trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-21:
Denne saken gir oss anledning til å diskutere og foreslå forbedringer av overvåking av tvangsreturer, og det er det jeg skal bruke innlegget mitt til å snakke litt om. Jeg er helt enig i regjeringens intensjon om at vi skal få på plass en bedre overvåkingsmekanisme for tvangsreturer. Vi synes det er bra. Det er også slik at folk som skal tvangsreturneres, er utsatt for en veldig sårbar situasjon med hensyn til menneskerettighetene. Det er sårbarheter knyttet til både menneskerettighetsbrudd, maktbruk og håndtering av familiesituasjon, det kan være beslutninger osv., og det kan også være helse og psykiske forhold som gjør at det er en sårbar situasjon. Veldig sårbar for menneskerettighetsbrudd er ikke minst også selve overleveringen fra norske myndigheter til alle mottakerlandenes myndigheter. I disse situasjonene skjer det ofte menneskerettighetsbrudd, så det er viktig at vi får på plass en overvåkingsmekanisme som er bra. Vi synes derimot ikke at forslaget er godt nok. Det har vi skrevet om i vår merknad, og vi har også et løst forslag som omhandler dette. Vi mener at en overvåkingsmekanisme må være mer i tråd med de overvåkingsmekanismene som vi finner innenfor Den europeiske menneskerettskonvensjonen og innenfor FN-systemet, med et tydeligere krav til uavhengighet. Med andre ord skal det tilsynsrådet som skal føre denne overvåkingen, selv kunne bestemme hvilke saker de skal gå inn i, og ikke få tildelt oppgaver av øvrige myndigheter. Vi mener også at det må avklares tydeligere hvilke oppgaver og hvilket mandat dette tilsynsrådet skal ha, spesielt med hensyn til de oppgavene som er knyttet til Frontex. Vi mener også at ressursbehovet må avklares bedre, i hvilken grad vi også trenger et eget sekretariat for dette, nettopp fordi det er vanskelige og krevende situasjoner dette går inn i. Det er litt slik i dag at dette forslaget legger opp til en bukk-og-havresekk-situasjon, der det er departementet som utnevner både ledere og nestledere og hele pakka i tilsynsrådet. Det er da altså svært avhengig av hvem som utnevner dem. Samtidig er departementet ansvarlig for Politiets utlendingsenhet og driften av Trandum. Selve strukturen i dette hjemler ikke for tilstrekkelig grad av uavhengighet, og vi er da engstelig for at de oppgavene og intensjonen i dem, nemlig å sikre rettighetene til de tvangsreturnerte, ikke blir godt nok ivaretatt. Så målet med vårt forslag er å si at vi på den ene siden støtter intensjonen, men at vi mener at dette ikke er godt nok utredet med sikte på å få bedre uavhengighet inn i det, med mål om å styrke rettighetene til dem som skal tvangsreturneres. Med det legger jeg fram SVs forslag.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-21:
Vi har fått en evaluering av NIM som vi er veldig glad for. Det kan godt hende at de ansatte i Norges institusjon for menneskerettigheter følger denne debatten, og jeg vil gjerne benytte anledningen til å rose dem for det utmerkede arbeidet de gjør. Jeg har faktisk fulgt utviklingen av NIM i tjue år. Det er riktig at de startet i 2017, men allerede tidlig på 2000-tallet var det på en måte aspekter av en sånn type struktur som var en slags forløper til dagens NIM. Det har utviklet seg til å bli en veldig sterk og viktig institusjon i Norge, som har som hovedoppgave å overvåke menneskerettighetssituasjonen i Norge og gi råd til storting og regjering. De inngår i en gruppe av institusjoner der Sivilombudet og for så vidt også Riksrevisjonen er, som på en måte har noe av den samme konstitusjonelle rollen i forhold til Stortinget. For at disse oppgavene skal kunne gjøres på en ordentlig måte, må Stortinget selvfølgelig sørge for at de har tilstrekkelig med ressurser til å løse oppgavene, men det må også være et lovverk og en struktur som sikrer tilstrekkelig integritet og uavhengighet i det arbeidet. Det kan altså ikke være sånn som vi har sett i noen andre land, hvor man har nasjonale institusjoner for menneskerettigheter som egentlig bare er lydige aktører for myndighetene og rapporterer til internasjonale organer om hvor flinke de er. Det er ikke slik vi ønsker at det skal være i Norge. Det er to forhold ved NIM som jeg har lyst til å bruke anledningen til å reflektere veldig kort over. Det ene er det konstitusjonelle utgangspunktet, det at storting og regjering etter Grunnloven er forpliktet til å sikre