trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Hurdalsplattformen er veldig tydelig på at denne regjeringen har store ambisjoner for utviklingen av hele markedet for hydrogen. Vi vil bidra til å bygge opp en sammenhengende energikjede for hydrogen der både produksjon, distribusjon og ikke minst bruk utvikles parallelt. Videre står det i plattformen at vi vil sette et mål om årlig produksjon av både blå og grønn hydrogen innen 2030 samt vurdere å etablere et statlig hydrogenselskap. La meg da understreke «vurdere» å etablere et statlig hydrogenselskap. Som olje- og energiministeren redegjorde for i foregående spørsmålsrunde, følger regjeringen opp disse ambisjonene i tilleggsproposisjonen. Regjeringen har derfor foreslått økte midler for å sette i gang et helhetlig utredningsarbeid om mulighetene innenfor hydrogen, herunder muligheten for et statlig hydrogenselskap. Jeg kan ikke forskuttere dette arbeidet nå. Vi må komme tilbake til dette når saken er ferdig utredet og vurdert, og da vil vi selvfølgelig komme tilbake til Stortinget. La meg få understreke at privat eierskap er og blir utgangspunktet for norsk næringsliv. Min hovedoppgave som næringsminister er å mobilisere mest mulig privat kapital til det grønne skiftet. Norske bedrifter skal ha gode og forutsigbare rammevilkår som legger til rette for private investeringer og videre vekst. Norge har fantastiske forutsetninger for å lede an i det grønne skiftet, herunder lede an i satsingen på hydrogen. Vi har konkurransedyktige og kompetente teknologimiljøer, og det er i dag flere norske selskaper, både med og uten statlig eierandel, som har betydelige initiativer og satsinger på gang knyttet til hydrogen. Det gjelder innenfor industri, energi og maritim næring. Overgangen til det grønne skiftet går imidlertid for sakte. Regjeringen er utålmodig, og vi vil bidra til å akselerere omstillingen. Hydrogenprosjekter kan bidra til grønn omstilling, verdiskaping og store framtidige inntekter til fellesskapet. Regjeringen ønsker på denne bakgrunn å vurdere ulike virkemidler som samlet sett kan bidra til at utviklingen knyttet til hydrogen går raskere, og statlig eierskap kan vurderes som et av disse virkemidlene dersom og når det er hensiktsmessig. Jeg vil imidlertid understreke at statlig eierskap bør brukes når dette vurderes å være det beste virkemiddelet, og at et eventuelt statlig eierskap bør vurderes opp mot andre og bredere virkemidler og rammebetingelser.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Beskjeden til alt privat næringsliv er at staten skal være en aktiv medspiller som bidrar til at næringslivet lykkes. Men denne regjeringen er også opptatt av tempo og handlekraft, og at vi ikke risikerer å miste teknologisk forsprang og at store prosjekter bygges i utlandet i stedet for i Norge. Derfor har ikke denne regjeringen ideologiske skylapper med hensyn til hvilke virkemidler vi bruker. Vi har lyst til å bidra til å akselerere overgangen, bidra til å få opp produksjonen, men også eksporten av blått og grønt hydrogen. Det jobber olje- og energiministeren aktivt med. Og vi vil gjerne invitere næringslivet med på et samarbeid om hvordan vi best kan få til dette. Jeg vil også understreke til representanten at regjeringen ikke har konkludert i dette spørsmålet. Vi har sittet i regjering i fire uker. Vi er utålmodige, og vi vurderer mange virkemidler. Derfor vil jeg understreke at vi vurderer dette dersom det kan være hensiktsmessig for å akselerere overgangen. Hvordan et slikt selskap eventuelt skal se ut, og hvilke oppgaver et slikt selskap skal ha, må vi komme tilbake til.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-11-10:
Jeg har verken kalde eller varme føtter, men jeg kan si at vi vil gjerne bidra til å få opp tempoet, og da må vi vurdere alle muligheter for å bidra til at det kan skje. De signalene vi har fått etter at vi i Hurdalsplattformen har skrevet at vi vil vurdere dette selskapet, har vært varierte. Men jeg opplever også at flere innenfor hydrogensektoren sier det er spennende å tenke seg en mulighet for et partnerskap og et mer målrettet samarbeid med staten, der et eierskap kan være aktuelt. Vi har statlig deleide selskaper i dag som satser på hydrogen, og vi har andre instrumenter som kan være aktuelle. Staten er fortsatt en stor eier i Equinor, der det blomstrer privat kapital rundt og i selskapet – en fantastisk livskraftig leverandørindustri, som viser at et godt samarbeid mellom private og staten til tider kan være en smart, god investering. I den debatten vil vi holde alle muligheter åpne, men vi akter også å få opp tempoet og komme tilbake så snart vi har noe å melde.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-11-10:
«I Klassekampen 2. november forteller statsråden om hvordan et statlig hydrogenselskap kan skape et overskudd som kan brukes på velferdstjenester. Solberg-regjeringen har investert over 1,2 mrd. offentlige kroner i FoU knyttet til hydrogenprosjekter, og Enova har store midler for utvikling av utslippsfrie løsninger. Det er mye kapital og mange store selskaper som nå investerer i hydrogen. Hvorfor mener statsråden at staten skal starte kommersielle selskaper i konkurranse med andre for å sikre overskudd til å drive velferdsstaten?»
