trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Selv om representanten Syversen ikke spurte, men refererte til Per Sandberg, må jeg allikevel få lov til å si at når man sitter i regjering, må man til enhver tid være forberedt på at det kan skje ting som man må ta konsekvensene av. Det mener jeg er en god oppsummering av det Per Sandberg har sagt i et intervju i dag. Så til ABE-reformen – avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen. Jeg er veldig glad for spørsmålet om den. Det som er mest forunderlig, er at ingen hadde foreslått å innføre en slik reform før vi gjorde det. Det er et effektiviseringstiltak man har gjennomført i mange land, egentlig med kraftigere lut enn det vi har lagt til grunn i Norge, men det virker. Det virker fordi man stiller helt andre krav til statlige etater om å prioritere oppgaveløsningen sin bedre. Hvis man ikke trodde det var mulig å effektivisere og forenkle offentlig sektor, hadde man heller ikke satt et slikt krav. Jeg mener det er det, og det er ingen grunn til å tro at aktivitetsveksten, eksempelvis i sykehusene, som har vært en del av debatten her i dag, vil bli lavere som følge av at vi også stiller krav til effektivisering.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Jeg synes det er vanskelig å forholde seg til Senterpartiet, for i Senterpartiets budsjett for inneværende år foreslo de å øke drivstoffavgiftene ganske mye – i inneværende år – mens de i sitt budsjettforslag for neste år plutselig har gått bort fra den tanken. Det er litt vanskelig å vite hva Senterpartiet mener fra det ene året til det andre, men la det ligge. Jeg vedstår meg at det har vært en vanskelig beslutning for Fremskrittspartiet. Derfor var det også viktig for Fremskrittspartiet å legge til rette for å kompensere bilistene gjennom å redusere årsavgiften og ikke minst gjennom at vi nå får redusert bompengesatsene i distriktene. Jeg håper at Senterpartiet og Slagsvold Vedum synes det er et godt tiltak om vi også kan sette bompengetakstene ned på bomprosjekter rundt omkring i distriktene. Det er jo særlig der man ikke har alternative muligheter for transport og fremkommelighet, og derfor mener jeg det er riktig.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Jeg tror innledningen til representanten Breivik illustrerer noe av de utfordringene vi har stått i i disse forhandlingene. Det har handlet om å respektere partienes ulike standpunkter og grenser, og å prøve å finne frem til løsninger som alle fire kan stå i. Det mener jeg vi har klart, fordi vi har hatt gjensidig respekt for hverandre, og fordi vi har vært villige til å gi hverandre innrømmelser på områder som har vært viktig for de ulike partiene. Sånn sett har vi kommet frem til gode løsninger. Men dette handler ikke om symboler. Dette handler om virkelighet. For oss har det vært viktig å bidra til at skattleggingen av landets bilister ikke går opp neste år, og det mener jeg vi har lyktes med. Det handler om hvordan man skattlegger. Det er forskjell på å skattlegge bruk og å skattlegge eie. Sammen har vi også bidratt til en ganske god og fornuftig omlegging av engangsavgiften for både inneværende år og neste år, som bidrar til at vi nå raskere får skiftet ut en veldig gammel bilpark. Det er bra for sikkerheten og for miljøet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Jeg respekterer at SV er mot virkemidler som gir fleksibilitet og valgfrihet i familiepolitikken. Men samtidig respekterer jeg at partiene på ikke-sosialistisk side er opptatt av nettopp det: fleksibilitet, mangfold og at familiene har ulike behov når det kommer til hvordan de innretter seg i hverdagen. Derfor har det vært viktig for oss å styrke barnehagesatsingen og styrke ordninger som gjør at man kan legge til rette for at lavinntektsfamiliene har rimeligere adgang til gode barnehageplasser fremover, samtidig som vi også anerkjenner det mange familier føler på: tidspress og behovet for å være litt mer hjemme med sine egne barn. Jeg har ingen problemer med at dette ble en del av det fremforhandlede forliket mellom de fire partiene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
Nei, det er ikke svaret, men når jeg hører representanten Helleland snakke om disse kraftige skatteøkningene, får jeg lyst til å si: Når Høyre setter skattene ned, er det moderat. Når vi setter halvparten opp igjen, er det kraftig. Ved valget i 2013 lovet Jan Tore Sanner at Høyre gikk til valg på moderate skattereduksjoner, særlig på lave og vanlige lønnsinntekter. Det løftet er jo dobbelt brutt, for senkningene har vært kraftige, må vi tro representanten Helleland, og de er ikke gått til dem med lave og vanlige lønnsinntekter. De er gått – meget skjevfordelt – til dem med mest fra før. Vi mener: I løft for å satse mer målrettet på tiltak mot ledigheten, mer målrettet på miljø og klimainvesteringer, mer målrettet på å utjevne forskjeller og mer målrettet på å støtte sykehusene bør de av oss med sterkest skuldre kunne betale noe mer. Men det er altså veldig moderat, og hvis lettelsene til representanten Helleland er moderate, er vår økning dobbelt moderat, for vi reverserer bare halvparten i dette budsjettet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
Jeg er ikke i tvil om at representanten Limi har diskutert politikk, og hans definisjon på politikk har da handlet om å kretse rundt en bilpakke med 15 øre her og 35 øre der. Man har ikke brukt mest tid på de store oppgavene. Diskusjonen i finanskomiteen har vel nærmest vært fraværende, og vi andre har da måttet vente på utsatte frister og brutte løfter før vi en lørdag kveld får noen timer inn i en søndag på å presentere våre alternativer. Jeg synes det er feil bruk av ressurser i et storting. De store sakene vi burde diskutert – kampen mot ledigheten som nå biter seg fast, tiltak for klima som virkelig virker, og hvordan vi setter sykehusene i stand til å ta i bruk ny teknologi – er blitt fortrengt av representanten Limi og hans kolleger, som er på vei ut og inn av korridorer etter brutte frister og kan fortelle at nå kommer det en ny frist og en ny frist og en ny frist. Hvis den virkelige politikken har skjedd der, har ikke jeg vært med på den, og den har ikke preget diskusjonene her i Stortinget.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
