Helge Orten (Høyre), 2021-06-14:
Først av alt har jeg lyst til å rette en stor takk til komiteen for et godt og konstruktivt samarbeid i arbeidet med Nasjonal transportplan. Det er en omfattende stortingsmelding som det er stor interesse for både blant folk og næringsliv i det ganske land og også politisk. Spesielt stor oppmerksomhet er knyttet til prosjektporteføljen, som gir klare føringer for hvilke samferdselsprosjekt som skal bygges ut i årene som kommer. Med denne planen legges det opp til å bygge ut viktige transportkorridorer, bygge sterke bo- og arbeidsmarked og legge til rette for vekst og utvikling i hele landet. Sett fra regjeringspartienes side registrerer vi at det er relativt bred oppslutning om totalrammen regjeringa har lagt til grunn. Etter vår oppfatning er en totalramme på om lag 1 200 mrd. kr ambisiøst, men samtidig realistisk. Unntaket er Fremskrittspartiet, som har økt rammen med 400 mrd. kr, som etter vår oppfatning er urealistisk høyt og ikke lar seg gjennomføre innenfor det handlingsrommet vi mener å se i årene som kommer. Det virker også å være relativt bred tilslutning til hovedprioriteringene i planen, noe som bidrar til både forutsigbarhet for gjennomføring og forutsigbarhet rundt omkring i det ganske land med hensyn til hvilke prosjekt som kommer, og når. Det er tatt flere grep i denne planen for å få enda mer samferdsel ut av hver krone. Vi prioriterer konkrete prosjekt kun i første seksårsperiode og gjennomfører prinsippet med porteføljestyring. Det skaper større fleksibilitet til å jobbe videre med å forbedre prosjektene. Målet med porteføljestyring er å legge til rette for kontinuerlig forbedring av prosjekter. I en tid med stadig raskere teknologiske endringer er fleksibilitet ekstra viktig. Nå gir vi våre transportvirksomheter et større handlingsrom til hele tida å jobbe med forbedringer. Nytten skal opp, og kostnadene skal ned. Siden Høyre kom i regjering, er samferdselsbudsjettet tilnærmet doblet. Vi bygger vei og bane som aldri før. Men det er ikke nok å bevilge mer penger. Det har også vært nødvendig å gjennomføre flere reformer, både for å gi et bedre tilbud til folk og næringsliv og også for å få mest mulig samferdsel for hver krone vi bruker av fellesskapets og skattebetalernes ressurser. Nasjonal transportplan legger opp til å videreføre og videreutvikle de reformene vi allerede har satt i gang. Vi fortsetter arbeidet med å modernisere samferdselssektoren. Nye Veier får nye strekninger i hele landet, og selskapet får for første gang et jernbaneprosjekt. Vi skal bygge videre på Nye Veiers suksess, og det blir spennende å se hvordan de løser utfordringene med fellesprosjektet Ringeriksbanen og E16. Etableringen av Nye Veier har også vist at det er mulig å tenke nytt om forholdene legges til rette for det. Tidlig involvering av leverandører og porteføljestyring er noe av det som har bidratt til forbedring, og som både Bane NOR og Statens vegvesen kan ta i bruk i sitt arbeid. Vi må legge til rette for at hele transportvirksomheten kan få ta ut sitt fulle potensial. Vi fortsetter også konkurranseutsettingen på jernbanen fordi det gir et bedre tilbud til de reisende til en lavere pris for fellesskapet og skattebetalerne. Vi frigjør midler som vi kan bruke på å utvikle norsk jernbane. Opposisjonen, bestående av Arbeiderpartiet, Senterpartiet, og SV har stemt imot og rettet mye kritikk mot de endringene vi har gjort på samferdselsområdet, men har få, om noen, egne løsninger. Svaret er stort sett reversering, nå senest om jernbanereformen. Det har sjelden vært en god idé å møte morgendagens utfordringer med gårsdagens løsninger, og dyrt kan det også bli. Vedlikeholdsetterslepet på riksveinettet ble redusert for første gang på flere tiår i 2015, og reduksjonen fortsetter også i 2021 og i NTP-perioden. I ny NTP tar vi også viktige grep for fylkesveiene. Den største delen av fylkesveinettet ble overført til fylkeskommunene i forbindelse med forvaltningsreformen i 2010. Nå tas det et nasjonalt krafttak for å utbedre fylkesveiene. Satsingen er todelt og består av en ny tilskuddsordning og økt kompensasjon for tunnelsikkerhetsforskriften. Samlet er satsingen på 18 mrd. kr, som kommer i tillegg til det fylkeskommunene får gjennom det ordinære inntektssystemet. For Høyre har det vært viktig at ordningen