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-11-10:
Nå ser vi at mange selskaper som investerer i hydrogen, har gått på børs. Vi ser at det er mange prosjekter rundt omkring i landet der investorer står klar til å gå inn med privat kapital. Det synes Høyre er positivt, og vi er litt bekymret for at et stort statlig eid selskap med uendelig med kapital i ryggen skal virke konkurransevridende i forhold til de andre selskapene. Næringsministeren har snakket mye om hydrogenselskapet som regjeringen ønsker å etablere. Det håper jeg næringsministeren har fanget opp skaper en del uro i markedet. Det er en del bekymring fra dem som nå står klar til å investere og realisere de prosjektene. Hva er næringsministerens beskjed til disse investorene og selskapene nå?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-11-10:
Jeg er for så vidt glad for de presiseringene næringsministeren nå kommer med, for næringsministeren har de siste dagene uttalt at et av de fremste eksemplene på et sterkt statlig eierskap nettopp er å etablere et heleid statlig hydrogenselskap. Vi hørte olje- og energiministeren for noen minutter siden stå her i Stortinget og presisere at dette er en tanke på papiret foreløpig – det er høyst usikkert om det blir etablert – og at man nå skal utrede det. Jeg vil vel si det sånn at olje- og energiministeren var litt mindre konkret og også fremstår litt mindre ambisiøs og entusiastisk på vegne av dette hydrogenselskapet som næringsministeren virker å være veldig ivrig etter å etablere. Har regjeringen nå fått kalde føtter etter de sterke signalene og tilbakemeldingene man har fått fra bransjen og andre om etablering av et slikt hydrogenselskap?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-11-10:
«Metan er en 28 ganger sterkere klimagass enn CO 2 . Derfor er det gledelig å se at regjeringen nå har forpliktet seg til å redusere metanutslippene med 30 prosent innen 2030. Norge har allerede redusert metanutslippene med omtrent 25 prosent fra 1990 til 2019, mye på grunn av grepene som er tatt i avfallssektoren og olje- og gassektoren de siste årene. Jordbruk er i dag den største kilden til utslipp av metan i Norge. Hva vil regjeringens forpliktelse bety med hensyn til konkrete tiltak for norsk landbruk, og når vil de implementeres?»
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-11-10:
Det var oppklarende. Det betyr altså at initiativet fra USA og EU om en styrket global innsats for å redusere verdens utslipp av metan – som statsminister Jonas Gahr Støre ganske smilende deltok i annonseringen av under klimaforhandlingene i Glasgow, sammen med USAs president Joe Biden og en rekke andre statsledere – egentlig koker ned til at vi ikke skal gjøre noen ting. Vi sier at det er kjempeflott at alle andre tar dette initiativet, men det er ingen plan for å gjøre noe som helst i sektoren som slipper ut mest metan i Norge.
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-11-10:
Det jeg hører nå, er at regjeringen egentlig ikke har tenkt å foreta seg noe som helst utover det den forrige regjeringen gjorde, og det landbruket gjør selv. For landbruket er veldig mye mer offensivt og veldig mye mer på ballen enn det statsråden her gir uttrykk for, når det gjelder både reduksjon av matsvinn, effektivisering av landbruket, bedre kvalitet på gresset som høstes – altså grovfôrkvaliteten – forskning på tilsetningsstoffer i fôr, som det ble gjort en del av under den forrige regjeringen, dyrehelse, avl, biogass og drenering. Alt dette er igangsatt og allerede gjort av bransjen selv. Men regjeringen har da altså ikke tenkt å gjøre noen ting utover dette som allerede gjøres?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-11-10:
Jeg vil takke for spørsmålet fra representanten Westgaard-Halle. USA og EU har tatt initiativ til en styrket global innsats for å redusere verdens utslipp av metan. Internasjonale avtaler forplikter land til å samarbeide for å redusere metanutslippene med 30 pst. fra 2020 til 2030 for å holde den globale oppvarmingen innenfor 1,5-gradersmålet som er satt i Parisavtalen. Norge er med på dette viktige initiativet sammen med over 100 andre land, men det forplikter oss ikke til et bestemt nasjonalt kuttnivå for metan, da det er forståelse for at ulike land har ulike utgangspunkt. Målet om 30 pst. nedgang er et felles, globalt mål. I initiativet tydeliggjøres det også at det er i energisektoren det er størst potensial for kutt. Norge har siden 1990 kuttet metanutslippene med over 25 pst. Det har vi oppnådd ved å kutte i unødige lekkasjer fra petroleumsvirksomhet og gamle avfallsdynger. Metanutslippene fra jordbruket er i samme periode redusert med over 6 pst. Vi har som følge av dette mye erfaring i Norge når det gjelder å redusere metanutslipp. Vår deltakelse i dette initiativet er først og fremst for å overføre erfaringer om hvordan vi har lyktes. I tillegg vil vi arbeide for å kutte metanutslippene ytterligere, spesielt utslipp fra fossile kilder. Vi deltar allerede i internasjonalt arbeid for å redusere utslipp av metan gjennom deltakelse i Koalisjonen for klima og ren luft og i Arktisk råd. Representanten Westgaard-Halle stiller spørsmål om hva regjeringens forpliktelse vil bety med hensyn til konkrete tiltak for norsk landbruk. Som representanten helt sikkert kjenner til, er det inngått en gjensidig intensjonsavtale mellom staten og organisasjonene i jordbruket om klimakutt og opptak. Målet i avtalen er å redusere de samlede utslippene fra jordbruket med til sammen 5 millioner tonn CO 2 -ekvivalenter de neste ti årene. Klimaavtalen ligger til grunn for klimaarbeidet i jordbruket også for denne regjeringen. Metanutslipp fra husdyr utgjør om lag halvparten av de totale utslippene i jordbrukssektoren. Den nedadgående trenden i metanutslippene fra sektoren må fortsette. Dette må i hovedsak skje gjennom å redusere utslippene per produserte enhet. Spennende forskning pågår også på området, særlig innenfor avl og fôring. Vi er også opptatt av å redusere matsvinn samt bidra til at matproduksjonen tilpasser seg de endrede forbruksmønstrene over tid. Alle sektorer må bidra for å nå klimamålene. Når det gjelder dette internasjonale initiativet, skal vi først og fremst bidra med egne erfaringer og kompetanse.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-11-10:
Jo, Norge skal selvfølgelig bidra, og Norge bidrar også veldig mye når det gjelder fôring – kunnskapsformidling der – og også når det gjelder avl. Dette er et samlet mål på 30 pst. for de 100 landene. Norge er kommet ganske langt på dette området. Jeg vil også framheve den avtalen – jordbruket er faktisk den eneste næringen i Norge som har forpliktet seg til en klimaavtale med staten – som ble gjort under forrige regjering. Den skal vi fylle opp med positive tiltak som er med på å gi jordbruket de virkemidlene det trenger for å få ned sine klimagassutslipp.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-11-10:
Denne regjeringen skal selvfølgelig følge opp klimaavtalen med jordbruket. I motsetning til forrige regjering har vi faktisk tenkt å bidra til at jordbruket får de virkemidlene de trenger, de ressursene de trenger for å gjennomføre de klimatiltakene de skal gjennom nå. Det er en kursendring – for å si det sånn – i norsk landbrukspolitikk. Vi har på fire uker levert 1 mrd. kr ekstra til norsk landbruk i forhold til forrige regjering. Det er en kursendring i norsk landbrukspolitikk, og jeg er sikker på at også landbruket kommer til å ta sin del av de utslippskuttene som skal gjøres. Det skjer mye bra i landbruket. Nå er denne regjeringen veldig opptatt av å fylle verktøykassa med verktøy, for det var totalt fraværende ved forrige regjerings arbeid. Man inngikk en avtale uten å gi landbruket noen ressurser til å gjennomføre tiltak. Det har denne regjeringen tenkt å gjøre.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-10:
Barns rettssikkerhet er veldig viktig for regjeringen, og det er noe vi vil ha med oss i arbeidet med å gå tilbake til den tidligere strukturen. Det er regjeringens syn at det å gjeninnføre domstolstrukturen slik den var før strukturreformen, ikke vil svekke barns rettssikkerhet. Rettssikkerhet for barn handler om flere ting, bl.a. at domstolene har god kompetanse i barnesaker. Jeg er enig med Barneombudet i at det er uheldig med domstoler som bare har én embetsdommer og én dommerfullmektig. I tråd med Hurdalsplattformen vil vi styrke domstolene for å gjøre dem mindre sårbare. Regjeringen foreslår derfor i tilleggsproposisjonen til statsbudsjettet for 2022 å øke bevilgningsforslaget med 20 mill. kr for å ansette flere embetsdommere ved rettssteder der det er få embetsdommere i dag. Tiltaket vil redusere andelen dommerfullmektiger og sårbarheten i mindre domstoler. Jeg mener at den enkelte dommer allerede har høy kompetanse i barnesaker som følge av at barnesaker utgjør en stor del av domstolenes saksportefølje, og det gjelder også i de mindre domstolene, eller nå rettsstedene. I 2020 var ca. 20 pst. av alle tvistesaker for domstolene barnesaker. Dette er altså saker dommere har mye erfaring med å håndtere. I tillegg åpner regelverket for at det kan oppnevnes meddommere med kompetanse på barn, eller en ekstern sakkyndig som kan belyse barnefaglige og mellommenneskelige spørsmål. Domstolene har derfor gode forutsetninger for å ivareta hensynet til barns rettssikkerhet. Det å ha en domstol lokalt er også en del av rettssikkerheten. Jeg er bekymret for at mindre domstoler vil bygges ned over tid dersom domstolene ikke har stedlig ledelse. For barn er det belastende å være involvert i en sak for domstolene i utgangspunktet, og økt reisetid til domstolene kan innebære en ytterligere belastning for barna.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-10:
Regjeringen er svært opptatt av barn og barns rettssikkerhet. Det kommer vi også til å være når vi skal jobbe med å ta tilbake den tidligere strukturen for domstolene. Det handler om å sikre stedlig ledelse og lokal forankring i domstolene der hvor det er et lokalt ønske om det.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-10:
Jeg er veldig opptatt av barn og barns rettssikkerhet, og det gjelder uavhengig av om barna bor i Oslo, Bergen, Trondheim eller i en av kommunene våre ute i distriktene. Det kommer jeg til å være opptatt av også når vi skal jobbe med å ta tilbake den tidligere strukturen for domstolene. Vi vil lytte til alle som blir berørt av dette. Vi kommer tilbake til hvordan vi skal gå fram i den videre prosessen, og da vil både domstolene og offentligheten for øvrig få beskjed om hvordan det skal foregå. For oss er det viktig å høre på både kommuner, lokale tillitsvalgte og lokale sorenskrivere i tillegg til de fagmiljøene som nå har uttalt seg. Dette er en sak det er mange meninger i. Det er delte meninger, og det finner man også innenfor et forbund.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-10:
For å sikre bedre forebygging av kriminalitet og raskere respons ved alvorlige hendelser skal det lokale politiet styrkes. Regjeringen har derfor i forslag til endringer i regjeringen Solbergs budsjett foreslått å styrke politiet med 200 mill. kr for å få bedre lokal tilstedeværelse, økt bemanning og styrket kriminalitetsbekjempelse. Jeg har hatt møter med både politimesteren i Oslo og byrådsleder Raymond Johansen. De har begge gitt meg verdifull innsikt i utfordringene i Oslo, og jeg har et veldig godt inntrykk av samarbeidet mellom kommunen og politiet. Det er den samlede innsatsen som er viktig når denne typen kriminalitet skal bekjempes, ikke bare politiets innsats. Jeg er enig i at et politi som er nært folk, bygger trygghet. Det gir politiet nødvendig kunnskap om hva som rører seg lokalt. Politiet kan nå ungdommene våre tidlig, og de kan forebygge rekruttering til kriminalitet. Det har både politimesteren og byrådslederen også understreket. Vi har sagt at regjeringen vil opprette 20 nye polititjenestesteder, og arbeidet starter i 2022. De kan bli opprettet der det lokalt er ønske om det, eller der geografiske faktorer eller kriminalitetsbildet tilsier det. Jeg har sagt at vi skal lytte til kommuner og politi i hele landet. Oslo er også en kommune. Jeg vil også lytte til Oslo hvis det skulle være lokale ønsker om mer tilstedeværelse i form av politiposter, på lik linje med resten av landet. Jeg tar med meg innspillene fra politimesteren og byrådslederen, og det er for tidlig å konkludere nå. Vi skal ta oss tid til å gjøre et grundig arbeid og involvere berørte parter og ha god dialog med særlig kommunen og politiet over hele landet før vi konkluderer om noe som vil innebære Oslo.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-10:
Vi må komme tilbake til den helt konkrete fordelingen, men utgangspunktet vårt er at dette skal gå til å frigjøre politiressurser, noe som skal vise seg i form av flere politifolk rundt omkring i landet, også i Oslo, der hvor det er behov for mer lokal tilstedeværelse. Der vil jeg f.eks. se på polititjenestesteder som har blitt bygd ned under høyreregjeringen, og se på hvor man har mistet politifolk, og hvor det kan være behov for det, eller hvor kriminalitetsbildet tilsier at man trenger en styrking, slik som vi har sett i Oslo. Så er det viktig for meg at vi klarer å ha to tanker i hodet samtidig. Å si at vi skal ha 20 nye tjenestesteder fordi det har blitt veldig langt til politiet en del steder i landet, står ikke i motsetning til å mene at det er viktig at vi har flere politifolk som kan være ute i hverdagen, snakke med folk og forebygge kriminalitet.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-10:
Vi vil komme tilbake til dette – hvordan pengene skal fordeles – i vår dialog med Politidirektoratet og politidistriktene. Hvis Høyre ønsker å bruke mindre penger på politiet, må de diskutere det i Stortinget. Jeg er veldig glad for at vi har fått prioritert 200 mill. kr mer enn Høyre gjorde, til nettopp å få ansatt flere politifolk. Det kan være aktuelt også å ansette noen i sivile stillinger – vi vet at det i dag sitter politifolk inne på kontorer og løser sivile oppgaver, i mangel på sivile stillinger som kan gjøre det – hvis man gjennom det kan frigjøre politiressurser til å være ute blant folk. Så dette er en viktig start på et langsiktig arbeid for å vri ressursene i politiet fra byråkrati og i for stor grad sentrale funksjoner og ut til hverdagen til folk – til forebygging, tilstedeværelse, etterforskning, god etterretning og et godt nærpoliti, noe som regjeringen er veldig opptatt av å få til.
