Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2009-06-08:
Som flere har sagt, samler dette lovforslaget komiteen på de fleste punkter. På noen elementer har til og med regjeringspartiene kommet oss i møte, noe som vi er glad for. Slik bør det også være i et parlament. Kristelig Folkeparti støtter ikke forslaget om å lovfeste plikten til tidlig innsats i fagene norsk eller samisk og matematikk på 1.–4. årstrinn. Grunnen er at vi er skeptiske til å lovfeste uten at det gis virkemidler når noe ikke fungerer. Da blir resultatet fort en ansvarsforskyvning mer enn en problemløsning. En lovfesting vil ikke ha noen verdi om den ikke følges opp med f.eks. økt lærertetthet. Vi vet at i den prosessen kommunene er inne i nå, er det beinharde prioriteringer, og i de budsjettene som de behandler, kuttes det nå i antallet stillinger i grunnskolen. Vi foreslår derfor å innføre nasjonale normer for lærertetthet. Realiteten i skolen er at mange elever opplever å bli satt i klasser med opptil 28 elever. Dette kan tyde på at det noen steder kuttes i antall lærestillinger på grunn av de stramme budsjettene. Det gir en uholdbar læringssituasjon. For å lykkes med tidlig innsats og tilpasset opplæring må lærere få nok tid til den enkelte elev. Dette forutsetter at vi faktisk klarer å skaffe flere lærere i skolen. Sosial tilhørighet er viktig for å oppnå god læring og trivsel. Det er derfor bra at begrepet klasse legges inn i opplæringsloven for å unngå misforståelser i retning av at klasseorganisering ikke lenger er tillatt. Det er også positivt at kontaktlærerne får et lovfestet ansvar for klassen. Dette vil bl.a. være viktig for å imøtekomme elevenes behov for sosial tilhørighet. Samtidig er det viktig å påpeke at kontaktlærerne vil kunne få behov for å få frigjort tid til denne viktige delen av oppgavene, og at dette igjen vil kunne kreve ekstra ressurser og større lærertetthet. Kristelig Folkeparti støtter også forslaget om å pålegge kommuner og fylkeskommuner å utarbeide årlige tilstandsrapporter, men samtidig er det allerede en altfor stor del av lærernes arbeidstid som går til andre oppgaver enn det å være pedagog. Det er derfor viktig at denne rapporten ikke kommer i tillegg til alt det byråkratiet de skal gjøre, men at den erstatter en del av de rapporteringene som lærerne allerede skal gjøre. Det er også viktig at rapporten blir debattert hos skoleeier, slik at det kan bli et verktøy til skoleutvikling lokalt – vi er glad for den presisering som regjeringspartiene nå gjør. Rapportene må også inneholde en vurdering av hvordan formålsparagrafen, hjem–skole-samarbeid og kampen mot mobbing er fulgt opp på den enkelte skole. Gjennom en bevisstgjøring av hjemmets rolle både hos ansatte i skolen og hos foreldrene, myndiggjøring av alle foreldre og kunnskap om gevinsten ved et godt samarbeid mellom hjem og skole, vil det kunne føre til en større grad av sosial utjevning i skolen. Det er derfor avgjørende at både Regjeringen og alle skoler igjen fokuserer på å bekjempe mobbing. Det nytter ikke med et hvileskjær i kampen mot mobbing. Bare gjennom et konstant fokus og vedvarende jobbing vil vi kunne bekjempe dette problemet. Barn som mobbes, fortjener en tryggere og bedre hverdag. Vi er enige i presiseringen av plikten til foreldresamarbeid i grunnskolen og videregående opplæring. Det er viktig at man så snart lovendringen er vedtatt, setter i gang arbeidet med forskrift som legger føringer for hvordan samarbeidet mellom hjem og skole skal foregå på ulike trinn i grunnutdanningen. Jeg er derfor glad for at regjeringspartiene har gitt sin støtte til forslaget om å utarbeide forskrift på hvordan skole–hjem-samarbeidet skal foregå på de ulike nivåene, og at dette skal gjøres i samarbeid med Foreldreutvalget for grunnopplæringen. Private skoler for funksjonshemmede må få et tydeligere godkjenningsgrunnlag. Mange av skolene for funksjonshemmede gir unike tilbud som bygger på spesiell kompetanse utviklet over år, noen av skolene driver også utdanning for voksne uten rett. Tilbudet ved disse skolene finnes ofte ikke ved de offentlige skolene. Det ligger en stor verdi i å opprettholde skoler som kan sikre barn og voksne med et særskilt behov for tilrettelagt opplæring et tilbud, og det er etablert en rekke private tilbud som har lyktes godt overfor denne gruppen. Jeg tar opp de forslagene som Kristelig Folkeparti fremmer sammen med andre og det vi har alene.