Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 1999-05-04:
Det er helt riktig som representanten Reikvam sa, at det dreier seg om tolking og intensjoner når det gjelder lærerutdanningen generelt, fordi flertallet har bygd opp sin argumentasjon rundt et svarbrev av 15. april i år, og viser til det når det gjelder allmennlærerutdanning. Men bak statsrådens brev ligger det også et brev fra departementet til institusjoner som tilbyr allmenn- og førskolelærerutdanning og til Statens utdanningskontorer. Begge disse brevene og flertallets innstilling er etter Fremskrittspartiets mening uklare. Og jeg skulle tro det var bedre å slippe å tolke og slippe å forstå ved å ha klare, tydelige og skriftlige besvarelser enn å komme opp i dette uføret vi nå er i. I tillegg vil jeg påpeke at Dokument nr. 8-forslaget, som er bakgrunnen for Innst. S. nr. 157, ikke kun gjelder lærerutdanning, men høyere utdanning generelt mottatt i land utenfor EØS-området. Lærerutdanningen er i forslaget brukt som et eksempel. Lærerutdanningen har vi meget godt fått redegjort for, men når det gjelder godkjenning av alle andre høyere utdanninger, har vi ikke fått så veldig mye av det. Videre vil jeg si at saken i forbindelse med Innst. S. nr. 173 for 1996-97, som blir brukt som en mal, gjelder godkjenning, økonomi, likestilt økonomi og autorisasjon. Det blir påpekt – og det er også etter vår mening helt korrekt – at dette er et nasjonalt ansvar, og at det derfor må forutsettes at godkjenningen er forutsigbar og enhetlig uansett hvem som måtte foreta den – om det er Lånekassen eller et eget kontor ved universitetet. Nå blir det imidlertid hevdet at godkjenningen etter delegeringsmyndighet fungerer tilfeldig. Da blir ikke dette hensynet til helhetlighet og forutsigbarhet godt nok ivaretatt etter Fremskrittspartiets mening. Dette har vi alle som leser aviser, fra tid til annen når uheldige ting har forekommet, blitt gjort oppmerksom på gjennom presseoppslag. Jeg vil derfor igjen få lov å vise til flertallets merknad som sier: «Flertallet merker seg at studenter fra språklige minoriteter som er fritatt fra eksamen i sidemål i videregående opplæring, fra høsten 1998 får fritak fra kravet om eksamen i norsk I i begge målformer i allmennlærerutdanningen. Høgskolene er dessuten gitt anledning til å gi dispensasjon for studenter som har avsluttet lærerutdanningen uten å ha bestått eksamen i norsk på begge målformer. Departementet har delegert til høgskolene å gi dispensasjon.» Alt dette er vel og bra, men jeg er ut fra erfaring med allmennlærerutdanningen meget engstelig for at vi igjen kan komme i den situasjon at vi utdanner og godkjenner f.eks. lærere som ikke har norsk på sin timeplan overhodet. Det er et veldig stort skritt for Fremskrittspartiet å slutte seg til det. Vi har jo ofte nok fra denne talerstolen presisert at norsk språk er spesielt viktig, ikke bare for norske statsborgere – vi har jo minoritetsgrupper som samer og kvener i Norge med historiske rettigheter til landet – men også for innvandrere. Jeg vil igjen peke på at det opprinnelige forslaget gjelder alle høyere utdanninger som er tatt utenfor EØS-området, og ikke bare lærerutdanning. Jeg vil ta opp mitt forslag, slik det er referert i Dokument nr. 8:35, da jeg føler at den korrespondanse som har vært ført, ikke gir tilstrekkelig klarhet i om man oppnår det Fremskrittspartiet ønsket.