trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-05-31:
90 pst. av studiene viser at høy bærekraftstandard gir lavere kapitalkostnad for selskapene. God rapportering på bærekraft gir altså lavere kapitalkostnad for selskaper. 88 pst. av studiene viser at en solid bærekraftsatsing gir høyere produktivitet for firmaene. Hvis man skal ha bærekraftrapportering på en meningsfull måte, må det kunne være sammenlignbart fra ett selskap til et annet. Hvis man overlater det helt til markedet, vil ulike standarder gjøre at dette ikke blir brukbart, verken for selskapenes ledelse eller for investorene. Hva er statsrådens kommentar til at det er så sterk sammenheng mellom god bærekraftsrapportering og kapitalkostnad og produktivitet?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-05-31:
Kan det være tilfellet at statsråden mener at hvis myndighetene lar være å engasjere seg, vil markedets usynlige hånd komme opp med velfungerende standarder som gjør at alle bedrifter velger å ta det i bruk?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-05-31:
Jeg tegnet meg fordi det var sånn en massiv vegg fra regjeringspartiene her med tanke på å konstruere en veldig kunstig motsetning mellom papir og analyse på den ene siden og handling og overskudd på den andre siden. Representanten Stokkebø står her og sier selvfølgeligheter som at han aldri har sett en standardisert papirrapport redde verden. Nei, det har selvfølgelig ikke jeg heller. Jeg begriper ikke hva det utsagnet har å gjøre med forslaget vi diskuterer. Det virker som at hvis man bare bruker mindre tid på skjema og mer tid på å gjøre, kommer det handlekraft og jobber og verdier av seg selv. Problemet er – jeg har selv vært næringslivsleder, jeg har vært rådgiver for mange av Norges store selskaper, jeg er også selv investor, og jeg har aldri sett verdiskaping over lang tid skje uten god dokumentasjon, uten budsjettering og målstyring – at hvis man ikke vet hvilke mål man styrer etter, og prioriterer målene, vet man at man kommer i alle fall ikke dit. Jeg er helt enig i det Høyres, Venstres og Fremskrittspartiets representanter sier – ja, små selskaper er fantastiske. De holder hjulene i gang i Norge, de skaper jobber, de støtter idrett, de deltar i lokalsamfunnet – det er helt fantastisk. Men det som er problemet her, er at det manes fram en motsetning mellom verdiskapingen i små bedrifter på den ene siden og forståelse av hva man holder på med, på den andre siden. Det dette handler om, er en strategisk analyse som tar med seg mer enn bare de finansielle resultatene, en strategisk analyse som kan balansere finansielle opp mot sosiale og økologiske verdidimensjoner. Dette er på full fart inn i internasjonalt næringsliv. Ja, det finnes gode internasjonale standarder på gang, ja, det finnes mange initiativer, men for bedrifter flest blir dette en jungel. Så kom representanten fra Venstre og sa at det ikke var lansert en eneste ny idé. Men da har man ikke lest forslaget, for en av de nye ideene som står der, er at det skal utvikles f.eks. en app – en app som gjør det mulig, basert på bedriftens størrelse og bransje, som veileder en raskt gjennom det viktigste, en såkalt vesentlighetsanalyse, «materiality analysis». Så en bevissthet om hvordan man gjør det, må være faktabasert og ikke være basert på en forakt for systematisk refleksjon, for årlige oppsummeringer og en strategisk prioritering av ulike mål.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-05-31:
Jeg må bare avslutte med å si at det var morsomt å høre representanten Stokkebø reprodusere den samme motsetningen, at nytteløs papirrapportering på den ene siden står i motsetning til reelle bedrifters verdiskaping på den andre siden. Det er ingen tvil, hvis man leser Dokument 8-forslaget, om at det systemet vi hadde, ikke fungerte. Det var spørsmål om å få på plass, i lys av ny kunnskap, hvordan samfunnsansvarsrapportering på en enkel måte kan inngå i bedriftenes strategiske drift, og det er noe helt annet enn å lesse ned bedrifter med stadig større rapporteringsbyrder over tid. Her handler det om å gjøre en vesentlighetsanalyse, det vil si at man får hjelp til å forstå hvilke faktorer det er avgjørende for bedriften å være obs på i sin daglige drift. Det er det det handler om, ikke om å lage mer byråkrati.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-31:
I sitt innlegg understreker statsråden at hun er opptatt av forenklinger for næringslivet, og regjeringen har opprettet et regelråd som skal bidra til at disse forenklingene blir gjennomført på en positiv måte for næringslivet. Ut fra årsrapporten for Regelrådet for 2017 har Finansdepartementet blitt testet på ti forskrifter. Av de ti er det kun tre som har fått grønt lys, fire har fått gult lys, og tre har fått rødt lys. Er statsråden fornøyd med måten hennes departement forenkler på, når Regelrådet ikke gir godkjent på det arbeidet som gjennomføres?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-31:
Da må jeg få lov å spørre, for denne saken dreier seg jo grunnleggende om forenklinger, og da synes jeg det er noe enkelt. Jeg har ikke fulgt debatten i dag, men jeg sjekket årsberetningen til Regelrådet for en stund siden, og der framkommer det altså at sju av ti forskrifter som har passert finansministerens kontor, ikke har fått bestått av Regelrådet. Og det måtte da være en fin anledning til å si at man kanskje kunne forbedre seg på det området og bli bedre på forenklinger.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2018-12-12:
Jeg vil på vegne av representantene Siv Mossleth, Åslaug Sem-Jacobsen, Steinar Ness og meg selv fremme et forslag om et rimeligere og bedre ekspressbusstilbud i hele landet.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-12-12:
Eg vil på vegner av representantane Marit Knutsdatter Strand, Siv Mossleth og meg sjølv fremja eit forslag om å beskytta, fremja, støtta og auka førekomsten av amming.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2018-12-12:
Kommuneøkonomien har de siste årene vært god. Det er rekordfå kommuner som er på ROBEK-listen, og bl.a. i 2016 leverte vi et rekordår. Eiendomsskatten er en lokal skatt som kommunestyrer selv fastsetter. Vi ser i dag at det er mange kommuner som klarer seg helt fint uten eiendomsskatt, som klarer seg helt fint uten å pålegge vanlige folk sine boliger og næringseiendom eiendomsskatt. Det er fullt mulig. De grepene som regjeringen har gjort når det gjelder eiendomsskatten, er ikke bare en opprydding i loven, det er også å sørge for at de næringsdrivende får mer penger igjen. Vi har ryddet opp i en lov som på mange måter har vært vanskelig å tolke også for domstolene. Vi fjerner fra neste år av maskinskatten. Det betyr at det blir mer penger igjen i hver enkelt bedrift til å ansette flere og utvikle bedriften. Det jeg hadde vært bekymret for hvis jeg hadde vært kommuner og innbyggere der ute, er at Arbeiderpartiets lovforslag her i salen kommer gjennom, for det kan føre til brå skatteøkninger, til og med fra 0 til 7 promille over natten. Det er en bekymring jeg ville hatt.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2018-12-12:
Da svarer jeg igjen: Eiendomsskatten er en lokal skatt. Det er velgerne som velger dem som sitter i kommunestyret. Men vårt mål er at det skal være større innskrenkinger på hvor mye man kan utskrive i eiendomsskatt. Vi har bl.a. gjort det ved å ta ned promillesatsen, vi har gjort det ved å fjerne maskinskatten, og vi har gjort det ved å innføre en obligatorisk reduksjonsfaktor. Jeg håper likevel at Arbeiderpartiet i løpet av denne debatten vil svare på hvordan i all verden de mener at det er en ansvarlig og styringsdyktig linje å komme med løse lovforslag i en skattedebatt, noe som ikke har vært gjort de siste ti årene, og som kan føre til at bare man sammenslår en kommune, så kan vanlige boligeiere og vanlige næringsdrivende folk få en økning fra 0 til 7 promille over natten. Det er en politikk jeg ikke står bak. Det er veldig underlig av et parti som anser seg selv som styringsdyktig, å komme med slike lovforslag uten utredning, uten lovforarbeid, uten forskrifter og uten høring blant dem som er berørt av forslaget.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2018-12-12:
Det er helt riktig at vi har ordnet opp i og ryddet opp i en ordning som har vært vanskelig å kontrollere, som har vært vanskelig å etterprøve, og som har vært vanskelig å forstå for mange utenlandske arbeidstakere. Tidligere har det vært slik at utenlandske arbeidstakere selv har måttet innrapportere dette til skattemyndighetene. Nå er det arbeidsgiveren som må innrapportere dette for dem. Det vi har sett, er at regimet som var, inneholdt mange rapporteringsfeil. Det var et enormt byråkrati, man skulle kontrollere dette, og man så at andelen feil i innmeldingene var veldig høyt. Derfor har vi – vi hadde høring om dette i fjor – vurdert forslagene som har kommet inn fra både NHO og LO, og der var det uenighet om hvor satsen skulle ligge. Jeg synes vi har endt opp med et ganske bra kompromiss med en stats på 25 pst. Det er viktig at Senterpartiet også ser at man ikke kan se på denne ordningen helt konkret. Man må også se på om det går an å ha ordninger det er mulig å kontrollere, om det går an å ha ordninger som fører til at vi får mindre byråkrati, og det fører virkelig denne endringen til.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2018-12-12:
For å ta det siste først: Halvparten av alle personskattelettelser vi har gjennomført i vår regjeringstid, har gått til folk med inntekt under 600 000 kr. Det som er den største forskjellen når det gjelder ulikhet i Norge – som, bare for å nevne det, er et av landene i Europa med minst ulikhet – er om man er i jobb eller ikke. Da er vi nødt til å ha arbeidslinjen, og det må lønne seg å skape nye arbeidsplasser og å være i jobb. Jeg føler ikke akkurat at SV er på det sporet. Når det gjelder klima, er utslippene på vei ned. Det ser vi. Vi leverer på klima i hvert eneste budsjett. Hvorvidt avgiftssystemet har en rolle å spille: Ja, så absolutt har avgiftssystemet en rolle å spille. Et veldig godt eksempel på det er f.eks. elbilavgiftene, der vi ser at elbilandelen i Norge øker enormt. Man var også inne på avgiftssystemet for øvrig. Man har f.eks. en CO 2 -avgift på petroleum i Norge. Den fører til at det lønner seg for petroleumsnæringene å gjøre jobben sin mer klimavennlig. Det er den mest klimavennlige petroleumsnæringen i verden, og det mener jeg er bra.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2018-12-12:
Det hadde vært interessant hvis representanten Aasrud i sitt innlegg også kunne nevnt et lovforslag Arbeiderpartiet fremmet i salen i dag. Det hadde vært kjekt å få svar på det, men det kommer vel antakelig fra Arbeiderpartiet senere. Det lovforslaget som er framlagt, er uansvarlig, og det er helt nytt. Iallfall er det over ti år siden noe slikt har skjedd. Arbeiderpartiet sidestiller i sitt lovforslag næringseiendom og kraftanlegg. Med andre ord synes man det er helt i orden at hvis tre kommuner går sammen og den ene kommunen har 7 promille av petroleumsanlegg, kan kommunestyret gå inn og gi en skatteøkning fra 0 til 7 promille på alle andre næringseiendommer i den nye, store kommunen. For boliger og fritidsboliger sier man at man ikke skal ha en høyere sats enn satsen i den mest folkerike kommunen. Hvis den mest folkerike kommunen har 7 promille, eller 5 promille fra 2020, skal altså boligeiere i den mindre folkerike kommunen få et skattesjokk uten sidestykke fra Arbeiderpartiet. Mener man virkelig at dette er en god måte å gjøre det på? Mener man virkelig at dette er en styringsdyktig måte å styre landet på?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2018-12-12:
Det er bestemmelser i inndelingsloven som er utgangspunktet for hvordan man skal gå fram ved en kommunesammenslåing. Men når spørsmålet har kommet opp, og det kom opp nå – jeg har heller ikke hørt Arbeiderpartiet være veldig på i denne saken tidligere – er det slik at vi svarer ut den utfordringen med å komme med et anmodningsforslag til regjeringen, nettopp fordi vi lager lover her i Norge ved å anmode regjeringen om å komme tilbake. Da har man forskrifter. Man har forarbeider. Man har fått hørt alle partene. Man har fått hørt dem som eventuelt har innsigelser. Man har kunnet snakke med kommunene, med næringslivet og med dem som eier boliger i dette landet, og man har hatt mulighet til å gjøre et grundig lovforarbeid, som det også er mulig for domstolene å benytte seg av i tilfelle tolkningsspørsmål. Tolkningsspørsmål vil det i alle fall bli med et sånt lovforslag over bordet, bl.a. om hvordan kommunene skal gå sammen med tanke på revisjonsfaktor, verdsettelse av takstgrunnlag. Grunnen til at vi gjør dette arbeidet i regjeringen, i et departement, er nettopp at alle innsigelser skal bli hørt og bli vurdert. Man skal ha forarbeider. Det er den ansvarlige måten å styre landet på, og det fraviker Arbeiderpartiet i denne sal i dag.
