trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Det er flott å høre at man gjør tiltak på Østlandet for å styrke situasjonen her. Vi har lenge hatt kvinner som har sonet på firemannsrom på Ravneberget, så det er godt statsråden har tatt tak i den alvorlige situasjonen. Men statsråden understreker at man trenger plassene i beredskap for menn, fordi soningskøene for menn er lange på Vestlandet, antar jeg, og derfor utsetter man plassene til disse kvinnene. Mener statsråden det er mer fornuftig at kvinnene må fly til Østlandet for å sone her enn at mennene kan fly?
Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Jeg hører hva statsråden sier. For Arbeiderpartiets del er det ikke greit å diskriminere kvinner og unndra dem rettighetene de har i loven, selv om det kun er for en liten tid. Jeg synes det er spesielt at statsråden omtrent ønsker å diskriminere kvinner fordi de er mindre kriminelle enn menn. For ikke lenge siden var det et enstemmig storting som gikk inn for at regjeringen skulle få vurdere de nedlagte fengslene. Alle partier her i salen var skjønt enige om at det ville være en god idé for å få unna soningskøene. Har statsråden kommet noe videre i det arbeidet?
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-27:
Regjeringen er opptatt av å sikre trygge og likeverdige forhold for kvinner som soner straff, og har gjennomført flere tiltak for å bedre forholdene for kvinnelige innsatte. For å løse behovet for varetektsplasser for kvinner og for å bidra til at kvinner ikke skal sone sammen med menn, er Kongsvinger fengsel, avdeling G, 20 plasser, og Telemark fengsel, Kragerø avdeling, 18 plasser, omgjort til egne avdelinger for kvinner med høyt sikkerhetsnivå. Videre er Arendal fengsel, Evje avdeling, utvidet med 10 plasser med høyt sikkerhetsnivå, og hele fengselet er omgjort til en kvinneavdeling med totalt 30 plasser, derav 20 på lavere sikkerhetsnivå. Her er det plasser med ulike sikkerhetsnivåer og tilbud tilpasset kvinners behov. For å sikre et bedre tilbud for kvinner i Kriminalomsorgen region vest for soning på lavere sikkerhetsnivå foreslo Kriminalomsorgsdirektoratet tidligere i år å omgjøre Bergen fengsel avdeling D til en avdeling med lavere sikkerhetsnivå for kvinner. Avdeling D har vært en frigangsavdeling for menn som er fysisk plassert utenfor ringmuren ved Bergen fengsel. Departementet samtykket i mars i år til å omgjøre Bergen fengsel avdeling D til en avdeling med lavere sikkerhetsnivå for kvinner med totalt 18 plasser. Så er det slik at vi fikk en koronasituasjon, og på grunn av den er etableringen av avdelingen utsatt. Bergen fengsel har nå denne avdelingen i beredskap i tilfelle man på kort varsel trenger disse plassene ved et eventuelt smitteutbrudd inne i fengselet og behov for å flytte innsatte. Det er selvsagt veldig beklagelig at dette arbeidet er forsinket, men situasjonen er krevende. Det merker kriminalomsorgen på samme måten som andre deler av samfunnet, enten det er barn som ikke får en fullverdig skolehverdag, eller det er eldre som ikke får besøk av sine nærmeste. Mange er rammet. Det er beklagelig, men direktoratet jobber nå med å få dette tilbudet på plass så snart det er mulig, avhengig av utviklingen av koronasituasjonen.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-27:
Svaret på det er nei, men det er mange flere menn enn kvinner. Dette er et kapasitetsspørsmål, og jeg har rett og slett tillit til at kriminalomsorgen – både fengsel og direktoratet – nå vurderer situasjonen. Det har vært gjort et stort arbeid av mange ansatte nå i denne situasjonen. Det har vært vanskelig for innsatte, for ansatte, for mange, men de er nødt til å gjøre vurderingen basert på den kapasiteten som er der og da. Disse tiltakene skal jo ikke vare lenger enn nødvendig, så jeg håper at man veldig fort nå kommer på plass og får på plass denne avdelingen for kvinner. Det trenger vi, og det skal vi ha, men akkurat nå er det altså forsinket.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-27:
Jeg må si jeg er litt forbauset nå. Jeg diskriminerer jo ikke kvinner fordi flere menn enn kvinner er kriminelle. Men jeg tror man må ta inn over seg at når man har et fengsel med flere av det ene kjønnet enn det andre, er det kapasitetsmessig sånn at det må løses der og da på stedet. Det er ikke sånn at vi kan forflytte mange mennesker i en kritisk situasjon heller. Jeg har et inntrykk av at man liksom glemmer at vi har hatt ganske kontrollert reise og bevegelse i dette landet. Det gjelder også innsatte. Men vi skal altså få på plass dette tilbudet. Det er veldig viktig å gjøre, og vi har et ønske om at det gjøres så fort som mulig. Svaret er ja, det har jo gått en hel uke, så jeg regner med at representanten kanskje mente at jeg hadde på plass et tilbud. Jeg vil nok måtte skuffe representanten med at det har jeg ikke, men jeg kan love at jeg har satt Kriminalomsorgsdirektoratet i gang med et arbeid for å se på det Stortinget ba om.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
«Flertallet av landene i Europa har logopeder som er autorisert, men ikke Norge. Flertallet av EU-landene autoriserer logopeder for å styrke pasient- og brukersikkerheten. Hvordan gjennomføres kontroll og kvalitetssikring av logopedtilbudet i Norge, og hvilke muligheter har brukere til å klage på tjenester gitt av kommunale og private logopeder?»
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
Helsedirektoratet skulle ha sendt brev til Helse- og omsorgsdepartementet 27. mai, så det er sent. Jeg har et eksempel. Jeg vet at en logoped eller logopedstudent med lite kunnskap om svelgevansker har anbefalt null inntak av mat og drikke. Det var feil. Pasienten kunne svelge. Og det var farlig at pasienten ikke fikk mat og drikke når pasienten kunne spise og drikke. Jeg hadde en sonde, og jeg mistet over 10 kg. Det kan være veldig farlig å ikke få vanlig mat når pasienten kan spise. En autorisasjon ville ha sørget for at logopeden hadde gode kvalifikasjoner og en formell utdanning. Når får vi svar fra Helse- og omsorgsdepartementet, og når får vi svar fra Helsedirektoratet, som skulle ha sendt brev 27. mai?
