Grete Knudsen (Arbeiderpartiet), 2000-05-19:
Med sitt høye velferds- og kompetansenivå er Norge mulighetenes samfunn. Men muligheter alene setter oss ikke i stand til å mestre de utfordringene vi står overfor. Det trengs mobilisering, omstilling og handling i bredest mulig forstand på alle nivå og innenfor alle samfunnssektorer. Vi snakker nemlig om store utfordringer. Om noen år vil inntektene fra petroleumssektoren avta, samtidig som andelen eldre i befolkningen vil øke. Derfor er Norge, mer enn andre land, avhengig av ny verdiskaping for å sikre en fortsatt økonomisk vekst og for å holde velferdsstaten oppe på et høyt nivå. Vi må gripe fatt i de nye mulighetene for nyskaping og omstilling som informasjons- og kommunikasjonsteknologien gir, og vi kan ikke vente! En viktig utfordring for Norge fremover vil være å utnytte informasjonsteknologiens muligheter for økt vekst og verdiskaping i hele landet, bl.a. ved å stimulere til utvikling og vekst av IKT-næringen. Myndighetenes forskningsinnsats utgjør viktige rammevilkår for bedriftene, og den raske utviklingen på området gjør det også påkrevd med nye større satsinger i Norge, bl.a. på pilotprosjekter. Derfor har Regjeringen også i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett foreslått en økning på budsjettet til Norges forskningsråd på 11 mill. kr til tiltak innen næringsrettet brukerstyrt og strategisk forskning med vekt på IKT. I tillegg har Regjeringen foreslått en økning på 5 mill. kr til Norsk Romsenter og 4 mill. kr til Spesielle IT-tiltak. Den samlede foreslåtte styrkingen på IT-rettede tiltak i revidert nasjonalbudsjett er på 20 mill. kr. Men vel så viktig som å stimulere til nye næringer er det at våre tradisjonelle næringer blir mer effektive og nyskapende, slik at verdiskapingen, konkurranseevnen og produktiviteten øker. Kvinnelige bønder har skjønt nettopp dette, for ifølge en undersøkelse utført av Opinion, vil de nemlig nå handle jordbruksmaskiner og gjødsel på nettet! Elektronisk handel er også et prioritert område for denne regjeringen. Målet er å øke bruken av elektronisk handel og forretningsdrift i alle næringer og virksomheter. Vi må gå fra regulering over til fornyelse og omforming, selv om det kan være vanskelig for mange av oss. Det må bli færre forskrifter og lover å forholde seg til. Det er behov for avklaringer og forenklinger. Og det er behov for økt kunnskap på dette området. Elektronisk handel har også viktige sosiale og strukturelle sider som vil få konsekvenser for folks arbeidsplasser. Dette er et område arbeidstakerorganisasjonene ser betydningen av. Jeg har allerede innledet dialog med Landsorganisasjonen på dette området og vil aktivt følge opp denne kontakten gjennom et tett samarbeid. Elektronisk handel og forretningsdrift viser en voldsom utvikling i Norge og verden for øvrig. Utviklingen er først og fremst begrunnet i ønsket om å oppnå en mer kostnadseffektiv virksomhet. Over tid har det vist seg at de firmaene som «overlever» i informasjonssamfunnet, er de som har forstått at virksomhetens «verdikjede» må være innrettet mot å levere tjenestene over nett. Dette vil i økende grad også gjelde for den offentlige tjenesteytingen. Det norske samfunn har endret seg kolossalt de siste 30 årene. Befolkningen stiller større krav og flere kritiske spørsmål til samfunnet rundt. Skal et samfunn og det verdigrunnlaget det bygger på, være levedyktig over tid, må det være i en kontinuerlig utvikling, og man må også være åpen for nye løsninger og verdier. Det som var riktig i går, er ikke nødvendigvis riktig i dag og i morgen. Skal vi kunne opprettholde en sterk offentlig sektor og ved dette videreføre den norske velferdsstaten, må offentlig sektor og ikke minst tjenestene den tilbyr, ta høyde for og tilpasses slike utviklingstrekk. For å imøtekomme denne utfordringen har Regjeringen under planlegging program for fornyelse av offentlig sektor til en endringsvillig offentlig sektor. Vi er nå i ferd med å definere programområder for arbeidet, hvor IT vil ha en rolle på alle de ulike programområdene. Likevel vil jeg understreke at økt IT-bruk ikke er et mål, men et nødvendig virkemiddel og samtidig en viktig drivkraft, som i seg selv også vil føre til endring. Det vil bli en krevende oppgave å realisere programmet, men jeg tror målet er oppnåelig, bl.a. ved å utnytte de mulighetene som teknologien gir oss. Samtidig vil jeg påpeke at målet