Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2004-12-07:
Fremskrittspartiet mener at et godt utbygd samferdselstilbud er en av de viktigste faktorene for at samfunnet skal fungere godt. Uten et godt utbygd infrastrukturnett vil det være umulig for bedrifter og enkeltpersoner å etablere seg og bo rundt omkring i landet. Det framlagte budsjett vil på ingen måte nå et slikt mål, selv om en god økning til riksveiene kom til slutt. Samferdselsnettet må ses i en helhet, der bil-, bane-, båt- og lufttransport utfyller hverandre. I et land som Norge, med lange avstander og spredt bosetting, vil et godt utbygd veinett med høy standard være avgjørende for at næringslivet skal fungere på en effektiv måte. Derfor ønsker Fremskrittspartiet å prioritere investeringer og vedlikehold av veinettet høyest. Etterslepet knyttet til veiinvesteringer er blitt ytterligere forsterket. I tillegg har etterslepet på veivedlikehold også bygd seg opp betydelig over flere år. Dette er ikke akseptabelt. Fremskrittspartiet viser til sitt prinsipale forslag om å satse på veivedlikehold ved å øke denne bevilgningen med 1 280 mill. kr. Videre ønsker Fremskrittspartiet å øke bevilgningene til veiinvesteringer med 4 800 mill. kr. Fremskrittspartiet ønsker også at alle midler som er innbetalt gjennom bompengestasjoner, skal brukes til veiinvesteringer og ikke til kollektivløsninger, og at disse midlene brukes i de områdene hvor de er innkrevd. Fremskrittspartiets satsing er først og fremst på vei. Vi mener at Norge, som er et land med lange avstander og spredt bebyggelse, burde, for å utligne ulempene med å ligge langt fra markedene, ha et bedre utbygd veinett enn andre land. Dessverre er det motsatte tilfellet i dag. Norge ligger langt etter de fleste europeiske land. Bevilgningene til veiformål har gjennom flere år gått reelt ned. Samtidig har trafikkveksten vært sterk, og ulykkesfrekvensen har dessverre vært negativ. For Fremskrittspartiet er det en klar sammenheng mellom økt trafikk og flere ulykker på den ene siden og mindre penger til veiformål på den andre. Der hvor vi har satset, slik som på E18 i Vestfold og på E6 i Akershus/Østfold, har det vært en betydelig reduksjon i antallet hardt skadde og drepte i trafikken. Veistrekninger som på grunn av ulykkestallene har vært omtalt som dødsveier, er i dag de sikreste veiene i landet. Dette har skjedd selv om fartsgrensene på disse veiene er økt fra 70 km/t til 100 km/t. Det viser at den beste måten å øke trafikksikkerheten på er å bygge nye veier med midtdelere. Det er beklagelig at til tross for en bra økning på 350 mill. kr i budsjettforliket for neste år står hele 600 mill. kr igjen på budsjettet for i år som ikke er brukt. Det er helt utrolig – tro det eller ei – men hele 600 mill. kr står ubrukt, i en tid da mange ansatte i anleggsbransjen går på tomgang eller er ledige. Departementet og Vegvesenet skylder på at de ikke har planlagt eller ikke har prosjekter de kan sette i gang. Jeg er helt sikker på at når treminuttersinnleggene kommer til slutt her i dag, har de fleste i denne salen god kjennskap til veier som kan igangsettes i deres hjemfylker. Jeg skulle gjerne ha tatt imot samtlige av disse midlene til prosjekter i Oppland.