som rekrutterer de ferdigutdannede soldatene, sersjantene, offiserene og øvrige. Mengden av uro, bekymring og klager som har kommet for dagen i denne saken, tyder på at forankringen ikke er solid nok. Regjeringspartiene argumenterer med langtidsplanen for Forsvaret og at tiden er for knapp for en stortingsbehandling av utdanningsreformen. Men i Senterpartiets øyne er nettopp langtidsplanen og Stortingets ansvar for målene her et argument for at vi skal behandle saken. Dette handler ikke om at man ønsker utsettelse eller omkamp, men rett og slett om at man ønsker en politisk behandling av saken. Stortinget har et ansvar for å vurdere om endringene som skal skje med utdanningen i Forsvaret, er i tråd med målsettingen for sektoren, og derfor er det helt klart at det bør legges fram en sak om de endringene som regjeringen ønsker å gjennomføre. Da vil også Stortinget få mulighet til å gjøre de nødvendige justeringene man trenger for å sikre at stortingsflertallets forutsetninger blir lagt til grunn, nemlig at målet om at utdanningsreformen ikke skal gå på bekostning av utdanningskvaliteten, blir oppfylt.