Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
En budsjettrevurdering er først og fremst en mulighet for storting og regjering til å korrigere kursen i forhold til det vedtatte statsbudsjettet når det gjelder situasjonen vi er i og utsiktene for norsk økonomi. Dernest er det en mulighet til å foreta nødvendige politiske prioriteringer på områder der dette er nødvendig. Det er mitt syn at Regjeringen og stortingsflertallet, bestående av regjeringspartiene, verken har gjort det ene eller det andre. Forslaget til revidert budsjett er nesten blottet for politiske prioriteringer. Hadde det ikke vært for at Regjeringen somler i arbeidet med å få renset CO2-utslippene fra gasskraftverket på Kårstø, hadde det nesten ikke vært rom for noen politiske omprioriteringer i det hele tatt. Noen ny, tydelig kurs er det ikke så godt å se. Samtidig hefter det en stor usikkerhet til om budsjettrevisjonen bidrar til å dempe presset i økonomien og få de gode tidene til å vare. Selv om det er tydelig at Regjeringen har sett varsellampene og farene for en rød-grønn rentegalopp, burde det vært brukt noe mindre penger fra pensjonsfondet enn det Regjeringen legger opp til. Det burde ha vært iverksatt flere tiltak for å øke tilgangen på arbeidskraft, og det burde vært stimulanser til sparing heller enn til forbruk. Ikke på noen av disse områdene velger Regjeringen å korrigere kursen. Det betyr, som Norges Bank påpekte etter siste rentemøte onsdag 30. mai, at revidert nasjonalbudsjett er en faktor som bidrar til å øke presset i økonomien, og som dermed kan få betydning for renteutviklingen framover. Visesentralbanksjef Jarle Bergo sa bl.a. at budsjettet for 2007 nå er mer ekspansivt enn det han hadde regnet med. Det er få ting som er mer usosialt, og som skaper større forskjeller mellom fattig og rik enn høy rente. Det er heller ingen tvil om at det først og fremst er Regjeringens ansvar å føre en politikk som sikrer en lavest mulig rente, og dermed minst mulig press på kronekursen. Venstres hovedmål i den økonomiske politikken er arbeid til alle, en rimelig rettferdig fordeling og en bærekraftig utvikling innenfor økonomisk ansvarlige rammer. Skal vi nå disse målene, er et sterkt og konkurransedyktig næringsliv en forutsetning. Det er verken mulig å fordele eller å skape nye arbeidsplasser uten. Den økonomiske politikken må derfor legge vekt på å fremme verdiskaping og produktivitet i både offentlig og privat sektor. Dette synes det dessverre som om Regjeringen helt har glemt i sin iver etter å blåse opp offentlig sektor. Revidert budsjett føyer seg bare inn i et større bilde av en regjering som er lite opptatt av næringslivet, og som i løpet av sin virketid har fremmet en rekke direkte næringsfiendtlige forslag, spesielt overfor de små bedriftene og selvstendig næringsdrivende. I den innstillingen vi i dag behandler, foreslår Venstre en omprioritering på om lag 1,5 milliarder kr på utgifts- og inntektssiden, og vi har et grønt skatte- og avgiftsskifte på om lag 400 mill. kr. Venstres opplegg er en tydelig og målrettet satsing på Venstres viktigste politikkområde. Vi prioriterer først og fremst en sterkere satsing på forskning, en rekke forbedringer i klima- og miljøpolitikken, en framtidsrettet næringspolitikk og en rekke tiltak for å bekjempe fattigdom – områder hvor Regjeringen mer eller mindre har innført kollektivt hvileskjær, eller lagt seg i stabilt sideleie. Venstre foreslår å styrke forskningsinnsatsen og rette opp kuttene til universiteter og høyskoler. Regjeringen har ikke benyttet anledningen i revidert nasjonalbudsjett til å rette opp kuttet i basisbevilgningene, og midlene til forskningsrekruttering og næringsrettet forskning er også mangelfulle. Dette vil slå svært negativt ut for vår forskningssektor. Samlet har Venstre en påplusning på 386 mill. kr til forskning og høyere utdanning. I Venstres alternative opplegg for revidert budsjett er det en rekke tiltak for å redusere de norske klimautslippene. Det er satsing på forskning, mer til kollektivtransport i storbyene, investeringsstøtte til fornybar energi og flere målrettede tiltak for å løse problemene Regjeringen sliter med når det gjelder innenlandske tiltak for å redusere norske utslipp, bl.a. en egen tilskuddspost på 100 mill. kr til kommuner som vil være foregangskommuner for å få ned sine klimautslipp. Hadde Venstres opplegg fått flertall, ville den samlede klima- og miljøprofilen i budsjettet blitt styrket med 364 mill. kr. Vi har videre i vårt reviderte budsjett lagt fram flere forslag som vil bidra til en effektiv fattigdomsbekjempelse. Det gjelder bl.a. forsøk med borgerlønn, gratis tannhelse for enkeltgrupper, økt satsing på rusomsorg og flere tiltaksplasser for mennesker som har problemer med å komme inn i arbeidslivet. For Venstre er det særlig viktig å sørge for at mennesker uten bosted får en permanent bolig og en bedre tilværelse, samtidig har vi et felles løft for rus og psykiatri. Samlet er det en tiltakspakke for å bekjempe fattigdom på 188 mill. kr i Venstres opplegg i revidert nasjonalbudsjett. Jeg ser tiden går. Jeg trodde jeg hadde 10 minutter. Har det gått så mye tid?