Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2013-03-19:
Dokument 1 er Riksrevisjonens årlige rapport om rikets tilstand. I mine snart fire år i kontrollkomiteen har jeg latt meg imponere av det arbeidet revisjonen gjør. Denne utgaven av Dokument 1 er intet unntak fra dette. Selv om forvaltningsrevisjonsrapporter gjerne er de som får størst oppslag i media, er Dokument 1 den viktigste rapporten som omhandler det grunnlovfestede kontrollsystem vi har overfor den utøvende makt. Revisjonen omfatter statsregnskapet i sin helhet og i tillegg administrasjonen av Svalbard. Jeg vil i mitt innlegg forsøke å ta frem noen hovedpunkter innenfor de felt som Fremskrittspartiets medlemmer av komiteen er saksordførere for, da mine to kolleger i komiteen, representanten Vaksdal og representanten Anundsen, er borte i dag grunnet henholdsvis utenlandsoppdrag og begravelse. Det er vårt syn at i hovedsak fungerer statsforvaltningen i Norge godt, men fortsatt rapporterer Riksrevisjonen om alvorlige svakheter og mangler på flere samfunnskritiske områder. Også i år rapporterer revisjonen om regnskap som ikke er reviderbare. Det er svært alvorlig at det avlegges regnskap av en slik kvalitet at de ikke lar seg revidere. Vi merker oss også at det fortsatt er virksomheter som ikke har etablert et tilfredsstillende system for risikostyring som en del av mål- og resultatstyringen. Økonomireglementet har siden 2003 stilt krav om slike system. Vi merker oss også at et gjentagende problem er etterlevelsen av anskaffelsesregelverket, som skal sikre forsvarlig bruk av offentlige midler og forebygge misligheter og korrupsjon. Vi ser det som svært viktig at Riksrevisjonen i kommende revisjoner følger opp de ovenfor nevnte forhold. Et annet forhold som også må følges opp, er et betydelig omfang av feil i utbetalinger av ytelser innenfor velferdsordninger. Så hadde jeg tenkt å si noe mer konkret om de enkelte departementer. Jeg hadde egentlig tenkt å innlede med å snakke ganske mye om Kunnskapsdepartementet, men saksordføreren har på en utmerket måte redegjort for de synspunkter komiteen har på dette svært viktige området, og jeg vil her bare henvise til saksordførerens merknader når det gjelder anskaffelser, og også når det gjelder reglene for vitenskapelige ansattes bierverv og roller i det private næringsliv. Også med hensyn til Nærings- og handelsdepartementet, gjorde saksordføreren en utmerket jobb, og jeg vil henvise til hans merknader når det gjelder GIEK. Når det gjelder Altinn, kunne jeg tenke meg å si at det de siste årene har vært en økning i uønskede hendelser, slik som driftsavbrudd og kritiske feilsituasjoner. Problemene har vanskeliggjort innføringen av nye tjenester og skapt usikkerhet om hvorvidt Altinn kan takle de volum som Nav har behov for i løsningen. Komiteen har merket seg at den nåværende Altinn-plattformen skal fases ut i løpet av sommeren 2013, og at ny løsning både skal være robust nok og ha kapasitet nok til å ta imot nye tjenester – herunder flere av Navs tjenester. Men vi må kunne forvente at den nåværende Altinn-løsningen også har den nødvendige driftssikkerhet ved behandlingen av selvangivelsen våren 2013. Så til Samferdselsdepartementet: Under Samferdselsdepartementet er det avgitt fem avsluttende revisjonsbrev uten merknader, og ett med merknad til Jernbaneverket. Komiteen finner det kritikkverdig at Jernbaneverkets regnskap for 2011 har så store mangler at Riksrevisjonen ikke har kunnet bekrefte regnskapet. Komiteen mener videre det er kritikkverdig at Jernbaneverket ikke har hatt oversikt over sine innkjøpsavtaler, og at det har vært vanskelig å finne dokumentasjon for at anskaffelsesregelverket er fulgt og for hvilke kontrollrutiner som eksisterer. Denne kritikken er alle partiene enig i. Når det gjelder oppfølgingen og håndteringen av de påpekte forholdene, ser komiteens flertall, medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, svært alvorlig på dette og ber departementet umiddelbart rydde opp i disse forhold, mens komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er noe mer forsiktige i kritikken. Disse partiene påpeker at Jernbaneverket har satt i verk tiltak og forutsetter at departementet følger opp de forhold som er påpekt. Komiteen har også noen merknader til at halvparten av bevilgningene til rassikring av fylkesveiene står ubrukt for 2011. Det var også et underforbruk i 2010. Komiteen har merket seg at det er kommet nye retningslinjer for bruk av midlene og forutsetter at departementet vurderer om det er behov for ytterligere tiltak for å bedre dette. Så til noen av de områder som jeg selv har vært saksordfører for. Når det gjelder Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet, er det avgitt 43 avsluttende revisjonsbrev uten merknader og ett avsluttende revisjonsbrev med merknader til Statsbygg. I begynnelsen av dette innlegget var jeg inne på den manglende gjennomføring av risikostyring i tråd med regelverket. Jeg skal ikke gjenta det, men kun vise til den grundige omtalen vi har gitt dette i merknadene. Det jeg imidlertid vil fokusere på, er Statsbygg. Komiteen har merket seg at Riksrevisjonen har vesentlige merknader til Statsbyggs regnskap. Riksrevisjonen mener det er kritikkverdig at Statsbygg ikke har tilpasset systemene slik at Riksrevisjonen kan utføre en effektiv og målrettet revisjon. Jeg vil understreke at virksomheter som er omfattet av Riksrevisjonens revisjon og kontroll, skal legge forholdene til rette slik at Riksrevisjonen finner det hensiktsmessig å foreta de revisjons- og kontrolloppgaver den anser som nødvendige. Jeg har merket meg at departementet har tatt tak i dette, og at tiltak er på gang, både kortsiktige og mer langsiktige og grunnleggende. Til slutt noen ord om Barne-, likestillings og inkluderingsdepartementet. Her er det avgitt syv avsluttende revisjonsbrev uten merknad og tre avsluttende revisjonsbrev med merknader til henholdsvis Barne-, ungdoms- og familieetaten, Fylkesnemndene for barnevern og sosiale saker og Kontaktutvalget mellom innvandrerbefolkningen og myndighetene. Det er også kritiske merknader ved en ikke ubetydelig del av departementets virksomhet, og det er en del forhold som er gjengangere i rapporter fra Riksrevisjonen. Dette gjelder bl.a. Bufetat, Multifunksjonell behandling og fylkesnemndene. Disse er også gjengangere i kontrollkomiteens merknader. Jeg skal ikke lese opp de omfattende merknadene på dette feltet, men ytrer ønske om at man forsterker innsatsen og har en aktiv oppfølging av disse nevnte felt, slik at de ikke fortsetter å være gjengangere i kontrollkomiteens merknader. Et forhold jeg dog vil nevne, er de utfordringer man har på foreldrepengeområdet. Det fremkommer et uakseptabelt høyt nivå av feil i saksbehandlingen. Feil i beregninger og utbetalinger kan ha store betydninger for foreldre i forbindelse med svangerskap, fødsel og adopsjon, og komiteen ser alvorlig på dette. Mange av feilene har sammenheng med et komplekst regelverk – og fortolkninger – og Riksrevisjonen har merket seg at departementet har satt i gang et arbeid med forbedringer og forenklinger på dette området i dialog med Arbeidsdepartementet og Arbeids- og velferdsetaten. Komiteen ser positivt på dette og har et ønske om at dette arbeidet gis høy prioritet.