trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-15:
Som regjeringsparti har Venstre vært med på tidenes sentralisering, ikke minst gjennom mer eller mindre frivillige kommune- og fylkessammenslåinger. Venstre har kuttet i de regionale utviklingsmidlene som tidligere ble fordelt til kommunale næringsfond, til klynger, til inkubatorer og annen innovasjon ute i kommunene. Venstre støttet bl.a. foretaksmodellen i sykehusene. Venstre og regjeringen setter i sine budsjett av langt lavere summer til det vi kan kalle regional infrastruktur, som høyhastighetsbredbånd og fylkesveier – representanten nevnte noe av det i sitt innlegg – enn f.eks. Senterpartiet gjør. Likevel er det Venstre som er framtidsrettet, mens Senterpartiet er bakstreversk. Mener representanten at Venstres politikk i regjering har styrket næringslivet i distriktene, og har den styrket kommuner og regioner på en måte som folk flest i hele landet er godt fornøyd med?
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-15:
Det er gledelig at representanten er fornøyd med det som har skjedd med å skape robuste kommuner. Ser vi på regioner eller fylkeskommuner, er mitt neste spørsmål om representanten er like fornøyd med den oppgaveoverføringen som fulgte av regionreformen, og med de midlene som har eller ikke har fulgt med de nye oppgavene. Jeg kan nevne fiskerihavner som et eksempel, uten å gå spesifikt inn i det. Mener representanten at oppgaveoverføringen og de tilhørende midlene har gjort at de nye regionene er satt godt i stand til å løse nye og større oppgaver på en bedre måte?
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-15:
Nå kommer det et flervalgsspørsmål: KS mener at barnehagenormen er underfinansiert med 1 mrd. kr i 2022. Da er alternativ a: Er statsråden enig i den forståelsen? Og videre, alternativ b: Hvis ikke, mener da statsråden fortsatt at økningen som regjeringen har lagt inn i budsjettene her, fratrukket andre ufinansierte oppgaver, som f.eks. fastlegeordningen, og med de økte pensjonsutgiftene og demografikostnadene som kommer på toppen, er tilstrekkelig til å finansiere barnehagenormen?
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-15:
Først vil jeg, som mange før meg, benytte anledningen til å rette en stor takk til kommuner, innbyggere, næringsliv, offentlig ansatte, og spesielt ansatte innenfor helsevesenet, for den innsatsen som er lagt ned i den situasjonen og den hverdagen vi står i. Spesielt vil jeg skryte av norske kommuner, små som store, for hvordan de har håndtert pandemien. Så til saken: Behandlingen av kommuneproposisjonen er noe av det viktigste vi gjør for norske kommuner, selv om kanskje ikke riktig alle får med seg at dette er vårens absolutte høydepunkt. Som saksordfører Greni har vært inne på, fremmer Senterpartiet et løst forslag med fire punkter som vi mener omfatter mange av de kommunale utfordringene som også andre partier har løftet i denne saken. Vi viser i vårt løse forslag til det offentlige utvalget som ble nedsatt i fjor, som skal gå gjennom inntektssystemet i kommunene. Utvalget skal levere sin innstilling i juni til neste år. Senterpartiet foreslår i dag at mandatet til utvalget utvides til også å omfatte bl.a. vurdering av en maksgrense for utgifter knyttet til ressurskrevende tjenester. Vi vil også at utvalget skal vurdere en toppfinansieringsordning for kommuner med ekstraordinært store utgifter til barnevern, og vi mener at utvalget må vurdere å ta bort utdanningskriteriet som en delkostnadsnøkkel for beregning av barnehagebehov i kommunene. Til sist ber vi utvalget vurdere kompensasjonsordninger for kommuner med store helsekostnader knyttet til utenbygdsboende, f.eks. medfinansiering fra den kommunen tjenestemottaker betaler skatt til. Det siste punktet er ganske likt VI i tilrådingen, som Senterpartiet vil stemme for sekundært. Vi mener likevel det er riktig at utvalget ser på alle disse nevnte områdene samlet, da de er svært viktige for kommunenes økonomi. Det de fleste har til felles, er at de er preget av stor grad av usikkerhet og kan påføre enkeltkommuner uforholdsmessige og uventede ekstrautgifter. Jeg håper derfor at flertallet i salen mener det er fornuftig å støtte forslaget om tilleggsoppdrag i mandatet til det allerede nedsatte utvalget. Så vil jeg benytte anledningen til å framheve en flertallsmerknad om veterinærberedskap, der man understreker at forutsigbar tilgang på veterinærer over hele landet har stor betydning for dyrevelferd i landet. Kommunene må derfor fortsatt få øremerket tilskudd til veterinærberedskap, noe som vi fikk igjennom i fjor. Til slutt: Jeg mener det hadde vært greit med en liten oppklaring fra regjeringspartiene og Fremskrittspartiet om forslaget deres der de ber regjeringen vurdere en tilskuddsordning for vedlikehold, oppgradering og investering i fylkesveinettet med en ramme på 1 mrd. kr. Tilsvarende ekstrasum ble lagt inn i NTP i går, og spørsmålet er: Er dette den samme milliarden, eller er det to? Hvis det er det siste, er det veldig bra, for det er ingen tvil om at vedlikeholdsetterslepet på fylkesveiene er enormt, og at det trengs.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-15:
Som tidligere nevnt fra talerstolen ser vi av innstillingen at fra og med kommuneproposisjonen for 2023 anslås ikke kommunenes samlede inntekter, med begrunnelse i at det er mange faktorer som spiller inn, og at det er vanskelig å få presise nok tall. Senterpartiet er skeptisk til dette, da vi vet at kommuneproposisjonen med anslåtte samlede inntekter er et viktig dokument når kommunene skal utarbeide sine budsjett. For om beregningen ikke treffer 100 pst., er den likevel et helt nødvendig hjelpemiddel og langt bedre enn om kommunene skal gjette seg fram til svaret selv. Vi kan ikke forvente at kommunene skal vente med sine budsjetter til etter at statsbudsjettet er vedtatt, og jeg er spent på hva forklaringen fra regjeringen til kommunene på dette er, og hvordan det skal løses. Vi i Senterpartiet er som kjent tilhengere av å opprettholde en variert kommune- og fylkesstruktur, noe som forutsetter politisk vilje til prioritering. Vi vil at kommunene skal ha en forutsigbar og god økonomi, og vi vil også at fylkeskommunene skal settes i stand