trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-01:
Budsjettavtalen mellom regjeringspartia og støttepartia Venstre og Kristeleg Folkeparti har gjort eit allereie skralt sjukehusbudsjett endå verre. Kristeleg Folkeparti og Venstre forhandla seg fram til eit sjukehuskutt på om lag 100 mill. kr ved å auka effektivitetskravet til helseføretaka. Sjukehusøkonomien vert dermed endå lenger unna det som Høgre lova i valkampen. Høge effektivitetskrav kombinert med stor sentraliseringsiver og lite politisk styring vil gjera at tendensen med nedlagde akuttmottak i Distrikts-Noreg vil fortsetja. Budsjettavtalen i Stortinget viser helseprioriteringane til dei fire partia. Pasientbehandling og beredskap er dessverre ikkje blant desse. Med dette statsbudsjettet startar omlegginga av norsk helsevesen – bort frå dei verdiane som det er bygt opp på over generasjonar. Prinsippet om eit sterkt offentleg helsevesen som gir tryggleik for helse og beredskap uansett kvar ein bur, eller kven ein er, står til falls. Regjeringa meiner at produksjonen av velferdstenester ikkje skil seg frå produksjonen av andre varer og tenester, men Senterpartiet meiner nettopp det. Kristeleg Folkeparti og Venstre, som i dag framstår nøgde med den blå-blå regjeringas helsesatsing, har i budsjettavtalen rett nok fått pengar til nokon viktige helsefelt, men det endrar ikkje på retninga. Når eldreomsorg i Noreg i dag er slik at ein bryt menneskerettar, er ikkje løysinga å visa til at dei eldre sjuke skal få verta «shopparar» av helsetenester og omsorg i ein privat marknad. Regjeringa seier at dei skal utvikla pasientanes helseteneste. Det er feil. Regjeringa skal utvikla dei ressurssterke pasientanes helseteneste. I budsjettet vert det sett av pengar til ordninga fritt behandlingsval. Forslaget er møtt med stor motstand. Av mange negative høyringsinstansar er Norsk Sykepleierforbund. Dei meiner at fritt behandlingsval vil endra prioriteringa i helsevesenet ved å dreia ressursbruken og behandlinga over mot behandling av lettare lidingar og vekk frå pasientar med langvarig og samansette behov. Dei fryktar at offentlege sjukehus vert tappa for naudsynt kompetanse, og at utdanningssektoren vil få problem med å leggja til rette for nødvendig praksis i ei stadig meir oppsplitta teneste. Dei fryktar at forslaget vil kunna endra sjukehusstruktur og -tilbod og bidra til sentralisering av akuttberedskap. Norsk Sykepleierforbund skriv at fritt behandlingsval vil inneberae eit omfang av privat kommersiell tenesteyting som ein ikkje har sett i norsk helseteneste før. Dette er sterke ord, og det er i ferd med å verta ein realitet fordi Kristeleg Folkeparti og Venstre bryt eigne valløfte. Fritt behandlingsval startar no opp for pasientar med rus- og psykiatrilidingar trass i at Norsk Psykologforening åtvarer mot fritt behandlingsval «i alle fall innen området psykisk helse og TSB».
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
I budsjettforliket mellom Kristelig Folkeparti, Venstre og regjeringen bevilges det 106 mill. kr mindre til klimatiltak i fattige land enn det som bevilges i budsjettforslaget som Siv Jensen la fram i oktober. Hvordan skjedde det?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Når det gjelder sosial profil, er det sånn at selv SV foreslår betydelig større skattekutt til folk med lave og vanlige inntekter enn det Fremskrittspartiet gjør i dette budsjettet. Det kan vi gjøre nettopp fordi vi ikke trenger å betale milliarder i kutt i formuesskatten. Nå er det mange som er misfornøyd med den sosiale profilen i statsbudsjettet. Folk flest er misfornøyd med den sosiale profilen i statsbudsjettet. Sentrale FrP-ere har meldt seg ut av partiet i protest mot den sosiale profilen i statsbudsjettet. Det kuttes i alt fra permitteringsordningen for arbeidere i industrien til tilrettelegging for rekruttering av arbeidssøkere med nedsatt arbeidsevne. Det kuttes i stønaden til barnetilsyn for enslige forsørgere, det kuttes i tilretteleggingstiltak under sykepenger – det kuttes til og med i gravferdsstønaden. Kan Gjermund Hagesæter med et ærlig ansikt stå her i salen og si at han er fornøyd med den sosiale profilen i Fremskrittspartiets første statsbudsjett?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Det har SV i høyeste grad tatt inn over seg, og det er nettopp derfor vi gir betydelig større skattekutt til folk med vanlige og lave inntekter enn det Fremskrittspartiet gjør. Det gir oss rom til å øke miljøavgiftene uten at folk flest taper penger på det. En vanlig familie med vanlig inntekt kommer ut i pluss, selv med de økningene i miljøavgifter vi har. Det regnestykket går ikke opp for Fremskrittspartiet, som innfører en særnorsk avgift, poseavgiften, som spiser opp skattekuttet til folk flest. Er det virkelig sånn at Gjermund Hagesæter mener at 3 mrd. kr i skattekutt til de aller rikeste menneskene i landet har vært viktigere i år enn å sørge for at folk flest, som gjør en god dags arbeid, skal sitte igjen med litt mer av kaka her i landet?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
For ett år siden ble jeg i en replikk utfordret av representanten Breivik om oljepengebruk. Nå, ett år senere, har vi fasiten: SV går inn for en betydelig lavere oljepengebruk enn Venstre gjør både i sitt alternative statsbudsjett og ikke minst i forliket som Venstre er en del av. Det er viktig å redusere Norges avhengighet av oljepenger, for det første fordi det ikke er bærekraftig å skyve regningen for regjeringens skattekutt over på framtidige generasjoner, og også fordi det ikke er miljømessig bærekraftig på sikt. Vi vil ha en god velferdsstat uavhengig av om vi har olje eller ikke. Mitt spørsmål til Venstre er: Hvordan kan Venstre kritisere andre partier for oljepengebruken når de selv ikke greier å prioritere dette når de faktisk har politisk makt?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
