Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2011-11-10:
Vi behandler nå forslag fra Høyres Trond Helleland, Michael Tetzschner mfl. om å sikre vekstfremmende arbeidsinnvandring. Alt i tittelen signaliserer forslagsstillerne at arbeidsinnvandring er positivt for det norske samfunnet. Utenlandske arbeidstakere bidrar til økonomisk vekst. Økonomisk vekst bidrar til å sikre velferd. Det synspunktet deles av en samlet komité. Viktige oppgaver for regjeringen, som full barnehagedekning og en historisk satsing på vei og jernbane, hadde ikke vært mulig uten tilgang på utenlandsk arbeidskraft. Hotell- og restaurantnæringen og landbruket er andre næringer som er helt avhengige av denne arbeidskraften. Vår evne til innovasjon er et annet stikkord. En samlet komité er enig i at gode administrative rutiner og effektiv saksbehandling er viktig for ikke å lage unødige hindringer for nødvendig rekruttering utenfra. Men der stopper enigheten. Komiteen har delt seg i et flertall og et mindretall når det gjelder de konkrete virkemidlene for å oppnå det alle ønsker. Flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Fremskrittspartiet, foreslår at de åtte forslagene som fremmes, vedlegges protokollen. Begrunnelsen er at intensjonen i forslagene allerede er ivaretatt ved gjeldende praksis eller i spørsmål som regjeringen allerede har til vurdering. Mindretallet, bestående av Høyre, selvsagt, og Kristelig Folkeparti, ønsker at forslagene stemmes over og vedtas her og nå. Mindretallet vil selv fremme forslagene og begrunne dem. Jeg skal redegjøre for flertallets syn. Å lese dette representantforslaget er som å lese et sammendrag av sammendraget av St.meld. nr. 18 for 2007–2008 om arbeidsinnvandring. Dette er i realiteten en omkamp om forslag som ble nedstemt for kun tre år siden. I mellomtiden har vi fått en ny utlendingslov og -forskrift, som ivaretar mye av dette. Jeg vil ta for meg forslagene i tur og orden. forhåndsgodkjenning av bedrifter, slik at en ansatt kan jobbe mens søknad om arbeid og opphold behandles: En enklere ordning er allerede innført. Faglærte, spesielt kvalifiserte og spesialister kan begynne å jobbe mens søknaden behandles, uten at bedriften trenger godkjenning i tillegg. Høyres forslag gir en ekstra søknadsrunde for hver bedrift. Hvis det er slik at vi fortsatt har problemer, gjelder vel det kanskje snarere definisjonen av hvem som er faglært. Flertallet har derfor bedt regjeringen se på praksis i forhold til intensjonen i utlendingsforskriften. Kravene til kompetanse skal i større grad bestemmes av arbeidsgiveren: I dag skal UDI kun vurdere om denne kompetansen er relevant, ikke om den er nødvendig, slik det var før. Den vurderingen som gjenstår, er for å sikre oss mot forsøk på sosial dumping. forenkling av regelverket for fornyelse av en arbeidstillatelse: Det er forenklet for EØS-borgere. For tredjelandsborgere er det mer kontroll, igjen for å sikre oss mot sosial dumping og andre omgåelser av regelverket. forenkling av reglene for familiegjenforening fra tredjeland: Etter flertallets mening er rask saksbehandling mer treffsikkert enn nye regelendringer. Noen bedringer er allerede oppnådd, men flertallet er ikke fornøyd og har bedt regjeringen jobbe mer med saksbehandlingsrutinene i slike saker. rett til språkopplæring for ledigmeldte fra EØS: Det er fint at Høyre og Kristelig Folkeparti nå vil gjeninnføre en ordning de selv fjernet i 2004, men regjeringen har altså saken allerede, på oppdrag fra Stortinget. I mellomtiden kan språk inkluderes i individuelle arbeidsmarkedstiltak. fjerne taket på 5 000 spesialister: Taket er satt med god margin og med god grunn. Alternativet er mer byråkrati, ikke mindre, fordi hver søker ellers måtte vurderes i forhold til EØS-regelverket om fortrinnsrett. innføre EUs «Blue Card»-ordning: Denne ordningen handler om rekruttering av høyt kvalifiserte, innenfor noen rammer av kontroll, etterspørsel og fortrinnsrett for EØS. Det er vårt system i dag. Det heter bare ikke «Blue Card». enklere system for personnummer: De aller fleste får personnummer på noen dager. Tar det lengre tid, er det ofte på grunn av usikker identitet. Flertallet ønsker ikke å redusere sikkerheten på dette området. Så helt til slutt: Komiteen mente det ikke var nødvendig med høring i denne saken. Det var det en samlet komité som sto bak, nettopp fordi dette er en sak som var på en grundig høring for bare noen få år siden, noe som ytterligere understreker at dette er en omkamp om ting som ble behandlet i denne salen for bare litt over tre år siden.