trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-12-16:
Når det gjelder arbeidsinnvandring, må vi, som jeg sa i innlegget mitt, skille mellom Norden og land utenfor Norden. Senterpartiet har vært en varm tilhenger av – og er en varm tilhenger av – den nordiske passfriheten og det at en innenfor de nordiske land skal ha fri bevegelse av mennesker også i arbeidssituasjoner. Det er helt logisk, og det har ikke skapt noen problemer. Det har tvert imot vært en stor fordel, fordi det har vært rimelig like forhold i de landene. Problemet oppstår når det er stor elendighet i land hvor en har fri mulighet til å komme til Norge. Jeg sa at det å ha en jobb før en kommer hit, er et av de viktigste kravene. Det henger sjølsagt også sammen med bolig. Hvilke nødvendige ting som må være avklart før en kommer, foregår det en diskusjon om i Senterpartiet nå. Det er det helt sentralt at en får fram, for når en i dag kommer fra et østeuropeisk land og ikke får jobb, kan en jo være her så lenge en vil – fordi det er fri etableringsrett.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-12-16:
Representanten Rotevatn sa at vi vil få mer krevende budsjetter i tida framover, og det er jeg helt enig i – helt enig, for vi kan jo ikke fortsette med den kursen som regjeringa følger i dag. Vi her i Stortinget er privilegert, for vi er på en post hvor vi kan se lenger fram, videre fram, og vi ser hvilke skyer som kommer. Vi må altså forberede oss, og regjeringa forbereder seg ikke. Som jeg sa, er lånefinansiert konsum en alvorlig bombe som ikke kan fortsette, og det har enormt store konsekvenser for arbeidslivet i Norge når det ikke lenger kan skje. Men spørsmålet mitt er om noe annet. Statsråd Hauglie sa i en tidligere debatt at hovedårsaken til økende forskjeller er innvandring. Det var ærlig sagt – ærlig sagt av en statsråd. Arbeidsinnvandringen er den aller viktigste, for det gjelder flest mennesker, og det gjelder mennesker som kommer fra land med helt andre forhold. Er representanten Rotevatn enig i at innvandringen er hovedårsaken til økende forskjeller i Norge?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-12-16:
Det er også Senterpartiet for. Det å ta imot flyktninger og folk som rømmer fra krig, er også Senterpartiet for at vi skal gjøre i Norge, og vi er åpne og ærlige på at det krever mye av oss. Det krever mye av oss på alle plan, og det er et omfang som vi har regulert. Men arbeidsinnvandringen er uregulert, den kommer fra land som har helt elendige forhold. Det er jo helt logisk at de som lever under slike elendige forhold – hvor en verken har inntekt eller sosiale ytelser eller muligheter, hvor en ikke ser framtidshåpet – vender seg til land hvor det er større muligheter. Ser ikke representanten Rotevatn at det gir store utfordringer i det norske arbeidslivet, i retning av at en får en spiral nedover for en rekke yrker?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-12-16:
Statsråden erkjente at inntektsforskjellene øker, og ønsket å bekjempe årsakene. Statsråden sa nå at en av årsakene var økt innvandring. Regjeringa legger fram mange tiltak og enda flere strategier. Strategier er etter hvert blitt et annet ord for prat. Jeg har fått svært lav terskel for strategier etter hvert. Statsråden går ikke inn på det som er årsakene, nemlig den friest mulige arbeidsinnvandringa, som gir økende problemer, og som fører til at regjeringer, om ikke denne, må snu på et tidspunkt. Mitt spørsmål er knyttet til alderspensjonistene. Jeg skjønner nå at forslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV om at pensjonistene skal få brev om alderspensjonen sin hver måned, faller. Så er vi i den situasjonen at representanten Wiborg sa at det var en krystallklar merknad. I den merknaden står det: «Flertallet mener Nav må sikre at denne informasjonen er tilgjengelig også for de som ikke kan benytte seg av digitale verktøy.» Hvordan skal det skje?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-12-16:
Når det gjelder alderspensjonistene, står det i merknaden fra Høyre og Fremskrittspartiet og Venstre: «(…) understreker viktigheten av at alle sikres tilstrekkelig informasjon om ytelse og utbetalinger.» (…) Videre: «Flertallet mener Nav må sikre at denne informasjonen er tilgjengelig også for de som ikke kan benytte seg av digitale verktøy.» Det var det representanten Wiborg sa var en krystallklar melding. Så sier statsråden nå at det er de som har stort behov, som skal få. De som av ulike grunner trenger det, skal få. Jeg ber om å få en klarhet i hva er «stort behov» og hva er «ulike grunner», og som kan føre til at en 90-åring eller 95-åring får dette på papir om en ønsker det.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-12-16:
Representanten Heggelund har fått som vane å skamrose regjeringa og ha noen ytterst intense angrep mot Arbeiderpartiet. Jeg vil anbefale at representanten heller snakker med de menneskene som trenger bistand fra de folkene vi her snakker om i Nav og rundt omkring, og ser hvordan de menneskene har det. Da ville budskapet vært noe mer nyansert. Eksempelvis går yrkesdeltakelsen i Norge nedover – det burde bekymre partiet Høyre – den går nedover svært raskt, og det er et utrolig alvorlig utviklingstrekk i det norske samfunnet fordi det både reduserer den enkeltes evne til å skaffe seg inntekt og samfunnets evne til å opprettholde velferdsytelsene. Vi står overfor store endringer. Arbeids- og velferdsetaten har et driftsbudsjett på 11 436 mill. kr – i all hovedsak Nav. Det trengs omstilling, fordi det er mye penger, det fungerer for dårlig, kvaliteten er for svak, og jeg vil anbefale flere å engasjere seg i situasjonen til folk som er i kontakt med disse institusjonene, slik at en bedre kan forstå situasjonen. Det trengs altså omstilling, og IKT-prosjektene er viktige. Samtidig vil jeg henlede oppmerksomheten til statsråden og til embetsverket som er her, på side 25 i innstillinga, hvor det står at disse teknologiske framskrittene, som Senterpartiet støtter, må kombineres med at hvert enkelt Nav-kontor i hver kommune «har nødvendig tid og personell til å bistå folk som trenger praktisk hjelp med utfylling av søknader for å få sine rettmessige ytelser», eksempelvis. Det er noe som statsråden, embetsverket