trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Svein Flåtten (Høyre), 2007-06-12:
Det er alltid interessant når noen leser ens gamle merknader. Det er ikke alltid man tror det når det får gått noen år. Og som skattepolitisk talsmann for Høyre også i forrige periode tror jeg jeg hadde gleden av å skrive den merknaden som representanten Jakobsen henviser til. Det at vi skrev dette om vurdering, betyr jo bare at vi tar alle skattespørsmål grundig og alvorlig. Det ble vurdert, og det ble senere avvist, som også Jan Tore Sanner har gitt uttrykk for i sin replikk. Til dette med å tenke litt gjennom skattespørsmål og å skrive noe om dem: Man kunne kanskje avlegge Arbeiderpartiet og regjeringspartiene en visitt i stedet for å angripe våre gamle merknader. Man burde kanskje i dette budsjettet skrevet noen egne, nye merknader om hva man synes om f.eks. eiendomsskatt, hvor man har skrevet noe, men også om en del andre ting, hvor man er øredøvende taus. Det har under denne debatten kommet frem et annet nytt forhold, som jeg benytter anledningen til å kommentere. Det er at det er flere enn opposisjonspartiene i denne salen som mener at eiendomsskatt er urettferdig, kanskje til og med usosialt – uten at representanten Lundteigen har sagt det. Han sa i sitt innlegg at den virker uavhengig av inntekt. Den virker uavhengig av gjeld, sa han. Og da virker den selvsagt også uavhengig av formue, selv om han ikke tok det belastede ordet i sin munn. Dette er ganske interessant. Det betyr at vi for vår del har forventninger til behandlingen av vårt Dokument nr. 8-forslag som handler om å avgrense utvidelsen av eiendomsskattområdet for den såkalte hytteskatten, men også om å få begrensninger i selve takseringen, og se på noe som ligner på den 30 pst.-regelen vi nå har for ligningsverdier – det kommer opp til høsten. Ikke bare fordi representanten Lundteigen oppfatter eiendomsskatt som urettferdig, men også fordi han ellers gir til beste en – jeg tør si – svært positiv holdning til at eiendomsskatten reduseres, kanskje til og med fjernes, ser jeg positivt frem til den behandlingen. Jeg synes dette er noe av det virkelig gode som har kommet ut av debatten i dag.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Nei, jeg synes selvfølgelig ikke det er greit at elever blir mobbet på skolen, verken for det ene eller andre. Men jeg synes det er bra at vi blir bevisste de klasseforskjeller som faktisk finnes her. Jeg tror at å få satt levekårsforskjeller og inntektsulikheter i fokus er noe av det som faktisk gjør at politikere kan gripe fatt i ting. Ta f.eks. den formidable satsingen som vi hadde i indre Oslo øst, både i forhold til byfornyelse og i forhold til sletting av gjeld i forbindelse med byfornyelse, og ikke minst den levekårssatsingen som vi hadde der. Jeg tror at slike typer offentliggjøringer, både av levekårsforskjeller og inntektsulikheter, er med på å bidra til å bevisstgjøre både politikere og mennesker som bor i forskjellige deler av en by som Oslo, med hensyn til hvor store forskjellene på inntekt og formue faktisk er. Det mener jeg er bra, og det vil bidra til å fremme samfunnsdebatten hvis vi offentliggjør skattelister på den måten vi gjør nå.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Nei, jeg gjør faktisk ikke det. Jeg ser ikke noen grunn til å jekke meg ned. Vi har hatt gode debatter om forskning og forskningsutvikling. Jeg synes bare det er viktig når vi diskuterer forskning, og det framstilles som om Norge er en sinke og på jumboplass, at vi sørger for å få til en viss realitetsorientering her. Når vi faktisk innenfor OECD-området er på fjerdeplass når det gjelder offentlig satsing, synes jeg det er viktig å poengtere det. Alle på Stortinget er enige om – og har vedtatt – at vi skal satse på en opptrapping av Forsknings-Norge. Det er viktig med tanke på hva vi skal leve av i framtiden. Jeg tror at det er enighet i Stortinget om at det er viktig å prioritere dette. Så gjelder det å sørge for at det gradvis opptrappes i de budsjettene som kommer, og at vi hele tiden utfordrer næringslivet til selv å satse på forskning. Det handler selvfølgelig om skatteordninger og den type ting. Vi mente at vi gjorde noen riktige justeringer i budsjettet når det gjelder SkatteFUNN-ordningen. Det handler om å få til et næringsliv som selv også satser mer på forskning, uavhengig av offentlige støtteordninger.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Nei, jeg vil i hvert fall ikke dele mine tanker – jeg føler at jeg ikke godt kan kalle representanten for Gerd-Liv Valla heller – med representanten Flåtten om akkurat det i dag. Foreløpig ligger de tingene i innstillingen, og det som ligger når det gjelder forskningsinstituttene, får være en sak som vi diskuterer, og som vi så ser konsekvensene av på alle mulige måter. Utover det har jeg ikke noen kommentar til «Flåt(t) en». (t)
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Det er et godt og et filosofisk spørsmål som Fremskrittspartiets representant stiller akkurat her. Men jeg synes det er feil å la være å gå inn på de premissene som ligger bak, nemlig at noen folk jobber og sliter, og dermed ender man plutselig opp med en formue på et par milliarder kroner, mens andre mennesker ikke jobber og sliter, og dermed havner de på gaten. Det synes jeg er en feil beskrivelse av hvordan folk oppfører seg her i samfunnet. Vi har et samfunn med kjempesvære forskjeller. På grunn av skattepolitikken og hvordan vi fordeler inntektene mellom arbeid og kapital her i landet, er det sånn at de rikeste folkene her i landet de siste ti årene har stukket av med 70 milliarder kr mer av den totale samfunnskaken. Vet du hva, da synes jeg det er rimelig at vi benytter skattesystemet til å omfordele pengene. Bare å skattlegge inntekt, der for øvrig Fremskrittspartiet, som jeg sa –
