trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-06:
I den avgåtte regjeringens budsjettforslag lå det inne et forslag om en bevilgning på 241 mill. kr til å utvide den lovfestede retten til barnehageplass. Det er ment å sikre at også de barn som fyller 1 år i september og oktober, skal kunne få barnehageplass det året de fyller 1 år, og at vi med det tar et viktig steg i retning målet om to barnehageopptak i året – det neste store løftet i barnehagereformen. Regjeringen som nylig gikk av, har gjennomført et formidabelt løft for barnehagesektoren. Likevel opplevde vi gjentatte ganger at Høyre fra Stortinget kritiserte arbeidet med barnehagene, og ønsket at det skulle gå enda fortere, bl.a. i retning av flere opptak. Jeg fant et sitat fra Dagsavisen 16. november i fjor der Høyres talsperson Linda Hofstad Helleland sa at regjeringen «har sviktet alle barn født etter 1. september». Hun lovet da, på vegne av Høyre, at det skulle innføres løpende opptak i barnehagene, altså enda mer offensivt enn det som har vært vårt mål; om i første omgang å nå to opptak i året. Det var derfor med forbauselse jeg leste Dagbladet i går, som mente å kunne erfare at løftet om to barnehageopptak i året droppes, og at forslaget om nå å utvide den lovfestede retten, ikke vil bli fulgt opp i regjeringens tilleggsproposisjon. Jeg går ut fra at statsministeren her og nå kan avkrefte dette, siden det motsatte ville være – med Høyres egne ord – å svikte barn født etter 1. september.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-06:
Det er selvfølgelig – som statsministeren utmerket godt vet – ingenting som hindrer henne i å avkrefte en sånn opplysning. Derfor synes jeg det er interessant om hun velger ikke å gjøre det. Men la meg da følge opp med et beslektet spørsmål, som gjelder statsministerens ambisjoner for denne sektoren framover. I regjeringsplattformen står det at regjeringen vil ha «økt fleksibilitet» i barnehageopptaket, altså en langt vagere formulering enn det Høyre har snakket om gjennom hele foregående periode, med løpende opptak. Jeg synes det er oppsiktsvekkende, fordi denne regjeringen har snakket mye om gjennomføringskraft, og en skulle tro at det enkleste når det gjelder gjennomføringskraft, er å få sine egne valgløfter ned på papiret. Men på punktet som gjelder barnehager, er det altså en tydelig gjennomføringsflopp vi har med å gjøre så langt. Da er mitt spørsmål om statsministeren har ambisjon om – som Høyre har lovet – å innføre løpende opptak i løpet av perioden, eller i det minste innføre to opptak i barnehagene i løpet av perioden.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-11-06:
Det er første gong Stortinget er samla etter den fryktelege hendinga i nærleiken av Årdal. Tre personar blei drepne, og våre tankar går til lokalsamfunn, dei pårørande, og dei som har mista sine kjære. Me kjenner selvfølgeleg ikkje heile biletet og alle detaljane i denne saka, og me må derfor vere forsiktige med å dra konklusjonar, men eg ser at politidirektør Humlegård allereie er klar på at det tok for lang tid før politiet var på plass, og justisministeren hadde i går eit pressepunkt der han gjekk langt i å antyde det same. Tillitsvald for Politiets Fellesforbund i Sogn og Fjordane meiner det er meir ein hovudregel enn eit unntak at ambulanse og brannbil er framme på åstaden før politiet, og i denne konkrete saka kan mykje tyde på at ambulansen var på plass ein time før politiet kom til åstaden. Da Gjørv-kommisjonen la fram sin rapport i fjor haust, konkluderte dei med at politiets responstid er for lang. Med denne tragiske saka får me ei ny påminning om at me er nøydd til å prioritere responstida. Eg vil ikkje kritisere verken etatar eller enkeltpersonar, men eg ønskjer å stille eit prinsipielt spørsmål om politiets responstid. Mitt spørsmål til statsministeren er om det no er på tide å stille krav om responstid for politiet på lik linje med det me har for nødetatane innanfor brann og ambulanse.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-11-06:
Eg vil takke for svaret. Eg er glad for dei signala som statsministeren gir, at dette er eit spørsmål det er naturleg å sjå på når vi no har fått ein politianalyse på bordet. I analysen foreslår ein å redusere både politidistrikt og talet på lensmannskontor betydeleg. Eg vil seie at det ikkje er nokon fasit. Det viktige for Kristeleg Folkeparti er at me får ei ny reform der me sikrar eit sterkare nærpoliti som er til stades når det skjer, og der det skjer. Eg meiner at responstida sjølvsagt vil vere ulik i ulike delar av landet, men me veit at ulike nødetatar har dette. Mitt spørsmål er derfor så enkelt, sjølv om eg forstår at regjeringa ikkje har konkludert enno: Når denne saka kjem til Stortinget, vil responstid for politiet vere ein del av vurderinga?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-11-06:
Hvis det ikke kommer, kan vi i hvert fall love at det blir løftet inn i Stortinget, sånn at responstid vil bli diskutert. Politiet har vært gjennom turbulente år, og det er satt mye søkelys og har vært mye snakk om omorganisering. Derfor er det viktig at vi som politikere får tatt de avgjørelsene som trengs for å peke ut hvordan vi ønsker at politiet skal være dimensjonert for framtida. For Kristelig Folkeparti er det viktig at vi har et politi som kan drive aktiv forebygging, som kan være til stede og kontrollere hverdagskriminalitet, og som også kan være der når det skjer alvorlige hendelser. Derfor er jeg enig med statsministeren i hennes analyse av hva som gjelder når det er operative styrker som er viktig. Men jeg ønsker å utfordre statsministeren på hva hun vil vektlegge når hun ønsker å dimensjonere politiet for framtida. Når politiet er så tydelig på at de ønsker endring, er det sånn at den saken vil komme til Stortinget allerede til våren?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-11-06:
Jeg vil først si at jeg er enig med statsministeren i at det å måle to politier per tusen innbyggere i hvert eneste politi- eller lensmannsdistrikt ville blitt voldsomt. Jeg kommer fra et område der det knapt ville vært folk på jobb i det hele tatt hvis en skulle fulgt det målet slavisk. Det viktigste er å få et synlig og tilstedeværende nærpoliti. Men jeg vil også anbefale statsministeren – når hun ser engasjementet i Stortinget – å prøve å få til en bred reform når politianalysen skal følges opp i Stortinget. Hvis en ser på den forrige reformen som Stortinget vedtok for ikke så veldig mange år siden, var målet å få et mer synlig politi og flere politifolk på jobb, men effektiviteten førte ikke nødvendigvis til det. Det synes jeg også statsministeren skal ha med seg. Til responstid: Både ambulansetjenesten og brannvesenet har responstid. For ambulansetjenesten er målet at i grisgrendte strøk skal 90 pst. av befolkningen nås innen 25 minutter, men Stortinget har sagt at det er ikke et krav, men en anbefaling. Hvorfor er det sånn at det er vanskeligere for politiet enn for ambulansetjenesten og brannvesenet å sette en sånn type responstid?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-11-06:
Først vil også jeg få gratulere Tine Sundtoft som klima- og miljøvernminister. Vi er mange som er stolt av og glad for at det er en sørlending som har fått en slik viktig post. Så til spørsmålet: «Krypsiv er en av de største miljøutfordringene i vassdragene på Sørlandet. Statsråden kjenner godt til hvordan badeplasser blir ødelagt, kraftverksinntakene tettes igjen, og gyteplassene til laksen er truet. Problemet gjør det umulig å oppfylle forpliktelsene i henhold til vannforskriften. I 2013 ble de statlige bevilgningene til Krypsivprosjektet på Sørlandet redusert til 2,5 mill. kr, og det er varslet at støtten skal fjernes helt for 2014. Hva vil statsråden gjøre for å bekjempe krypsiv?»
