Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-12:
Jeg vil først av alt få lov til å takke komiteen for en rask behandling av et viktig forslag, og en spesiell takk til saksordføreren, Stine Renate Håheim, som har gjort en god jobb med denne saken på svært kort tid. Dette er en viktig sak for regjeringen. Dette er en viktig sak for byggenæringen. Det var, som det allerede er blitt sagt, på mitt initiativ at byggenæringen leverte rapporten «Enkelt å være seriøs». Jeg utfordret byggenæringen i mai i fjor, og i august i fjor leverte de rapporten. Det er en styrke i dette arbeidet at det er et bredt samarbeid i byggenæringen. Vi har et godt og nært samarbeid med næringen på dette området, og jeg er glad for at næringen har gitt regjeringen anerkjennelse og ros for de forslagene vi nå har presentert for Stortinget. Siktemålet med de endringsforslagene som er lagt frem i proposisjonen, er at det skal bli enklere å være seriøs og vanskeligere å være useriøs for aktørene i bygge- og anleggsnæringen. Lovforslaget gir hjemmel for forskrifter som gjør at sentral godkjenning av foretak skal baseres på krav til seriøsitet i tillegg til de gjeldende kravene til faglige kvalifikasjoner. Det foreslås også hjemler for å gjøre byggesaker enklere for godkjente foretak når kvalitetssikringen i foretakene har blitt så god at kommunene kan ha tillit til at foretakene følger regelverket. Regjeringen er bekymret for svart arbeid og sosial dumping i bygge- og anleggsnæringen. Ved siden av den skadelige effekten av disse forholdene for samfunnet fører de også til at det er vanskelig for seriøse foretak å hevde seg i konkurransen med useriøse foretak. Useriøse foretak i byggenæringen fører også lett til dårlig kvalitet. Som følge av en sak ESA har reist mot Norge, opphører fra 1. januar 2016 krav om at ansvarlige foretak skal godkjennes av kommunen. Da mister vi et element i kvalitetssikringen av byggetiltak. Regjeringen har jobbet raskt for å få dette lovforslaget på plass. Det følger også opp regjeringens strategi mot arbeidslivskriminalitet. Den strategien har vi utarbeidet i samarbeid med fagbevegelsen og andre, og vi følger nå også opp forslag fra rapporten «Enkelt å være seriøs». I proposisjonen fremmer regjeringen i utgangspunktet forslag til regler innenfor bygningsregelverket, som er Kommunal- og moderniseringsdepartementets ansvar. Regjeringens samlede innsats mot arbeidslivskriminalitet vil være en kombinasjon av tiltak, som fremmes og gjennomføres av ansvarlige myndigheter på sine områder. I proposisjonen foreslår vi en hjemmel for at sentral godkjenning skal omfatte sentrale samfunnskrav, særlig skattebetaling og krav etter arbeidsmiljøloven. Slike krav vil gjøre at foretakene kan vise at de opererer lovlig. Markedet av håndverksbedrifter er uoversiktlig, og nye krav i sentral godkjenning skal bidra til at det blir enklere å finne seriøse foretak. Det er viktig at nye krav ikke blir mer belastende for sentralt godkjente foretak enn strengt nødvendig. Det er også viktig at myndighetenes oppfølging av kravene ikke blir byråkratisk og ressurskrevende. Innhenting av opplysninger skal derfor så langt som mulig skje elektronisk og automatisert. Lovforslaget inneholder også forskriftshjemmel for at sentral godkjenning kan utvides med nye elementer. Sentral godkjenning skal kunne vise om foretak er godkjent som opplæringsbedrift. Det foreslås også en forskriftshjemmel for en såkalt modul 2 i sentral godkjenning. En slik godkjenning skal eventuelt kunne gis til foretak som utfører byggearbeid som ikke krever ansvarsrett. Slike foretak opererer som underleverandører eller i ROT-markedet. Svart arbeid og utfordringer med ukvalifiserte og useriøse aktører er betydelig i dette markedet. Modul 2 kan være et mulig virkemiddel. Hjemmelen er tatt inn i proposisjonen etter høringen for at også modul 2 skal kunne inngå når vi utreder mulige løsninger for problemene i ROT-markedet. I komiteens innstilling er det foreslått at forskriftene også skal gjelde arbeider som ikke i seg selv omfattes av plan- og bygningsloven. Det er en rekke forhold som må avklares før man velger å innføre en modul 2 eller skal finne andre virkemidler. En slik ordning vil bli betydelig mer omfattende enn den eksisterende sentrale godkjenningen, som omfatter ca. 15 000 foretak.