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
Jeg har mange venner som har afasi, og det er veldig vanskelig å klage fordi logopeder ikke er autorisert. Det er også veldig vanskelig å få kunnskap om hva de kan klage på. Det er litt rart at det i Europa kun er Estland, Kroatia, Bulgaria og Ungarn, i tillegg til Danmark og Norge, som ikke har autoriserte logopeder, mens nesten alle de andre landene har det. For SV er det viktig at vi har gode folk, som kan hjelpe dem som trenger det mest. Hva mener helseministeren om at logopeder skal være autorisert? For helseministeren kan bestemme det når brevet kommer fra Helsedirektoratet.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-27:
Helse- og omsorgsdepartementet har mottatt anmodning om at logopeder skal bli en autorisert personellgruppe i henhold til helsepersonelloven. Helsedirektoratet har tidligere utredet anmodningen om å autorisere bl.a. logopeder og anbefalte i sin utredning 5. november 2019 å ikke autorisere logopeder. Helsedirektoratets vurdering og tilråding ble forelagt de berørte organisasjonene for kommentarer og eventuell tilleggsinformasjon. Dette ble oversendt direktoratet i februar 2020, hvor de ble bedt om å vurdere hvorvidt innspillene ga grunn for å endre direktoratets opprinnelige tilråding. Når Helsedirektoratets tilbakemelding foreligger, vil departementet ta endelig stilling til videre oppfølging av autorisasjonsanmodningene, herunder også logopedenes. Kommunen har etter helse- og omsorgstjenesteloven ansvar for å sørge for at personer som oppholder seg i kommunen, tilbys nødvendige helse- og omsorgstjenester. Selv om ikke logopedene er nevnt i opplistingen over kompetansekrav som er fastsatt i helse- og omsorgstjenesteloven § 3-2, har kommunen likevel en plikt til å tilby logopedtjenester til personer der det er nødvendig for å oppfylle deres rett til nødvendige og forsvarlige tjenester. I veileder for rehabilitering, habilitering, individuell plan og koordinator legger Helsedirektoratet til grunn at tilbud om logoped må være tilgjengelig både i kommunene og i spesialisthelsetjenesten. Kommunene oppfordres også til å styrke habiliterings- og rehabiliteringstilbudet til personer med sansetap, som logopedi. Forskrift om ledelse og kvalitetsforbedring stiller nærmere krav til styring og ledelse i helse- og omsorgstjenesten. En forutsetning for å nå målene og levere faglig forsvarlige tjenester av god kvalitet er at ledelsen har god oversikt over oppgaver og tjenestebehov og sørger for at sammensetning av kompetanse hos personellet er i tråd med disse. Dersom pasienter eller brukere ikke får oppfylt sin rett til nødvendige helse- og omsorgstjenester, kan de klage til Fylkesmannen. Fylkesmannen fører også tilsyn med at helse- og omsorgstjenesten følger kravene som stilles i lov og forskrifter. Jeg vil også framheve pasient- og brukerombudene. De arbeider for å ivareta pasientens og brukerens behov og interesser og for å bedre kvaliteten på helse- og omsorgstjenestene. Ombudene finnes i alle fylker og gir gratis råd og veiledning, inkludert hjelp til å klage.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-27:
Det er riktig at fristen for Helsedirektoratet for å svare på dette har blitt satt til 27. mai. Vi venter at det kommer et svar ganske snart, men jeg tror vi må ha forståelse for at Helsedirektoratet i disse dager har ganske mye annet å jobbe med, så noe aksept for at det tar litt lengre tid, må vi nok dessverre ha i denne tiden. Logopeder som jobber i helse- og omsorgstjenesten er omfattet av det samme regelverket som andre. De trenger ikke å være autorisert helsepersonell for dette. Det betyr at pasientenes rettigheter når det gjelder det å klage, og Helsetilsynets mulighet til å føre tilsyn osv., er de samme selv om personellet som jobber der, ikke nødvendigvis er autorisert helsepersonell.
Bent Høie (Høyre), 2020-05-27:
Ja, det kommer jeg også til å gjøre når jeg har fått brevet, og dermed fått et grunnlag for å ta en beslutning. Det som er viktig å si, er at autorisasjonsordningen i helsetjenesten først og fremst er knyttet til helsepersonell. Det er heller ikke sånn at selv om det jobber folk i helsetjenesten som ikke er autorisert helsepersonell, så gjelder ikke reglene f.eks. knyttet til klager og pasientrettigheter. De er de samme, for så lenge en jobber i helsetjenesten, er det det samme regelverket som gjelder, uavhengig av om en har en autorisasjon eller ikke. Veldig mange logopeder jobber ikke i helsetjenesten. Det betyr at mange yrkesgrupper som jobber i helsetjenesten, har kollegaer som jobber i andre deler av arbeidslivet. Og vi har normalt ikke gitt den type yrkesgrupper autorisasjon som helsepersonell, fordi den ordningen i all hovedsak har vært knyttet til folk som jobber i helsetjenesten.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-05-27:
«Per i dag er det kun to av Hurtigruten sine skip som er i drift, noe som innebærer et svært begrenset tilbud for folk, reiseliv og annet næringsliv. Dette har særskilt store konsekvenser i Nord-Norge, der avstandene er store og andre alternativer for transport pr. nå er svært begrenset. Vil statsråden sikre en modell for risikoavlastning for å kunne sette flere skip i drift igjen fra 15. juni, i tråd med Hurtigrutens innspill?»