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-11-06:
Takk for et godt svar. Jeg er glad for de signalene som kommer fra miljøvernministeren, og har for så vidt forståelse for at når det gjelder bevilgninger, er det sikkert vanskelig for statsråden å si noe. Derfor er jeg opptatt av at en kan være tydelig overfor samarbeidspartnerne, for Krypsivprosjektet er et samarbeid mellom stat, kommune og private – næringslivet også, faktisk, som spytter inn en del penger. Det er viktig at en får på plass forskning, slik at en kan få bukt med utfordringer. Derfor har jeg et spørsmål til statsråden når det gjelder midler: Vil det signaliseres til disse partene at det, når det er oppfattet at det skal settes i gang et nytt prosjekt i 2014, også vil følge midler med det prosjektet?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-11-06:
Da skal jeg ikke prøve å lure mer ut av statsråden, annet enn å si at jeg er glad for at vi har en statsråd som kjenner problematikken godt, for vi har sett at akkurat denne utfordringen, som kanskje er litt spesiell for Sørlandet, er det vanskelig å få forståelse for i resten av landet. Derfor kommer vi til å følge arbeidet til statsråden nøye. Så håper jeg at når budsjettet kommer på fredag, vil det være gode signaler for dette prosjektet.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2013-11-06:
Det er for tidleg, som statsministeren seier, å trekkja konklusjonar på basis av tragedien i Årdal, så det må ein venta med å gjera. Men hendinga har reist nokre reint prinsipielle spørsmål omkring korleis ein ønskjer at ein krise skal verte handtert. For responstid handlar ikkje minst om god samordning, og det handlar om å agera raskt på dei beskjedane ein får. På NRK Kveldsnytt på laurdag kunne me høyra at pilotprosjektet om felles nødnummer i Drammen er lagt vekk. Det er eit pilotprosjekt som vil kunne gje informasjon om det reint praktiske ved det å ha eit felles nødnummer. Det er slike ting det er vanskeleg å få fram gjennom skrivebordsarbeid. Eg er bekymra for om nedlegginga av pilotprosjektet òg vil bety at arbeidet for å få eit felles nødnummer er lagt på is. Det er grunn til å tru at det vil vera uheldig for beredskapsarbeidet. Spørsmålet er: Korleis har statsministeren tenkt å skaffa den praktiske informasjonen som eit pilotprosjekt kan gje, og kva er framdrifta for eit felles nødnummer?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2013-11-06:
I spørsmålet om responstid og kor operative ein er med tanke på beredskapsarbeidet, er samordning og koordinering viktig. Det er viktig i nødetatane, men ikkje minst er det viktig politisk. Statsministeren har teke initiativ til å ha eit beredskapselement på Statsministerens kontor. Det er forankra i regjeringsplattforma, og statsministeren har sjølv løfta det fram som viktig. Sett utanfrå er det likevel litt uklart korleis det skal fungera i praksis. Korleis har statsministeren f.eks. tenkt å unngå at elementet vert eit ytterlegare byråkratiserande element i eit system som må vera kjapt og stringent? Er det sånn at ansvarsområdet til elementet overlappar med ansvaret til justis- og beredskapsministeren? Kva for avgjerdsfullmakt har elementet? Kva for portefølje har elementet? Er det sånn at justis- og beredskapsministeren rapporterer til beredskapselementet, og kva betyr i så fall det for hans formelle og konstitusjonelle ansvar?
