trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2012-12-19:
Det er en riktig oppsummering. Jeg er glad for at Folkehelseinstituttet nå har fått avklart dette spørsmålet. Det er en veldig viktig institusjon for norsk helsevesen og norsk helsekunnskap, som er lokalisert på mange forskjellige steder i denne byen og i landet. Denne beslutningen har regjeringen kommet til, etter svært moden overveielse og lang tid, fordi vi mener at det samlet sett vil gi Folkehelseinstituttet et bedre utgangspunkt, og et av alternativene var fremleie til spesialisert virksomhet på det området som representanten peker på, men vi kom altså til at dette var det beste. Jeg vil bare understreke betydningen av at vi slår ring om og gir dette instituttet gode arbeidsvilkår, fordi kunnskapen der er så avgjørende. Jeg besøkte nylig Folkehelseinstituttet og fikk en bred orientering om det de driver meg. Jeg tror denne beslutningen bidrar til å gi dem forutsigbarhet og de beste infrastrukturmulighetene som vi i dag kan tilby.
Svein Harberg (Høyre), 2012-12-19:
Jeg har følgende spørsmål til kunnskapsministeren: «Den nylig fremlagte rapporten fra Riksrevisjonen peker på alvorlige mangler i vedlikehold og store etterslep på reparasjoner på bygg i universitets- og høyskolesektoren, samt manglende system for slik oppfølging. Dårligst står det til med bygg som eies av institusjonene selv. En slik mangel på vedlikehold truer etter hvert kvaliteten på tilbudet til studentene og arbeidsforholdene for de ansatte. Hvilke strakstiltak vil statsråden sette i verk for å rette på dette og utbedre bygningsmassen?»
Svein Harberg (Høyre), 2012-12-19:
Takk for svaret. Jeg skjønner både at denne rapporten er fersk og at det er store og krevende oppgaver. Det er vi enige om. Men nettopp det at det er så krevende bygningsmasser, gjør det jo ekstra skremmende at det ikke har vært større fokus på det, og at flere av disse institusjonene rett og slett har manglet både styringsinformasjon og strategi. Jeg er veldig glad for at statsråden sier at hun vil gripe fatt i dette. Det er sånn at statsråden og departementet jevnlig har dialog med universiteter og høyskoler – årlige dialogmøter og styringsdialog – og statsråden har jo gitt beskjed om dette før. Statsråden har bl.a. sagt at det finnes en liste over det store etterslepet, og hvor mye penger som må inn i sektoren. Spørsmålet blir: Hvordan kunne det bli slik – hvordan kunne etterslepet bli så stort og situasjonen bli så alvorlig når det er årlig dialog med institusjonene?
Svein Harberg (Høyre), 2012-12-19:
Det er en utfordring mange steder med vedlikehold. Men det er sjelden vi ser så alvorlige tall, for det er veldig alvorlige tall her. Dette er altså hverdagsplassen til 250 000 studenter og et par titalls tusen ansatte. Da er det alvorlig når 74 pst. av høyskolebyggene og 40 pst., var det vel, av universitetsbygningene er i dårlig teknisk stand. Det er for store tall, og det er det som er skremmende. Jeg la merke til at statsråden sa at nå var mye gjort, og at det går framover. Men rapporten viser at andelen bygg i dårlig teknisk stand faktisk øker. Da går det feil vei. Det kan ha noe med handlingsrom og litt forskjellig å gjøre. Det å få på plass kompetanse til å ha systematisk oppfølging i institusjonene tror jeg blir en viktig oppgave. Så håper og ønsker jeg at statsråden kan ta en velfortjent og god juleferie, og at hun bretter opp ermene rett etter jul og prøver å få innarbeidet midler i revidert budsjett, slik at vi kan komme i gang.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-19:
Det er helt riktig at vi har en utfordring med å løfte den tekniske tilstanden på bygninger for statlige universiteter og høyskoler. Institusjonene har også behov for funksjonelle og tilpasningsdyktige lokaler som er bedre tilpasset dagens og framtidens undervisning og forskning. De åtte selvforvaltende universitetene og vitenskapelige høyskolene forvalter en betydelig og sammensatt bygningsmasse. Disse institusjonene har en høy andel eldre og verneverdige bygninger. Eldre vernet bygningsmasse er krevende å oppgradere til funksjonelle og tidsriktige arealer som svarer til dagens byggtekniske krav, undervisnings- og læringsformer og utvikling i forskningsbehov. Regjeringen har satt i verk tiltak for å bedre tilstanden gjennom større rehabiliteringsprosjekter, og jeg vil følge opp Riksrevisjonens rapport med tiltak på styringssiden. I tillegg vil jeg framheve innsatsen ved institusjonene, som har økt betydelig de senere årene. Regjeringen har satt i gang flere rehabiliteringsprosjekter som bidrar til å bedre tilstanden for sektoren, og flere prosjekter venter på realisering. Rehabilitering av sentrumsbygningene i Karl Johans gate for Universitetet i Oslo er under arbeid, og er et eksempel på omfattende oppgradering og vedlikehold som blir løst som et eget byggeprosjekt. Senest i statsbudsjettet 2013 er det også vedtatt rehabilitering av Urbygningen ved Universitet for miljø- og biovitenskap, og jeg har som kjent store ambisjoner for utbygging av universitetsanlegget på Ås. Selvforvaltende institusjoner har økt innsatsen på oppgradering og vedlikehold av bygninger betydelig de senere årene. Jeg vil trekke fram Universitetet i Oslo, som har en krevende bygningsmasse å holde i hevd. Universitetet har de siste årene selv gjennomført omfattende rehabiliteringsarbeider av bygning for Preklinisk odontologi, PO-bygget, på Blindern og av Tøyen hovedgård. Tilsvarende eksempler har vi fra andre selvforvaltende universiteter. Rehabiliteringsarbeidene er finansiert innenfor de eksisterende budsjettrammene. I oppfølgingen av Riksrevisjonens rapport vil jeg videre legge større vekt på at institusjonene har gode styringsdata, behovsvurderinger og langsiktige vedlikeholdsplaner. Samlet vil dette gi et godt grunnlag for en forbedret eiendomsforvaltning. Disse tiltakene er imidlertid ikke tilstrekkelige for å løse vedlikeholdsetterslepet. De selvforvaltende institusjonene har ikke nok midler til å håndtere alle vedlikeholdsarbeider innenfor eksisterende budsjettrammer. Dersom institusjonene skal bruke mer av budsjettet til vedlikehold og oppgradering, vil det gå på bekostning av kjerneaktivitetene utdanning, forskning og formidling. I årene som kommer, må det derfor arbeides målrettet for å øke bevilgningene til dette formålet for å sikre verdibevarende vedlikehold og nødvendig oppgradering av bygningene. Jeg er veldig opptatt av å prioritere et slikt viktig arbeid, og det må gjøres i forbindelse med budsjettene i de kommende år.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-19:
Det er ikke noe spesielt for universiteter og høyskoler at man har utfordringer når det gjelder vedlikehold og oppgradering. Det er en problemstilling som veldig mange vil kjenne seg igjen i, ikke minst kommuner som også har ansvaret for store bygningsmasser. Å klare hele veien å holde trykket oppe når det gjelder vedlikehold, er ganske krevende i mange organisasjoner. Det er liksom ofte mye mere stas med det man kan bygge nytt og som står der og skinner, enn å vedlikeholde det som er. Jeg tror det er utrolig viktig å innprente på alle områder i samfunnet. Så skal jeg selvfølgelig følge opp innenfor høyskoler og universiteter. Vi har nå ganske mange høyskoler og universiteter som er bygd på en tid da standardkravet var helt annerledes, og disse trenger oppgradering. Til syvende og sist ender jo det i et budsjettspørsmål. Det handler om både å ha oversikt over hva som er behovet, ha en strategi for hvordan det skal gjennomføres, og prioritere det i budsjettene.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-19:
Jeg vil gjerne kvittere på ønsket om god jul, og si det samme til representanten Harberg. Jeg vil takke for godt samarbeid. Jeg er veldig opptatt av at vi felles har kunnskaper om de store behovene vi har når det gjelder vedlikehold og investeringer innenfor høyskole- og universitetssektoren, og at det kan bli en enighet også i Stortinget om at dette må være prioritert framover. Det tror jeg også henger sammen med de prioriteringsdiskusjonene vi skal ha når det gjelder utdanning, infrastruktur og forskning. Alt dette henger sammen. Jeg skal komme tilbake til dette i forbindelse med budsjettene. Det er slik at de selvforvaltende institusjonene bruker 300 mill. kr årlig på vedlikehold. Men de har også store behov, for det er krevende å ha ansvaret for, og eie, gammel bygningsmasse når en betydelig del av det også er vernede bygninger. Det krever rett og slett ganske mye utover det å prioritere plass til studentene og gode betingelser for det. Så jeg gleder meg til godt samarbeid om disse utfordringene i 2013.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-12-19:
Aller først vil jeg ønske statsråden en god og fredfull jul. «En samlet norsk entreprenørbransje innen jernbaneteknikk sier at markedet ikke fungerer tilfredsstillende. Det er særlig mangel på forutsigbarhet som bidrar til denne situasjonen som i 2012 har medført oppsigelser, permisjoner og konkurser. Er regjeringen tilfreds med den forutsigbarhet markedet opplever?»
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-12-19:
Jeg takker for svaret. Men jeg opplever det som noe underlig når statsråden hevder at det her er åpenhet, og at markedet fungerer bra, mens det i virkeligheten er slik at en samlet entreprenørbransje i Norge hevder det motsatte. Vi må huske på at Jernbaneverket er største aktør i henhold til produksjon av jernbane i Norge, og utviklingen av denne aktiviteten er viktig informasjon for utvikling av leverandørmarkedet. Da må jeg spørre: Hvorfor eksisterer det ingen åpenhet rundt kapasitetsutvikling og effektivitet i Jernbaneverkets egen produksjon, slik at leverandørmarkedet faktisk kan tilpasse seg etterspørselen?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-12-19:
Det er slik at mange entreprenører har blitt rammet av delvis kanselleringer av store entrepriser fra Jernbaneverket i 2012 og 2013. Baneservice er en blant flere aktører som har opplevd dette, og som det har fått store konsekvenser for. Baneservice ble valgt som foretrukket leverandør av renseverktjenester i Norge i konkurranse med seks andre internasjonale foretak, hvor det for 2011, 2012 og 2013 er kansellert store volum. Hvorfor prioriteres ikke viktige vedlikeholdsoppgaver som er bestemt av Stortinget og nedfelt i Jernbaneverkets vedlikeholdsprogram?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Først vil jeg også få lov til å ønske god jul til representanten og takke for ønsket til meg. Jeg er enig i at forutsigbarhet er viktig for leverandørmarkedet. Jernbaneverket har bl.a. etablert en prosjektoversikt på sin hjemmeside der alle prosjekter og oppdrag gjøres kjent for utlysing av konkurranse. Det gjøres for å prøve å øke forutsigbarheten og bedre mulighetene for planlegging når det gjelder oppdrag. Jernbaneverket opplyser at tilbakemeldingen fra bransjen når det gjelder det tiltaket, har vært positiv. Jernbaneverket arbeider videre med å gjøre en slik oversikt bedre. I tillegg gjennomføres det også informasjonsmøter i samarbeid med Statens vegvesen på prosjektbasis og gjennom bransjemøter der planer også blir bekjentgjort. Gjennomføringen av nye prosjekter skjer i en fastlagt rekkefølge ved at Jernbaneverket først utlyser anbud på grunnentrepriser og utbyggingen av selve banelegemet, mens utlysing av jernbanetekniske entrepriser kommer til slutt i utlysningsprosessen. Flere av de igangsatte prosjektene nærmer seg nå fasen for jernbanetekniske arbeider, og Jernbaneverket vil tildele flere store jernbanetekniske entrepriser i 2013. Jernbaneentreprenørene er godt informert om disse prosjektene, både gjennom Jernbaneverkets hjemmeside