Tett på i min familie, en generasjon ned, har jeg fulgt en venteperiode som er ganske smertefull – nemlig den å ha et barn som er født sent på året og derfor ikke få barnehageplass. Man går og venter, og kan godt vente i mange måneder, på grunn av dette ene opptaket. I den tiden bør disse familiene bli kompensert. Det de aller fleste familiene ønsker, er å få barnehageplass når barnet er ett år. Derfor har Arbeiderpartiet sikret at i ventetiden fram til man får barnehageplass, skal de økonomiske interessene bli ivaretatt. Jeg mener at det ennå gjenstår noe av det viktige løftet for å få til gode barnehageplasser med nok folk, høy kvalitet og trygghet for foreldrene, slik at det store, store flertallet av foreldre som ønsker å ha barna i barnehage, med alt barnehagene har som er positivt, ikke minst for integrering, skal kunne få den tryggheten. Og mens de venter, skal de være sikre på at økonomien er godt ivaretatt, og det blir den med Arbeiderpartiets opplegg.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
Denne respektfulle og konstruktive prosessen har ikke sett helt slik ut fra utsiden. Den har vært ganske kaotisk, fristene har vært brutt, det har vært overtid av overtid. Nå vet jeg at statsministeren har mer erfaring med fødsler enn meg, jeg har bare vært vitne til tre. Men hvis vi overfører det på statsbudsjettet, er det vel slik at istedenfor å bli tatt med tang ble det keisersnitt på lørdag – og budsjettet er her for oss. Det er et budsjett som kommer til etter at det ble stilt ultimatum til Stortinget, noe lederen av finanskomiteen kaller for en svært lite klok framgangsmåte. Det sier sitt om det. Det har også vært hastverksarbeid, og jeg vil rette søkelyset mot det som nå er situasjonen for sykehusene. Det er 0,5 mrd. kr mindre til sykehusene enn annonsert i budsjettet. Lederen for Legeforeningen kaller det et gedigent løftebrudd, en fare for pasientsikkerheten. Sykepleierne kaller det ubegripelig og feil prioritering. Representanten Morten Wold har sagt hva dette kommer til å føre til, nemlig at de som jobber i sykehusene, leger og sykepleiere, nå må løpe fortere. Deler statsministeren den oppfatningen, at det er konsekvensen for dem som jobber i sykehus?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
Det regjeringen foreslo, var langt under det Høyre hadde lovet helt konkret til sykehusene. Man ligger altså langt under et løfte, så kutter man det ytterligere med en halv milliard, og vurderingen er at nå må man løpe fortere. At det jobbes bedre i norske sykehus, skal vi takke dem som jobber i norske sykehus for. Her er det tiltak som er gjennomført over flere år gjennom organisering og tilrettelegging av arbeidet, noe som også den forrige helseministeren hadde sitt med å gjøre. Men spørsmålet jeg har lyst til å stille, er hvor denne ideen kommer fra, at man skal gjøre det på denne måten. Vi hadde plastposeavgift for to år siden, flyseteavgift i fjor, og nå hører jeg den samme representanten fra Fremskrittspartiet si at dette var nødvendig for å imøtekomme Kristelig Folkeparti og Venstre. Spørsmålet mitt er da: Er denne ideen om å ta 0,5 mrd. kr fra sykehusene – i siste liten, i en siste innspurt for budsjettet – Venstre og Kristelig Folkepartis idé, eller var det statsministerens parti som sto bak det forslaget?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
Jeg skal ha ett innlegg til, men jeg har lyst til å si noe om dette med sykehusene, for vi begynner nå å bore i hva dette egentlig handler om. Da vil jeg først si: For å holde tritt med demografien – at vi blir flere mennesker, flere eldre – må sykehusbudsjettene øke, for å holde nivået. Regjeringen foreslo å bruke 1,9 mrd. kr mer. I forliket foreslår man 1,4 mrd. kr. Det er et kutt i forhold til hva regjeringen hadde foreslått. Sykehusene har forberedt seg på 1,9 mrd. kr, som var lite, for man trenger 2,1 mrd. kr for å holde nivået. Allerede var det lite – nå blir det nesten en halv milliard kroner mindre. Det betyr: Helse Sør-Øst: 230 mill. kr mindre, Helse Vest: 81 mill. kr mindre, Helse Midt-Norge: 61 mill. kr mindre, Helse Nord: 55 mill. kr mindre. Hvis jeg ikke husker feil, har Oslo universitetssykehus et daglig budsjett på 50 mill. kr, så det er fem dager til drift ved Oslo universitetssykehus som blir borte. Det får betydning. Det er egentlig verre enn som så. For i de pengene, som nå er nede på 1,4 mrd. kr, ligger det 250 mill. kr til det såkalte frie behandlingsvalget, som behandler noen hundre pasienter, og det ligger også et stort beløp der som egentlig er til tekniske justeringer, som ikke har med nye, friske tilbud å gjøre. Dette har altså betydning. Selvfølgelig skal sykehusene drive effektivt. Jeg anbefaler finansministeren og andre å dra til sykehusene og si: stort effektiviseringspotensial – dere jobber ikke nok med det. Morten Wold, Fremskrittspartiets representant i helsekomiteen, sier det veldig ærlig: Dette fører til at leger og sykepleiere må løpe fortere. Jeg tror det er helt riktig – og vi kan legge til hjelpepleiere, portører og alle andre som jobber på sykehusene. Derfor er Legeforeningen og Sykepleierforbundet grundig opprørt over dette, som de har vært ute med i løpet av dagen. Og jeg spør meg selv: Visste Kristelig Folkeparti og Venstre at det var dette som var følgen? Representanten Syversen har sagt: Vel, dere etterspør effektivisering – her får dere effektivisering. Men jeg får det ikke til å stemme med Kristelig Folkepartis syn på sykehusenes betydning at dette var gjennomtenkt og utredet, at dette kommer. Tidligere har man vernet sykehusene – nå verner man dem ikke. Og til at de skal jobbe mer effektivt: I kveld på TV 2-nyhetene ser vi altså en overlege på Oslo universitetssykehus som sier at det trikses med tall for å spare penger. Jeg skal ikke sette meg til doms over det, men med skrytelistene over at ventetiden går ned, og at flere behandles, er det grunn til å se nærmere på det. Så denne regjeringen har fått sitt hvileskjær, og det kom på sykehusområdet, der det skal behandles flere – flere med kroniske lidelser, flere eldre. Jeg undrer meg over om dette har vært grundig debattert, om man i innspurten, selv om det har tatt to måneder, virkelig har vært inne på det. Det hadde vært interessant å få høre, før vi går herfra i kveld, fra de to samarbeidspartiene her i Stortinget om dette var en konsekvens de fikk grundig lagt ut, forklart og utdypet fra regjeringen.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