Iselin Nybø (Venstre), 2013-11-06:
Som mange har vært inne på, er politiet én av nødetatene. Når det skjer noe, har folk en forventning om at man skal få hjelp relativt raskt, og akkurat der man er når det skjer noe. Derfor må det være viktig, når man snakker om responstid, å si at dette gjelder to ting, både den tiden politiet bruker før de rykker ut, og den tiden det tar før folk får hjelp der hendelsen er. Så mitt spørsmål til statsministeren er: I forbindelse med politianalysen, ser statsministeren viktigheten av at man belyser begge de to tingene, både kravet til utrykning – altså når utrykningen skal skje – og den tiden det tar til folk får hjelp, slik at folk kan føle seg trygge på at hjelpen kommer når de har behov for det og der de har behov for det?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2013-11-06:
Først vil eg understreke at nærpolitiet har mange andre viktige oppgåver i tillegg til beredskap og utrykking, som også er viktige for å unngå kriminalitet og førebyggje drap. Omgrepet «politi på hjul» er eit bra omgrep. Det er kjempeviktig når det først smell. Spørsmålet er kor desse hjula rullar, og avstandane mellom patruljane. Dei nye arbeidstidsbestemmingane i politiet gjer at det for døgnkontinuerleg vakt- og patruljeberedskap krevst 18 polititenestefolk. Det krev sjølvsagt mykje ressursar. Det er tverrpolitisk semje om at ein skal ha to polititenestemenn per tusen innbyggjarar innan 2020. Vil statsministeren sikre at denne auken blir målt ikkje berre på landsnivå, men også på politi- og lensmannsdistriktsnivå, og dermed sikre at det blir mogleg med politi på hjul i heile landet? Kjernespørsmålet er eigentleg: Vil avstandane mellom operativt politi og det som skjer akutt, bli mindre med grepa til den nye regjeringa?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-06:
Først vil jeg si at jeg er glad for at statsministeren ikke vil konkludere – etter de forferdelige drapene som skjedde på Vestlandet. Det må tenkes igjennom hva man kan gjøre. Når det gjelder politiet, er responstid viktig. Det handler ikke nødvendigvis bare om minutter, men om at folk opplever at politiet kommer når det er som verst. Og noen ganger når det er som verst, handler det om vold i nære relasjoner. Dette forekommer dessverre over hele landet. Det er en debatt nå om hvorvidt vi har satt for mange mål for politiet – det kan godt hende vi har det. Men en av målsettingene handler om at folk som opplever vold i nære relasjoner, også der det er barn, skal være en viktig og prioritert oppgave for politiet, og om at vi skal undersøke om politiet gjør denne jobben når det er som verst for veldig mange der de skulle være tryggest. Kan statsministeren forsikre om at målsettingen på akkurat dette området ikke vil forsvinne når politireformen skal gjennomføres?
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-11-06:
De siste ukene har Europa vært preget av avsløringer knyttet til overvåking av europeiske borgere generelt, men også av statsledere. Diktaturers framtreden overfor naboland og samarbeidspartnere har vi én type forventning til. Vi har en annen type forventning til demokratiers forhold til hverandre – at demokratiske spilleregler skal speiles mellom venner. Avsløringene der man påstår at USA massivt har overvåket europeiske borgere generelt, men også europeiske statsledere, har ført til at atmosfæren mellom statsledere i Vesten har blitt betraktelig dårligere. Det er viktig at man har tiltro til sine venner, at man har et samspill med sine venner, og at man har regler for samspillet med sine venner som øker tiltroen. Både europeiske borgere generelt og europeiske statsledere må kunne føle seg trygge på at man har noen demokratiske spilleregler også når det gjelder samkvemmet mellom stater. Mitt spørsmål er: Hva har statsministeren gjort for å forsikre seg om at dette ikke har skjedd i Norge?
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-11-06:
Selvfølgelig er det legitimt å drive med etterretning. Selvfølgelig er det legitimt å forfølge terrorister også med informasjonskontroll. Men det er vel ikke like reelt å tro at Angela Merkel er den store terroristen i Europa som det er viktig å overvåke for å hindre terrorhandlinger. Staten legger til rette for også denne type overvåking, og det bekymrer oss i Venstre. De avsløringene som ble gjort i Spania, viser en ren innsamling – helt i tråd med det som etter datalagringsdirektivet skal samles inn. Datalagringsdirektivet gir en enorm mulighet til å samle informasjon ett sted, noe som gjør det veldig lett også for fremmede makter å tilegne seg den informasjonen som vi i dag anklager land for å innhente. Mitt spørsmål til statsministeren er: Er man bekymret for at man med datalagringsdirektivet legger til rette for overvåking av norske borgere også av fremmede makter?
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-11-06:
Det å ha høy sysselsetting handler ikke bare om det å ha et godt næringsliv og skaperkraft i det som skaper arbeidsplasser, men det handler også om alle dem som er støtt ut av arbeidsmarkedet i dag. Uten å røpe hva som kommer i Venstres alternative budsjett, og uten å røpe hva Venstre kommer til å prioritere når vi skal forhandle om budsjettet med regjeringa, har jeg i hvert fall forventninger om at regjeringa skal ha en annen takt og en annen tilnærming overfor alle dem som blir støtt ut av arbeidslivet, som f.eks. mange av de funksjonshemmede som har lyst til å jobbe, men som ikke får muligheten til å gjøre det fordi systemene ikke er tilrettelagt for det – de passer ikke inn i firkanten. Da passer de heller ikke inn i tiltakene. Mitt spørsmål til statsministeren er om hun vil tenke nytt og tenke annerledes enn den forrige regjeringa når det gjelder det utenforskapet som mange føler i det norske arbeidsmarkedet.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2013-11-06:
Etter initiativ fra Venstre nedsatte den forrige regjeringa en egen personvernkommisjon, som bl.a. skulle se på mulige tiltak og virkemidler for bedre oppfølging og etterleving av regelverk som tar vare på personvern og grenseoverskridende overvåking i Norge. Personvernkommisjonen avga sin rapport i januar 2009 og foreslo en rekke tiltak for å bedre personvernets kår i Norge, ikke minst innenfor IKT-området. Problemet er bare at den forrige regjeringa i svært liten grad fulgte opp personvernkommisjonens anbefalinger. Rapporten ble lagt i skuffen – og har blitt der. I regjeringserklæringen fra den nye regjeringa heter det at regjeringa vil føre «en offensiv IKT-politikk som tar personvern på alvor». Mitt spørsmål til statsministeren blir derfor – naturlig nok – følgende: Vil den nye regjeringa ta fram personvernkommisjonens rapport og gjøre en ny og selvstendig vurdering av de mange gode forslag fra den som vil styrke personvernets stilling, og vurdere tiltak mot grenseoverskridende overvåking i Norge?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-06:
Statsministeren uttaler at venner ikke overvåker hverandre, nærmest som om det er noe formildende i at det er venner som har overvåket statsledere. Det bør det jo ikke være, det er tvert imot det som gjør saken ekstra alvorlig. Jeg tror ingen er uenig i at etterretningsvirksomhet er legitimt og viktig. Det tror jeg også Edward Snowden mener, og det var jo derfor han bestemte seg for å varsle om at den formidable overvåkingskapasiteten som NSA har, ble brukt både til illegitim overvåking av statsledere og angrep på mange millioner menneskers privatliv. Fra ulike representanter i Høyre og Fremskrittspartiet har vi fått høre at Edward Snowden er en forræder og ikke en varsler. Så mitt spørsmål til statsministeren er: Er Edward Snowden en varsler eller en landsforræder?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-11-06:
Statsministerens svar til Audun Lysbakken var overraskende, for i Høyres program står det på side 10 at man skal sørge for at kommunene legger til rette for løpende opptak i barnehagene. Og så sent som 6. september skrev Fremskrittspartiet at man skal «gi barnehagerett for 1-åringer med løpende barnehageopptak». Representanten Hofstad Helleland har karakterisert dagens ordning som en ordning som har gått ut på dato. Da er mitt spørsmål til statsministeren, som ikke vil svare på budsjettspørsmål: Hvilke andre og nye løsninger kommer de foreldrene som har barn i den aktuelle alderen, til å få fra Høyre, dersom man ikke står ved løftene som er gitt både i programmet og i valgkampen?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-11-06:
Jeg har lyst til å gi regjeringen ros for at den nå setter i gang et stort arbeid når det gjelder kompetanseløft for lærere. Men i barns læringsløp er også barnehagen viktig. Mitt spørsmål er kanskje litt generelt, men hva slags ambisjoner har denne regjeringen for å løfte kvaliteten også i barnehagene og sørge for at man har god kompetanse hos dem som jobber der? Hva slags ambisjoner har denne regjeringen for barnehagesektoren?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-11-06:
Barnehagereformen har vært en enorm valgfrihetsreform for alle landets småbarnsforeldre. Målrettingen av kontantstøtten mot de minste barna, der vi økte støttebeløpet til 5 000 kroner, har også gjort at mange flere i den fasen har fått større fleksibilitet og større valgfrihet i overgangen fra permisjon til arbeid. Det neste steget nå – for å få mer valgfrihet i den fasen – var å innføre to årlige opptak. Jeg har skjønt at det er usikkerhet rundt det, så da er mitt spørsmål til statsministeren: Hva er regjeringens grep for å gi økt fleksibilitet og økt valgfrihet i overgangen fra permisjon til arbeid?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2013-11-06:
Statsminister Solberg overtok ansvaret for ledelsen av landet i en situasjon der FN en rekke ganger har kåret Norge til verdens beste land å bo i. Den viktigste årsaken til det er selvfølgelig at vi, til tross for at vi har en eksportavhengig økonomi, har lav ledighet i en situasjon der det er store økonomiske utfordringer rundt oss i våre viktigste eksportmarkeder. De virkelige heltene i den historien er selvfølgelig dem som daglig går til arbeid på kontoret sitt, i skolen, i helsesektoren, i private bedrifter eller i egen virksomhet. Det er de som er heltene – som gir grunnlaget for velferden. Politikkens bidrag er en aktiv, målrettet næringspolitikk som har bidratt til tidenes høyeste sysselsetting og et stort antall nye arbeidsplasser i privat sektor i Norge. Barnehageplasser, som akkurat nå har vært tema, til en overkommelig pris, gode permisjonsordninger for foreldre, en god skole og en god skolefritidsordning bidrar til at begge kjønn får bedre mulighet til å bidra i arbeidslivet. En aktiv arbeidsmarkedspolitikk og ikke minst samarbeid med partene i arbeidslivet gir innovasjon, omstillingsevne og vekst. Stø økonomisk styring, som vi allerede har vært inne på i dag, med lav rente og stabil kronekurs er de viktigste forutsetningene for det konkurranseutsatte næringslivet. Vil statsminister Solberg videreføre den forrige regjeringas ambisjon om å ha Europas laveste arbeidsledighet og videreføre de tiltakene som har gjort det mulig?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2013-11-06:
Jeg registrerer at det er stor enighet mellom den forrige regjeringa og den nåværende regjeringa om at en av utfordringene i næringspolitikken er den todelte utviklinga i forholdet mellom den oljerelaterte industrien og den ikke oljebaserte industrien. Det er vi enige om er en utfordring. Jeg tror likevel det er farlig å gi inntrykk av at det at vi er så heldige å ha oljeinntekter, automatisk fører til at vi kommer til å ha full sysselsetting. Til tross for at vi har hatt oljeinntekter, har vi tidligere opplevd at utfordringene fra den øvrige industrien har vært så store at vi ikke til enhver tid – heller ikke i oljealderen – har hatt Europas laveste ledighet. Ledigheten er også et resultat av politiske valg. Da vi møtte finanskrisen for noen år siden, brukte vi omtrent like mye ekstrapenger i forhold til brutto nasjonalinntekt som Sverige gjorde. Men vi fikk helt andre resultater, fordi vi valgte andre løsninger. Derfor gjentar jeg spørsmålet: Vil de løsningene, som gjør at vi fortsatt kan ha Europas laveste ledighet, bli videreført?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2013-11-06:
Statsministeren og jeg er begge fra kysten, og det tror jeg vi er veldig stolte av. Det gjør også at vi er veldig opptatt av næringspolitikk. Vi har veldig mange næringsrettede næringsklynger som er eksportrettet, og jeg tenker at en aktiv næringspolitikk er viktig for dem. Forrige regjering la veldig opp til å satse på fem områder – marint område, maritimt område, reiseliv, energi og miljøteknologi – fem veldig viktige satsingsområder som var med og bidro til å skape flere arbeidsplasser, trygge arbeidsplasser, økt verdiskaping og ikke minst god konkurransekraft for viktige næringer for landet. Vil statsministeren framover fortsette med den aktive næringspolitikken, eller er det noe nytt? Og: Er det nye løsninger eventuelt å demontere den verktøykassen som vi har hatt?
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-11-06:
Arbeidsminister Robert Eriksson sier i dag i Dagens Næringsliv at ungdommen må komme seg opp om morgenen. Det er jeg helt enig i. Det er også veldig bra for å se livet og se dagen. Jeg kan ikke med min beste vilje se sammenhengen mellom denne plikten til aktivitet og spørsmålet om sosialhjelp. De aller fleste som mottar sosialhjelp, får det bare i en svært begrenset periode. Det er støtte til å komme seg over en kneik, sosialhjelpen er strengt begrenset, og det er full anledning til at Nav kan stille krav om aktivitet eller annet dersom det er det som skal til for at folk skal klare å komme seg i arbeid eller utdanning. Hva er grunnen til at arbeidsministeren varsler en generell aktivitetsplikt, når vi vet at de aller fleste slutter med sosialhjelp svært raskt allerede i dag?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-11-06:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kommunal- og moderniseringsministeren: «Regjeringen vil gjennomføre en kommunereform hvor det sørges for at nødvendige vedtak blir fattet i perioden, heter det i regjeringens politiske plattform. Statsråden har i sitt svar på et skriftlig spørsmål fra Stortinget understreket at kommunereformen skal skapes og forankres lokalt, i samarbeid mellom kommunene/Kommunenes Sentralforbund, Stortinget og regjeringen. Kan statsråden bekrefte at henvisning til lokal forankring betyr at frivillighetsprinsippet fortsatt vil bli lagt til grunn ved vedtak om kommunesammenslåing?»
