Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2003-11-27:
Først vil jeg skryte litt av medlemmene i komiteen. Etter at de første merknadene fra meg var lagt fram, var det en stor vilje til at vi sammen skulle legge et godt arbeidsgrunnlag gjennom meldingen om Den kulturelle skolesekken for skolene i kommunene, fylkeskommunen og også staten. Derfor er det ikke mange punkter vi er uenige om, så jeg takker komiteen for et godt samarbeidsklima og et etter min mening godt resultat av et så viktig nasjonalt prosjekt som Den kulturelle skolesekken er blitt for alle grunnskolene i landet. Den kulturelle skolesekken er egentlig ikke ny. Blant annet har Møre og Romsdal fylkeskommune og ikke minst Sandefjord og Vestfold fylkeskommune siden midten på 1990-tallet jobbet med prosjekter som etter hvert ble en kulturell skolesekk for alle grunnskolene i disse fylkene. Dette var så positivt at tidligere kulturminister Ellen Horn mente dette måtte bli en nasjonal satsing for å bevisstgjøre barn om alle verdiene som ligger i kulturopplevelser. Denne kultursatsingen for barn kom inn i kulturbudsjettet for 2001 og ble godt mottatt. Senere vedtok et flertall i Stortinget, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet, å endre tippenøkkelen. Det betyr at overskuddet fra Norsk Tipping deles likt mellom idrettsformål og kulturformål, og forskningsmidlene fases ut. Av de midlene som går til kulturformål, fordeles to tredjedeler av Stortinget og én tredjedel av Kongen, og av de midlene som fordeles av Kongen, går 40 pst. til Den kulturelle skolesekken. Jeg kommer tilbake til økonomien i dette senere. Dette er et kulturløft for hele nasjonen, ikke minst for barna. Og hvor er det vi møter alle barna? Jo, det er i skolen, og derfor sier komiteen at man primært skal bruke skoletiden til å gjennomføre Den kulturelle skolesekken. I Reform 97 slås det fast at opplæring i skolen skal bidra til å danne en sammenheng i barns og unges utvikling. Den kulturelle skolesekken passer godt til dette, men den skal være et utvidet tilbud, utover den ordinære gjennomføringen av læreplanen. Meldingen om Den kulturelle skolesekken er god og har et godt innhold. Denne rosen var til statsråden. Hovedbudskapet i meldingen er at alle grunnskolebarn skal få et profesjonelt kulturtilbud. Som komiteen sier, skal Den kulturelle skolesekken medvirke til at alle elever i grunnskolen skal få tilgang til, gjøre seg kjent med og få et positivt forhold til kunst- og kulturopplevelser av alle slag. Den største utfordringen er at elevene ikke bare blir passive tilskuere, men har mulighet til å delta i både for- og etterarbeid. Elevene skal få utfolde seg i kulturens verden gjennom ulike tilbud og aktiviteter. Komiteen presiserer at Den kulturelle skolesekken skal ha en lokal forankring, og viser til nødvendigheten av et godt samarbeid mellom skole og kulturskole, lokale kunstnere, musikere, museum og ikke minst bibliotekene. Det er viktig at elevene gjennom ti års skolegang har fått innføring i og opplevd de fleste av kunst- og kulturartene. Jeg vil tro at dette vil være med på å stimulere til en forståelse av kultur hos det enkelte barn som det vil ta med seg inn i voksen alder. Kanskje kan det også stimulere til en enda større interesse for musikk- og kulturskolene, men da må vi få bort køene der og få skikkelige økonomiske rammer for kulturskolene. Komiteen er enig om at det fortsatt er viktig at skolene får besøk av Rikskonsertene. Dessverre står det enda 46 kommuner på venteliste for å få besøk av disse konsertene. Her er et av de få punktene der komiteen er uenig, og det går på økonomien til Rikskonsertene. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet mener Rikskonsertene må finansieres gjennom de årlige statsbudsjetter, og derfor har vi i Arbeiderpartiet lagt inn 3 mill. kr på vårt alternative budsjett for 2004. Flertallet i komiteen, Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, mener derimot at pengene skal komme fra den sentrale delen av midlene til Den kulturelle skolesekken, men de midlene mener mindretallet skal gå til nyskapende prosjekt og ikke til driftsmidler. Når det gjelder turnevirksomhet, mener komiteen det er viktig at departementet tar en gjennomgang av hele virksomheten som både regionale og nasjonale institusjoner gjennomfører, for om mulig å få koordinert dette med Den kulturelle skolesekken. Komiteen mener også at festivaler med statsstøtte bør inngå i samarbeidet. Med så mange penger og så mange aktører er det nødvendig med en koordinering. Jeg er veldig glad for det statsråden skriver i meldingen om satsing på film, og komiteen ønsker at denne satsingen skal gå over flere år. I meldingen beskrives flere ulike modeller for hvordan arbeidet med Den kulturelle skolesekken kan bli organisert, og jeg tror det er viktig at kommunene får utvikle sine egne modeller. Men når dette er gjort, er det viktig at modellen får en lokal forankring. Med det mener jeg politisk forankring, og dette sier komiteen ganske mye om i innstillingen. Alle er klar over at alt dette stiller store krav til skolen og lærerne, og at noen lærere føler dette som en ekstra belastning. Men med en del kompetanseheving og et godt samarbeid må det være interessant å få være med på å utforme og videreføre det kulturelle mangfoldet vi har i Norge. Vi skal ikke glemme det flerkulturelle Norge, og vi skal ikke glemme at vi også har funksjonshemmede barn som i likhet med alle andre barn skal ha like muligheter gjennom Den kulturelle skolesekken. Komiteen er enig med statsråden i at ABM-utvikling skal være sekretariat for Den kulturelle skolesekken, og at både Norsk kulturråd og ABM-utvikling fordeler de sentrale midlene etter prosjektsøknader. Når man hører at det var kommet inn nærmere 2 000 søknader fra hele landet da søknadsfristen var ute i slutten av september 2003, skjønner man hvor populært dette egentlig er, og det vitner også om en stor kulturell virksomhet for barn over hele landet. For komiteen har det vært svært viktig at pengene skal gå til elevene og ikke til administrering i de ulike ledd. Jeg er utrolig glad for at forslaget fra Arbeiderpartiet om at den prosentvise fordelingen på 60 pst. til lokal fordeling og 40 pst. til det sentrale ledd skal endres fra 2004 og 2005. Av de 180 mill. kr som forventes fra overskuddet fra tippemidlene i 2005, vil det sentrale leddet få 36 mill. kr, som er 20 pst., mens det lokale leddet får 144 mill. kr til fordeling, som er 80 pst. Dette skal gå uavkortet til kommunene, der barna er. Vi har med dette gjort det som var intensjonene med Den kulturelle skolesekken, og det blir spennende å følge dette nasjonale kulturprosjektet fram til evalueringen i 2006. Innstillingen har også vært forelagt kirke-, utdannings- og forskningskomiteen, som ikke hadde noen merknader til utkastet.