I min verden er ikke 1,5 mill. kr en helt vanlig inntekt. Det er mulig det er det i Høyres velgergrupper i Oslo, det er det ikke i SVs. Jeg tror ikke gründere som tjener over millionen, drives av årslønna si – jeg tror de drives av viljen til å skape noe, være med og utvikle noe og spre det til flere mennesker. Det gjelder i hvert fall de gründerne jeg kjenner. Der vi vet – og der er forskerne ganske enige – at skatt på arbeid har en effekt, er på de aller laveste inntektene. I Norge har vi et skattesystem som er for flatt – skatten øker veldig raskt når du har lav inntekt, men er rimelig flat uansett hvor mye mer enn 800 000 kr du tjener. Det synes vi er usosialt og urettferdig. Derfor mener jeg at folk som tjener like mye som meg, og som representanten Nordby Lunde, godt kan bidra mer for å sikre den velferden som har gjort Norge til et så godt land å leve i, og så kan godt de som tjener halvparten av det vi tjener, sitte igjen med mer av kaka.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Jeg deler representanten Holthes engasjement for sliterne og kan nevne i samme sammenheng at 1. desember er renholdernes dag. Jeg vil bruke anledningen til å gratulere alle renholdere med dagen, en gruppe som for øvrig ifølge tv-programmet på NRK i går er Norges nest beste gruppe i sjakk. Når det gjelder kronikere og syke mennesker som har jobbet hardt her i Norge, er det aller viktigste å sørge for at vi har et velferdssystem som belønner hardt arbeid, og som tar vare på dem som sliter ut kroppene sine i hardt arbeid. Det er nettopp derfor vi har vært så harde kritikere av de endringene regjeringen foreslo f.eks. i barnetillegget for uføre, og som videreføres i budsjettforliket, med tak på hvor mye du kan få i uføretrygd hvis du har barn. Det er dypt usosialt. I tillegg er det langt større økninger på helsefeltet, på forebyggingsfeltet, på tiltaksplasser og tiltak for å få flere kronisk syke tilbake i arbeid i SVs alternative budsjett enn det er i Fremskrittspartiets.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
En av de rareste ideene på norsk høyreside er at man skal betale mennesker penger for ikke å bruke et velferdsgode som vi alle spleiser på. Det har jeg aldri forstått. Når vi i tillegg vet at kontantstøtte har elendig likestillingseffekt og dårlig integreringseffekt, er det så klart slik at vi vil bruke disse pengene på ting som treffer mer. Vi bruker mer penger på å øke barnetrygden enn vi bruker på å avskaffe kontantstøtten. Ifølge Fordelingsutvalget er dette det mest treffsikre virkemiddelet for å nå de mest vanskeligstilte familiene. De beregningene som er gjort når vi har utviklet ikke bare ventestøtten, men også den halvtimen mindre arbeidstid for småbarnsforeldre fram til barnet er 18 måneder, som vi foreslår i vårt alternative budsjett, bygger på beregninger fra regjeringen og på budsjettsvar vi har fått fra regjeringen. Om det er slik at barnehager er underfinansiert her i landet, er det kanskje helt andre partier representanten burde stilt til ansvar enn SV, som foreslår den største økningen – blant alle partier – til barnehager i sitt alternative budsjett.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
SV deler fullt ut representanten Toppes engasjement, og vi øremerker disse 200 mill. kr i vårt alternative budsjett fordi det er en viktig sak. Når det gjelder spesifisering av midlene, vil jeg henvise til komitébehandlingen i helsekomiteen, der vår partileder, Audun Lysbakken, sitter. Der kommer det mange presiseringer av de ulike postene vi foreslår i SVs alternative budsjett – i alle komiteer.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Størsteparten av reduksjonene vi foreslår på forsvar, er på innkjøp. Det er noen forskyvninger og noen kutt i de ulike forsvarsgrenene. Det gjør vi fordi Norge er det landet i hele Vesten med unntak av USA som bruker mest penger på forsvar per innbygger. Jeg føler meg ikke helt sikker på at alle de pengene blir så godt brukt som de kunne vært. SV er tilhenger av et sterkt norsk forsvar. Vi har f.eks. også alltid vært de sterkeste tilhengerne i Stortinget av et forsvar som fokuserer mer på forsvar av Norge enn NATO-eventyr rundt omkring i verden. Det fikk vi jo også til en viss grad gjennomslag for i den rød-grønne regjeringen. Det er også to økninger vi foreslår på forsvarsfeltet som jeg bare har lyst til å nevne. Det ene er en bevilgning til forskning på høyreekstremistisk terror. Det er en skandale at vi ikke har gjort mer på dette feltet i Norge. Det andre er at vi ønsker å delta mer i FN-operasjoner internasjonalt, og dermed bevilger 25 millioner ekstra kroner til det.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Jeg vil først gjenta at SV foreslår en rekordøkning i barnetrygden, som er det mest presise virkemidlet for å treffe de mest vanskeligstilte familiene, samt skattekutt til alle lavtlønte mennesker i Norge. Når det gjelder barnehageprisen, er det sånn at SV, Arbeiderpartiet, Senterpartiet – til og med Kåre Willoch – har forstått noe som Venstre aldri har forstått, og det er at universelle ordninger er en garanti for sosial utjevning. Det at rike mennesker på Oslo vest betaler det samme for barnehagen som det en vanlig familie i Trondheim gjør, gjør at alle er villige til å bidra etter evne til skattesystemet. Vi har ikke behovsprøvd pris på skole her i Norge. Vi har ikke behovsprøvd pris på å bli behandlet på sykehus, og på samme måte bør vi heller ikke ha det på andre velferdsordninger. Det er nettopp for å sørge for at de som har mest i samfunnet, bidrar mest, og da skal de også få akkurat det samme tilbake som alle andre. Det er garantien for et Norge med små sosiale forskjeller.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Det var nok mange fremskrittspartivelgere som ble overrasket da finansminister Siv Jensen prioriterte det å kutte i formuesskatten til de aller rikeste så høyt i to år på rad, og spesielt med tanke på at mye av inndekningen skjer ved svært usosiale kutt som rammer veldig mange mennesker: alt fra kutt i bilordningen til trygdede til kutt i tilrettelegging for rekruttering av dem med nedsatt arbeidsevne, kutt i stønaden til barnetilsyn for enslige forsørgere, kutt i hjelpemidler for bedring av funksjonsevnen, kutt i stønad til barnetilsyn for mottakere av etterlattepensjon og kuttene i barnetillegget, som lever videre i en litt annen form i budsjettforliket. Hva vil finansminister Siv Jensen si til dem som er skuffet over Fremskrittspartiets budsjett, som stemte Fremskrittspartiet, men som nå rammes av ett eller flere av disse urettferdige kuttene?