Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2010-05-03:
Lærere med høy faglig og pedagogisk kompetanse er, som representanten Aspaker påpeker, en av de viktigste forutsetningene for elevenes læring. Generelt er kompetanseutvikling for lærere etter opplæringsloven § 10-8 skoleeiers ansvar. Staten kan bidra til skoleeiers kompetanseutvikling, f.eks. ved å kompensere for utgifter som skyldes endringer i regelverket, og derfor ble nettopp det gjort ved innføringen av Kunnskapsløftet. I forbindelse med innføringen av Kunnskapsløftet fikk kommunene tilført 300 mill. kr i 2005 og 375 mill. kr årlig i perioden 2006–2008 gjennom strategien Kompetanse for kvalitet. Midlene i den satsingen skulle gjøre skolene i stand til å iverksette Kunnskapsløftet. Etter denne omfattende satsingen bør skolene nå ha fått tilstrekkelig kompetanse i forbindelse med selve innføringen av Kunnskapsløftet. La meg si litt om erfaringene fra Kompetanse for utvikling. Denne strategien ble grundig evaluert, og erfaringene ligger til grunn for den videre satsingen på kompetanseutvikling. De fleste lærere deltok i ett eller flere temaer om Kunnskapsløftet, for det meste som etterutdanning. Det var en kraftig økning i etter- og videreutdanning for skoleledere. Strategien førte til at mange kommuner utviklet langsiktige planer for kompetanseutvikling, og det regionale samarbeidet mellom skoleeierne og de lokale UH-institusjonene ble forsterket. Samtidig førte den betydelige økningen i midler bare til en liten økning i antall lærere som deltok i kompetanseutvikling. Faktisk var nivået i 2008 på samme nivå som i 2003. Jeg synes det er et tankekors at økningen i statlige bevilgninger til kompetanseutvikling ikke førte til noen økning i aktiviteten. Bare en mindre del av midlene gikk til videreutdanning, selv om en del av midlene var øremerket til dette. Videreutdanningen av lærere var ifølge evalueringen på et lavere nivå i strategiperioden enn den var årene før. I tillegg var det til dels stort frafall fra den videreutdanningen som ble gjennomført. Grunnen lærerne oppga, var at arbeidsbyrden ble for stor, og de opplevde at det gikk for mye ut over elevene når de manglet kvalifiserte vikarer. Slike erfaringer har det vært viktig å ta hensyn til i utformingen av den nye satsingen på etter- og videreutdanning, slik at vi kan treffe behovene bedre. I og med at hoveddelen av midlene i forrige strategiperiode gikk til etterutdanning, og at det er innført nye krav til minst 60 studiepoeng i faget for lærere som ansettes for undervisning i engelsk, norsk og matematikk på ungdomstrinnet, har vi nå valgt at hovedsatsingen på kompetanseutvikling er videreutdanning, dvs. formell kompetanse. For det første førte forrige strategi til at lite av virkemidlene gikk til videreutdanning. Videre gir videreutdanning generelt mer effekt på undervisningen og elevenes læring enn etterutdanning gir. Derfor er strategien Kompetanse for kvalitet den viktigste av satsingene på kompetanseutvikling. Den er utformet i samarbeid med KS, lærerorganisasjonene og Universitets- og høgskolerådet for å imøtekomme det sektoren selv ser som utfordringer. De partene som stiller seg bak strategien, ble enige om å fordele kostnadene til vikarer for lærerne seg imellom. Staten forpliktet seg til å bidra med 40 pst., KS gikk inn for at kommunene skulle bidra med 40 pst., og lærerorganisasjonene at lærerne skulle dekke 20 pst. gjennom egen arbeidsinnsats. En stor del av midlene går til matematikk, norsk og engelsk på ungdomstrinnet som følge av forskriftsendringen i disse fagene. Norge har få lesespesialister, særlig på barnetrinnet, og derfor er det ett av de prioriterte fagene. Det er også prioritert noen fag der kompetansekartlegginger viser at det er få lærere som har minst 60 studiepoeng i disse fagene. I tillegg vil noen studieplasser tildeles etter andre lokale behov. For å oppsummere mener jeg strategien imøtekommer ønsket om høy kvalitet på videreutdanningen ved at utvalgte lærerutdanningsinstitusjoner har fått midler til å utvikle og tilby gratis studieplasser av høy kvalitet til skoleeierne, og