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2018-12-12:
Vi har i dag et lovforslag til behandling i salen. Bare for å fullføre en diskusjon vi har hatt her tidligere: Det er med stor undring jeg ser at Arbeiderpartiet fremmer et løst lovforslag i forbindelse med skatteinnstillingen. Det er en alvorlig måte å drive politikk på. Vanligvis fremmes det anmodningsforslag, der regjeringen bes om å utrede, vurdere, for så komme tilbake til Stortinget med lovverk som har vært på høring, som er kvalitetssikret teknisk, og som passer inn i den berørte loven. Det er ikke gjort i dette tilfellet. For dem som bor i en kommune uten eiendomsskatt, men som skal gå sammen med en kommune som har det, ville jeg som boligeier eller bedriftseier vært nervøs med tanke på dette forslaget. For man sidestiller altså kraftanlegg og næringseiendom. Med andre ord synes man at det er helt i orden at hvis tre kommuner går sammen, og den ene kommunen har 7 promille i eiendomsskatt på et petroleumsanlegg og de andre kommunene ikke har noe som helst, skal det nye kommunestyret ha mulighet til å gi alle næringseiendommer i den nye kommunen en økning fra 0 til 7 promille fra det ene året til det andre. Det er ingen differensiering i det første punktet som er foreslått, og det kaller jeg et skattesjokk. Det andre punktet er at man for boliger og fritidsboliger ikke skal ha høyere sats enn satsen i den mest folkerike kommunen. Så hvis den mest folkerike kommunen i dag har en sats på 7 promille, eller 5 promille fra 2020, skal altså boligeiere i den mindre folkerike kommunen kunne få et skattesjokk uten sidestykke fra et år til et annet. Mener man virkelig at det er riktig? I andre deler av eiendomsskatteloven har man begrensninger på hvor raskt man skal øke promillesatsen, nettopp for å verne innbyggere og bedrifter. Og det er mange andre spørsmål som blir stilt i forslaget. Derfor fremmer regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti et forslag som gir skattytere en bedre forutsigbarhet og beskytter boligeiere og næringseiendom mot skattesjokk. Det var det. Over til saken og stemmeforklaring. Regjeringspartiene kommer i alle fall til å gå imot forslagene nr. 6, og også 22, 23, 14 og 15, som er fremmet i disse to sakene. Jeg må også som saksordfører si at vi må gjøre en oppretting i innstillingene fra komiteen. Det har seg slik at to forslag som er fremmet, ett forslag i Innst. 3 S og ett forslag i Innst. 4 L, er duplikat av det som ble fremmet i Innst. 2 S. Forslag nr. 2 i Innst. 3 S er det samme som forslag nr. 3 i Innst. 2 S. Forslag nr. 1 i Innst. 4 L er det samme som forslag nr. 5 i Innst. 2 S. På vegne av komiteen trekker jeg disse forslagene fra innstillingen, i og med at de allerede er framsatt i Innst. 2 S – dette av rent formelle grunner; forslagene har jo blitt votert over.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Høgre hevdar til stadigheit i debattar, i lesarinnlegg og her i salen at kommuneøkonomien er ganske så romsleg. I neste års budsjett går regjeringa laus på inntektsgrunnlaget ved å senka taket på eigedomsskatten. Ein skal ikkje lenger kunne ta 7 promille. Det burde vera eit tankekors for representanten at sjølv Høgre-styrte kommunar i stadig aukande grad må ty til eigedomsskatt for å få endane til å møtast. Dei to siste åra har Høgre-styrte kommunar funne det nødvendig å henta inn 155 mill. kr meir i eigedomsskatt enn det dei gjorde tidlegare. No trur ikkje eg at Høgre-politikarar i f.eks. Elverum har gjort dette for å plaga innbyggjarane sine, men for å få pengar nok til dei nødvendige tenestene. Kva trur representanten Wang Soleim er grunnen?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Eg fekk ikkje svar på det eg spurde om, så eg spør igjen: Har Høgre-styrte kommunar innført eigedomsskatt og auka eigedomsskatten for å plaga innbyggjarane sine?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Eg registrerer at posisjonen er oppskaka over at opposisjonen prøver å rydda opp i manglande lovforslag i regjeringa sitt arbeid med kommunereforma. Eg registrer òg at Høgre prøver å skjula dette med no å koma med eit oppmodingsforslag. Her har regjeringspartia sove i timen. Utan at Arbeidarpartiet hadde teke tak i kva sats den nye, samanslegne kommunen kan ta, hadde kommunen ikkje hatt noko å halda seg til. Kva inntekter kunne dei rekna med å ha i 2020 for å finansiera skulehelse og god eldreomsorg? Det var ein heilt manglande føreseielegheit. I seks år har regjeringa hatt kommunesamanslåing fremst i pannebrasken, og det er ikkje tenkt på at kommunane bør ha føreseielegheit og klare reglar for eigedomsskatten i den nye, samanslegne kommunen. Dei samanslegne kommunane kunne heller ikkje føresjå at regjeringa skulle gå inn og strypa kommunane sin moglegheit til å ta inn eigedomsskatt. I forslaget vårt ligg det at den nye kommunen kan velja om dei vil ta inn den skattesatsen som er høgst, midt på eller lågast av dei samanslegne kommunane. For eksempel: Når Fjell og Øygarden slår seg saman, vil den mest folkerike kommunen, Fjell, ha låg eigedomsskatt, medan den med høgst sats, Øygarden, har kraftinntektene. Og desse kommunane har rekna med inntektene òg frå Øygarden som framtidige inntekter. Dei må ha tillit til at kommunestyra set riktig sats også i framtida. Når det gjeld bustader, har vi sagt at vi vidarefører det som finansministeren seier i svarbrevet til underteikna, og det er å bruka den mest folkerike kommunen. Eg synest ikkje at debatten her i dag skal dreia seg om tolking eller feiltolking. Hadde regjeringspartia teke opp problemstillinga, kunne vi faktisk ha einast om eit godt oppmodingsvedtak. Arbeidarpartiet er oppteken av å få ei løysing og klare reglar, og det at vi føreslo dette seint, må ikkje stå i vegen for formålet: føreseielegheit. Men i staden for å få eit godt forslag nedstemt, trekkjer vi det, og ber om at regjeringa tek det med seg i det vidare arbeidet – og julefreden er retta opp att òg i finanskomiteen! Vi kjem til å støtta oppmodingsvedtaket. Då kan vi kanskje i resten av debatten få fokuset tilbake på saka, nemleg på at forskjellane aukar i regjeringa sitt budsjett, og at det er innført klimaavgifter som ikkje verkar. Så vil eg heilt til slutt nemna at ved ein inkurie står det 2019 i Arbeidarpartiet sitt forslag om avslutning av IPS, Individuell pensjonssparing. No er rammene vedtekne, og då må vi endra det til 2020.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