Jeg kan love at SMK kan bli mer effektivt. Om et år skal vi se eksempler på det. Jeg vil også takke for en debatt som har vært interessant. Den har tydeliggjort et stort sprik på den siden hvor man skal gjennomføre politikk, og jeg synes metoden «ultimatum» blir nyordet her denne høsten. Representanten Hareide sa det godt, at med et ultimatum styrer man mot krise, og finanskomiteens leder sa at det var svært lite klokt. Fra den kanten er det sterk ordbruk. Når de to støttepartiene i dag stemmer subsidiært for sine egne forslag først, sier det en del om situasjonen. Det er ikke spesielt overraskende, for forskjellene ligger der fra 2013. De kan plastres over, men ikke i all evighet. De er kommet fram i fri dressur denne høsten, og vi har sett det i budsjettbehandlingen. Så er det dette med hastverk. Nå vet ikke jeg hva representanten Hellelands definisjon av et knepp er, men han sier at det er det sykehusene må ta – et knepp til i effektivisering. Så på én måned kan de avbyråkratisere 427 mill. kr. Det er å si opp folk, det er å omplassere – på én måned. Nei, det er riktig som representanten Wold sier, at de må løpe fortere – presset på sykehusene fra eldre, kronisk syke osv. vet vi hva er, men kneppet her er altså at de må løpe fortere. Det sier litt om hva som har vært hastverket her. Så tilbake til klima: Det var spesielt å høre at Arbeiderpartiet ikke har snakket om klima. For det første la vi fram et alternativt budsjett som snakket grundig om klima. Og jeg synes det er interessant å se at CICERO, som har regnet på effektene av budsjettene – regjeringen har ikke et metodeapparat til å kunne gjøre det – sier at det som nå leveres og vedtas av et flertall her i dag, nesten kommer opp på Arbeiderpartiets nivå. Det er deres ord. Jeg vil gjerne gi honnør til Kristelig Folkeparti og Venstre for å ha trukket dette budsjettet i riktig retning når det gjelder flere viktige ting, og de har kjempet hardt for det. På tampen av dette halvåret kan jeg ikke fri meg fra følgende tanke: Hva om Kristelig Folkeparti og Venstre hadde brukt all den kraften de har brukt siden ultimatumet til å komme dit de kom – tett oppunder Arbeiderpartiets forslag – til heller å arbeide med oss for å bruke kreftene på virkelig å gjøre noe som kunne bli enda bedre og monne? Vi kunne hatt godt av det. Vi kunne lært av det, og de kunne lært av det. De hadde ikke måttet bruke to måneder på å nedkjempe noen som er imot at klimaendringene er noe vi skal ta tak i, og noen som også bruker all tid på oppsettende virksomhet basert på et ultimatum. På litt avstand har denne høsten vært klargjørende. Den har tydeliggjort det politiske spennet. Det politiske sentrum i Norge er ikke til høyre for Høyre, og derfor er det på tide med et regjeringsskifte i 2017.
Trond Helleland (Høyre), 2016-12-05:
Arbeiderpartiet ber oss prioritere mer i budsjettet før de kritiserer de prioriteringene vi har gjort. Men Arbeiderpartiet prioriterer ingenting utover økte skatter i sitt alternative budsjett. De overlater til norske familier og bedrifter å prioritere i sine budsjetter for å få Arbeiderpartiets budsjett til å gå opp. Arbeiderpartiet foreslår 10 mrd. kr mer i skatt i neste års budsjett, og i tillegg har de en ubetalt skatteregning på 22 mrd. kr gjennom tiltak de har stemt for i Stortinget. SV foreslår 19 mrd. kr mer i skatt til neste år, og Senterpartiet foreslår 8 mrd. kr mer i skatt. Det eneste velgerne kan være sikre på, er at de rød-grønne vil øke skattene kraftig. Er økt skatt for folk og næringsliv svaret på å få ned ledigheten og få fart på omstillingen i norsk næringsliv?
Trond Helleland (Høyre), 2016-12-05:
Jeg er enig med den finansministeren som er opptatt av at vi forvalter skattebetalernes penger på en god måte, og at vi sikrer effektivitet og avbyråkratisering. Det gjør vi gjennom ABE-reformen. Den bidrar til at de statlige etatene, det offentlige, må skjerpe seg. Jeg ser at i salen sitter Heikki Eidsvoll Holmås, og i forrige periode satt vi i samme komité. Vi hadde alltid det samme spørsmålet til kommunene da vi møtte dem: Hvor mye har dere gjort for å effektivisere kommunen? Hvilke måltall har dere satt dere? Nei, det var mange som ikke hadde gjort det. Men da var spørsmålet vårt tilbake: Hvorfor hadde ikke den rød-grønne regjeringen noen ambisjoner eller noen mål for å effektivisere offentlig sektor? Naturligvis var det fordi det var et krysspress mellom fagbevegelse og ulike interesser. Men poenget er at denne regjeringen setter krav til effektivisering i offentlig sektor. Det er nødvendig, og det er bra, og det sikrer mer effektivitet.
Trond Helleland (Høyre), 2016-12-05:
Vi har hatt litt ulike modeller for tidlig innsats, men det viktige nå er at det satses betydelige midler på dette. Det er satt av nærmere en halv milliard kroner ekstra neste år, og Kristelig Folkeparti har all ære av at de har prioritert det. Høyre og regjeringen har også prioritert tidlig innsats. Når det gjelder norm, har jeg ikke lyst til å diskutere det nå, for vi vet at det er ulike tiltak som kan virke for å få mest mulig ut av lærerressursene i barneskolen og småskolen. Men det viktige er at vi står sammen om det viktige arbeidet med å styrke barns læringsmiljø gjennom å gi de minste en god start i livet, og der tror jeg Kristelig Folkeparti og Høyre har veldig mye felles, og også når det gjelder andre deler av familiepolitikken.