Sveinung Stensland (Høyre), 2021-11-10:
«Etter høstens skyteepisoder i Oslo sier politimester Beate Gangås til Avisa Oslo at hun heller ønsker seg dedikerte, flinke politifolk enn flere lokaler. Hvorfor åpner statsråden for flere politikontor/politiposter i Oslo når Oslo-politiet selv ikke ønsker dette?»
Sveinung Stensland (Høyre), 2021-11-10:
Flott, og takk for et utfyllende svar. Jeg er glad for at statsråden har vært ute og møtt alle mulige slags folk, og håper at hun også tar med seg det de sier. Jeg vil igjen bare understreke: Statsråden svarte vel egentlig ikke helt på hvorfor hun sa at en ville ha flere politiposter. Å ha flere politiposter i Oslo var også et tema for Senterpartiet i valgkampen. Men jeg har selv vært i kontakt med politifolk og forbundet, som sier at de heller vil ha politifolk enn politikontorer. Jeg vil gjerne spørre om noe annet. De 200 mill. kr til politiet kommer godt med, men er en del av de pengene tenkt brukt til å bygge politikontorer rundt omkring i landet, eller skal de gå til politifolk? Hvor stor andel av dette er tiltenkt Oslo for å møte den voldssituasjonen som vi har i Oslo i dag? Kan justis- og beredskapsministeren gjøre rede for hvordan disse 200 mill. kr i tilleggsnummeret skal fordeles?
Sveinung Stensland (Høyre), 2021-11-10:
Men det som jeg gjennom flere spørsmål har prøvd å få rede på, er hva som er viktigst. Er det politikontorene eller politifolkene? Jeg hører en slags bevegelse fra justisministerens side til at en er enig i at det som faktisk betyr noe, er mer politi ute i gatene. Men justisministeren kan altså ikke forespeile oss hvor stor andel av de 200 mill. kronene som vil gå til bekjempelse av voldskriminalitet i Oslo. Kan vi forvente oss et svar før budsjettet vedtas, om én måneds tid, eller skal justisministeren bruke hele 2022 til å bestemme seg for hvordan disse pengene skal fordeles?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-05-05:
Det er mange som har stått på ekstra gjennom dette spesielle året vi har bak oss, og jeg vil i dag trekke fram dem som jobber tettest på barna og ungdommene våre. Hver dag går lærere, barnehagelærere og andre ansatte i skoler, barnehager og barnevern på jobb for å gi barna våre mest mulig trygghet i en utrygg tid, og de gjør en fantastisk jobb. Mange av dem er slitne. De har en krevende håndtering av smittevernregler, mange ekstraoppgaver og beskjeder om endringer som kommer fra en dag til en annen – på toppen av en yrkeshverdag som allerede var hektisk, og hvor mange følte seg utilstrekkelige. En av dem som ga seg som lærer i vinter, Elin, fortalte til TV 2 at det var tre grunner til at hun ga opp et yrke hun egentlig mente var drømmeyrket. For det første: Hun orket ikke lenger den enorme arbeidsmengden og det å være alene i klasserommet. For det andre følte hun seg ikke lenger trygg på jobb, fordi hun var uvaksinert og hver dag ble eksponert for mulig smitte, og hun følte seg for det tredje som en brikke i et system som var mer opptatt av å nå alle målene enn å ha fokus på læring og lek. I januar kom en undersøkelse som viste at over halvparten av lærerne har søkt eller vurderer å søke jobb utenfor skolen. I tillegg til dette søker altfor få seg inn på lærerutdanningen. I fjor var det nedgang – stor nedgang – i opptaket for både grunnskolelærer og lektor, og for neste år vil over 500 færre søkere bli lærere sammenlignet med i fjor. På tampen av disse åtte årene styrer Høyre mot en dramatisk lærermangel. Hvordan kan statsministeren stå og se på dette, og hvilke tiltak har hun tenkt å sette inn for å motvirke denne alvorlige situasjonen?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-05-05:
Ingen av disse svarene svarte på den utfordringen denne læreren, som nå har valgt å slutte, tar opp, og som er den typen svar vi får fra lærere i dag: arbeidsmengden, å være alene i klasserommet, være utrygg på jobb og at man er brikke i et system som er mer opptatt av å nå mange mål, enn av å ha fokus på læring og lek. Arbeiderpartiet er for treffsikre kunnskapskrav, men det er jo rart å skulle si nei til at en elev som har 6 i norsk, men 3 i matte, kan bli norsklærer. Det er det vi ønsker å fokusere på og gjøre mer treffsikkert. Men det statsministeren har beskrevet som hennes løft – vi er kjent med det, etter- og videreutdanning er vi for, vi har støttet det, det begynte i vår tid, og vi har bevilget det i våre budsjetter – er den situasjonen som er reell i skolen i dag, hvor lærere slutter, og stadig flere vil slutte. Hvorfor tror statsministeren at opptil halvparten av dem som jobber i skolen, nå tenker på et annet yrke, hvis det er så rosenrødt som det statsministeren har beskrevet?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-05-05:
Problemet er at det er flere lærere ut av skolen, og for andre gang svarer ikke statsministeren på det. Et annet tema jeg har tatt opp med henne før, er at en konsekvens av denne lærermangelen er at 50 pst. av dem som gir spesialundervisning, er ufaglærte. Spesialundervisning er spesielt viktig undervisning for utsatte grupper. Nordahl-utvalget dokumenterte at halvparten av spesialundervisningen gjennomføres av assistenter. De gjør en god jobb, men det er altså ikke det målet vi skulle satt. Under pandemien har VG dokumentert at 9 500 elever mister timer de har krav på i spesialundervisning og tilpasset norskopplæring. De mest sårbare blir altså taperne. Det er en utfordring vi må ta tak i etter pandemien. Men det er altså slik at bakdøra står i dag på vidt gap, og fra 2013 til i dag har det i snitt vært 25 pst. flere ukvalifiserte i skolen enn før 2013. Er statsministeren tilfreds med dette, og mener hun dette er et riktig tilbud til elevene? Og igjen: Kan hun kommentere hvorfor det er så høye tall på lærere som vil ut av skolen?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-05-05:
Det holder jo ikke å nedsette et utvalg hvis tallene viser at antall ufaglærte går opp, og at halvparten av dem som gir spesialundervisning, ikke har den kvalifikasjonen som skal til. Dette er et faktum ute i skolehverdagen, og statsministeren forteller om alle de andre tiltakene. Dette er et faktum, at søkningen til lærerutdanningen går ned, er et faktum, og at folk ønsker seg ut av skolen, er et faktum. Statsministeren har ikke svar på disse poengene. Ja, de kommer tilbake til en normalsituasjon etter pandemien, men som veldig mye annet virker pandemien som et forstørrelsesglass på de temaene som var før pandemien. Der mener jeg at regjeringen ikke har svar på hvordan vi skal møte den lærermangelen Norge er på vei mot. Vi har mange spørsmål knyttet til fagarbeidere og omsorgsarbeidere, men nå ser vi det også for lærere. Vi har her i salen fått dokumentert at Høyre som beredskapsparti ikke lever opp til de kravene som stilles, og nå er det Høyre som kunnskapsparti som svikter, fordi lærerne, de viktigste i skolen, er en utsatt ressurs, de er på vei ut, og statsministeren har ikke svar på dette.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-05-05:
Problemet er at svarene og stortingsmeldingene og rapportene statsministeren leverer, ikke treffer i skolehverdagen, ikke treffer dem som er de viktigste der ute, og som skal levere resultatene. Men la meg gå ett skritt videre. Den kvinnen jeg nevnte, som sa opp i skolen, pekte på dette med vaksinering. Ansatte i skoler og barnehager kan ikke beskytte seg med avstand og verneutstyr, slik andre som er på jobb fysisk, kan. Arbeiderpartiet ba tidligere i år om at ansatte i skoler og barnehager burde få sin plass i vaksinekøen. Det ble da avvist. Nå har Verdens helseorganisasjon sagt at personell som jobber med barn og unge, bør prioriteres i fase 2 av vaksinestrategien. Jeg merket meg at Folkehelseinstituttet kom med sitt faglige råd 7. april og åpnet for å la de ansatte i skoler og barnehager rykke fram i vaksinekøen. Kunnskapsministeren sa at man har gitt et oppdrag til FHI om å revurdere vaksinestrategien. Nå er det ikke lenge igjen av dette skoleåret, men det er fortsatt tid, og de som jobber i barnevern og med andre utsatte barn som trenger oppfølging, skal også jobbe om sommeren. Vil statsministeren vurdere å endre strategien for å sikre disse menneskene vaksinering?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2021-05-05:
Det viktigste er barna, sier statsministeren. Ja, men mitt poeng er at for at barna våre skal ha det trygt i de timene vi ikke er sammen med dem, skal de også lære av trygge folk på jobb, de som møter våre barn og unge. De som står i disse jobbene nå, har opplevd et år med utrygghet. De er ikke beskyttet. Det er sterke historier. Én ting er skolehverdagen, en annen ting er barn med spesielle behov i barnevernet, barn med utviklingshemninger osv., som møter voksenpersonell som ikke er vaksinert. Min oppfordring er bare veldig sterkt å se denne gruppen, betydningen av dem, for jeg tror at toppen for Elin, som sa at hun skulle slutte, var nettopp dette, det var den dråpen som fikk begeret til å flyte over slik at hun sluttet: en arbeidsdag som var for krevende, der hun var alene i klasserommet, med altfor mange uspesifiserte målkrav og testkrav, og nå dette på toppen. Skal vi være trygge for at ungene våre har det bra i skolen, må vi også være trygge for at dem som møter barna våre, har beskyttelse og vaksine, og det bør prioriteres.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Jeg er enig i at læreryrket er et av de absolutt viktigste yrkene Norge har. Det å ha ansvar for å kunne hjelpe til med å gjøre våre barn beredt til voksenalderen, er viktig. Det er et viktig yrke, og derfor har det vært høyt prioritert for denne regjeringen å løfte statusen. Derfor ble vi innvalgt i 2013 på et program som var tydelig på et løft for etter- og videreutdanning for lærere, fordi 70 pst. av lærerne da ga uttrykk for at de trengte etter- og videreutdanning for å kunne mer. Dette har vi altså oppfylt, og vi gjennomfører det i stor stil fortsatt, for det er alltid nye mål å sette seg for å kunne bli godt utdannet. I tillegg sa vi at vi skulle løfte karakterkravene og stille kompetansekrav i kjernefagene til alle lærere. Vi har løftet karakterkravene. I 2013 var Arbeiderpartiet enig, og da vi bestemte oss for bare å gjøre det i matematikk, fikk vi kritikk fra Arbeiderpartiet for at vi ikke gjorde det i flere fag. Jeg forstår at de nå har forandret politikken sin på dette området. Men det er ganske viktig, og vi har lært noe om hvordan vi får ferdige lærere. Det er nemlig sånn at frafallet i lærerutdanningen har vært stort over mange år, og hovedfaget folk har strøket i, er matematikk. Det har vært mange store oppslag om det. Nå er gjennomføringsgraden i lærerutdanningen høyere. Det betyr at selv om det kanskje er noen færre som søker, litt færre som er kvalifisert, så får vi kanskje flere lærere fremover. I tillegg har vi gjort mye med etter- og videreutdanningen, med statusen, gitt kompetanseheving for å sørge for at alle elever kan møte en godt kvalifisert lærer i klasserommet. Vi øker antallet lærere i klasserommene, for vi har lagd en lærernorm. Kristelig Folkeparti har tatt ansvar for den, men også før det hadde vi sagt at for å kunne satse på tidlig innsats, måtte vi ha flere lærere. Derfor lå det allerede penger inne til flere lærere i de budsjettene regjeringen la frem.