til å løse sine lovpålagte oppgaver og henge med i utviklingen av sine kollektivtilbud, f.eks. Vi foreslår derfor en egen tilskuddsordning for å sikre omlegging til nullutslippsteknologi i fylkeskommunal kollektivtrafikk. Det er mange kystfylker som har kommet godt i gang med omleggingen, men det er også sånn at det er fryktelig kostbart. Skal man fortsette med den omleggingen i mitt fylke, Nordland, kommer regningen for fylkeskommunen på 1,5 mrd. kr. Det er utover det som dekkes av staten gjennom Enova. Derfor legges det på is, og dette er midler som innbyggerne heller vil ha til å videreføre skolelinjer, opprettholde videregående skoler og ha et akseptabelt rutetilbud på de båtene som faktisk finnes der. Så har Senterpartiet fremmet et forslag om å be om en utredning av en båtavløsningsordning ut ifra prinsippene i den eksisterende ferjeavløsningsordningen, da vi ser det som nødvendig med en likestilling av de to. Helt til slutt to ting fra regionreformen: Senterpartiet er skuffet over utviklingen i tildeling av regionale utviklingsmidler, at de er fjernet eller kraftig redusert de senere årene. Dette har vært svært viktig for bl.a. kommunale næringsfond, og vi mener at en opptrapping må på plass. Videre vil jeg til slutt gjerne nevne eksemplet med fiskerihavner, som har vist seg å være en oppgave som er overført til de nye regionene, der man ikke har tatt høyde for hva som skulle følge med av midler, og hvordan ansvaret skulle fordeles. Det er flere av de største fylkene som ikke har signert. Nå er det kommet et dokument som vitner om at det ikke er utarbeidet i tråd med intensjonen, så jeg venter spent på en løsning der.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Det er et krav fra denne salen at når kommunestyret skal forvalte fellesskapets midler, skal man sette opp et budsjett for det – både et årsbudsjett og en økonomiplan over en fireårsperiode. Denne salen har også understreket at dette budsjettet skal være i balanse, og det skal være realistisk og fullstendig. Er representanten Moxnes enig i at det er et godt krav å stille til kommunestyrepolitikere?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Jeg takker for svaret og er glad for at vi er enige om at når man forvalter fellesskapets verdier, skal det gjøres på en ordentlig måte. Rødt har nå fremmet et forslag der de ber regjeringen innføre avbøtende tiltak for kommuner og fylkeskommuner med særlig høy lånegjeld i møte med de nye betalingskravene i kommuneloven. Da blir mitt spørsmål til representanten Moxnes: Hvorfor er det riktig at de kommunene og fylkeskommunene som har lånt over evne – som må forstås som premisset for dette forslaget – skal belønnes med avbøtende tiltak framfor dem som faktisk har skikket seg vel og forvaltet sine midler innenfor de rammene de har, på en ansvarlig måte? Hvorfor skal vi belønne dem som har lånt over evne?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Jeg kan vel starte med å slå fast at statsråden og jeg er uenige om hvor mye penger kommunene får. I Arbeiderpartiet har vi større ambisjoner enn denne regjeringen. Det har vi hatt i hele perioden, for vi mener det er større behov enn hva regjeringen har lagt opp til. Som jeg har sagt før, gleder jeg meg likevel over at det er rekordfå kommuner som står i ROBEK-registeret. Det er bra, selv om vi også er uenige om hvorfor det er sånn. Vi diskuterer i dag egentlig rammene for kommuneøkonomien neste år. I fjor diskuterte vi kutt i formuesskatten i Bø kommune i Nordland, i år tenkte jeg vi kanskje kunne diskutere kutt i inntektsskatten i Bø kommune i Nordland. Jeg merker meg at ordføreren der har varslet at det skal man nå gå inn for. Det er innenfor kommuneloven, men hva tenker statsråden om at vi nå også skal ha negativ skattekonkurranse på inntektsskatten i kommunene?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Takk for det svaret. Jeg er veldig glad for at statsråden tar opp kravet til kommunen om å utrede et forslag til vedtak skikkelig før man faktisk fatter vedtaket, for i fjor henvendte ikke kommunen seg til departementet bare for å få hjelp til å utrede, man henvendte seg også til departementet for å få ekstra penger til å dekke uforutsette tap. Det fikk man. Nå har statsråden klargjort at her må man tenke gjennom saken. Jeg har tatt opp saken. Kan da statsråden klargjøre overfor Stortinget at Bø kommune eventuelt ikke får dekket kostnader som følge av at de eventuelt velger å redusere inntektsskatten for sine innbyggere i sitt kommunebudsjett?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Da sier jeg tusen takk for det svaret. Det har jeg lagt meg på minne. Det har også blitt protokollført, så det skal vi følge nøye med på. Jeg inviterte i sted statsråden til å gi uttrykk for hva han tenker om negativ skattekonkurranse. Det utvalget som er satt ned for inntektssystemet, er satt ned på bakgrunn av et forslag fra Arbeiderpartiet om en helhetlig gjennomgang. Jeg er enig i at vi trenger å gjøre det med jevne mellomrom. Men: Er det sånn at statsråden erkjenner at denne typen negativ skattekonkurranse i – la oss si – en distriktskommune som ligner på Bø, men ikke nødvendigvis er Bø, vil kunne ha noen uheldige konsekvenser? Man vil f.eks. kunne få endring i bosettingsmønster, man opprettholder den arbeidsplassen man hadde i en nabokommune, og får en forskyvning i skatteinntektene. Da oppstår det både et tap i den forstand at skattekaken, altså inntektene til fellesskapet, blir mindre, og det oppstår også et fordelingsproblem fordi skatteinntekten flytter seg fra én kommune til nabokommunen. Hva tenker statsråden om den typen konsekvenser av en slik negativ skattekonkurranse som vi kan få?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Jeg er ikke kjent med at Bø kommune skal sette ned inntektsskatten, men representanten har helt rett i at det i så fall vil være innenfor det kommunale selvstyret å gjøre det. Det vil få noen konsekvenser økonomisk for kommunen om man gjør det. Det legger jeg til grunn – gitt den runden vi også har hatt om betydningen av formuesskatten for skatteinngangen i Bø kommune – at kommunen selv gjør en grundig utredning av, eller henvender seg til departementet for å få utredet i forkant av en slik avgjørelse, slik at det ikke blir noen overraskelser knyttet til akkurat det punktet. Men til den prinsipielle diskusjonen om hva kommunene skal få lov til å gjøre, og hva de ikke skal gjøre, tenker jeg at vi nå bør avvente dette inntektssystemutvalget vi har satt ned, som bl.a. skal vurdere disse spørsmålene, og at vi i kjølvannet av det bør ha en diskusjon om hvor langt kommunenes beskatningsrett skal gå, og hvilke konsekvenser det skal få dersom enkeltkommuner velger å innrette seg på en annen måte enn flertallet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Nå har ikke jeg mottatt noen henvendelse fra Bø om denne saken, så det blir sånn sett en hypotetisk problemstilling, men dersom en kommune skulle velge å sette ned inntektsskatten, kan jeg si at det ikke er aktuelt å kompensere kommunen for det tapet den har, utover det som følger av inntektssystemet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