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-05-27:
Det er jo en helt ekstraordinær situasjon som har rammet Norge. Det Hurtigruten har bedt om og gitt innspill på, er jo risikoavlastning. Det er helt riktig at Hurtigruten nå har forsøkt, når en har ikke fått noen tilbakemelding fra Samferdselsdepartementet før i går, å starte markedsføring av flere avganger før 15. juni. Men det Hurtigruten har bedt om, er en risikoavlastning. Det betyr at hvis Hurtigruten klarer å dekke de minimumskostnadene som er knyttet til å ha de skipene i drift, vil det heller ikke påløpe ekstra kostnader for staten, så det er ikke ekstra statsstøtte i den forstand. Det skal altså sitte noen i Brussel og si at en ikke kan sikre et ordentlig tilbud for kystruten langs vår langstrakte kyst, mens vi f.eks. kan gi ekstra kjøp på jernbane – noe som er helt riktig at vi gjør. Men det er minst like viktig for folk, for reiseliv og for næringsliv at vi ivaretar dette tilbudet. Hvorfor kan man ikke bidra med risikoavlastning til det tilbudet?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2020-05-27:
Hurtigruten lider jo store tap underveis i denne krisen, helt uavhengig av de beløpene vi her snakker om. Hvis man bare ser på driftsutgiftene årlig med den kystruten: Det er helt riktig at staten bidrar med drøye 800 mill. kr, men driftsutgiftene er jo 1,8 mrd. kr, noe som nettopp viser at staten med omsyn til den ruta òg er avhengig av de kommersielle inntektene som Hurtigruten har ordinært. Man har ikke mulighet til å ha det i dagens situasjon. Det som Hurtigruten ber om, er jo en risikoavlastning, sånn at vi kan sørge for flere skip i drift langs vår langstrakte kyst. Hvis de får kommersielle inntekter, hvis f.eks. reiserestriksjoner blir lettet på, vil de pengene ikke bli utbetalt – det er en risikoavlastning. Hvorfor mener ikke statsråden at det er fornuftig å gi en risikoavlastning, gi en trygghet, for å få flere ruter ut? Og hvis det blir kommersielle inntekter, blir det ikke noen kostnader for staten.
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-05-27:
«Det er stor uro fleire stader i landet på grunn av ekstremt store snømengder og lite snøsmelting, og fleire stader har det over fleire år no vore ei oppbygging i elveleie av grus og lausmasse. Dette gjeld både side- og hovudvassdrag. Det kommunar og grunneigarar møter når dei vil gjere tiltak, er mangel på midlar, men minst like utfordrande eit oppdelt ansvar og eit regel- og lovverk som det er vanskeleg å nå gjennom i og få oversikt over. Vil statsråden ta initiativ til å forenkle og rydde i dette?»
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-05-27:
Det er mange som kjøper jolegåver på veslejolekvelden, og det blir ofte dyrt. Då er det kanskje lurt å tenkje på det resten av året. Slik er det med flaum òg. Som statsråden var lite grann inne på, må ein tenkje langsiktig. Ein ting er det akutte no, noko anna er vidare framover. I Gudbrandsdalen – som statsråden var inne på – kjem det tiårs- og større flaumar stadig oftare. Men det ligg føre mykje kompetanse og kunnskap om lokale tiltak attende i tid, og vi ser at dei lokale erfaringane og forventingane om tiltak ikkje støtt samsvarar med det den regionale staten anbefaler ut frå regelverket sitt og berekningane sine, eller med det dei har midlar til. Ser statsråden at grensesnittet mellom lokal kunnskap og erfaring kanskje må kombinerast på ein betre måte med NVE og fylkesmennene? Og i så fall: Vil statsråden ta initiativ til å løfte den problemstillinga?
Aud Hove (Senterpartiet), 2020-05-27:
Ja, slik er det med oss alle, at ein sikkert kan sjå på nye måtar å gjere ting på. Men at det har vore ein konflikt no, og at ein ser at dette blir meir pressa, er jo på grunn av det auka omfanget og uroa. Eg er glad for at statsråden ser at ein kan kome med forslag på det. Men vi ser at fleire flaumar kunne ha vore varsla betre og tidlegare, nettopp for å få ned skadeomfanget og kostnadene, og no er det eit spennande forskingsprosjekt om dette i Nord-Gudbrandsdalen. Når vi i tillegg ser at kommunar kan kome i den situasjonen at ein kanskje ikkje vil ha økonomi til å ta den eigendelen ein forventar – f.eks. for å erstatte ei bru eller byggje opp att eit næringsområde – er det ei utfordring dersom det ikkje er att økonomi til det. Ser statsråden at det hastar med å få gjort dei førebyggjande tiltaka for å spare samfunnet, både det offentlege og det private og ikkje minst forsikringsbransjen, for mykje større summar enn det dei førebyggjande tiltaka vil kome på?
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Jeg kan veldig godt forstå at folk som er bosatt i Innlandet og kan bli utsatt for flom, er veldig opptatt av oppbygging av masse, som har foregått gjennom lengre tid både i hovedvassdragene og i enkelte av sidevassdragene. Jeg har merket meg diskusjonen i den siste tiden om uttak av masser fra elver som et mulig flomsikringstiltak. Effekten av masseuttak for å redusere flomskade varierer ganske sterkt mellom elvestrekninger og må vurderes i hver enkelt sak. Masseuttak kan også ha store konsekvenser for naturmangfoldet, og da spesielt for fisk. Dersom det skal tas ut løsmasser fra vassdrag, kan det kreves tillatelse etter flere lovverk. Hvilke regler som utløses, avhenger av hvordan uttaket påvirker hensynene som skal ivaretas, og de interessene som blir berørt. Selv om dette kan virke utfordrende, har vi mulighet til å gjøre forenklinger, f.eks. at tillatelse etter en lov kan erstatte tillatelse etter en annen lov. Felles for denne lovgivningen er at tillatelse bare gis hvis nytten av tiltakene er større enn ulempene. I den sammenhengen må det også vurderes om det også finnes alternative tiltak som er bedre egnet for å oppnå formålet. Jeg er opptatt av at regelverket ikke skal være til hinder for en god og langsiktig forvaltning av vassdragene som også kan håndtere flom. Jeg er åpen for å vurdere konkrete forslag til forenklinger når vi er gjennom denne akutte fasen vi står i nå. Når det gjelder midler til sikring, er NVEs bistandsordning for flom og skred tilgjengelig for alle landets kommuner. På NVEs hjemmeside gis det grundig informasjon om ordningen og søknadsprosessen. Bistand kan gis i form av et økonomisk tilskudd, der kommunen selv tar på seg oppgavene med utredning, planlegging og gjennomføring, eller som bistand, der NVE tar på seg dette arbeidet på vegne av kommunen. Regjeringen tar folks trygghet på alvor. Vi har økt bevilgningene til flom- og skredtiltak. Innenfor de midlene som er bevilget, må vi likevel prioritere tiltak slik at samfunnet får mest mulig igjen i form av redusert risiko for flom- og skredskader. Hensynet til liv og helse og eksisterende bebyggelse vil veie veldig tungt i disse vurderingene. Og jeg vil som sagt vurdere forslag som kan forenkle forvaltningen av våre vassdrag.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
