Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-12-14:
Saksordfører har på en ryddig og grei måte redegjort for finanskomiteens innstilling, der en enstemmig komite slutter seg til Regjeringens forslag til lov om toll og vareførsel. Jeg skal senere komme litt tilbake til noen av fellesmerknadene og et forslag som en konstellasjon utgått fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti har, og videre en merknad fra Fremskrittspartiet og Høyre. Finanskomiteen var for kort tid siden på besøk i toll- og avgiftsetaten, og jeg må si at det var veldig nyttig for å få klarhet i de mangfoldige oppgavene som etaten har ansvaret for. Ikke minst var det nyttig å få høre den strategiske tenkningen de har i forhold til de komplekse oppgavene og utfordringene de står overfor framover. Etter min mening er de endringer som nå foretas, en gladsak i forhold til dagens tollov fra 1966 når det gjelder å rydde opp i en foreldet lovstruktur. En langt klokere mann en meg sa at dette er med på å gjøre Norge enklere. Ja, det er nettopp det dette er. De endringer som gjøres, er også en forbrukersak, da den nye loven blir lettere tilgjengelig for publikum. Folkerettslige forpliktelser gjennomføres formelt, og ikke minst gjør denne loven et vanskelig regelverk tilgjengelig. Det blir ganske enkelt enklere å finne fram i det. Forvaltningspraksis formaliseres, og loven gir en god oversikt over rettigheter og plikter. Den nye tolloven gjør det lettere ikke minst for næringslivet. Loven er en kraftig forenkling og ikke minst en kraftig modernisering, som spesielt vil komme næringslivet til gode. De ulike bestemmelsene som i dag finnes fordelt dels i tolloven, dels i forskrifter og dels i Stortingets plenarvedtak om toll og forskrifter gitt med hjemmel i slike vedtak blir nå samlet i én ny lov. Det er også positivt at det arbeides med en felles samleforskrift, som forutsettes å tre i kraft samtidig med den nye tolloven. Tollovgivningen styrer store pengestrømmer, spesielt gjennom statens inntekter av innførselsmerverdiavgift og særavgifter. Tollplikt og tollsatser er derfor bare deler av den større helheten som tollovgivningen utgjør. Det er ingen tvil om at de profesjonelle brukerne av tollregelverket, både eksport- og importbedrifter, vil dra stor nytte av at regelverket blir mer systematisert, bygd opp for å gjøre loven lettere tilgjengelig. Forenklingen vil også effektivisere offentlige myndigheters arbeid med å håndheve lovgivningen og ikke minst sikre korrekt fastsettelse av toll og andre avgifter som påløper ved inn- og utførsel. Jeg er noe forundret over at Fremskrittspartiet og Høyre – jeg vil ikke si at de sier at toll er tull, det er å gå for langt – på en måte sier at toll er avleggs, gjennom den merknaden de har om at toll hører fortiden til. Jeg ser at Fremskrittspartiet i sine merknader og forslag sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti er bekymret for at tollvesenet ikke har tilstrekkelig myndighet til å holde igjen mistenkte, stoppe kontrollobjekter, bruke blålys og å fravike vegtrafikkloven. De har også et eget forslag om dette, som saksordfører var inne på. Fra regjeringspartienes side vil vi peke på at vi i dag ikke har tilstrekkelig grunnlag for å si at det er behov for utvidede fullmakter bl.a. til utrykningsstatus. Det vurderes av departementet som nødvendig med et bedre statistisk grunnlagsmateriale. Videre kan det være nødvendig med en dialog og prosess overfor Politidirektoratet i dette spørsmålet. Erfaringer med andre tiltak bør etter vår mening bli vurdert før det eventuelt jobbes videre med spørsmål om utrykningsstatus. Ellers får jeg det ikke helt til å rime når det gjelder Fremskrittspartiets iver etter å bedre tiltakssiden. Fremskrittspartiet har i budsjettet for neste år gått inn for å kutte i toll- og avgiftsetatens budsjett med hele 220 mill. kr, som vi har vært inne på i Stortinget i dag. Det kan ikke bety annet enn en sterk nedbygging av grensekontrollen, med eksempelvis mer narkotika, våpen og farlig mat inn i landet. Det nytter ikke på den ene siden å være bekymret over at vi ikke har en troverdig grensekontroll når en samtidig tar fra etaten pengene som skal til. Effektiv grensekontroll krever personalressurser. I alle fall 65 pst. av etatens utgifter er nettopp lønn til personalressurser. Samfunnet rundt oss er i rask endring, og oppgavene for tollvesenet øker både i volum og ikke minst i kompleksitet. Avslutningsvis vil jeg anbefale komiteens innstilling.