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
– ja, der jeg for øvrig sier som jeg sa i sted til representanten fra Fremskrittspartiet, nemlig at det å ha nullskatt for rederne fører til en ujevn fordeling. Hvis man ikke er villig til å bruke formuesskatt og eiendomsskatt da, vil vi ikke oppnå en likere fordeling.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Det beste tiltaket for å sørge for et mer rettferdig eiendomsskattsystem er den jobben som lokalpolitikere fra både SV og Arbeiderpartiet og forhåpentligvis Høyre og Kristelig Folkeparti gjør rundt omkring i de forskjellige kommuner. For det er ingen tvil om at hvordan man gjør jobben for det første i forhold til taksering rundt omkring i de enkelte kommuner og for det andre i forhold til bunnfradrag, som også er fremmet som forslag fra Kristelig Folkeparti, er vesentlig. I Oslo, da vi hadde eiendomsskatt her, var det slik at man ønsket et stort bunnfradrag for å sørge for at nettopp de med vanlige og rimelige boliger ikke betalte noe særlig eiendomsskatt i det hele tatt. Vi vet også at generelt sett er de dyreste boligene også de som prosentvis takseres lavest. Så hvis man sørger for en rettferdig taksering i de enkelte kommuner – der håper jeg man gjør en jobb i mange kommuner – oppnår man et rettferdig system.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Jeg synes det er veldig flott at Kristelig Folkeparti pusher rettferdighetsbiten når det gjelder eiendomsskatt såpass mye. Spesielt når man tenker på at Hans Olav Syversen har bakgrunn fra bystyret i Oslo, synes jeg de signalene han sender ut, er veldig bra. Det jeg sa, var vel kanskje at eiendomsskatten har potensial i seg til å være den mest sosiale skatten, rett og slett fordi den har en omfordelingseffekt når det gjelder formue. Vi vet at formue er veldig, veldig skjevt fordelt og vanskelig å gå løs på på andre måter enn gjennom nettopp formuesskatt og eiendomsskatt. Rådet mitt er det samme som jeg gav til Svein Flåtten, og som jeg tror vi langt på vei er enige om, nemlig at det å sørge for at vi har et system som både gir kommunene muligheten til bunnfradrag og å justere satser osv. i forhold til nettopp de fradragene, gir kommunene tilstrekkelig fleksibilitet, men da må man sørge for å ha et takseringssystem i kommunene som fungerer godt. Jeg mener at vi må ta dette med oss i det videre arbeidet, slik som også Aasen Agdestein har signalisert.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Vi er mange mennesker som ser at hvis man ikke utformer eiendomsskatten på en god måte, har den problematiske sider. Nettopp derfor hadde det vært all right å få Høyres drahjelp til å klare å utforme den på en mer sosial måte. Her kommer det enkle spørsmålet inn at hvis Høyre var så opptatt av prinsipielt å være imot denne skatten, burde man jo sørget for å fjerne den og kompensere kommunene for 4,4 milliarder kr i løpet av forrige stortingsperiode, da man hadde rom for 23 milliarder kr i skattelette. Tilbake til dette som Jan Tore Sanner kaller den såkalte hytteskatten. Jeg kjenner ikke så veldig mange andre enn Jan Tore Sanner som kaller den for hytteskatt. Derfor vil jeg istedenfor kalle den det som er det riktige ordet for det, nemlig villaskatt. Kan Jan Tore Sanner forklare meg hvorfor Høyre mener det er riktig at villaeiere i Bergen skal ha null i eiendomsskatt, samtidig som folk som bor i vanlige leiligheter, betaler eiendomsskatt?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-12:
Det var nesten en for stor lissepasning til meg når representanten Holmås kalte vår kollega i finanskomiteen Svein Flåtten for Roar Flåthen. Jeg kunne brukt hele replikken på det, men jeg har i det minste registrert at også Roar Flåthen mener at Regjeringen satser for lite på forskning. Det er det spørsmålet replikken min skal handle om. At bevilgningene er for små, har ikke jeg behov for å karakterisere, for det har Regjeringen selv gjort gjennom SVs egen forskningsminister, som kalte det for et hvileskjær. Jeg registrerer at dette hvileskjæret fortsetter i revidert nasjonalbudsjett – det er så. Det er uomtvistelig slik at SkatteFUNN-ordningen, som var nettopp det som skulle utløse forskning fra næringslivet, ble svekket av denne regjeringen. I den innstillingen vi behandler nå, er man ikke med på å frita forskningsinstituttene for skatt. Summen av dette kan ikke sende noe annet signal enn at denne regjeringen bryr seg lite eller ikke noe om forskning. Det sier også hele Forsknings-Norge, når man reiser rundt og besøker dem. Kanskje representanten Holmås skulle jekke seg litt ned i sin ordbruk om Regjeringens satsing på forskning.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-12:
Presidenten har helt rett. Hvis presidenten gir meg anledning til å fremme forslaget herfra, så gjør jeg det hermed.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-12:
Fra Kristelig Folkepartis side skal jeg bare komme med noen korte merknader. Til dette med forskningsinstitusjonene er det et aspekt i tillegg. Hvis det blir slik at de skattlegges, kan det etter hvert få konsekvenser for deres muligheter til å hente midler fra EU-systemet, fordi de ikke vil gi ut forskningsmidler til institusjoner som driver såkalt næring. Jeg synes faktisk Regjeringen derfor bør ta dette ganske alvorlig og egentlig få avsluttet den delen så fort som mulig av hensyn til norsk forskning. Det håper jeg har en viss interesse. Så til skattelistene: Da representanten Holmås argumenterte for Regjeringens forslag til endringer, hørtes det faktisk ut som om det ikke var mulig med dagens system å få klarhet i hvor mye enkeltpersoner betaler i skatt. Eller kanskje man er mer opptatt av hvor mye de ikke betaler i skatt, og som de burde betalt i skatt? Men det er fullt mulig. Her er det snakk om å