La meg først si at jeg synes det er glimrende at vi har kommuner som tenker utenfor boksen. Det trenger vi mye, mye mer av. I denne salen i dag har det kun vært snakk om hvor mye mer penger staten skal stille opp med på alle mulige områder overfor kommunene. Vi trenger faktisk, i møte med et betydelig mindre handlingsrom i årene som kommer, at vi tenker mye mer innovasjon, digitalisering og ny teknologi, men også nye måter å løse tjenestene på. At det tenkes utenfor boksen, er bra. Men så har av og til det å tenke utenfor boksen noen konsekvenser som er utilsiktet. En av dem er dette med at inntektssystemet i dag ikke er satt opp for å håndtere at kommunene faktisk utøver sin anledning til å ha en lavere sats enn andre kommuner. Det var for å hindre at alle andre kommuner skulle bære Bøs tap i sin helhet, at departementet grep inn og sa nei, dere må faktisk dekke det initielle tapet selv, og så dekker vi det øvrige tapet via skjønnsmidler. Vi forsøkte å korrigere noe i påvente av inntektssystemutvalgets utredning.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Vi har beregnet hvordan kompensasjonen for barnehagenormen skal være, basert på de samme prinsippene som har vært der hele tiden, og som ble lagt til grunn da Senterpartiet satt i regjering, for lignende typer føringer og reformer. Jeg har selvfølgelig merket meg KS’ høringsuttalelse på dette punktet. Dette har de påpekt i mange år, og jeg er av den oppfatning at dette er kompensert for gjennom inntektssystemet og de overføringene som kommunesektoren får.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Jeg er helt enig med representanten i at vi må satse på kompetanse. Vi må satse på folk. Vi må sørge for at unge mennesker som i dag står utenfor arbeidsmarkedet, får en mulighet til å komme tilbake for å lykkes på nytt. Vi må definitivt sørge for at færre faller fra i videregående opplæring, og vi må sørge for at yrkesfagene får et løft. Alt dette er en del av regjeringens kompetansepolitikk. Vi er opptatt av etter- og videreutdanning. Vi er opptatt av at alle mennesker fortjener en sjanse til å delta. Så er vi også opptatt av at vi ikke skal servere norske distriktsbedrifter på et sølvfat til utenlandsk storkapital. Vi er tjent med i Norge at vi har lokale sterke eiere som investerer nettopp i lokale folk, og som ikke ved første anledning legger ned virksomheten hvis det er mer attraktivt å produsere fra Polen enn fra Brumunddal, for å si det sånn. Det er synd, synes jeg, at ikke SV erkjenner at dette er litt mer komplisert enn bare skattelettelser til de rike mot fellesskapsinteresser. De store pengene under denne regjeringen har gått til å styrke fellesskapet. Sånn skal det fortsatt være.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Når det gjelder det siste, oppfatter jeg ikke at det er sagt noe annet i denne sal i dag enn det jeg har svart på utallige ganger denne våren, takket være Senterpartiets representanter. Hvis ikke det svaret har sunket inn ennå, kan jeg gjerne gjenta det i dag, men jeg tror ikke det skulle være nødvendig, for dette burde være rimelig klart for representanten, som jo var til stede under alle disse spørretimene hvor Senterpartiets representanter har tatt opp nettopp det spørsmålet. Når det gjelder spørsmålet om samlede inntekter og frie inntekter, oppfatter vi at det aller viktigste er at man får et signal om veksten i de frie inntektene. De samlede inntektene er vanskelige å anslå på dette tidspunktet. Derfor mener vi det er formålstjenlig at man fokuserer på de frie inntektene når det kommer til kommuneproposisjonen. Så signaliserer vi det i år. Vi har ingen baktanke med dette, det er rett og slett fordi vi mener at det viktige styringssignalet ligger i veksten i de frie inntektene.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Jeg er veldig glad for at vi har kommet til enighet i årets mellomoppgjør i staten, i tråd med frontfagets ramme på 2,7 pst. Frontfagsmodellen er viktig, særlig når vi nå er på vei ut av den største krisen siden annen verdenskrig. Frontfagsmodellen bidrar til å sikre vår konkurranseevne og gir oss et godt grunnlag for å sikre høy sysselsetting og lav arbeidsledighet fremover. Det er et overordnet politisk mål å gi mer ansvar og økt lokalt handlingsrom til virksomhetene. Beslutninger blir som kjent best når de treffes av dem som kjenner de lokale forholdene. Lokale parter er de beste til å håndtere f.eks. likelønn. Tallene fra i fjor viser en mer positiv lønnsutvikling i forholdet mellom kvinner og menn i avtalen med Akademikerne enn i den andre avtalen. I avtalen med Akademikerne overføres hele den disponible rammen til lokale forhandlinger. Jeg har merket meg forslagene til medlemmene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti om bl.a. å fremme en egen sak for Stortinget om nye retningslinjer for lederlønninger i staten og om å nedsette en lederlønnskommisjon. Allerede i vår opprettet regjeringen et bredt sammensatt utvalg som skal se på alle sider av lederlønnssystemet i det statlige tariffområdet. Utvalget skal bl.a. vurdere hvilke forhold som er sentrale for lederrekrutteringen til staten, og hvordan disse bidrar til å bestemme lønnsnivå og den senere lønnsutviklingen for den enkelte leder. Hovedsammenslutningen i staten er referansegruppe for utvalget. Lønnsøkningen