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Jeg er helt enig med representanten Limi i at hvor du velger å skattlegge, og hvordan du skattlegger formuesobjekter, er viktig for næringslivet, og det er viktig for rettferdigheten i samfunnet, og dermed er det også viktig for skatteviljen ikke bare til folk flest, men også til gründerne, som representanten Limi er opptatt av. Da vil jeg bare minne om at det partiet som foreslår lavest selskapsskatt i år i de alternative statsbudsjettene, er SV. Det er ikke fordi vi er noe stort skattekuttparti, men det er fordi vi synes at finansnæringen bør bidra mer, oljenæringen bør bidra mer, og de næringene vi skal leve av i framtiden på fastlandet, skal bidra mindre. Har ikke representanten Limi bare litt lyst til å innrømme at det er mer fornuftig å øke skatten for de aller rikeste og de største formuene og bruke noen av de pengene på å kutte i skatten for de gründerne Limi brenner for?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
Men hvis det var sånn at det kun var konkurranse på pris og på skattenivå som var viktig, hvis det var sånn at næringslivet har best rammevilkår når lønna er lav og skatten er lav, så profitten er størst mulig, hvordan kan det da ha seg at Norge er et så godt land å drive næringsvirksomhet i? Er det ikke sånn at støtteordninger, at et ordentlig sosialt sikkerhetsnett som gjør det mulig for folk å ta sjanser i arbeidslivet, at kompetansemiljøer som opprettholdes av gode politiske løsninger, at permitteringsordninger i industrien, at teknologiutvikling og forskning i offentlig regi – alt dette som finansieres med skatt – er bra for næringslivet, og at det slett ikke er sikkert at næringslivet kommer bedre ut med en mer amerikanisert modell, som Fremskrittspartiet nå går inn for, der skattenivået er lavere, men der samfunnet blir tilsvarende fattigere i muligheten for å bygge et godt samfunn både for innbyggere og for næringsliv?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
La meg gratulere med god innsats i sjakk i går kveld. Det var ikke presidentens skyld at Norge ikke slo verdensmesteren! Så må jeg ta opp SVs forslag til rammer samt de omdelte forslagene, som ved en inkurie ikke er med i tilleggsinnstillingen. Det er SVs inkurie, men vi ønsker at disse forslagene skal stemmes over – med unntak av forslag nr. 27. Så er det sagt. Det har vært spennende å følge debatten om formuesskatten i dag, spesielt har det vært interessant å følge Høyre. Tidligere har vi hørt at formuesskatten er en trussel mot norske arbeidsplasser, at vi bør kutte i formuesskatten eller til og med fjerne den, både for å legge til rette for flere norske arbeidsplasser og for ikke å true de arbeidsplassene som allerede er her. Få politiske påstander har blitt kraftigere tilbakevist i den offentlige debatten de siste årene enn Høyres retorikk rundt formuesskatten. Nå er det en ny grunn til at vi skal kutte i den, og det er Høyres bekymring for det statlige eierskapet, det norske eierskapet og det lokale eierskapet. Man kan ikke samtidig som man argumenterer med hvor viktig det er med norsk eierskap til produksjon i Norge, ha en finanspolitisk talsperson som argumenterer for å flytte produksjonen ut av Norge. Og man kan i hvert fall ikke belære andre partier i viktigheten av norsk eierskap samtidig som man selv i statsbudsjettet vi diskuterer, forbereder tidenes nedsalg av norsk eierskap. Det har vært mye snakk om hva som er historisk i dette statsbudsjettet. Det er historiske løft for det ene og det andre – og så kan vi diskutere om det egentlig er så veldig store og veldig historiske løft – men én ting som er historisk med dette statsbudsjettet, er jo det historiske bruddet med tanken om norsk eierskap til produksjon. Lønnsomme bedrifter skal selges ut av ingen annen grunn enn ideologi. Høyre har rotet seg inn i en retorisk bakevje der de er nødt til å si at det er mer positivt at kommunistpartiet i Kina eier norsk industri enn at den norske staten gjør det. For hvis den norske staten gjør det, blir markedet lei seg. Fremskrittspartiet har også argumentert heftig for formuesskatten i dag, men av en litt annen grunn, og det er fordi Fremskrittspartiet kanskje for første gang noen sinne i en budsjettdebatt i Stortinget knapt har tatt i bruk ordet «folk flest». Hver gang Fremskrittspartiet har blitt spurt om noe som er knyttet til «folk flest» i dagens debatt, kommer det svar som høres ut som om de kommer fra markedsavdelingen i en multinasjonal bank. Det kommer noen refleksjoner rundt makrobildet og hvor ille formuesskatten er for eierklassen. Jeg tror ikke det var det Fremskrittspartiets velgere hadde i tankene da de stemte på Fremskrittspartiet. Jeg tror f.eks. det er derfor vi i kveld har fått en meningsmåling som viser rent flertall for Arbeiderpartiet, SV og Rødt. Det var nok ikke det finansminister Siv Jensen hadde i tankene da hun la fram sitt statsbudsjett, men jeg tror det er det man får når man til de grader snakker overklassens interesser på tross av dine egne velgeres interesser.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-01:
President! Det er feil. SV skal stemme imot.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
For det første må jeg komme med en oppklaring hvis det blir oppfattet som en kritikk av Høyres Trond Helleland for hans utsagn. Jeg sa meg tvert imot helt enig i hans utsagn om at hovedgrepene i budsjettet ligger fast. Så har vi det på plass. Det er helt riktig at vi bruker mer penger på barnehager, sykehus og eldreomsorg enn det regjeringen gjør. Det kan vi gjøre fordi vi ikke prioriterer milliarder i skattekutt for dem som har mest fra før. Det betyr f.eks. at vi kan gi kommunene rammer neste år som gjør at kommunene ikke trenger å kutte i velferd, slik regjeringen nå legger opp til. Vi bruker allikevel mindre oljepenger enn det forlikspartiene gjør, og vi gjør det for å markere motstand mot den glideflukten som vi oppfatter at regjeringen er på, hvor man ved hver eneste korsvei siden man tok over, har valgt å tøye oljepengebruken. Man gjorde det da man la fram tilleggsproposisjonen i fjor høst, man gjorde da man kom til NIS-avdelingen og til revidert, og vi ser altså at man gjør det nå. Samtlige opposisjonspartier foreslo mindre oljepengebruk enn det regjeringen gjorde. Det er et kraftig signal om at man bør dempe oljepengebruken i årene som kommer.