Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-12:
Det er over 100 år siden straffeloven ble vedtatt. Naturlig nok har samfunnsforholdene endret seg sterkt i løpet av denne perioden. Terrorisme har bl.a. blitt en sentral del av trusselbildet mot Norge. Terrorhandlinger behandles derfor som et eget kapittel i ny straffelov, hvor det bl.a. vil framgå at grove terrorhandlinger - dvs. helt ekstraordinære tilfeller - nå skal kunne straffes med fengsel i inntil 30 år. Det er viktig å understreke at disse handlingene skal bekjempes med rettsstatens midler, basert på menneskerettigheter og grunnleggende rettssikkerhetsgarantier. Det er bra at det nå blir skjerpende omstendigheter ved straffbare handlinger som er motivert av hat og fordommer, såkalt hatkriminalitet. Alle mennesker skal ha rett til å bli behandlet likt, uavhengig av opprinnelse, tro, seksuelle preferanser eller utseende. Vernet blir nå utvidet til også å gjelde personer med nedsatt funksjonsevne. En skotsk undersøkelse fra 2004 viste at 47 pst. av alle funksjonshemmede hadde opplevd hatkriminalitet, og 74 pst. av disse rapporterte om graverende tilfeller, hvorav en drøy tredjedel gjaldt fysiske angrep. Det er ingen grunn til å tro at situasjonen har vært annerledes i Norge. Brukerorganisasjonene blant funksjonshemmede har hatt krav om innlemmelse i straffeloven § § 135a og 349a i flere år. Det er gledelig at vi nå kan innfri dette kravet. Det innføres egne straffebud i straffeloven med bestemmelser om folkemord, krigsforbrytelser og forbrytelser mot menneskeheten. Roma-vedtektene av 17. juli 1998 er basert på at det er statene selv som skal straffeforfølge denne type alvorlige forbrytelser. Dette er bakgrunnen for at vi her hjemme må gjøre det mulig for norske domstoler å straffedømme for de samme forbrytelsene som Den internasjonale straffedomstolen kan. På denne måten skal vi unngå at Norge blir en fristat for krigsforbrytere. Til tross for at straffeloven av 1902 allerede dekker de handlinger som regnes som folkemord, forbrytelser mot menneskeheten og krigsforbrytelser, har det vært en svakhet at disse forbrytelsene ikke har utgjort egne forbrytelseskategorier. Men dette blir nå fulgt opp ved at straffeloven tilpasses internasjonale forpliktelser og traktater. Nytt er det også at de forbrytelsene vi her snakker om, skal kunne straffes med fengsel i inntil 30 år. Det vil være en krigsforbrytelse å rekruttere og bruke barn i væpnede styrker. Roma-vedtektene og folkerettslig sedvane har en aldersgrense på 15 år. SV, og Regjeringen, går inn for en aldersgrense på 18 år. Dette har sin bakgrunn i at Norge har ratifisert Barnekonvensjonens valgfrie protokoll om barn i væpnet konflikt. 18-års aldersgrense gir et viktig signal om at Norge anser rekruttering av barn til krigshandlinger som et alvorlig brudd på humanitære prinsipper. Det er et mål at Norge bidrar til å utvikle folkeretten, i retning av høyere aldersgrense. Avslutningsvis er det viktig å minne om at i løpet av de siste 40 år er fengselsstraff seksdoblet, 70 pst. av de innsatte har rusproblemer, og én av to innsatte kommer tilbake til soning etter en femårsperiode. Vi må derfor finne bedre rehabiliteringsmåter og alternativer til ubetinget fengselsstraff. Kort sagt må vi ha et tilbakeføringsopplegg og en tilbakeføringsgaranti som virker. Jeg ser fram til at stortingsmeldingen om kriminalomsorgen blir lagt fram snart.