Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-15:
Arbeidet mot farlige kjemikalier og miljøgifter er et globalt problem, som saksordføreren har beskrevet. Kjemikaliene kjenner ingen landegrenser, og vi er avhengig av et internasjonalt samarbeid for å ha et rent miljø her vi bor. Også representanten fra Fremskrittspartiet var innom hvordan miljøgiftene hoper seg opp i våre arktiske nærområder og utgjør et problem for isbjørn og sjøfugl. Hvis man tenker tilbake til 1950- og 1960-tallet, da de første forskerne begynte å antyde dette, må det ha framstått som litt av noen eventyrfortellinger at industriutslipp, utslipp fra kloakk og til og med utslipp fra produkter skulle kunne følge med havstrømmer og vindstrømmer helt til Nordpolen, for der å bli et problem for formeringsevnen til isbjørn og for eggeskallet til sjøfugl. Det var mange av de forskerne som ble latterliggjort. Det var mange av de forskerne som ropte et varsku da som ingen hørte på. Den mest kjente av dem var Rachel Carson, som skrev «Silent Spring», om virkningene av DDT, som bl.a. gjorde noe med nettopp formeringsevnen til fugl. Historien om miljøgiftene og om de skadene de nå gjør på naturen, er egentlig historien om hvorfor vi har føre var-prinsippet i miljøpolitikken: Hvis vi er i tvil, skal vi la tvilen komme naturen til gode. Jeg kan ikke annet enn å tenke klimaendringer når jeg hører innleggene i salen i dag. Det belegget vi har i dag for klimaendringer på grunn av miljøgifter, overstiger langt det man den gangen burde ha tatt på alvor. De forskerne som ropte et varsku på 1960- og 1970-tallet, hadde spart oss for enorme utgifter til opprydding hvis de hadde blitt lyttet til den gangen. Norge har historie for å være et av de landene som har prøvd å gå foran når det gjelder kjemikaliepolitikk. Vi var blant de første landene i verden som – gjennom vår strenge arbeidsmiljølov – tok fatt i asbestproblemet. Andre land – og EU – kom langt etter i det spørsmålet. Vi er fremdeles et av de land i verden som har den strengeste politikken når det gjelder hvilke sprøytemidler vi tillater brukt i landbruket. Dessverre klarte ikke EU i denne runden å la landbrukskjemikalier bli en del av REACH-direktivet, og sånn sett fikk man ikke tatt hardt tak i det problemet der heller. Vi skal selvfølgelig implementere REACH, fordi det er det rammeverket som vi kan være med og forbedre og utvikle, og som vi er nødt til å arbeide innunder. Det vil på noen områder styrke norsk miljøpolitikk, og vi må gjøre det vi kan for å implementere det på en måte som ikke svekker norske standarder. De store utfordringene på miljøområdet er ikke lenger den giften som kommer ut av fabrikkpipene eller fabrikkrørene, det er den giften som kommer ut gjennom porten. De fleste miljøgiftene i framtiden vil være miljøgifter som finnes i produkter. Vi begynner å få bukt med de gamle miljøgiftene som PCB – polyklorert bifenyl. I en statistikk som kanskje ikke er hyggelig å lese, ser vi at mengden PCB i morsmelk går ned. Men samtidig ser vi at vi begynner å finne økende mengder av de nye forbrukerkjemikaliene, f.eks. de bromerte flammehemmere, i morsmelk. Når man selv ammer, er det selvfølgelig et paradoks å tenke på. Det er også et paradoks å tenke på at hvis jeg hadde testet meg før jeg fikk mitt barn, ville innholdet av miljøgifter i min kropp vært høyere enn hvis jeg hadde testet meg nå, for det er bare to måter menneskekroppen kan kvitte seg med miljøgifter på – enten gjennom morsmelk eller gjennom å føde et barn. Vi vet ennå veldig lite om hva de ørsmå mengdene av disse farlige stoffene betyr for kroppen vår og for helsen vår, men det er viktig å være oppmerksom på det og prøve å unngå å ha dem der. Derfor er jeg glad for de grepene Regjeringen nå tar for å få mer informasjon ut, sånn at folk kan velge bort miljøgifter. Kort om opprydning av sedimenter. For oss er det klart at innsatsen der skal styrkes. Norske fjorder skal være et matfat og ikke noe avfallslager. Jeg er også glad for at det er en nesten samlet komite som har støttet Miljøverndepartementet og miljøvernministeren i det iherdige arbeidet som nå pågår med å få renset opp i Oslofjorden.