og Nav bør merke seg, det som står på side 25, som sies av en enstemmig komité. Ellers er Senterpartiets omstillingsvilje stor. Vi er nødt til å få flere fagfolk i førstelinja i Nav-kontorene i kommunene og bydelene, vi må få færre folk i spesialenhetene, og vi må gi større myndighet til folkene som sitter i førstelinja for å redusere problemene som kommer når en ikke gjør en god jobb. Det vil føre til at vi får en mer attraktiv arbeidsplass, får medarbeidere med sosialfaglig utdanning og erfaring, og det blir mer interessant, for det er nettopp dem som møter folk som trenger hjelp, som har den beste oversikten over situasjonen. Vi må trekke veksler på dem som sitter i spesialenhetene, men det er førstelinja som må styrkes, og jeg håper at statsråden kan bekrefte i senere innlegg at førstelinja i Nav skal styrkes for å få større kvalitet, bedre behandling og en billigere tjeneste. Det er snakk om mye penger og mye folk, og det er veldig vesentlig for livssituasjonen til en rekke mennesker.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-12-16:
Tre poeng: Det er altfor mange klagesaker i trygderetten. Svært mange av dem som klager, får rett i trygderetten. Sånn kan det ikke fortsette. Det må det ryddes opp i. Poeng nr. 2: Det arbeides med nye regler for offentlige tjenestepensjoner. Det har brutt sammen. Senterpartiet har foreslått – og har fått støtte fra Arbeiderpartiet og SV – at offentlige tjenestepensjoner skal være en del av avtaleverket, og må behandles i samsvar med det. Det tredje gjelder AFP-ordningen. Den omfattet 48 500 i privat sektor i 2015, og det er en vekst på 24,6 pst. Senterpartiet vil bare si at det som var formålet, var å gi sliterne mulighet til å gå av tidligere. Dette formålet må ivaretas bedre framover. Dette er en sak som er viktig for å sikre AFP-ordningens sosiale profil. Det må bli en større nøkternhet i offentlige budsjetter framover, og det er ett område som en må se på.
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Min replikk handler om papir, eller nærmere bestemt et ark. Min komitéleder Kambe er med på et forslag om å spare lite grann penger som betyr at gamlingene, som vi kaller dem, de som får sin lønn gjennom Nav, ikke lenger skal få lønnsavregningen sin på papir. De kan ikke dette med internett, de kan ikke dette med pc-er, de har sågar ikke holdt i en pc eller en iPad. Så jeg har en undring og et spørsmål til komitélederen om han kan være med på en «quick fix», som han var inne på i hovedinnlegget, nå i løpet av ettermiddagen når vi skal stemme, og la de eldre som har lyst til det, og som nå ringer oss ned, fortsatt få avregningen sin på papir?
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Denne replikken fra meg handler også om papir. Fremskrittspartiet har nå vært på talerstolen og sagt at disse pensjonistene, som dere skjønner at jeg vil prate litt for, som ønsker å få sin lønn spesifisert på papir, skal bli ivaretatt av andre ordninger, som vi skal få høre om. Men likevel fortsetter disse pensjonistene å ringe til oss, og de er utrygge. Jeg liker å gi klare beskjeder, jeg liker å få klare beskjeder, og dette er egentlig snakk om peanøtter, så spørsmålet mitt til representanten fra Fremskrittspartiet er: Kan ikke vi i ettermiddag, når vi skal stemme over dette, ordne disse peanøttene og gi klar beskjed til pensjonistene om at de fortsatt skal få papir?
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Min replikk handler igjen om papir. Nå har regjeringen i løpet av formiddagen forklart at et alternativ for å ivareta pensjonistene som ikke har en iPad eller har en pc for hånden for å lese de nye lønnsavregningene, er at de kan ringe en telefon. Nå er det mange av de pensjonistene som ringer inn, som sier at de ikke klarer å se talltastaturet på telefonen de skal ringe med. De har problemer med hørselen, veldig mange av dem, så de klarer ikke å høre beskjedene som gis. Så da er mitt spørsmål her til Kristelig Folkeparti: Kan Kristelig Folkeparti tenke seg, i løpet av ettermiddagen når vi skal gi et klart svar, å være med på å gi et klart svar til pensjonistene, være med på en «quick fix» og stemme på dette peanøttforslaget SV har lagt fram om fortsatt å gi dem en papirversjon?
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Min replikk handler om papir, som vi har evig nok av her på Stortinget. Vi hører at en del av regjeringens forklaring for å løse saken for pensjonistene som ikke behersker en iPad eller lignende, er at de kan gå på nav.no og søke om de alternative ordningene. Da er de jo like langt, sier de selv til meg. Jeg lurer da på om Venstre i løpet av ettermiddagen, når vi skal avgjøre dette, kan være med på å gi, her og nå, et klart svar og stemme for peanøtt-kvikk-fiks-forslaget fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, om å gi dem en papirversjon?
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Her(viser papirark) er en del av det som er hverdagen vår på Stortinget. Det er ikke promiller engang – jeg har vært på ekspedisjonskontoret senest i går og sett på alle de stablene som er der. Vi håndterer en iPad, vi håndterer en pc, vi er på nett. Dette er peanøtter. Dette må vi få til å løse. Jeg forstår det sånn at alle sammen er enig i det. Verken jeg eller SV er imot digitaliseringen. Den er her, og den kommer til å bli enda mer utvidet, men det er noen som er såpass gamle at de ikke hanskes med det. Og det rike Norge klarer å få en løsning på det, og jeg tror vi kan få et fornuftig vedtak når vi skal gå til avstemning etterpå. (viser papirark)
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Til den første delen av spørsmålet vil jeg si at hvis viljen er til stede, er det også en evne til å være til stede for å gjøre en endring. Vi er en del av et system som er som et langt, tungt tog, og vi vet at det er veldig vanskelig å endre – det er faktisk umulig å stoppe. Men i et samarbeid – og da må vi ha et flertall, vi må ha de store forlikene, uten å trekke dem i tvil – kommer vi til løsninger, og vi har lagt fram flere alternativer også i det budsjettet som vi behandler under sak nr. 3. Så kunne posisjonen ha vært med opposisjonen på en del av de forslagene – det er en del av svaret – hadde vi nok fått en bedre løsning.