Trond Helleland (Høyre), 2016-12-05:
Jeg tror det har vært gått helt nødvendige runder for å sikre at alle forslag som nå vedtas, blir gjennomført på en god måte. Jeg merket meg at representanten Arnstad var litt kritisk til tempoet vi hadde i gjennomføringen av budsjettforhandlingene. Vel, det har vært utfordrende. Vi har diskutert viktige ting, og vi har diskutert spesielt det overordnede målet om å få ned klimagassutslippene. Når jeg ser på opposisjonens budsjettposter, ser jeg at Senterpartiet har snudd i bilpolitikken. De vil ikke ha noen økninger i drivstoffavgiftene. Arbeiderpartiet vil øke dieselprisen med 15 øre. SV vil øke med 1 kr og Miljøpartiet De Grønne med 500 øre, dvs. 5 kr literen. Så jeg lurer på: Når vi brukte lang tid, hvor lang tid ville opposisjonen ha brukt på å bli enig? Det er mulig juleribba hadde blitt kald og nyttårsrakettene hadde vært fyrt av før dere hadde blitt enige.
Trond Helleland (Høyre), 2016-12-05:
Å bli belært om bokføring av et parti som knapt vet hva ordet «bokføring» betyr, er ganske interessant. SVs alternative budsjett er svært fantasifullt og krever en kraftig skatteøkning for folk flest. Vi har gjort de beste beregningene vi kan, og mener at vi får ned klimagassutslippene med ca. 600 000 tonn CO 2 neste år. Men det har vist seg å være vanskelig å få disse tallene på plass. Hvis vi tar de to sammenliknbare størrelsene, Høyre og Arbeiderpartiet, eller regjeringspartiene, samarbeidspartiene og Arbeiderpartiet, og sammenlikner utslippene fram til 2030, viser de beregningene vi har gjort, at Arbeiderpartiets kutt vil bli på 9,1 millioner tonn, mens våre kutt vil bli på ca. 11 millioner tonn. Så jeg mener at representanten Eidsvoll Holmås kanskje bør se på hvem han skal stole på i klimapolitikken. Jeg mener at denne regjeringen og samarbeidspartiene leverer betydelig mer enn det SV gjorde i regjering.
Trond Helleland (Høyre), 2016-12-05:
Jeg merker meg at opposisjonen – og spesielt Arbeiderpartiet – prøver å sammenligne en velkjent avbyråkratiseringsreform, som denne regjeringen startet på da vi tok over, med innføring av nye avgifter. Dette har vært en kjent avbyråkratiseringsreform. Jeg er enig med Sverre Myrli i at navnet kanskje ikke er det beste, men poenget er å effektivisere offentlig sektor. Det er det vel veldig få i denne salen som sier at de er imot, men det høres jo nå ut som om dette er noe som er funnet på i siste liten i en sen nattetime. Nei, det er ikke det, men vi har tatt et knepp til, og det står i hvert fall Høyre inne for. Det er nødvendig at offentlig sektor hele tiden får en utfordring. Så kan en si – ja, det blir mye på sykehusene. Ja, budsjettene er store. Hvis en privat bedrift hadde fått beskjed om at neste år må en effektivisere med 0,8 pst., tror jeg kanskje ikke det hadde blitt sett på som noe uoppnåelig. Så registrerer jeg at opposisjonen spriker i alle retninger. Den beste illustrasjonen på det er vel den berømte dieselavgiften, der Trygve Slagsvold Vedum slår et slag for null øre i økning – etter å ha økt dieselavgiften i mange år har Senterpartiet nå funnet ut at det er riktig å gå til null – Arbeiderpartiet har lagt på 15 øre på regjeringens forslag, SV tar en krone, og MDG tar fem kroner. Det sier vel litt om det spriket som er i det feltet, og så sier det litt om at det å snekre sammen et budsjett som skal ivareta mange gode formål – spesielt det grønne skiftet – ikke er noe som er gjort i en håndvending. Vi kan godt ta kritikk for at vi brukte lang tid på å bli enige om en avtale der Venstre og Kristelig Folkeparti subsidiært støtter regjeringens budsjett. Men vi kom fram til et resultat, og det resultatet gir det grønneste budsjettet som noen gang er behandlet i denne sal. Det gir et resultat som gir store kutt i klimagassutslipp, også fram mot 2030. Så jeg synes denne debatten har vist at regjeringen og støttepartiene, samarbeidspartiene, har lagt fram et godt budsjett, og opposisjonen spriker i alle retninger når det gjelder å kritisere det. Det er best illustrert ved Arbeiderpartiet, som knapt har nevnt klimaet med ett ord i denne debatten.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Eg har forståing for den frustrasjonen det har vore å måtte vente på denne prosessen. Eg vil òg seie at einigheita kom ikkje eit sekund for tidleg. Arbeidarpartiet har lansert ei eiga venteordning. Det er ei ordning for barnefamiliane som ikkje får barnehageplass, dvs. at i staden for kontantstøtte tenkjer Arbeiderpartiet seg ei venteordning. Ser da representanten Gahr Støre at litt av den same frustrasjonen som opposisjonen har opplevd nå –ikkje kunne planleggje, ikkje kunne ha noko framsyn – òg vil ramme barnefamiliane, fordi dei ikkje veit kva dei skal halde seg til? Plutseleg får dei ein barnehageplass, og da må dei halde seg til det. Med dagens kontantstøtteordning kan dei planleggje og bestemme når dei vil ut i arbeidslivet. Ser representanten Gahr Støre den problemstillinga og den frustrasjonen som nettopp ei venteordning vil gi barnefamiliane?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Eg starta min tale i Stortinget med å rette ein takk til Høgre, Framstegspartiet og Venstre nettopp fordi dei har sett kor viktig det har vore for Kristeleg Folkeparti å ha ein distriktspolitikk der ein ser heile landet. Med den budsjetteinigheita me får her, får me inn 200 mill. kr til dei regionale utviklingsmidlane opp mot regjeringas forslag, me får eit familielandbruk der ein ser heilskapen, og eg trur me òg skal vere klar over at det me gjer på klima, på biodrivstoff, har stor betydning for dei norske distrikta, det vil skape arbeidsplassar og nettopp vere viktig for at det blir skapt arbeidsplassar utover dei store byane. Det vil alltid vere enkeltsaker me kan vere ueinige i, men eg meiner at med den budsjetteinigheita me har fått no, har nettopp distriktsprofilen blitt løfta betydeleg, og det er ei forbetring som Kristeleg Folkeparti seier seg godt fornøgd med.