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Virkeligheten er nok sånn at har man 6 i norsk, er det lite sannsynlig at man har veldig dårlig matematikkarakter. Det kan sikkert finnes et eller annet eksempel, men generelt er det ikke sånn. Det hjelper ikke på det faktum at alle lærere som blir lærerutdannet i Norge, har obligatorisk matematikk, og når man får strykprosenter som vi hadde, hvis man går 15–20 år tilbake i tid, på 60 og 70 pst. i matematikk på noen læresteder fordi kvalifikasjonsgrunnlaget var for lavt i matematikk, blir man altså ikke ferdig lærer. Vi er opptatt av at man blir ferdig lærer. Så er Skole-Norge sånn: Hvis man bare har perspektiv på de store byene, kan man tenke at man bare underviser i norsk, men de fleste skoler i Norge har lærere som underviser i flere fag, og man underviser f.eks. i matematikk. Kan man ikke elementær brøkregning, klarer man ikke femteklassepensumet i norsk skole, og det er faktisk det som er en av de største strykforekomstene. Derfor er det en sammenheng i det vi gjør, og dette bidrar altså til at vi får flere lærere ut av lærerutdanningen. Det burde representanten Gahr Støre være glad for.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Dette var flere spørsmål. Til det siste spørsmålet: Jeg skjønner at dette året har vært belastende. Det har vært veldig krevende å være lærer dette året. Det skal vi ha stor respekt for. Det å gå på gult og rødt tiltaksnivå og å ha digital undervisning og ikke vite fra uke til uke, for lærere som har stor selvrespekt og ønsker å gjøre det beste for sine elever, er selvfølgelig veldig krevende. At det blir tungt, og at det gjør at man kan føle at det er vanskelig nå, det har jeg stor forståelse for. Men heldigvis blir det bedre, for når vaksinene rulles ut, når gjenåpningen er der, går vi tilbake igjen til normalsituasjonen i norske skoler. Når det gjelder spørsmålet om spesialundervisning, var det nettopp dette regjeringen satte søkelyset på da vi nedsatte Nordahl-utvalget: Vi ville se på hvordan vi kunne gjøre spesialundervisningen bedre. Det var derfor vi leverte en stortingsmelding i begynnelsen av denne perioden, om tidlig innsats, hvor vi systematisk følger opp. Det er derfor vi også gir flere lærere videreutdanning i nettopp spesialundervisning fremover, og har det som mål. Vi skal ikke la de som har størst problemer i norsk skole, de som trenger ekstrahjelp, møtes av ufaglærte. De skal møtes av faglærte.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Vi har jo svar. Vi har massevis av svar, som Arbeiderpartiet i begynnelsen var enig i. Når de la seg etter oss før valget i 2013, når de skjønte at den rød-grønne skolepolitikken hadde spilt falitt, bestemte de seg for at de var mer for fagkrav og mer kunnskap for lærerne – alt det vi nå har gjennomført, og som de valgte ikke å gjennomføre da de satt i regjering. Så sa vi at neste skritt, i 2017, var tidlig innsats. Nå har vi tatt det store løftet for etter- og videreutdanning, som fortsetter, men så tar vi tidlig innsats. Der går nettopp spesialundervisningen inn som en av de viktige delene. Derfor jobber vi nå med å få flere faglærte, med å gi dem tilleggsundervisning og kunnskap. Det er derfor vi snur bruken av penger fra Statped til kommunene, sånn at vi flytter dem som jobber med spesialpedagogikk, nærmere, inn i klasserommet. Dette leverte vi en stortingsmelding om for tre og et halvt år siden, som er behandlet her. Det var relativt stor enighet om tiltakene, som vi nå ruller ut. Så tvert imot: Vi har svar. Arbeiderpartiet har ingen nye ideer.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Lærerne er kjempeviktige, men de viktigste i skolen er barna. Det viktigste er de elevene som skal gå der og få undervisning. De møter nå flere faglærte lærere. Selv om det er flere ufaglærte i skolen, er det flere i skolen totalt sett. Hver elev møter altså flere som er faglærte og som har utdanning, fordi vi har satset mye de siste årene. Så er det sånn at det tar tid å snu skolen på noen av disse områdene, ikke minst å gi nok kompetanse og etterutdanning, men den innsatsen vi har på tidlig innsats, der Arbeiderpartiet f.eks. var imot å lovfeste retten til intensivopplæring i basisfagene, er en viktig hjelp til disse barna. Når det gjelder vaksinestrategien, venter vi på det. Vi er ikke kommet til fase 2 i vaksinearbeidet ennå. Det som er mitt spørsmål tilbake igjen, og jeg vet at jeg egentlig ikke skal gjøre dette, så unnskyld meg, men vil Arbeiderpartiet på noe tidspunkt si at de mener lærerne skal vaksineres før de ni prioriterte utsatte gruppene, eller er de i neste fase? I så fall er det sånn at neste fase ennå ikke er begynt.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Jeg merker meg at Arbeiderpartiet ikke har – det hadde de ikke i forrige spørretime heller, da kunnskapsministeren ble spurt om dette – noe svar på hvor de selv mener at lærerne skal settes i denne prioriteringsgruppen. Dette er det avgjørende. Vi vaksinerer nå fortsatt personer fra 18 til 65 år med underliggende sykdommer. Det er hovedvaksineringen – pluss at vi nå vaksinerer ned til dem som er over 45 år. Det har hele tiden ligget i vaksinestrategien, som altså er de ni prioriterte gruppene. Så begynner vi med massevaksinering når vi er ferdig med det. På det tidspunktet har vi sagt at vi skal få en rapport og gå gjennom den og se hvordan prioriteringene skal være. Det er det området der vi har oppfattet, også fra lærerorganisasjonene, at det er naturlig å se på om vi skal prioritere lærere. I tillegg er det sånn at det ikke er en overhyppighet av smitte blant lærere, med unntak av lite grann i de mest utsatte bydelene i Oslo. Statistisk sett er det andre grupper som er mer smitteutsatt.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Jeg mener det er viktig at man sørger for at man har gode læringsforhold, og at man har godt inneklima og godt luftingsanlegg i alle norske skoler. Jeg mener dette er et ansvar for kommunene å prioritere og å sørge for at de vedlikeholder skolebyggene sine bedre enn det de har gjort så langt. Det er forskjell på kommuner. Bergen kommune tok et ganske stort løft for å komme opp på et mye bedre nivå. Da er det viktig at man istedenfor å gjøre det som ofte har skjedd i kommunesektoren, at man unnlater å opprettholde vedlikehold, tvert imot også bidrar til at man vedlikeholder kontinuerlig, sånn at ikke det store forfallet skjer på nytt i nye runder. Det er en av grunnene til at man har en målsetting om et driftsresultat på pluss for kommunesektoren i de retningslinjene vi forsøker å jobbe etter, for at det skal være nok penger til å gjøre disse investeringene og ta det årlige vedlikeholdet. Men jeg har lyst til å si at det er kommunene som har ansvar for det vedlikeholdet som skjer av bygningene.