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Selv om jeg har en fartstid her fra tidligere, har jeg ikke vært her så mye i det siste. Så representanten Wiborg overrumpler meg egentlig med en del detaljer som jeg har bare litt grov kunnskap om. Men vi skal ikke kutte. Vi skal omfordele, og det er det vesentlige. Til den siste delen av spørsmålet: Vi skal ikke kutte noe til dem som representanten spurte om aller sist.
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Med all respekt: Vi skal ikke straffe noen. Det er helt feil ordvalg. Vi skal ikke straffe noen, men vi har et alternativt budsjett. Jeg må bare konstatere det. Vi kan ha forskjellige veier til målet, og vi kan ha forskjellige mål. Men vi har lagt fram en pakke hvor vi vil omfordele: Vi vil ta fra noen plasser og legge til noen andre plasser.
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Vi vet at mange av rettighetene og avtalene som arbeidstakerne har med arbeidsgiverne, er kjempet fram nettopp av dem som har organisert seg gjennom de forskjellige fagforbundene. Det er nettopp det som har vært med på å bygge de gode sosiale ordningene i samfunnet vårt. Derfor ønsker vi at de skal få et fradrag. De skal få se konkret at de har en økonomisk fordel av å organisere seg og å komme med forslag og krav til at vi skal gjøre det bedre for hele samfunnet.
Johnny Ingebrigtsen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-12-16:
Da jeg startet i politikken, ble jeg fortalt at demokrati koster. Underveis har jeg fått lære at det skrevne ord koster også. Vi har fått en del forklaringer på hvordan disse forholdene for pensjonistene, som ikke håndterer den nye kontaktinformasjonen, skal løses. Men smidighet, som er ett av stikkordene her, er ikke å lese opp på en info-telefon. Både det å taste inn spørsmålene og det å høre svarene kan være vanskelig. Som den enkle mann jeg er, har jeg behov for å få et klart og enkelt svar: Kan statsråden garantere at regjeringen sørger for at alle som trenger det, får lønns- og trygdeopplysningene sine på papir, uten protester fra Nav og uten å måtte gå inn på nav.no?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Det mente vi også i forrige periode – og over lang tid – at det er grunn til å redusere detaljstyringen og sørge for at Nav får anledning til å hjelpe folk på den måten som fungerer best. Den eneste omdisponeringen som vi går imot, er den omdisponeringen som dere foreslår, at det skal skje fra varig tilrettelagt arbeid. Er det noen vi ønsker å ta vare på i budsjettet, er det dem som er blant de aller svakeste på arbeidsmarkedet. Vi foreslår nemlig å styrke varig tilrettelagt arbeid med totalt 300 plasser i årets budsjett. Og det at en, i en situasjon som er vanskelig for landet, skal bevilge seg rett til å ta pengene fra noen av de kanskje aller svakeste i samfunnet – de som aldri kommer til å bli en del av det ordinære arbeidslivet, f.eks. de som representanten og jeg i fellesskap har hatt gleden av å besøke i Asker – fordi regjeringen ikke bevilger nok på andre plasser, det er altså ikke vi med på.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Det er et forslag for å gi Nav lokalt handlefrihet, som også representanten var for i sitt forrige innlegg. Noe av hovedgrunnen til at folk er utenfor arbeidslivet, og at noen kommer til å dette ut av arbeidslivet, er at de ikke har sin formelle kompetanse i orden. Når vi ser på en del av dem som dropper ut – og det er stadig flere utenfor arbeidsmarkedet under denne regjeringen – og vet at dokumentert kunnskap er noe av det de har behov for, vil vi gi den fleksibiliteten til Nav for å kunne bruke det som virkemiddel. Det er en god investering for å sørge for at folk ikke permanent havner i en trygdesituasjon, men kan havne i en yrkessituasjon.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
For det første er det slik at hvis representanten kikker på budsjettet, vil han se at vi ikke har foreslått noen endring på den avkortingen som alle partier er enige om ved behandlingen av dagens budsjett. Det er det ene. For det andre: Det er pussig å høre på Wiborg, som på en måte representerer en regjering som sier at de står bak pensjonsreformen. Alle partier står bak pensjonsreformen. Men Wiborg gjør altså ikke det. Han flyr rundt og prater – lager strateginotater for hvordan man skal undergrave de andre partiene på grunnlag av pensjonsreformen, men får altså ikke til noen verdens ting. Det vi har fokusert på, både i fjorårets budsjett og i årets budsjett, er å styrke de aller svakeste pensjonistene – minstepensjonistene og de enslige minstepensjonistene. Det har vi fokusert på og foreslått styrking av. Jeg registrerer at det er enighet om det i Stortinget etter forhandlingene. Det var altså ikke Fremskrittspartiets forslag å styrke dem. Det var sentrumspartiene som tvang Fremskrittspartiet til å være med på å styrke pensjonistene.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Vi har ikke foreslått noen endringer i pensjonsreformen. Vi står bak pensjonsreformen. Men det vi vil gjøre, er å gjøre noe med de bruddene som regjeringa og Fremskrittspartiet har gjort i forbindelse med pensjonsreformen, nemlig at de har tillatt seg den frekkhet å slutte å legge fram trygdeoppgjøret som egen sak for Stortinget. Det er ikke et resultat av pensjonsreformen, men et resultat av regjeringas valg – at de på den måten holder pensjonister og andre trygdede for narr ved at en ikke lenger konkret i Stortinget skal behandle livssituasjonen til over en million mennesker i Norge. Derfor foreslår vi nå at den respekten det innebærer å behandle trygdeoppgjøret i Stortinget, skal gjeninnføres. Det registrerer jeg at representanten Wiborg stemmer imot.