Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-22:
Regjeringen mener det er viktig at alle foreldre og barn har mulighet til å være sammen. Det gjelder for dem som er i jobb, og det gjelder for dem som er studenter. Fremdeles er det kanskje sånn at studenttilværelsen er litt mer fleksibel enn arbeidslivet er. Jeg synes kanskje at interpellanten Dagrun Eriksen også kunne tatt med at det faktisk fins noen fordeler ved å ha barn mens man er student. I hvert fall når det tilrettelegges, er det mulig å gjøre ting fleksibelt og nettopp klare å tilpasse livet som student til også det å ha ansvar for barn. Det kan være vanskeligere å få et arbeidsliv med f.eks. striktere arbeidstider til å gå i hop. Dette var bare en liten visitt innom de lyse sider av livet! Regjeringen ønsker selvfølgelig å styrke det som er tilbudet til studenter med barn. Vi har gjort en del, men jeg er enig med interpellanten i at det er mer igjen, særlig når det gjelder å få ulike ordninger til å passe sammen og få fleksibilitet til å kunne fullføre studier, selv om kanskje ikke alt har gått akkurat sånn som en hadde planlagt det. Vi har nevnt gruppen studenter med barn spesielt i Soria Moria II, og vi har gjort en del endringer, men det gjenstår, som jeg har sagt, fremdeles arbeid på dette området. Det fins flere særordninger for studenter med barn i dagens utdanningsstøtteordning. Studenter som får barn under utdanningen, får foreldrestipend, som har mange likheter med foreldrepengeordningen i arbeidslivet. Dette er en ordning der all utdanningsstøtte gis som stipend i ca. ett år etter fødselen. Studentforeldre har full frihet til å fordele denne perioden mellom seg. Studenter med barn har også rett til forsørgerstipend i tillegg til vanlig utdanningsstøtte. Regjeringen har, som jeg har vært inne på, gjennomført noen forbedringer, og til nå har vi vært opptatt av å gjøre endringer for dem av studentforeldrene som har særskilte behov. Vi har bl.a. utvidet perioden med rett til foreldrestipend og hevet aldersgrensen for rett til sykestipend når barna blir syke. Det er også i statsbudsjettet for 2013 foreslått to mindre tiltak for studenter med barn. Disse forslagene er viktige for dem som er berørt, selv om det ikke omfatter så mange i antall. Studenter med barn har i dag, på lik linje med alle studenter, muligheten til å få gradert sykestipend dersom de blir 50 pst. sykmeldt eller mer. Ordningen med gradert sykestipend ble innført som en midlertidig ordning høsten 2011, som følge av terrorangrepene 22. juli 2011, og den gjelder for alle studenter. Det er foreslått å videreføre ordningen ut kalenderåret 2013. Studenter med barn er en stor gruppe med ulike behov for tilpasninger. Studentforeldre kan f.eks. ha behov for mer støtte fordi de har forsørgeransvar for flere enn seg selv. Et generelt løft som gir mer til alle, koster selvfølgelig mer over statsbudsjettet og er ikke alltid like treffsikkert. Det er viktig når nye tiltak diskuteres at man holder det – hva skal man si – generelle, universelle, opp mot det mer målrettede, slik at studenter med ulike behov og ulik økonomi kan bære det å få barn mens de studerer. Nettopp dette må være med i diskusjonen. Jeg vil understreke at jeg selvfølgelig er opptatt av å lytte til det studentorganisasjonene og studentforeldrene kommer med av innspill, og jeg vil se nærmere på de sakene som representanten Dagrun Eriksen har understreket i denne interpellasjonen, og på andre eksempler jeg får, for å se hvordan vi kan gjøre dette bedre. Utdanningsstøtten må også ses i sammenheng med andre velferdsgoder for studenter med barn – som billigere studentbarnehager, studentboliger og studentrabatter. Videre gjelder også andre støtteordninger som ikke ligger under Kunnskapsdepartementets ansvarsområde, men som også studentene har tilgang til, f.eks. engangsstønad i forbindelse med fødsel – som interpellanten var inne på – og barnetrygd, barnebidrag, kontantstøtte og overgangsstønad for enslige