I revidert nasjonalbudsjett i år ble det vedtatt en ny skatteordning for utenlandske arbeidstakere. Det er en ordning som innebærer at utenlandske arbeidstakere kan velge om en skal omfattes av ordinær beskatning i Norge, eller om en går inn på den nye ordningen. En kan altså selv velge den ordningen som gir lavest skatt for en selv. Ifølge opplysninger fra Finansdepartementet innebærer dette en skattesubsidie for utenlandske arbeidstakere på over 100 mill. kr årlig. Det betyr altså at norske arbeidstakere i de samme yrkene med de samme forutsetningene for øvrig skal betale høyere skatt enn utenlandske arbeidstakere. Hva mener Høyre er logikken bak at norske arbeidstakere skal betale høyere skatt enn utenlandske arbeidstakere i Norge?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett ble det vedtatt en ordning for ny beskatning av utenlandske arbeidstakere. Både i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett og i salen her i dag har en brukt som begrunnelse at med eksisterende ordning var det byråkratisk vanskelig å få inn skatt. Men dersom det var begrunnelsen, burde en sørge for at alle utenlandske arbeidstakere blir pålagt å gå inn i den nye ordningen, og i tillegg at den ligger på et nivå som gjør at norske arbeidstakere ikke får høyere skatt enn utenlandske arbeidstakere. Isteden velger en å innføre en ordning der det er valgfritt for utenlandske arbeidstakere å velge den ordningen som gir lavest skatt – et privilegium som norske arbeidstakere ikke har. Hvorfor mener Fremskrittspartiet det er fornuftig at norske arbeidstakere som jobber i de samme yrkene, med samme forhold for øvrig, skal ha en skatt som er over 100 mill. kr høyere enn det utenlandske arbeidstakere har?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
Svaret på det er ganske enkelt: Nei, vi støtter ikke noe lovforslag i salen i dag, som det Arbeiderpartiet har lagt fram. Men dette er utrolig viktige problemstillinger, for det berører store inntekter for de kommunene som skal slå seg sammen, og som i noen sammenhenger blir tvunget sammen av det flertallet som sitter i dag. Derfor er det fornuftig å bevilge seg tid til å se på hva slags effekter det får, og vedta en lovgivning som skal stå seg i framtiden. Det er litt overraskende hvordan flertallet håndterer denne debatten, for dette er et spørsmål som har blitt tatt opp av opposisjonen i finanskomiteen, og som flertallet ikke har svart ut før i debatten nå i dag, ved å gå i strupen på en tilbake. Jeg håper det blir en god prosess rundt dette, og at en legger til rette for gode prosesser, som også inkluderer dem som blir direkte berørt av de vedtakene som blir fattet.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
Hvis en vil ha lavere avgifter i Norge, må en sørge for å stemme på Senterpartiet. Dess flere stemmer Senterpartiet får, dess mer går politikken i den retningen. Dessverre har det flertallet som Henrik Asheim er en del av, økt avgiftene massivt i inneværende periode. Det får uheldige utslag, ikke minst for folk med lave inntekter, som opplever å få dyrere varer i Norge. Det har også skapt store utfordringer for norsk næringsliv. Jeg synes også at det er bekymringsverdig at store deler av opposisjonen henger seg på den avgiftsbonanzaen som flertallet i denne salen har lagt til rette for.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
De som vedtar Senterpartiets alternative budsjett, er Senterpartiets stortingsgruppe, som samlet legger fram et forslag til både skatte- og avgiftsopplegg for neste år. Man kan lese at Senterpartiet år etter år har foreslått å redusere avgiftene i forhold til den kraftige avgiftsøkningen som dagens flertall, bl.a drevet fram av Fremskrittspartiet, har bidratt til. Med vårt alternative statsbudsjett ville folk fått lavere elavgift neste år enn de får av Fremskrittspartiet. Med vårt alternative budsjett ville en fått lavere avgift på ikke-alkoholholdige drikkevarer, og en ville fjernet den helt urimelige avgiftsøkningen – avgiftssjokket – som kom i fjor. Med vårt alternative statsbudsjett, fra en samlet stortingsgruppe hos Senterpartiet, ville en redusert avgiftene på bensin og diesel neste år. Jeg skjønner at representanten Njåstad forsøker å finne argumenter og leter med lys og lykte både i innstillingen og i medieoppslag, men det er altså de forslagene som vi legger fram i vårt alternative budsjett, som er styrende for Senterpartiets politikk.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
Ja, det vil jeg gjerne.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
Det var interessant å høre om representanten Rajas bakgrunn. Jeg kan bare replisere at min bestefar har jobbet ved den samme fabrikken i Nydalen som representanten Rajas far. Men det som er interessant i dag, for det er ikke mange som jobber på Spigerverket nå lenger – det var en gang i tiden den største industriarbeidsplassen i Oslo – er at den største fastlandsindustrien vi har i Norge i dag, er næringsmiddelindustrien, bl.a. med viktige arbeidsplasser i Oslo. Vi har Freia, Tine og ASKO – vi har flere store arbeidsplasser i Norge. Med det avgiftssjokket som en ga gjennom budsjettavtalen i fjor, satte en norske arbeidsplasser i fare. Og den sjokkøkningen som kom på ikke-alkoholholdige drikkevarer, ble altså videreført i årets budsjett. Ser ikke representanten Raja, med sin historikk og sin bakgrunn fra industrihold, at det er viktig å ivareta norske industriarbeidsplasser og å endre avgiftspolitikken?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
