Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-06-15:
Det var vel det korteste innlegget fra forrige taler så langt i dag. Først vil jeg få takke komiteen for arbeidet med innstillinga. Jeg vil også få takke komiteen for samarbeidet, for dette er altså de to siste forsvarssakene vi har med komiteen i denne stortingsperioden. Jeg syns det har vært både et godt og et hyggelig samarbeid. For regjeringa er det viktig å følge opp de prioriteringene og den forsvarsstrukturen som ble vedtatt gjennom langtidsplanen for Forsvaret. Proposisjonen inneholder forslag om godkjenning av investeringer i eiendom, bygg og anlegg for om lag 4,1 mrd. kr, og videre legges det fram et forslag om å anskaffe fire nye ubåter til Sjøforsvaret for mer enn 40 mrd. kr. Dette er den enkeltstående største investeringen i Forsvaret på veldig mange år, sett bort fra anskaffelsen av F-35. Alle investeringene er viktige for å videreføre moderniseringen av Forsvaret. Saksordføreren har redegjort godt og grundig for de enkelte delene, så jeg skal ikke bruke veldig mye tid på å gjenta det saksordføreren har sagt. Men la meg knytte én kommentar til det representanten Serigstad Valen sa, nemlig at fregattene ble dyrere enn planlagt. Det ble de ikke. Det er ikke det som har vært utfordringen på et tidspunkt med fregattene. Det var en utfordring knyttet til reservedeler og vedlikehold, men den er nå i veldig stor grad løst, takket være at regjeringa har brukt hundrevis av millioner på det og kommer til å fortsette å bruke det. Proposisjonen inneholder også informasjon om den flernasjonale avtalen om multirolle tank- og transportfly og en sak om endring av vedtekter for Det frivillige Skyttervesen. Stortinget vedtok i juni 2012 lokalisering og etablering av hovedbasen for kampfly på Ørland. De første flyene kommer til Ørland i november 2017, hvis alt går som planlagt. Med de tre F-35-relaterte prosjektene som foreslås godkjent i proposisjonen, legger vi nye brikker på plass for å gi Forsvaret en funksjonell og sikret base der vi kan operere kampfly i hele spekteret fra fred via krise til væpnet konflikt. To av de framlagte forslagene til investeringsprosjekter skal sørge for at ulempene med støy fra kampflyene blir redusert i størst mulig grad. En rekke boliger utenfor basen må støyisoleres, og flere eiendommer må innløses og deretter rives. Det innebærer påkjenninger for mennesker som kanskje må forlate et sted de har bodd hele livet. Dette er noe regjeringa tar på alvor, og vi søker derfor å komme fram til gode løsninger for hver enkelt husstand. Det er også nødvendig å gjennomføre støytiltak på Forsvarets egne bygninger inne på basen. Mange mennesker har sitt daglige arbeid på basen, og for å gi disse et best mulig arbeidsmiljø er det påkrevd å sørge for at lovens krav til støybelastning ikke blir overskredet. De nye kampflyene representerer en betydelig investering for landet. For den tida de ikke opererer i luftoperasjoner, er det nødvendig å etablere sikre hangarløsninger som beskytter mot ytre påvirkninger og minimerer risikoen for tap. Derfor foreslås det godkjent et prosjekt for bygging av tolv nye hangarer med plass til to fly hver. Hver hangar vil være utstyrt med fasiliteter for å klargjøre flyene for oppdrag. Jeg vil også framheve det fjerde investeringsprosjektet som framlegges i proposisjonen. Regjeringa foreslår å bygge et nytt beredskapsanlegg for drivstoff i Muruvik med rørledning fram til Værnes flystasjon. Dette gir gode muligheter for et samarbeid med den sivile flyvirksomheten på Værnes, fordi det er begrensninger på hvor lenge drivstoff kan lagres før det må destrueres. Sjøforsvarets seks ubåter i Ula-klassen ble tatt i bruk i perioden 1989–1992 