NVEs arbeid er langsiktig, og flere sikringstiltak kan ta veldig lang tid både å planlegge og gjennomføre. Jeg opplever at de fleste kommuner har en ganske god dialog med NVE om dette. Det viktige her er at bevilgningene holdes på et nivå som gjør at det er mulig å gjennomføre tiltak. Vi vet at behovet er veldig stort. Vi har prioritert midler til flom- og skredsikring i alle våre år i regjering. Vi har brukt 1,7 mrd. kr på dette siden 2014. Jeg er helt enig i at det nivået må holdes godt oppe for at man skal kunne få gjennomført tiltak. Men som sagt tar jeg gjerne imot konkrete forslag om hva som kan gjøres enda bedre, i dialogen mellom NVE og kommunene. Nå hadde vi nettopp forrige uke et møte med flere kommuner som nå er i en akutt fase for å få storflom, og mitt inntrykk der var at veldig mange trakk frem samarbeidet med NVE som godt, og at beredskapen er god, men man kan selvfølgelig sikkert alltid bli bedre.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Vi vet at prisen på skader etter storflom kan være enorm. Det er store skader, og store summer som må til for å rydde opp i det som har skjedd. Nettopp derfor er det viktig å forebygge i forkant – jeg er helt enig med representanten i det. Det er også derfor, som jeg sa i sted, denne regjeringen har prioritert å ha et høyt nivå på bevilgningene til flom- og skredsikringstiltak. Vi har hatt et jevnt godt, høyt og stigende tempo på dette siden vi kom inn i regjering. Det er normalt kommunene som bidrar med en egen distriktsandel på 20 pst. Det gjør at de midlene vi stiller til disposisjon for NVE, rekker enda lenger, slik at NVE kan bistå kommunene med kompetanse, ressurser til kartlegging, arealplanlegging osv. Men det er altså kommunene som har hovedansvaret for å forebygge. Jeg opplever at det er flere kommuner nå som er enda bedre på dette enn det de var før. Dette er noe som er høyt oppe på dagsordenen, og det tror jeg er viktig i samspillet mellom nasjonale myndigheter og kommunene for at vi skal være i forkant av store skader som kan oppstå.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Som representanten peker på, bevilget jo nettopp Stortinget nylig ytterlige 100 mill. kr til NVEs arbeid med sikring mot flom og skredskader. Disse midlene kom på toppen av de 500 millionene som vi allerede hadde bevilget til dette arbeidet over statsbudsjettet. Av 100 mill. kr som ble bevilget i vår, har NVE satt av om lag 16 mill. kr til tiltak i Trøndelag. Dette dreier seg i hovedsak om grunnundersøkelser og sikringstiltak i forbindelse med kvikkleire, bl.a. i Indre Fosen, Melhus og Trondheim. I denne sammenheng vil jeg også ha nevnt at regjeringen i tillegg nylig har satt av inntil 100 mill. kr i ekstra skjønnsmidler for å dekke noe av kommunenes kostnader med forebyggende tiltak knyttet til vårflommen, altså akutte tiltak nå. Tiltakene som settes i verk, må kunne gjennomføres raskt, og de må ha effekt i forhold til varslet flom. Kommunal- og moderniseringsministeren vil informere nærmere om skjønnsmidlene i et svar her senere i dag. Av totalt 100 mill. kr av disse midlene er det, etter det jeg forstår, satt av 8 mill. kr som Fylkesmannen i Trøndelag kan fordele. Det er helt riktig som representanten sier, at det er rekordmye snø i fjellet i år. Jeg tror ikke det har vært så mye siden 1958. Så vi er i en veldig spesiell situasjon. Vi vet at det er stor risiko for storflom mange steder i landet, og for oss er det viktig å være i forkant. Vi kan selvfølgelig ikke unngå all skade, men vi prøver nå å bistå lite grann med å hjelpe kommunene med å kunne implementere noen akuttiltak. Men til de langsiktige flom- og skredsikringstiltakene: De pengene som kom fra Stortinget for en stund siden, vil nok ikke kunne bøte på akkurat det som skjer nå. Men de vil selvfølgelig være viktig i et lengre løp og i en tid hvor vi vet at vi kommer til å ha et mer utfordrende klima, som også vil føre til at vi nok i hvert fall ikke kommer til å få mindre utfordringer med flom og skred fremover.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Det jeg påpekte i mitt svar i stad, var at de ekstra pengene som kom fra Stortinget, nettopp var til flom- og sikringstiltak, ikke knyttet opp til akutte tiltak nå. Det er derfor regjeringen nå har lagt inn ytterligere 100 mill. kr i skjønnsmidler for å bistå på den siden. For vi må gjøre to ting på én gang. Det er fint med store budsjetter til flom og skred. Vi er for det, og det har vi lagt opp til i mange år, som jeg også sa i mitt tidligere svar her. Bare i år er det stilt 500 mill. kr til disposisjon for det. Vi har brukt 1,7 mrd. kr siden vi kom inn i regjering, og vi har konsekvent bevilget mer til dette enn det som var tilfellet i de rød-grønne årene. Men allikevel: Det er et stort behov der ute, så dette må vi ha et høyt trykk på. Mitt klare inntrykk er at NVE har svært god beredskap. De følger nøye med på utviklingen, også i samarbeid med Meteorologisk institutt. De følger med på værskiftninger, og de har god kontakt med kommunene. Vi hadde et møte forrige uke hvor vi traff flere kommuner, som alle ga et inntrykk av at de er forberedt så godt det lar seg gjøre, og de har god kontakt med beredskapsmyndighetene og NVE.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Det tror jeg kanskje er et spørsmål som er bedre å rette til kommunal- og moderniseringsministeren, som har ansvaret for de skjønnsmidlene. Han er jo her og vil sikkert svare på spørsmål senere i dag. Men det er altså 100 mill. kr som er fordelt til flere regioner som nå har store utfordringer, og som sannsynligvis går en storflom i møte. Vi opplevde på det møtet vi hadde med kommunene, at dette kom godt med. Vi har ikke registrert at noen ønsker mer penger per nå. Men det er nettopp derfor vi kommer med disse pengene også, for vi mener det er viktig å kunne bistå litt. Kommunene har hovedansvaret for å sikre seg og drive beredskap når det kommer flom eller er varslet flom eller skred, men vi ønsket å bidra fordi dette er en ekstraordinær situasjon. Det er uvanlig med så mye snø i fjellet som vi har nå, og da ville vi også bidra med litt for at de skal kunne være best rustet til å møte den situasjonen som nå sannsynligvis kommer.