og i bransjemøter. På grunn av den økte satsingen på jernbanen som regjeringen har satt i gang, registrerer Jernbaneverket på generelt grunnlagt at også flere utenlandske selskaper er interessert i å påta seg oppdrag i det norske jernbanemarkedet. Dette bidrar til økt konkurranse og dermed økte muligheter for reduserte prosjektkostnader. Bevilgningen til drift og vedlikehold i 2013 er på ca. 5,2 mrd. kr, og prioriteringen mellom drift og vedlikehold er i samsvar med Jernbaneverkets forslag. Den er fordelt med 3,1 mrd. kr til drift, mens avsetningen til vedlikehold er på ca. 2 mrd. kr. Innenfor avsettingen til vedlikehold har Jernbaneverket på et faglig grunnlag prioritert tiltak som gir best effekt på kort sikt for å opprettholde en infrastruktur der togene kan gå driftssikkert og i henhold til ruteplanen. Samferdselsdepartementet har ikke funnet grunn til å overprøve Jernbaneverkets vurdering av hvordan avsatte midler til vedlikeholdet blir disponert. Som nevnt er et velfungerende leverandørmarked svært viktig for at vi skal nå våre ambisjoner innenfor jernbanen. Samferdselsdepartementet er tilfreds med at Jernbaneverket er i dialog med bransjen for å øke forutsigbarheten. Samferdselsdepartementet er opptatt av at denne dialogen fortsetter for å gjøre forutsigbarheten enda bedre og for å stimulere til at flere entreprenører ønsker å delta i fornyelsen og utbyggingen av jernbanen i Norge.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Som sagt blir det gjort ting for å gjøre entreprenørene oppmerksom på hva som finnes av mulig framtidige oppdrag, også av løpende oppdrag. Den hjemmesiden som jeg viste til, var ett av de tiltakene, i tillegg er det også informasjonsmøter i samarbeid med Statens vegvesen mer på prosjektbasis. Det bør bransjen være rimelig godt kjent med. Men jeg er enig i at et velfungerende leverandørmarked vil være helt avgjørende i årene framover for at jernbanen skal kunne fornyes og utbygges videre. Samferdselsdepartementet har også tatt kontakt med Jernbaneverket, senest nå i desember, for å avtale nye møter, der det er mulig å gå gjennom situasjonen når det gjelder muligheten for å utvikle samarbeidet med leverandørmarkedet på en bedre måte enn i dag. Den type dialog vil fortsette utover i første halvår neste år.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Med et vedlikeholdsbudsjett på 2 mrd. kr, som er vedtatt av Stortinget, og som er et av de høyeste nivåene et vedlikeholdsbudsjett noen gang har hatt i Jernbaneverket, finner ikke Samferdselsdepartementet grunn til å overprøve de faglige vurderingene som Jernbaneverket gjør av hvilke oppgaver som må prioriteres for å få en mest mulig driftssikker og samtidig også tidsmessig jernbane. Der har Jernbaneverket prioritert ulike tiltak neste år, og en del av de tiltakene som Baneservice er inne i, er ikke prioritert på samme nivå. Men, som sagt, departementet kommer til å ha løpende kontakt med Jernbaneverket om det generelle markedet og leverandørsiden, og spesielt om situasjonen knyttet til Baneservice.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Østfoldbanens østre linje kobles i dag sammen med vestre linje på Ski stasjon. Arbeidene med nye Ski stasjon endrer ikke det: Østre linje skal fortsatt kobles til nye Ski stasjon. Dette gir mulighet for at tog til og fra østre linje kan kjøre på Follobanen fra det tidspunktet et nytt dobbeltspor åpner for trafikk. Det er gjort rede for framdriftsplanen for Follobanen i statsbudsjettet for 2013. Byggestart for Follobanen planlegges i 2014, og prosjektet kan dermed sannsynligvis ferdigstilles i løpet av 2019. Framdriftsplanen tilsier et nytt og forbedret togtilbud i 2020. Follobanen vil legge til rette for et betydelig forbedret togtilbud i de ulike markedene i Sørkorridoren, også for dem som reiser langs østre linje. Jeg kan forsikre representanten Schou om at regjeringen er opptatt av transportbehovet til dem som reiser til og fra Indre Østfold, og at tog til og fra østre linje vil kunne benytte Follobanen fra dag én. Departementet er kjent med at det er fremmet innsigelser til reguleringsplanene for henholdsvis nye Ski stasjon og Follobanen. Innsigelsene er fremmet av en rekke kommuner i Indre Østfold samt Østfold fylkeskommune. Saken skal nå til mekling hos Fylkesmannen i Oslo og Akershus. Jeg ønsker ikke å kommentere innsigelsene nærmere nå, men departementet vil selvsagt følge denne saken tett.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
For det første er jeg enig med representanten i at Follobanen er et viktig, men samtidig også komplisert prosjekt, og at kostnadene i prosjektet har økt betydelig. En del av årsaken til det er at dette prosjektet er et prosjekt hvor det ikke bare skal lages en tunnel gjennom fjellet, men det skal kobles godt og nøye inn både til Oslo S og til nye Ski stasjon. Jeg kan ikke annet enn å forsikre representanten Schou om det som jeg har sagt tidligere, at regjeringen er opptatt av problemstillingen når det gjelder påkobling fra østre linje, at vi ønsker at det skal bli et best mulig transporttilbud for dem som reiser til og fra Indre Østfold, og at tog fra østre linje skal kunne benytte Follobanen fra dag én. Det er også viktig å påpeke at jeg synes det møtet som ble holdt i departementet, var et positivt møte. Det kom fram mye positiv informasjon, og jeg tror vi har grunnlag for en positiv dialog framover.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Jeg vil også få benytte muligheten til å ønske representanten Schou god jul. Så vil jeg understreke at målet for regjeringens arbeid når det gjelder utbyggingen av Follobanen, også er å sikre et best mulig transporttilbud for dem som kommer med østre linje. Det er det overhodet ingen tvil om. Jeg opplever den dialogen som vi nå har kommet inn i, som positiv, og vi vil selvsagt følge nøye både de meklingsprosessene som vil foregå hos Fylkesmannen og den videre dialogen og samtalene med kommunene i området.