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Gitt det skattenivået vi legger til grunn i vårt alternative budsjett, og gitt det skattenivået vi har gått til valg på og kommunisert til velgerne, legger vi selvfølgelig fram et opplegg som er bærekraftig, og hvor vi bruker mindre oljepenger enn det regjeringen har lagt opp til. Det er en markering fra vår side av at vi mener at den tøyingen som vi nå ser ved alle korsveier, ikke er grei. Jeg synes det er litt underlig å registrere, rett og slett, at når både Høyre og Fremskrittspartiet i valgkamp og gjennom flere måneder har gjort et stort poeng av at vi hadde en rød-grønn regjering som de mente bare brukte penger og lot det offentlige konsumet vokse, legger de selv fram et budsjett hvor veksten i offentlig konsum er høyere enn veksten i BNP. Det skjedde ikke mens vi satt i regjering, med unntak av ett år – det var i 2009, med finanskrisebudsjettet. Det taler for seg at de borgerlige partiene ikke makter å forhandle seg fram til et forlik som holder utgiftsveksten nede, når dette har vært en så sentral del av egen kommunikasjon.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg skjønner på representanten Hagesæter at han er dypt rystet. Jeg vil bare oppklare påstanden om at Arbeiderpartiet øker skattetrykket neste år med et tosifret antall milliarder. Det er feil. Vi foreslår nøyaktig samme skatte- og avgiftsnivå neste år som det vi hadde i fjor. Så vil jeg også si at campingvogn er noe folk flest ikke kjøper så veldig ofte, mens plastposer bruker vi hver eneste dag, i hvert fall de fleste av oss, og barnehageregningen kommer hver eneste måned. Så til arveavgiften spesifikt. Det er en avgift der vi gjennom våre år i regjering etter hvert hevet bunnfradraget kraftig fordi vi så at den traff skjevt, og at den var vanskelig å håndtere for mange helt vanlige folk som f.eks. arvet foreldrenes hus. Samtidig så vi at mange i toppen gikk klar. De med store aksjeformuer betalte f.eks. ikke avgiften i det hele tatt. Derfor fant vi det ikke hensiktsmessig å gjeninnføre den i den formen den forelå.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg vil starte med å returnere honnøren: Det var også et godt innlegg representanten Syvertsen holdt. Bare for å replisere kort til det han sier om formuesskatten og mulige løsninger på den: Vi får jo Scheel-utvalgets innstilling i morgen, og Arbeiderpartiet er et av de partiene som med interesse har merket seg Kristelig Folkepartis invitasjon til et bredt forlik og håper vi kan få gode, konstruktive diskusjoner i Stortinget om det. Så er vi enige om klimamålsettingene, og vi er enige om at vi må ta avgiftsgrep for å få både mer klimavennlig drivstoff og flere utslippsfrie biler på veiene. Vi kommer til å støtte økt omsetningspåbud for biodrivstoff, men holder fast ved det avgiftsregimet som vi mente var riktig. Jeg vil nevne at vi i vårt avgiftsopplegg også legger opp til et grep som gjør at hybridene blir nær 100 000 kr billigere i innkjøp. Det er helt nødvendig å få mer teknologi på veiene, og en annen teknologi enn bare den elbilen representerer, hvis vi skal ha noen som helst mulighet til å nå de målsettingene vi har satt oss for transportsektoren.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Takk for et viktig spørsmål. Vi har mange års samarbeid bak oss hvor vi har delt et felles engasjement for vekst og utvikling av arbeidsplasser i absolutt hele landet, og jeg tror at representanten Pollestad vil finne mye prosa og også forslag til konkrete budsjettbevilgninger i vårt alternative budsjett som han vil like godt dersom han leser det. Et av de punktene som ligger der, er reversering av det kuttet som regjeringen har foreslått på bredbåndsutbygging. Det kuttet reverserer vi fordi vi mener det er en målsetting at alle skal ha tilgang til bredbånd, og vi er helt enig med Senterpartiet i at det offentlige må ta et ansvar for at det skjer.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Det vi i vårt alternative budsjett foreslår, er en reversering av den endringen som regjeringen foreslo i fjor, og som ble vedtatt i denne salen. Systemet fram til da var at man fikk fagforeningsfradrag dersom man var tilknyttet en hovedsammenslutning eller en fagforening etablert før 1977. Det er systemet vi ønsker oss tilbake til. Det betyr at f.eks. NITO vil få fagforeningsfradrag. Men når vi har et ønske om å stimulere til at folk organiserer seg i hovedsammenslutninger, er det med bakgrunn i frontfagmodellen, som har tjent Norge med stor suksess – det er bare å lese konklusjonene til Holden-utvalget. Det at vi har sterke sammenslutninger som kan ta et ansvar i lønnsdannelsen og ta et ansvar for at trepartssamarbeidet faktisk fungerer, er en uvurderlig del av det norske systemet, den norske modellen, og en viktig del av vår konkurransekraft.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
I Arbeiderpartiet er vi grunnleggende sett positive til å bruke avgifter for å få til mer miljøvennlig atferd, men vi mener også at det å introdusere nye avgifter skal gjøres skånsomt, fordi avgifter rammer alle likt, selv om man har ulike inntekter. Jeg registrerer at regjeringen må ha en annen tilnærming til dette, her har førsteprioritet vært store skattekutt til dem som har mye fra før. Det har medført store inntektstap for staten og dermed så store kutt at regjeringen ikke fikk flertall for det i Stortinget. Dermed ble resultatet store avgiftsøkninger i siste time for å redde budsjettet. Det må jo være et uttrykk for manglende evne til styring og prioritering når man ender opp med å innføre en avgift som ingen egentlig helt vil vedkjenne seg, for å kompensere for disse skattekuttene. Vil regjeringen også i framtiden delfinansiere skattekutt til dem som har mye, ved å introdusere nye rent fiskale avgifter?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Jeg registrerer at finansministeren ikke svarer på spørsmålet og heller vil snakke om Arbeiderpartiets opplegg, så jeg prøver igjen – på en litt annen måte. Jeg registrerte at finansministeren snakket om mannen i gata i sitt innlegg. Det finnes 1,4 millioner nordmenn som tjener mellom 300 000 kr og 500 000 kr – jeg vil anta at dette er mannen i gata som finansministeren refererer til. Hvis de ikke har formue, får de i snitt et skattekutt på ca. 400 kr i året. For en familie med barn i barnehagen er de pengene fort borte med den økningen man legger opp til. Jeg vet ikke om finansministeren husker den familien som TV 2 besøkte den dagen budsjettet ble lagt fram, som hadde stemt på Fremskrittspartiet i håp om skattekutt, men som endte opp med å gå i minus når barnehageregningen var betalt. Så det er altså disse som skal betale når landets 0,1 pst. rikeste får 30 pst. av den største enkeltsatsingen, som er kutt i formuesskatt. Jeg lurer på hva årsaken er til at finansministeren har gått bort fra løftene om skattekutt for folk flest, mannen i gata, og nå har som viktigste prioritering å kutte skattene til dem som har mest fra før.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-12-01:
Det begynner å bli løssluppent – det er tydelig at vi snart krysser midnatt. Vi nærmer oss slutten, så jeg har på vegne av Arbeiderpartiet behov for å avgi et par stemmeforklaringer. Vi kommer til å stemme for en del av forslagene til romertallsvedtak som følger av forliket, og noe av dette krever forklaring. For det første kommer vi ikke til å stemme for forslag til romertallsvedtak V, om bærekraftkapitlet i nasjonalbudsjettet. Det er fordi vi fremmer vårt eget forslag om det. Forslag til romertallsvedtak IX, om å ivareta de langtidsledige i forbindelse med endringer i dagpengeperioden, kommer vi til å stemme for, men jeg vil fra denne talerstol bare presisere at vi primært er imot hele endringen i dagpengeordningen. Forslag til romertallsvedtak XIX stemmer vi for, men jeg vil understreke at vi ikke er med på innføring av plastposeavgiften. Når det gjelder forslag til romertallsvedtak XXII, vurdering av lav elavgift for datalagring, stemmer vi for det, men henviser til at vi selv har et forslag om at dette bør innføres uten utredning. Når jeg først står her, må jeg nesten en liten visitt innom representanten Heggelund, for jeg har også lagt merke til hans fascinerende tendens til å ta på seg rollen som overdommer i disse debattene. Det er egentlig litt underlig å se på. Representanten Heggelund er trist fordi den norske politiske debatten er blitt redusert til en slags bevilgningskonkurranse. Jeg mener at han tar grunnleggende feil i den analysen, og at debatten gjennom dagen i dag er et bevis på det. Her har vi hatt en lengre debatt om grunnleggende forskjeller i tilnærmingen til økonomisk politikk. Heggelunds eget partis tanke om hvordan man skal redusere forskjeller gjennom først å øke dem – «trickle-down»-tankegangen, som vi kjenner fra mange samfunn – har fått seg en grundig omgang. Når vi prøver å få representantene for Heggelunds parti med på diskusjoner om f.eks. konsekvensene av å endre privatskoleloven eller konsekvensene av den privatiseringen av helsevesenet som vil følge i kjølvannet av fritt behandlingsvalg, er det ikke noen særlig vilje til det. Det samme gjelder diskusjoner om konsekvensene av tidenes nedsalg av norsk eierskap eller konsekvensene av kutt i viktige virkemidler overfor spesifikke næringer, under dekke av næringsnøytralitet. Det er regjeringspartiene som har hatt som strategi å underkommunisere hvilken retning de vil ta Norge i. Nå ser vi konturene av den retningen i budsjettet. Det er en retning som har fått et brutalt møte med velgerne. Det dreier seg om noe helt annet enn noen millioner kroner i forskjell når det gjelder bevilgninger. Jeg vil helt til slutt ta opp Arbeiderpartiets omdelte forslag – så husket jeg det også.
Siri A. Meling (Høyre), 2014-12-01:
Først av alt stiller jeg meg litt undrende til representantens kritikk av Høyres parlamentariske leder når det gjelder at hovedgrepene ligger fast. Vi oppfatter jo at Arbeiderpartiet også er med på disse hovedgrepene, som dreier seg om bl.a. satsing på kunnskap og samferdsel. Høyre er opptatt av å holde orden i norsk økonomi. Det er viktig for å sikre arbeidsplasser og verdiskaping – selve grunnlaget for vår velferd – og gjøre Norge robust for fremtiden. Hvis vi ser på realitetene i det som faktisk betyr noe for den økonomiske bærekraften fremover, så er det den underliggende utgiftsveksten i statsbudsjettet. Arbeiderpartiet foreslår netto utgiftsøkninger på vel 8 mrd. kr, og det løfter den reelle underliggende utgiftsveksten på 2,3 pst. til drøyt 3 pst. og bringer den klart over den underliggende veksten i fastlandsøkonomien. Arbeiderpartiet har selv kritisert regjeringen for å ligge over veksten i fastlandsøkonomien. Hvorfor øker de da selv den underliggende veksten og dermed binder opp en større del av oljepengebruken fremover?
Siri A. Meling (Høyre), 2014-12-01:
Jeg registrerer kritikken av regjeringens bruk av 2 mrd. kr – jeg gjentar: 2 mrd. kr – mer enn det Arbeiderpartiet selv foreslår i oljepengebruk. Men tilbake igjen til det som i realiteten betyr noe for økonomien til dette landet fremover: den underliggende utgiftsveksten. Arbeiderpartiet kritiserer først regjeringen for å ligge over veksten i fastlandsøkonomien, så legger Arbeiderpartiet seg over der igjen i sin utgiftsøkning og binder på den måten opp oljepengebruk i en større skala fremover. Er det dette representanten Marthinsen og Arbeiderpartiet mener er en bærekraftig utgiftsøkning for Norge i et generasjonsperspektiv? Er dette et forsøk på å dobbeltkommunisere et budskap ut til velgerne, eller skyldes det kanskje rett og slett bare noen regnefeil hos Arbeiderpartiet?
Siri A. Meling (Høyre), 2014-12-01:
I samarbeidsavtalen i Nydalen fikk klima og miljø stort fokus, og partiene var enige om å overoppfylle klimaforliket. Det er jo allerede gjort grep i den retningen i godt samarbeid mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre, og Kristelig Folkepartis leder, Knut Arild Hareide, sa for litt siden i denne debatten at dette budsjettet var det beste miljøbudsjettet noensinne, og at for første gang ville utslippet innen f.eks. transportsektoren gå ned. Men vi vet at det er krevende å nå de målene vi har satt oss for 2020. Jeg kunne være interessert i å høre representanten Skei Grande reflektere litt rundt hvilke tiltak hun tenker er viktige nå frem mot 2020 for at vi faktisk skal komme i mål med de målsettingene vi har satt oss gjennom klimaforliket.
