Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-06-07:
Jeg er veldig glad for den diskusjonen som utvikler seg her, for nå får vi klargjort nærmere hva de enkelte partiene i virkeligheten står for. Vi har fått klargjort at Fremskrittspartiet ikke er tilhenger av målet om 15 pst., og representanten Tetzschner kan jeg heller ikke forstå annerledes enn at han på vegne av Høyre ikke støtter det. Så refereres det til forbrukerne. Vi snakker her om mat og drikke innenfor et importvern, hvor de som er aktører, i all hovedsak er tre store kjeder. De kjedene har en makt som er utrolig stor i forhold til forbrukerens valg. Jeg skal ta ett eksempel på hvordan kjedenes makt kan brukes på en positiv og – vil jeg si – forbilledlig måte. Hvilken kjede og hvilken sak tenker jeg på? Jeg tenker på NorgesGruppen, jeg tenker på kylling, jeg tenker på det faktum at fram til det siste ble kylling i Norge produsert med et stoff som heter narasin, som det er dokumentert er et antibiotikum. Så tok NorgesGruppen samfunnsansvar og sa at de ønsket å komme vekk fra det å selge kylling som er produsert ved hjelp av et antibiotikum. NorgesGruppen har maktet å få store resultater. Forbrukerne har blitt klar over hva vi her snakker om, produsentene har lagt seg i selen og har endret sin produksjonsmåte. Det er til begge parters store gunst oppnådd resultater som sier at nå er det nærmest ikke lenger produksjon av kyllingkjøtt i Norge basert på dette narasinet. Det er virkelig å ta samfunnsansvar av en kjede som har en betydelig makt. Ellers vil jeg svare på et viktig spørsmål fra representanten Holthe. Han sa at jeg her snakket varmt for det økologiske og ikke snakket om det konvensjonelle og om sjølforsyningsgrad. Det er helt korrekt. Jeg vil klargjøre at dersom målet om økologisk jordbruk og økologisk produksjon står i motsetning til sjølforsyningsgraden, er det sjølforsyningsgraden som er viktigst, for sjølforsyningsgraden sier på kaloribasis hvilken evne Norge har til å forsyne eget lands innbyggere med mat produsert i Norge. Basisen for maten produsert i Norge er planteproduksjonen, og planteproduksjonen er et resultat av arealet som brukes, innmark og utmark, og den avling som en henter på hver arealenhet. Det er opplagt at ved en økologisk produksjonsmåte, hvor en ikke bruker kunstgjødsel, altså ikke tilfører nitrogen basert på en kjemisk prosess og fosfor og kalium på en tilsvarende kjemisk prosess, skal en være meget dyktig for å greie å opprettholde avlingsnivået bare ved grønngjødsling eller ved husdyrgjødsel. Så det klare svaret til representanten Holthe er at det er sjølforsyningsgraden som er det viktigste. Det innebærer at vi er nødt til å øke antall arealer i drift, og vi er nødt til å øke avlingene. Det er det som er den store utfordringa. Men saken i dag er om hvordan kontrollkomiteen og Stortinget stiller seg til de mål som er vedtatt. Hvis en mener at disse mål skal forlates, gjør en det. Hvis en mener at disse mål ikke skal forlates, gjennomfører en målene. Jeg har her påpekt at en nå bare har fem år på seg på å nå målene. Det er meget, meget krevende. Og jeg har sagt at det første er å få opp forbruket, for å få et sug i markedet og dermed få en «drive» i hele situasjonen, sånn at produksjonen skal stette det som er forbruket – helt opplagt. Representanten Karin Andersen var inne på at økologisk jordbruk er sunnere for jorda. Jeg er enig i det, i den forstand at i et økologisk jordbruk er det ikke lov til å bruke sprøytemidler. Sprøytemidler dreper ugras, dreper sopp, dreper lus og påvirker hele bakterielivet i jorda. Så Karin Andersen har, etter min vurdering, dekning for det. Men jeg vil si at økologisk jordbruk også framskaffer produkter som er sunnere for forbrukeren. Alle som kjenner til produksjonsmåter, vet at en del av det en tilfører en produksjon, vil være med videre i produktet – det er små restkonsentrasjoner som er med videre i produktet. Ikke minst er det utallige eksempler på det innenfor frukt, bær og grønnsaker, hvor en har krevende produksjonsmåter for å takle alt det utøy som angriper disse vekstene. Ikke minst er det viktigste i det økologiske jordbruket å få vekk sprøytemidlene, og det påvirker også produksjonen i det konvensjonelle jordbruket. Jeg vil bare avslutte med at Stortinget har klargjort mål. Jeg oppfatter at det i denne sal fortsatt er flertall for de målene, for det er bare to partier som har sagt at de vil gå vekk fra 15 pst.-målet. Det er Fremskrittspartiet og – slik jeg tolker det – Høyre. Det er derfor et flertall bak målene om 15 pst. Da er det vår oppgave å gjennomføre dem innenfor 2016, 2017, 2018, 2019 og 2020. Det er fem år. Det er meget krevende å få til det. De som er imot å gjennomføre målene, må si det. Da får en ryddige diskusjoner her i Stortinget og folk kan forholde seg til at et ord er et ord.