Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Forslaget uttrykker en ambisjon og et ønske om å stimulere til innovasjon og entreprenørskap. Det er en ambisjon som regjeringen deler, og som vi bruker mye ressurser på å stimulere til. Innovasjon Norge har målrettede ordninger for å stimulere til entreprenørskap, som f.eks. etablerertilskudd. I tillegg er generelle ordninger som innovasjonslån relevant for gründere med nye ideer. I revidert nasjonalbudsjett for 2012 foreslår regjeringen å opprette inntil seks nye landsdekkende såkornfond. Staten vil delta med inntil 1,5 mrd. kr, og private investorer med tilsvarende. Det vil medføre en samlet kapitaltilførsel på inntil 3 mrd. kr til forvaltning av fond for bedrifter i tidlig fase. Regjeringen har med andre ord mange virkemidler rettet mot bedrifter i en tidlig fase. Dagens ordninger ivaretar også hensynet til det private initiativ, som stortingsrepresentanten er opptatt av. Det gjøres ved at Innovasjon Norge ikke fullfinansierer prosjektene, men krever at private gründere, investorer eller banker er med på å dele på risikoen. Det er et viktig prinsipp for å sikre at andre enn Innovasjon Norge og det offentlige går god for prosjektene og er villige til å satse egne penger. Jeg tror også det er viktig for at de involverte skal gjøre sitt ytterste for at prosjektet lykkes. En utfordring med rettighetsbaserte ordninger, er at de kan bli svært dyre for skattebetalerne, uten at det er opplagt at det medfører mange flere innovative nyetableringer enn de som ville ha kommet uten ordningene. I verste fall kan en øvre grense på skattefridrag på 300 000 kr for 50 000 foretak utgjøre 15 mrd. kr i årlige provenytap, uten at det er opplagt at det gir veldig mange flere innovative nyetableringer. Offentlig subsidiering av private investeringer kan også bidra til skattetilpasning. Det er uklart hvordan forslaget vil håndtere gründere som ikke er i skatteposisjon, og hvorvidt det kan favorisere gründere som har en formue å plassere på bekostning av dem som er avhengige av lån, og som dermed ikke vil få tilsvarende skattefradrag. Mer kapital kan løse mange utfordringer, men ikke alle. Representanten er selv inne på det han kaller et paradoks, at det er lite risikovillig kapital tilgjengelig for gründere, selv om det totalt sett ikke er mangel på kapital. Samtidig trekker han fram at mange gründerideer er dårlig utviklet. Når mange gründerideer er dårlig utviklet, er det kanskje ikke så rart at man sliter med finansiering. I verste fall vil en skattesubsidiering føre til at dårlig utviklede prosjekter får bedre finansiering, uten at kvaliteten i prosjektene dermed blir bedre. For å gjøre det mer attraktivt å bli gründer i Norge må vi være opptatt av å gjøre det lett å starte og å drive virksomhet i Norge. På det området har regjeringen gjort mye. Fra regnskapsåret 2011 kan små aksjeselskap velge bort revisjon av årsregnskapet. Det er et av de største forenklingstiltakene noensinne og innebærer en vesentlig lettelse i administrative kostnader for de små selskapene. Ved utgangen av 2011 hadde 48 000 aksjeselskaper meldt til Brønnøysundregistrene at de ønsket å benytte seg av denne muligheten. Kravet til minste aksjekapital er redusert fra 100 000 til 30 000 for aksjeselskaper. Aksjekapitalen som skytes inn i aksjeselskapet, skal kunne brukes til å dekke utgiftene ved å stifte aksjeselskapet, som f.eks. ved utgifter til bistand fra advokat og revisor ved stiftelsen. Norske reguleringer av rammevilkår for næringslivet er generelt gode. Senest i dag fikk vi nyheter om at Norge hadde klatret fem plasser på en internasjonal rangering over land som det er godt å drive forretningsvirksomhet i – fra en 13. plass til en 8. plass. Vi hevder oss godt, både sammenliknet med handelspartnere og med konkurrenter. Verdensbanken sammenlikner land langs en rekke indikatorer, hvor næringsvennlig et lands regulering er. Også her gjør Norge det svært godt. Vi skal ikke hvile på laurbærene selv om vi gjør det veldig godt i Norge sammenliknet med samtlige av våre naboland. Vi skal ha ambisiøse mål for nyskaping, for innovasjon, for etablering, for vekst, og også for forenklingsarbeidet og i arbeidet for å bedre forutsetningene for å starte, utvikle og drive forretning i Norge. Den ambisjonen deler regjeringen fullt ut.