Otto Gregussen (Arbeiderpartiet), 2001-02-27:
Når Stortinget i dag behandler samferdselskomiteens innstilling i denne saken, er dette et resultat av en relativt langvarig prosess, en lang debatt og flere utredninger som har tatt utgangspunkt i at Kystverket ikke er organisert eller fungerer på en tilfredsstillende måte, eller aller helst fordi man ikke har sett at dagens organisering er egnet til å møte morgendagens utfordringer. I min håndtering av denne saken har jeg også lagt vekt på at det har vært en betydelig kritikk fra Stortingets side når det gjelder ledelse og økonomistyring i etaten. De ansatte i etatens ytre ledd har også gjennom deltakelse i utredningsarbeid gitt klart uttrykk for at man har ønsket å gå svært langt i å foreta en omfattende omorganisering for å få en effektiv og framtidsrettet organisasjon. Den 15. februar 1999 ble NOU 1999:5, Det nye kystverket, avgitt. Flertallet i utvalget som vurderte Kystverket, foreslo i hovedtrekk at Kystverket skal omgjøres til en forvaltningsbedrift, at produksjonsenheten skilles ut som egen enhet og legges under kystdirektøren, og at lostjenesten og fyr- og merketjenesten videreføres under forvaltningsbedriftsmodellen. De siste måneders hendelser har med all mulig tydelighet vist hvor viktig det er å etablere en total kystforvaltning som er i sand til å møte de nye utfordringene som ligger i å sikre våre farvann og våre farleder i en ny tid med helt andre krav til framkommelighet og sikkerhet enn det vi har vært vant til å akseptere innenfor sjøtransporten. Vi ser også at vi får helt nye og truende utfordringer som følge av økt aktivitet i nordområdene. Jeg tenker her både på framtidig oljevirksomhet og ferdsel og transport som følger av dette, og jeg tenker på økt økonomisk aktivitet og større økonomisk åpenhet i Russlands nordområder. Vi må tenke nytt, og vi må tenke totalitet skal vi lykkes i å ivareta sikkerheten i hele dette vårt sårbare havområde i framtiden. Jeg ser ikke bort fra at det er aktuelt at et nytt og moderne kystverk bør ta et større ansvar for å trygge sikkerheten i norsk farvann, men jeg er overbevist om at vi må ta de grunnleggende grep i organiseringen av en ny etat før det kan være aktuelt med nye oppgaver. Jeg tror også at en ny og forbedret etat vil være tjent med en lokalisering i et sterkt maritimt miljø. Jeg ser derfor fram til at jeg i løpet av få dager vil motta den nye kystdirektørens utredning av konsekvensene av å flytte direktoratet til Ålesund. Jeg har som målsetting at omorganiseringen av etaten skal medføre at Kystverket skal bli drivkraften i en framtidsrettet kystforvaltning. De overordnede målene for kystforvaltningen er flere, jeg vil særlig legge vekt på framkommelighet og sikkerhet i farledene samt videreutvikling av sjøtransporten som en velfungerende og kostnadseffektiv transport for næringslivet. Jeg har kommet til at Kystverket bør omgjøres til en forvaltningsbedrift, slik utvalget foreslo. Dette medfører at Kystverket får en friere stilling enn det har som et ordinært forvaltningsorgan. Ansvaret for den enkelte ansatte og for organisasjonen som helhet vil dermed bli tydeliggjort. Kystverket driver ikke bare forvaltning, man produserer også tjenester. Flere av disse tjenestene er også i sin helhet finansiert av brukerne, noe som også tilsier at etaten bør omorganiseres, og at organiseringen som forvaltningsorgan ikke er fornuftig. Vi har gjennom framveksten av havbruksnæringen sett at det er interesser i kystsonen som må avveies mot hverandre. Kystverket må kunne delta i disse prosessene og legge til rette for næringsutvikling og for sikker ferdsel. I den nye strukturen vil det derfor bli lagt stor vekt på å styrke planvirksomheten og forvaltningsarbeidet. En annen nødvendig endring er at det også vil bli tilrettelagt for en mer forretningsmessig drift av etaten ved at produksjonsvirksomheten skilles ut som en egen enhet underlagt kystdirektøren. Kystverkets produksjonsvirksomhet må styrkes og effektiviseres. Som ledd i dette er Regjeringens forslag at produksjonsvirksomheten etableres i Kabelvåg. Dette er viktig fordi en meget stor andel av byggeprosjektene som gjennomføres av Kystverket, finner sted i Nord-Norge. I Kabelvåg er det et distriktskontor som allerede utgjør et faglig miljø, og det er anleggsfasiliteter som er egnet til oppgaven. Hovedoppgavene for en slik produksjonsenhet vil være Kystverkets anleggsdrift innenfor havne- og farledssektoren samt bygging og tyngre vedlikehold av navigasjonsinfrastruktur. Ved etablering av produksjonsenheten er det et mål å profesjonalisere Kystverkets byggherrefunksjon og ikke minst Kystverkets funksjon som entreprenør. Omgjøringen og flyttingen av produksjonsenheten skal gjøres i samråd med de ansattes