Siri A. Meling (Høyre), 2014-12-01:
Regjeringen har lagt frem et budsjettforslag, og senere et budsjettforlik, som løser viktige utfordringer i dag, og som gjør Norge mer robust for fremtiden. Flere har i løpet av denne debatten vært inne på den makroøkonomiske situasjonen og flere anslag som er preget av usikkerhet og endring, som bl.a. den fallende oljeprisen og mindre vekstimpulser fra petroleumssektoren inn i norsk økonomi. Nylig hadde OPEC sitt møte, og det at de ikke klarte å samle seg om noen regulatoriske tiltak, gjør jo at vi må forvente at oljeprisen kanskje vil være vedvarende lav over en periode. Dette gjør at vi trenger et budsjett som stimulerer til omstilling. Regjeringens forslag til statsbudsjett, med de endringer som ligger i budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre, mener vi er godt tilpasset norsk økonomi og de utfordringene Norge står overfor i fremtiden. Avtalen om statsbudsjettet for 2015 viderefører og forsterker enigheten fra Nydalen, og alle de fire partiene har fått satt sitt preg på budsjettet. Det er et budsjett som vil styrke norsk konkurransekraft og verdiskaping, et budsjett som vil forsterke det sosiale sikkerhetsnettet, bygge opp under arbeidslinjen samt forsterke klimaforliket. Det har blitt sagt fra talerstolen flere ganger i dag at dette er det beste miljøbudsjettet noensinne, og for første gang vil utslipp fra transportsektoren forventes å gå ned. Vi satser på viktige områder som kunnskap, helse, samferdsel og tiltak for å trygge arbeidsplasser. Høyre er opptatt av å holde orden i norsk økonomi. Det er viktig for å sikre arbeidsplasser og sikre verdiskaping, selve grunnlaget for velferden vår. Den store forskjellen i samfunnet mellom mennesker går mellom dem som er i jobb, og dem som er utenfor arbeidsmarkedet. Derfor er det viktig å tilrettelegge for trygge arbeidsplasser og nye arbeidsplasser. Skatt er en viktig del av rammebetingelsene. Høyre er opptatt av at vi skal ha et fornuftig og konkurransedyktig skattenivå, som stimulerer til arbeid, sparing og investering. Vi er også opptatt av at norske bedriftseiere og investorer skal ha like betingelser som utenlandske, når de investerer i norske arbeidsplasser. Derfor har bl.a. regjeringens reduksjoner i formuesskatt vært viktige. Vi ser ingen grunn til at utenlandske investorer, som f.eks. britiske aktører, kinesiske aktører eller andre, skal ha bedre betingelser enn norske eiere. Derfor er jeg glad for at vi også i dette budsjettet har funnet rom for å gjøre lettelser i formuesskatten, både ved å heve bunnfradraget og ved å redusere satsen.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Statsbudsjettet skal bidra til næringsutvikling, til verdiskaping og til arbeidsplasser. Senterpartiet er opptatt av å ta hele landet i bruk, ikke bare av hensyn til distriktene, men også fordi det faktisk er viktig for landet vårt. Det som en opplever at næringslivet særlig peker på, er samferdsel, vei og bane, men også tilgang til bredbånd og mobildekning. Der er det i dag store mangler, og det er svært krevende å bo og drive næringsvirksomhet uten skikkelig mobildekning og uten tilgang til bredbånd. Mitt spørsmål er om Arbeiderpartiet er enig i at det er et mål å gi absolutt alle i Norge mobildekning og bredbåndstilgang, og at det er et offentlig ansvar å sørge for at så skjer.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Venstre har på næringspolitikkens område hatt en viss preventiv virkning på Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens mest næringsfiendtlige forslag. Mange kutt er reversert, og jeg merker meg at en har greid å få halvert det opprinnelige kuttet til turisme gjennom Innovasjon Norge. Det er bra at en har oppnådd noe der. Så sier representanten at Venstre prioriterer det viktige framfor det uviktige. Da er det litt rystende å se at en av de næringene som Venstre angriper massivt, er den maritime næringen, som har en verdiskaping på rundt 160 mrd. kr, og som sysselsetter 100 000 mennesker i Norge. Der går en inn og over natta med et pennestrøk kutter hele nettolønnsordningen med 1,5 mrd. kr. Det er en tett sammenheng mellom den kompetansen som sjøfolk besitter, og vår maritime næring. Ser ikke Venstre det problematiske i å ta et sånt grep over natta?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-01:
Jeg vil også gi regjeringen ros for å være i rute med opptrappingen til Nasjonal transportplan, selv om den ennå ikke er helt på snittnivået – der en skal være. Det er bra. Før valget var Fremskrittspartiets fremste kamp kampen mot bompenger. I finanstalen var dette redusert til at finansministeren lovet smartere bompenger. Nå tror jeg bilistene er rimelig likegyldige til bompengenes intelligensnivå. De er mer opptatt av omfanget. På skriftlig spørsmål fra meg i vår svarte statsråden at ifølge handlingsprogrammet til Statens vegvesen lå det an til 90 nye bomstasjoner fram til 2017. Så mitt spørsmål er, med det budsjettet vi behandler i dag: Tallet 90 var oppgitt tidligere. Hva vil tallet bli med det nye budsjettet?
Terje Breivik (Venstre), 2014-12-01:
Ved gjennomlesing av Arbeidarpartiet sitt alternative statsbudsjett kan ein fort slå fast at dei plussar på med offentlege utgifter rimeleg systematisk. Omprioriteringar eller kutt på utgiftssida er det vanskeleg å finna. Utgiftssida i statsbudsjettet aukar med om lag 10 mrd. kr med budsjettopplegget til Arbeidarpartiet. Eit av dei få kuttforslaga Arbeidarpartiet likevel har, er å fjerna retten til fagforeiningskontingent for personar som ikkje er medlem i ei hovudsamanslutning. 120 000 personar skal ikkje lenger få frådrag for kontingent – dei får ei skatteskjerping – på ca. 1 000 kr dersom Arbeidarpartiet får det som dei vil. Kvifor meiner Arbeidarpartiet at det er prinsipielt rett at ein skal få frådrag om ein er medlem av t.d. LO, men ikkje om ein t.d. er medlem av NITO?