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Eg svarte litt på det i min førre replikk. Dersom me m.a. ser på den klimasatsinga me er heilt nøydde til å gjere no innan biodrivstoff, kjem ho til å ha stor betydning for mange distriktsnæringar. Det vil skape arbeidsplassar, det er ei positiv sak. Dersom me ser på samferdselsbudsjettet, der me i utgangspunktet var ganske positive på veg da regjeringa la det fram, har det vore tidenes satsing i Distrikts-Noreg som den blå-blå regjeringa har stått for, og kanskje har både representanten Pollestad og representanten Hareide vore for dårlege til å gi den blå-blå regjeringa honnør for nettopp det poenget at mange distrikt kjem godt ut med den satsinga som den blå-blå regjeringa har hatt. Me er nøydde til å sjå heilskapen her. Og så er det òg sånn at det finst nokre sentraliserande effektar av vårt samfunn, men det såg me òg under ei raud-grøn regjering, og me har sett det under ei blå-blå regjering, og det er ikkje berre politiske styringsmekanismar som påverkar det, det har noko med trendar i vårt samfunn å gjere som ikkje nødvendigvis er politisk styrte.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Eg hadde sjølv gleda av å leie transportkomiteen i førre periode. Da kom den raud-grøne regjeringa med ein svært ambisiøs transportplan. Me kan altså konstatere at me både på veg og på jernbane kjem til å oppfylle transportplanen som den raud-grøne regjeringa la fram. Sjølv var eg faktisk usikker på det da planen blei vedtatt i Stortinget, men me har ei overoppfylling når det gjeld jernbane, me vil òg oppfylle på veg. Det er bl.a. eit stort gode for distrikta. Men distriktspolitikk handlar sjølvsagt ikkje berre om samferdsel, det handlar òg om at me kan utvikle næringar. Det gjer me med den typen krav me stiller til biodrivstoff. Det kjem òg til å skape arbeidsplassar innanfor næringar – innanfor skogbruket. Det me gjer ved å gjere det føreseieleg når det gjeld landbruk, meiner eg er riktig. Det blir viktige slag når det kjem landbruksmelding til Stortinget til våren – for å gjere det føreseieleg for den næringa.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Ingen barn skal gå svoltne til sengs. Men eg meiner at i den budsjettavtalen som Kristeleg Folkeparti har vore med på å sikre no, går det noko meir til dei som treng det aller, aller mest. Når me prioriterer dei mest sårbare elevane i norsk skule, vil det vere ei investering for framtida. Når me aukar til den planen som skal motverke vald mot barn og overgrep, aukar me med 176 mill. kr, til over 500 mill. kr. Eg kan ikkje tenkje meg at det treffer betre enn når det gjeld dei mest sårbare barna i vårt eige land – det å hjelpe nettopp dei. Det er sjølvsagt slik at når ein forhandlar eit budsjettforlik, vil ein aldri vere fornøgd med alle saker, men eg er stolt over at Kristelg Folkeparti gjennom budsjettforliket har løfta nokon av dei mest sårbare i samfunnet vårt. Det trur eg at eit nokolunde objektivt og nøytralt auge vil vere einig i.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Eg har vore vitne til to fødslar. Eg skal vere så ærleg å seie at det var meir behageleg enn desse budsjettforhandlingane.(Latter i salen) Men no har eg lyst til å rette ein takk til både statsministeren og finansministeren, for me har fått til gode resultat. Me har fått fleire lærarar, me har fått ein handlingsplan om å kjempe mot vald mot barn, me har fått 4 000 kr meir til einslege minstepensjonistar, og ikkje minst har me fått meir til internasjonal bistand, som hjelper dei fattige i verda. (Latter i salen) Problemet med dei forhandlingane me har hatt, har vore klima. Det er vanskeleg å få til reelle utslepp på kort sikt som gir ein reell effekt, og som ikkje får uheldige sideverknader. Så eg er fornøgd med det me har oppnådd. Men det eg har lyst til å utfordre statsministeren på, er: Kva tenkjer statsministeren om framtida? Dette må vere eit første steg. Me har forplikta oss til Parisavtalen. Det vil seie at statsbudsjettet for 2017 ikkje må vere eit stoppunkt – det må vere eit startpunkt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Eg vil takke for debatten. Eg takkar enda meir for at han nærmar seg slutten, og at me snart har vedtatt eit budsjett. Sidan representanten Slagsvold Vedum fortel om sine inste tankar når han er i nærleiken av Rygge, kan eg òg gjere det. Når eg ser Rygge, tenkjer eg at no ligg flypassasjeravgifta inne i Senterpartiets alternative budsjett. Det er jo spesielt med den retorikken Senterpartiet har ført i den saka. Men det er ingenting Senterpartiet bør skjemmast over. For me har jo sett kva Ryanair har gjort. Dei har flytta sine flygingar til ein annan flyplass, som har den same avgifta. Det viser at det ikkje er avgifta i seg sjølv som har skapt det problemet. Truls Wickholm er overraska over at Kristeleg Folkeparti vil stemme på Kristeleg Folkepartis primære budsjett. Det gjer me fordi me synest det er det beste. Da finansinnstillinga vart lagd fram, var inga einigheit på plass. Derfor la me det inn. Derfor vil me stemme for det. Men eg har lyst til å minne om kva Jens Stoltenberg – eg har høyrt fleire av hans foredrag – har snakka om, det gode kompromisset. Det synest eg den einigheita me har fått til, nettopp er med på å vise. Kva er det som har skapt begeistring hos Kristeleg Folkeparti? Det er gjennomslaga me har fått. Eg har lagt merke til at det er – med kanskje eitt unntak for kontantstøtta, som har fått noko kritikk – eit så å seie samla storting som synest det er klokt å prioritere fleire lærarar i 1.–4. klasse, og ikkje minst å løfte handlingsplanen som skal nedkjempe vald mot barn. I utgangspunktet var det løyvd 176 mill. kr, nå blir det over 500 mill. kr. Eg trur òg det at me aukar pensjonen for minstepensjonistar som er einslege, med 4 000 kr, er saker som skaper forståing og respekt. Eg har òg høyrt ulike partileiarar på raud-grøn side. Det er eit visst sprik i det feltet òg, som representanten Helleland sa. Eg var så ærleg då Arbeidarpartiets alternative statsbudsjett kom, at eg gav honnør for klimainnsatsen. Men eg meiner òg at den einigheita me har fått på plass, fører dette i riktig retning – mot dei forpliktingane me alle har. Så eg er òg så ærleg og seier: Ja, me gjer mykje på klima no, men eg trur me alle er nøydde til å gjere meir, når me ser korleis klimautfordringa – nesten dag for dag – aukar, og det gjev oss alle nokre utfordringar. Kristeleg Folkeparti er nøgd med einigheita, og eg registrerer ei begeistring for dei sakene me har prioritert.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