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Det veivedlikeholdsetterslepet som vi justerte – vi har tatt et stort løft i denne regjeringsperioden – er det statlige ansvarsområdet. Så har vi i Nasjonal transportplan lagt inn mer penger til fylkesveier for å sikre at dette også skjer. Vi har noen overføringer hvert eneste år, hvor vi har økt noe mer på fylkesveier enn det som har vært tidligere. Men vi har ikke gått inn med store vedlikeholdspakker for vei i kommuner eller fylker, og det har vi heller ikke gjort her. Vi har en rammeoverføring til kommunene, hvor vi forutsetter at de både skal gjennomføre investeringer i skolebygg og investere i vedlikehold for å sørge for et godt læringsmiljø. Mange kommuner gjør jo det. Mange kommuner har bygd nye skoler. Ikke minst har mange fylkeskommuner bygd ganske store og flotte nye skoler med veldig godt læringsmiljø.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Vi foretrekker å gi barna våre det beste: gode lærere med oppdatert kunnskap. Derfor har vi prioritert milliardbeløp til nettopp dette i denne regjeringens periode. Derfor oppfordret vi alle kommuner – ganske tidlig i dette arbeidet sa vi at alle kommuner må kartlegge kompetansebehovene i sin kommune, de må velge ut hvem som må ta etter- og videreutdanning for å opprettholde sin kompetanse, de må prioritere at de får muligheten til å gjøre det, sånn at de fortsatt har gode lærere. Det forutsetter jeg at norske kommuner faktisk gjør, at de setter seg ned og snakker om at her har vi x antall personer ansatt. Det er et kommunalt ansvar å ta vare på sine ansatte og sørge for at man gir tilbud. Staten betaler masse for nettopp å sørge for at alle disse blir kompetente, at innen 2025 skal norske elever møte lærere med frisk kompetanse innenfor de fagfeltene de skal undervise i. Det er viktig for å løfte kunnskapen i norsk skole. Dette er en kjærlighetserklæring til norske lærere. Vi gir dem det alle egentlig ønsker seg: oppdatert kunnskap.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Helsevesenene i ulike land er veldig forskjellige. Mange land har et forsikringsbasert helsevesen, noe som bidrar til at det blir veldig ulik tilgang til nye legemidler. Selv om et legemiddel er godkjent i et land, betyr det ikke at det er tilgjengelig for befolkningen i det landet. Det er avhengig av om den forsikringsordningen eller den helsefinansieringsordningen man har i det landet, vil betale for det. I Norge har vi et skattefinansiert helsevesen, som jeg synes det er veldig bra at vi har. Det bidrar til at alle, uansett bakgrunn, uansett hvilken tilknytning man har til arbeidslivet, får lik tilgang til å kunne få hjelp og behandling. Det er ikke perfekt med tanke på sosiale forskjeller, men det er bedre, og et bedre grunnlag, enn i mange andre land. Det betyr også at vi på noen områder må ha noen prinsipper for hvor mye vi bruker på ulike behandlingsformer. Da har vi altså et beslutningsforum som vurderer nytten av behandlinger, som vurderer den helsemessige gevinsten av det knyttet til de ulike områdene. Så har vi under denne regjeringen hatt en betydelig økning i muligheten til å kunne prøve ut ny behandling. Men disse prioriteringene må vi fortsatt ha i vårt helsevesen, for hvis man prioriterer en sykdom med muligheter, men lav nytte for noen, der det koster mye, vil det gå ut over hva man har tilgjengelig for å kunne behandle andre, som kanskje ville ha større nytte av den behandlingen som da ikke vil være tilgjengelig. Vi kunne selvfølgelig ha levd i en verden hvor vi har ubegrensede økonomiske ressurser. Det har vi ikke, og vi har altså valgt et prioriteringssystem, og vi har valgt et beslutningssystem, som jeg tror jeg også svarte på spørsmål om i forrige spørretime. Vi prøver ut mer, og hvis nytten er god, blir medisin og behandling også tatt i bruk i det norske systemet. Å sammenligne systemer hvor man betaler en stor del av regningen selv, med systemer hvor det er offentlig finansiert, gir ikke et riktig bilde, for da er ikke medisinen tilgjengelig for befolkningen generelt sett.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Det er jo nettopp derfor vi har et prioriteringssystem. Det er for å måle effekten av nye behandlingsmetoder mot pris og kostnad med det. Det systemet gjør at man får en likebehandling av ulike typer pasientgrupper og ulike typer sykdommer. Det er ingen tvil om at dette er krevende og vanskelig, og det kan godt tenkes at vi kan gjøre ting som gjør at det går raskere fremover. Men det er et bredt flertall på Stortinget som har sagt for det første at vi skal ha et prioriteringssystem i vårt helsevesen, og for det andre at vi har et utvalg, helseforetakene imellom, som godkjenner nye behandlingsformer, og f.eks. om man skal ta i bruk nye medikamenter i de behandlingsformene. Så har vi som sagt økt muligheten for utprøving og andre ting, men det er sikkert ikke perfekt. Det er sikkert noen ting vi er sene på, og noen ting vi er raske på, avhengig av at våre vurderinger og våre fagfolks vurderinger kan være annerledes.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Fordi jeg ikke har oversikt over det vedtaket eller hva som står på de sidene, kan jeg ikke si noe om det er riktig eller ikke, eller om det er hemmelighold eller annet. Jeg går ut fra at det bl.a. er opplysninger som er forretningshemmeligheter i en sånn sak. Det vil være mange steder hvor det er den typen opplysninger, men jeg kan altså ikke kommentere substansen i hva som er bakgrunnen for hemmeligholdet. Jeg forutsetter at man også i Beslutningsforum følger reglene for hva som skal være offentlige beslutninger og offentlige vedtak. Vi har gitt mange tillatelser og økt antallet tillatelser til kliniske studier for at det skal være mulighet til å prøve ut nye medisiner. Men til slutt er det altså sånn at Beslutningsforum må gjøre en vurdering av om livsforlengelsen og mulighetene medisinen gir, er større enn kostnadene. Det vil i så fall frata andre pasientgrupper muligheten til behandling, for som sagt har vi et system hvor man også må vurdere kostnadene rundt at en fratar noen behandling når andre får bruke penger til denne behandlingen.