Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 2000-02-10:
Kommunalkomiteens innstilling om Sametingets virksomhet 1998, Innst. S. nr. 27, jf. St.meld. nr. 48 for 1998-99, ble avgitt 18. november 1999. Det er en gammel melding som skal behandles. Både meldingen og kommunalkomiteens innstilling skal imidlertid selvfølgelig foreligge på samisk språk. Retten til språk er grunnleggende og avgjørende for alle folk, også det samiske folk. Jeg vil som saksordfører benytte anledningen innledningsvis til å berømme Sametinget for dets melding om sin virksomhet i 1998. Årsmeldingen tar for seg hovedområdene: framtidig politikkutforming det politiske arbeidet i Sametinget i 1998 de fagpolitiske og administrative oppgavene til Sametinget i 1998 økonomiske og administrative utfordringer Dokumentet egner seg godt til den dialog som Sametinget tidligere har etterlyst mellom regjering og storting på den ene siden og Sametinget på den andre. Mange av de problemstillingene som tas opp av Sametinget, følges opp av Regjeringen, selv om det har gått en viss tid før denne saken har kommet opp til debatt. At samepolitiske problemstillinger er viktig for Regjeringen, vises bl.a. ved statsminister Bondeviks nyttårstale. Av den framgikk det at Regjeringen vil foreslå at det opprettes et eget fond som kollektiv erstatning for de skadene fornorskningspolitikken har påført det samiske folk. Komiteen har tatt meldingen til orientering, og rår Stortinget til å gjøre vedtak om at den vedlegges protokollen. Sist helg feiret samer over hele Norge og samer i landene på Nordkalotten sin nasjonaldag. Datoen 6. februar ble valgt fordi dette var åpningsdagen for det første samiske landsmøtet, som ble holdt i Trondheim i 1917. Tradisjonen med å feire denne dagen er imidlertid ny. Den første markeringen fant sted i 1993. Bakgrunnen for at samene ønsker å ha sin egen nasjonaldag, er at de oppfatter seg om ett folk selv om de bor i Norge, Sverige, Finland og Russland. Det er fortsatt mange spenninger mellom det samiske folk og storsamfunnet. Gjennom årene har også samenes rett til å bruke sitt eget språk vært et av hovedstridstemaene. I Sør-Troms, hvor jeg bor, og Nordre Nordland, som har mange samiske bygdesamfunn, føler man trusselen mot språket som sterk. Dette har komiteen også selv erfart bl.a. ved besøk i Skånland kommune. I forrige uke ble det derfor holdt et møte i Kirke- og undervisningsdepartementet mellom statsråd Jon Lilletun og sametingsrepresentanter fra de to valgkretsene. Asbjørg Skåden fra Skånland, Per Solli fra Bjerkvik og Arvid Skjelhaug fra Sørreisa hadde som formål med møtet å legge fram det de karakteriserer som den prekære situasjon for samisk språk og kultur i området. Min lokalavis, Harstad Tidende, skrev mandag i denne uken, 7. februar, på lederplass: «Møtet med statsråden resulterte i avtale om en konferanse i regionen om de aktuelle språk- og kulturspørsmål. Det kan betraktes som en liten seier som det passer seg å innkassere i dagene rundt markeringen av samenes nasjonaldag.» Jeg vil legge til at dette er enda et signal fra Regjeringen om å ville ta våre forpliktelser mot vårt eget urfolk på alvor. Flertallet i komiteen ser det som viktig å styrke Sametinget som den viktigste aktør i utviklingen av det samiske samfunn. I den forbindelse er det en positiv utvikling og bevisst politikk at Sametinget de siste årene har blitt delegert flere oppgaver. Dette stiller imidlertid også krav til den dialog og det samarbeid som må være mellom departementene og Sametinget. Flertallet understreker også viktigheten av å utvikle en helhetlig samepolitikk. I den forbindelse er styrket samordning mellom departementene og godt samarbeid mellom departementene og Sametinget viktig. Årsmeldingen og stortingsmeldingen behandler en rekke konkrete saker, som f.eks. videreføring av Samerettsutvalget, rovviltforvaltning, reindrift, overføring av sekretariatet for Samisk utdanningsråd til Sametinget, samiske barnehager og språk. Komiteflertallet gir sin tilslutning til departementets vurdering i disse saker. Jeg anbefaler komiteens innstilling.