og har en forventet teknisk levealder på ca. 30 år. Som en del av arbeidet med de konseptuelle studiene av en framtidig ubåtkapasitet etter 2020, ble det gjort omfattende vurderinger av den tekniske tilstanden på fartøyene. I tråd med konklusjonene fra studiene godkjente Stortinget i 2015 et prosjekt for å holde eksisterende Ula-klasse-ubåter teknisk operative fram mot nye ubåter, som kunne leveres fra ca. 2025. Regjeringa tok, som Stortinget er kjent med, en prinsippbeslutning høsten 2014 om å anskaffe nye ubåter i stedet for da å fortsette en eventuell levetidsforlenging. Regjeringa framlegger nå anskaffelsesprosjektet for godkjenning. Prosjektet er basert på et forpliktende og langvarig marine-til-marine-samarbeid med Tyskland, som omfatter både ubåter og andre kapasiteter. Samarbeidet vil også omfatte utdanning, trening, drift, vedlikehold og understøttelse av de fire nye ubåtene som Norge skal anskaffe. Samarbeidet med Tyskland inkluderer i tillegg et omfattende industrielt samarbeid med norske selskaper, som vil gi store forretningsmuligheter for norsk forsvarsindustri. Ubåter er blant Forsvarets viktigste kapasiteter og har stor betydning for vår evne til å forsvare Norges maritime interesser. Den fremste egenskapen er å kunne operere skjult, over store avstander, i lang tid og med stor slagkraft. Det er viktig at vi nå har funnet en strategisk samarbeidspartner som vi kan bygge et omfattende og langsiktig samarbeid med. Dette gir et godt utgangspunkt for de langsiktige samarbeidsrelasjonene vi trenger for å opprettholde en troverdig ubåtkapasitet i framtida. Regjeringa jobber med en målsetting om å få på plass en kontrakt for nye ubåter i løpet av 2019. Det muliggjør innfasing fra ca. 2025 og fram mot 2030, noe som igjen bidrar til at Norge kan opprettholde en kontinuerlig ubåtkapasitet når Ula-klassen fases ut. Norske bedrifter er verdensledende på noe av den teknologien som brukes i ubåter, og regjeringa vil bruke anskaffelsen som en døråpner for å sikre norsk forsvarsindustri internasjonal markedsadgang. Anskaffelsen av nye ubåter brukes aktivt opp mot internasjonale partnere for å videreutvikle en kompetent og konkurransedyktig norsk forsvarsindustri. Regjeringa jobber med å få til industriavtaler med ambisjon om at avtalene samlet skal sikre oppdrag til norsk forsvarsindustri til en verdi som tilsvarer anskaffelsesverdien av nye ubåter. Den framlagte proposisjonen inneholder et forslag om å endre en grunnregel for Det frivillige Skyttervesen, DFS. Endringen vil gjøre det mulig med medlemskap i DFS også for personer under 18 år uten permanent oppholdstillatelse og for personer over 18 år med permanent oppholdstillatelse. Representanten Tybring-Gjedde mente det var underlig at saken nevnes, men det er altså fordi Stortinget gjennom et stortingsvedtak fra 1892 legger til grunn at Forsvarsdepartementet må vurdere DFS’ søknad om regelendring og deretter legge den fram for Stortinget. Stortinget står selvfølgelig fritt til å endre dette hvis Stortinget ønsker det, sånn at man får en større frikobling mellom Stortinget og Det frivillige Skyttervesen. Den foreslåtte regelendringen vil harmonisere DFS’ regelverk med det de øvrige organisasjonene for sportsskyting eller jakt har. Det er ikke krav til statsborgerskap for medlemskap i andre skytterorganisasjoner, og våpenloven stiller for øvrig heller ikke krav til statsborgerskap ved erverv av skytevåpen. Avslutningsvis vil jeg si at jeg er veldig godt fornøyd med at komiteen slutter seg til regjeringas forslag til investeringer i Forsvaret. Prosjektene er alle viktige bidrag til å styrke Forsvaret og sørge for at det er troverdig og relevant i en mer krevende sikkerhetspolitisk tid.