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Det svarte jeg på i mitt første svar: Se på budsjettet. Der står svaret. Alle partier i Stortinget har samme nivå når det gjelder avkorting. Vi vil gjerne diskutere pensjonsreformen, men da skal vi gjøre det på en ryddig måte, og ikke på et slagordplan, som representanten Wiborg ikke i det hele tatt har dekning for i sitt parti eller i den regjering hans parti sitter. Vi diskuterer gjerne erfaringene med pensjonsreformen med statsråden, for når jeg sier vi skal stå på pensjonsforliket, handler det også om å se på hvordan pensjonsforliket utvikler seg. I den grad vi skal endre på det, skal vi gjøre det i fellesskap. Det gjelder f.eks. justeringen av pensjonen. Når vi er så lojale overfor pensjonsforliket som vi er – det er også Fremskrittspartiet, bortsett fra Wiborg, som prater om noe helt annet i Stortinget – blir vi provosert når regjeringa tillater seg å kutte ut at saken skal behandles som egen sak i Stortinget hvert eneste år. For det er altså ikke å ha respekt for pensjonistene. Jeg ser at representanten Wiborg støtter at vi ikke skal ha den respekten. Der er vi uenige med regjeringa. Vi mener det er et brudd på pensjonsforliket.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Spørsmålet om informasjon til brukerne av Nav har vært sentralt i diskusjonen så langt, og her for en stund siden fikk representanten Rigmor Aasrud svar på et spørsmål til statsråden, som er noe av det verste jeg har sett: Nav sier altså at de nå skal unngå å følge statens eget regelverk for hvordan en skal drive med informasjon. Det er ingen som er uenig i digitaliseringen, men det er et klart regelverk for hvordan en kan få informasjon for dem det ikke er et godt alternativ for. Og statsråden støtter altså Nav i det svarbrevet. Nå ligger det et forslag i salen – riktignok ikke bare fra SV, som det høres ut til her, jeg har allerede tatt det opp på vegne av tre partier – som pålegger statsråden å følge opp at de som vil ha informasjon på papir, fortsatt skal få det. Vil statsråden følge opp det?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Det er noe annerledes enn det vi fikk i svaret fra statsråden, og det er jeg glad for. Men det eneste vi ber om i vårt forslag, er det som allerede er vedtatt regelverk i Norge. Det er nemlig noe som heter eForvaltningsforskriften, og der står det at de som aldri har brukt ID-porten, ikke trenger å reservere seg fra å få ting elektronisk. De som har brukt ID-porten, altså er registrert med telefonnummer eller mailadresse, kan be om fortsatt å få informasjon på papir. Derfor er det vi foreslår, bare i tråd med eksisterende regelverk i Norge. Kan statsråden dermed bekrefte at forslag nr. 7 ikke koster en krone? Eller har statsråden tenkt å bryte statens eget regelverk?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Jeg skulle ønske statsråden kunne gå opp her og bekrefte at hun skal vise respekt for dem som mottar ytelser fra Nav, ved å gi dem informasjon i tråd med norske regler for hvordan en skal motta informasjon, og ikke det tjuvtrikset med å la være å definere den informasjonen folk skal ha, som brev og dermed unngå forskriftene for hvordan folk skal informeres. Grunnen til at jeg ba om ordet på slutten, var allikevel representanten Rotevatn, som jeg syns veldig ofte holder interessante innlegg. Han holdt også et interessant hovedinnlegg. Det er sånn, som representanten Aasrud nå var inne på, at vi foretar prioriteringer innenfor budsjettene – vi gjør det kraftig. Men det budsjettet vi diskuterer her i dag, er et budsjett som Arbeiderpartiet prioriterer – ikke som Venstre, som foreslår å kutte ca. 5 mrd. kr i dette budsjettet. Derfor prioriterer vi dette budsjettet i forhold til en del andre ting. Men det som jeg syns er påfallende, er at det i så liten grad fra de andre partiene virker som det er noen bekymring for at vi setter rekord på rekord i arbeidsledighet. Det er den store utfordringen for samfunnet: at ungdomsledigheten er skandaløst høy, at flere må ha uføretrygd, at flere må ha hjelp på sosialkontoret. Det er det vi burde gripe tak i, spesielt fordi – apropos representanten Rotevatns første innlegg, hvor han sier vi bare kan bruke penger: nei, vi bruker faktisk 4 mrd. kr mindre i statsbudsjettet – vi mener at vi skal spleise på velferden, og at også de som har mye penger, skal få lov til å være med og spleise. Så vi har et annet skatteopplegg. Men jeg håper representanten Rotevatn er enig med meg i at Norge er et fantastisk land i verden. Det er vel ikke noe annet land i verden der alle andre partier enn dem som sitter i regjering, mener at regjeringa bruker for mye penger. Tenk å ha en så ansvarlig opposisjon når en har vært så uansvarlig å sette Fremskrittspartiet i Finansdepartementet. Denne gangen sier Finansdepartementet i innstillinga til budsjettet at den årlige påplussingen når det gjelder oljepengebruk som vi har sett under denne regjeringa, ikke kan fortsette. Ja, egentlig er det sånn at Finansdepartementet sier at hun som er finansminister nå, ikke kan fortsette. I fellesskap får vi prøve å gjøre noe med det.
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2016-12-16:
Arbeiderpartiet skriver i sine merknader at de vil at Nav skal få mulighet til å drive en større del av arbeidsmarkedstiltakene selv. Det står: «Da må detaljstyring byttes ut med lokal frihet og tillit til å bruke de virkemidlene som har best effekt.» Dette er helt på linje med hva vi i Høyre mener, men når det kommer til stykket, lurer jeg på om Arbeiderpartiet egentlig mener dette. Er det bare prat? For det handler jo ikke mye om lokal frihet og mindre detaljstyring når Arbeiderpartiet vil ha statlige retningslinjer for hva Nav selv skal kunne gjøre i egen regi. Har ikke Arbeiderpartiet tillit til Nav lokalt når de heller ikke vil være med på en omdisponering på inntil 100 mill. kr, som nettopp vil gi Nav muligheten til å gjøre mer i egen regi, og tilby mer skreddersøm?
