Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-02-08:
Interpellanten Hagesæter er med denne interpellasjonen inne på et område som svært mange i Norge på en eller annen måte blir berørt av i sitt liv. I mange tilfeller kan en boplikt få kjempestore konsekvenser og totalt forandre på det livsløpet den enkelte eller familien har staket ut. Enten må man flytte dit boplikten er, eller selge det man allerede har, eller så må man selge bopliktobjektet. Dermed må man kvitte seg med noe som kanskje flere generasjoner i slekten har bygget opp – dette bare for at man der og da ikke klarer å oppfylle noe som man i et demokrati skulle tro var ikke-eksisterende. Tidligere, og i andre regimer, har vi hørt om tvangsbosetting til steder der ingen ville bo, eller som staten eller landet ønsket at det skulle bo folk på grunn av produksjon eller det taktiske ved å ha bosetting der. Men i dagens Norge burde dette ikke være nødvendig. Norsk senter for bygdeforskning har utført flere undersøkelser om boplikten. I en undersøkelse fra november 2008 spurte man om konsesjonsplikt på boligeiendom i fritidskommuner sikrer helårsbosetting. I kjølvannet av rapporten uttalte rapportforfatter og forsker Magnar Forbord til Aftenposten 8. november 2008 følgende: «Boplikten har som sitt eneste formål å sikre helårsbosetting på boligeiendommer. Vi finner ingen effekter av boplikten i vår undersøkelse, så myndigheten bør bli mer nyansert i sitt syn på boplikten.» Fremskrittspartiet er ikke i tvil om at boplikten er et kraftig inngrep i den private eiendomsrett. Gjennom konsesjonsloven kan myndighetene kreve at enkelte eiendommer skal være bebodde. Det finnes to typer, så vidt jeg vet. Det er boplikt for landbrukseiendommer, herunder også for skogeiendommer, og en type boplikt som den enkelte kommune kan vedta. Boplikten følger av lov om konsesjon ved erverv av fast eiendom mv. av 2003. Det har aldri vært så mange tomme gårdsbruk, dvs. gårdsbruk det ikke bor noen på, som nå. Dette må være et tegn på at boplikten heller har en negativ enn en positiv virkning på å fylle opp. Samtidig kan nevnes at i løpet av de siste fire år det har blitt telt, har det blitt 4 419 færre gårdsbruk. Det er også blitt 141 000 mål mindre produktivt areal. Det som også er viktig i denne debatten, er at mens det står så mange gårdsbruk tomme, mye på grunn av boplikten, er det rundt regnet 400 000 som ønsker å kjøpe. Ofte blir også kjøper og selger enige om pris, men myndighetene godkjenner ikke denne. Slik boplikten praktiseres, hindrer den en framtidsrettet utvikling av jord- og skogbruk i Norge. Situasjonen i landbruket er at mange eiendommer har passive eiere i form av familiesameier og uskiftede dødsbo, fordi jordloven og konsesjonsloven forhindrer en smidig og næringsorientert omsetning. Det er nok heller ingen tvil om at boplikten også fører til at det investeres mindre i bygninger og i kulturlandskapet enn det ville blitt gjort uten boplikt og prisgodkjennelse. Hvorfor skal man bruke mange tusen kroner på å pusse opp uten å få noe igjen for det når man eventuelt skal selge en eller annen gang? Dette forplanter seg selvfølgelig, og på sikt vil en eiendom som var i bra stand og interessant for mange, bli det motsatte. Hensynet til den såkalte boplikten gjør at en får en motsatt effekt. Som oppsummering kan man si følgende, spesielt om den del av boplikten som berører jord- og skogbrukseiendommer: Boplikt og nedsatte eiendomspriser fører til at det blir flere passive eiere som beholder gårdsbrukene så lenge de kan. Dødsboene beholder eiendommene. Jordbruksarealene leies bort. Bygningene blir dårlig vedlikeholdt, og det investeres mindre både i våningshus og i driftsbygninger. Med dårlig vedlikehold blir flere våningshus ubebodde. All hogstmoden skog blir som regel avvirket før en skogseiendom blir solgt. Bo- og driveplikt reduserer eiendommenes omsetningsverdi både som bosted og som driftsenhet. Offentlige reguleringer skremmer mange unge som er dyktige og kreative. De velger andre yrker hvor det er mindre regulering og byråkrati – og den såkalte boplikten. Bare en liten del av alt dette skulle tilsi at boplikten skulle fjernes raskest mulig.