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-11-06:
Mange av oss husker tilbake til årene med dagens statsminister som kommunalminister. Også da var det press for å få slått sammen kommunene. Bevilgninger til bruer og veiløsninger ble brukt som lokkemat for å få vedtak om sammenslåing. Mange plasser sto innbyggerne og lokalpolitikerne imot presset, og andre steder følte de seg presset til å bøye unna. Innstrammingen i kommuneøkonomien er et annet pressmiddel. Småkommunetilskuddet som skal sikre likeverdighet i det kommunale tjenestetilbudet i hele landet, er av Fremskrittspartiet foreslått fjernet for å tvinge gjennom kommunesammenslåingen. Mitt tilleggsspørsmål blir derfor: Kan statsråden forsikre at regjeringen ikke vil legge inn pressmiddel som kutt i kommuneøkonomien til småkommunene eller krav om kommunesammenslåinger for å få på plass infrastrukturinvesteringer?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-11-06:
Mens Soria Moria-erklæringen slo fast at endringer i kommunestrukturen skulle være basert på frivillighet, sier den politiske plattformen til dagens regjering at det skal gjennomføres en kommunereform i løpet av perioden. Men frivillighetsprinsippet er erstattet av upresise utsagn om at prosessene skal forankres lokalt. Høyre og Fremskrittspartiet vil styrke lokaldemokratiet og gi folk flest økt innflytelse over sin hverdag, sies det i regjeringsplattformen. Men det er høyst uklart for meg om innbyggerinnflytelsen skal gjelde når spørsmålet om kommunesammenslåing settes på dagsordenen. Jeg tror ikke folk flest vil oppleve at tvangssammenslåing av kommuner er en styrking av lokaldemokratiet. Kan statsråden bekrefte at innbyggerinnflytelse og styrking av lokaldemokratiet også skal gjelde i spørsmålet om kommunesammenslåing?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-11-06:
La meg først slå fast at kommunestrukturen er en moden reform, og det er en ønsket reform. Målet med reformen er å styrke lokaldemokratiet og å sikre at kommunene kan gi bedre tjenester til sine innbyggere. Det er riktig at jeg ønsker at kommunereformen skal skapes og forankres lokalt i et samarbeid med kommunene/Kommunenes Sentralforbund, Stortinget og regjeringen. Regjeringen vil ta et initiativ mot partiene i Stortinget, slik at vi kan bli enige om retning og prinsipper for reformen. Innenfor disse rammene vil vi invitere kommunene til lokale prosesser der strukturen vurderes. Jeg tror det er stor enighet om at det bør gjøres noe med kommunestrukturen. Jeg håper også at vi får en pragmatisk tilnærming fra alle parter i denne diskusjonen, for dette handler om en reform som skal ha bærekraft 30–50 år frem i tid. Jeg synes derfor det er å starte i gal ende, når man starter opp med å stille spørsmål om tvang. Jeg mener vi nå bør ha oppmerksomheten rettet mot å stille de viktige spørsmålene om hvordan vår fremtidige offentlige velferd skal sikres og videreutvikles for fremtiden. Hvilke utfordringer vi står overfor sett i lys av befolkningsutviklingen, er et spørsmål vi som politikere, både nasjonalt og lokalt, må ta ansvar for å drøfte og ha et forhold til.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-11-06:
La meg først konstatere at spørreren virker mer interessert i å se bakover enn fremover. Jeg mener det er viktig at vi nå har en diskusjon om hvordan vi kan få større og mer robuste kommuner, slik at de kan få flere oppgaver, mer ansvar og mer selvstyre. Det er det dette handler om for regjeringen. Det er da vi inviterer Stortinget til en dialog om dette. Vi ønsker en dialog om prosessen, og vi ønsker en dialog om premissene. Derfor ville det være helt galt av meg nå å gi et veldig tydelig svar på hvilke virkemidler som er aktuelle for å bidra til gode prosesser lokalt, og for at vi oppnår mer robuste og større kommuner. Det er et av de spørsmålene som regjeringen vil invitere Stortinget til dialog om, slik at vi kan få et bredt samarbeid om reformen. Det tror jeg er nødvendig for at reformen skal kunne vare i kanskje 30–50 år fremover i tid.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2013-11-06:
Nå har jeg jo gjort det tydelig at regjeringen ønsker en dialog med Stortinget om både prosess og premisser for reformen. Det er viktig for regjeringen, nettopp fordi dette skal være en reform som ikke er preget av dogmatisme eller ideologi, men en prosess og en reform som er preget av pragmatisme, slik at vi kan få en robust kommunereform for fremtiden, som kan gi innbyggerne våre bedre tjenester. Målet er som sagt mer lokaldemokrati og kommuner som kan ta større oppgaver, som kan ha mer selvstyre, og som kan ta mer ansvar. Jeg håper at også Senterpartiet vil være med i den prosessen, for jeg registrerer at alle partiene på Stortinget i sine programmer for denne stortingsperioden har vært åpen for en reform. Ute i Kommune-Norge er dette en ønsket reform, og derfor inviterer jeg til et samspill og samarbeid for å få det til.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2013-11-06:
Jeg vil stille følgende spørsmål til kultur- og kirkeministeren: «I Høyres og Fremskrittspartiets alternative budsjetter for 2013 kuttet begge partier over 100 mill. kr i pressestøtten. Det er kjent at mange aviser sliter. Kutt vil svekke mediemangfoldet og den demokratiske debatten. Rogalands Avis går fra seks til tre utgaver i uka. Redaktøren sier: «Et kutt i pressestøtten vil være umulig å håndtere.» Bekymrer denne utviklingen statsråden?»