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Det er riktig som representanten påpeker, at jule- og nyttårshelgen er en veldig travel tid, både på vei, på bane og i luftfarten. Transportetatene og operatørene gjør alle en ekstra innsats for at folk skal komme seg hjem til jul på en trygg måte, og helst uten forsinkelser. Trafikkavviklingen er likevel utfordrende med den store økningen i antallet reiser som bestandig skjer i forbindelse med juleferien. NSB øker kapasiteten med over 20 000 ekstraseter på togene i forbindelse med jule- og nyttårshelgen. Det er satt opp dobbelt antall seter på mange avganger på Bergensbanen og Sørlandsbanen. På Dovrebanen, Nordlandsbanen og Rørosbanen er også kapasiteten i jule- og nyttårshelgen økt for å dekke etterspørselen. Statens vegvesen tar høyde for at det blir stor reiseaktivitet i forbindelse med jule- og nyttårshelgen, og vil ha en beredskap som vanlig ved de store utfartshelgene. I tillegg til denne beredskapen er det også gjort forberedelser for å styrke bemanningen dersom det blir nødvendig. Dette omfatter beredskap for kontakt mellom veitrafikksentralene og Statens vegvesens byggherrevakt og videre til entreprenørene som har ansvaret for brøyting, salting og strøing mv. Vegvesenet legger også stor vekt på informasjon til trafikantene om forhold som er knyttet til trafikkavviklingen og vær- og føreforhold. Statens vegvesen har en omfattende medieaktivitet – inkludert sosiale medier – for å spre trafikkinformasjon så raskt og så målrettet som mulig. Et eget informasjonsopplegg, spesielt rettet mot reisende i julehelgen, vil bli gjennomført denne uken. God avvikling av juletrafikken har også stor oppmerksomhet hos Avinor. Som ved andre tunge utfartsperioder stanses planlagt vedlikehold på sentral infrastruktur, som f.eks. bagasjeanlegg, heiser og rulletrapper. Det er tett dialog med alle parter på flyplassene og i lufttrafikktjenesten, og alle aktører melder at de forbereder seg godt til juletrafikken i år. Jeg er kjent med at det er noen udekkede vakter innen lufttrafikken på Østlandet. Men Avinor har forsikret at det likevel ikke er noen indikasjoner på at det vil få konsekvenser for trafikkavviklingen, idet de forventer å dekke opp de vaktene. Det som skiller juletrafikken fra andre trafikkperioder med tung trafikk, er at det er mer bagasje per passasjer – det er flere gaver som skal hjem – og det er også større usikkerhet knyttet til værforholdene. Dette gjenspeiles i den beredskapen som etableres i forbindelse med juletrafikken. Det er likevel viktig å understreke at vanskelige værforhold vil kunne påvirke trafikkavviklingen ettersom sikkerheten bestandig vil ha første prioritet. Det gjelder selvfølgelig alle transportformer.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Jeg vil også gjerne få lov til å ønske representanten Halleraker god jul. Jeg håper også at vi, med de tiltakene som iverksettes, skal kunne sørge for å få alle som skal til og fra juleferie, hjem på en fornuftig måte. Det er litt ulike utfordringer på vei, bane og luftfart, men etatene er godt forberedt på det som står foran oss. Så får vi håpe at det blir en rolig og trivelig jul.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
For å oppnå et godt bymiljø og samtidig god framkommelighet er det nødvendig med restriktive tiltak rettet mot privatbiltrafikken kombinert med en bedre satsing på kollektivtilbud og gang- og sykkelveier. Regjeringen har lagt til rette for en rekke virkemidler som kan bedre den lokale luftkvaliteten i de store byene, både varige tiltak og midlertidige tiltak. Det er viktig å skille mellom de to. Midlertidige tiltak er det selvsagt aktuelt å iverksette når luftkvaliteten i de store byene blir svært dårlig, særlig da på vinteren, mens varige tiltak er tiltak som skal forandre transportmønsteret over tid. Tiltak av varig karakter vil ha effekt på årsmiddelet av NO2 og vil bidra til å forebygge og redusere overskridelser av timemiddelet av NO2. Akuttiltak vil ha effekt på timemiddelet av NO2. Køprising er det mest effektive og treffsikre restriktive virkemidlet for å redusere NO2-utslippene i byene. Hovedformålet med køprising er å regulere trafikken for å redusere lokale kø- og miljøproblemer i det aktuelle byområdet. I en køprisordning kan takstene utformes langt mer fleksibelt ut fra behovet i det enkelte byområdet enn ved bruk av bompenger, så lenge formålet med ordningen blir ivaretatt. Køprising med tids- og miljødifferensierte satser vil gi god effekt fordi både trafikkmengde, flyt og bilpark vil bli påvirket. Gjeldende regelverk for bompengeinnkreving åpner for at det kan tas i bruk varige tidsdifferensierte takster i bompengesystem i byområder. Etter gjeldende regelverk kreves det nytt framlegg for Stortinget dersom takstsystemet i eksisterende bypakker skal omlegges på varig basis. Vegtrafikkloven § 7 andre ledd gir også Statens vegvesen og kommunene rett til å vedta midlertidige trafikkregulerende tiltak dersom forhold på veien eller i dens omgivelser skulle tilsi det. Samferdselsdepartementet har tidligere klarlagt kommunes rett til å vedta midlertidige trafikkregulerende tiltak av hensyn til miljøet, altså akuttiltak. Statens vegvesen treffer den typen vedtak for riksvei og fylkesvei, mens kommunen da gjør det for kommunal vei. Det har til nå vært politiets ansvar å håndheve restriksjoner knyttet til den typen akutte tiltak etter vegtrafikkloven § 7, men denne høsten har et forslag om å avkriminalisere denne typen overtredelser og å gi Statens vegvesen i tillegg til politiet adgang til å ilegge gebyr på 1 500 kr vært på bred høring. Høringsrunden viser tilslutning til forslaget, og forslaget ble vedtatt i statsråd 7. desember. Datokjøring er et annet tiltak som kommunene kan innføre med hjemmel i vegtrafikkloven § 7 andre ledd. Jeg er kjent med NILUs vurdering av at datokjøring kan ha liten effekt, særlig dersom kollektivtilbudet forsterkes med busser som har store NO2-utslipp på dager med datokjøring. Det er likevel slik at biler i jevn fart slipper ut langt mindre NO2 enn det biler stående i kø gjør. Ved innføring av datokjøring vil du få en effekt ved at det blir færre biler i byområdet, større framkommelighet og dermed også mindre kø.