bare kan nås gjennom et systematisk, langsiktig arbeid, hvor det også er nødvendig å foreta investeringer for å høste gevinster i etterkant. Norge er langt fra alene om å utvikle offentlig sektor ved bruk av IT. I de fleste land i Europa står realisering av «e-government» og 24-timers eller døgnåpen forvaltning høyt på den forvaltningspolitiske dagsorden. Også i Norge vil Regjeringen legge til rette for en døgnåpen forvaltning, basert på elektronisk tjenesteyting. Vi ser dette som en naturlig utvikling som følge av at mer enn 2,2 millioner nordmenn over 13 år nå har tilgang til Internett. Dette har deler av næringslivet tatt hensyn til. Vi ser f.eks. at både banker og eiendomsmeglere betjener stadig flere kunder over Internett. Disse kundene vil etter hvert forvente at mange av forvaltningens tjenester er tilgjengelig på samme måte. Vi må finne nye løsninger for en ny tid. Derfor ønsker Regjeringen et fast grep om IT-politikken gjennom en sterkere koordinering for utviklingen av det norske informasjonssamfunnet – eNorge. Regjeringen har også foreslått å opprette en egen budsjettpost for spesielle IT-tiltak på 4 mill. kr for å styrke Nærings- og handelsdepartementets koordineringsrolle. Det er bl.a. umiddelbart behov for innsats på områdene IT-sikkerhet, IT-sårbarhet og elektronisk handel. Det er bare få år siden Petter Nome i programmet Rondo introduserte et nytt fenomen, kalt Internett, hos oss. Hvilke muligheter denne teknologien skulle gi, var det vel få av oss som skjønte den gangen. I dag – fem år etter – bruker de fleste av oss Internett, og i løpet av de neste årene vil utviklingen akselerere ytterligere. I dag vet vi at mulighetene er mange. Men vi vet også at begrensningen ligger i vår evne til å utnytte disse mulighetene. Den viktigste forutsetningen er at alle får delta, at alle skaffes brukerkompetanse, og at alle sikres tilgang. Vi må bygge nett som er tette nok og sterke nok, slik at ingen faller igjennom. Vi kan ikke i år 2000 risikere at det oppstår nye sosiale forskjeller mellom de som har, og de som ikke har tilgang. Dette vil Regjeringen ta på alvor og legge inn økt innsats for å sikre bedre tilgang. Resultater fra Gallup for mars i år viser at 2,2 millioner nordmenn har tilgang til Internett, og 850 000 husstander har skaffet seg tilkobling. Sistnevnte viser en vekst på 63 pst. siden mars i fjor. Dette er et positivt bilde, men det er ikke nok. Regjeringen vil derfor prioritere arbeidet med å øke tilgjengeligheten til Internett, samtidig som vi skal ligge i forkant på viktige områder som elektronisk handel og forretningsdrift og bidra til omstilling og fornying innenfor hele næringslivet, også innen offentlig sektor. Vi vet at de land som vil klare seg best i den fremtidige globale konkurransen, er de som treffer politikken når det gjelder innovasjon og utvikling av kompetanse, og trekker til seg kapital. Derfor vil Regjeringen bidra til å utvikle partnerskap mellom det private og det offentlige om kompetanse, innovasjon og nyskapingglobalt utsynkompetent kapitalvelfungerende markeder, dvs. EØS- og WTO-sidengode lover og reglernæringslivets samfunnsmessige ansvar Så langt i debatten synes det å være bred enighet om redegjørelsen og de veivalg som skisseres, fordi en næringspolitikk og et næringsliv som hele tiden er endringsvillig, også vil borge for et trygt velferdssamfunn. Som ansvarlige politikere og samfunnstilretteleggere må vi gripe disse utfordringene og samtidig være med på å legge til rette for en internasjonalisert næringspolitikk, men med base i viktige næringsklynger i Norge, som også må være i en omstilling og knytte seg mye mer opp mot utdanning, høyskoler og forskning enn det vi og de har maktet så langt. Men et robust samfunn må også bygge på fremtidens bedrifter, som også vil trives best i et samfunn med høy sosial stabilitet og gode velferdsordninger. Og helt til slutt: Jeg har fått flere spørsmål, men jeg begrenser meg her til å svare på ett, nemlig om Teknologirådet, som vil bli overført til Nærings- og handelsdepartementet, ifølge revidert. Men vi vil gå gjennom mandatet, fordi dette rådet må følge trender. Det må være aktivt og også kunne være i forkant og se de scenariene vi står overfor, for å kunne gi råd. Ved siden av å være skeptisk må rådet også se mulighetene. Man må i utgangspunktet ikke bare finne hindringer. Det må også være et råd som bør kunne komme med aktive tiltak.