Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2011-03-10:
Representanten Reiertsens spørsmål går rett i kjernen av framtidig verdiskaping og velferdsbygging. Å sikre unge en god tilknytning til arbeidslivet er noe av det viktigste vi gjør. Jeg vil innlede med noen faktaavklaringer. Det er helt riktig som representanten påpeker, at ledigheten blant ungdom i alderen 20–24 år er høyere enn ledigheten for den totale arbeidsstyrken. I februar i år var det om lag 12 000 ledige 20–24-åringer i Norge. Dette innebærer en ledighetsprosent på 5,5 mot 3 pst. for arbeidsstyrken under ett. Likevel er det galt å si at denne gruppen skiller seg ut ved at ledigheten ikke går ned. Ferske ledighetstall viser oss at denne gruppen har hatt en nedgang i ledigheten fra februar i fjor til februar i år på 4 pst. Dette samtidig som den totale ledigheten har gått ned med 2 pst. Det er heller ikke slik at ungdom automatisk går over på ulike trygdeordninger og blir langtidsledige når de ikke får innpass i arbeidslivet. Ungdom trekker seg i større grad enn andre over i utdanning når situasjonen på arbeidsmarkedet blir vanskelig. Vi vet også at unge arbeidssøkere generelt har korte ledighetsperioder og en lavere andel langtidsledige enn andre aldersgrupper. Om vi ser på helhetsbildet, har Norge, som representanten nevner, unngått høy arbeidsledighet som følge av finanskrisen. Selv om det har vært en økning i arbeidsledigheten også i Norge, viser tall fra Eurostat at vi har den laveste ledigheten i Europa. Ungdomsledigheten er også svært lav i Norge sammenliknet med andre land. Dette er ikke kommet av seg selv, men er et resultat av en aktiv og målrettet motkonjunkturpolitikk. Likevel, dette er ikke en hvilepute for regjeringen og heller ikke for Nav. All erfaring tilsier at det er viktig at vi møter ungdom med målrettede tiltak på et tidlig stadium. Ungdom under 20 år som er utenfor skole og arbeid, skal derfor tilbys et arbeidsrettet tiltak så raskt som mulig. Vi har helt klare retningslinjer om at ungdom skal prioriteres ved inntak til arbeidsrettede tiltak, og det er et stort fokus på oppfølging av ungdom i Arbeids- og velferdsetaten. Vi må ta med i betraktningen at ungdom i alderen 20–24 år ofte skifter mellom jobb og utdanning i sin søken etter ønsket jobb. Ungdom som fortsatt er ledig etter tre måneder, kan imidlertid ha behov for en ekstra innsats for å komme i arbeid og aktivitet. Derfor har Arbeids- og velferdsetaten en oppfølgingsgaranti for ungdom fra 20 til 24 år. Den skal sikre ungdom som har gått ledig i tre måneder eller mer, utvidet oppfølging med fokus på aktiv jobbsøking, egenaktivitet og motivasjon. Etter seks måneders ledighet skal tiltaksgarantien sikre tilbud om arbeidsrettet tiltak for ungdom i denne aldersgruppen. Dette er viktige og målrettede tiltak, som vi kontinuerlig følger opp og evaluerer. Rapporter fra Arbeids- og velferdsdirektoratet viser oss at måloppnåelsen på de to garantiordningene er lav. Samtidig vet vi at unge arbeidsledige har høy prioritet i fylkene, og at det gjøres svært mye godt arbeid for ungdomsgruppen. Dette har ført til usikkerhet om hvorvidt indikatorene som benyttes for å måle måloppnåelsen på garantiordningene, gir et riktig bilde av etatens arbeid for garantigruppene. Derfor arbeider departementet nå sammen med Arbeids- og velferdsdirektoratet for å sikre en god gjennomføring og en hensiktsmessig måling av måloppnåelsen på garantiordningene. Selv om de fleste ungdommer klarer seg bra, legger jeg stor vekt på å hjelpe dem som havner utenfor utdanning og arbeidsliv. Disse må få et godt tilpasset tilbud som bidrar til at de kommer raskt tilbake i arbeid eller utdanning. Ikke alle årsakene til ledighet er like åpenbare. Likevel vet vi med sikkerhet at mange av dem som står uten arbeid over lengre tid, ikke har fullført videregående opplæring. Videregående opplæring er den sikreste veien til en varig tilknytning til arbeidslivet og det viktigste tilbudet vi har til ungdom. Derfor samarbeider Arbeidsdepartementet nå med Kunnskapsdepartementet for å følge opp ungdom som faller ut, eller står i fare for å falle ut, av videregående skole. Representanten Reiertsen gir uttrykk for at det er svært urovekkende at søkertallene til lærer- og sykepleierutdanningen har gått betraktelig ned. Også her er det nødvendig å komme med en presisering. Ifølge Kunnskapsdepartementet har søkertallet til lærerutdanningene samlet vært tilnærmet uendret de siste årene. Det var en økning i antallet søkere til lærerutdanningene i årene fra 2007 til 2009, mens nivået holdt seg stabilt i 2010. Når det gjelder sykepleierutdanningen, har det vært en reduksjon på 4,7 pst. fra 2009 til 2010. Økningen i søkertallet i de foregående årene gjør imidlertid at søkertallet fortsatt er relativt høyt og neppe å betrakte som svært urovekkende. Men jeg er helt enig med representanten Reiertsen i at det er viktig å sikre kompetent arbeidskraft i årene framover, ikke bare blant lærere og sykepleiere, men til alle bransjer som har behov for arbeidskraft. Derfor har regjeringen også økt antallet studieplasser i høyere utdanning de siste årene. Verdien av det å være i arbeid handler ikke bare om lønn. Det handler om selvrealisering, ansvar, samspill med kollegaer og det å føle at man bidrar til fellesskapet. Å sikre unge en inngang til arbeidslivet er derfor noe av det viktigste vi gjør.