gå til en så vidt sterk utvidelse at også Datatilsynet har reagert. Vi er helt enige fra Kristelig Folkepartis side om at vi skal ha en levende debatt knyttet til skattesystemet, men at man skal få det på bakgrunn av de årvisse medieomtalene av skattelistene, det er jeg ikke så sikker på er det beste utgangspunktet for en seriøs debatt om skattesystemet. Vi mener at hensynet til offentligheten er vel ivaretatt med dagens system, og stemmer mot Regjeringens forslag på det punktet. Så har flere vært inne på – saksordfører var også inne på det – den avtale som er gjort når det gjelder individuell pensjonssparing. Vi er glade for at det blir en mulighet fra og med neste inntektsår. Nå vil jo regelverket være klart så vidt sent i 2008 at det ikke vil være så enkelt for mange å innrette seg etter det, men vi legger til grunn at det arbeides så raskt som overhodet mulig med et regelverk, slik at det kan være klart og få en reell virkning i 2008. Jeg viser også til vårt forslag om å øke gavefradraget. Det er en ordning som det frivillige Norge nyter godt av, og som burde vært økt. Så har det rett og slett vært ganske interessant å lese kapittel 7, «Endringar i verdiavgiftslovgjevinga» når det gjelder striptease. Det er ikke noen tvil om at Regjeringen får sin støtte fra Kristelig Folkeparti. Men det er jo også betryggende å kunne lese at «Avkledinga si form og den kunstnariske kvaliteten på framføringa vil vere utan relevans ved vurderinga av om eit show er omfatta av omgrepet». Med de betryggende ord fra departementet i så måte gir vi vår tilslutning til det. Når det gjelder byråkrati, som Hagesæter var opptatt av, kan det vel hende at behovet for byråkrati i denne forbindelse blir å gå på en del show på kvelden for å finne ut av disse gråsonene, som departementet skriver så klart: «Departementet legg til grunn at ei nærare avgrensing av omgrepet striptease vil verte fastlagt gjennom praksis.» Da tar jeg opp Kristelig Folkepartis forslag, og det vi har sammen med Venstre.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-12:
Kristelig Folkeparti og Senterpartiet har ofte stått sammen om sine synspunkter når det gjelder skattepolitikken overfor de mindre bedriftene. Representanten Lundteigen vurderte noen av de forslagene som opposisjonen har fremmet i denne saken, og var til dels positiv i sin omtale. Så mitt spørsmål til Lundteigen er: Dersom han skulle prioritere ett skattemessig tiltak overfor småbedriftene, hva ville han ha prioritert?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-06-12:
At eiendomsskatt vekker engasjement, er forståelig. Men når representanten Holmås sier at det er den mest sosiale skatten som finnes – jeg tror det var omtrent det han sa i sitt innlegg – stusser jeg litt hvis man ser på realitetene, og det er vel derfor Arbeiderpartiet i denne byen kanskje har gått fra å innføre eiendomsskatt på ny. Representanten Holmås tok oss med på en T-banetur, fra øst til vest, regner jeg med det var, og så skulle vi ta en titt på hvem som betaler skatt og ikke. Men problemet med eiendomsskattsystemet i mange kommuner er at det ikke er rettferdig. En stor villa på Oslo vest har en ligningsverdi og et skattegrunnlag som gjør at man for den boligen, hvis vi hadde hatt eiendomsskatt etter gamle regler, ville betalt mye mindre eiendomsskatt enn for en tilsvarende ny bolig på Grorud eller på Stovner. Mitt spørsmål: Vil representanten Holmås nå bidra til at det arbeidet Regjeringen har sagt den skal gjøre, både for å se på det sosiale aspektet ved eiendomsskatt og kanskje se på hvordan ligningsverdiene og skattegrunnlaget kan bli så entydig som mulig, kan forseres?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-12:
Av de forslagene som er presentert fra opposisjonen i dag, er det vel arveavgiften som er det mest sentrale. Der har Regjeringa klare formuleringer i Soria Moria-erklæringa. Det er et sentralt tema for å sikre at den driftskapital og det driftsutstyr, i det hele tatt den virksomheten som er etablert, har en god mulighet til å bli videreført med nye eiere.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-12:
Det som Stortinget har bestemt, er altså at man skal ha en mulighet for å utskrive eiendomsskatt på boliger hvor det bor folk på heltid eller deltid, for å si det sånn, i hele kommunen eller i deler av kommunen. Det er altså en mulighet som en har. Det som jeg sa i mitt innlegg, var at sett i forhold til formålet med eiendomsskatten, nemlig det å trekke inn en ekstraordinær inntektsmulighet eller formuesutviklingsmulighet, er det prinsippet selvsagt mer gyldig i de deler av kommunen hvor en har en større verdistigning på eiendommene, enn i de delene av kommunen hvor en kanskje har lav eller endog negativ utvikling på eiendomsverdiene. Det er derfor jeg var ganske grundig med hensyn til hva som var formålet med eiendomsskatten. Det er det viktig å ha med seg i debatten.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-12:
Det er riktig som representanten Flåtten sier, at eiendomsskatt er en skatteform som verken tar hensyn til inntekt eller gjeld som vedkommende skattyter har. Det er en skatteform som vi internasjonalt har mye av. Amerikanerne har eiendomsskatt på bolig. Derfor har mange amerikanere satt hjul under husene sine og fått «mobile homes». Dermed slipper de vekk fra eiendomsskatten. Det er én tilpasning. Jeg er enig i representantens anførsler i forhold til gjeld og inntekt. Det jeg sa, er at det er viktig å ta en diskusjon om takstprinsipper, om bunnfradrag og om satser, for her må vi påse at de som utskriver eiendomsskatt til kommunene, utskriver den på en slik måte at rettferdighetshensyn – som en samlebetegnelse – blir ivaretatt bedre enn det som er situasjonen i dag.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-12:
Representanten Gitmark hadde en gjennomgang av Høyres syn på skatten, og det får representanten sjøl stå for. Det var mye upresist omkring dette, bl.a. at utskriving av kommunal eiendomsskatt på bolig oppveide bortfallet av fordelsbeskatning av inntekt på bolig. Det er langt fra sant. Når jeg tok replikk, var det for å be representanten være mer nøyaktig med historieskrivingen om etableringen av Bondepartiet i 1920. Mitt poeng fra 1882 var at det også den gang var representanter som representerte det syn som altså Bondepartiet representerte da de kom på Stortinget. Vidkun Quisling hadde ingenting med etableringen av Bondepartiet å gjøre. Jeg ber representanten om å kvittere ut det.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-12:
Når representanten Gitmark tar så sterke ord i sin munn mot eiendomsskatten, hvorfor støtter da partiet Høyre ikke Fremskrittspartiet, som vil ta vekk lov om kommunal eiendomsskatt?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2007-06-12:
Dette utvikler seg interessant. Høyre er prinsipielt mot eiendomsskatt. Representanten Gitmark sa at en ikke er klar for å gjennomføre det prinsippet før til høsten. Nå sier imidlertid representanten Sanner at en er for kommunal eiendomsskatt – det er det vi snakker om – for en vil tillate det kommunale sjølstyret å innføre kommunal eiendomsskatt. Samtidig sier representanten at en er mot det Regjeringa gjør, for en vil ta vekk de rød-grønne partienes medlemmer i de lokale kommunestyrerne redskapet til å innføre kommunal eiendomsskatt. Hva mener egentlig Høyre? Er man for å ta vekk mulighetene til utskriving av kommunal eiendomsskatt, eller ikke?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Bare et par kommentarer. Det er ikke mange av de sakene som er fremmet for Stortinget i denne omgang, som jeg har behov for å gå nærmere inn i, for de er godt begrunnet fra regjeringspartienes representanter i finanskomiteen. Det er jo ikke slik som representanten Sponheim antyder, at regjeringspartienes representanter i finanskomiteen avstår fra all debatt, tvert imot har de deltatt i debatten og begrunnet sine synspunkter. Dette er ikke noe omfattende forslag til endringer når det gjelder skatte- og avgiftssystemet, og det er heller ikke noen tradisjon for å foreslå omfattende skatte- og avgiftsendringer midt i et stortingsår. Derfor er det små justeringer vi har holdt oss til. Jeg har egentlig bare behov for én kommentar, og det er til det som Lars Sponheim var innom i forhold til det vi i Soria Moria-erklæringen kaller for grønn skatteveksling. Vi har så langt fra vår regjerings side foreslått mange endringer som har gjort at vi har vekslet inn endringer i skatte- og avgiftssystemet for å gjøre det mindre lønnsomt å forurense og mer lønnsomt å være miljøbevisst i forhold til andre inndekninger i skattesystemet. Dette er endringer som er langt mer omfattende enn de endringene som ble gjort da Venstre satt i regjering sammen med Høyre, og som vi har planer om å fortsette med. Når det ikke kommer fram i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, er det selvfølgelig fordi vi ønsker å se dette i en sammenheng. Det vi har lagt fram så langt, både når det gjelder NOx-avgift, CO2-avgift på innenlands bruk av gass, endringene i bilavgiftssystemet osv., er forslag som går i den retningen, og som har som overskrift: grønn skatteveksling.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-06-12:
I forbindelse med behandlingen av saken stilte jeg finansministeren to skriftlige spørsmål. Det er spørsmål nr. 1095, der det er vist til at Norge gjennomfører den alminnelige omsetningsverdi som momsgrunnlag ved uttak, mens EU har kostprisen. De benytter inntakskost bortsett fra til nærstående – da gjelder markedsprisen. Vi benytter derimot en tenkt salgspris, med andre ord en skjønnsmessig tenkt merverdi som skapes i det salgsleddet uttaket skjer. De faktiske forskjellene som det siktes til i spørsmålet, har finansministeren dessverre ikke vist til. I stedet vises det til at de nye justeringsreglene er en ren EU-tilpasning. Det er de ikke. Så til spørsmål nr. 1094. Det fremgår av Ot.prp. nr. 17 fra 1968-69 at fradragsrett for inngående avgift er en forutsetning for uttak av så vel varer som tjenester. Uttak fordrer inntak. Det foreligger en dom mot Actif Hotell i Ål i Hallingdal, som måtte betale uttaksmoms på møbler de ikke hadde fått fradrag for i forbindelse med at de skiftet selskapsform. Det er dessverre praksis i Norge. At EU forutsetter fradrag for inngående avgift ved uttak av tjenester, er utvilsomt. I praksis uttaksberegner ikke EU-landene uttak av tjenester bortsett fra byggetjenester samt tjenester til nærstående fordi det normalt er så lite inngående avgift fradragsført f.eks. i tilknytning til en advokattjeneste. Uttaksberegning anses dermed ikke å ha noen hensikt. Det er aldri aktuelt med uttak i EU uten at inngående moms først er fradragsført, og EU er mer opptatt av praktikable regler – dette er hentet fra en hollandsk professor som fnyser av norske momsregler, blir det sagt. Han sier videre: Det er ikke moms – og han har nok helt rett. En avslutningskommentar. Jeg håper det er mulig å få gjort noe med uttaksgrunnlaget. Det er verdt å merke seg at konsistente uttaksregler er basert på justeringer av den inngående avgift. Den viktigste endringen etter min oppfatning er om avgiftsgrunnlaget settes til kostpris i alle andre tilfeller enn ved uttak til nærstående – kun der bør den alminnelige omsetningsverdien fortsatt gjelde. Jeg tar så opp alle de forslag hvor Høyre er medforslagsstiller.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-06-12:
Ikke bare er Høyre prinsipiell motstander av eiendomsskatten, vi arbeider også mot skatten i de kommuner hvor vi er i posisjon. Vi mener det er et viktig prinsipp at man skal eie sin egen bolig, at man settes i best mulig stand til å kjøpe sin egen bolig – og ikke minst å ivareta den boligdrømmen. Eiendomsskatten rammer skjevt. Den er også, som representanten Giltun var inne på, en skatt for dem som leier. Den økte utgiften det medfører for boligeier, blir skjøvet videre til leier. Det er en skatt som rammer dem uten gjeld på boligen og dem med 100 pst. gjeld på boligen. Det er en skatt som i blodrøde Lillehammer medførte at en bonde fikk over 20 000 kr i ekstraskatt. I tillegg ser vi at i de rød-grønnes iver etter å øke skattene har eiendom og bolig vært et yndet skatteobjekt. Vi har sett at formuesbeskatningen av fast eiendom har økt hvert eneste år. Vi ser en økende iver hos de rød-grønne lokalt etter å øke eiendomsskatten. Heldigvis, får en si, forsvant fordelsbeskatningen av egen bolig i forrige periode, men dessverre har det blitt fullt ut oppveid av nettopp de rød-grønnes og denne regjeringens iver etter å øke formuesbeskatningen. Det var interessant å høre representanten Holmås. Han sier nærmest stolt at det er positivt at det er de næringsdrivende som rammes hardest. Vi vet fra flere store byer at det er de næringsdrivende som rammes hardt, men ofte kan de enten skyve disse ekstrautgiftene videre til sine kunder, og næringslivet går da dårligere, og det skapes færre arbeidsplasser, eller så er det helt andre mennesker som faktisk blir stående for størstedelen av innbetalingen. Disse helt vanlige menneskene finner man i størst grad i byer styrt av de rød-grønne. Oslo hadde f.eks. tidligere slik skatt, som Høyre i byrådet har klart å bli kvitt, samtidig som man både har fokusert på kvalitet i omsorgen, på kunnskap i skolen, prioritert velferdsordninger og arbeidet sterkt for en trygg og trivelig by. Det ser man bl.a. ved at man har åpnet opp for sjønære tomter. Så må det sies at mens man på den ene siden klarer å kutte en så sterk inntektskilde for kommunen, har man klart å få flere skoletimer inn i både barneskolen, ungdomsskolen og den videregående skole. Til dem som skulle være i tvil for Oslos vedkommende: Ikke la dere lure av et Oslo arbeiderparti hvor man er syke etter å komme tilbake til makten – spesielt ikke når de har kumpaner som Oslo SV. Begge tror jeg, hver for seg og spesielt sammen, vil svært godt klare å øke denne skatten og få den gjeninnført. Så kunne jeg selvfølgelig sagt at etter min historiehukommelse var ikke Senterpartiet stiftet i 1882, slik representanten Lundteigen sa. Det skjedde vel først litt under 50 år senere, da en av pådriverne til det var Vidkun Quisling – men det gjør jeg ikke. Jeg vil avslutningsvis si at denne eiendomsskatten, denne hytteskatten, faktisk tar både drømmen om å eie sin egen bolig fra mange og hyttedrømmen fra stadig flere. Det er et kjempeproblem at både hytter og hus skal være forbeholdt dem med høy inntekt, og det er det nettopp de rød-grønne som sørger for.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-06-12:
Det er en kjensgjerning at Bondepartiets representanter bl.a. gikk ut av Venstre og var nøytrale representanter, og at Vidkun Quisling senere fikk en svært sentral posisjon i Bondepartiet. Det interessante her, som representanten Lundteigen burde være opptatt av, er det økende problemet som eiendomsskatten faktisk er for mange av innbyggerne i landets kommuner, at hans eget parti i økende grad over hele landet er en pådriver for denne skatten, og at hans egen regjering nå øker formuesbeskatningen for eiendom i hvert eneste budsjett, som igjen medfører at man til dels – ikke fullt – oppveier de endringer som den forrige regjeringen gjorde ved å fjerne fordelsbeskatningen. Jeg er glad for at man ikke har kommet så langt som å oppveie dem helt, og jeg håper at representanten ikke vil bidra til det.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-06-12:
Ikke bare er Høyre prinsipiell motstander av eiendomsskatt, som jeg redegjorde for i mitt innlegg, men vi arbeider også mot denne skatten lokalt. Når vi nå ikke støtter Fremskrittspartiets forslag om fjerning av skatten, har det to grunner. For det første får vi en gjennomgang av dette nok en gang i et Dokument nr. 8-forslag som Høyre har fremmet om avgrensning av skatten. For det andre mener vi at i motsetning til formuesskatten, som er en ren statlig avgift, kan dette ivaretas lokalt. Men dersom vi ser at Senterpartiet og resten av de rød-grønne er pådrivere for det og tvinger det igjennom i stadig flere kommuner, må vi vurdere dette. For en ting som er helt sikkert, er at man i Norge i dag betaler altfor mye skatt, og at Senterpartiet er en pådriver for det.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2007-06-12:
Heikki Holmås fornekter seg ikke. Nå sier han at eiendom er ulikt fordelt i samfunnet. Vi har en finansminister, Kristin Halvorsen, som tidligere sa at formue er ujevnt fordelt. Selvfølgelig er det ujevnt fordelt. Hvordan blir det ulikt fordelt? Det er ingen politikere som har sagt at du skal ha den eiendommen, og du skal ha den formuen. Det er ikke en politisk beslutning som sier det. Det er slik at folk jobber og sliter, og så bygger de seg opp en formue, eller jobber og sliter og kjøper seg et hus. Mener representanten Holmås at helt likt er rettferdig? Når er det rettferdig for representanten Holmås? Er det når det er bitte, bitte, bitte små forskjeller, slik at du ikke ser forskjellene? Og hvorfor er dét mer rettferdig enn at folk sliter og får seg en bolig og bor i den boligen, eller folk sliter og opparbeider seg en formue? Så skal du – representanten Holmås – komme og ta de pengene som man har slitt og strevet for hele sitt liv, eller man har opparbeidet seg en formue og bor i en bolig. Er helt likt rettferdig for representanten Holmås?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2007-06-12:
Kan du svare på spørsmålet?
