Nikolai Astrup (Høyre), 2016-12-13:
La meg først få lov til å takke komiteen generelt og opposisjonen spesielt for konstruktivt samarbeid i en hektisk budsjettinnspurt. Gode, effektive og trygge transportsystemer er en forutsetning for verdiskaping i hele landet, økt konkurransekraft og velfungerende bo- og arbeidsmarkedsregioner. Siden regjeringen tiltrådte, er bevilgningene til vei og bane økt med over 50 pst., og vedlikeholdsetterslepet på vei og bane er redusert for første gang på mange tiår. Forslaget til statsbudsjett og enigheten mellom regjeringspartiene og samarbeidspartiene gjør det mulig å videreføre satsingen på vei, bane og kollektivtransport i 2017. Vedlikeholdsetterslepet på vei vil reduseres med 5 mrd. kr fra 2013 til 2017, noe som er viktig for alle som ferdes på norske veier – ikke minst i et trafikksikkerhetsperspektiv. Bedre veistandard, forsterket midtoppmerking, adskilte kjøreretninger på flere strekninger, økte kontroller av tunge kjøretøy, fornyelse av bilparken og langsiktig holdningsskapende arbeid er noe av det viktigste vi kan sette inn for å forsterke trafikksikkerhetsarbeidet og dermed sette oss i stand til å nå nullvisjonen for hardt skadde og drepte i trafikken. Over tid har pilene pekt i riktig retning, og ulykkestallene i 2015 ble de laveste siden 1947. Tatt i betraktning trafikkveksten siden 1947 er det gode nyheter, selv om hvert liv tapt er en tragedie. Tallene for 2016 ser dessverre ut til å gå i feil retning. Det viser at vi må videreføre og forsterke innsatsen de neste årene. Budsjettene til vei og bane er økt med over 20 mrd. kr siden 2013. Men like viktig som å bruke mer penger er hvordan pengene brukes. Lenge har det kostet dobbelt så mye å bygge vei i Norge som i Sverige. Det kan ikke fortsette. Det skal investeres enormt i norsk samferdsel de neste årene, og vi er helt avhengige av å få enda mer ut av hver krone investert enn det vi gjør nå. I gjennomsnitt tar det ti år å planlegge et stort samferdselsprosjekt. Det er for lenge. Regjeringen har tatt mange grep for å effektivisere, forenkle og forbedre planlegging og gjennomføring av store samferdselsprosjekter. Etableringen av Nye Veier AS er et eksempel på dette. Nye Veier AS skal bygge 530 km med firefelts motorvei de neste 20 årene og er allerede godt i gang. Den første store kontrakten er tildelt på strekningen E18 Tvedestrand–Arendal, og kontraktsummen er en halv milliard kroner lavere enn opprinnelig anslått. Statens vegvesen gjør mye bra, men heller ikke de har monopol på gode ideer. Nye Veier utfordrer veinormalene, herunder ca. 10 000 krav til hvordan veier skal bygges, og har også nye ideer og andre måter å løse oppgavene på. Det er positivt for Statens vegvesen å bli utfordret på hjemmebane. Regjeringen har besluttet at statlig plan skal benyttes oftere på store nasjonale prosjekter for å bidra til raskere fremdrift og kortere planleggingstid. På E16 Skaret–Hønefoss og Ringeriksbanen legger man nå til grunn fem års planleggingstid, med mulig byggestart i 2019 og gjennomføring innen 2024. Det bidrar til lavere kostnader og raskere gjennomføring. Også på jernbanen tenkes det nytt om organisering og konkurranse. Vi har helt siden opprettelsen av Flytoget i 1998 hatt konkurranse på jernbanen, og den har vært så vellykket at Flytogets 18 år gamle vogner, deres vellykkede servicemodell og punktlighet omtales av opposisjonen som arvesølv. På Gjøvikbanen har vi sett at konkurranse har gitt flere og mer fornøyde passasjerer, mer punktlighet og bedre regularitet. Det er derfor grunn til å tro at passasjerene vil få stor glede av konkurranse også på andre strekninger i Norge de neste årene. Et av områdene som virkelig har fått et stort løft gjennom regjeringens politikk og budsjettforlik med samarbeidspartiene, er kollektivsatsingen i og rundt de store byene. Belønningsordningen er styrket betydelig, og mellom 2014 og 2017 utgjør statens støtte til kollektivtransport i byområdene 6,3 mrd. kr. Til sammenligning var den på 1,8 mrd. kr i perioden 2010–2013. Videre har regjeringen innført statlig medfinansiering på 50 pst. på alle store kollektivprosjekter i og rundt de store byene, der det før knapt ble gitt statlig medfinansiering overhodet. Dette er et helt nødvendig taktskifte dersom vi skal nå målet om at trafikkveksten i de store byene skal tas med kollektivtransport, sykkel og gange. Oslo er en av byene som har lyktes godt med kollektivstrategien de siste årene. Mellom 2007 og 2014 økte befolkningen i Oslo og Akershus med 14 pst., mens antall passeringer gjennom bomringen ble redusert med 7 pst. Dette ble gjort mulig gjennom betydelige oppgraderinger av kollektivtilbudet over flere år under skiftende borgerlige byråd. Til tross for denne suksessen mottok Oslo svært lite eller ingen midler fra belønningsordningen under den rød-grønne regjeringen. Den borgerlige regjeringen setter