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Som sagt vil jeg besvare dette spørsmålet som er stilt til justis- og beredskapsministeren, siden det er NVE som har en så sentral rolle i arbeidet med å sikre at vi er best mulig rustet til å håndtere krevende flomsituasjoner. I tillegg til det forebyggende arbeidet bistår NVE kommunene og de ansvarlige for beredskapen med å håndtere hendelser som oppstår, og vi tar denne situasjonen på dypeste alvor. Vi står nå oppe i en krevende situasjon der vi må være forberedt på håndtere stor flom flere steder i landet, samtidig som håndteringen av covid-19 pågår. Som representanten peker på, er sannsynligheten for storflom særlig stor i Nord-Norge. Alle ansvarlige myndigheter på lokalt, regionalt og sentralt nivå følger utviklingen i flomsituasjonen nøye. Kommunene, fylkesmennene og nødetatene er ansvarlige for lokal og regional krisehåndtering. Kommunene har også hovedansvaret i arbeidet med å sikre innbyggerne mot naturskader, bl.a. gjennom kommunal beredskapsplikt. Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap har tett kontakt med berørte fylkesmenn som har oversikt over risiko og sårbarhet i fylket, og samordner arbeidet med samfunnssikkerhet. Ved behov kan Sivilforsvaret bistå, bl.a. med nødvendig utstyr. I tillegg til det kontinuerlige arbeidet med å forebygge flom og skredskader er det behov for akutte tiltak for å redusere konsekvensene i den flomsituasjonen som vi nå står overfor. Regjeringen har derfor satt av inntil 100 mill. kr i ekstra skjønnsmidler for å dekke noen av kommunenes kostnader ved forebyggende tiltak knyttet til denne flommen. Jeg har fått flere orienteringer fra NVE om situasjonen vi nå står overfor. Forrige uke hadde jeg også, sammen med justis- og beredskapsministeren og kommunal- og moderniseringsministeren, et meget viktig og godt møte med flere kommuner, fylkesmenn og andre med ansvar for beredskapen om den kommende vårflommen. Mitt inntrykk er at det gjøres et godt og grundig arbeid i kommunene med beredskap i møtet med faren for flom. NVEs rolle i beredskapssituasjoner er å gi råd og veiledning til berørte kommuner, politiet og fylkesmennene. NVEs regionale ledd har tett kontakt med landets kommuner og er også representert i fylkesberedskapsrådene. I forkant av en flomsituasjon er det regelmessig kontakt mellom NVE og landets fylkesmenn og kommuner. I tillegg er NVEs overvåknings- og varslingstjeneste for flom og skred et viktig grunnlag i beredskapsarbeidet. Forebygging av flom og skredskader er et kontinuerlig arbeid som må pågå gjennom hele året, ikke bare rett i forkant av en forventet flomsituasjon. Regjeringen har derfor sørget for å prioritere tiltak mot flom og skred og har økt bevilgningene til NVEs arbeid med dette. NVE forvalter statens midler til sikring av eksisterende bebyggelse. Foruten midler til forebyggende sikringsarbeid er det fra budsjettåret for 2020 også satt av midler på en egen post til krisetiltak som skal benyttes under og rett etter en hendelse. Denne posten gir bedre forutsigbarhet, slik at NVE raskt kan sette i gang tiltak under og like etter en hendelse.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Jeg har ikke ansvaret for disse skjønnsmidlene. Det ligger under kommunal- og moderniseringsministeren, så det er litt vanskelig for meg å svare eksakt på det representanten spør om. Vi må skille mellom akutte midler som kommer nå for å kunne forberede seg, gjøre akutte tiltak – om det er å sette opp sandsekker eller andre diverse tiltak for å prøve å begrense skade – og bevilgningene som gis i de ordinære budsjettene i det langsiktige flom- og skredsikringsarbeidet. Jeg er opptatt av at det nivået er høyt. Det er også det jeg har ansvar for som statsråd. Bare i år har NVE om lag 500 mill. kr til disposisjon for å drive flom- og skredsikring, men dette er prosjekter som går over tid. Det er ikke gjort i en håndvending. De ekstra 100 mill. kr som kom fra Stortinget i forbindelse med en av tiltakspakkene som ble behandlet, kommer godt med, men de vil ikke hjelpe i den akutte situasjonen vi står i nå. Det er mer langsiktig arbeid.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Vi vet det generelt er et stort behov for flom- og skredsikring i hele landet. Dette er tiltak som blir meldt inn til NVE. NVE gjør prioriteringen ut ifra hvor man får mest sikkerhet, hvordan man kan sikre mest mulig godt nok på liv og helse, opp mot andre tiltak. Så man må følge en prioriteringsliste. Selv om vi har økt bevilgningene, er det fortsatt ikke like mye som alle behovene som er meldt inn. Vi må følge en prioritering av hvor man får mest igjen for pengene man bruker, ut ifra et perspektiv der liv og helse står øverst. Som representanten sier, er det absolutt et behov i Nord-Norge. Av de ekstraordinære skjønnsmidlene som ble utdelt nå, gikk 9,5 mill. kr til Nordland, som representanten sier, og 9,5 mill. kr gikk til Finnmark og Troms. Dette er en landsdel vi vet er utsatt for flom nå og har størst sannsynlighet i landet faktisk å få det. Jeg mener vi også her, som i alle andre deler av landet, må sikre så godt vi kan. Da handler det om å holde bevilgningene oppe over tid, og det har denne regjeringen gjort.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Som jeg har nevnt mange ganger tidligere i dag, er regjeringen opptatt av å prioritere forebyggende tiltak mot flom og skred. Til NVEs arbeid med flom- og skredforebygging gjennom kartlegging, bistand til arealplanlegging, overvåking, varsling og fysiske sikringstiltak er det avsatt om lag 500 mill. kr i 2020. I tillegg er det bevilget 60 mill. kr til skredsikring i Longyearbyen over Justis- og beredskapsdepartementets budsjett. På toppen av dette kommer det tilleggsbevilgninger på 100 mill. kr som Stortinget nylig bevilget. Det er store behov for sikringstiltak over hele landet. Det er kartlagt at 160 000 mennesker bor utsatt til for flom og skred. NVE har foreløpig identifisert behov for sikringstiltak i 70 kommuner til en kostnad som er grovt estimert til om lag 4 mrd. kr. Dette gjør det nødvendig med krevende prioriteringer. NVE disponerer i år over 300 mill. kr til bygging av fysiske sikringstiltak. NVE må prioritere de tiltakene som har høyest samfunnsmessig nytte i forhold til kostnadene, og der det kan være fare for liv og helse. Det er gjennomført flere sikringstiltak de siste årene. I perioden 2014–2019 har NVE brukt over 1,7 mrd. kr på bygging av sikringstiltak mot flom og skred. Når det gjelder Voss, er en rapport fra et forprosjekt om sikringstiltak langs Vossovassdraget nå i sluttfasen. Her inngår det alternativer med flomtunneler. NVE vil vurdere rapporten og veien videre og presentere det materialet før sommerferien. Jeg kan derfor ikke kommentere det konkrete prosjektet i Voss nå. NVE må først få gjøre ferdig forprosjektet. Men langsiktig flomsikring er god samfunnsøkonomi, og med et våtere klima, som representanten også pekte på i sitt spørsmål, blir dette arbeidet enda viktigere.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