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2016-12-16:
Det er også tverrpolitisk enighet om at vi må etterstrebe effektive tiltak for å få arbeidsledige inn i arbeidslivet igjen eller i et utdanningsløp. Regjeringen har også utvidet adgangen til å ta tilleggsutdanning eller også starte egen bedrift mens man går på dagpenger. Men jeg stusser litt over Arbeiderpartiets forslag om at unge under 30 år på dagpenger skal gis anledning til å ta utdanning som gir arbeidsrelevant kompetanse. Synes Arbeiderpartiet at det er riktig i forhold til andre unge under 30 år? Er det riktig at noen skal få gratis utdanning, mens andre unge under 30 år må ta opp studielån for å betale utdanningen sin?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Arbeiderpartiet var som kjent hovedarkitekten bak pensjonsreformen. Modellen som Arbeiderpartiet sto i bresjen for, har blitt fulgt, og vi har nå hatt den i flere år. Vi ser dessverre at flere av landets pensjonister har fått en negativ kjøpekraftsutvikling. Det viser at Fremskrittspartiet hadde rett, da vi som eneste parti var imot den berømmelige reformen. Vi ser også at de senere årene har Arbeiderpartiet bevilget mindre penger til landets pensjonister, bl.a. ved at Arbeiderpartiet ønsker å straffe gifte og samboende pensjonister enda mer, og at de har vært imot regjeringens styrking av pensjon for gifte og samboende pensjonister. Så mitt konkrete spørsmål til Arbeiderpartiet gjelder hvilke konkrete endringer Arbeiderpartiet vil gjøre i pensjonsreformen, slik at landets pensjonister kan få samme kjøpekraftsutvikling som resten av samfunnet.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Jeg registrerer at jeg ikke fikk svar på mitt konkrete spørsmål. Arbeiderpartiet prøver å skape et inntrykk av at situasjonen hadde vært annerledes om Arbeiderpartiet hadde sittet i regjering. Så jeg må bare gjenta spørsmålet mitt: Hvilke konkrete endringer i pensjonsreformen ønsker Arbeiderpartiet å gjennomføre utover å straffe gifte og samboende pensjonister mer enn i dag?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Da må jeg minne representanten Dag Terje Andersen om at Stortinget på mandag denne uken behandlet akkurat det representanten Andersen etterlyser. Da hadde vi en bred debatt i denne salen om inntektsutviklingen til landets pensjonister. Der kom det tydelig frem at hadde det ikke vært for flere av grepene Fremskrittspartiet og regjeringen sammen med våre samarbeidspartier har tatt, ville landets pensjonister hatt det enda verre, en dårligere kjøpekraftsutvikling enn det man faktisk har fått. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet her i dag er ærlig på at Arbeiderpartiet ikke ønsker å gjøre en eneste endring i pensjonsreformen. Jeg synes det er trist, spesielt når vi kjenner Arbeiderpartiets historie – at de f.eks. kjempet med nebb og klør mot Fremskrittspartiets store seier om å redusere avkortingen for gifte og samboende pensjonister. Da er mitt siste spørsmål: Kommer Arbeiderpartiet til å videreføre kampen mot at gifte og samboende pensjonister fikk redusert sin avkorting?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
For det første er jeg helt uenig i faktabeskrivelsen til representanten når hun hevder at ikke vi har bidratt til de av landets pensjonister som har minst. Hun hevdet sågar at de styrkingene vi har gjort for landets pensjonister, har gått til dem som har mest. Jeg er helt uenig i at det er enslige minstepensjonister som har mest. Tvert imot, dette er den gruppen pensjonister som har minst. Jeg er derfor glad for at vi nå for andre året på rad sammen med våre samarbeidspartier har klart å komme med et ekstraordinært løft for den gruppen. Ja, Fremskrittspartiet ønsker å fortsette å styrke pensjonistenes økonomi. Det handler om at vi har et fundamentalt annet syn på hva pensjon er, enn det Arbeiderpartiet har. Arbeiderpartiet ser på pensjon som noe som man får av staten på grunn av at politikerne er snille. Fremskrittspartiet mener at pensjonene er noe man har opptjent – noe man har betalt inn gjennom et langt liv. Da skal ikke politikerne kunne skalte og valte med det.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Hadde Fremskrittspartiet fått gjennomslag for sitt primære syn innenfor pensjon, ville alle landets pensjonister hatt det bedre. For da Arbeiderpartiet, som er hovedarkitekten bak pensjonsreformen, sørget for en underregulering på 0,75 pst., medførte det at alle landets pensjonister får redusert sin kjøpekraftsutvikling i forhold til resten av samfunnet. Fremskrittspartiet var som kjent uenig i det, men vi er innforstått med at i inneværende stortingsperiode er det ikke flertall for å gjøre justeringer på det. Så får vi se om det i fremtiden er det. Men jeg synes det er synd at Arbeiderpartiet ønsker å videreføre en politikk der landets pensjonister ikke skal få ta del i den samme utviklingen som resten av samfunnet.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Ja. Både jeg og Fremskrittspartiet ser utfordringer med EØS-avtalen. Det er derfor Fremskrittspartiet har sagt at vi ønsker at deler av EØS-avtalen bør reforhandles og endres. Men i motsetning til Senterpartiet er Fremskrittspartiet også klar på at ensidig oppsigelse av EØS-avtalen før man eventuelt har et alternativ på plass, ikke er forsvarlig i det hele tatt. I all hovedsak har EØS-avtalen fungert rimelig godt for Norge, selv om det er flere svakheter, som representanten Lundteigen og undertegnede er helt enige om. Jeg hørte også, i et tidligere replikkordskifte, at representanten Lundteigen er bekymret for økende forskjeller i Norge. Det er en bekymring som Fremskrittspartiet deler, selv om Norge heldigvis har veldig små forskjeller, og det skal vi være glade for. Men mye av grunnen til de økte forskjellene nå er at man i Norge gjennom flere år har hatt en ukontrollert innvandringspolitikk, men heldigvis har vi nå en regjering som tar tak i det problemet og begrenser innvandringen til Norge.