Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2016-12-14:
Budsjettforhandlingene i år har vært krevende. Det er fordi vi har forhandlet et budsjett som skal ta oss et skritt videre mot et lavutslippssamfunn, fordi det skjer en omlegging som vil berøre hele samfunnet, og fordi det også vil innebære upopulære tiltak. Men hva er alternativet? Vi som politikere kan ikke sitte i ro og se på at klimaendringene stadig blir tydeligere, og ikke gjøre noe. En av Kristelig Folkepartis tre ideologiske hovedpilarer er forvalteransvaret. Det betyr at vi forvalter planeten vår på lån og har et ansvar for å overlevere den i minst like god stand til de senere generasjonene. Da er det verdt å lytte til barna. Miljøagentene skrev i et hefte vi fikk på klimatoppmøtet i Marrakech, sju punkt. Jeg vil her nevne to av dem: Punkt 4: Norge må kutte klimagassutslippene sine nå! Punkt 6: Norge og verden må jobbe mot en renere og mer bærekraftig fremtid! Dette er bestillingen vi fikk fra barna, og dette er vi også nødt til å levere på. Overskriften på årets budsjettprosess er klima. For Kristelig Folkeparti har det vært viktig å få et klimabudsjett som kutter utslippene, setter opp takten på omleggingen til lavutslippssamfunnet og ikke minst viser retning. Det har vært viktig for oss at tiltakene er gjennomførbare og gjør at innbyggerne i Norge kan slutte opp om tiltakene. Det har vært harde forhandlinger, men vi klarte å komme et steg videre i riktig retning. Dette må vi fortsette med, for klima i fokus er ikke noe som kommer til å forsvinne. Vi er også svært tilfredse med at en konkretisering av klimaloven ble en del av forhandlingene – en lov som setter som mål for lavutslippssamfunnet i 2050 at klimagassutslippene i Norge skal reduseres i størrelsesordenen 80–95 pst. fra 1990-nivå. En lov med karbonbudsjetter innbakt i årlig rapportering til Stortinget vil sikre en mer langsiktig klimapolitikk. En klimalov vil forplikte enhver regjering til å følge opp klimamålene. Stortinget må sørge for at all samfunnsplanlegging går i samme retning. Her må alle stater gjøre sitt, og vi må feie for egen dør. At vi oppnår store effekter av tiltak i andre land, må aldri bli en sovepute for eget lands omstilling. I diskusjonen om natur og forvaltning er det viktig å se sammenhengene i naturen og tenke helhetlig. Tiltak som har god klimaeffekt, har også positiv effekt på andre naturrelaterte saker. Bedre myrforvaltning er både et klimatiltak og et viktig tiltak for artsmangfold. I de arktiske områdene ser vi et sterkt utslag av endret klima. En av konsekvensene er endrede livsbetingelser for de dyrene som er i toppen av næringskjeden, de isavhengige pattedyrene. Jeg er glad for at vi fikk gjennomslag for 5 mill. kr til forskning på nettopp dette – en viktig kunnskapsinnhenting om konsekvensene av den største endringen av livsbetingelsene på kloden på svært lang tid. Det blir fort pessimistisk tale når vi har disse spørsmålene på dagsordenen, men vi må ikke miste naturgleden av syne. Den er verdifull i seg selv, og den er med på å øke bevisstheten hos oss selv, og ikke minst hos barna våre. Det ligger en betydelig styrking av tiltak i friluftsområder i budsjettet, og jeg er spesielt glad for at vi fikk på plass en utvidelse av skjærgårdstjenesten. Jeg er også fornøyd med at vi fikk på plass 15 mill. kr til oppstart av Åknes-prosjektet i Møre og Romsdal. Dette betyr et NVE kan starte utredningen av et dreneringsprosjekt etter erfaring fra Italia og Canada. Klarer man å stabilisere denne fjellsida, betyr det svært mye for de ti tusen innbyggerne som bor langs fjorden på Sunnmøre. Viktig for mange er også utjevning av overføringstariffene. Dette er en ordning som er med på å utjevne forskjellene som oppstår grunnet geografi og bosettingsmønster. Vi er glade for at vi har klart å bevare denne posten også på budsjettet for 2017. Dette er min siste budsjettdebatt. Jeg kjenner egentlig på litt vemod, men jeg er stolt av å ha vært med og bidra, og håper jeg kan fortelle mine barnebarn at statsbudsjettet for 2017 riktignok hadde en kronglete vei, men ble det historiske vendepunktet for grønt-skifte-tenkningen og -handlingen i Norge. Så vil jeg melde at vi ikke fremmer forslag nr. 14, som vi står sammen med Senterpartiet, SV og MDG om i innstillingen, for det ble vedtatt under gårsdagens næringsdebatt.