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2013-11-06:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Som sagt: Vi vet ennå ikke hva budsjettet til regjeringen vil inneholde, men vi tar sikte på at de følger opp det de har sagt når det gjelder pressestøtten og en eventuell nedtrapping av den. Hva vil statsråden i den forbindelse gjøre for å sikre avismangfoldet i Rogaland, som et eksempel?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2013-11-06:
Jeg takker statsråden for svaret. Vi hører mange redaktører si – og vi leser om – at mange aviser står på kanten av stupet. Vil statsråden i nær framtid gå i dialog med redaktørene og avisbransjen om ønsket politikk for framtiden fra regjeringen, for å sikre at de ikke nå faller utfor stupet?
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-11-06:
Det er riktig at regjeringen ønsker å legge om og redusere mediestøtten. Dette er klart uttalt i regjeringens politiske plattform. Her har vi også sagt at det er et mål for regjeringens mediepolitikk å «legge til rette for god nyhetsproduksjon og en bredt anlagt offentlig samtale i fremtidens digitale mediesamfunn». Jeg mener at disse to ambisjonene ikke står i konflikt med hverandre. Med andre ord er jeg uenig i premisset i spørsmålet fra representanten Liadal om at ethvert støttekutt vil svekke mangfoldet og den demokratiske debatten. Pressestøtten har bidratt til å opprettholde et avismangfold i Norge. Dette mangfoldet kan vi være stolte av. Det tror jeg Liadal og jeg kan være enige om. Et mediemangfold har en samfunnsmessig verdi som tilsier at vi fortsatt skal ha støtteordninger for denne sektoren. Det er viktig for meg å understreke at regjeringen derfor ikke har noe prinsipielt imot mediestøtte. Når det er sagt, er det et mål for regjeringen å redusere pressens avhengighet av statlige støttetiltak. Selv om vi har lange tradisjoner for å leve med en statssubsidiert kritisk presse i Norge, vil stor avhengighet av statsstøtte virke konserverende for bransjen. I en dynamisk og tilpasningsdyktig bransje må utviklingen styres av aktørene selv – ikke av statlige virkemidler. Regjeringen ønsker derfor å redusere nivået på produksjonstilskuddet. Samtidig skal vi se på innretningen av mediestøtten for å sikre at tilskuddet treffer mest mulig målrettet og effektivt. Dette vil også redusere konsekvensene av en budsjettreduksjon for mottakere som har et reelt behov for tilskudd. Jeg mener derfor at pressestøtten kan reduseres noe uten at det vil få negative konsekvenser for mangfoldet. Hvordan vi skal gjøre dette, vil jeg komme tilbake til, bl.a. i budsjettsammenheng.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-11-06:
Det som er viktig for meg å understreke, er at regjeringen vil sikre at et eventuelt kutt i mediestøtten ikke vil få negative konsekvenser for mediemangfoldet eller den demokratiske debatten. Det er veldig viktig for oss å få understreket. Det er jo ikke til å legge skjul på at mange av mediene i dag er i en veldig vanskelig situasjon. De befinner seg i en svært krevende situasjon – periodevis krevende – fordi de har fallende opplag, fallende annonseinntekter og ikke minst umodne digitale forretningsmodeller. Men det er også veldig viktig her at det er opp til de enkelte mediene å tilpasse seg den nye hverdagen. Regjeringen skal sikre at de har gode rammebetingelser, men jeg kan ikke se at noe kutt i mediestøtten eventuelt skulle være den eneste årsaken til at de skulle måtte slite.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-11-06:
Avisene befinner seg i en krevende omstillingsfase, det tror jeg vi kan være enige om. Hvorvidt avisbransjen kommer til å takle denne overgangen, er imidlertid ikke først og fremst styrt av nivået på produksjonstilskuddet, det tror jeg det er veldig viktig å understreke, men i hvilken grad de evner å gjennomføre de nødvendige omstillingstiltakene som en digitalisert mediehverdag krever. Her kommer vi til å bidra. Vi er opptatt av, som den forrige regjeringen også var, en plattformnøytral pressestøtte. I tillegg har vi en veldig sterk fokusering på å prøve å få harmoniserte momssatser for papiraviser og e-aviser, og det mener jeg også er et veldig viktig tiltak for at avisene kan møte den krevende utfordringen som de faktisk står overfor i dag.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-11-06:
Jeg har tillatt meg å stille et spørsmål til klima- og miljøvernministeren. Jeg vil ønske klima- og miljøvernministeren lykke til med utnevnelsen, og jeg håper at vi kan få til et godt samarbeid her i Stortinget. Spørsmålet er som følger: «I rovdyrforliket pkt. 4.2 heter det: «Forlikspartnerne er enige om at det skal tas stilling til endelig bestandsmål for ulv når en avtale med Sverige er på plass, senest innen 2013.» Videre slår forliket fast i pkt. 4.3: «Dersom avtale med Sverige ikke oppnås, skal partene drøfte bestandsmål for ulv på nytt.» Store tap i beitesesongen gjør at det haster med å få fastslått ulvens utbredelse i den norske fauna. 2013 er snart omme. Når kan Stortinget forvente å bli forelagt en sak i henhold til rovdyrforliket?»
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-11-06:
Takk for svaret. Jeg skjønner at det jobbes med saken. Det som er utfordringa for oss, er særlig de kjempestore tapstallene vi har hatt i hvert fall i de to siste årene i det fylket som jeg kommer fra. I Oppland skal det heller ikke være ulv, for det er utenfor ulvesonen. Likevel opplever vi store tap. Bare i år har vi – så langt som jeg har oversikt over – opplevd at rundt 1 000 dyr er tatt av rovdyr i vårt fylke. Rundt 270 av dem er dokumentert tatt av ulv – i et område der det ikke skal være ulv. Så fortvilelsen er veldig stor. Jeg skjønner at miljøvernministeren ønsker å vente på svenskene. Jeg håper at vi kan begynne å diskutere dette i Stortinget før, for jeg er redd for at hvis vi venter ett år eller to, er det for seint for vår del. Vi er nødt til å få fastslått hva slags bestandstall vi skal ha for ulven som vi har i vår fauna. Det viser seg også at de fleste av de ulvene som er felt i Norge, er svenske, og det sier jo ganske enkelt at vi har en mye høyere bestand av ulv enn det vi skal ha.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-11-06:
Jeg forstår – og det har også vært Stortingets og rovviltforlikets intensjon – at vi skal søke en avklaring med Sverige. Jeg vet at en er på god vei når det gjelder å ha riktig bestandsregistrering av bl.a. gaupe, men jeg skulle ønske at vi hadde kommet lenger når det gjelder ulv, for det er den som er den store utfordringen. Vi ser at bestanden av ulv har økt voldsomt, den stiger med 15–16 pst. hvert år – totalt i Skandinavia – og det betyr at ulven må ha en plass å være. Vi kunne godt ventet til vi hadde fått talt, men jeg håper i hvert fall at klima- og miljøvernministeren kommer tilbake til Stortinget og holder oss orientert om utviklingen i Sverige. Så må Stortinget ta en vurdering av hvorvidt vi må ha en egen bestandsregistrering i Norge og sette våre egne bestandsmål, eller om vi skal vente på Sverige.