for ledere skal holdes innenfor frontfaget og over tid være på linje med lønnsutviklingen ellers i samfunnet. Fjorårets lønnsvekst for topplederne i staten samlet sett var 0,9 pst. Dette ligger godt under den generelle lønnsveksten i samfunnet. Man kunne få et annet inntrykk når man hørte noen av representantene på talerstolen tidligere. Jeg har også i 2021 satt et absolutt tak tilsvarende frontfagsrammen for hver enkelt departementssektor, slik jeg også gjorde i fjor. Jeg merker meg også at medlemmene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti vil at neste hovedoppgjør i 2022 skal resultere i én hovedtariffavtale. Til det er det å si at organisasjons- og forhandlingsfrihet er et viktig prinsipp i arbeidslivet i Norge. Arbeidstakerne står fritt til å organisere seg i ulike forbund, som igjen står fritt til å fremforhandle avtaler på vegne av sine medlemmer. Det er lang tradisjon for å respektere at lønnsforhandlinger er partenes ansvar i det enkelte oppgjør. Å binde opp resultatet av fremtidige lønnsforhandlinger vil være i strid med avtalefriheten. Jeg er ellers glad for at en samlet komité støtter forslaget regjeringen har fremlagt og partene har inngått.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Som sagt viser tallene fra i fjor en mer positiv lønnsutvikling i forholdet mellom kvinner og menn i avtalen med Akademikerne enn i den andre avtalen, og i avtalen med Akademikerne overføres hele den disponible rammen til lokale forhandlinger. Det er nettopp fordi vi fra statens side har tro på at man lokalt finner gode løsninger på nettopp denne typen spørsmål, at vi ønsker at mest mulig av rammen skal gå til lokale forhandlinger. Det har vært statens utgangspunkt, og det vil fortsatt være statens utgangspunkt. Så er spørsmålet: Skal staten mene at her bør alt inn i én avtale? Vel, hvis det er slik at man i staten lokalt ønsker å inngå ulike avtaler, så mener jeg at det blir feil for staten å stille seg i veien for det.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Som sagt havnet de statlige lederne godt under det som var frontfagsrammen i fjor. Rammen var på 1,7, og statlige ledere havnet på 0,9 innenfor det statlige tariffområdet. Det tenker jeg er et uttrykk for at man viser moderasjon, og det er jeg tilhenger av at statlige ledere skal gjøre. Vi skal være konkurransedyktige, men ikke lønnsledende i staten. Det er viktig at vi har en lønnspolitikk som gjør at vi klarer å få fatt i de beste hodene til de oppgavene som skal løses, også i konkurranse med private virksomheter. Samtidig skal vi sørge for at statlige ledere ikke er lønnsledende. Nå har vi satt ned et lederlønnsutvalg som skal vurdere nettopp hvordan lederlønnssystemet skal være i tiden fremover, og om det er behov for å gjøre justeringer. Det vil gi nyttige innspill til vårt videre arbeid.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-06-15:
Jeg forholder meg til at frontfagsmodellen benytter seg av en prosentsats som de øvrige partene i arbeidslivet bør holde seg innenfor for å sikre konkurransekraften i norsk økonomi. Det er også slik at vi har et skattesystem som skal virke omfordelende. De ti prosentene med høyest lønn betaler 40 pst. av den totale skatteinngangen i Norge og har en betydelig høyere effektiv skattesats enn det de med lavest inntekt har. Så her er det jo ikke bare lønnsutviklingen, men også skattesystemet som må inngå i en større helhet for å bidra til at vi klarer å bevare et samfunn med små forskjeller, slik vi alle er enige om at vi ønsker oss og er viktig for en positiv utvikling i Norge i årene fremover.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-15:
Siden representanten Lauvås spør hva Høyre har tenkt å gjøre de neste årene, kan jeg svare som leder av Høyres programkomité, som nettopp har lagt frem sitt forslag til program for hvilken politikk vi skal gjennomføre de neste fire årene. Der står det ingenting om at Høyre skal tvangssammenslå kommuner.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-15:
Først må jeg oppklare noe: Jeg satt og hørte på replikkordskiftet med Olemic Thommessen, og han sa ingenting om at det i Høyres program står at vi har programfestet å tvangssammenslå kommuner de neste fire årene. Jeg har gått litt inn i tallene for sentralisering av statlige arbeidsplasser. Det interessante er at hvis man f.eks. ser på de fylkene hvor Arbeiderpartiet nå sitter og styrer og har styrt de siste årene, og hvor de har hatt mulighet til å vise hvilken politikk de gjennomfører, er det en voldsom sentralisering av disse arbeidsplassene fra de mest spredtbygde strøkene, særlig kommuner i sentralitetsklasser 5 og 6, til kommuner i sentralitetsklasser 2, 3 og 4. Dette skjer altså på Arbeiderpartiets vakt, når de sitter og styrer fylkeskommuner rundt omkring. I motsetning til Arbeiderpartiet har Høyre en tro på at arbeidsplasser i privat sektor, som skaper skatteinntekter og gir gode velferdstilbud, er viktigere enn etablering av nye statlige arbeidsplasser.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-15:
Når jeg forteller om sentraliseringen som foregår i de fylkene hvor Senterpartiet og Arbeiderpartiet sitter med makten, er det et eksempel som viser at de fylkespolitikerne som velger å gjøre det, gjør det fordi – tror jeg – de er helt sikre på at de vil innbyggernes aller beste. Jeg tror ikke at Senterpartiets fylkespolitikere sitter og sentraliserer fordi de selv ikke synes det har noen verdi. Jeg kan gjenta svaret: Som leder av Høyres programkomité har jeg formulert teksten i Høyres program, hvor det ikke står noe om at Høyre kommer til å gjennomføre tvangssammenslåinger i neste periode.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-15:
I Høyre forholder vi oss til Høyres landsmøtevedtak. Det er det vi går til valg på. Så får vi se hvor sterke Høyre blir etter valget, før vi setter oss ned og forhandler om en regjeringsplattform. Men det som står i Høyres program, er vårt løfte til velgerne. Hvis representanten ikke ønsker å forholde seg til det som står der, kan jeg gjerne ta med meg programformuleringen og lese den fra denne talerstolen, hvis det er ønskelig. Når det kommer til Agder, er forskjellen mellom Senterparti-politikere og Høyre-politikere at vi har tillit til at våre politikere lokalt er de beste til å fatte beslutninger for sin kommune og sitt fylke. Jeg har også tillit til at Senterpartiet, i de fylkene hvor Senterpartiet nå bedriver en storstilt sentralisering, gjør det fordi man tenker at dette gir bedre tjenester til innbyggerne. Så jeg har den tilliten til Senterpartiets fylkespolitikere, men jeg registrerer at Senterpartiet ikke har den tilliten til sine fylkespolitikere.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-15:
Ja. Jeg må si at i denne stortingsperioden tror jeg det er det beste spørsmålet jeg har fått, så jeg takker veldig for utfordringen. Jeg er helt enig med representanten Njåstad i at det er det som er den største trusselen for norske kommuner, særlig distriktskommuner, hvis Senterpartiet, sammen med Arbeiderpartiet, skal styre norske kommuner – og Rødt og Miljøpartiet De Grønne har en hånd på rattet. De vil hindre EØS-avtalen – hvis Senterpartiet får det som de vil – og bidra til at norske bedrifter ikke har mulighet til å selge varene sine på det største markedet. De vil også hindre norsk eierskap og styrke mulighetene for utenlandske investorer til å komme hit og kjøpe opp og drive bedrifter. Det handler om at man vil øke skatter og avgifter. Skal vi igjen få en tafatt satsing på samferdsel, mer regulering og økt byråkrati? Det vil hindre etablering av arbeidsplasser(presidenten klubber) som distriktene er helt avhengig av. (presidenten klubber)
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-15:
Nei, for vi bygger ut infrastrukturen på en smartere måte. Der SV er veldig opptatt av å fordele, ønsker vi heller å bruke pengene på en smartere måte. På grunn av at vi har lagt opp til denne 5G-frekvensauksjonen, ser vi at vi trenger å bruke mindre av skattebetalernes penger for å få rullet ut 5G i hele landet. Vi ser at Sverige nå ser til Norge og hvordan vi løser det, for å gjøre det på en smartere måte. Men vi skal bruke over en halv milliard kroner bare i år på høyhastighetsbredbånd. Det er et slikt press på bredbåndsutbyggingen at man nærmest ikke har klart å ta det unna. Vi er kåret til det landet i Europa som har de aller beste nettene. Vi har et fantastisk utgangspunkt når vi nå går i gang med høyhastighetsutbyggingen, som vi har sagt vi skal gjøre innen 2025. Alle husstander og virksomheter i Norge skal få tilgang til høyhastighetsbredbånd.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-15:
Jeg fikk et konkret spørsmål fra Senterpartiets representant Greni, så jeg vil gjerne svare på det. Jeg er veldig glad for spørsmålet, for det viser at også partier på sosialistisk side er opptatt av at vi skal ha bedrifter her i landet, og at arbeidsplasser i privat sektor er en viktig del av grunnlaget for å finansiere de velferdstjenestene som innbyggerne våre rundt omkring i kommunene mottar. I så måte er differensiert arbeidsgiveravgift et veldig viktig tiltak. Det er et av regjeringens viktigste distriktstiltak, for vi er helt avhengige av bedriftene rundt omkring i distriktene, som skaper arbeidsplasser, og som gjør at folk har noe å leve av, og at det går an å leve et godt liv rundt omkring i spredtbygde strøk. Ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift er, som også Stortinget er orientert om, noe regjeringen har knyttet stor spenning til. Det er nettopp retningslinjene fra ESA som legger føringer her, og det har gjort at vi har måttet vente til disse retningslinjene kommer på plass, før vi kan notifisere ordningen og få godkjent ESA-ordningen med en arbeidsgiveravgift som skal gjelde fra 2022. Retningslinjene som kom 19. april, imøtekommer de viktige norske interessene og viderefører sentrale elementer for regionalstøttekartet og ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Norske myndigheter har fått gjennomslag for at sektorene transport, energi og bredbånd kan inkluderes i driftsstøtteordningen. Det er jeg veldig glad for. Det har vært viktig at vi har fått disse sektorunntakene. Revisjonen skal ta utgangspunkt i utviklingen i kommunene. I Granavolden-plattformen har regjeringen vært tydelig på at vi ønsker å videreføre dagens ordning. Stortinget kjenner også til at regjeringen derfor har vært tydelig på at vi ønsker å videreføre differensieringen av soner innenfor sammenslåtte kommuner og har bedt særskilt om det. Utover det kan jeg ikke kommentere forhandlingene vi nå har, men vi tar sikte på at dette skal komme på plass så fort som mulig i løpet av høsten og før jul, sånn at en differensiert arbeidsgiveravgiftordning kan iverksettes fra 2022.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-15:
Nå skal ikke jeg bidra til unødig å forlenge denne debatten. Vi ser jo de kommunene i en sammenheng. Så svaret på representanten Grenis spørsmål er at vi legger regionalstøttekartet til grunn. Vi ser på de kommunene som sliter, hvor det er vanskelig å drive næringsvirksomhet på grunn av avstandsulemper og lav befolkningstetthet. Det er selvsagt slik at vi da ikke kan se på hver enkelt kommune isolert. Vi ser på det ut fra et større perspektiv, for det er gjerne slik at det er kommuner som tilhører deler av en region, som er hardest rammet. Det er også gjerne kommuner som tilhører sentralitet fem og seks.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-06-15:
Programmet for et digitalt Europa, DIGITAL, er EUs nye investerings- og kapasitetsbyggingsprogram for digital omstilling og bruk av innovative digitale teknologier i samfunnet og i næringslivet. Ved å forene ressursene kan Europa bygge nødvendig kapasitet innenfor områder som kunstig intelligens, superdatamaskiner, cybersikkerhet og avanserte digitale ferdigheter, som saksordføreren redegjorde for. Deltakelse i programmet vil gi norske bedrifter og forsknings- og innovasjonsmiljøer tilgang til disse ressursene. Det vil ha stor betydning for næringsutviklingsmuligheter og våre bedrifters konkurransedyktighet. Deltakelse i DIGITAL blir også et av de viktigste virkemidlene for å gjennomføre den digitale omstillingen, gjennom tilgang til kompetanse, prosjektmidler og spennende samarbeidspartnere i næringsliv og forskning i hele Europa. I programmet er tanken at man ikke bare samarbeider med andre innenfor samme bransje, men at man lærer av hverandre og utvikler nye løsninger på tvers av sektorer og bransjer. Et av virkemidlene for å få et slikt samarbeid er etableringen av digitale innovasjonsnav. Innovasjon Norge har fått interesseerklæringer fra åtte sterke digitale miljøer i hele landet for å kunne bli utpekt som slike nav. De er nå i dialog med disse miljøene, og det blir veldig spennende å følge med på hvilke av disse som vil lykkes med å komme med i EUs store satsing på slike nav i hele Europa. I Norges stadig mer kunnskapsbaserte og datadrevne økonomi vil deltakelse i DIGITAL være avgjørende for å styrke lokalt og regionalt næringsliv samt å bidra til å styrke konkurransekraften i alle næringer. Det er ikke realistisk for Norge å bygge tilsvarende kapasitet og kompetanse på egen hånd. Vi investerer stort i vår digitale framtid for våre bedrifter og offentlige virksomheter i partnerskap med vår nærmeste handelspartner, EU. Dette gjør vi ikke for digitaliseringens skyld. Vi gjør det for å skape nye muligheter og nytt grunnlag for verdiskaping og produktivitetsøkning i vår forvaltning og i næringslivet. Ved å samarbeide med EU bidrar vi til en digital framtid, bygd på felles mål og felles europeiske verdier. Norge ønsker f.eks. å fremme etisk og ansvarlig bruk av kunstig intelligens, og dette er verdier vi deler med andre europeiske land. Deltakelsen i dette programmet vil bidra til å sikre utvikling og bruk av kunstig intelligens med respekt for den enkeltes rettigheter og friheter. DIGITAL er et av EUs viktigste verktøy for å bygge Europas digitale kapasitet og digitale suverenitet i konkurranse med land som USA og Kina. Vi kan ikke isolere oss fra den digitale utviklingen. Vi må delta og være med på å prege den digitale utviklingen, være opptatt av personvern, sikkerhet, etikk og demokrati, og det gjør vi best sammen med andre likesinnede land i EU-samarbeidet. Jeg er derfor svært glad for at en samlet komité tilrår Stortinget å samtykke i norsk deltakelse i DIGITAL.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
Vi har et lite problem her, og det gjelder saksbehandlingen og tidsfristene vi har hatt for å sende inn stemmeforklaring. Dette er en omfattende sak med 200 løse forslag. Hvis vi ønsker, som SV gjør, å ta også alle løse forslag seriøst – bl.a. med tanke på at ikke alle partier er representert i komiteen, og fordi vi satt i en debatt på 8–9 timer i hele går og ikke hadde mulighet til å vurdere ordentlig, demokratisk og med lokale representanter bl.a. hos oss – klarte vi ikke å få en ordentlig forklaring av stemmegivingen vår før i dag formiddag. Da var det for seint å få det inn i stemmeforklaringen til presidenten. Den samme situasjonen har jeg forstått at Fremskrittspartiet er i. Det betyr at det er to partier som ikke har fått avgi stemmeforklaring fordi man har tatt denne saken alvorlig og gått inn i hver enkeltsak. Derfor foreslår jeg nå for Stortinget og presidenten at voteringene utsettes til i morgen for å få dette ordentlig inn i systemet, slik at vi får tilkjennegitt på en ordentlig måte hva partiene mener – av respekt både for demokratiet og for de mindre partiene som ikke er representert i transportkomiteen. Det gjelder selvfølgelig oss sjøl, som har gått grundig inn i dette og ikke fått tilkjennegitt det. Hvis det blir nedstemt, som jeg håper det ikke blir, har jeg lyst til å forklare hvilke forslag vi da eventuelt støtter.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
Jeg har ikke vært her i så mange perioder. Jeg er ingen garvet representant på rutinene i huset, men jeg trodde faktisk at Stortinget kunne vedta noe sånt. Men hvis det er sånn at stortingsflertallet ikke kan gjør det, respekterer jeg det. I hvert fall er det vanlig rutine at dette er under presidenten og presidentskapets makt, det tror jeg vi kan si. Jeg vil i hvert fall gi en stemmeforklaring her. Det er at SV stemmer for følgende løse forslag – selv om vi av tekniske grunner er nødt for å stemme imot alle løse forslag, også dem vi er for. Men vi er for følgende løse forslag: 175–179, 181–183, 185–188, 190–195, 197–223, 225–251, 253–261, 263–273, 275, 276, 278, 279, 281–284, 288–292, 296–306, 309, 310, 312–314, 316, 317, 320–323, 325, 326, 328–331, 334–339, 341, 344–348, 350–353, 355 og 372. – Og referentkorpset skal få lista.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Om tre dager har jeg vært medlem av denne forsamlingen i 20 år. Jeg har vært involvert i behandlingen av alle seks nasjonale transportplaner som har eksistert. Men maken til spill som nå foregår rundt forslag i NTP, hvem som fremmer, og hvem som støtter forslagene i NTP, og nå også voteringen over NTP, har jeg aldri vært med på. Arbeiderpartiet meldte inn i går på helt vanlig måte hvilke forslag vi støtter, og hvilke forslag vi ikke støtter. Hvis det er noe problem i denne saken, er det at det er fremmet 372 forslag i salen – det er problemet. Det er en demokratisk rett, så det kan Stortinget selvsagt gjøre. Men det ødelegger fullstendig Nasjonal transportplan som et seriøst plandokument. At vi nå til og med skal ha det spillet om voteringen, er uhørt. I går ble det sagt at NTP-debatten var en fest. Ja, det er i hvert fall en fest uten noen voksne til stede. Nå er det på tide at de voksne kommer hjem igjen, rydder opp, og at vi får slutt på dette spillet. Jeg støtter fullt og helt – og anbefaler Arbeiderpartiets representanter å støtte – presidentskapets forslag.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Jeg må bare si jeg er litt overrasket over foregående taler. Jeg mener dette er viktig. Det handler faktisk om muligheten til å få synliggjort klart og tydelig hva de forskjellige partiene mener, og hvilke forslag man ønsker å støtte. Jeg har vært på Stortinget i 16 år. Jeg har heller ikke opplevd at man ikke får mulighet til å stemme for de forslag man er for. Imot får man lov til å stemme, men man får ikke lov til å stemme for alle de forslag man er for.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-06-15:
Da vil Fremskrittspartiet støtte følgende forslag subsidiært: forslagene nr. 5–7, forslag nr. 13 og forslag nr. 17. I tillegg støtter vi forslagene nr. 190, 210, 213, 248, 278, 279, 281–300, 302, 304–310, 335, 338 og 372.