at lærerne har fått avsatt tid til å studere. Det at det gis midler til dekning av vikarutgifter, bidrar også til å sikre elevene god opplæring mens lærerne studerer. Jeg vil også peke på at strategien dekker viktige fagområder der det er særlig behov for videreutdanning. Jeg er derfor rimelig sikker på at fag og emner treffer skolens og elevenes behov. Tilbakemeldinger fra lærere som deltar i videreutdanningen, er også positive, og lærerutdanningsinstitusjonene har gitt uttrykk for at studentene er gode og motiverte. Da er det veldig skuffende at ikke flere skoleeiere har benyttet seg av ordningen. Foreløpige tall viser at det så langt er drøyt 1 650 påmeldte lærere, noe som ligger langt under det måltallet vi har satt oss. Selvsagt synes jeg det er flott at det er over 1 600 lærere som får videreutdanning fra høsten, i tillegg til de 1 000 som gjør ferdig sin videreutdanning i vår. Men tallet burde vært langt høyere. Jeg har registrert at mange kommuner i ettertid mener at utgiftene til vikardekning er for høye. Da er det viktig å huske at videreutdanning av høy kvalitet og av opptil ett års omfang koster mer enn kortvarig etterutdanning. Dessuten er det nødvendig å dekke en del av vikarutgiftene for å kunne nå de lærerne som ikke har økonomisk mulighet til å ta seg fri et år, eller ikke har arbeidskapasitet til å studere i fritiden. Jeg vil derfor i samarbeid med partene vurdere hvordan satsingen på videreutdanning kan justeres for å øke antall deltakere. Det er også behov for en særlig innsats for å styrke lærerkompetansen på andre områder, der det ikke er like naturlig å satse på videreutdanning. Derfor bruker vi også midler til etterutdanning på særlig prioriterte områder. Slike områder er vurdering for læring i forbindelse med nye forskrifter om individuell vurdering, de grunnleggende ferdighetene lesing og regning, rådgiving og til etterutdanning i fag- og yrkesopplæring. Selv om nyutdannede lærere, slik representanten Aspaker påpeker, bare utgjør en liten del av det totale antall lærere, vil de over tid selvfølgelig utgjøre en større og større andel. Derfor er den nye lærerutdanningen også viktig for den totale lærerkompetansen. Ikke minst vil delingen av lærerutdanningen – én for 1.–7. trinn og én for 5.–10. trinn – føre til større vekt på faglig fordypning enn tidligere og flere lærere med god kompetanse i faget sitt. Vi har også intensivert innsatsen for at flere nyutdannede skal få veiledning i starten av yrkeskarrieren. I sum mener jeg at dagens tilbud, innenfor de rammene som er mulig, langt på vei møter behovene i skolen. Når det gjelder utfordringen med å få kommunene og fylkeskommunene til å melde på flere lærere til videreutdanning, er dette noe vi må følge med veldig klar oppmerksomhet. I den nærmeste tiden vil vi få en oversikt over hva som egentlig er status for søkning for neste skoleår. Med det som utgangspunkt – som ikke kommer til å være så godt som vi ønsker oss – må vi ta diskusjonen om mange av de utfordringene som representanten Aspaker tar opp, f.eks. om det er mulig å gjøre dette mer desentralisert samtidig som vi holder på god kvalitet, eller om det er andre ting ved innretningen som det bør endres på. Men det er viktig å klare å få til en balansegang her for å sørge for at den kvaliteten vi nå har forsikret oss om at disse tilbudene inneholder, ikke forringes, samtidig som vi ønsker at flere skal kunne delta. Det er viktig for meg å ta denne diskusjonen med partene som står bak dette opplegget, for å finne ut hvordan vi kan nå flere og få til det som er intensjonen bak hele tilbudet om videreutdanning og kompetanseheving. Mange kommuner sier at det er for dyrt å delta i programmet. Jeg mener at skoleeier i utgangspunktet har ansvaret for det som er kompetanseutvikling av sine ansatte, og at vi kommer på ville veier hvis det er slik at deres tankegang om kompetanseheving først og fremst utløses når det kommer statlige kroner. Jeg mener det er rimelig at vi har et spleiselag mellom dem det gjelder – mellom kommunene og staten – og så får vi finne ut av hvor balansegangen for dette går.