Tine Sundtoft (Høyre), 2013-11-06:
Det er riktig som representanten sier, at det av rovviltforliket av 17. juni 2011 framgår at det skal tas endelig stilling til bestandsmål for ulv når en avtale med Sverige er på plass, senest innen 2013. I dag er det slik at ulvene som lever i revir på tvers av riksgrensen, ikke inngår i det norske bestandsmålet for ulv. I Sverige inngår imidlertid grenserevir i sin helhet i det svenske bestandsmålet. Miljøverndepartementet har hatt flere møter med det svenske Miljödepartementet for å diskutere fordelingen av grenserevirene. Forlikspartene i Stortinget er orientert om dette. I tråd med rovviltforliket er utgangspunktet for disse forhandlingene at grenseulv skal regnes inn i det norske bestandsmålet med en faktor på 0,5. På denne bakgrunn skal det i henhold til rovviltforliket foretas en ny vurdering av bestandsmålet for ulv. Den svenske regjeringen har tidligere i høst fremmet et forslag for Riksdagen om endringer i rovviltpolitikken. Forslaget er foreløpig ikke behandlet av Riksdagen, og svenske myndigheter har signalisert at forhandlinger om fordeling av ulv som lever i grenserevir, ikke kan skje før forslaget om endringer i rovviltpolitikken i Sverige er behandlet. Jeg synes det er viktig at vi søker å komme til enighet med svenske myndigheter og finner en god løsning på fordelingen av grenseulv. Jeg vil derfor ta initiativ til at nye forhandlingsmøter kommer på plass raskt etter at den svenske regjeringens forslag er behandlet i Riksdagen. Det er derfor vanskelig å si når det kan fremmes en sak for Stortinget om bestandsmålet for ulv, men jeg tar sikte på at det skal skje så raskt som mulig etter at forhandlingene med Sverige er avsluttet. Jeg vil holde Stortinget orientert om status for og framdriften i disse forhandlingene.
Tine Sundtoft (Høyre), 2013-11-06:
Vi tar kontakt med Sverige i neste uke for å få på plass tidspunktet for når vi kan forhandle, slik at vi ikke mister tid, etter at Riksdagen har behandlet saken. Men jeg tror det er mest fornuftig å søke en avklaring med Sverige først.
Tine Sundtoft (Høyre), 2013-11-06:
Jeg lover å komme tilbake til Stortinget så raskt som overhodet mulig.
Tine Sundtoft (Høyre), 2013-11-06:
Som sørlending er jeg godt kjent med utfordringene som krypsiv forårsaker når det invaderer vassdragene. Selv om krypsiv ikke er en fremmed plante på Sørlandet, opptrer det som en invaderende art, med store negative konsekvenser for både miljøet, lokalbefolkningen og andre viktige samfunnsinteresser. Dette problemet tar jeg på alvor. Prosjektet som avsluttes i år, vil derfor bli fulgt opp med et nytt prosjekt fra og med 2014. Dette vil bli basert på erfaringene så langt og en evaluering av det nåværende prosjektet. Evalueringen vil bli gjort i første kvartal 2014, slik at et nytt prosjekt kan starte opp til våren. Min ambisjon er at så skjer.
Tine Sundtoft (Høyre), 2013-11-06:
Representanten Ropstad vet godt at statsbudsjettet kommer til fredag.
Tine Sundtoft (Høyre), 2013-11-06:
Som jeg sa innledningsvis, som sørlending er jeg godt kjent med utfordringene som krypsiv forårsaker når det invaderer vassdragene.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2013-11-06:
«Utviklingsprosjektet ved Nordfjord sjukehus vart oppretta i 2011 som eit nasjonalt prosjekt. Modellen som no er foreslått, inneber eit sjukehus utan tilbod om dagkirurgi. Tidlegare helse- og omsorgsminister Jonas Gahr Støre har i brevs form bedt Helse Vest rapportera innan 10. november 2013 om dagkirurgi bør vera ein del av «framtidas lokalsjukehus» generelt og ved Nordfjord sjukehus spesielt. Vil statsråden følgja opp intensjonen i dette brevet og sørgja for at det vert gitt tilbod om dagkirurgi ved Nordfjord sjukehus?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2013-11-06:
Helseføretakslova har visse avgrensingar i føretaka sin vedtakskompetanse. I § 30 slår ein fast at det er føretaksmøtet, altså statsråden, som «treffer vedtak i saker som antas å være av vesentlig betydning for foretakets virksomhet eller løsningen av fastsatte målsettinger eller oppgaver», altså prinsipielle saker. Dersom det no vert vedtatt at ein skal fortsetja på Nordfjordeid utan kirurgisk dagtilbod, vert det ein heilt ny modell i Noreg. Det er kartlagt 18 tilsvarande sjukehus, med eit befolkningsgrunnlag tilsvarande det i Nordfjordeid, som har dagkirurgisk tilbod. Spørsmålet mitt er om ikkje helse- og omsorgsministeren ser at dette er eit spørsmål der helse- og omsorgsministeren må ha siste ordet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2013-11-06:
I ein replikkrunde under trontaledebatten ville ikkje helse- og omsorgsministeren klargjera om han støttar at det er viktig med akuttkirurgi som ein del av akuttfunksjonen ved lokalsjukehus. Eg kunne tenkja meg å spørja om helse- og omsorgsministeren ser at her er det veldig vektige argument for at lokalsjukehus iallfall må ha kirurgisk dagaktivitet for òg å nyttiggjera seg av anestesiressursen som Stortinget har vedtatt skal vera ein del av minstenorma ved lokalsjukehus.