organisasjoner. Enheten vil etter etablering være direkte underlagt kystdirektøren. Som jeg allerede har vært inne på, kan et effektivt og moderne kystdirektorat på sikt ta et større ansvar for sikkerheten i kystfarvannene våre. Men jeg er overbevist om at dette fordrer at det nye direktoratet lokaliseres i et sterkt maritimt miljø. Regjeringen mener at et slikt miljø eksisterer i Ålesund-området. Her finnes utdanningsinstitusjoner og et levende skipsbyggingsmiljø, og her finnes tradisjon for å ha Norskekysten som arbeidsplass. Det sier seg selv at dette er en alvorlig beslutning, som skal utredes grundig før den iverksettes. Dette utredningsarbeidet er nå igangsatt, og jeg forventer en utredning om konsekvensene av en flytting på mitt bord den 1. mars. I dette arbeidet er også alle berørte tjenestemannsorganisasjoner i Kystverket trukket inn. Jeg vil komme tilbake til Stortinget ved en passende anledning med Fiskeridepartementets konklusjoner basert på denne utredningen. Jeg har merket meg at flertallet i samferdselskomiteen legger til grunn at det ikke skal iverksettes endringer i distriktsstrukturen nå, men at utflytting til Ålesund vil finne sted. Både direktoratet og departementet går nå inn i krevende prosesser. Jeg er enig i at hovedfokuseringen må være på utredningen om en mulig flytting og på prosessen med omgjøring til en forvaltningsbedrift. Flertallet ber likeledes om at rederifunksjonen i Kystverket samles og lokaliseres i Ålesund innen utgangen av første halvår 2001. Medlemmene fra Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Venstre går også inn for at Lostjenesten og trafikksentraltjenestene samles og lokaliseres i Haugesund. Jeg er ikke i tvil om at det er mulig og sikkert også rasjonelt å legge ansvaret for deler av Kystdirektoratets virksomhet til noen av de eksisterende distriktskontorene. Dette må imidlertid være en del av den betydelige omstillingsprosessen som kystdirektøren har ansvaret for. Dette er en krevende prosess, hvor både hensynet til de ansatte og hensynet til å etablere et effektivt og moderne kystverk skal ivaretas. Jeg er overbevist om at kystdirektøren vil legge stor vekt på de merknader som Stortinget har kommet med i denne saken. Jeg er også overbevist om at kystdirektøren vil ta tak i en del av de åpenbart irrasjonelle systemer som eksisterer for så vel meldingstjeneste som losformidling. I en flytteprosess er det også viktig å sikre at Kystverket er i stand til å utføre sine oppgaver samtidig som det skal planlegges en mulig flytting, en omorganisering og ikke minst en omgjøring av Kystverket fra et ordinært forvaltningsorgan til en moderne forvaltningsbedrift. Jeg legger til grunn at ordningen med Kystverket som forvaltningsbedrift skal være klar innen utgangen av 2001, ettersom den er forutsatt å tre i kraft fra og med 2002. Jeg har som mål at den omorganisering som her foreslås, vil gi effektiviseringsgevinster. Det er viktig å understreke at det ikke er det gamle Kystverket som eventuelt skal flyttes til Ålesund. Hva som skal flyttes, og hvordan det skal organiseres, skal vi komme tilbake til Stortinget med. Det vil måtte antas at en slik omorganiseringsprosess medfører utgifter. I St.meld. nr. 13 for 2000-2001, Om organisering av Kystverket, sies det derfor at man vil komme tilbake til utgiftene og omorganiseringen i framtidige budsjettdokumenter. Et framtidig kystverk må utvikles som en forvaltningsbedrift som kan ivareta den daglige administrasjonen av infrastrukturtilbudene innenfor sjøtransport, sjøsikkerhet og kystforvaltning. Vi har i løpet av denne vinteren fått illustrert hvor sårbar kysten vår er når skipsulykker inntreffer. Kystverket har en viktig rolle i det forebyggende sikkerhetsarbeidet innenfor sjøtransporten, både gjennom fyr- og merketjenesten, gjennom Lostjenesten og gjennom driften av trafikksentralene. Regjeringen er opptatt av at den totale offentlige ressursbruken langs kysten er optimal, og i dette bildet er Kystverket sentralt. Det er derfor hyggelig å konstatere at brukerne av Kystverkets tjenester i hovedsak er fornøyd med etaten. En brukerundersøkelse som ble gjennomført i månedsskiftet januar/februar i år, viser at det innenfor alle Kystverkets ansvarsområder, dvs. så vel lostjeneste, havnetjeneste, plan og forvaltning og trafikksentraler som fyr- og merketjeneste, er en stor grad av tilfredshet med de tjenestene som Kystverket yter. Gjennom den prosessen som Kystverket og Fiskeridepartementet nå står overfor, ser jeg muligheter for ytterligere forbedringer. Dette vil komme brukerne til gode, slik at vi ved neste brukerundersøkelse kanskje kan se for oss en enda høyere andel av fornøyde brukere av de viktige tjenestene som Kystverket stiller til rådighet for brukerne langs kysten.