I stad kunne me høyra at finansminister Siv Jensen i replikkrunden var veldig tydeleg på at avbyråkratiserings- og effektiviseringsreforma verkar. Det er interessant å høyra, særleg fordi den same finansministeren i svar på skriftleg spørsmål svarte på følgjande måte då ho fekk spørsmål om effekten av ABE-reforma: «Reformen følges imidlertid ikke av et system for rapportering, og vi kan derfor ikke slå fast de direkte effektene av de gjennomførte tiltakene.» Dette er det finansministeren seier om eit kutt som i samband med dette forliket bl.a. inneber at ein fjernar 400 mill. kr frå sjukehusa. Ein ser tilsvarande kutt for skule, politi, og ein ser det gjennomgåande på alle område. Det eg lurer på, er: Kva for ein finansminister er representanten Helleland einig med, den finansministeren som stod her og sa at me kunne dokumentera effekten av kutta, eller den finansministeren som slo fast at ein faktisk ikkje kan følgja effekten av dei kutta som ein her gjennomfører?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2016-12-05:
Dei diskusjonane som denne regjeringa har stått i saman med samarbeidspartia, har ikkje vore meir opne enn at partileiarane i samarbeidspartia har vorte henta på ulike tidspunkt i kjellaretasjen her nede til ukjent adresse. Me merkar oss at det vert marknadsført som ei slags openheit, men praksis er noko anna. Spørsmålet mitt handlar om at partiet som Nesvik representerer, har marknadsført at dei vil ha null bompengar. No ligg det an til å verta 33 mrd. kr i bompengar. Dei sa at bensin- og dieselavgifta skulle ned – ho er auka. Og partiet for sterk nedsetjing av skattar og avgifter har òg sagt at avgiftene generelt skulle ned. No har dei auka med nesten 3,4 mrd. kr. Spørsmålet mitt er: Korleis er det for Nesvik å vera ansvarleg for denne snuoperasjonen til Framstegspartiet?
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Gjennom hele denne stortingsperioden har Kristelig Folkeparti prioritert tidlig innsats i skolen. Vi ønsket å sikre alle barn nok tid med læreren sin i de viktige første skoleårene, og vi ønsket å ta på alvor at tre av fire lærere forteller at de har for liten tid til hver elev. Derfor har vi jobbet for å få på plass flere lærere til de yngste elevene, og derfor ønsker Kristelig Folkeparti en nasjonal norm for lærertetthet. Det siste har vi ikke fått på plass ennå, men med det budsjettet vi skal vedta nå, har vi gjennom denne stortingsperioden lagt det meste av pengene på bordet. Kommunene får nå permanente øremerkede midler til mer enn 1 700 lærerstillinger i 1.–4. klasse. Det er strålende, og det er nok til å innføre en norm for lærertetthet i småskolen som sikrer maks 16 elever per lærer. Høyre har vært med på dette gjennom budsjettforlikene de siste årene, og det var hyggelig å høre representanten Helleland legge vekt på nettopp denne satsingen i sitt innlegg. Mitt spørsmål er om Høyre nå også vil være positiv til å innføre en slik norm for lærertetthet i skolen.
Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2016-12-05:
Jeg er glad for at det endelig kom på plass en enighet om budsjettet etter lange og harde forhandlinger, og jeg er også glad for mye av det som ligger i budsjettavtalen, ikke minst på skole- og utdanningsfeltet. Tidlig innsats i skolen har vært en av Kristelig Folkepartis viktigste satsinger i denne stortingsperioden. Vi vil ha en skole der alle elever får en god start på skolegangen. Vi vil ha en skole der alle elever får nok tid med læreren sin i de årene der de både skal knekke lesekoden og prøve å få grepet om pluss og minus og mye annet. Vi vil ha en skole der lærerne har tid nok til å gi hver enkelt elev den oppfølgingen som trengs. Da er det helt avgjørende at det er nok lærere i skolen. Da kan ikke hver enkelt lærer ha ansvar for altfor mange elever hver. Når tre av fire lærere sier at de har for liten tid til elevene sine, og det i tillegg er en av de viktigste grunnene til at mange lærere slutter i jobben, må vi ta lærerne på alvor. Derfor trengs det flere lærere. Det gir mer fleksibilitet i undervisningen, det gir mer tid til hver elev, og det gir bedre mulighet for oppfølging av den enkelte. Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti har fått solid gjennomslag for denne satsingen. Med de 460 mill. kr som nå kommer på plass i budsjettet for 2017, har vi sikret kommunene permanente øremerkede midler til mer enn 1 700 flere lærerstillinger i første, andre, tredje og fjerde klasse. Når vi vet at økt lærertetthet er spesielt viktig for de yngste elevene, og at det har særlig stor betydning for elever som er faglig svake, som har utenlandsk bakgrunn, og for dem som kanskje får litt mindre hjelp og støtte hjemmefra enn andre, vet vi at dette er et riktig og målrettet tiltak for å hjelpe dem som trenger det mest. For det er nemlig de samme elevene som vi finner igjen som overrepresentert, både i spesialundervisningen og i frafallsstatistikken. Problemet har vært at mange får hjelp for sent. Nå legger vi alt til rette for at flere kan få hjelp med én gang. Men Kristelig Folkeparti ønsker også en nasjonal norm for lærertetthet. Vi vil ha maks 16 elever per lærer i 1.–4. klasse ved alle skoler i Norge og maks 24 elever per lærer i 5.–10. klasse. Med Kristelig Folkepartis alternative budsjett, som vi kommer til å stemme for primært i dag, hadde vi fullfinansiert en slik norm for hele grunnskolen. Men også med den budsjettavtalen som de fire samarbeidspartiene har inngått, har vi nå fullfinansiert en lærernorm for de fire første klassetrinnene. Det er der behovet er størst, og det er riktig sted å begynne. Derfor er dette et stort skritt i riktig retning. Jeg håper at det vil bli flertall på Stortinget for å få på plass en slik norm når representantforslaget fra Kristelig Folkeparti skal behandles over nyttår. Nå er det meste av pengene allerede på plass.