Rødt har i sitt alternative budsjett kommet med en rekke forslag til endringer i statsbudsjettet for neste år. Men på ett område kan jeg ikke registrere at Rødt kommer med forslag til endring, og det er i ordningen som er innført for beskatning av utenlandske arbeidstakere. Utenlandske arbeidstakere i Norge kan velge hva slags ordning en skal være underlagt: enten den beskatningen som norske arbeidstakere er underlagt, eller en egen ordning for utenlandske arbeidstakere, som i henhold til Finansdepartementets beregninger gir en skattesubsidie til utenlandske arbeidstakere på 100 mill. kr. Norske arbeidsfolk har opplevd både skatteskjerpelser på en del områder og press på lønns- og arbeidsvilkår. Selvsagt skal en også ta imot utenlandske arbeidstakere i Norge, men mener representanten fra Rødt det er riktig at norske arbeidsfolk skal bli skattet hardere enn utenlandske arbeidstakere i Norge?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
Fremskrittspartiet har underveis i denne debatten gitt til kjenne at de synes det er ubehagelig å bli påmint om en sak som ble vedtatt i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, der det ble innført en ny ordning for beskatning av utenlandske arbeidstakere. Den innebærer at f.eks. der to bygningsarbeidere jobber på en norsk byggeplass, har den norske arbeideren ordinær beskatning – den polske arbeideren kan velge om han vil ha en annen type beskatning, som gir lavere skatt for ham selv. Hvis en var opptatt av forenkling og avbyråkratisering, måtte en jo sørge for at den nye ordningen skulle gjelde for alle utenlandske arbeidstakere, ikke gjøre den valgfri, som i dag. Det andre en burde sørge for, er at den skulle virke nøytralt – at utenlandske arbeidstakere ikke fikk lavere skatt enn norske arbeidstakere. Hvorfor mener finansministeren at det er fornuftig å ha en ordning som innebærer – ifølge hennes egne tall – en skattesubsidiering av utenlandske arbeidstakere med 100 mill. kr, altså høyere skatt for norske arbeidstakere?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
Hvis skal en lage enklere regler, bør en ha regler som gjelder for alle utenlandske arbeidstakere, der det ikke er valgfritt hvilken skatteordning en skal ha, men der alle utenlandske arbeidstakere er inne i den nye ordningen – og dernest at den nye ordningen sørger for at utenlandske arbeidstakere ikke blir skattlagt lavere enn norske arbeidstakere. Det er dette jeg spør om når vi i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for neste år får opplyst fra finansministeren at den nye ordningen som er etablert – der det er valgfritt for utenlandske arbeidstakere – innebærer at utenlandske arbeidstakere får en skattesubsidie på over 100 mill. kr. Hvorfor er det fornuftig å ha en ordning innrettet slik at norske arbeidsfolk får en høyere beskatning – på over 100 mill. kr – sammenlignet med utenlandske arbeidstakere i tilsvarende jobber og med tilsvarende forutsetninger?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
Representanten Stokkebø var her oppe i stad og sa at det var viktig ikke å foreta brå endringer – han brukte det i en argumentasjonsrekke som begrunnelse for at en skulle opprettholde det avgiftssjokket som kom på ikke-alkoholholdige drikkevarer i budsjettet i fjor. Og det er jo smått utrolig, men det har dessverre føyd seg inn i en tradisjon: at i budsjettforlik før jul kommer den ene avgiften etter den andre, uten utredning, uten dialog med berørte parter. Det er helt greit for dette flertallet, men når en da skal gjøre noe med det, når en ser de praktiske konsekvensene, når en ser arbeidsplasser gå tapt, når en ser at bedrifter holder på å gå over ende, da skal en sette seg ned og utrede og skyve det ut i tid. Det er akkurat det samme med 350-kronersgrensen. Hadde en fulgt Senterpartiet, hadde det blitt gjort noe med den for lenge siden. Og det handler ikke om at en skal innføre det over natta, nei, Senterpartiet har foreslått at en skal ha noen måneder på innføring, men når man skyver det over til neste års statsbudsjettbehandling, altså over ett år fram i tid, vil den helt urimelige forskjellsbehandlingen av norske aktører, som innebærer kraftige tap av arbeidsplasser og kraftige tap også av inntekter for den norske stat, fortsette i hele 2019. Representanten Stokkebø snakker også om at en har ulike provenyberegninger der. Senterpartiet legger til grunn i sitt alternative budsjett, det som Statistisk sentralbyrå beregnet, lagt fram i oktober i år: utenlandsk netthandel under 350 kr. Det som er det overraskende i denne saken, er at flertallet ikke tar inn over seg disse provenyberegningene. Jeg er fullt klar over at Finansdepartementet og finansministeren tidvis har hatt et anstrengt forhold til SSB, men vi pleier å legge til grunn de provenyberegningene som Statistisk sentralbyrå gir oss. Det er derfor også viktig å videreføre det. Isteden bruker finansministeren og representanter fra regjeringspartiene private konsulentrapporter utarbeidet på oppdrag av dem som ser seg tjent på at denne importen skal videreføres, som begrunnelse for å undergrave de utredninger som Statistisk sentralbyrå har kommet med. Så har en i år nok engang sett at det kommer nye avgiftssjokk over natten. Denne gangen er det taxinæringen som rammes. Enkeltbiler får et avgiftssjokk på 250 000 kr over natten. Senterpartiet har i en årrekke vært med på å gjøre endringer i bilavgiftssystemet for å sikre bedre, tryggere og mer miljøvennlige biler, men det å innføre et avgiftssjokk over natten når alternativene ikke er på plass, vil innebære dyrere og dårligere tjenester for dem som er helt avhengig av å bruke drosje i Norge.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-12:
Det er interessant hvis representanten Stokkebø mener at den rød-grønne regjeringen var en avgiftsregjering. For hva er det som har skjedd etter vi hadde den rød-grønne regjeringen? Jo, da har vi fått et nytt flertall på Stortinget, som har økt avgiftene med 6,6 mrd. kr. Så det ville være interessant om representanten Stokkebø kom opp på talerstolen og ga en karakter også til det som skjer på dette området med dagens flertall. Til 350-kronergrensen: Vi innfører ikke den over natten. Vi går flere måneder fram i tid, nettopp så en får tid til å få systemene på plass. Og tallene er ikke hentet ut av hodet fra noen i Senterpartiet, de er hentet i statistikk fra Statistisk sentralbyrå. Det er ikke riktig at vi i vårt alternative budsjett legger til grunn at alle disse inntektene skal inn til statskassa. Statistisk sentralbyrå sier at netthandel under 350 kr er på over 18 mrd. kr. Dersom en skulle hentet inn alle de inntektene til statskassa, ville en fått et langt høyere proveny enn det Senterpartiet har lagt til grunn.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Jeg tror ikke jeg hørte representanten Wang Soleim nevne klima eller ulikhet med ett ord i sitt innlegg. Det må jeg si overrasker meg ganske mye når vi vet at klimaendringene og den voksende ulikheten er en av de største utfordringene vi står overfor. Klimaendringene bør det ikke være tvil om alvoret i; behovet for å kutte utslipp er større enn noen gang. Når det gjelder ulikhet, ser vi at den rikeste delen av befolkningen trekker ifra; 10 pst. av Norges aller rikeste eier nå om lag 60 pst. av all formue. Mitt spørsmål er om Høyre og representanten Wang Soleim mener at avgiftssystemet har en rolle å spille i kampen mot klimaendringene, og hvordan regjeringen vil følge opp det. Og mener han at skattesystemet skal fungere omfordelende, og hvordan synes han det går når de 0,1 pst. med høyest formue i Norge har fått over 300 000 kr i skattekutt fra denne regjeringen?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Det var interessant å høre representantens flammende innlegg mot skatt – det var rett og slett sterke argumenter for i det hele tatt å ha skatt. Men sist jeg sjekket, bygger ikke privatpersoner vei her i landet, de bygger ikke ut vann og avløp eller sørger for gode skoler og en verdig eldreomsorg. Det er kanskje den veien Fremskrittspartiet vil gå, men denne voldsomme omsorgen for folks skattetrykk begrenser seg dessverre bare til landets aller rikeste. Mens regjeringen og representanten skryter av skattekutt, har man innført skatteøkning for uføre og for folk som mister jobben. Momsen skal opp år etter år, som følge av lavere fradrag for folk flest. Når representanten snakker om at Fremskrittspartiet tror på folk, er mitt spørsmål: Tror ikke Fremskrittspartiet og regjeringen på uføre eller på folk som mister jobben?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Det gjør jeg, jeg tar opp de forslagene SV har alene, og det vi har sammen med Rødt.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Det er interessant å høre Fremskrittspartiet, også i de tidligere innleggene i dag, snakke om arbeidslinjen, særlig når man i så liten grad er villig til å diskutere et skatteskifte fra arbeid – lavere skatt på arbeid, den faktiske arbeidslinjen – og over til eiendom og arv. Og når vi vet at bl.a. OECD og The Economist anbefaler at man øker skatt på eiendom og øker skatt på arv fordi det faktisk vil føre til et bedre skattesystem, kan man jo lure på hvordan Fremskrittspartiet mener at OECD og The Economist tar feil. Gjennom vårt forslag får man både sørget for et mer rettferdig boligmarked ved at man går inn og tar tak i det faktum at skattesystemet vårt i dag belønner dem med de største og dyreste boligene, og man får et skatteskifte der det faktisk lønner seg å arbeide framfor å arve.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Vi har både i en lang rekke ulike debatter og gjennom spørsmål forsøkt å få tall på hvor mange arbeidsplasser som skapes gjennom de kuttene i formuesskatten som denne regjeringen har gjennomført. For når Fremskrittspartiets representant sier at med SVs politikk blir det færre arbeidsplasser, må han i det minste kunne svare på hvor mange flere som blir skapt gjennom kuttene i formuesskatten. Vi har fått laget – fra Finansdepartementet – veldig fine fordelingstabeller, som ligger inne i vårt alternative budsjett. Det kan representanten gå inn og se på. Der er det illustrert, med farger og det hele, fordelingstabeller som viser at folk flest kommer ut i pluss med vårt forslag, også når man inkluderer boligbeskatningen, fordi det reduserer skatten på inntekt for folk flest, de med vanlige inntekter her i landet. Så tror vi på lokaldemokratiet, vi tror på de lokalpolitikerne, også fra Fremskrittspartiet, som innfører eiendomsskatt lokalt, fordi de ser at det er det som trengs i sin kommune.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Jeg viser igjen til fordelingstabellen i vårt alternative budsjett. Det hadde flere representanter sikkert funnet interessant, for det viser at vi hvert eneste år siden denne regjeringen tok over, har gitt større skattekutt til folk flest med lav og normal inntekt, større skattekutt enn denne regjeringen. Det er fint å høre om 11 000 kr, men SV har altså gjentatte ganger foreslått høyere skattekutt til folk med ordinær, vanlig inntekt – folk flest. Så vil vi skattlegge dem med de høye formuene. Og jeg synes ikke det er så galt at folk som sitter på en formue på 1,2 mill. kr, betaler formuesskatt. De med 1,2 mill. kr i formue får økt skatt med SVs forslag. Det er formue. Jeg mener det er riktig at de bidrar til fellesskapet, og at de bidrar mer enn det dagens regjering legger opp til. Det er interessant at man latterliggjør at folk flest får en liten økning i barnetrygden, mens man synes det er helt hårreisende at folk med 1,2 mill. kr i formue skal få en økning i skatt.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Jeg er ikke noe bekymret for kommende regjeringsforhandlinger mellom SV og Senterpartiet. Vi kommer helt sikkert til å finne fram til et budsjett som vil være mer omfordelende og mer klimavennlig enn det denne regjeringen har gjennomført. Jeg synes ikke denne regjeringen skal være så stolt av sine budsjetter, heller ikke av miljøprofilen. Vi er altså i en situasjon der vi har en framskrivning for klimagassutslippene i Norge; de skal reduseres med 13 pst. innen 2030, det skulle ha vært 50 pst. Da er det ikke veldig imponerende når regjeringen og regjeringens representanter kommer hit og skryter av det. Så merker jeg meg også at Senterpartiets alternative budsjett har en betydelig bedre omfordelingsprofil enn det denne regjeringen har lagt fram. Vi må altså, som jeg også understreket i mitt innlegg, lykkes med små forskjeller, at folk flest tror på at de kommer bedre ut av den klimaomstillingen, og at de kommer bedre ut og i pluss når vi går gjennom en slik omveltning av samfunnet. Det sørger ikke denne regjeringen for.