forsørgere. Regjeringen er opptatt av å sikre studentene tydelige rettigheter og endret derfor i 2008 universitets- og høyskoleloven § 4–5 første ledd for å sikre like rettigheter for alle studenter som får barn i studietiden. Bestemmelsen gir alle studenter rett til permisjon fra studiene under svangerskapet og til omsorg for barn. Videre er det presisert i loven at studenten fortsatt har status som student ved institusjonen mens han er hjemme i permisjon, og han har også rett til å gjenoppta sine studier på tilsvarende nivå som før permisjonen. Dette har vært veldig viktig når det gjelder hvordan institusjonene innretter seg. Bestemmelsen gir også departementet hjemmel til å gi en forskrift om regler for utsatt eksamen ved fødsel, og departementet er kjent med at enkelte institusjoner allerede har lokale regler for dette. Gjennom loven er universiteter og høyskoler pliktige til å legge til rette for at studenter som er i permisjon, kan gjenoppta sine studier så raskt som mulig etter fødselen. I 2008 ble det også gjort endringer i forskrift om studentsamskipnader, slik at studenter i fødselspermisjon kan velge å betale semesteravgift, noe som gir tilgang på studentsamskipnadens mange velferdstilbud også i permisjonstiden. Fleksibilitet i studiene er viktig for studenter med barn som ikke har mulighet til å tilbringe full tid på et studiested. Mange norske høyere utdanningsinstitusjoner tilbyr allerede i dag fleksible studietilbud, f.eks. nettstøttede samlingsbaserte tilbud. I tillegg gjør den utbredte bruken av digitale læringsplattformer at studenter har tilgang på læringsressurser og kan bidra i diskusjoner på nett – uten å være til stede på studiestedet. For å gjøre en større del av det som tilbys av høyere utdanning i Norge mer tilgjengelig og fleksibelt, ble full utrulling av eCampus-programmet iverksatt fra 2012. Programmet er utviklet for å gjøre eksisterende utdanningstilbud og læringsressurser tilgjengelige i stor skala. Representanten Dagrun Eriksen tar også opp problemstillinger når det gjelder de studiene der det er obligatorisk – en plikt – å delta i praksisperioder. Dette er av de henvendelsene jeg kan få når det gjelder studenter som har ansvar for barn, for både kan det være praksis ved ulike arbeidssteder, og det kan være ulike arbeidstider, så det kan være ganske krevende å få det til i kombinasjon med omsorg for mindre barn. Det er en problemstilling jeg mener at utdanningsinstitusjonene bør være mer oppmerksomme på enn man har vært til i dag, og vise fleksibilitet med hensyn til hvordan man tilrettelegger for at småbarnsforeldre – kanskje særlig enslige forsørgere blant studentene – kan få tilrettelagte tilbud som gjør at de kan fullføre en utdanning. Ofte er dette også utdanningsområder der det er veldig stort behov for arbeidskraft, så når det gjelder dette, vil dere være mange som tjener på en større grad av fleksibilitet. Jeg tar med meg eksemplene – særlig der man ser at det er ulike støtteordninger som i en periode ikke treffer for studenter. Vi har flere eksempler på perioder da studenter kan være i et slags sårbart mellomfelt på dette området. Jeg skal se nærmere på hva vi kan gjøre med dette. Disse forholdene som her tas opp, er selvfølgelig også et budsjettspørsmål. I tillegg er jeg opptatt av et perspektiv som representanten Dagrun Eriksen har, nemlig at det er ikke alt i livet vi klarer å detaljstyre helt ned til siste dato. Vi må ha løsninger som gjør det mulig å håndtere gode nyheter på et litt uplanlagt tidspunkt. Det er mitt inntrykk at man er mye flinkere til det nå enn man var tidligere. Der man har vært flinke til å tilrettelegge for studenter som har barn, har de også noen fordeler i forhold til dem som er helt nyutdannet og skal jobbe seg inn i et nytt arbeidsmiljø, og som i tillegg har utsatt tanken på å få barn til da. Så for meg er det viktig at vi klarer å få dette til passe godt sammen, og at alle gledelige nyheter skal være gledelige også i de praktiske detaljer.