NVE bistår nå de kommunene som er særlig utsatt for dette. De har en høy beredskap på det, det er tett dialog. Jeg vil også benytte anledningen til å berømme kommunene, for det er veldig mange som jobber veldig godt nå. Jeg forstår at dette er krevende tider. Man er selvfølgelig bekymret for hus, hjem, folk, dyr og alt som kan skje i en flomsituasjon. Det er kjempeviktig at NVE har den muligheten til å yte hjelp til kommuner, at de har kompetanse og ressurser til kartlegging. Derfor har vi også prioritert NVE i våre budsjetter, for jeg mener det er helt avgjørende. Kommunene har allikevel et hovedansvar for å forebygge flom og skred, men da selvfølgelig i et samspill med NVE. Jeg forstår veldig godt det behovet. Jeg har heller ingen grunn til å tvile på at NVE bistår på rett måte. Jeg har heller ikke fått noen tilbakemeldinger fra konkrete kommuner om at det er en utfordring. Men det må de selvfølgelig ha kompetanse og ressurser til å få til, for det er viktig med små tiltak også.
Tina Bru (Høyre), 2020-05-27:
Det er NVE som, sammen med kommunene, har hovedansvaret for å kartlegge hvor man har spesielt utsatte områder. Igjen: Man kan sikkert alltid bli bedre på ting, og man kan sikkert alltid samordne enda bedre, men jeg mener det er viktig at den fagkompetansen som NVE representerer, veier tungt i disse spørsmålene. De jobber også tett opp mot andre etater for å passe på at deres eget grunnlag er godt i de vurderingene de må gjøre. Som sagt: Behovet er kjempestort, og da må det også følge en eller annen prioritering. Det er den eneste måten å løse utfordringen på. Da mener jeg at den fagkompetansen NVE besitter, er det som bør veie tyngst når man skal prioritere f.eks. hva slags tiltak man skal gi midler til, som er bevilget over statsbudsjettet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-05-27:
«I Trøndelag er det denne våren rekordstore snømengder i fjellet. I Tydal og Namsskogan har man ikke hatt så store snømengder i mai siden målingene startet på 1950-tallet. NVE ser det som 90 pst. sannsynlig at det vil bli flom i fylket. Det er 35 pst. risiko for en ekstrem flomsituasjon som kan gi omfattende skader på boliger og infrastruktur. Gjennom krisepakken sørget Stortinget for at regjeringen fikk tildelt 100 mill. kr til arbeidet mot flom. Hvor mye av disse midlene vil regjeringen gi til tiltak i Trøndelag?»
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-05-27:
Ja, vi kan jo ha et lønnlig håp om at været skal hjelpe oss gjennom, slik at det ikke blir så stor flom som det en frykter. Det er positivt at det settes av midler. Samtidig bekrefter jo statsråden her at en god del av midlene ikke er knyttet til den akutte situasjonen en har i vår, men at den er knyttet til det mer langsiktige arbeidet. Jeg synes det er viktig å jobbe med kvikkleira både i Melhus, Trondheim og ute på Fosen, men samtidig vet vi at det er noen bestemte elver i den regionen som er veldig utsatt når det er akutt flom. Det gjelde Driva i Oppdal, det gjelder Inna i Verdal, og der ser vi tendenser til flom allerede. Så hvilken beredskap har NVE for de helt akutte situasjonene, eventuelt da i samarbeid med kommunene?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2020-05-27:
Jeg synes det er bra at statsråden bekrefter at disse midlene går til ulike ting, for når det svares på denne typen spørsmål i offentligheten, kan en lett få inntrykk av at det legges nye penger på bordet for det som er den mer akutte situasjonen. Det er bra at statsråden er såpass oppriktig på at dette dreier seg om mer langsiktige tiltak, og de er viktige nok. Men det som er akutt nå, er det faktumet at en så sent i mai har så store snømengder i fjellet i en region. Det gjør at jeg tror veldig mange er veldig bekymret, både for næringsvirksomhet, infrastruktur og for egne boliger. Da er det også viktig at NVE har et såpass godt samarbeid med kommunene som det de har. Det vises til skjønnsmidlene: Er det også aktuelt med noen ytterligere tiltak knyttet til skjønnsmidlene og til det samarbeidet med kommunene for å sette kommunene i bedre stand i løpet av denne våren?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-05-27:
«Mye snø i fjellet og gradvis varmere vær gjør at NVE har varslet at det er fare for stor vårflom, blant annet er det 95 pst. sannsynlighet for stor vårflom i Nord-Norge. Vi vet at gode forberedelser er viktig for å unngå store skader når vårflommen kommer. Nå haster det med forebyggende tiltak, hvis det skal ha en effekt. 15. mai varslet olje- og energiministeren at det var bevilget 100 mill. kroner til forebyggende tiltak i kommunene. Hvordan skal disse pengene fordeles, og rekker de å bli fordelt før vårflommen setter inn?»
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-05-27:
Det har skjedd før, og nå skjer det igjen, og denne gangen vil det være både Nord-Norge og Sør-Norge som blir rammet. Sist var det bl.a. min nabokommune Skjåk i Nord-Gudbrandsdalen som måtte mobilisere og kjempe med ryggen mot veggen. Tilsvarende hendelser har skjedd i mange kommuner i Gudbrandsdalen og resten av landet de siste årene. Noe er blitt gjort, men det gjenstår uendelig mye. Kriseledelse og samarbeid på tvers fungerer bra, forholdene er små, og ressursene finner hverandre når det står på. Det legges ned en voldsom innsats lokalt for å begrense skader og ivareta folks sikkerhet, og det er ikke så rart at dette fungerer når dette er et gjentagende fenomen. Problemet er at det hver eneste gang er kriseledelse i ytterste konsekvens, fordi man ikke har økonomiske muskler til å forebygge og gjøre det som kommer fram i utallige evalueringsrapporter – jeg har vært med og skrevet mange av dem selv. Hva forventer statsråden at kommunene skal gjøre, ut fra det flomvarselet som nå foreligger?
