Arve Kambe (Høyre), 2010-11-25:
Martin Kolberg bekymret seg for at hans tid på talerstolen var ute, men jeg kan opplyse om at regjeringens tid også er i ferd med å gå ut. Det som jeg føler at denne debatten har vært rimelig klar på, er at regjeringen rett og slett tar tapet på forskudd i 2013 og forteller om de «farene» man ser når de borgerlige partiene overtar flertallet i denne sal, men også styringen av landet gjennom regjeringen. Man ringes inn av de andre landene. Tidligere har Arbeiderpartiets statsråder snakket om den nordiske velferdsmodellen. Så har man snakket om den skandinaviske velferdsmodellen, men etter hvert som de andre landene har fått borgerlige regjeringer, som attpåtil er blitt gjenvalgt, så snakker man nå kun om den norske modellen. Det er ganske betegnende for de truslene som kommer – hva som skal skje når det blir en borgerlig regjering her. De viser med andre ord at folket stort sett vil ha det, og vi klarer å få til en god politikk. Inga Marte Thorkildsen kom med en ganske heftig definisjon på sivilisasjon. Hun sa at grunnlaget for sivilisasjon er en høy beskatning. Grunnlaget for sivilisasjon trenger ikke nødvendigvis være en høy beskatning, men bl.a. en sterk offentlig stat. For Høyres del har vi prioritert ganske kraftige skatte- og avgiftslettelser, og når det gjelder avgiftslettelsene, har vi for vår del lagt vekt på å fjerne arveavgiften fra 1. januar 2011. Arveavgiften er én ting – den er vi vant med i forhold til hus og hjem som vi har arvet av foreldre og besteforeldre. Men jeg vil også legge vekt på den arveavgiften som gjelder bedriftene våre. Finanskomiteen har vært rundt omkring i landet og besøkt bl.a. Nergård-konsernet i Nord-Norge. Som et familieeid, stort industriselskap fikk de et kjempeproblem da gründeren, eieren, uventet og brått døde og hans to mindreårige barn skulle arve bedriften. Hva skulle man betale arveavgift av? Man hadde ikke inntekt. Da satt man til slutt igjen med følgende alternativ: enten utbytte og svekke egenkapitalen i bedriften, eller selge deler av aksjene. Men hvem er det som kjøper 10 pst. av et selskap, og til hvilken pris gjør man det – en dårlig pris? Og man får rett og slett dårlig innflytelse med 10 pst. eierandel. Det har dessverre vært starten på et salg av Nergård-konsernet, og vi kunne i forrige uke lese en notis i Dagens Næringsliv om at nå var Nergård-konsernet solgt. Det hadde sitt utspring i et dødsfall, det hadde sitt utspring i en arveavgift. Forhåpentligvis klarer konsernet å drive videre, men det viser at arveavgiften rammer familieeide bedrifter i Distrikts-Norge som i utgangspunktet går godt. Det er faktisk en av årsakene til at Høyre ønsker å fjerne arveavgiften, for det er faktisk en trippel beskatning på noe som allerede er beskattet. Høyre har også i sitt alternative statsbudsjett hatt en vesentlig merknad når det gjelder avgift på naturgass. Høyre har halvert avgiften på naturgass fordi man har ønsket en naturgassbasert industri i Norge. Der har Høyre og Arbeiderpartiet vært enige over lang tid, sågar så enige at vi felte den forrige regjeringen som Senterpartiet satt i. Det som er viktig for oss å se, er at man har innført en CO2-avgift som kommer i tillegg til plikten om kvoter. Det tror jeg finansministeren nå begynner å bli obs på etter betydelig mange spørsmål fra Høyre gjennom spørretimer og i forbindelse med budsjettet. Det er faktisk et alvorlig problem at komiteen og departementet selv sier at man skal unngå dobbel virkemiddelbruk av hensyn til effekten, og av hensyn til miljøavgifter, respekten for andre skatter og avgifter – og så har man altså påført dobbeltavgift med åpne øyne. I forrige spørretime var ikke finansministeren her, men miljøvernministeren svarte på et annet relatert spørsmål. Det er helt åpenbart at Finansdepartementet ikke har tenkt godt nok igjennom hvordan man bruker avgifter for miljøet – som er vel og bra – hvis man i tillegg slenger på en kvotepris med kvoteplikt og som ved gasskraftverket på Kårstø i tillegg har en for lav gratis kvote, hvis man sammenlikner med Mongstad. Da blir det en trippel og gjerne firedobbel virkemiddelbruk, når vi vet at elektrisk strøm har en elavgift i tillegg