er målrettet, og at næringsveier og bo- og arbeidsmarkedsregioner prioriteres. Dette er ikke en søknadsbasert ordning. Midler fordeles basert på størrelsen på vedlikeholdsetterslepet, og fylkeskommunen vil selv kunne prioritere hvilke veier som skal bygges innenfor kriterier i ordningen. Det stilles krav om en egenandel som minst tilsvarer den statlige delen, altså et spleiselag mellom stat og fylke på 50-50. Jeg har stor tro på at dette skal bli et godt verktøy for å redusere vedlikeholdsetterslepet på fylkesveinettet, i tillegg til de litt over 20 milliardene som fylkeskommunene årlig bruker til dette formålet. Ny Nasjonal transportplan følger også opp klimaplanen og ambisjonen om å halvere klimagassutslippene fra transportsektoren innen 2030. Vi skal ta i bruk nye løsninger og arbeide målrettet for å redusere utslippene både fra bygging og bruk av samferdselsinfrastruktur. Skal vi lykkes i dette arbeidet, må vi fortsette å legge til rette for en teknologiutvikling som gjør at alle transportformene blir basert på lav- og nullutslippsløsninger. Vi mener svaret ligger i å ta i bruk mulighetene teknologien gir for bedre transportløsninger og lavere utslipp, ikke å begrense innbyggernes bevegelsesfrihet. Innfasingen av elbiler i Norge er en suksess. Avgiftsfritaket har gjort dette mulig, og nybilsalget av elbiler er nå over 50 pst. Det skal alltid lønne seg å handle miljøvennlig. Derfor vil vi innrette politikken mot å nå målet om kun å selge personbiler med nullutslipp i 2025. Omleggingen til ny teknologi i fergene er et annet eksempel der vi aktivt bruker offentlig innkjøpspolitikk og anbud til å stille krav til lav- og nullutslippsløsninger, kombinert med gode tilskuddsordninger gjennom Enova. I løpet av kort tid vil en stor del av fergene være basert på lav- og nullutslippsteknologi. Det viser at det nytter. Samtidig ser vi også en positiv utvikling knyttet til hurtigbåter. Vi satser stort på å tilrettelegge for at flere kan gå, sykle eller bruke kollektivtransport, og legger til rette for en klima- og miljøvennlig byutvikling med 80 mrd. kr til byområder. Det er etablert byvekstavtaler med de fire største byområdene, og de fem neste står for tur. I tillegg ser vi at det kan være behov for noen enklere løsninger for de øvrige byområdene. Derfor etablerer vi nå en tilskuddsordning som skal stimulere til økt kollektiv, sykkel og gange i fem nye byområder. Det er første gang en ordning over fire år, men som det er naturlig å videreutvikle både i omfang og antall byområder dersom resultatene blir slik vi ønsker. Vi står overfor store endringer i samferdselssektoren. Ny teknologi vil gi oss nye muligheter og en del nye utfordringer. Analyser viser at transportformene utfyller hverandre, og at vi i et land som Norge er avhengig av både vei, bane, luft- og sjøtransport. Skal vi nå klimamålene våre, må vi utvikle teknologi som gjør at alle transportformene baserer seg på lav- eller nullutslippsløsninger. Vi må kutte utslippene, ikke utviklingen. Ny teknologi og nye mobilitetsløsninger vil bidra til nye og bedre løsninger for framtida. Det er viktig at denne utviklingen reguleres på en måte som støtter opp under utviklingen og de fordelene den kan gi for kapasitetsutnyttelse i eksisterende infrastruktur, trafikksikkerhet, klima og miljø. Samtidig må vi være oppmerksom på de utfordringene dette kan skape, ikke minst når det gjelder personvern og deling av data. Vi har mange miljø i Norge som jobber godt med å utvikle og ta i bruk ny teknologi i samferdselssektoren. Derfor ser vi også et klart behov for å styrke forskningsinnsatsen på dette området, og vi dobler forskningsmidlene i denne NTP-en. En rekordhøy satsing på samferdsel skaper mye aktivitet og ringvirkninger. Norske leverandører har over tid vist at de er konkurransedyktige, og en stor del av kontraktene har de siste åtte årene gått til norske entreprenører. Det er bra og bidrar til å styrke norsk leverandørindustri. Samtidig må vi jobbe kontinuerlig for å sikre at det også er situasjonen i årene som kommer. Nasjonal transportplan er en ambisiøs og realistisk plan som legger til rette for en balansert utbygging av infrastruktur i hele landet. Samtidig skal vi ta i bruk ny teknologi, kutte utslippene og sørge for at en moderne infrastruktur bidrar til både verdiskaping og utvikling.