Bent Høie (Høyre), 2013-11-06:
Helse- og omsorgsdepartementet opprettet i 2011 et nasjonalt prosjekt ved Nordfjord sjukehus. Målet var å utvikle sykehuset til et tidsmessig lokalsykehus for Nordfjord etter en modell som gir et trygt og framtidsrettet tjenestetilbud til befolkningen i regionen. Pilotprosjektet ved Nordfjord sjukehus har bidratt til å etablere nye og bedre helsetjenester for nordfjordingene. Modellen som er foreslått for Nordfjord sjukehus, innebærer et indremedisinsk døgntilbud, skadepoliklinikk, et bredt dagbehandlingstilbud, utvidede og nye polikliniske tjenester, psykisk helsevern og rusbehandling, en «god start»-enhet og støttetjenester. Det ligger et godt og grundig analysearbeid til grunn for disse valgene. Det er ikke et tilbud om dagkirurgi ved Nordfjord sjukehus i dag. Følgeforskningen som er gjort i løpet av prosjektperioden, har imidlertid pekt på at det dagkirurgiske behovet for Nordfjord-befolkningen er så stort at det må vurderes om dagkirurgi skal inngå i tjenestetilbudet ved Nordfjord sjukehus. Sluttrapporten fra prosjektet har vært ute på bred høring. Helse Nord har pekt på at det bør etableres et dagkirurgisk tilbud ved Nordfjord sjukehus. Høringsuttalelsene er nå til vurdering i Helse Vest og i Helse Førde. Det tas sikte på å legge fram en styresak både i Helse Førde og i Helse Vest i løpet av høsten. Med bakgrunn i høringsinnspillene gjør Helse Vest en fornyet vurdering av om det er grunnlag for å etablere dagkirurgi ved Nordfjord sjukehus. Saken vil bli behandlet i styret i Helse Vest senest i desember 2013. Helse Vest er bedt om å rapportere hvorvidt dagkirurgi bør være en del av «fremtidens lokalsykehus» generelt og ved Nordfjord sjukehus spesielt. Fristen for å rapportere tilbake igjen til Helse- og omsorgsdepartementet er satt til 10. november 2013. Det er ikke naturlig for meg å konkludere nå i forkant av styremøtene i Helse Førde og Helse Vest, men det er ikke gitt noen nye styringssignaler i denne saken i forhold til det som er gjort fra den forrige regjeringen.
Bent Høie (Høyre), 2013-11-06:
I styringsmodellen har helse- og omsorgsministeren siste ord, men det er også slik at en må bruke hele styringsmodellen. Det betyr at dette er nå en sak som først styret i Helse Førde vurderer, og så er det styret i Helse Vest som vurderer det. Så har den forrige helse- og omsorgsministeren bedt om en egen rapportering til departementet av dette temaet når Helse Vest har trukket sin konklusjon. Når den rapporteringen er gjennomført, vil selvfølgelig jeg ta stilling til den beslutningen som er gjort i Helse Vest.
Bent Høie (Høyre), 2013-11-06:
Det er vektige argumenter for det som representanten her tar opp. Det er kommet fram vektige argumenter gjennom det forskningsarbeidet som er gjort, som tar for seg hva som er behovet for befolkningen i den konkrete regionen. Så er det også kommet vektige argumenter ikke minst fra en av helseregionene som har mange lokalsykehus, Helse Nord, som argumenterer etter de samme linjene som representanten gjør. Det er vektige argumenter som jeg regner med at både styret i Helse Førde og styret i Helse Vest vil legge vekt på før de trekker sine konklusjoner og rapporterer tilbake igjen til departementet.
Bent Høie (Høyre), 2013-11-06:
Som kjent har Høyre og Fremskrittspartiet inngått en samarbeidsavtale med Kristelig Folkeparti der vi bl.a. er blitt enige om at regjeringen skal gi en reservasjonsmulighet for fastleger etter en fastsatt dialog med Legeforeningen. Dette er en avtale som jeg, som helse- og omsorgsminister, vil følge opp. Nå som før er jeg mot en reservasjonsrett definert av den enkelte lege. For meg er det hensynet til pasienten som er viktigst når leger vil reservere seg. Derfor vil jeg foreslå en ordning som nettopp skal sikre at pasienten får oppfylt sine rettigheter. Ingen kvinner skal oppleve at det blir vanskelig å få abort fordi legen hennes ikke vil henvise til sykehus. Den ordningen som vi nå arbeider med, inneholder flere grep som sikrer at pasientene får oppfylt sine rettigheter, og at de blir ivaretatt på en god måte. Dette er en reservasjonsmulighet, det er ikke en reservasjonsrett. Vi vet at enkelte norske fastleger har reservert seg mot å henvise til abort siden abortloven ble innført, altså i 40 år. Ved å innføre en ordning for reservasjonsmulighet med klare rammer mener jeg at vi vil sikre pasientenes rettigheter og behov for informasjon på en betydelig bedre måte enn det som har vært praksisen i Norge de siste 40 årene, samtidig som vi vil gi fastleger som ønsker å reservere seg, muligheten til det. Jeg synes det er positivt å gi rom for etisk refleksjon hos legene. Vi skal respektere dem som synes at abort er etisk vanskelig, også om de er fastleger. Jeg vil sende ut et forslag til reservasjonsordning på høring etter nyttår. Da er det viktig for meg å få innspill og synspunkter på hvordan vi best kan ivareta pasientene i en sårbar situasjon, samtidig som vi gir leger mulighet til å reservere seg.
Bent Høie (Høyre), 2013-11-06:
Høyre og Fremskrittspartiet har inngått en avtale med Kristelig Folkeparti, som er tre partier som har flertall i Stortinget, om at det skal innføres en reservasjonsmulighet, ikke en reservasjonsrett, for fastlegene. Innholdet i den reservasjonsmuligheten vil forankres i endring i lov og endring i forskrift. Endringen i lov og endringen i forskrift er det som vil være tema for høringen. Da vil selvfølgelig regjeringen lytte til de innspillene som kommer. Det vil bli innført en reservasjonsmulighet for fastleger, men etter en bred høringsrunde og god debatt i Stortinget. Det er først og fremst til slutt denne sal som avgjør innholdet i ordningen. Jeg regner også med at det er grunnlag for kanskje å håpe at denne ordningen blir så god at den får et enda bredere parlamentarisk grunnlag enn de tre partiene som har underskrevet denne avtalen.