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Jeg vil takke representanten for hans innlegg. Det var interessant, selv om han kanskje ikke kom inn på detaljene i skatteproposisjonen og i skatteinnstillingen som vi skal behandle i dag. Mitt spørsmål knytter seg til petroleumsskattesystemet. Nå er jo det en del av tematikken som vi behandler i dag. Det ligger ikke noe forslag fra regjeringen om endringer i det, men det er jo en sak som SV og Venstre har stått skulder ved skulder om lenge, nemlig behovet for å få til en overgang fra et skattesystem som i stor grad er bygd opp for en annen tid, en tid da vi skulle få til økte investeringer på norsk sokkel, en tid da vi ønsket et stort mangfold, mens vi nå går inn i en fase som i større grad handler om nedbygging, og om å håndtere klimaendringene som vi står overfor. Så mitt spørsmål er: Vil Venstre jobbe for at man i regjeringsforhandlingene får gjennomslag for en gjennomgang og endring av petroleumsskatteregimet?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Finansministeren snakket i sitt innlegg om selskapsskatten og reduksjonen i den, som går utover skatteforliket. Det er interessant å se og å følge med på den utviklingen som vi ser i Europa og internasjonalt for øvrig, der det har pågått et kappløp mot bunnen for å bekjempe både skattetilpasning og overskuddsflytting i form av at man reduserer selskapsskatten, men også at enkelte land – også i Europa – nærmest har gjort det til en forretningsmodell å ha lav selskapsskatt eller ingen selskapsskatt og være nærmest skatteparadiser. I sommer var NHO ute og tok til orde for å fjerne selskapsskatten totalt i Norge for å håndtere den utviklingen som vi ser i verden, noe som finanskomiteens leder avviste. Det synes jeg er positivt. Men jeg blir også nysgjerrig når finansministeren begrunner kuttet i selskapsskatten ut fra den utviklingen vi ser internasjonalt, i andre land rundt oss. Vil det være denne regjeringens politikk at vi skal følge videre reduksjon i selskapsskatten når andre land gjør det?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Jeg skjønner at det begynner å bli slitsomt for Høyre og Fremskrittspartiet å høre SVs tall år etter år om hvordan de 0,1 pst. med høyest formue har fått over 300 000 kr i skattekutt, hvordan de tusen rikeste får i snitt 179 000 kr i skattekutt, og hvordan de med inntekter over 10 mill. kr i gjennomsnitt får 300 000 kr i lavere skatt. – Jeg skjønner at det er tall det er vanskelig å lytte til. Men å ty til løgn for å forsvare seg ved å si at SV ønsker høyere skatt for folk flest, er et angrep jeg kanskje ikke skal bruke tid til å svare på, når det er så usant. Jeg tenkte jeg skulle snakke om to andre konkrete saker og et forslag vi fremmer i forbindelse med budsjettdebatten. Den første saken og forslaget dreier seg om bekjempelse av skatteparadis. Stortinget har nemlig innført land-for-land-rapportering, som er bra fordi det vil bidra til å synliggjøre uønsket skattetilpasning. Gjennom det kan man få en oversikt over hva et selskap betaler i ulike land, og hensikten er åpenbart å dokumentere skatteinngangen og hindre uønsket skattetilpasning. Hvorfor? Jo, det er helt åpenbart svært skadelig at samfunn taper skatteinntekter som finansierer fellesgoder, og det bør også være – og er – en konkurranseulempe for selskaper som ikke ønsker å benytte seg av slike teknikker. Dessverre lever ikke forskriften til dagens land-for-land-rapportering helt opp til forventningene. Det er fordi man har smutthull – smutthull som betyr at plikten til å gi opplysninger bare gjelder de landene der selskapet betaler til myndighetene mer enn 800 000 kr. Men i skatteparadis betaler man gjerne ikke skatt, eller i hvert fall veldig veldig lite, og da blir grensen på 800 000 kr et ganske stort smutthull. Økokrim kaller det smutthullet paradoksalt med tanke på å avdekke svart økonomi og mulige skattesvik. Også Finans Norge og KLP har advart mot dette smutthullet. Derfor er det på tide å endre det, og vi foreslår i dag å endre denne forskriften, slik at det gis og rapporteres opplysninger i tråd med årsregnskap og uavhengig av en slik grense. Det er et forslag som jeg håper kan få bred støtte. Den andre saken er oljeskatt. I dag legges nemlig Klimarisikoutvalgets rapport fram. Lederen for utvalget skriver i dag i Dagens Næringsliv: «Overgangen til lavutslippssamfunn innebærer grunnleggende omstillinger av energimarkedene.» «Klimarisiko må bli bedre belyst, slik at vi sikrer at nye investeringer i blant annet petroleumssektoren tåler møtet med en ny virkelighet.» Det er på tide å endre dagens oljeskattesystem, slik at vi går fra et system som tilpasser økte investeringer, til en nedbyggings- og høstingsfase. Det håper jeg blir prioritert i regjeringsforhandlingene.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-12:
Under denne skattedebatten har det nærmest blitt tegnet et bilde av at det var Harmageddon under den rød-grønne regjeringen. Det bildet er det kanskje behov for å nyansere lite grann. Det som i alle fall har skjedd gjennom de siste fem årene, er at utslippene fra veitransporten har gått opp, forskjellene mellom rike og fattige i Norge har økt, barnefattigdommen har økt – over 100 000 barn vokser nå opp i fattigdom. Da var kanskje det rød-grønne skattenivået ikke fullt så galt likevel. Dette handler om prioritering. Det handler om at vi har en regjering som har valgt å bruke 1,4 mrd. kr til landets 4 300 aller rikeste. Det er prioritering. Det er prioriteringen til den regjeringen vi har i dag. Det ville ikke vært prioriteringen til en rød-grønn regjering. Det kan jeg si med sikkerhet. Vi ville hatt et skattesystem som prioriterer omfordeling, og som prioriterer å få ned klimagassutslippene.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Det som er oppsiktsvekkende med det som skjer i salen i dag, er at en regjering som har hatt som formål i seks år å få til kommunesammenslåinger, ikke har evnet å utrede det som faktisk trengs å utredes når man gjør den typen sammenslåinger. Det som representanten Soleim her sier, må jo falle på steingrunn, og han må gå tilbake til sin egen regjering og spørre hvorfor i all verden man ikke har gjort jobben sin, som man skal gjøre når man går inn i den typen forslag, som det å slå sammen kommuner. Man har jo ikke tenkt igjennom det. En regjering som gikk til valg på at man skulle ha gjennomføringskraft, evner ikke å komme med forslag til Stortinget som tar inn over seg det man faktisk må ta inn over seg når man gjennomfører den typen forslag.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Jeg oppfattet ikke at det var noe spørsmål i det representanten Soleim sa. Men jeg har lyst til å si til representanten: Saken har vært kjent lenge –den har iallfall vært kjent så lenge at det ble sendt et brev fra komiteen til statsråden for å avklare saken. Jeg mener at som saksordfører i denne saken hadde det vært fullt mulig for representanten å ta kontakt med de andre partiene for å klare å få på plass et omforent forslag. Det har ikke skjedd, og derfor så vi oss nødt til å legge fram et forslag i går. Dersom representanten hadde ønsket et annet utfall i denne saken, hadde det vært fullt mulig å komme til Arbeiderpartiet og ta en diskusjon. Jeg registrerer at det ikke er gjort, og at man kjører sirkus her i salen om forslaget. Det synes jeg er litt utidig når det er sendt et felles brev til statsråden for å få avklaringer i saken.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Jeg kan gjøre representanten Bjørnstad oppmerksom på at Arbeiderpartiet i 2016 var med på et skatteforlik. Det mente vi var fornuftig, og vi har heller ikke, som regjeringspartiene, brutt skatteforliket. En av de sentrale tingene i det skatteforliket var at vi skulle gå ned til 20 pst. på verdsettelsesrabatten for aksjer. Vi registrerer at avtalen med regjeringspartiene holdt akkurat ett år, men vi var med på skatteforliket. Vi mente det var fornuftig, og derfor har også skattene gått ned med Arbeiderpartiet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
I proposisjonen skriver finansministeren at kostsatsene ved dagreiser innenlands i særavtalene er gjennomgående høyere enn det som anses rimelig. Særavtalene er en del av forhandlingene mellom staten, kommunalministeren og arbeidstakerne, og de har status som en tariffavtale. Hvorfor respekterer ikke finansministeren de inngåtte avtalene?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Det høres veldig pussig ut at finansministeren ikke vil svare på hvorfor hun ikke respekterer inngåtte tariffavtaler. For det er altså en tariffavtale som ble inngått for veldig kort tid siden, der arbeidstakerne hadde forventninger om at de skulle få en kompensasjon som de forhandlet med staten om. Så kommer statsbudsjettet, og så knabber finansministeren omtrent halvparten av det. Hvis man prater om sugerør ned i noens lommer, må det være det finansministeren har for de ansatte som må sendes på reise. Igjen: Hvorfor respekterer man ikke tariffsystemet som vi har i Norge?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-12-12:
Debatten om skatter og avgifter går mot slutten. Det burde vært en debatt som handlet om hvordan vi fordeler velferden i Norge, hvordan vi skaper et skattesystem som gjør at folk kan oppleve mer rettferdighet, men vi har altså opplevd en posisjon som er helt sjokkert over at noen i Stortinget – lovgiver – har tillatt seg å legge fram et lovforslag som ikke er utredet, det er ikke engang hørt. Men jeg lurer på hvordan høringen var da representanten Asheim og de andre budsjettkameratene fant ut at man skulle skattlegge utenlandsdietten. Hvor var høringen? Hvilke ansatte og organisasjoner var det som fikk lov til å være med på det? Hvilke utredninger ble gjort, og hvordan ble lovforslaget hørt? Det er ganske underlig hvordan man bruker tid på å angripe oss for at vi legger fram et lovforslag for å rette opp i noe regjeringen har hatt fem år på å ordne opp i, og ikke har gjort det. Det sier seg vel selv at man ikke har veldig mye å snakke om i denne debatten når man bruker så mye tid på det. Det vi har hørt, er at regjeringen prater om at halvparten av skatteletten er gitt til dem som har under 600 000. Ja, det skulle bare mangle; det er jo ganske mange som har inntekt under 600 000. Men man snakker veldig lite om de tusen rikeste som har fått 1,3 mill. i skattelette. Man snakker heller ikke om og forsvarer heller ikke hvorfor man kutter i verdien i sluttvederlag, kutter i feriepengene til de ledige, og sørger for at fagforeningskontingenten ikke blir justert, så den blir mindre verdt år for år. Man sier ingenting om skatteøkningen på 3 000 kr som en pendler fra mitt hjemsted vil få, hvis man må ta tog og t-bane til Oslo. Det hjelper lite at skatten for den samme personen har blitt noen tusenlapper mindre når barnehageregningen også øker tilsvarende. Og når man innfører skatt på både kjøregodtgjørelse og reise- og diettsatser, bidrar det heller ikke for folk flest. Til representanten Kapur, som er bekymret for at Arbeiderpartiet skal samarbeide med andre på venstresiden: Jeg har lyst til å minne representanten Kapur om Fremskrittspartiet, som han samarbeider med, som er for å fjerne bompengene, som er for å fjerne dokumentavgiften, som er for å fjerne formuesskatten, og som er for å fjerne eiendomsskatten. Det sier seg selv at Fremskrittspartiet har fått lite gjennomslag i de budsjettene man har lagt fram, men det er ganske stort sprik på regjeringssiden også, og jeg er glad for at vi bruker pengene mer fornuftig enn som så.