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Det har vært en litt merkverdig budsjetthøst. Stortinget har ikke hatt all verdens tid til å vurdere det samlede økonomiske opplegget. Faktisk en og en halv dag har vi hatt til å vurdere det samlede økonomiske opplegget, og det er ikke mye. Det var også trøblete i årene før. For to år siden hadde vi en poseavgift som en ble nødt til å trekke etter noen få måneder. I fjor hadde vi en flypassasjeravgift som antakelig fikk større konsekvenser enn det Høyre og Fremskrittspartiet hadde tenkt seg, bl.a. nedleggingen av Rygge flyplass. I år har vi også fantasifulle inndekninger. Vi har et sykehuskutt på 500 mill. kr som ingen vet hvordan kommer til å slå ut. Vi har en meget kreativ bokføring når det gjelder å faseforskyve veiprosjekt i distriktene. Ingen vet helt hva det betyr. Det er mulig det betyr at en forskutterer og budsjetterer med bompenger og utsetter den statlige regningen til senere – hva vet jeg. Spørsmålet er rett og lett: Kan vi være sikker på at alle forslag er tilstrekkelig kvalitetssikret, og at vi ikke havner i den situasjonen vi har vært i de siste årene?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Som jeg var inne på i mitt innlegg, er det en helt klar trend hos denne regjeringen at en gjennomfører forslag som sentraliserer, og en er systematisk i sin måte å innrette distriktskutt på. Representanten Hareide var oppe her og mente at regjeringen har satset på samferdsel. Det har den muligens, men ikke i Nord-Trøndelag. I Nord-Trøndelag, som jeg og Arild Grande kommer fra, har en i år kuttet E6 Selli–Asp, for dem som er lokalkjent. Alt som angår Namdalen og E6, er kuttet. Flyanbudene i Namdalen og på Rørvik er utrolig dårlige sammenlignet med det som var i den perioden de rød-grønne satt, og alt som heter kollektivtiltak i distriktene i Nord-Trøndelag, er bare kuttet ut. Det er en gjennomgående trend hos denne regjeringen: En ser de store byene best, en ser ikke norske distrikter.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Merethe Storødegård representerer NHO i Trøndelag og må sjølsagt få lov til å formidle NHOs syn også på formuesskatt. Men jeg tror ganske sikkert at Merethe Storødegård ville vært veldig enig med meg i at når denne regjeringen foreslår flyanbud i Namdalen og på Rørvik som kommer til å hindre namdalsk næringslivs mulighet til å komme seg til og fra regionen på en fornuftig måte, er det et svært uheldig næringslivstiltak. Jeg tror hun ville vært veldig enig med meg i at når en kutter i regionale utviklingsmidler som Nord-Trøndelag fylkeskommune på en veldig fornuftig måte har brukt til å få opp virksomhet og bedrifter over hele fylket, er det veldig ufornuftig næringslivspolitikk. Jeg tror også hun ville sett veldig negativt på at denne regjeringen konsekvent har nedprioritert alt som handler om veg i det fylket jeg kommer fra.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Senterpartiet synes vi skal være forsiktige med å gå inn i en debatt der vi tror at de såkalte grønne skattene på en måte er løsenet når det gjelder klimaproblematikken. Det er klart at en drivstoffavgift som er foreslått nå på noen titalls øre, kommer nesten ikke til å ha noen klimaeffekt i det hele tatt. De samme beregningene som representanten viser til overfor Senterpartiet, viser også at regjeringens opplegg på drivstoffavgiften nesten ikke har klimaeffekt. Man ødelegger legitimiteten til bruken av grønne skatter når man framstiller det som det store klimatiltaket. Senterpartiet ser positivt på et par andre saker som dette forliket innebærer. Det ene nevnte jeg fra talerstolen. Det er CO 2 -fond for næringstransport. Det andre er 20 pst. omsetningskrav til biodrivstoff. Det er det viktig at vi går videre på. Det er tiltak som har i seg ikke bare 50 000 eller 100 000 tonn CO 2 -kutt, men antakelig godt over – 600 000 eller opp til 1 million tonn kutt i CO 2 . Det er tiltak som monner. Det er tiltak som også kan skape verdiskaping i arbeidssektorer.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Senterpartiet tar klimaproblematikken på alvor, men vi synes Venstre har fått fullstendig «hang-up» når det gjelder grønne avgifter og grønne skatter. Det er klart at det finnes mange andre tiltak knyttet til klimapolitikken, som er vel så viktig som noen tiøringer på drivstoffet, som antakelig ikke kommer til å ha noen stor klimaeffekt. Breivik nevnte sjøl et av tiltakene som er i Senterpartiets alternative budsjett, nemlig å øke omsetningskravet for biodrivstoff til 20 pst. Det er riktig. Det kan føre til økt verdiskaping, det kan føre til et godt marked, og det kan bidra til å redusere klimagassutslippene. Det er tiltak som det er svært viktig å få i gang, og det er tiltak som Senterpartiet også har i sitt alternative budsjett. Det som er aller viktigst, er at aktørene får trygghet for at vi, partiene i Stortinget, vil inngå et forlik om det omsetningskravet og stå ved det forliket i årene framover, slik at de våger å investere. Det er Senterpartiet sjølsagt fullt ut forberedt til å være med på.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Altfor mye av debatten om klima handler om noen tiører på drivstoff, og altfor lite handler om andre viktige klimatiltak. I Senterpartiets alternative budsjett foreslår vi et CO 2 -fond for næringstransport, og vi legger inn 1 mrd. kr til det tiltaket. Det er også omtalt i budsjettforliket, da som et verbalforslag. Men nå er det viktig at det kommer i gang meget raskt, for iverksetter vi et slikt tiltak fra 2017, kan det altså bidra til å kutte 600 000 tonn CO 2 i 2020, og kanskje til sammen 1,4 millioner tonn i 2030, som jo er et viktig mål. Dette er et viktig og konkret tiltak, og mitt spørsmål er rett og slett: Når vil regjeringen sørge for at dette fondet blir etablert, og på hvilken måte vil den bidra til at det kan komme i gang allerede i 2017?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-12-05:
Det begynner å bli tynnslitt nå. Det går litt på stumpene. Det er ikke mye entusiasme igjen – når Kristelig Folkeparti i starten av debatten i dag erkjente at de følte de var stilt overfor et ultimatum, når Venstre bruker tid på å angripe oljepengebruken i sitt eget budsjettforlik, når Fremskrittspartiet angriper Venstre for å angripe oljepengebruken i sitt eget budsjettforlik, når Nesvik, som har vandret fra bakrom til bakrom de siste dagene, begynner å snakke om de rød-grønnes bakrom, og når Helleland later som om økte kutt gjennom effektivisering var planlagt. Vi vet alle i hop at når det er slik at når en mangler penger, er det beleilig å kneppe til en effektiviseringsreform med enda litt mer, så får en nesten en halv milliard kroner til kutt i sykehusene, så får en 125 mill. kr til kutt i politiet, og så får en dekket opp de gode løftene som trengs i et forlik. – Ja, det er tynnslitt nå. Det har vært en høst med et borgerlig kaos og et forlik inngått i tolvte time utløst av at det i realiteten ble stilt et kabinettsspørsmål før statsbudsjettet ble lagt fram. Det er en rekke underlige inndekninger her som vi ikke har muligheten til å få klarlagt i løpet av en og en halv dag som har gått siden forliket ble inngått. Sykehusene har vært nevnt her, og en kan jo også spørre seg: Hva er nå disse faseforskyvningene som en skal gjøre på en rekke områder? Faseforskyvninger på Hålogalandsbrua, på E16 og på rv. 13 – er det utsettelse av prosjektene, eller er det at en skal fylle på med bompenger først, og så skal den statlige andelen komme i årene etterpå. I så fall har vi en regjering som ikke bare kutter i kostnader for å få til et budsjettforlik, men som også skyver kostnadene foran seg til de budsjettene som skal salderes i årene etterpå. Det er i tilfelle svært uheldig. Så ser jeg at Helleland mener at opposisjonen på Stortinget spriker. Det har jo skjedd en eller annen gang før også, tenker jeg, at opposisjonsparti har hatt ulike meninger. Det skjedde vel også i perioden 2005–2013 at Venstre og Fremskrittspartiet ikke var enige i alle typer saker. Men det vi har fått i denne perioden, og som vi ikke har hatt tidligere, er et regjerings-FrP og et stortings-FrP, og de to tingene er ikke bestandig det samme, merkelig nok, for det hender at Fremskrittspartiet er med på noe i regjering, som de etterpå i Stortinget finner ut at de likevel ikke skal være med på. Vi skal behandle en slik sak i morgen. Den handler om DAB.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Når det gjelder hvor enkelte møter avholdes, skal ikke jeg uttale meg om det. Er det noe som i hvert fall ikke har manglet, er det åpenhet knyttet til element man har diskutert. Det er i hvert fall helt sikkert. Jeg er veldig stolt av det vi har fått til i regjering. Vi har fått til en historisk satsing innenfor infrastruktur, som også har vært en kjernesak for Fremskrittspartiet. Ja, det har blitt mer bompenger innenfor en del områder. Selvsagt har det det. Og Arbeiderpartiet har stemt for hvert eneste ett av dem, og sørget for at det har kommet på plass gjennom flertallet som har vært i denne sal. Vi har fått til en styrking av skolen. Vi har fått til en styrking innenfor samferdselssektoren, som jeg har sagt. Vi har fått til en styrking innenfor integrerings- og asylfeltet. Jeg er utrolig stolt over det vi har fått til i regjering, og det skal bli mer av det også.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Det har vært en helt nødvendig start. Vi er faktisk avhengig av at de som er avhengige av bilen og kjører mest bil, også kan ha råd til det. Det kan ikke bare være slik at det er de som har garasje i Holmenkollåsen som skal kunne ha bil og komme seg til og fra. Det er man også avhengig av ute i distriktene. Derfor er det viktig at man kompenserer dette på en skikkelig måte, slik at ikke utgiftsøkningen blir for stor for dem som er helt avhengige av bil. Det er faktisk ikke slik at alle kan kjøre elbil i kollektivfelt på Østlandet. Det er ikke slik at alle kan ta trikken på jobb, eller ta banen på jobb. Noen er faktisk helt avhengige av bilen. Derfor er det viktig å gjøre det på den måten.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Nei, det er vi ikke. Derfor er det også viktig at nettopp denne regjeringen kan fortsette slik at styrkingen av politiet også kan fortsette. Denne regjeringen har levert en betydelig styrking av justissektoren. Derfor er det viktig at man får iverksatt nærpolitireformen, for den dreier seg faktisk om å overføre personell til aktiv tjeneste ute, der folk befinner seg, gjennom aktive patruljer, slik at man kan komme raskere til stede. Det er hele tanken med det. Derfor er svaret: Nei, vi er ikke fornøyd – og derfor vil vi forbedre det ytterligere.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2016-12-05:
Nå har jeg 14 år bak meg i helsekomiteen og har også vært leder av den komiteen, så jeg har satt meg litt inn i det som skjer i helsevesenet. Representanten Fylkesnes’ eget parti avskaffet den gylne regelen innenfor sykehusene. Denne regjeringen har innført den igjen knyttet til veksten i psykiatri og rus med tanke på somatikken. Så hadde jeg vært representanten, hadde jeg gått litt stille i dørene. Når det gjelder effektivitetsreformen, dreier den seg faktisk om å gjøre ting smartere, gjøre ting bedre. Det skal ikke gå ut over pasienttilbudet, men vi er nødt til å tenke litt på hvordan vi gjør det. Det går på innføring av IKT. Det har å gjøre med hvordan vi planlegger. Det har å gjøre med samarbeid med kommunene– hvordan man sender epikriser ut til kommunen når en person er utskrevet fra sykehus og skal f.eks. på sykehjem. Det har å gjøre med at det stadig kommer nye behandlingsformer som er mer effektive. Det har å gjøre med å vinkle fra inneliggende pasienter til dagkirurgi. Det er svært mye som skjer. Og siden denne regjeringen tok over etter den rød-grønne regjeringen, da med partiet til Fylkesnes i regjering, har vi faktisk redusert køene med 80 000 pasienter. Så ja, vi har vært dyktig der dere feilet.