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-05-27:
Det er forutsigbart hvilke kommuner som er mest utsatt, og i mediene kan vi til og med lese svært detaljerte beskrivelser av hvor og hvordan flommen kommer til å ramme kommunene. Nok en gang kan begrepet «for lite, for sent» bli en sannhet. Kommunene og NVE vet i stor grad hva som skal til for å unngå dette kaoset som koster samfunnet store ressurser i år. Nå stilles det til og med krav til egenandelen på disse 100 mill. kr som ble bevilget av Stortinget. Beskyttelse av kommunal infrastruktur skal prioriteres, og det skal ikke finansiere andre prosjekters egenandel, pluss en del andre vilkår, og det stilles krav til rapportering. Da spør jeg: Hvorfor er ikke de ekstra midlene allerede fordelt direkte til kommunene som vil bli mest utsatt, hvorfor må man betale en egenandel for et hastetiltak, og hvorfor skal kommunal infrastruktur prioriteres foran andre ting?
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-05-27:
Mange steder i landet er det nå varslet stor og akutt flomfare. Regjeringen er opptatt av at folk skal være trygge der de bor. For at skadene etter flommen skal bli minst mulig, er det viktig at kommunene setter i verk tiltak mot flommen. Derfor har Kommunal- og moderniseringsdepartementet fordelt 100 mill. kr av skjønnsmidlene til flomforebygging rundt i hele landet. Regjeringen har, som det er nevnt i forbindelse med et spørsmål tidligere i dag, bevilget nesten 600 mill. kr til flom-, skred- og sikringstiltak, så de 100 mill. kr kommer i tillegg til det som allerede er bevilget. Fylkesmennene har den siste uken samlet inn informasjon fra sine kommuner om hvilke forebyggende tiltak de planlegger nå. På grunnlag av innspillene fra fylkesmannsembetene har departementet fordelt 100 mill. kr mellom fylkene. Fylkesmennene fordeler midlene videre til aktuelle kommuner så raskt som mulig, slik at de kan sikre kommunal infrastruktur. I fordelingen har vi tatt hensyn til at tiltak skal være mulig å gjennomføre raskt, og at skadepotensialet kan variere mellom fylkene. Både tiltak som alt er iverksatt, og planlagte, forebyggende tiltak som forventes å ha effekt, kan få støtte. Akutte tiltak skal prioriteres. Det er tildelt midler til alle fylkesmannsembetene. Gjennom forebygging kan kommunene bidra til mindre usikkerhet og uro for innbyggerne. Gjennom sikring av kommunal infrastruktur vil også skade på annen eiendom kunne begrenses. Det vil bestandig være billigere å forebygge enn å reparere. Det vil likevel fortsatt være mulig å søke om skjønnsmidler for gjenoppretting av kritisk kommunal infrastruktur etter flom og skred. Så til representantens konkrete spørsmål: Det er fordelt 10 mill. kr til Viken og Oslo, 15 mill. kr til Innlandet, 8 mill. kr til Vestfold og Telemark, 10 mill. kr til Agder, 10 mill. kr til Rogaland, 10 mill. kr til Vestland, 10 mill. kr til Møre og Romsdal, 8 mill. kr til Trøndelag, 9,5 mill. kr til Nordland og 9,5 mill. kr til Troms og Finnmark.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-05-27:
Justis- og beredskapsministeren, olje- og energiministeren og jeg hadde for kort tid siden et møte med berørte kommuner og fylker, der vi fikk en orientering – også fra NVE og fra kommunene – om hvordan de nå forbereder seg på den akutte situasjonen de står i. Det er riktig som representanten sier, at dette er noe de har erfaring med, og det er mitt inntrykk etter det møtet at kommunene – innenfor den usikkerheten som gjelder – har forberedt seg på situasjonen som kommer, så godt det lar seg gjøre under de rådende omstendigheter. Så er det langsiktige arbeidet veldig viktig, og det har olje- og energiministeren redegjort for i tidligere svar i dag. Det vi nå har bevilget penger til, er akutte tiltak. Da har vi sett på hvordan vi kan bruke de pengene raskt, og det er vel første gang, så vidt jeg vet, at skjønnsmidler er brukt til forebyggende tiltak. Det mener jeg er riktig prioritering i denne situasjonen.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-05-27:
Alternativet til å bevilge skjønnsmidler til forebyggende akuttiltak – som, som jeg sa, jeg tror det er første gang blir gjort – er at kommunene selv tar regningen for de tiltakene som skal forberedes nå, og at staten er med og tar regningen for å reparere skadene etterpå. Vi ser det som hensiktsmessig at staten er med og tar mesteparten av regningen for de akuttiltakene som forberedes nå, og som er mulig å gjennomføre innenfor det tidsrommet som foreligger, og at vi i tillegg selvfølgelig er med på å bidra i etterkant, når flommen har rammet. Jeg er altså ikke enig i kritikken om at det er for lite, for sent. Vi må jobbe langsiktig, og det er – som olje- og energiministeren har gjort rede for – bevilget 500 mill. kr fra regjeringen til dette i 2020. Stortinget har plusset på med 100 mill. kr til disse langsiktige tiltakene. Nå er det snakk om akuttiltak, og de er fordelt via fylkesmennene fordi det er slik fordelingen av skjønnsmidlene er, men de går jo rett ut til kommunene, på effektivt vis.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
«Klimaendringer har store konsekvenser. På Voss har nedbøren økt med 10 pst. de siste ti årene, og det er forventet en økning på 40 pst. NVE har beregnet flomsikring av Vossovassdraget til 1,5 mrd. kroner. Det har vært krevende å få NVE til å stille opp på mindre strakstiltak som kan ha stor effekt. Hvordan vil statsråden sørge for at NVE har nok ressurser og et regelverk som gjør at de kan støtte flomutsatte områder som Voss med fagkompetanse og ubyråkratisk økonomisk støtte til effektive forebyggende tiltak?»
