Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2007-02-15:
Vi behandlet innstillingen til St.meld. nr. 23 for 2005-2006, Om gjennomføring av europapolitikken, i Stortinget på tirsdag. Jeg mener også at Europa og norsk europapolitikk fortjener en omtale i denne debatten. På tirsdag la Stortinget et felles politisk grunnlag for en mer offensiv og samlet europapolitikk med forbedring av arbeidet med EU/EØS-saker. Samtidig ønsket Stortinget å utvikle de parlamentariske forbindelser til EU-systemet og utvide eget apparat og kompetanse. Dette kan gi anledning til en mer åpen europadebatt om sakene og mulighetene, framfor det tradisjonelle ja/nei-perspektivet. Norge er medlem av det indre marked og de fire friheter gjennom EØS-avtalen. Samtidig kreves det stadig mer fra land utenfor et utvidet EU for å påvirke og fremme nasjonale synspunkter. Vi må kompensere med innsats for det demokratiske underskuddet vi har i forhold til EU uten EU-medlemskap. Norge må videre utnytte mulighetene som ligger i samarbeidet med EU på andre områder for egne og felles interesser, som Schengen-avtalen og på det utenriks- og sikkerhetspolitiske feltet. Vi må sikre sterkere dialog med EU om den nordlige dimensjon. Det er positivt at den politiske ledelsen i Utenriksdepartementet så klart gir uttrykk for ønsket om et utvidet politisk samarbeid på toppen av og utenfor rammen av EØS-avtalen. Det er store saker knyttet til utviklingen i Europa, i EU og vårt forhold gjennom EØS-avtalen, som Norge må ta aktivt del i for å ivareta nasjonale interesser, men også for en større visjon. Arbeiderpartiet vil samarbeide, utnytte felles muligheter, ta vår del av ansvaret og ivareta verdier som fellesskap og solidaritet. Norge har støttet utvidelsen av EU og bidratt med betydelige beløp til de nye EU-landene. Jeg håper at en i nær framtid kan komme til enighet om at finansieringsordningene i et utvidet EØS skal gjelde Romania og Bulgaria. Jeg er opptatt av at en sikrer muligheter for norske aktørers medvirkning og bygger bilaterale forbindelser mellom arbeidslivets parter, frivillige organisasjoner, kunnskapsmiljøer og næringsliv – mellom aktører i Norge og det utvidede EØS. Ved utvikling av felles regler i EU/EØS dukker det av og til opp saker som skaper sterk diskusjon. Nå gjelder det tjenestedirektivet. Økt handel med tjenester gir nye muligheter også for Norge, men samtidig må det ikke hindre arbeidet mot sosial dumping. Direktivet er nå vedtatt i EU, og Regjeringen skal vurdere konsekvensene etter at høringsrunden er avsluttet, og komme til Stortinget med saken. Kompromisset i Europaparlamentet ble av Euro-LO betegnet som en omfattende seier for Europas innbyggere og arbeidere etter at opprinnelseslandprinsippet ble fjernet, arbeidsretten ikke omfattet av tjenestedirektivet og forenklet sagt – offentlig sektor unntatt. Jeg vil bli veldig overrasket om det skulle ligge spesielle vanskeligheter for Norge i direktivet, som f.eks. at dette skulle hindre vårt eget arbeid mot sosial dumping. Jeg ser at ja/nei-perspektivet ikke er helt borte i EU/EØS-saker, i og med at de som sterkest argumenterer for lengst mulig tid på konsekvensutredninger, allerede for lengst har bestemt seg for at Norge må reservere seg mot direktivet. Men Regjeringen må bruke den tid som er nødvendig for å besvare de spørsmål som er stilt. I innstillingen til stortingsmeldingen om europapolitikken mener en samlet utenrikskomite at EU har spilt en viktig, stabiliserende rolle i Europa, og at EU fortsetter å ha en positiv innvirkning på flere staters demokratiske utvikling gjennom sin utvidelse. Dette er en god virkelighetsbeskrivelse. Dette er et høyst aktuelt tema i utviklingen på Vest-Balkan, særlig knyttet til sluttstatusforhandlingene om Kosovo. Det er å håpe at Athisaaris plan og pågående konsultasjoner vil finne støtte, og at FNs sikkerhetsråd kan enes om forslag som vil bringe fred, stabilitet og fravær av vold til området. EU vil spille en sentral rolle i å støtte opp om den videre utviklingen på Vest-Balkan, både ved tilstedeværelse og ved å kunne trekke landene nærmere det integrerte samarbeidet i Europa. Norge bør også ha en fortsatt rolle å spille med støtte til oppbygging, respekt for menneskerettigheter og godt styresett. Her er det felles muligheter for europeisk solidaritet og samarbeid, hvor vi må ta vår del av ansvaret.