Michael Momyr (Høyre), 2002-12-10:
Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2003 er et budsjett for fornying og omstilling i det norske landbruket, som igjen kan gjøre næringen bedre rustet til å møte fremtiden. Det er et budsjett for en jordbrukspolitikk med færre reguleringer og et enklere regelverk. Det er en stimulering til næringsutvikling, til økt verdiskaping og til en mer markedsrettet produksjon og etablering av et nytt mattilsyn, som tar ansvar for all matproduksjon. Det er en sterk vektlegging av miljøhensyn, bl.a. gjennom satsing på bioenergi, som har vært tatt opp i flere innlegg før i dag, og på omstilling og forenklinger gjennom omorganiseringer, flytting av oppgaver til kommunene, på regelverksforenkling og innføring av elektronisk forvaltning. Vi mener det er nødvendig å gjøre endringer i landbrukspolitikken som kan medvirke til økte inntektsmuligheter for landbruket. Et viktig bidrag er å gi den enkelte næringsutøver en mer selvstendig rolle i produksjonen av mat og i produksjonen av fellesgoder. Melkeproduksjon er svært viktig både i omfang og i bidraget til inntektsmulighetene i mange distrikt. Melkeprodusentene i dag har for dårlige muligheter til å utnytte kapitalen sin effektivt. Regjeringen mener det er nødvendig å øke handlingsrommet til disse produsentene og har derfor lagt opp til en friere omsetning av melkekvoter. Regjeringen legger også opp til å forbedre skatte- og avgiftsreglene for landbruket ved å utvide inntektsfradraget. Utvidingen vil ha en inntektsverdi for landbruket før skatt på 300 mill. kr. Regjeringen ser videre på utvikling av økologisk landbruk som en sentral del av miljøarbeidet og som et viktig bidrag til å øke mangfoldet i matvaremarkedet. Regjeringen legger stor vekt på å nå målsettingen om at 10 pst. av det totalte jordbruket og jordbruksarealet skal være økologisk innen 2010. I 2003 legger vi opp til en samlet innsats over jordbruksavtalen på over 100 mill. kr. Landbruket har en sentral rolle i samfunnet som produsent av mat, produsent av fiber og andre produkter, og tjenester som er knyttet til landbruket for å ivareta fellesgoder som miljø, levende bygder og spredt bosetting. Videre er variert bruksstruktur og langsiktig forvaltning av jordressursene viktig både av beredskapshensyn og av hensyn til mattrygghet. Som et ledd i Regjeringens program for modernisering, forenkling og effektivisering av offentlig sektor er det satt i gang en rekke tiltak for økt fokusering på forbrukeren. Det er satt i gang tiltak for styrking av lokaldemokratiet og forenkling av virkemidlene innenfor landbrukspolitikken. Kort sagt: at beslutningene blir fattet nærmere dem som er brukere. De siste årene har forvaltningen av flere av virkemidlene i landbrukspolitikken vært samordnet og knyttet til Statens Landbruksforvaltning, mens oppgaver som har med næringsutvikling å gjøre, er overført til Statens nærings- og distriktsutviklingsfond. Etableringen av det nye mattilsynet sammen med de endringer som er satt i gang gjennom landbruksavtalen, og med forslag om en ny konsesjonslov, gjør at vi er i ferd med få en landbrukspolitikk som legger til rette for nødvendig fornying og omstilling i landbruksnæringen. Det er mer fokusering på den enkelte bonde og matprodusent som en selvstendig næringsutøver. Dette er et budsjett som gjennom å holde oppe tilliten til kvaliteten på norsk mat også gir rammer for økt lønnsomhet og bedre utnytting av markedet. Det er et budsjett som gir grunnlag for økt optimisme.