Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-18:
Saksordføreren fra Senterpartiet sier i sitt innlegg at man opplever og føler at kommunesektoren har kunnet bygge ut de kommunale tjenestene i stort tempo, og at bemanningen i kommunene og fylkeskommunene har økt kraftig. Men i Hordaland - i fylkesrådmannens forslag - legges det opp til kutt som vil ramme den videregående skole, veivedlikehold, tannhelse og kultur. Også fylkesadministrasjonen vil få sine rammer kraftig redusert. I videregående skole i Hordaland vil de foreslåtte kuttene føre til redusert inntak, samtidig som hver enkelt skole kan komme til å få budsjettene sine redusert. Det er noe som ikke stemmer med opplevelsen, følelsene og virkelighetsforståelsen til regjeringspartiene. Jeg - og ikke minst KS - er uenig i at Regjeringen har bedret kommunenes økonomiske situasjon. Jeg vil vise til at kommunene fikk et betydelig løft i 2006, men siden den gangen har det gått kraftig nedover. Det viser seg at det bl.a. skyldes at Regjeringen ved hvert eneste statsbudsjett og reviderte nasjonalbudsjett har bommet i sine anslag over kostnadsvekst og demografi. Fremskrittspartiet gikk i sine alternative statsbudsjett i 2007 og 2008 inn for en økning på henholdsvis 1,4 milliarder kr og 0,6 milliarder kr til kommunesektoren i forhold til hva Regjeringen gjorde i det tidsrommet. Jeg vil også vise til at Fremskrittspartiet i revidert nasjonalbudsjett for 2008 og 2007 gikk inn for henholdsvis 2,2 milliarder kr og 1 milliard kr mer enn Regjeringen gjorde. Det ble også lovet full barnehagedekning fra Regjeringens side, men kun 80 pst. av barna har fått tilbud om barnehageplass. Jeg har merket meg at Regjeringen med sitt anslag over nye barnehageplasser nok en gang bommer kraftig. Det er ganske tydelig at Regjeringen ikke har noen god plan, og absolutt ingen gode tiltak, for å øke utbyggingen av nye plasser. Utbyggingstakten har i flere år stagnert. Hovedårsaken til den lave utbyggingen er uforutsigbarhet om rammevilkårene, og man bør vel kanskje ta med at det kan være treg saksbehandling i kommunene, særlig i forhold til private utbyggere. Fremskrittspartiet har stor tro på Kommune-Norge, og det å kunne utvikle demokratiet er viktig. Derfor ønsker vi å se mot Danmark, som nylig har gjennomført en omfattende reform. Tallet på kommuner der ble på kort tid redusert fra 271 til 98. Fremskrittspartiet ønsker nå å vurdere å gjennomføre en tilsvarende reform i Norge. Det bør være mulig å mer enn halvere tallet på kommuner, samtidig som fylkeskommunene legges ned. Mange av dagens kommuner er dessverre for små til økt, godt lokalt selvstyre og til å gi gode tjenester til innbyggerne. Vi vil derfor bruke gulrøtter for å få kommunene med på denne reformen. Jeg vil presisere: Fremskrittspartiet er ikke tilhenger av å slå sammen kommuner med tvang. Sammenslåingen skal være frivillig. Mange steder vil sammenslåing ikke være mulig på grunn av topografien, og derfor vil det fortsatt være mange små kommuner i Norge etter denne reformen. Jeg vil framheve at kommunenes og lokaldemokratiets rolle er å sikre enkeltmenneskets valgfrihet og mulighet til i størst mulig grad å påvirke beslutninger som angår dem selv. Samtidig ser jeg at det på grunn av bl.a. stordriftsfordeler er hensiktsmessig at en del klart avgrensede offentlige oppgaver løses og finansieres av staten. Fremskrittspartiet ønsker å styrke kommunenes økonomi og mener at det særlig er behov for økt innsats innen eldreomsorgen. Fremskrittspartiet konstaterer at det fortsatt er langt fram til en eldreomsorg som skinner. Før lønnsoppgjøret mente KS at kommunesektoren trenger 5,7 milliarder kr i økte, frie inntekter i 2009 for å finansiere tjenester til en økende befolkning, for å møte behovene innen skole og eldreomsorg og for å satse på vedlikehold. Jeg vil påpeke at den høye lønnsveksten tilsier økte ressurser til kommunene.