Terje Breivik (Venstre), 2014-12-01:
Sjølv om Senterpartiet har mange utgiftspostar som Venstre støttar, er det på inndekningssida til dels betydeleg avstand. Mellom anna vil Senterpartiet, som det akkurat er referert, innføra ei skatteskjerping for finansnæringa på 7 mrd. kr, kostnader som naturleg nok vil verta velta over på forbrukarane. Alle som tener meir enn 350 000 kr i året, får meir i skatt, og sist, men ikkje minst kuttar Senterpartiet 2,5 mrd. kr i EØS-kontingenten, eit kutt Senterpartiet nødvendigvis godt veit ikkje er mogleg å gjennomføra. Ekstra spesielt vert det siste med tanke på at Senterpartiet også er det ivrigaste partiet i denne salen for å få innført eit nasjonalt tiggarforbod. Ei av grunngjevingane Senterpartiet brukar i så måte, er at ein heller skal hjelpa folk i dei landa dei kjem frå. Spørsmålet er: Korleis heng det å hjelpa folk i dei landa dei kjem frå, saman med å kutta 2,5 mrd. kr i løyvingar som i all hovudsak går til dei same landa?
Terje Breivik (Venstre), 2014-12-01:
Først takk for takken. Poseavgifta er utvilsamt ein kombinasjon av ei grøn avgift og ei rein fiskalavgift. Sånn er det ved veldig mange skattar og avgifter. I Venstre sitt alternative statsbudsjett hadde me poseavgift inne, men då i ein langt større og meir omfattande samanheng. Som eg sa akkurat no i hovudinnlegget mitt, tek me til orde for eit grønt skatteskifte på vel 13 mrd. kr, som betyr at alle etter Venstre sitt skatteopplegg kjem ut med netto skattelette i storleiken 2 000–3 000 kr. Alle vil tena på eit sånt skatteopplegg som Venstre føreslår, og dei som tek det grøne valet i kvardagen, vil tena endå meir.
Terje Breivik (Venstre), 2014-12-01:
Eg kan sjølvsagt ikkje gje nokon garanti, men eg kan seia med stor pondus at dette vil vera ein del av dei oppfølgingane som regjeringa må gjera i kjølvatnet av budsjettavtalen, at ein differensierer mellom bioposar og tradisjonelle plastposar. Me har òg inne eit verbalforslag no i budsjettavtalen om at ein skal sjå på den same problematikken i høve til flasker og produksjon av flasker for den industrien.
Terje Breivik (Venstre), 2014-12-01:
Takk for spørsmålet. Formuesskatten er eit godt døme på at me fire borgarlege parti er samde om målet, altså at formuesskatten må reduserast og på sikt fjernast. Det er òg rett, som representanten Hille refererer til frå programmet – Venstre har ein annan modell enn det regjeringa føreslo. Me har ein modell som aukar botnfrådraget – noko som gjev ein langt betre sosial profil, og som vil treffa langt fleire småbedrifter enn om ein går einsidig på satsen – men kombinert med å gjeninnføra skatterabatt på aksjar.
Terje Breivik (Venstre), 2014-12-01:
Nettolønsordninga tilgodeser ein bransje som går med betydelege overskot. Det er òg ei ordning som gjer at andre som driv næring til havs – fiskarar m.a. – slit med å kompensera for det lønsnivået fordi det har ein konkurransevridande effekt. Venstre har meint det same i svært mange alternative statsbudsjett: at nettolønsordninga primært må avskaffast, alternativt at ordninga bør utvidast til å gjelda òg andre som driv til sjøs.
Terje Breivik (Venstre), 2014-12-01:
Først må eg nesten gje honnør til SV og representanten Serigstad Valen for budsjettet han skal presentera – det får eg ikkje høve til, for det er andre som skal stilla spørsmål til han – for at SV faktisk gjer ein del veldig spennande og reelle omprioriteringar. Når det gjeld oljepengebruken, har Venstre vore kritiske til det heilt frå budsjettforslaget til regjeringa kom på bordet, og Venstre er for så vidt også kritiske til at me no i fellesskap stemmer for eit budsjett som er rimeleg ekspansivt. Når det er sagt, er det ikkje tvil om at det budsjettet som vert vedteke i dag, dessverre er det minst ekspansive av alle alternativa som ligg føre. Sånn sett har både underteikna og representanten Serigstad Valen eit felles ansvar for at dette ser betre ut for ettertida.
Terje Breivik (Venstre), 2014-12-01:
Igjen takk for gratulasjonen – også til representanten Hansson. Hansson veit like godt som meg at det som er viktigast med eit budsjett, er at det faktisk fører til endringar i forbruksmønsteret. Dette er eit budsjett som for første gong i moderne norsk historie faktisk fører til at ein vil få reduserte CO2-utslepp innanlands. Så kan ein sjølvsagt ha ein diskusjon om kor mykje det reelt sett vert. Eg var i hovudinnlegget mitt inne på at det berre på biodiesel isolert sett vil koma på i storleiken 200 000 tonn. Eg har heller ingen vanskar med å seia til representanten Hansson at Venstre sjølvsagt skulle gått betydeleg lenger i budsjettet me skal vedta seinare, jamfør det alternative budsjettet som Venstre primært kjem til å røysta for.
Terje Breivik (Venstre), 2014-12-01:
Venstre har gjeve regjeringa honnør for å ha ein eigen EU-minister. Diverre har det så langt ført til at me har ei regjering som iallfall tilsynelatande lèt etter seg eit inntrykk av å vera meir opptekne av å vareta EU sine interesser overfor Noreg enn Noreg sine interesser overfor EU. Det er nesten ikkje ei einaste sak som ikkje må ESA-notifiserast. I dag vedtek me t.d. at det skal innførast fritak frå vegbruksavgift for biodiesel som oppfyller EU sine berekraftskriterium, frå 1. juli. Grunnen til at det ikkje kan innførast før, er ifølgje regjeringa den same ESA-iveren. Eg har to spørsmål til finansministeren: Kvifor meiner regjeringa det er nødvendig å notifisera ei ordning Noreg har hatt i mange år, fritak frå vegbruksavgift for biodiesel, som me hadde fram til 2010, spesielt med tanke på at det ikkje var notifisert før, og at me har fritak på høginnblanda bioetanol som ESA aldri har brydd seg om? Og kan finansministeren garantera at regjeringa vil notifisera ordninga så raskt at det vil vera mogleg å innføra fritaket frå 1. juli, slik Stortinget føreset?
