Anneliese Dørum (Arbeiderpartiet), 1999-12-15:
Jeg vil igjen understreke at mesteparten av midlene som brukes på grunnskolen, ikke blir behandlet i dette budsjettet, men i det budsjettet som kommunalkomiteen lager innstilling til. Det er gjennom rammetilskuddet kommunene får midler til å drive grunnskolen, og det er kommunene som har ansvaret for grunnskolen. Budsjettforliket mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene førte til at kommunenes frie inntekter ble styrket med 500 mill. kr. Det kan mange si ikke er nok, men det er i hvert fall et skritt i riktig retning. Og det er jo interessant at Høyre, som holder fanen høyt når det gjelder grunnskolen, overhodet ikke har tenkt på at de må styrke kommunesektorens inntekter i forhold til drift av grunnskolen. I en fersk undersøkelse gjort av Norsk Lærerlag, går det fram at rådmennenes forslag til kommunebudsjett for neste år viser at i over halvparten, eller bortimot 60 pst. av kommunene, vil de redusere driftsmidlene til grunnskolen. Det er forslag om å redusere timetallet, det er kutt i spesialpedagogiske tiltak, det er nedleggelser av skoler og oppsigelser av lærere, som står på kartet. Nå får vi jo håpe at kommunepolitikerne ikke følger rådmannens forslag, og at de styrker grunnskolen. Men situasjonen er alvorlig, særlig med tanke på at driftsbudsjettene til grunnskolen mange steder har blitt redusert i flere år. Og da er det jo en stadig tilbakegang for grunnskolen. Når det gjelder ungdomstrinnet, som jeg tror hele komiteen bortsett fra Fremskrittspartiet nå vil sette søkelyset på, er det klart at der er situasjonen mest alvorlig. Og jeg viser til Barneombudets høring hvor ungdomsskoleelevene selv kom til orde, og de beskrev en skolehverdag hvor de var misfornøyd med skolen, det var kjedelig på skolen, det var dårlig inneklima med overfylte klasserom – i det hele tatt er det mye som må gjøres der. Nå legges det opp til en rekke forsøksprosjekter nettopp for å gjøre grunnskolen bedre både når det gjelder undervisning, når det gjelder bruk av timer, osv. Og det skal bli interessant å se hvordan disse forsøkene vil utvikle seg og hvilken lærdom man kan trekke av dem. Jeg tror det er viktig at man virkelig får en endring i det fysiske miljøet, men også innholdsmessig i ungdomsskolen, og det er vi nå på vei til å få gjort noe med. Men det viktigste vi på kort sikt kan gjøre for å bedre grunnskolen, er å styrke kommunenes økonomi. Vi er selvfølgelig ikke sikre på at kommunene vil bruke de økte midlene, de økte rammene, til å styrke skolen. Jeg tror derfor vi også blir nødt til å vurdere om vi må sette inn visse minstestandarder, noen krav som kommunene har å forholde seg til, samtidig som vi gjør kommuneøkonomien bedre. Når det gjelder det fysiske og psykiske miljøet i skolen, er det mange steder altfor dårlig. Stortingsflertallet vedtok i fjor at det skulle opprettes et nasjonalt fagråd for inneklima og læringsmiljø som kan bistå departementet i veiledning av kommuner og brukergrupper av skoler og barnehager. Nå har statsråden kvittert for dette vedtaket ved å opprette et samarbeidsorgan for arbeidsmiljø, som skal fokusere på miljøet i skolen. Hensikten fra Stortingets side var at dette skulle være et fagråd – at det skulle være kompetente fagfolk som kunne gi råd – og vi forutsetter nå at dette samarbeidsorganet vil utvikles til å bli et fagråd.