Lasse Nordmelan Juliussen (Arbeiderpartiet), 2015-11-10:
Det er en viktig debatt som er reist med dette representantforslaget, som tar opp flere interessante problemstillinger. Det handler om en økt innsats for økt læringsutbytte, det handler om folkehelse, og det handler om sosial utjevning. Vi har hatt en gratisordning med frukt og grønt i skolen som har gitt gode resultater. Resultatet fra den ordningen er en viktig del av grunnlaget for hvorfor Arbeiderpartiet ønsker en skolematordning, og det viser hvorfor en skolematordning er et viktig folkehelsetiltak. Ifølge Nordisk ministerråd har studier vist at vi gjennom ordningen med gratis skolefrukt ser langtidseffekter som viser større inntak av frukt og grønt, og vi har i deler av landet klart å øke konsumet hos alle grupper elever, uavhengig av sosial status. Inntak av frukt og grønt og sunn mat virker positivt på folks helse, og slik sett har det også en sosialt utjevnende effekt. Vi vet at å etablere gode helsevaner tidlig i livet har stor innvirkning på muligheten til å lykkes på skolen og i arbeidslivet. Arbeiderpartiet mener at de helsegevinstene som kan komme av en nasjonal ordning med sunne matvarer som alle får ta del i, er godt dokumentert. Det viser skolefruktordningen. Forskning fra Universitetet i Agder har vist at elever som får frukt og grønt på skolen, spiser mindre søtsaker. Det er størst endring blant dem som tidligere var storforbrukere av søtsaker. Gratis skolefrukt gir varig økt inntak av frukt og grønt hos barn og unge. Elever etablerer sunnere vaner som de tar med seg videre i livet. Blant elever som har fått gratis skolefrukt, rapporteres det om mindre overvekt åtte år etter at de var med i ordningen, enn blant elever som ikke fikk det samme tilbudet. Vi i Arbeiderpartiet skulle ønske at ordningen med gratis skolefrukt fortsatt fantes, men vi mener også at de resultatene vi har sett av ordningen, sammen med tilgjengelig forskning på organiserte skolemåltider, viser at det er på tide å gå enda lenger. Flere forskningsprosjekter fra bl.a. Trøndelag Forskning og Utvikling, Nordisk råd, SINTEF mfl. peker på de ulike positive effektene av et organisert måltid i løpet av skoledagen. Mat i skolen har både ernæringsmessige og sosiale fordeler. I tillegg ser det ut til å ha en positiv effekt for læring. Hedmarksforskeren Lars Lien fant i sitt doktorgradsarbeid sammenheng mellom karakternivå og inntak av frokost. I sin studie i Oslo fant han at elever som ikke spiser frokost, har dobbelt så stor sannsynlighet for dårlige karakterer som elever som spiser frokost daglig. Så kan det være vanskelig å si for sikkert om dårlig ernæring gir dårlige resultater og god ernæring gir gode resultater, eller om dette henger sammen med andre sosiale faktorer som også gir utslag på skoleresultater. I den sammenhengen er det interessant at forskningsmiljøer innen sosial ulikhet peker på at mat i skolen vil være et viktig bidrag mot sosiale forskjeller i helse. Organisert skolemat vil kunne gi direkte positive konsekvenser for skoleresultater, men det kan først og fremst gi et viktig bidrag til å utjevne noen av de sosiale forskjellene som også virker inn på både helse og skoleresultater. En organisert skolematordning vil først og fremst være et viktig folkehelsetiltak, men med flere positive virkninger. Derfor mener Arbeiderpartiet at en skolematordning som favner alle, vil ha stor samfunnsmessig nytte. Det er mange skoler som alt har innført ulike typer ordninger med gode resultater. En evaluering av et frokostprosjekt i Buskerud fylkeskommune viser en økning på 42 pst. når det gjelder hvor mange som spiser frokost hver skoledag. 22 pst. av elevene svarer at skolefrokosten har ført til at de generelt spiser sunnere og oftere. Slike prosjekter kan vi se på skoler over hele landet. De som sitter med det daglige ansvaret for læringsutbyttet, skoleresultater og elevenes hverdag, ser på skolemat som et nyttig og virksomt tiltak. Disse forsøkene rundt omkring viser også at det kan være mange måter å løse en skolematordning på. Arbeiderpartiet ser for seg en enkel ordning som tilbys elevene i løpet av skoledagen i skolens regi, eller i samarbeid med andre. Men det er viktig at det må være stor grad av frihet for kommunene og skolene til å innrette tilbud om skolemat på en måte som passer den enkelte skole. Om det skal skje før skoledagen eller i løpet av skoledagen, bør være opp til den enkelte skole eller skoleeier. Det kan være ulike behov, og de forholdene kjennes best lokalt. På bakgrunn av dette ønsker Arbeiderpartiet å be regjeringen legge fram en sak om hvordan vi kan innføre et tilbud om et skolemåltid i grunnskolen, finansiert og begrunnet som et folkehelsetiltak. En slik sak må peke på ulike alternativer for finansiering, organisering og innretning av skolemåltidet.