Helge Orten (Høyre), 2021-06-15:
For å gjøre det kort: Jeg støtter representanten Myrlis vurdering av dette. Jeg tenker det er mulig for partier å tilkjennegi hva de ville ha stemt, og få det protokollert på en god måte i voteringen. I den forbindelse kan jeg legge til en sak selv også, for det er mange forslag som gjelder enkeltprosjekt i denne planen, som de aller fleste av oss helt sikkert kunne vært for, men innenfor en forsvarlig økonomisk ramme ikke kan stemme for. Det er en utfordring for alle sammen av oss som må sitte og stemme imot prosjekt som vi egentlig er for, men som vi ikke har mulighet til innenfor rammen som er lagt. Derfor tenker jeg at vi er ikke i noen særlig annen situasjon, noen av oss. Vi må faktisk håndtere dette på en fornuftig måte – også utad i etterkant av voteringen. Så vil jeg si, med det samme jeg står her, at jeg ser at det sannsynligvis kan bli flertall for noen forslag, som det også for vår del er tilsynelatende greit å støtte. Det gjelder f.eks. forslag nr. 6, som går på østre linje og Østfoldbanen. Det er en sak som vi har skrevet en god del om i merknader og forklart vårt standpunkt til. Vi kunne godt ha støttet det, men vi følger voteringsordenen slik presidentskapet har lagt opp til.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2021-06-15:
Jeg kunne sikkert sagt mye om debatten i går og om hvem som har skrevet merknader, og hvem som er for og imot forslag, men at det bør være en mulighet for folk til å gå grundig igjennom dette og kunne støtte de forslagene man er for, mener vi i Senterpartiet er riktig. Så jeg anbefaler Senterpartiets folk å støtte forslaget fra Arne Nævra.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
Alle elever fortjener gode lærere. Vi har en lærerkrise i Norge. Det kan vi takke regjeringen for. Regjeringen har et tungt ansvar når det gjelder å sørge for kvalifiserte lærere i alle klasserom. Derfor er det skremmende at statsministeren fortsetter å påstå at vi har en positiv utvikling når det gjelder lærertetthet. Lærermangelen har økt dramatisk de senere årene. Hele 15 pst. av lærerne i grunnskolen og 21 pst. av lærerne i videregående skole er ukvalifisert. Dessuten går søkertallene til lærerutdanningen ned. Om få år risikerer vi å mangle hele 8 000 lærere i norsk skole. Skjerpede og ufornuftige opptakskrav til lærerutdanningen fører til at vi mister hundrevis av motiverte søkere årlig. Dessuten meldes det om at avskiltingen av 33 000 erfarne lærere ved at regjeringens kompetansekrav for undervisning har fått tilbakevirkende kraft, har bidratt til at lærere slutter, tar ut tidlig pensjon eller rett og slett ikke får tilbud om ny jobb hvis de søker seg ny lærerstilling. Regjeringen har et ansvar for å sikre god rekruttering til læreryrket. Gang på gang har regjeringspartiene, med Fremskrittspartiet på slep, stemt ned SVs forslag om en nasjonal satsing for flere lærere i skolen. Avskilting av lærere og firerkrav i matematikk er bare noen av de ufornuftige valgene regjeringen har tatt når det gjelder å rekruttere og beholde lærere. Dette landet trenger en ny rød-grønn regjering, en regjering som vil ta et krafttak for å få flere lærere i norsk skole. Vi i SV vil at velferdsstaten skal bygges ut, ikke skjæres ned. Da må kommuneøkonomien styrkes for å sikre penger til skole og helse. En av våre viktigste saker ved dette valget kommer til å være å innføre gratis SFO. Alle barn bør få være med på leken. I dag går åtte av ti førsteklassinger i SFO. De får være med på leken og læringen i SFO, men samtidig er det noen barn som står på utsiden av gjerdet. Når skolen er over, får ikke disse barna det trygge stedet å være med voksne som gir tilsyn og omsorg. De får ikke være med på leken og læringen i SFO. Etter endt skoledag er det veldig mange som tusler hjem. En tredjedel av dem som ikke sender barna sine på SFO, oppgir prisen som årsaken, og sånn kan vi ikke ha det.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-15:
Den største delen av all helsehjelp vi får, skjer i kommunene eller fylkene. For å få rask og god hjelp må vi styrke kommunene og fylkene. Det er trist at det er bare meg fra SV i helsekomiteen som er med i denne debatten. Vi har en psykisk helsekrise i landet, og det hadde vi før pandemien traff Norge. Nå er det enda verre. Under denne høyreregjeringen har vi mistet 500 sengeplasser i psykisk helsevern. Høyre lovte velgerne i 2017 at psykisk helsevern skulle bli styrket med den gylne regel. Det skulle bety at mer ressurser skulle gå til psykisk helse. Regjeringen har brutt lovnaden hvert eneste år. Nå har Riksrevisjonen også sagt det, og Psykologforeningen sa at den gylne regel er en politisk bløff. SV er enig med Psykologforeningen. Flere har blitt syke og blitt enda verre under pandemien. Et eksempel er en stor økning i spiseforstyrrelser, som har rammet barn og ungdom hardest. SV foreslår lavterskel psykisk helsehjelp der folk bor – nesten en halv milliard kroner. Vi foreslår å styrke skolehelsetjenesten og helsestasjonene med en stor økning for en opptrappingsplan for rusbehandling. Tannhelse er et hull i velferdsstaten vår som vi må fylle. Etterslepet vi ser i tannhelsetjenesten, er uverdig. Nå haster det å bygge ut den offentlige tannhelsetjenesten, slik at vi får gjort noe for de 133 000 barn og unge som står i kø i tannhelsetjenesten. Vi må utvide tilbudet til unge, eldre og hele befolkningen. Noen snakker om tannhelsereform, men vi handler. SV foreslår over en halv milliard kroner for å styrke tannhelsetjenesten. Vi trenger et rettferdig Norge, og da må tannhelseproblemene bli behandlet som andre sykdommer. Vi trenger en tannhelsereform, og SV starter arbeidet med å styrke den offentlige tannhelsetjenesten. Det er en av de viktigste sakene for SV i valgkampen. Da kan folk velge om de vil ha mindre skatt for de rike eller bruke disse pengene på å bygge ut det offentlige helsevesenet. SV vil ha en rød-grønn regjering, ikke en sentrumsregjering.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-02-03:
Mitt spørsmål går til finansminister Jan Tore Sanner. Koronapandemien varer og rekker, og med det kommer nyhetsoppslagene om stadig større nedbemanningsprosesser. En kunne kanskje sett på dette som vanlig i nedgangstider, hadde det bare vært en vanlig nedgangstid. Men koronapandemien skiller seg jo fra alle andre kriser på mange måter. Én av de måtene er at vi i Norge fra statens side stiller opp for næringslivet i stort monn. Staten, og dermed fellesskapets midler, avlaster risikoen for norske bedrifter gjennom utsatte skatter og avgifter, lånegarantiordninger, kompensasjonsordninger for foretak med stort omsetningsfall og kontanter for å dekke faste utgifter. Arbeiderpartiet støtter disse ordningene for å redde arbeidsplasser, for at vi skal komme oss gjennom denne krisen med sunne og levedyktige bedrifter når markedene tar seg opp igjen, og nettopp fordi det er arbeidsplassene vi skal redde, og ikke investorene. Derfor har Arbeiderpartiet foreslått at virksomheter som mottar støtte, må inngå avtaler med tillitsvalgte for å opprettholde arbeidsplasser, unngå oppsigelser og ivareta de ansatte. Men siden regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ikke har støttet disse forslagene, er det ikke noen krav om en slik ivaretakelse av de ansatte. Vi har sett eksempler som hotellkjeden Scandic, som har varslet oppsigelse av 1 000 ansatte. Samtidig viser nå tallene at samme selskap har mottatt så mye som 335 mill. kr fra kompensasjonsordningene. Spørsmålet mitt er derfor om finansministeren mener at selskaper som mottar disse store kompensasjonsbeløpene, helt fritt skal få nedbemanne så mye de vil, eller om det burde vært noen begrensninger overhodet på muligheten til å gå til oppsigelse, gitt at vi har en raus permitteringsordning og, som nevnt, en raus kompensasjonsordning for bedriftene.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-02-03:
Finansministeren ga meg en overgang til mitt neste spørsmål, for han nevnte utbytter. Vi har i nyhetsbildet de siste dagene blitt servert flere eksempler på det i hvert fall jeg vil kalle usolidarisk omgang med skattebetalernes penger, nemlig svære utbytteutbetalinger til eiere i selskaper som har fått enten kontantstøtte, gunstige skatteregler eller annen støtte med fellesskapets midler. Også her har det vært umulig å komme til enighet i Stortinget om noen krav som kunne forhindret dette. Høyresiden har stemt ned forslagene som kunne sørget for at pengene gikk til sitt angitte formål og reddet arbeidsplassene. Selv moderate forslag om midlertidig å endre aksjeloven sånn at utbyttegrunnlaget kunne blitt avkortet med støttebeløpet, har blitt nedstemt av Høyre og høyresiden i denne salen. Derfor er mitt spørsmål om statsråden har noen som helst betenkeligheter med at krisestøtte nå går til å berike enkeltaksjonærer, og at staten tar nedsiderisikoen, og om han er komfortabel med at det ikke finnes noen som helst begrensninger på utbytteutbetalinger i selskaper som støttes av fellesskapet gjennom krisen.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-02-03:
En anmodning har Stortinget forsøkt å gi, og vi har jo sett resultatet – at det ikke har fungert etter hensikten. Det vi snakker om nå, handler om hvordan landet vårt skal se ut etter krisen, og det er ingen tvil om at denne krisen forsterker de økonomiske forskjellene. Når i tillegg politikken tillater at denne krisestøtten havner i private eieres lommer, mens tapene må bæres av fellesskapet og arbeidstakerne som mister jobbene sine, forsterker også politikken disse forskjellene. Koronapandemien retter et forstørrelsesglass mot sårbarhetene og forskjellene i samfunnet vårt. Forskjellene mellom stor og liten kommer tydelig fram i den økonomiske håndteringen av krisen vi står i. Mange småbedrifter innenfor f.eks. servering og uteliv har slitt med manglende drahjelp, mens vi ser at de fem største mottakerne av kontantstøtten får halvparten av pengene. Nå som krisen varer lenger enn vi trodde, og ordningene blir forlenget, er finansministeren villig til å se på noen tiltak som kan gjøre ordningene litt mindre attraktive for de største bedriftene og litt mer treffsikre for de små og mellomstore bedriftene, som ikke har samme tilgang til en slik finansiering?
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-02-03:
Jeg holder meg til finansministeren i denne omgang. Jeg har lyst til å følge opp Kaskis hovedspørsmål om ulikhetsutviklingen i Norge, for også før koronapandemien kom til Norge, var økende forskjeller et stort og økende samfunnsproblem. En av hovedårsakene til at forskjellene i Norge økte før krisen, var at de aller rikeste ble enda rikere, mens de med minst sakket akterut. Regjeringen har tidligere kommet med en stortingsmelding om ulikhet, med gode problemstillinger – jeg tror riktignok det var før dagens finansminister ble finansminister, men uansett samme regjering. Allikevel, regjeringen har tidligere ikke villet ta tak i den viktigste årsaken til økende ulikhet i Norge, at de rikeste blir rikere, ved å la de med mest delta mer i spleiselaget. Spørsmålet mitt gjelder utviklingen når vi ser gjennom koronakrisen og ut av den: Vil regjeringen gjøre noen nye vurderinger som kan gjøre at de med mest er med på å bidra mer til fellesskapet, slik at vi reduserer forskjellene ut av krisen?