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2007-06-12:
Jeg registrerer at representanten Jakobsen mener at innbyggerne vil godta eiendomsskatt hvis den skal brukes til noe fornuftig. Det var nevnt skolebygg. I andre sammenhenger blir ofte dette med sykehjemsplasser, eldreomsorg osv. brukt. Skole og eldreomsorg er det som oftest benyttes som unnskyldning for å øke eller innføre eiendomsskatt. Mener ikke representanten Jakobsen at dette er grunnleggende velferdsgoder som kommunen skal finansiere uten eiendomsskatt, og at eiendomsskatten, hvis den skulle være innført, eventuelt må brukes til helt andre ting enn det enhver innbygger skal kunne forlange av kommunen sin?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-12:
Det er blitt ganske høy temperatur rundt eiendomsskatten. Jeg skal hjelpe Høyre når det gjelder historieskriving. Jeg skal gå tilbake til 2003, da Bondevik satt ved makten. Da stod en ikke ukjent representant som heter Jan Tore Sanner, bak en merknad i finanskomiteen: «… støtter også Regjeringens hensikt om å vurdere en fjerning av gjeldende avgrensning av eiendomsskatten til bymessige strøk og til verk og bruk, da dagens skjønnsmessige avgrensning gjør regelverket vanskelig praktikabelt for mange kommuner og det føres mange avgrensningssaker for domstolene.» Det sa Høyre i 2003. Så er det riktignok senere tatt avstand fra denne hytteskatten, som Jan Tore Sanner kaller det. Det er realiteten. Det er et stykke mellom å være i posisjon og å være i opposisjon. Det er riktig som flere sier, at dagens eiendomsskatt har mange muligheter. Man kan ha bunnfradrag. Man kan faktisk variere bunnfradraget hvis boligeiere har flere boliger, f.eks. den man bebor selv, og det man har som utleieobjekt. Jeg kommer fra Hammerfest, der vi har bunnfradrag på 900 000 på første boenhet, 600 000 på boenhet på nummer to og nedover, så man skal kunne ta mer i bunnfradrag for hovedboliger. Man kan ha fradrag i takst for eldre. Så kan man ha en differensiert promille. Vi skal også skjele til omsetningsverdien, da det er mindre omsetningsverdi i en bygd, i et distrikt, i en kommune, enn det er i sentrale strøk. Så her ligger det faktisk veldig mange muligheter, hvis man ønsker å bruke de mulighetene. Etter min mening er det urettferdig at en blokkleilighet i sentrum av hvilken som helst by, eller i Hammerfest, skal ha eiendomsskatt, mens en villa på åsen rett utenfor bygrensen ikke skal ha eiendomsskatt. Jeg tror det er den urettferdigheten folk opplever og synes er vanskelig. I Hammerfest har vi ikke bare innført eiendomsskatt, men vi har også hatt en retaksering i forhold til prisstigningen. Slik jeg oppfatter det, var også Høyre i Hammerfest med på å retaksere og øke eiendomsskatten, og folk har faktisk akseptert det. Men jeg tror en grunn til at folk skal kunne akseptere det, er at de ser at pengene går til noe fornuftig for fellesskapet, noe som gagner alle. Vi har f.eks. brukt 500 mill. kr på skoleopprusting. Det er noe som folk ser er mulig. Det hadde vi ikke hatt mulighet til hvis vi ikke hadde hatt eiendomsskatten. Så eiendomsskatten har flere sider, men med vanlig god praktisering er faktisk folk med på å akseptere eiendomsskatt. Men da tror jeg ikke den må sulles bort på tull og vas. Da skal den brukes på fellesgoder, slik at folk ser at det er mulig å få noe igjen for den i samfunnet der de bor.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-12:
Hvis representanten Sanner hadde hørt etter, ville han ha hørt at jeg refererte ordrett til det han var med på i komiteen, da jeg sa at han bad Regjeringen vurdere, osv. Jeg har ikke fra Stortingets talerstol omskrevet historien. Men på det tidspunktet var også Høyre og representanten Jan Tore Sanner åpen for å vurdere å utvide grensene for eiendomsskatt. Jeg er sterkt uenig i at dette dreier seg om hytteskatt. Det bor faktisk folk utenfor de sentrale områdene og tettstedene, enten man bor i nord eller man bor i sør.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-12:
Vi må bruke eiendomsskatten med vett og forstand. Det er slik at er en utenfor de bynære strøkene, så er omsetningsverdien en helt annen, både for boligeiendom og for andre bygninger. En skal faktisk skjele til omsetningsverdiene enkelte steder i forhold til takstene som tas. Det er riktignok slik at man ved mange takseringer ikke har skjelt til det, så det er faktisk gjort mye feil. Men hvis vi bruker systemet slik det kan brukes, er det mulig å ta hensyn til at bygninger som ligger i distriktet, har en helt annen salgsverdi enn det som framkommer om man skulle ha en takst fullt ut i forhold til det man kunne få på sentrale steder. Det er også mulig for enkeltpersoner og enkelteiere av bygninger å søke den enkelte kommune om fritak, hvis det er spesielle grunner til det.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-12:
Nå er det faktisk fritt opp til innbyggerne å vurdere hva som er deres syn når det gjelder eiendomsskatt. Vi har brukt den inntekten på skole, fordi innbyggerne ønsker det. Vi har brukt den på kultur, og vi har brukt den på en del frivillig aktivitet i kommunene. Det var faktisk sånn – det er ikke noe spesielt ved det, siden jeg kommer fra Hammerfest – at etter at vi retakserte fikk den politiske ledelsen, som da hadde en oppslutning på 47 pst., ved neste valg en oppslutning på nesten 70 pst. Så det er faktisk differensiering i synet på hva innbyggerne mener om eiendomsskatt. Jeg skjønner at på en del steder er det store protester og en del aksjoner rundt det, mens det på andre steder er sånn at hvis innbyggerne ser at det kan komme dem til gode, f.eks. ved barne- og ungdomsarbeid som man ellers ikke hadde mulighet til å drive, så er det faktisk innbyggere som synes at dette er bra. Man gir noe til fellesskapet framfor at man bare skal være seg selv nok.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-12:
Jeg vil først bare konstatere at det Høyre og representanten Jan Tore Sanner gjorde i 2004, var egentlig ikke å snakke om å fjerne eiendomsskatten, men å vurdere utvidelse av den, rett og slett fordi det skillet var problematisk. Det står ved lag. Jeg vil bare spørre representanten om dette var å forstå slik som komitemerknaden sa. Høyre vurderte å utvide eiendomsskatten, ikke å fjerne eiendomsskatten på det området der man kan ha den i dag. Så er det også slik hvis man ser på de mulighetene man har innenfor eiendomsskatten, ja så er det faktisk en fleksibilitet som gjør at det forslaget som representanten Jan Tore Sanner kommer med, ikke nødvendigvis er det som fører fram til et gunstig resultat. Det er muligheter hvis man bruker eiendomsskatten.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-12:
Det er ganske interessant å høre hvordan representanten Alf E. Jakobsen omskriver historien. Når man går på Stortingets talerstol og skal forsøke med kraft å fortelle hva Høyre mente, og hva Høyre stod for, bør det også være av en viss sannhetsgehalt. Det er ikke riktig at Høyre på noe tidspunkt har vært for å innføre hytteskatt. Det som er riktig, er at vi i forbindelse med skattereformen bad om en vurdering av ulike måter å håndtere eiendomsskatten på. Vi fikk vurderingen, vi så konsekvensene, og vi forkastet forslaget. Det jeg nå ser i ettertid, er at vi burde ikke ha puttet det forslaget bare i skuffen, men vi burde ha puttet det i makuleringsmaskinen. For så fort Arbeiderpartiet og SV kom i regjeringskontorene, sørget man for å gjennomføre hytteskatt, som gjør at en del hytteeire blir sittende med en eiendomsskatt på 5 000–15 000 kr. Jeg er ikke bekymret for de aller rikeste, men jeg er bekymret for vanlige folks hytteskatt, fordi det vil kunne være dråpen som gjør at de ikke lenger kan klare å sitte med hyttene sine.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-12:
Det er riktig at det bor også andre enn hytteeiere utenfor de sentrale strøk, bl.a. en del bønder. På Lillehammer kunne vi lese om en bonde som fikk 10 000 kr i eiendomsskatt, og en annen bonde som fikk 20 000 kr i eiendomsskatt. Jeg er litt forundret over at Arbeiderpartiet ikke ser at det er et problem at folk uavhengig av sin inntekt plutselig kan bli påført en eiendomsskatt som beløper seg til både 5 000, 10 000, 15 000 og opp mot 20 000 kr. Makter ikke Arbeiderpartiet i det hele tatt å se at eiendomsskatten har noen usosiale sider?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-12:
Jeg synes det er litt fascinerende å registrere at Arbeiderpartiet forsøker å gjøre Høyre medansvarlig for en lov man nå har gjennomført. Det illustrerer vel kanskje hvor vanskelig denne saken er for Arbeiderpartiet, og at man nå ser at dette vil kunne bli en potensiell tapsbombe i den valgkampen vi går inn i. Det er riktig som representanten Flåtten understreket, at vi bad om en slik vurdering. Det var i en situasjon hvor man skulle kombinere den nye utbytteskatten med å fjerne formuesskatten. Vi fikk vurdert ulike forslag når det gjelder eiendomsskatt. Vi så resultatet, og derfor forkastet vi det – mens vi satt i regjering. Men vi registrerer at dette forslaget burde vært puttet i makuleringsmaskinen, for så fort Kristin Halvorsen kom i finansministerstolen, fant hun frem dette forslaget. Og det kjenner nå ganske mange, både pensjonister og vanlige folk, som sitter i hus og hytter og har fått en ganske høy eiendomsskatt. Jeg tror vi i denne saken må skille ganske klart mellom dem som har en romslig økonomi – for det er ikke dem dette spørsmålet dreier seg om – og helt vanlige folk. Eller for å si det på arbeiderpartivis: Det er ikke mange år siden ordføreren fra Arbeiderpartiet i Fredrikstad da han ble konfrontert med at mange pensjonister som satt med minstepensjon, men som beholdt et nedbetalt hus og måtte – som pensjonistene påpekte – begynne å ta ganske kraftig av minstepensjonen sin for å betale eiendomsskatten i arbeiderpartistyrte Fredrikstad, gikk ut i avisen og sa at de kunne jo bare ta opp lån. Det var det varme budskapet fra Arbeiderpartiet til minstepensjonistene. Jeg har derimot lyst til å si at i denne debatten har det kommet to interessante signaler. Det ene er fra Lundteigen, som til en viss grad har erkjent at eiendomsskatten har problematiske sider. Det er også i et innlegg fra Jakobsen, som erkjenner at eiendomsskatten kan være et problem hvis man ikke håndterer dette med vett og forstand. Det betyr jo at det også er personer i Arbeiderpartiet som erkjenner at eiendomsskatten har usosiale sider, og at den kan være tilfeldig. Derfor imøteser jeg i veldig stor grad Arbeiderpartiets holdning til Høyres forslag, og der vil jeg utfordre Jakobsen. Høyre har fremmet et forslag om å sørge for at eiendomsskattgrunnlaget aldri kan utgjøre mer enn 30 pst. av markedsverdi. Hvis jeg tolker Jakobsen riktig, og også de signalene som har kommet fra Lundteigen, burde jo Høyres forslag ha stor appell blant dem i Arbeiderpartiet og SV som ser de problematiske sidene ved eiendomsskatten. Da ville man kunne få den sikkerhetsventilen som gjør at bonden på Lillehammer ikke blir påført en eiendomsskatt av Arbeiderpartiet på 10 000–20 000 kr. Da ville man få en garanti for at minstepensjonistene i arbeiderpartistyrte Fredrikstad ikke får en skyhøy eiendomsskatt. Og da ville man også få en garanti for at de som sitter med en arvet hytte, men med en normal inntekt, faktisk vil kunne klare å beholde denne. Så mitt spørsmål til Jakobsen er om han vil støtte Høyres forslag. Det ville som sagt være i tråd med de signalene han selv har gitt i denne debatten.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-12:
Høyre har verken i forrige eller i denne stortingsperiode foreslått å fjerne kommunenes mulighet til eiendomsskatt. Men vi har gått imot forslag om å innføre såkalt hytteskatt eller utvide eiendomsskattegrunnlaget. Og vi har fremmet forslag som skal legge begrensninger på nivået på eiendomsskatten. Når Jakobsen peker på at det er en fleksibilitet i dagens regelverk, ja så ser vi jo hvordan arbeiderpartipolitikere og SV-politikere landet rundt bruker denne fleksibiliteten. De bruker den til å skru opp eiendomsskatten og på den måte ramme folk med helt vanlig lønn eller pensjon. Derfor burde heller Jakobsen besvare spørsmålet. Når han ser at den fleksibiliteten kun brukes til å øke eiendomsskatten i en rekke arbeiderparti- og SV-styrte kommuner, ja så burde jo heller Jakobsen besvare mitt spørsmål, nemlig: Vil han støtte Høyres forslag, som innebærer at vi vil kunne få en maksgrense på 30 pst. for eiendomsskattegrunnlaget?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-12:
Det er verken Høyres oppgave eller holdning at vi ønsker å gi et redskap til arbeiderpartipolitikere og SV-politikere landet rundt for å ilegge enda flere folk en høyere eiendomsskatt. I det store og hele dreier dette seg mye om hytter, og det dreier seg mye om landbrukseiendom. Men jeg tror også at vi skal erkjenne at når det gjelder hovedspørsmålet om eiendomsskatt, er det en avveining mellom ulike prinsipper. Høyres holdning, slik den er nedfelt på Høyres landsmøte, er at vi ikke ønsker eiendomsskatt. Vi ønsker at våre politikere skal bidra til å fjerne eller redusere eiendomsskatten der den er innført, og ikke innføre eiendomsskatt der den ikke er innført fra før. Samtidig er Høyre også opptatt av det lokale selvstyret. Derfor går vi ikke inn for å fjerne hele eiendomsskatteloven, for det er en del av det lokale selvstyret. Avveiningen av de to prinsippene gjør at vi i dag ikke stemmer for Fremskrittspartiets forslag, men vi ønsker å begrense mulighetene til å innkreve eiendomsskatt ved å fjerne den såkalte hytteskatten og ved å sette et tak på maksimum 30 pst. av markedsverdi. Jeg er litt forundret over at ikke SV, i likhet med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, i denne debatten vil gi signaler om at det er et sosialt og riktig forslag.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-12:
Hvis representanten Lundteigen hadde tatt seg bryet med å delta på finanskomiteens møter og lest innstillingen, ville han ha sett at Høyre ikke stemmer for Fremskrittspartiets forslag i denne saken. Vi har gitt klart uttrykk for at vi ønsker å begrense mulighetene for eiendomsskatt, ved å fjerne den såkalte hytteskatten og ved å sette et tak på eiendomsskatten til maksimum 30 pst. av markedsverdi. Da ville man der eiendomsskatten er innført, få et mye mer sosialt rettferdig system. Representanten Lundteigen er også kjent med at Høyres lokalpolitikere jobber for å redusere eiendomsskatten. Noen steder har vi til og med klart å fjerne eiendomsskatten. Så her må man holde to tanker i hodet samtidig. Vi stemmer ikke for Fremskrittspartiets forslag i dag, men vi ønsker en begrensning, og vi ønsker en mer sosial utforming der hvor arbeiderparti- og SV-politikere har innført eiendomsskatt.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Satsing på frivillighet er viktig, og det er et sentralt område for Regjeringa. Et mangfold av frivillige organisasjoner legger ned tusenvis av arbeidstimer på ulike aktiviteter. Mange nyter godt av dette viktige arbeidet over hele landet. Det å etablere et frivillighetsregister er et ledd i arbeidet til Regjeringa med å oppfylle Kulturløftet, som innebærer en opptrapping av kulturbevilgninger fram mot 2014 – da skal bevilgningene utgjøre 1 pst. av utgiftene i statsbudsjettet. Fra SVs side kan vi ikke nevne Kulturløftet for ofte, derfor er det viktig å presisere det i hver eneste kultursak. Målet med et register for frivillig virksomhet er å forenkle og styrke samarbeidet mellom frivillige organisasjoner og offentlige styresmakter. Det kan spare alle parter for unødvendig dobbeltarbeid og byråkrati. Et annet meget viktig mål er å sikre systematisk informasjon som vil gjøre det lettere å finne ut av de riktige tilspasninger til de frivillige organisasjonene og dermed igjen kunne legge forholdene til rette for det frivillige arbeidet fra statens side. Ansvaret for utviklingen og drift av registeret skal legges til Brønnøysundregistrene. Det er verdt å merke seg at ingen har plikt til å registrere seg, men alle frivillige organisasjoner som er å regne som selvstendige rettssubjekt, skal ha rett til å bli registrert. Finansieringen av frivillighetsregisteret vil skje gjennom en etablering av et årlig gebyr blant de registrerte enheter, men dette gebyret må være så lavt at det ikke skal hindre små frivillige organisasjoner å registrere seg. I Norge er det tett samspill mellom frivillig sektor og offentlige myndigheter. Det er bra, samtidig som den politiske praksisen overfor de frivillige organisasjonene har vært lite samkjørt og arbeidet med fordelingskriterier, tildeling og kontroll av ressurser ofte er svært stort. De frivillige organisasjonene har lenge etterlyst et frivillighetsregister, som et verktøy for å kunne forenkle det administrative arbeidet som i dag legger beslag på store ressurser i organisasjonene. Her brukes det tid som kunne vært brukt til mer frivillig arbeid. Det er viktig å finne et riktig skjæringspunkt mellom nødvendig administrativt arbeid og kontroll. Et annet aspekt ved frivillighetsregisteret er at det vil synliggjøre omfanget av den frivillige virksomheten og den verdien frivillig sektor representerer i Norge. Det er bra at man gjennom lovfesting av frivillighetsregisteret erkjenner og dermed legitimerer og etablerer det frivillige arbeidet som en egen tredje sektor i samfunnet. Ut fra høringene ønsket de frivillige organisasjonene en lovfesting av frivillighetsregisteret for å få til den viktige synliggjøring av tredje sektor som et eget felt. Denne lovfestingen av frivillighetsregisteret og dermed anerkjennelsen av det uvurderlige arbeidet som gjøres i hele landet, dag etter dag, hele året, er noe SV er veldig fornøyd med. Vi ser fram til den meldinga som kommer.