Anniken Hauglie (Høyre), 2017-06-01:
Regjeringen ønsker at flere av de som observerer uetiske eller ulovlige forhold på jobben, skal si ifra. Vi har oppnevnt et ekspertutvalg som skal foreta en helhetlig vurdering av regelverket. Utvalget skal særlig vurdere om retten til å varsle er regulert på en hensiktsmessig måte. Inntil utvalgets anbefalinger foreligger, mener vi det er behov for enkelte endringer for å styrke vernet av varslerne. Reglene om varsling bør være tilgjengelige og enkle å finne. Vi foreslår derfor å samle reglene i et eget nytt kapittel i arbeidsmiljøloven. I dag gjelder varslingsreglene kun i relasjon til virksomhetens egne ansatte. Innleide arbeidstakere har ikke noe stillingsvern hos innleier, og de kan derfor være i en ekstra sårbar situasjon dersom de varsler om kritikkverdige forhold i innleiers virksomhet. Vi foreslår derfor at varslingsreglene også skal gjelde for innleide arbeidstakere. Vi vet at det varsles mer, og at varslerne blir behandlet bedre i virksomheter som har rutiner for varsling. Jeg er glad for at et samlet storting slutter opp om nye regler om varslingsrutiner. Jeg tar til etterretning at et flertall mener at virksomheter med minst fem ansatte skal pålegges å lage varslingsrutiner. Regjeringen foreslo en grense på ti. Forskningen indikerer at halvparten av de som observerer kritikkverdige forhold, unnlater å melde fra. Samfunnet kan ha stor nytte av at slike forhold kommer fram. Det bør derfor være en lav terskel for å varsle til offentlige myndigheter. Med den foreslåtte taushetsplikten vil flere kunne våge å varsle myndighetene. Hensynet til virksomheten og den det blir varslet om, tilsier at taushetsplikten ikke skal gå lenger enn det som er nødvendig for å hemmeligholde identiteten til varsleren. Det er også ivaretatt i dette forslaget. Så registrerer jeg at komiteen har drøftet forholdet til utsendte arbeidstakere. Det har blitt reist spørsmål om hvorvidt varslingsreglene også bør gjelde for utsendte arbeidstakere – herunder arbeidstakere som leies inn til bedrifter fra utenlandske bemanningsforetak. Jeg registrerer også at det har vært reist spørsmål om når en arbeidstaker skal regnes som utsendt. Dette er viktige spørsmål. Departementet jobber for tiden med denne problemstillingen i sammenheng med at det skal gjøres endringer i utsendingsforskriften. Vi ser da både på spørsmålet om å klargjøre hvem som anses som utsendt arbeidstaker, og en klargjøring av hvilke verneregler i arbeidsmiljøloven som gjelder for utsendte arbeidstakere, herunder varslingsreglene. Med forslaget til arbeidstid kan alle arbeidstakere jobbe mellom klokken 21 og 23 dersom de selv ønsker det. For mange kan familiesituasjonen gjøre det ønskelig å gå fra jobben tidlig og i stedet arbeide noen timer hjemmefra på kvelden, eller det kan være andre grunner som gjør det hensiktsmessig å dele opp arbeidsdagen. Jeg tror mange kjenner seg igjen i hva dette forslaget handler om, kanskje spesielt foreldre med små barn. Mange kan kjenne på behovet for å være mer til stede i barnas våkne timer, og heller ta frem pc-en senere. Det er imidlertid kun arbeidstaker som kan ta dette initiativet. Arbeidstaker må selv ønske å arbeide mellom klokken 21 og 23. Det kreves en skriftlig avtale mellom partene. Samtidig må arbeidsgiver være enig i at noe av arbeidet kan utsettes til kvelden. Arbeid som utføres etter klokken 21, må være innenfor daglig arbeidstid. Arbeid utover daglig eller ukentlig avtalt arbeidstid vil fortsatt være overtid eller merarbeid. Formålet er å gi bedre mulighet til fleksible arbeidsdager, uten at arbeidstaker skal arbeide mer eller hvile mindre.