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Vi er for at man skal få mulighet til utprøvende behandling. Vi har sagt vi også skal vurdere dette ekspertpanelet som vi har for å gi råd. I tillegg har vi en nasjonal veileder for utprøvende behandling. Vi har en handlingsplan for kliniske studier for å få en ambisiøs politikk for å få flere kliniske studier i Norge. Så vi er ikke uenig i at vi skal jobbe med at vi kan få flere som får tillatelse til dette.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Vi er enig i kritikken av at vi burde hatt smittevernutstyr og klarere regler for det. Det som var arbeidsdelingen for smittevern, var at helseforetakene hadde et sørge-for-ansvar for at de skulle skaffe smittevern til seg, kommunene for sitt. Summen av det ble for dårlig, og vi burde hatt en annen tankegang rundt det. Det representanten underslår å si, er at kommisjonen også sier at når det gjelder medisin, har regjeringen tenkt annerledes og allerede var i gang før pandemien med å sikre bedre beredskap på de viktigste medisinordningene. Det gjør vi ved å ha en avtale om lagre med de ulike apotekkjedene og annet, hvor vi sørger for at vi har kapasitet knyttet til den type spørsmål. Når det gjelder å overføre dette til mat, er det viktig å si at vi har mye matproduksjon i Norge. Selv om vi bare dekker 50 pst. av den normale diettens kaloriforbruk i Norge med egen produksjon, er det sånn at i en krise er ikke durumhvete blant de tingene det er viktigst å få tak i, ei heller sukker, som vi har en litt dårlig produksjon av i Norge. Det er særlig kullhydrater fra sukker vi har dårlig dekning for i Norge. Vi må kanskje klare oss uten sukkertøy og smågodt i en periode i en krise, men vi har utrolig mye fisk. Det er en av grunnene til at vi har en basis av det vi har i Norge av egenproduksjon. Vi har en basis i lagre. Vi har sagt at forsyningssikkerheten til Norge er en av våre sentrale oppgaver etter sikkerhetsloven, og vi kommer til å se på vår forsyningssikkerhet som sådan. Men da er det viktig å se, når det gjelder den lette debatten som pågår om at vi mangler mat fordi vi bare har en egenproduksjon på 50 pst., at vi i en krisesituasjon nok kommer til å spise litt annen mat enn det vi har i normalkostholdet vårt for øyeblikket, bl.a. fordi vi ikke kommer til å ha sukkerproduksjon i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Jeg har verken brukt ordene uklokt, naivt eller annet om dette. Jeg har bare sagt at vi har en stor matvareproduksjon i Norge. I motsetning til det som partiet som har nær tilknytning til landbrukssektoren, ofte sier, har vi ganske mye matvareproduksjon. Vi er en av verdens største fiskematprodusenter. Vi har tilgjengelig proteiner i mangfold, som ligger i merder, som er der. Vi har også masse annet i vår evne til å produsere. Men det jeg har påpekt, er at hvis vi snakker om 50 pst. dekning per dags dato, så er det med det kostholdet vi har i en vanlig situasjon. Det vil vi ikke kunne klare å opprettholde, fordi vi ville måtte ha forsyninger fra utlandet for å ha det kostholdet vi har per dags dato. Det er begrunnelser for hvorfor vi skal fokusere særlig på å ha en landbrukspolitikk i Norge. Det er også av beredskapshensyn, at vi bruker jorden, at vi produserer mat, og at vi har mulighet til det. Men det betyr ikke at vi skal ha lagre med ting som råtner.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Jeg mener at er det én sektor der vi faktisk har en stor beredskap, så er det innenfor landbruksproduksjonen, rett og slett fordi vi har stor nasjonal produksjon, og jeg oppfatter at det er vi alle enige om at vi fortsatt skal ha. Vi har en evne til å produsere i vårt land. Vi har en evne til å produsere både fisk og matvarer, men vi kommer til å ha andre typer matvarer i en krisesituasjon hvis vi blir stengt ned over lang tid, det må vi bare være klar over. Da spiser vi litt annerledes, hvis vi ikke skulle få til løsninger. Da er det viktig at vi har evnen til å produsere mat, og det tror jeg vi er enige om, at evnen vår til å produsere mat er viktig i beredskapssammenheng. Vi ser på hvordan denne sentrale funksjonen vi har innenfor sikkerhetslovhjemmelen, som er å sikre matvaresikkerhet, skal følges opp i neste trinn. Men når jeg sier at svaret på det ikke bare er lagre, sier jeg også at svaret på det er bl.a. evnen til å kunne produsere.
Erna Solberg (Høyre), 2021-05-05:
Jeg kan ikke si når frihandelsavtalen er ferdig, for vi forhandler, og når vi har et resultat, er den ferdig. Jeg kan ikke gi noen prognose for når vi er klare til det. Det er krevende forhandlinger. Norge har generelt sett veldig lite importvern, med unntak av innenfor landbruk, og det er krevende forhandlinger knyttet til disse spørsmålene. Så er det viktig å si at det ikke kommer til å være tusenvis av arbeidsplasser som settes i spill ved resultatet av en avtale. Da vil det ikke bli noen avtale. Men markedsadgang er også viktig for arbeidsplasser, om ikke tusenvis, i Distrikts-Norge, også i fiskerisektoren. Det er viktig for distriktene å få markedsadgang. Derfor er det viktig at vi finner gode løsninger. En frihandelsavtale er viktig for alle arbeidsplasser i Norge. Storbritannia er vårt største utenlandsmarked. Hvis vi tar vekk olje og gass, er det vårt tredje største utenlandsmarked. Det har betydning for utrolig mange arbeidsplasser i dette landet.