imidlertid det røde byrådet i stand til å bygge videre på den borgerlige suksesshistorien gjennom betydelige tilskudd fra belønningsordningen. Intelligente transportsystemer, ITS, har potensial til å endre norsk samferdsel som vi kjenner den i dag. Allerede sysles det med tanker om hvordan små, autonome elektriske minibusser kan revolusjonere kollektivtrafikken ved å løse dagens kollektivsystems største utfordring – at det tar deg fra et sted du ikke er, til et sted du ikke skal. ITS kan gi oss mer effektiv køhåndtering, redusert kjøretid og bedre utnyttelse av eksisterende infrastruktur. Regjeringen har varslet at den vil sende Stortinget et lovforslag om en prøveordning med autonome kjøretøy, og det er allerede åpnet for autonome skip i Trondheimsfjorden. På dette området mener jeg Stortinget må bestrebe seg både på å legge til rette for utviklingen og ikke minst på å passe på at vi ikke står i veien for utviklingen. Den vil antakelig gå raskere enn noen av oss klarer å forutse i dag. Regjeringens og samarbeidspartienes politikk om å slutte Norge til EUs klimapolitikk i ikke-kvotepliktig sektor – herunder transportsektoren – har fått bred tilslutning i Stortinget. Det innebærer at Norge har påtatt seg svært forpliktende og ambisiøse mål for utslippsreduksjoner i 2030, og at store deler av jobben må gjøres i transportsektoren. Min visjon er en transportsektor med null utslipp. Når det gjelder personbilparken, er vi godt i gang. Utslippene fra nye biler er redusert med en tredjedel siden 2013, og Norge faser inn nullutslippsbiler raskere enn noe annet land i verden. Målet fra klimaforliket om 85 gram CO 2 /km for nye biler vil bli nådd tre år før tiden. Regjeringen og samarbeidspartiene har både forlenget og forsterket fordelene for nullutslippsbiler, og når det nå lanseres en rekke nye modeller i ulike størrelser og prisklasser de neste årene, ligger alt til rette for en enda raskere innfasing. Dersom vi når målet om at alle nye biler skal ha null- eller lavutslipp i 2025, vil det ifølge Miljødirektoratet innebære et utslippskutt på over 2 millioner tonn i 2025. Transportøkonomisk institutt beregner at dagens politiske virkemidler og forventet teknologiutvikling kan bidra med kutt på 5 millioner tonn CO 2 i 2030. Det vil i så fall være et betydelig bidrag til å nå 2030-målene. På ryggen av innfasingen av nullutslippsbiler vokser det frem nye muligheter for grønn skipsfart. Elfergen Ampere er allerede i drift, og erfaringene så langt er gode. Driftskostnadene er betydelig lavere enn for tilsvarende dieselferger. Nye elferger er på vei inn, og de neste årene skal 70 fergesamband ut på anbud. Alle skal være miljøvennlige. Norske skipsdesignere, verft og teknologileverandører er i ferd med å innta en global lederposisjon innen grønn skipsfart som kan skape nye jobber og åpne nye dører på det internasjonale markedet i årene fremover. Enova er et av våre viktigste verktøy for å omstille transportsektoren. Det siste året har Enova brukt 800 mill. kr på klimatiltak i transportsektoren. Det er mer enn Transnova disponerte i hele sin levetid. Det viser at det var riktig å innlemme Transnova i Enova, og det viser også betydningen av at Enovas fond for klima, fornybar energi og energiomstilling har fått doblet grunnkapitalen til nærmere 70 mrd. kr de siste fire årene. Fra 2018 vil fondet erstattes med en årlig overføring som tilsvarer et fond på 100 mrd. kr, noe som vil gi økt forutsigbarhet og bedre finansiering sammenlignet med dagens modell. Enova støtter i dag bl.a. utrulling av hurtigladere for elbiler over hele landet, ladestasjoner til skip og ferjer, hydrogenstasjoner, effektiviseringstiltak og nye konsepter i skipsfarten og har også gitt støtte til Norges første elektriske fiskebåt. Regjeringen og samarbeidspartiene er enige om å opprette et CO 2 -fond som skal bidra til omstilling i bl.a. tungtransporten. Målet er at fondet skal kutte over 2 millioner tonn CO 2 innen 2030. Et annet viktig klimatiltak i transportsektoren er at omsetningspåbudet for biodrivstoff skal trappes opp til 20 pst. i 2020, hvorav 8 pst. skal være dobbelttellende avansert biodrivstoff. Det er avgjørende at innfasingen av avansert biodrivstoff blir så høy som mulig – så raskt som mulig – og regjeringen vil følge markedsutviklingen tett med sikte på å øke delkravet til avansert biodrivstoff ytterligere dersom det er mulig. Uavhengig av hvor miljøvennlig tungtransporten blir, er det svært gode grunner til å flytte mer gods over til sjø og bane. Regjeringens forslag til incentivordning for å flytte mer gods til sjø ble styrket med over 50 mill. kr i budsjettenigheten med samarbeidspartiene. Dette betyr at det i 2017 vil være over 80 mill. kr tilgjengelig for å gi rederiene mulighet til å tilrettelegge for godsoverføring. Vi har store forventninger til denne ordningen. Jeg ser frem til en konstruktiv debatt.