Svein Flåtten (Høyre), 2014-12-01:
Det er sikkert oljekroner som fortsatt brukes feil, men det er færre enn under den rød-grønne regjeringen, fordi vi har prioritert de områdene som jeg nå nettopp brukte ti minutter til å snakke om, nemlig infrastruktur, vei, bane, det som vil gjøre det lettere for næringslivet i distriktene, skole, kunnskap, høyere utdanning, forskning og ikke minst vekstfremmende skattelettelser, bl.a. på formuesskatten, som gjør det lettere å etablere nye arbeidsplasser, drive de gamle arbeidsplassene og sørge for at folk får en jobb. Det er nemlig det som skaper den største ulikheten i samfunnet. Når det gjelder Arbeiderpartiet, øker de utgiftene med det de øker skattene med og kommer opp i en betydelig utgiftsvekst, som ligger godt over 3 pst. Det er også noe som er lite bærekraftig i et generasjonsperspektiv, og dette gjør de i sitt alternative budsjett.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-12-01:
Jeg oppfatter at representanten Berg-Hansen ikke synes at reduksjoner av formuesskatten er særlig vekstfremmende. Det er heller ikke riktig at eksperter over hele linjen sier at det er slik, som også Marianne Marthinsen sa. La meg gå tilbake til avisoppslaget som var i VG, hvor 20 økonomer sier hva de synes om dette. Det man da ikke skiller mellom, er hva som er en fordelingsdiskusjon, og hva som er en verdiskapingsdiskusjon. Hvis man går gjennom svarene, vil man finne et helt annet bilde. Til spørsmålet om hva i dette budsjettet som er en annen satsing, og som er store satsinger på det som handlingsregelen beskriver: Det er bare å gå til det betydelige Lærerløftet, som nå har vart over to budsjetter. Det er bare å se på hva vi gjør med BIA-ordningen og en rekke ting innenfor næringsrettet forskning, som ikke minst forskningsinstitusjonene har vært meget fornøyd med. Jeg fikk senest i dag en mail hvor man uttrykte at man var godt fornøyd med dette.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-12-01:
Det kommer litt an på om man spør om jeg fortsatt mener det som lå i budsjettet, eller det som vi har blitt enige med de andre partiene om, nemlig en grense på 350 kr, som jeg tror kan være mer tilpasset. Det Trygve Slagsvold Vedum glemmer, er at dette også har et forbrukerperspektiv. Veldig mange handler på nett. Vi hadde den gamle 200-kronergrensen. Nå har vi fått en 350-kronersgrense, som inkluderer frakt og omkostninger. Det er en veldig liten forskjell, og jeg tror ikke det kommer til å spille veldig stor rolle for norsk varehandel om denne grensen innføres. Det som spiller en stor rolle for norsk varehandel, er konkurransen mellom netthandel og varehandel. Den er der, har vært der i flere år og vil komme for fullt. Det er en betydelig utfordring for detaljhandelen og varehandelen som ikke vi kan gjøre noe med utover å sette grensen her eller der.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-12-01:
For å ta bare et par av dem: Jeg har lyst til å vende tilbake til formuesskatten, for jeg forstår det slik at representanten nå snakker med næringen, og at heller ikke den synes at det bidrar til å investere i nye arbeidsplasser. Jeg tror man foretar et veldig selektivt utvalg av næringslivet – når man får den typen svar. Til de regionale utviklingsmidler: Ja, vi har redusert dem, men det er spørsmål om hvordan man bruker penger. Vi har økt våre samferdselsbudsjetter, vi bygger veier i distriktene. Næringslivet forteller oss – når vi besøker dem – at samferdsel er helt sentralt. Én ting er å drive bedriftene ute i distriktene, men man skal også ha fisken ut, ha tømmeret ut – man skal ha produktene ut – og da trenger man veier. Dette er noe som rammer hele tiden, og ikke selektivt, ut fra hvordan det offentlige håndterer utviklingsmidlene.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-12-01:
Målet med vår næringspolitikk er å etablere flest mulig nye – og ta vare på eksisterende – arbeidsplasser over hele landet. La meg benytte anledningen til å ta opp nettopp det som representanten var inne på, nemlig at 40 pst. av dem med store formuer befinner seg i dette området. Det spiller ingen rolle hvor skattyterne befinner seg. Det som spiller noen rolle, er hvor pengene deres brukes. Man kan sikkert sette opp lister over adresser i denne byen og i andre velstående områder på Østlandet for å finne ut om det er der pengene befinner seg – men de gjør ikke det. De befinner seg ute i distriktene, ute i fiskeværene, ute i skogene – på veldig mange steder hvor man har investert pengene sine for å etablere nye arbeidsplasser. Det er det forholdet man glemmer når man lager statistikker og sier at det er her rikdommen ligger. Nei, den ligger ikke her, den ligger der hvor den investeres i arbeidsplasser. Rikdom er arbeidsplasser – for dem som eier dem, og for dem som jobber der.
Svein Flåtten (Høyre), 2014-12-01:
Det jeg kan forklare, er at når representanten Hansson tror at vårt budsjett og det fremforhandlede budsjett skal ligne på Miljøpartiet De Grønnes budsjett, må han smøre seg med tålmodighet. Hvis man ser på totaliteten i Miljøpartiet De Grønnes budsjett, vil man se at man stort sett vil bygge ned veldig mye av det eksisterende norske næringsliv, bare se på oljeaktiviteten f.eks. Vi går frem på en helt annen måte. Vi går frem ansvarlig, og noen vil kanskje si at vi går frem langsomt når det gjelder det grønne skiftet, men ting endrer seg. Det er ingen tvil om at vi har tilført mer penger til Klimafondet, vi har gjort noe med fordelene for elbilene, som videreføres, vi har forsterket dem for hybridbiler, vi har i forliket flyttet ytterligere penger fra vei over på bane, vi har en betydelig enøkstøtte gjennom Enova, og småkraftverkene – det er grønt – har vi gitt bedre skattebetingelser. Det er en rekke forhold som vi har god samvittighet for.