for forbrukeren. Der synes jeg regjeringen må gjøre noe. Det er også ting som tyder på at regjeringen har hatt det litt for travelt med å få avgiftsbeløpene inn fra 1. september. Det har kommet massiv kritikk fra grossistleddet, fra selgere av naturgass som skal selge avgiftsfritt til bønder, fergeselskaper og hva det måtte være, som man ikke får gjort. Det er nok ikke av vond vilje, men det er nok at Toll- og avgiftsdirektoratet har sin tolkning, og departementet har hatt det så travelt at de ikke har kvalitetssikret det. Da har vi fått en annen situasjon. Det synes jeg faktisk departementet og finansministeren bør korrigere. Vi har lagt invitasjoner i merknader til Finansdepartementet og til komiteen som de rød-grønne dessverre ikke har fulgt opp. En annen ting som Høyre har gått imot, er en økning av alkoholavgiftene. Regjeringen fremmet en ganske kraftig økning i brennevinsavgiftene. Finansministeren brukte selv i sin pressekonferanse argumentet med at Sverige økte sin avgift. Problemet på den tiden var nok at departementet heller ikke hadde kvalitetssikret det aspektet, for den svenske regjeringen har foreløpig ikke valgt å innføre den. Da får man en ensidig norsk avgiftsøkning som er ganske heftig, og som ikke har alkoholpolitisk begrunnelse. Den har kun konsekvenser for grensehandel og andre negative effekter. Derfor stemmer Høyre nei til den avgiften. Der synes jeg også Finansdepartementet bør ta selvkritikk, at man litt for lettvint har trodd på – hva skal vi si – kristendemokratiske uttalelser i den svenske valgkampen, uten å sjekke hva regjeringen i Sverige faktisk gjennomførte. Høyre har også klare krav til offentlig sektor i betydelig større grad enn den rød-grønne regjeringen. Det er ingen tvil om, som Helga Pedersen var innom, hva som skjer to og tre år etter at et borgerlig budsjett er lagt fram. Da vil man bl.a. se betydelig tøffere krav til administreringen av Norge, betydelig tøffere krav til forenkling og til avbyråkratisering, som igjen vil føre til færre – hva skal vi si – byråkratarbeidsplasser. Denne regjeringen – Stoltenberg-regjeringene – har i løpet av sine snart seks år ikke bidratt til å redusere bedriftenes andel av byråkrati fra 54 mrd. kr til noe lavere. Det er en ganske stor – hva skal vi si – prestasjon til tross for at det har vært et enstemmig krav fra Stortinget, også fra de rød-grønne. Jeg tror ikke det skyldes mangel på vilje, jeg tror rett og slett det skyldes mangel på fokusering. Jeg tror den rød-grønne regjeringen litt for ofte fokuserer på å bevilge, og glemmer at når man er statsråd, er man ansvarlig for å lede, stille krav til de ytre etater, og stille krav til departementsråd og byråsjefer om at man faktisk gjennomfører forenkling. Jeg tror at den innfallsvinkelen i hvert fall ikke ligger i ryggmargen på SV-statsrådene, og kanskje ikke på så veldig mange arbeiderpartistatsråder heller. Der tror jeg det hadde vært en stor endring når den nye borgerlige regjeringen kom inn. Vi har hatt en langvarig debatt, tydeligvis også internt i regjeringen, for kulturminister Anniken Huitfeldt sier rett og slett at saken om moms på e-bøker ikke er avgjort. Det har hun sagt i en spørretime. Finansministeren har vel vedtatt eller lagt fram noen budsjetter som sier at så er tilfellet, og hans statssekretær Skjerva har gjentatte ganger vært der. SV er vel nå det partiet som er mest for moms på e-bøker, i tillegg til byråkratene i Finansdepartementet og selvfølgelig finansministeren. Høyre har i sitt alternative statsbudsjett sagt at vi ikke ønsker moms på e-bøker. Nå er det riktignok slik at vi i dag endelig har fått en gledelig nyhet, rett før iPad kommer til det norske markedet. Cappelen Damm er den første til å komme ut med relativt billige bøker på iPad. Det er en flott jobb som veldig mange har etterlyst. Høyre tror at hadde man i tillegg klart å få momsfritak, hadde man fått en ny industri i Norge som hadde vært forbrukervennlig, vært moderne og tatt de språklige politiske hensynene som et samlet storting egentlig har gjort helt til SV fikk en statssekretær i Finansdepartementet. Høyre har et godt budsjett og derfor er det synd at vi må vente noen år til vi får gjennomslag.