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Jeg tror nok at det er viktig og nødvendig både med akutte og mer varige tiltak i de store byene, for de store byene har to store utfordringer. Den ene er å få redusert biltrafikk og økt kollektivbruk på varig basis for å forbedre luftkvaliteten i byene, den andre er den akutte situasjonen som oppstår særlig i vinterhalvåret i noen dager, som må løses der og da av byene. Regjeringen har prøvd å innføre hjemler som gir byene mulighet til å iverksette tiltak på begge områder. Jeg er ikke enig i at det er veldig mye pisk i det som regjeringen har besluttet, for det er Bergen selv som har satt seg som mål å redusere biltrafikken med 5 pst. Hvilke tiltak de velger å innføre, er i stor grad opp til Bergen selv, men de har satt seg som mål å redusere biltrafikken, og det må de gjennomføre. Staten bidrar over fire år gjennom belønningsordningen bl.a. med nesten ½ mrd. kr til Bergen for nettopp å få en endring i transportmønsteret fra bil over til kollektiv.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Bergen har store utfordringer på luftkvalitet og trenger selvsagt en endring i transportmønsteret – det er det ingen som helst tvil om. Men jeg har nok lyst til å påpeke at det også er andre byer som har store stamveier som går gjennom områdene sine, så det er ikke noe særskilt for Bergen. Det skjer også i Trondheim og i Oslo, så det er en problemstilling flere store byer står overfor. Representanten Sortevik tar både i sitt forrige tilleggsspørsmål og i dette tilleggsspørsmålet opp en rekke problemstillinger som han i realiteten vet handler om den videre behandlingen av Nasjonal transportplan. Så dette vil Stortinget få mulighet til å diskutere nærmere når Nasjonal transportplan blir lagt fram til våren.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Regjeringen er opptatt av å legge til rette for en miljøvennlig kjøretøypark, men er også opptatt av sikkerheten på norske veier og sikkerheten knyttet til norske kjøretøy. Ombygging av en bensindrevet bil til LPG-drift vil kunne ha en marginal positiv påvirkning på CO2-utslippet, men det vil kunne påvirke bilens øvrige miljøegenskaper og også sikkerheten. Den typen ombygging vil derfor påvirke bilfabrikantens ansvar knyttet til typegodkjenningen av bilen. For å ivareta den typen utfordringer har Vegdirektoratet valgt å stille krav om godkjenning i henhold til ECE-regulativ 115. Disse bestemmelsene innebærer at kravene til ombygging tilpasses hver enkelt bilmodell, bl.a. for å sikre en forsvarlig installasjon av drivstoffsystemet, slik at risikoen for bl.a. gasslekkasjer minimeres. Bestemmelsene skal videre sikre at utslippene av stoffer som NOx og hydrokarbon ikke øker som en følge av ombyggingen til LPG-drift. Godkjenning i henhold til regulativet innebærer også at ansvaret for sikkerhets- og miljøbestemmelsene overføres fra bilprodusenten til produsenten av konverteringssettet. Før godkjenning etter regulativ 115 ble innført i 2008, hadde vi et nasjonalt regelverk for ombygging til LPG-drift. Det var basert på høy grad av skjønnsutøvelse hos godkjenningsmyndigheten, og var ikke tilpasset dagens krav til sikkerhet og miljø. Til orientering kan jeg vise til at det i Sverige bare aksepteres ombygging i henhold til det aktuelle regulativet. Danmark har strengere krav enn dem som framgår av det aktuelle regulativet, ved at hvert enkelt kjøretøy må dokumentere oppfyllelse av avgasskravene også etter konvertering.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Undersøkelser viser foreløpig at LPG som drivstoff har et potensial for å gi rundt 10 pst. lavere CO2-utslipp enn bensin generelt sett. Men for å kunne utnytte det potensialet må også drivstoffanlegget være tilpasset det originale motorstyringssystemet. Regjeringen har ingen intensjon om å lempe på dette regelverket per i dag. Vi vil fortsette å forholde oss til dette på samme linje som våre nordiske naboer, fram til vi eventuelt får dokumentasjon på at det er aktuelt å gå over til et annet system, som vil være bedre, både trafikksikkerhetsmessig og miljømessig.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-19:
Selvsagt forholder jeg meg til de faglige rådene som blir gitt fra faglige organ. Det skulle bare mangle om ikke enhver statsråd gjorde det. I denne saken ser jeg ingen grunn til å fravike de faglige rådene, og heller ingen grunn til å fravike det som er standarden i de nordiske landene, som til dels er strengere enn det vi legger oss på i Norge i dag. Danmark har strengere krav til hva som må dokumenteres, enn det vi har i Norge i dag. Jeg har ikke noen problemer med å forholde meg til verken de faglige rådene som blir gitt eller det våre nordiske naboland har lagt seg på av regler.
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-12-19:
Vi skal til Østfoldbanen og dens østre linje: «Jernbaneverket opplyser at påkobling nord for Ski stasjon ikke anbefales, og at løsning for dette finnes en snau kilometer sør for Ski stasjon. Det er viktig at regjeringen i 2012 ikke glemmer 60 000 innbyggere og deres tilgang til det nye hovedsporet til Oslo. Prosjektet har allerede vært planlagt i mer enn 10 år. Fortsatt er ikke spaden stukket i jorden, heller ikke for 2013. Kan statsråden forsikre om at Stortingets forutsetninger om påkobling av Østfoldbanens østre linje er en del av prosjektet ny Follobane?»
