Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-06-16:
Det meste av den offentlige velferden produseres i kommunene. Det ropes på kommuner når det gjelder barnepass, utdannelse, omsorg, sosialarbeid, eldretiltak, tekniske tjenester og kulturtilbud. Det er derfor viktig at Stortinget innhenter og bruker de signal vi får om behovene, når vi i denne sal skal sette mye av rammene for lokaldemokratiets handlingsrom. Dette er et ansvar vi bør ha stor ydmykhet overfor. Vi har bak oss en behandling av en stortingsmelding om kommunenes oppgaver knyttet til den forestående kommunereformen. Dette henger nøye sammen med dagens sak. Kommuneproposisjonen i dag har en direkte sammenheng med den ideologi og det samfunnssyn vi bygger våre avgjørelser rundt. Kristelig Folkepartis ideologi er menneskeverd i sentrum, bygd på nærhetsprinsippet. Staten må gi rimelige rammer, slik at beslutninger som angår hverdagen for folk, skal tas så nær dem beslutningen gjelder, som mulig. Derfor bruker vi også frimodig betegnelsen «folkeparti». Kristelig Folkeparti er glad for at den foreslåtte økningen i rammene for 2016 i hovedsak er lagt som frie midler. Det er lokalpolitikerne som kjenner sin kommune best. Øremerking bør bare brukes ved nye tiltak og for å gjøre spesielle løft på enkelte samfunnsområder. Av proposisjonen framgår det at regjeringen legger opp til en realvekst i kommunesektoren med 6–7 mrd. kr i 2016. Vi skulle gjerne sett at det var mer, men alle momenter tatt i betraktning er dette en kommuneproposisjon på det jevne. Rundt om i kommunene sies det: Jaja, realvekst og realvekst, det tror vi ikke før vi ser det. Og det skal vi lytte til, for ofte spises realveksten opp av økt behov, ikke minst på grunn av den demografiske sammensetningen. Men politikk er å prioritere og fordele knappe goder og ulemper. Den demografiske utviklingen vil gi økt behov for offentlige velferdstjenester de neste tiårene. Fram mot 2040 vil antall eldre over 67 år fordobles. Det gir utfordringer, men håndtert riktig og med den helseutviklingen vi ser blant unge seniorer, må vi som samfunn verdsette ressursene og ikke legge opp til passivisering etter rundet pensjonsalder. Befolkningen i byområdene øker, og det medfører behov for utbygging av infrastruktur og offentlige tjenester. Økt privat kjøpekraft og velferd bidrar til at innbyggernes forventninger til kvaliteten på og omfanget av det kommunale tjenestetilbudet øker. Min egen forventning til hva samfunnet skal stille opp med, er dramatisk forskjellig fra hva mine foreldres generasjon kunne forvente. Vi står overfor en situasjon med mindre vekst i økonomien og høyere arbeidsledighet. Samtidig har kommunene et vesentlig vedlikeholdsetterslep på bygninger og anlegg. I en slik situasjon kan det være hensiktsmessig med tiltaksmidler som kan både motvirke arbeidsledighet, stimulere økonomien og bidra til å løse etterslepet. Som samarbeidsparti med regjeringen nøyer vi oss i denne omgang med å påpeke dette i merknads form og regner med at det blir lagt merke til. Jeg er også glad for at en samlet komité kommenterer økningen i mottakere av sosialhjelp etter 2009, med en særlig økning i 2014. Med noe økt arbeidsledighet må vi forvente at det kan bli en fortsatt økning av kommunenes utgifter til sosialhjelp. Slike økninger kan påvirke kommunebudsjettene i betydelig grad. Som nevnt er det umulig å behandle kommuneproposisjonen uten å skule til den forestående kommunereformen. Stortingsflertallet har en målsetting om at kommunene blir mer robuste og i stand til å forbedre kvaliteten på tjenestene og styrke lokaldemokratiet. Det er flott å se at dette arbeidet er godt i gang i mange kommuner og regioner. I den sammenheng må vi stå sammen om å gi fra oss makt fra statlig nivå, slik at det blir en reell demokratireform. I tråd med avtalen om revidert nasjonalbudsjett for 2015 skal regjeringen fordele 10 mill. kr i tapskompensasjon til fylkeskommuner med betydelig inntektstap. Kristelig Folkeparti er glad for å medvirke til at ordningen med ferjeavløsningsmidler styrkes betydelig, og vi må fortsatt ha fokus på og følge nøye med på konsekvensene for inntektssystemet for fylkeskommunene. Kristelig Folkeparti har medvirket til gjennomslag når det gjelder reformprosessen, med tanke på å skape sterke regionenheter, nemlig folkevalgt regionnivå. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjettet blir det ikke flertall for å overføre skatteoppkreverfunksjonen. Det er Kristelig Folkeparti så langt tilfreds med. Ellers er vi glad for en god kompensasjonsordning for ressurskrevende tjenester.