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Fremskrittspartiet har hele tiden vært klar på at vi mener at minstepensjonene er for lave. Vi ønsker å bekjempe fattigdom i Norge, og vi ser at flere enslige minstepensjonister har en altfor dårlig inntekt. Da synes vi det er helt rett og rimelig å øke den noe. Vi kunne også ønsket å øke den mer, men vi måtte se hva vi har mulighet til å få til i de enkelte budsjettene. Nå har vi, sammen med Venstre, i to år på rad økt pensjonen for enslige minstepensjonister med 4 000 kr, og det er jeg stolt av. Men det jeg mente med at man ikke skal kunne skalte og valte med landets pensjoner, går bl.a. på den berømmelige underreguleringen på 0,75 pst. Det går på at Fremskrittspartiet er imot at man skal straffes og få mindre av sine opptjente pensjonsrettigheter, kun på grunn av at man tilfeldigvis velger å leve i et samliv som gift eller samboende. Da er jeg glad for at vi har fått til, bl.a. sammen med Sveinung Rotevatn og Venstre, å redusere avkortingen for gifte og samboende pensjonister.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Aller først: Det er faktisk ting som er viktigere enn selve lønnsslippen, og det handler bl.a. om å sørge for hva man får utbetalt, og hva man får inn på kontoen. Men, som jeg var innom i mitt hovedinnlegg, Fremskrittspartiet er helt enig i at det selvfølgelig er viktig at landets pensjonister og andre brukere av Nav vet hva de får utbetalt. De skal vite hva de har betalt i skatt, og de skal få det på en oversiktlig måte. Det er derfor vi i dag har en helt klar flertallsmerknad som slår fast at de som ikke evner å benytte seg av data osv. for å få denne informasjonen, skal kunne få informasjonen på andre måter. Det har statsråden vært forbilledlig klar på, og komiteen er det i dag. Så jeg regner med at dette ikke er noe problem fremover.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Tidligere var Senterpartiet relativt klare på at det skal være en sammenheng mellom rettigheter og plikter. For halvannet år siden behandlet vi flere endringer, bl.a. i arbeidsmiljøloven og i flere andre lover. Da valgte flertallet å vedta å innføre en aktivitetsplikt for mottakere av sosialhjelp, og Senterpartiet var en del av det flertallet. Men jeg ser, dessverre, at Senterpartiet har snudd og nå ikke er for aktivitetsplikt for unge sosialhjelpsmottakere under 30 år, og at de heller har lagt seg på samme linje som Sosialistisk Venstreparti og Arbeiderpartiet, at man heller skal ha en aktivitets rett . Attpåtil skal dette være en valgfri aktivitetsrett. Hva er grunnen til at Senterpartiet mener vi ikke skal stille krav til unge sosialhjelpsmottakere?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Noen av oss mener det er akkurat det Senterpartiet nå gjør. Jeg er enig med representanten Lundteigen i at vi her snakker om en gruppe mennesker som er i en svært krevende livssituasjon, men jeg er uenig i Senterpartiets medisin, at løsningen er bare å gi dem penger og la dem seile sin egen sjø. Både jeg og Fremskrittspartiet mener at den beste måten vi kan hjelpe disse menneskene på, som er i en vanskelig situasjon, er å stille krav til dem – behandle dem med respekt og stille de samme kravene til dem som til alle andre i samfunnet, om at man skal være med og bidra. Vi vet også at passivitet bidrar til at personene i stor grad aldri kommer seg ut av det berømmelige sikkerhetsnettet, og at de dermed aldri kan komme seg opp og stå på egne ben. Men representanten Lundteigen svarte ikke på spørsmålet mitt: Hva er grunnen til at Senterpartiet nå har snudd og mener at ungdom skal kunne motta penger uten at det stilles krav?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Det er ikke ofte, men jeg er uenig med foregående spørrer, representanten Stefan Heggelund, i at Sosialistisk Venstreparti ikke viser hvor de kutter, for på ett område er de klare på at de kutter, og det er 53,5 mill. kr til uføre. Det kutter Sosialistisk Venstrepartis i sitt budsjettforslag. Det hadde vært interessant å få vite hvorfor Sosialistisk Venstreparti gjør det, for det kommer ikke frem av budsjettet. Fremskrittspartiet og regjeringen er som kjent uenig i det kuttet fra Sosialistisk Venstreparti. Men det er flere kutt SV har stått for i denne sal. Vi har hatt flere runder om den berømmelige avkortingen for gifte og samboende pensjonister. Sosialistisk Venstreparti gikk høyt på banen og var imot at regjeringen reduserte avkortingen, som medfører at gifte og samboende pensjonister får 8 000–9 000 kr mer. Siden SV støtter prinsippet om avkorting, er mitt spørsmål: Er det aktuelt for SV å innføre avkorting på sykepenger, dagpenger eller andre områder, eller er det kun landets pensjonister som skal straffes på grunn av at de er gift eller samboende?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Jeg har full forståelse for at man, når man er vararepresentant, ikke har full oversikt over alt i et stort og omfangsrikt budsjett. Jeg kan opplyse om at dette ligger under kap. 2655, post 70. Der kutter Sosialistisk Venstreparti 53,5 mill. kr i uføretrygden. Tilbake til den berømmelige avkortingen for gifte og samboende. Jeg er glad for at representanten ikke ønsker å utvide det til også å gjelde sykepenger, dagpenger osv. Men spørsmålet er hvorfor representanten Ingebrigtsen og Sosialistisk Venstreparti da ønsker at pensjonistene, som den eneste gruppen i Norge, skal straffes fordi de er gift eller samboende.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Jeg er helt enig i at en viktig del av politikken handler om å prioritere, det handler om å fordele goder og byrder. Men Sosialistisk Venstreparti mener at det er landets pensjonister – i hvert fall gifte og samboende pensjonister – som er de som skal betale for andre satsinger Sosialistisk Venstreparti har. Fremskrittspartiet er uenig i det. Vi mener at de som bygde landet, fortjener sin pensjon, og vi mener fortsatt – selv om representanten Ingebrigtsen er uenig i det – at det er å straffe pensjonister, ved at de skal få redusert sin grunnpensjon, kun på grunn av at de velger å leve et liv som gift eller samboende. Men der er vi altså uenige. Representanten var også innom det berømmelige fagforeningsfradraget, for Sosialistisk Venstreparti er for skattelette til én gruppe – den gruppen som støtter Sosialistisk Venstreparti økonomisk. Hvorfor ønsker ikke representanten at alle arbeidstakere, både organiserte og uorganiserte, skal nyte godt av skattelette?