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-12-19:
Ja, meklingsmøtet er berammet til 11. eller 15., og jeg er godt kjent med behandlingen i både fylkeskommunen og kommunene. Jeg takker statsråden for at hun tok imot delegasjonen fra fylkeskommunen og kommunene i et møte som er blitt både avvist og utsatt tidligere, men som fant sted denne uken. Folloprosjektet har økt fra 9 mrd. kr til 23 mrd. kr, og stadig dukker det opp nye forhold. Utfordringen for disse kommunene er at hele forutsetningen for østre linje var at dette skulle kobles på den nye Follobanen og Follo-prosjektet. Diskusjonen har kommet opp fordi man plutselig fra regjeringens eget organ definerte det slik at det ikke var hensiktsmessig nord for Ski stasjon, men sør for Ski stasjon for å få til en planfri påkobling. Ski stasjon er selvfølgelig et godt sted å gå både av og på hvis man skal bytte tog, men utgangspunktet her har vært en planfri tilkobling. Kan statsråden garantere at så skjer enten nord for eller sør for Ski stasjon?
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-12-19:
Da tror jeg at jeg skal få ønske statsråden en glad jul med et godt arbeid, hvor østre linje er sikret en konsekvensvalgutredning, og hvor man garanterer – slik statsråden nå gjør – at østre linje blir koblet på planfritt som en del av det nye Follo-prosjektet, og at begge alternativene, nord for og sør for Ski stasjon, blir holdt åpne, slik at man ikke bare får stopp og vanskeligheter rett på Ski stasjon, som jeg også hørte statsråden svare da vi hadde budsjettdebatt i denne salen. Jeg tror det er viktig at forutsetningen som lå til grunn for kommunenes innsigelser – nemlig at man opplevde at regjeringen, og dermed Jernbaneverket, ikke fulgte planprosessen og kravene i loven om at kommunene skulle være hørt – ikke blir grunnlag for at innsigelsene opprettholdes, men at dette løses til beste for innbyggerne, og at det skjer planfritt.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-19:
Sammen med ønsket om god jul til statsråden også fra meg kommer følgende spørsmål: «Igjen er det fokus på dårlig byluft i Bergen, og restriksjoner på veibruk er tema. I en nylig publisert artikkel advarer Norsk institutt for luftforskning mot datokjøring som rammer både bensin og dieselbiler. En dieselbuss slipper ut like mye NO2 som 300 bensinbiler. Bergen har et overbelastet veinett til tross for bomring som ble innført i 1986. Staten må bidra mer til finansiering av bedre veier og bedre kollektivløsninger i de største byene. Bergen trenger hjelp mer enn pisk. Hva er statsrådens plan på kort og på lang sikt for å hjelpe?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-19:
Takk for svaret. Fremskrittspartiet er opptatt av varige løsninger som kan gi varig effekt. Jeg registrerer fra svaret at her er det mye pisk og mye ekstra bomskatt. Jeg minner om at blant de mange bergenske særegenheter er også den at nasjonale hovedveier, E16 og E39, pumper veitrafikk inn i, til og gjennom Bergen by. Det understreker og forsterker statens ansvar. På kort sikt trengs det både forbedret kollektivtilbud og kollektivtilbud med bedre miljøeffekt. Fremskrittspartiet vil gjerne ha en omlegging av statens kjøp av persontransport, at de midlene ikke bare skal gå til jernbanetransport – og da er vi i hovedsak i Oslo – men også til kollektivtransport generelt, slik at byer med mye vei og mye buss, men lite jernbane, også får statlige bidrag, som kan gi mulighet til utskifting av dieselbusser. Hvordan stiller statsråden seg til en slik omlegging?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-19:
Men bergenserne har altså fra 1986 måttet bidra selv til å bygge ut statens egne veier. Det minner om en ansvarsfraskrivelse når statsråden på denne måten ser bort fra at det er to nasjonale hovedveier som pumper trafikk inn i Bergen. På lengre sikt trengs det et modernisert veinett, ringveinett, og det trengs utbygd skinnebasert transport i Bergen. Det foregår arbeid for å flytte godshavnen ut av Bergen sentrum. Det vil bidra til bedre luft. Den sannsynlige lokaliseringen er nær Flesland flyplass. Jernbaneverkets godsterminal er ønsket ut av Bergen sentrum av Bergen kommune. Jernbaneverket selv har i en mulighetsstudie pekt på Flesland, men arbeidet med å komme ut av sentrum går med somletogsfart. Fylkesordføreren i Hordaland har i brev datert 13. desember i år til statsråden spurt om å få fortgang i KVU-arbeidet for å få et logistikknutepunkt i Bergen. Vil statsråden hjelpe?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-12-19:
I den siste spørretimen og det siste spørsmålet har jeg den ære og glede av å stille følgende spørsmål til kulturministeren: «Det virker som det er liten interesse fra regjeringen om å bidra økonomisk til markeringen av Alf Prøysens 100-årsjubileum i 2014. Er ikke den folkekjære Prøysen verdig en markering på lik linje med andre kulturpersoner, som har fått en slik heder for sitt arbeid?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-12-19:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er vel ingen annen norsk kulturperson som har betydd så mye for folk flest. Alf Prøysen ga liv, tanker og håp for framtiden på en veldig fin og vanlig måte. Han brukte ord og setninger som folk forsto og forstår fortsatt. Jeg tror store deler av Norges befolkning har opplevd Prøysen både som barn og som voksne og har hatt veldig stor glede av det. Når jeg prater med dem som har ønske om å jobbe med dette, f.eks. Prøysenhuset og andre som står det nært, har ikke de den oppfatningen at det blir gitt noe særlig hjelp i forbindelse med verken forberedelser i 2013 eller selve markeringen i 2014. Det har vært enkeltpersoner, privatpersoner, lag og organisasjoner og forholdsvis rike folk, som ønsker å være med å markere dette, for nettopp å vise den betydningen Alf Prøysen har hatt. Der mener vi at regjeringen og staten ikke har bidratt nok.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-12-19:
Jeg takker statsråden nok en gang og vil samtidig ønske statsråden god jul og godt nytt år – og det samme til presidenten. Til det svaret jeg fikk nå: Jeg er egentlig ikke fornøyd nok. Jeg mener at det skal litt penger og velvilje til for å markere Prøysen på en verdig måte. Vi har såkalt finkultur, vi har breddekultur og vi har kultur for folk flest. Det er vel der jeg har engasjert meg, for Prøysen er for folk flest. Han er en person som har gitt av seg selv i sin produksjon av sang, viser, fortellinger etc., etc. Det er noe som lever videre. Jeg håper ikke Prøysens verker «dør ut» i 2014, da det har gått 100 år. Jeg håper vi får oppleve Prøysen i nye 100 år – og kanskje enda 100 år – for jeg mener at Prøysen betyr så mye for det samfunnet vi lever i i dag, som er så fullt av stress og mas, Internett og masse spill – også voldelige spill – og det ene med det andre. Så har vi Prøysen på den andre siden, som gir oss det folkekjære, det som virkelig gir oss trygghet i hverdagen. Det er det jeg vil fram til, og derfor ønsker jeg at regjeringen bidrar sterkt her.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-19:
Eg er einig i at Prøysen er folkekjær og verdig ei markering. Alf Prøysens 100-årsjubileum vil verte markert på godt vis i 2014. Det er ikkje Kulturdepartementet sjølv som organiserer arbeidet når viktige forfattarar skal markerast. Det har departementet overlate til Nasjonalbiblioteket, som disponerer midlar til ulike tiltak i samanheng med markeringa av kjende personar. I 2012 har Nasjonalbiblioteket vore med på å markere bl.a. Torbjørn Egner og Peter Christen Asbjørnsen. Det har vorte gjort i samarbeid med andre aktørar, f.eks. dyreparken i Kristiansand, Cappelen Damm, Riksteatret, Egmont, Norsk barnebokinstitutt, Nationaltheatret, NRK, Nasjonalmuseet og Folkemuseet. Det er Nasjonalbiblioteket som har hovudarkivet etter Alf Prøysen. Det inneheld skriftleg materiale, notar, kringkastingsmateriale og musikk. Med det som utgangspunkt vil Nasjonalbiblioteket i 2014 lage ei utstilling om Alf Prøysen. Det vil verte organisert arrangement knytte til utstillinga, og det vil verte produsert ei plakatutstilling, som vil verte sendt til alle landet sine folkebibliotek. Nasjonalbiblioteket er i dialog med ulike samarbeidspartnarar om fleire tiltak. Det gjeld bl.a. Prøysenhuset og etterkommarane til Alf Prøysen. Nasjonalbiblioteket er òg med i planleggingskomiteen for markeringa i Hedmark. Til slutt; Lat meg òg nemne at løyvingane til Hedmark fylkesmuseum er auka med 1 mill. kr i 2013, nettopp for å markere 100-årsjubileet for Alf Prøysen.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-19:
Staten bidrar her, på same måte som me gjer i markeringa av andre kjende forfattarar, bl.a. Egner og Asbjørnsen, som sagt. Me bidrar gjennom Nasjonalbiblioteket, som har fått satt av fleire millionar kroner til å jobbe nettopp med markeringa av ulike forfattarar, og me bidrar òg gjennom midlar til Hedmark fylkesmuseum. Eg har registrert det private engasjementet, og eg ønskjer det velkomen her, slik eg ønskjer det velkomen på andre område. Eg synest det utelukkande er ein positiv ting når private ønskjer å supplere det offentlege engasjementet. Sjølv om eg deler representanten Bredvold sitt engasjement for Alf Prøysen, ser eg likevel med ei viss undring på kor vilkårleg ein vel kva for forfattarar ein engasjerer seg for. Ein skulle tru det skjedde litt etter same prinsippet som i «Vise for gærne jinter»: Ein er for gamal, den kan få stå. Ein er for ung, den går me ifrå. Og så vel man seg ein som ein knyter eit sterkt engasjement til. Staten sitt engasjement er breitt for alle store norske forfattarar, og det går fyrst og fremst gjennom Nasjonalbiblioteket.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-12-19:
Når representanten Bredvold seier at han er engasjert i dei folkekjære forfattarane, må eg påpeike at både Thorbjørn Egner og Asbjørnsen frå Asbjørnsen og Moe er folkekjære forfattarar. Det er vanskeleg å påstå at dei tilhøyrer noko finkulturelt sjikt, og dei har vore markerte på same måten som ein no ønskjer å markere Prøysens jubileum. Eg har forstått ut frå engasjementet til representanten Bredvold at han òg ønskjer at ein involverer skular, at ein har breie markeringar omkring dette. Då gjer eg oppmerksam på at ein ved markeringa av Asbjørnsen samarbeidde med Najonalmuseet og Folkemuseet, både om ei vandreutstilling og om undervisningsopplegg. Så moglegheita for å gjere slike ting som representanten Bredvold etterlyser, er allereie der innanfor dei ramene ein har – dei pengane som er gitt frå statleg side til Nasjonalbiblioteket og til Hedmark fylkesmuseum – og det engasjementet og den velviljen som me òg deler i denne saken.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
På vegne av representantene Gjermund Hagesæter, Åge Starheim og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om å begrense mulighetene for gjenopptakelse av utlendingssaker.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Norske kommuner har over 7 000 lover og forskrifter å forholde seg til, og kommunene er opptatt av det lokale selvstyret: å kunne styre mer over sin egen hverdag. Samtidig klager i dag kommunene over at de overstyres av staten, og at dette absolutt ikke har blitt noe bedre under denne regjeringen. Da er mitt spørsmål til representanten Hagen: Har SV og representanten Hagen noen ideer eller forslag til hvordan regjeringen skal videreutvikle denne overstyringen av kommunene?