Monica Mæland (Høyre), 2015-02-19:
De fleste steder i verden er vann en begrenset ressurs, og mange steder har kvaliteten på tilgjengelige vannkilder blitt redusert over tid. Mange land har skjerpet inn regelverket for håndtering av vann. Det kreves i større grad miljømessig og helsemessig forsvarlig håndtering av utslipp som kan påvirke vannkvaliteten for drikkevannskilder, grunnvann, sjø, elver og innsjøer. Dette har skapt større etterspørsel etter teknologi og løsninger for håndtering av vann. Det har vokst fram en rekke bedrifter i Norge som leverer tjenester, teknologiske løsninger og utstyr knyttet til rensing og behandling av vann. Omsetningen i vannbransjen har økt kraftig. Sluttbrukerne er virksomheter i bl.a. maritim næring, havbruksnæringen, drikkevannsproduksjon og håndtering av avløpsvann, næringsmiddelindustrien og petroleumsnæringen. Oljealderen i Norge er ikke over ennå. Den kommer til å vare i mange tiår til. Men betydningen av petroleumssektoren i norsk økonomi kan, som interpellanten antyder, gradvis avta. Derfor trenger vi et omstillingsdyktig næringsliv som kan gi gode muligheter for fortsatt vekst og bidra til å finansiere velstandsutviklingen i Norge framover. Nærings- og fiskeridepartementet har gode virkemidler for å legge til rette for og stimulere til vekst. Vi har flere ordninger som er relevante også for vannbransjen. På forskningssiden kan bedrifter konkurrere innenfor generelle ordninger og programmer, som SkatteFUNN, BIA og FORNY2020-programmet. Vi har også tematisk innrettede programmer, som MAROFF og Miljø 2015. Vi har Miljøteknologiordningen, klyngeprogrammer, FoU-kontraktsordningen og såkornfond. Dette er ordninger som har vist seg aktuelle for vannbransjen. Gjennom disse ordningene og programmene bidrar vi økonomisk til risikoavlastning, men det er bedriftene selv som må finne de gode prosjektene. Jeg understreker gjerne at vi bidrar med finansiering bare dersom det er samfinansiering med private aktører. Private må være den viktigste kilden til bedriftsfinansiering i Norge, også når det gjelder produksjonsvirksomhet basert på vann. Miljøteknologiordningen er Innovasjon Norges fremste virkemiddel for å støtte opp om utviklingen av teknologi på miljøområdet. Ordningen skal hjelpe bedrifter som ønsker å gjennomføre pilot- eller demonstrasjonsprosjekter, tilrettelegge for styrket konkurransekraft hos bedriftene og på sikt bidra til at våre miljømålsettinger nås. Regjeringen har satset på Miljøteknologiordningen. Budsjettet for 2015 er på 330 mill. kr, det er en økning på 187 mill. kr fra Stoltenberg II-regjeringens siste budsjettforslag. Det er gitt tilsagn om tilskudd på 1 mrd. kr under ordningen siden oppstarten i 2010. Av dette har likevel bare 18,5 mill. kr gått til vannbransjen. Det ligger altså et potensial for denne næringen i Miljøteknologiordningen. Klyngesamarbeid gjør det lettere å drive felles forskning og utvikling, i tillegg til at bedriftsdeltagerne kan trekke større fordeler av hverandres kunnskap. Samarbeidet synliggjør også deltagerne både nasjonalt og internasjonalt. Ordningen med Norwegian Innovation Clusters – Arena, NCE og nå Global Centers of Expertise – er etablert for å understøtte norske klynger. Vi har to vannklynger i Norge i dag – Clean Water Norway i Vestfold og Smart Water Cluster i Trøndelag. Begge er støttet med rundt 6 mill. kr gjennom Arenaprogrammet. Til sammen omsetter bedrifter i Norge tilknyttet de to vannklyngene tjenester og utstyr for mer enn 14 mrd. kr hvert år og har ca. 4 000 ansatte og en eksportandel på 30–35 pst. Dette er virksomheter som forventes å vokse ytterligere i årene som kommer. Klyngene har medlemmer fra hele verdikjeden, fra produsenter av tekniske løsninger og teknologi via forskning og konsulenttjenester til sluttbrukerne. Krüger Kaldnes har hovedkontor i Sandefjord og er medlem i Clean Water Norway. Selskapet har vært og er innrettet mot vann- og avløpssektoren, men har de siste årene ekspandert til også å levere vannrenseløsninger til akvakultursektoren. Selskapet er en del av det internasjonale konsernet Veolia Environment med 187 000 ansatte, og har fått konsernansvaret for markedet for lukkede systemer for landbaserte oppdrettsanlegg og smoltanlegg. I den sammenhengen er det også relevant å nevne at det er tre Sentre for forskningsdrevet innovasjon i porteføljen for 2015–2023 som berører vannkvalitet, vannforvaltning og utslipp. Ett av disse, CtrlAQUA, arbeider med utvikling av systemer for landbasert oppdrett. Regjeringen har store ambisjoner for forskning, utvikling og innovasjon, og i fjor høst la vi fram en langtidsplan for forskning og høyere utdanning. Der har vi satt oss tre overordnede mål. Vi vil styrke konkurransekraften og innovasjonsevnen løse store samfunnsutfordringer utvikle fagmiljøer av fremragende kvalitet Flere av prioriteringsområdene i langtidsplanen er relevante for vannbransjen. Det gjelder hav klima, miljø og miljøvennlig energi muliggjørende teknologier et innovativt og omstillingsdyktig næringsliv verdensledende fagmiljøer Langtidsplanens innretning vil således kunne bidra til en hensiktsmessig understøtting av bransjer og forskningsmiljøer der vann er et sentralt tema. Det norske markedet for vannrenseteknologi er i vekst, men det er i de globale markedene de store mulighetene ligger. Bedriftene må derfor orientere seg mot internasjonale markeder. I tillegg til ordinær rådgivning til enkeltbedrifter arrangerer Innovasjon Norge delegasjonsreiser til utlandet. Når vi planlegger reisevirksomhet i departementet, ser vi også til markeder der norske bedrifter har muligheter. I år planlegger vi en næringslivsdelegasjon til Afrika, til land som den norske vannbransjen vil kunne ha interesse av. I fjor besøkte jeg Vietnam med en stor næringslivsdelegasjon. I Vietnam er det gode markedsmuligheter for norsk vannbransje. Innovasjon Norge organiserte derfor en egen delegasjon av vannselskaper til Vietnam i forbindelse med messen Vietwater i november. Dette er et godt eksempel på hvordan de norske klyngene her hjemme kan profilere sin teknologi og kompetanse i utlandet. Den norske vannbransjen leverer viktige tjenester til norsk offentlig sektor og norsk næringsliv. Den er en viktig ressurs for norsk og internasjonalt næringsliv som bidrar til at de kan oppfylle sine miljøforpliktelser. Vannbransjen er i vekst, har en betydelig omsetning og gir et solid bidrag til verdiskapingen i Norge. På godt norsk kalles det en suksesshistorie. Nærings- og fiskeridepartementet har virkemidler som har bidratt til at næringen har kunnet vokse, og jeg opplever at de generelle virkemidlene som er etablert, treffer næringen godt. Samtidig kan det ligge et ubrukt potensial for vannbransjen i det å bruke virkemiddelapparatet i større grad enn i dag.