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Det var representanten Audun Otterstad som fikk meg til å tegne meg igjen. Politikk handler om mer enn retorikk, men likevel – når representanter fra Arbeiderpartiet snakker om sheriffen av Nottingham, er det verdt å lytte, for er det noen som er gode på å øke skatter og avgifter for folk flest og bedrifter, er det nettopp Arbeiderpartiet. Det var en betydelig svartmaling. Alt er ille. Alt går i feil retning. Men representanten Otterstad og Arbeiderpartiet har i dag bevisst valgt ikke å snakke om at vi nå har en regjering som utvider pleiepengeordningen, slik at når mennesker opplever det verste som kan skje i livet, at ens eget barn blir alvorlig sykt, sørger vi nå for å utvide ordningen slik at foreldrene kan fokusere på å hjelpe barnet i familien. Det hopper Arbeiderpartiet bukk over og vil ikke nevne det. Og, som vi har vært innom flere ganger tidligere i dag, når vi har en regjering som sørger for at gifte og samboende pensjonister ikke straffes, er Arbeiderpartiets løsning å straffe gifte og samboende pensjonister. Når vi har en regjering som sammen med samarbeidspartiene styrker økonomien for enslige minstepensjonister, mener jeg det er en god ting. Når vi har en regjering som sørger for å utvide ledsagerhjelpen for døvblinde, velger Arbeiderpartiet ikke å nevne det. Så sa også vararepresentant Otterstad at man alltid skal måle etter hvordan ting var for tre år siden. Ja, jeg vet at Arbeiderpartiet er veldig glad i det bestående. Men jeg tror mange innbyggere i Norge er glad for at vi har en regjering som, sammen med samarbeidspartiene, har klart å få ned helsekøene. De 8 000 menneskene som tidligere sto i kø under Arbeiderpartiet, men som nå er ute av køen, tror jeg er glad for at vi har en regjering som satser på helsepolitikk. Jeg tror landets bedrifter og innbyggere er glad for at vi har tidenes satsing på vei og jernbane, at vi – i stedet for som Arbeiderpartiet ønsker, å spare mer penger og putte enda mer penger inn i oljefondet og kjøpe aksjer i Philip Morris og Coca Cola – har en regjering som også velger å investere noen av pengene her hjemme i Norge, i norsk infrastruktur, og ikke la den forfalle. Vi har en regjering som sørger for å bedre tryggheten i samfunnet gjennom tusen nye politifolk, og kriminaliteten går nå ned. Jeg tror de menneskene som nå slipper å være offer for kriminalitet, er glad for det, og at de som likevel blir utsatt for kriminalitet, vet at man har politi som etterforsker og faktisk får straffet de personene. Arbeiderpartiet viderefører sin sedvanlige svartmaling, men sheriffen av Nottingham er det helt tydelig hvem som er i denne sal.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2016-12-16:
Representanten Otterstad var oppe og sa at vi har gjort handlingsregelen ubetydelig. Da vil jeg bare be representanten lære seg handlingsregelen. Ikke at jeg nødvendigvis skal bruke mye tid på å forsvare handlingsregelen, men den sier man kan bruke inntil 4 pst. av avkastningen. Regjeringen ligger godt under det. Jeg har lyst til å utfordre representanten Otterstad til å svare på spørsmålet mitt. Det gjorde han ikke i foregående innlegg. Hvorfor mener Arbeiderpartiet, i den situasjonen norsk næringsliv og mange norske arbeidsplasser er i i dag, det er riktig politikk å øke skattebyrden for norske bedrifter, og å øke skattebyrden for norske innbyggere? Hvorfor mener de det er riktig å redusere pensjonene for gifte og samboende pensjonister, og å ha lavere bevilgninger til infrastruktur, når de ønsker å bruke de samme pengene til å bygge opp oljefondet til enda mer enn det er i dag?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Jeg la merke til representanten Wiborgs honnør til alderspensjonistene – de som bygde landet. Han kunne kanskje føydd til: «og vi som solgte det.» Han gjorde et stort poeng av skattekutt og økning i pensjoner. 5 mrd. kr ble brukt på det i fjor. Nye 390 mill. kr kommer nå i år. Men det er vel ikke til å komme bort fra at det har gått til de pensjonistene som har mest, og at skrytet av at minstepensjonistene har fått – det er ikke takket være Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet i regjering har ikke foreslått det verken i år eller i fjor. Men Pensjonistforbundet har gjort komiteen oppmerksom på at det er en gruppe, de enslige pensjonistene med små tilleggspensjoner, som ikke har fått ett øre. Hva har Fremskrittspartiet å si til dem?
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2016-12-16:
Jeg er så gammel at jeg vet hvor pensjonene kommer fra. Jeg begynner å nærme meg den alderen, så det har jeg sørget for at jeg vet. Representanten Wiborg svarer på noe helt annet enn det jeg spurte om. Jeg sa ikke at enslige minstepensjonister har mest, for det er jo helt feil. Jeg sa at det var ikke Fremskrittspartiet som tenkte på dem. Det var takket være Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre at det ble en slant også til dem. Så sier representanten Wiborg at han ikke er enig i min situasjonsbeskrivelse av at skattekuttene og økte pensjoner har gått til dem som har mest. Jeg har et brev på pulten min fra statsråden som viser at det er tilfelle. Men for fortsatt å dvele ved dem som har minst: Det finnes også andre med reelle minsteytelser enn alderspensjonister. Da er mitt spørsmål til Fremskrittspartiet: Har de noe godt i vente fra Fremskrittspartiet, eller vil Fremskrittspartiet bare fortsette å kutte i stønadene til dem, f.eks. enslige forsørgere og uføre?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2016-12-16:
Representanten Wiborg sa i sitt svar til representanten Christoffersen at pensjon er opparbeidde rettar som politikarane ikkje skal skalte og valte med. Då lurer eg på kvifor representanten Wiborg samtidig er så fornøgd med at vi politikarar no skal auke minstepensjonen.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2016-12-16:
Representanten Lundteigen er oppteken av EØS og brukte store delar av hovudinnlegget sitt til å snakke om konsekvensane av fri bevegelse av arbeidskraft. Eg vil gjerne bore litt meir i kva som er Senterpartiets syn og forslag til alternativ her, for representanten Lundteigen sa det slik at joda, ein må absolutt kunne kome til Noreg og jobbe, men då må ein ha ein jobb. I dag er det slik at ein kan kome til Noreg og søkje jobb, og dersom ein ikkje får det, har ein heller ikkje nokon sjølvsagd rett til å vere her vidare. Men er det slik at Senterpartiet meiner at så lenge ein har fått seg ein jobb i Noreg, då er det greitt – då skal ein kunne ha fri flyt av svenske, danske, polske og tyske arbeidarar hit – eller er det fleire krav Senterpartiet ønskjer å stille for at det skal vere mogleg å kome til Noreg som arbeidsinnvandrar? Er det nok å ha jobb?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2016-12-16:
Viss ein les Venstre sitt alternative statsbudsjett, vil ein nok sjå at svaret på det er nei, i det at vi legg inn fleire tiltak som vi meiner ville styrkt oss i den jobben som handlar om å få ned arbeidsløysa. Men eg meiner samtidig at regjeringa la fram eit rimeleg godt utgangspunkt for den jobben, og at vi også har fått ein budsjettavtale som på ein god måte møter den utfordringa. Eg trur det viktigaste no er å dra ein hovudlærdom av det vi har sett. Den hovudlærdomen er at dersom ein landsdel og eit land i så høg grad vel å basere seg på prisen på éi  råvare på den internasjonale marknaden, ja, då er ein sårbar. Dette har Venstre snakka om i mange år, at vi treng fleire bein å stå på i norsk økonomi. Då nyttar det ikkje å skode bakover og tru at alle dei arbeidsplassane som ein gong var, skal kome tilbake. Då må ein heller skape nye, og ein usedvanleg dårleg måte å skape nye arbeidsplassar på, er å auke skattane for norsk næringsliv med 10 mrd. kr, slik Arbeidarpartiet føreslår.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2016-12-16:
Blant tiltaka vi føreslår, er å styrkje Nav med det eg trur var 50 mill. kr, målretta mot oppfølging av dei som er langtidsledige på Sør-Vestlandet. Det er jo ei særleg utfordring for dei som no går mot slutten av sin dagpengeperiode, og som deretter eigentleg er overlatne til sosial stønad, velferdsstatens siste skanse, og som treng sterk oppfølging for å kome i arbeid. Vidare trur eg det er viktig at ein klarer å styrkje ordninga med lønstilskot framover. Eg trur vi må gjere endringar i arbeidsavklaringspengeordninga, slik at vi får avklara folk fortare. Men eg vil også seie at vi klarer ikkje å løyse utfordringane med arbeidsløyse einast gjennom Nav og trygdesystemet. Dei må løysast gjennom ein næringspolitikk som bidrar til at det løner seg å skape lønsame bedrifter i Noreg, at vi fører ein handelspolitikk der Noreg er open for den omverda, og at vi får selt produkta våre – kort sagt iallfall ein del av det som ein på raud-grøn side ikkje bidrar til å hjelpe til med.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2016-12-16:
Premissane som representant Lundteigen legg i spørsmålet sitt, er – dessverre for han – heilt feil, fordi det er ikkje sånn at det er arbeidsinnvandringa, som Lundteigen vil til livs, som bidrar til aukande forskjellar, verken i Noreg eller i andre land. Tvert imot bidrar arbeidsinnvandringa til ei kraftig økonomisk utjamning i Europa, og dette er folk som kjem til Noreg, gjer nødvendige jobbar og får betalt – mange av dei godt betalt. Men det som er riktig, er at mykje av den innvandringa som ikkje er arbeidsinnvandring, som er asylinnvandring, er med og bidrar til ein auke i ulikskap – nær sagt sjølvsagt – fordi her snakkar vi i stor grad om folk som kjem til Noreg med låg utdanning, låg kompetanse, dårlege språkferdigheiter. Men så tek vi heller ikkje imot asylantar i Noreg fordi vi treng fleire folk i arbeidsmarknaden vår, og fordi desse har utmerkte føresetnader for å lykkast der. Vi tek dei imot fordi dei er på flukt – frå krig, frå øydeleggingar, frå undertrykking – og det er Venstre for.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2016-12-16:
Eg trur det gjekk godt fram av mitt hovudinnlegg at eg ser enkelte utfordringar med arbeidsinnvandring, bl.a. fordi at mange av dei som kjem hit, og som gjer ein viktig jobb – som står på, og som tener pengar – likevel er i ein utsett posisjon i arbeidsmarknaden, bl.a. på grunn av dårleg kjennskap til rettar i Noreg og dårlege språkkunnskapar, og kan bli utnytta av skruppellause arbeidsgjevarar. Det er ein av grunnane til at eg er fornøgd med at vi har fått på plass fleire senter mot arbeidslivskriminalitet. Men eg synest ikkje det er eit problem i seg sjølv at menneske som ønskjer eit betre liv for seg og sin familie, som ønskjer å kunne tene meir, opparbeide seg kompetanse, har moglegheita til å gjere det – rett og slett fordi det ville eg ha ønskt sjølv. Når vi i tillegg i Noreg i mange år har hatt behov for folk som kjem hit og gjer ein jobb, så er ikkje det noko vi skal beklage oss over har skjedd, sjølv om Senterpartiet gjer det. Så er eg glad for at Lundteigen seier at Senterpartiet står på ei linje der vi skal ta imot flyktningar. Eg skulle ønskje at det kunne ha materialisert seg litt meir i handling i Stortinget.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2016-12-16:
Etter dagen i dag trur eg det er ingen tvil om at representanten Ingebrigtsen er for papir, men eg må innrømme at eg enno ikkje heilt har skjønt kva den peanøtta har med saka å gjere. Like fullt vil eg seie at den merknaden som Venstre står inne i i innstillinga, saman med Høgre og Framstegspartiet, håpar og trur eg skal løyse den problemstillinga på ein god måte, for der trur eg ein gjev eit tydeleg nok signal om at dette ønskjer Stortinget at vi skal få ei løysing på. Eg vil òg understreke at det at Nav går meir og meir vekk frå papir, ikkje er noko negativt, det er noko veldig positivt. Det fører til meir effektiv saksbehandling, det fører til at folk får betre hjelp og betre informasjon. Men det er heilt sant at det er nokre grupper som ikkje klarar å gjere seg nytte av det, og dei skal ein ta omsyn til. Det håpar og trur eg at denne innstillinga vil bidra til, og eg trur også at statsråden så definitivt har teke det signalet.