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Representanten Haugli var inne på kommunenes vilje til boligbygging. Jeg har selv vært kommunestyrepolitiker i en del år, og av egen erfaring kan jeg si at i de kommunene som lå i mitt område, var viljen absolutt til stede i kommunene til å bygge ut. Det som derimot var den største utfordringen, var innsigelser fra staten, fra en eller annen statlig etat, om det var Fylkesmannen, Statens vegvesen eller hva det var. Det var de som skapte problemene, da de bl.a. sier at vi ikke kan bygge på det området, for der er det en spesiell plante, og vi kan ikke bygge på andre siden av den nye riksveien på grunn av en eller annen tåpelig forklaring. De sa endog at denne kommunen har nok tomter i forhold til den innflyttingen som har vært de siste årene. Jeg tror ikke akkurat det er viljen i kommunen som er det største problemet, det er heller de innsigelsene staten kommer med. Kommunene vil selv bestemme, og de vet best hvor og hvordan det er best å bygge i egen kommune. Ingalill Olsen sier det er en usikkerhet omkring hvordan Høyre og Fremskrittspartiet vil finansiere kommunale tjenester. Den usikkerheten er det Arbeiderpartiet som skaper. Innbyggerne er ikke så veldig opptatt av hvordan tjenestene skal finansieres, men at de skal finansieres. Det er det som er det viktige. Det er i hvert fall Høyre og Fremskrittspartiet veldig enige om, at de skal finansieres – i motsetning til hva denne regjeringen gjør ved i stor grad å underfinansiere kommunale oppgaver. Vi skaper ikke noe usikkerhet. Den usikkerheten som er skapt, er det Arbeiderpartiet som har skapt gjennom at de underfinansierer oppgaver. Den usikkerheten viderefører Arbeiderpartiet gjennom denne meldingen, gjennom statsbudsjettet, gjennom revidert nasjonalbudsjett og kommuneproposisjonen. Fremskrittspartiet og Høyre er opptatt av én ting: Tjenester i kommunene skal finansieres. Oppgaver som staten påfører kommunene, skal finansieres og ikke behandles sånn som Arbeiderpartiet og denne regjeringen har gjort, ved at de pålegger oppgaver uten at det følger med penger. Jeg kan i hvert fall love at kommer Høyre og Fremskrittspartiet i regjering, skal vi sørge for at oppgaver blir finansiert på en god måte.
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Representanten Michael Tetzschner kom med en viktig erkjennelse i sitt innlegg, og det er at Bærum og andre kommuner ikke gjør nok for å legge til rette for boligbygging. Det er flott at han ser det. Hans forklaring kan jeg imidlertid ikke akseptere. Jeg tror ikke det handler om manglende økonomiske incentiver, det handler om manglende politisk vilje. Et godt eksempel på dette er Fornebu, som ligger kort herfra, men er en del av Bærum kommune. Da det området ble regulert, ønsket både staten og Oslo kommune å regulere for flere boliger der enn det Bærum kommune ønsket. Daværende ordfører Odd Reinsfelt sa rett ut at det ville de ikke: Det er vi som bestemmer. Dagens ordfører er også helt åpen på at hun ønsker å bevare kommunens særpreg. Så dette handler ikke om økonomiske incentiver – det handler om politisk vilje. I dette ligger også utfordringen. I praksis er Bærum og Fornebu en del av Stor-Oslo. Når én kommune i en slik region ikke gjør sin del av jobben, skyves utfordringene og problemene over på nabokommunene. Det er en del av problemet. En annen del av problemet er at det også skyves over på neste generasjon. De ungdommene som i dag vokser opp i Bærum, vil ha problemer med å etablere seg i sin egen hjemkommune. Kommunen risikerer også å miste kritisk nøkkelkompetanse, fordi det rett og slett blir for dyrt for sykepleiere, politifolk, brannfolk osv. å bo i kommunen. Michael Tetzschner spør retorisk om vi fortsatt har partifeller i Bærum. Bærum Arbeiderparti var faktisk for en høyere utnyttelsesgrad på Fornebu, men ble nedstemt i kommunestyret. I kveld arrangerer Bærum Arbeiderparti debattmøte om boligpolitikk kl. 18.30 på Bekkestua. Jeg inviterer Tetzschner og alle andre til å komme og delta i den diskusjonen.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Representanten Håkon Haugli, som er ordførar for saka, har på ein veldig god måte gjort greie for sakas innhald. Det er ikkje nødvendig å seie så veldig mykje meir om dette. Hovudmålet er å gjere denne lova litt betre for brukarane – syte for at ho er oversiktleg og brukarvenleg. Vi har nok av offentlege søknadsskjema som brukarane har store problem med å fylle ut. Vi kan berre sjå på Nav-reforma, som viser at mange av brukarane rett og slett gjev opp fordi dei ikkje klarar å setje seg inn i eit regelverk som er innfløkt. Det som også ligg i saka, er at lova stort sett skal vere som ho er. Endringane er av meir teknisk karakter. Eg har lyst til berre å seie litt om det som gjeld personvernet og personopplysningar, og viser til at det går fram av proposisjonen at samtykke er grunnprinsippet for utlevering og handsaming av personopplysningar i medhald av personopplysningslova § 8. Komiteen seier i sine merknader at personvernet vert styrkt både for dei som søkjer om bustøtte, og andre i husstanden. Eg vil peike på at for oss i Framstegspartiet er det særdeles viktig at personopplysningar vert tekne vare på og behandla på ein forsvarleg og god måte. Elles er komiteen stort sett einig om det som ligg i regelverket, og som representanten Håkon Haugli sa, er det berre ein merknad frå Høgre utanom, og den går eg ut frå at Høgre sjølv gjer greie for.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Det går fram av meldinga at kartlegginga av statlege verkemiddel viser ei utvikling der staten legg aukande vekt på prosedyrar og rapportering, noko som betyr at byråkratiet har auka. Det er ikkje bra. Det som er verre, er at den same staten og den same kommunen pålegg andre endå meir rapportering. Eg vil då vise til ei melding som NRK Sogn og Fjordane har om ein som driv ei fiskeribedrift i Måløy, som seier: «Det er veldig mykje utgifter både til det offentlege og til dokumentasjon, Mattilsyn, direktorat og sosiale kostnader.» Fiskar og leiar i Vågsøy Senterparti, Nils Myklebust, likar dårleg utviklinga. Kva har representanten Greni å seie til leiaren av Vågsøy Senterparti, som ønskjer at ein skal få ei rasjonalisering av rapporteringa?