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Jeg takker for svaret. Jeg har registrert at alle landsdeler har vært representert med spørsmål her i dag. Samtidig er det en utfordring når det koster så mye. Vi vet ikke hva det kommer på, de skal presentere forslaget før sommeren, men til balansen og det å kunne sette i gang strakstiltakene: Tilbakemeldingene fra Voss er at de trenger den fagkompetansen som NVE representerer, også for å gi råd om mindre tiltak. Det er i hvert fall et av innspillene. I hvilken grad har man nok ressurser til å bistå også ved mindre tiltak? Erfaringene er at når det er under 500 000 kr, får man ikke fagstøtte fra NVE og heller ikke nødvendigvis økonomisk støtte fra NVE. Så det er strakstiltakene vi fokuserer på i denne omgang.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2020-05-27:
Ja, det er jo et av innspillene, at de ønsker å ha bedre tilgang til NVE når det gjelder å planlegge mindre strakstiltak. Men en annen utfordring er at de ulike etatene har ulik innfallsvinkel til hvordan de beregner flomutfordringen. Vei og bane har et flombilde som er fra noen år tilbake, mens kommunene har et flombilde som er nyere. Den siste storflommen på Voss var i 2014. Vil statsråden ta initiativ til å samordne de offentlige etatene, slik at de har det samme utgangspunktet når det gjelder hvilken flomrisiko man opererer med?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
«Etter at skolene åpnet opp igjen for alle har det vært stor uro rundt at elevenes tilstedeværelse på skolen har variert kraftig fra skole til skole. Vi er sikkert enige om at den digitale revolusjonen i norske skoler var formidabel og mange, meg inkludert, er imponert over hvordan lærere taklet overgangen. Til tross for dette er vi nok enige om at læring skjer best på skolen. Hvordan vil statsråden sørge for at skolene får mulighet til å ta undervisningen tilbake til klasserommet, og hvordan vil statsråden involvere sektoren?»
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
I Dagsavisen i dag er tre kommuner, Drammen, Oslo og Stavanger, ute og frykter at koronaregningen skal ramme barna, hvis ikke regjeringen tar den. I Drammen sier ordføreren at koronaen koster kommunen 50 mill. kr ekstra i måneden. I Oslo har en bare på barnehagesiden 50 mill. kr ekstra. I Stavanger har det kostet 40 mill. kr å stenge barnehagene. I tillegg brukes det altså penger på økt voksentetthet og vikarer. Når har statsråden tenkt å skaffe seg oversikt over hvor mye ekstra bevilgninger det er behov for i Skole-Norge? Og når kan skolene forvente å få disse økte budsjettene som ministeren har lovet?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-27:
I forrige ukes spørretime dro kunnskapsministeren fram gullkortet og ga grønt lys til kommunene og nærmest oppfordret dem til å leie vikarer og lokaler. Dette gjentar hun nå at er greit. Det var gode signaler som skolene fikk, som har stått i en svært vanskelig situasjon og har måttet tilrettelegge for enmetersregelen i trangbodde klasserom. For oss i SV er det ingenting vi heller vil enn at kommunene skal sikre at alle barn får muligheten til å være på skolen hver eneste dag. Men ingen har så langt sett noe til pengene – ikke i revidert, ikke i tiltakspakker eller krisepakker for barn og unge. Så da blir spørsmålet: Hva skal landets kommuner og landets rektorer egentlig forholde seg til? Hvor mye er ministerens lovnader verdt når finansministerens konkrete tall i revidert ikke gir nye penger til kommunene?
Guri Melby (Venstre), 2020-05-27:
Jeg kan forsikre representanten om at vi tar situasjonen på alvor. Det er klart at kommuneøkonomi har stor betydning for hva slags tilbud vi får gitt i skoler og barnehager rundt omkring i landet. Vi har sagt fra dag én at når det gjelder ekstraordinære utgifter i forbindelse med koronahåndtering, skal staten trå til og sørge for at kommunene får dekket sine utgifter. Men så er det jo sånn at både for staten og for de enkelte kommunene er det vanskelig å ha den fulle og hele oversikt ennå. Den oversikten jobber vi med å få. Vi har en tverrdepartemental arbeidsgruppe, der også KS er godt representert, og vi skal skaffe oss den oversikten for å sørge for at vi dekker de ekstrautgiftene som det er nødvendig å dekke. Så vil jeg legge til at nå har jo skolene vært åpne for omtrent alle elever i ca. to uker. I perioden før hadde man kanskje noen sparte utgifter når skolene var stengt. Når vi nå vil komme tilbake til en mer normal drift ganske snart, vil jeg også tro at det vil være tilstrekkelig med et normalt ressursnivå i skolene.
Guri Melby (Venstre), 2020-05-27:
Det jeg sa i forrige spørretime, som jeg fortsatt står ved, og som er det samme regjeringen har sagt hele tiden, er at regjeringen skal stille opp for kommunene. De ordene må jo kommunene tro på, men jeg håper også at de har en viss forståelse for at vi er nødt til å bruke litt tid på å skaffe oss oversikt over situasjonen. For jeg tror heller ikke det er heldig for kommunene dersom vi mister kontrollen på økonomien. Det allerede er bevilget 5 mrd. kr til kommunesektoren fra Stortinget. Vi er ikke ferdig med krisepakkene ennå. Vi er ikke i havn med alt som skal gjøres denne våren. Jeg er helt sikker på at vi skal finne gode løsninger sammen med kommunesektoren. Det viktige nå er at de sikrer at alle barn får et fullverdig tilbud. Det er ingen tvil om at utgifter til ekstra lokaler og utgifter til skyss åpenbart faller inn under kategorien ekstraordinære utgifter. Så jeg mener at hvis kommunene har mulighet til å gi flere en fullverdig skolehverdag ved å ta i bruk den type virkemidler, må de gjøre det.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-06-12:
Det er en glede å fremme et representantforslag på vegne av Fremskrittspartiets stortingsrepresentanter Silje Hjemdal, Bård Hoksrud, Morten Ørsal Johansen, Terje Halleland, Erlend Wiborg, Roy Steffensen og meg selv om sikring av inntektsgrunnlaget for hestesporten i Norge.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-06-12:
Jeg vil på vegne av Rødt fremme forslag om forskudd til arbeidsløse som ikke har fått penger de har rett på. Siden forslaget handler om en sak om en løsning for dem som ikke har fått penger de skulle hatt i første halvdel av juni, og det haster, ønsker jeg at det blir behandlet etter § 39 c i forretningsordenen.