menneskerettighetene i Norge, sikre innbyggernes grunnleggende rettigheter. Stortinget har et selvstendig ansvar for dette. Når NIM kommer med anbefalinger til Stortinget om ting som er krevende og vanskelige, har jeg ofte vært bekymret over at Stortingets holdning til NIM har vært litt postkasseaktig. Jeg har tatt opp dette i Stortinget flere ganger. Med andre ord: Man tar imot anbefalingene, men sender det direkte videre til regjeringen, uten å ønske å gå inn og realitetsbehandle de funn og anbefalinger som NIM kommer med. Det synes jeg har vært galt, og det vil jeg fortsatt mene. Jeg mener Stortinget i mye tydeligere grad må ta et selvstendig ansvar og tørre å realitetsbehandle en del av de sakene som NIM kommer med. Saken om isolasjon i fengsler er en av de sakene der dette har skjedd. Det med uavhengighet knyttet til ledelse har vi tatt opp. Jeg er glad for at vi nå kommer til en enighet. Det er tilsvarende det Harberg-utvalget tidligere har kommet fram til, at vi må ha slutt på den situasjonen at Stortinget også skal ansette direktør. Det betyr at Stortingets president er arbeidsgiver også for direktøren, og direktøren må da forankre all verdens ting. Vi rydder opp i det nå, og det er jeg veldig glad for. Det vil skape en helt annen uavhengighet for NIM framover. Det er riktig, og det er i tråd med arbeidslivet for øvrig. Med det legger jeg fram SVs forslag.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-21:
Jeg oppfatter ikke at det er noen stor uenighet om at vi må ha greie regler, oversikt og tilsyn. Det er ikke her problemstillingen ligger. Men jeg må for så vidt si meg enig i at denne saken med fordel kunne vært forelagt kommunalkomiteen, som tross alt har ansvar i Stortinget for utlendingsloven. Når jeg valgte å tegne meg, er det fordi jeg opplever at særlig Sosialistisk Venstreparti og andre partier langt ute på venstresiden velger å formulere seg slik at det framstår som om de som returneres, på en måte er en slags uskyldige ofre. Det er med respekt å melde ikke korrekt. Når man ikke oppfyller vilkårene for opphold i Norge og skal returneres, er det bare et faktum. Da er det ikke fordi man er i en særlig sårbar gruppe, som jeg tror jeg telte at representanten fra Sosialistisk Venstreparti sa fem ganger. Det er fordi vi har noen regler vi skal forholde oss til. De skal være like for alle. Enten oppfyller man de kravene som er stilt opp i utlendingsloven, med de tilhørende forskriftene og den praksisen som gjelder, eller så gjør man det ikke. Og kan man returneres med tvang, blir man returnert med tvang. Dette er ikke særlig komplisert, men jeg velger å stille noen spørsmål ved at man i enhver sammenheng på en måte prøver å stakkarsliggjøre det at folk kommer hit, ikke har krav på opphold og returneres til sitt opprinnelsesland. Det er faktisk sånn reglene er, sånn reglene skal være. Vi skal selvfølgelig ha tilsyn med at det skjer på riktig vis, men man kan altså ikke legge til grunn at alle er sårbare. Det er også de som forsøker å misbruke systemet. Det er noen ganske kjente forhold. Derfor skulle jeg ønske man hadde en mer realistisk tilnærming til denne diskusjonen og debatten. Uansett: Fremskrittspartiet støtter proposisjonen og står bak innstillingen, så det er helt uproblematisk.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-21:
Jeg skal være svært kort. Dette er en sak som det er full oppslutning om i komiteen. Det handler om å legge til rette for elektronisk signering av avgjørelser, rettsforlik og rettsbøker, signering av namsbøker, elektronisk forkynnelse osv. Det er basert mye på de erfaringene man har gjort seg under pandemien, at det faktisk er mulig å ta i bruk digitale løsninger på en helt annen måte enn man tidligere har gjort innenfor justissektoren. Så det er bra – det er altså en enstemmig komité. Man kan jo ikke si at det har kommet noe godt ut av denne pandemien, men hvis det er noe vi kan ta med oss, er det at vi kanskje har lært at når det gjelder bruk av digitale verktøy, er det større rom for det. Det gjør oss mer effektive, det gjør oss mer presise, og det er kun til det gode.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-21:
Dette er en god dag, men jeg vil gjerne utfordre statsråden litt: Det er snart ti år siden Stortinget vedtok anskaffelse av nye redningshelikoptre. Det var i forbindelse med proposisjonen som ble lagt frem i 2011–2012 at man gikk inn for å anskaffe AW101-redningshelikoptre til de seks eksisterende basene, og hvor for øvrig Fremskrittspartiet var det eneste partiet som ønsket at vi skulle opprette base i Tromsø – men la meg legge det til side nå. Spørsmålet mitt til statsråden er hva vi kan forvente i anskaffelsestid, for det er jo en viss tid fra anskaffelse til man får tatt dem i bruk, og er det i det hele tatt realistisk å kunne forvente at vi får på plass AW101 til Tromsø før 2028, uansett?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-21:
Jeg antok at jeg ville få det svaret. Det er vel akkurat det som er utfordringen, at dersom vi skulle få på plass 330-skvadronen med SAR Queen, så ville det bety en betydelig utsettelse. Og dersom vi skulle – jeg holdt på å si – legge til grunn at vi skulle gjøre det før kontrakten går ut, betyr det eventuelt et kontraktsbrudd. Det er det ene. Da må jo staten gå ut av den kontrakten med de private, med alt som det medfører av risiko og potensielle kostnader for staten. For det andre: All den tid vi ser den anskaffelsesprosessen som har vært på de øvrige helikoptrene til de øvrige basene, er vel ikke realistisk å tro at det i det hele tatt er mulig å få til dette før 2028 når det gjelder de nye helikoptrene som da skal inn i Tromsø, 330-skvadronen?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-21:
Jeg skal tillate meg å bidra med litt historiekunnskap til komiteens medlemmer, for det ser ikke ut som man har det i det hele tatt. Det å kjøpe inn helikoptre er en ganske stor affære. Nye redningshelikoptre som skal fases inn, skal produseres. Det skal gjøres avtaler. Det skal tas imot, det skal klargjøres, man skal ha piloter. Alle disse tingene tar tid, og det er veldig godt illustrert med det faktum at den proposisjonen som ble behandlet i Stortinget i 2011–2012, var faktisk den som vedtok de anskaffelsene som vi i dag ser resultater av. Nærmere ti år tok det. Man kan gjerne være enig med Fremskrittspartiet i at man helst skulle sett at det var 330-skvadronen og Forsvaret som overtok. Men da måtte man ha kjøpt de helikoptrene, gjort den anskaffelsen, allerede i 2012. Det gjorde man ikke. Kun Fremskrittspartiet ønsket at vi også skulle opprette en redningshelikopterbase i Tromsø i 2012 – kun Fremskrittspartiet. Den rød-grønne regjeringen, med Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, så ikke behov for å kjøpe inn redningshelikoptre til Tromsø, så ikke behov for å opprette en redningshelikopterbase i Tromsø. Det er det historiske faktumet. Derfor må vi ta i bruk private nå, noe som ikke er en b-løsning, noe som Senterpartiet utrolig nok fortsetter å si – man kaller private løsninger for b-løsninger. Det er et godt helikopter og dyktige folk som kommer til å gjøre en god jobb i den perioden, frem til 330-skvadronen overtar. Men det er ikke en b-løsning. Senterpartiet, bl.a., er skyld i at vi er nødt til å ta i bruk private før vi kan gå over til 330-skvadronen. Så litt edruelighet i denne diskusjonen skulle jeg ønske at man klarte å ha. De påstandene som verserer i media, særlig fra Senterpartiets side, er med respekt å melde ikke basert på fakta, ikke basert i realitetene og ikke basert i historien. Senterpartiet er en del av grunnen til at vi ikke får SAR Queen til Tromsø i 2022, men vi får private, og det synes jeg er kjempebra. De kommer til å gjøre en god jobb. Jeg vil minne om at verken Senterpartiet eller noen av de andre rød-grønne partiene –Fremskrittspartiet var det eneste i 2017 som så behovet for å opprette redningshelikopterbase – satte i gang det arbeidet. Den gangen var det null interesse fra de rød-grønne partiene. Dette er ikke en løsning som har kommet i Stortinget, som Arbeiderpartiet forsøker å gi inntrykk av. Dette er noe regjeringen har jobbet med over tid, som Fremskrittspartiet har igangsatt, og som nå endelig leveres. Dette har regjeringen helt alene klart, uten at vi har trengt hjelp fra Arbeiderpartiet.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-21:
Jeg er glad for at en samlet komité er enig i regjeringens forslag til endringer i politiregisterloven, og at et flertall støtter forslaget til endringer i utlendingsloven. Det foreslås bl.a. at politiregisterloven også skal gjelde for militærpolitiet, slik at militærpolitiets behandling av opplysninger blir bedre regulert. De øvrige endringene i politiregisterloven anses som en presisering av gjeldende rett. Mindretallets merknader gjelder forslaget om å lovfeste at Tilsynsrådet for politiets utlendingsinternat på Trandum også skal føre tilsyn med tvangsreturer. Det framgår allerede i dag av utlendingsloven at tilsynsrådet er uavhengig. Departementet ber relevante organisasjoner om forslag til medlemmer til tilsynsrådet. Oppnevningene vil selvfølgelig også følge regler og retningslinjer for kjønnsbalanse og geografisk balanse i statlige styrer, råd og utvalg. Det som er nytt, er at det lovfestes at tilsynsrådet skal føre tilsyn med tvangsreturer, og at tilsynskompetansen omfatter særskilt tilrettelagte innkvarteringssteder. Nærmere regler om dette skal gis i forskrift, og i den forbindelse vil alle høringsinnspill bli vurdert, også de spørsmålene som mindretallet tar opp.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-21:
Innbyggerne i nord har i lengre tid hatt en lavere kapasitet på redningshelikoptre enn i resten av landet. Store avstander, krevende klimatiske forhold og periodevis mørketid gir særskilte utfordringer både til lands og til havs. Regjeringen ønsker derfor å prioritere en rask etablering av en ny redningshelikopterbase i Tromsø. Jeg vil takke Stortinget for at det er enighet om at dette nå kan komme på plass. Med innfasingen av nye redningshelikoptre på basene i Bodø og på Banak i tillegg til kystvakthelikoptre vil den syvende basen i Tromsø gi en betydelig styrket helikopterkapasitet i nord. Anbudskonkurransen viste at felles leverandør og felles operert base for Tromsø og helikoptertjenesten for Sysselmannen vil gi økonomiske og kvalitetsmessige fordeler. Det legges derfor opp til nettopp en slik løsning. Tjenesten på Tromsøbasen skal ha god kvalitet, høy tilgjengelighet, døgnkontinuerlig tilstedevakt og kort reaksjonstid. Tromsøbasen vil være en fullverdig base på lik linje med basene som i dag opereres av 330-skvadronen og Sysselmannens helikoptertjeneste på Svalbard. Helikoptrene vil være fullverdige redningshelikoptre med rekkevidde, utstyr, sensorer og avisingskapasitet i henhold til kravene som er satt til tjenesten. De fleste søk- og redningsoppdrag og ambulanseoppdrag som utføres av redningshelikoptrene, foregår over land og i kystnære strøk i relativ nærhet til basene. I de få tilfellene der det oppstår behov for ekstrem rekkevidde- og lastekapasitet, vil det være naturlig å samarbeide med 330-skvadronen og SAR Queen som vil bli stasjonert i Bodø og på Banak. I innstillingen er flertallet i komiteen enige om at Forsvaret skal overta som operatør av Tromsøbasen når kontrakten med sivil operatør går ut. Dette er et godt forslag som vi støtter, og la meg presisere at det har vært intensjonen hele tiden som en naturlig oppfølging av Stortingets tidligere vedtak om at Forsvaret skal være operatør av basene på fastlandet. Dette bør gjøres når det foreligger god erfaring med driften av de nye SAR Queen helikoptrene og vil kunne bli gjort i god tid før kontrakten med sivil operatør går ut. Det er f.eks. uheldig å gå til innkjøp av flere helikoptre dersom vi kan benytte dem som allerede er anskaffet, til også å operere Tromsøbasen. Etableringen av redningshelikopterbase i Tromsø vil medføre en betydelig styrking av redningshelikopterberedskapen i Nord-Norge. Det viser at regjeringen tar beredskap på alvor og prioriterer tiltak som vil gi større trygghet for folk på sjøen, langs kysten, i fjellet og i områder hvor det er langt mellom folk, og hvor været kan gjøre det vanskelig å komme fram.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-21:
La meg begynne med å gi Fremskrittspartiet full anerkjennelse for den jobben som er gjort for å få på plass den syvende basen. Det må det ikke herske noen tvil om. Det er slik at vi nå faser inn 16 helikoptre, og man kunne gjort en omfordeling i forbindelse med de 16. Det ville jo forstyrre hele prosjektet og de planene som har vært lagt over lang tid, og som vi er veldig opptatt av å følge, og som involverer veldig mange – og ikke minst har det en kostnadsside. Så hvis man skulle legge en syvende base inn i den planen, vil det jo ta mange år før man kan ta den i bruk. Det må bygges nye hangarer. Det må bestilles og bygges helikoptre. De er allerede litt forsinket på grunn av korona, slik at det ville ta flere år før det kunne la seg realisere. Derfor har vi vært veldig opptatt av å få på plass dette så fort som mulig – med veldig gode helikoptre. Vi så det i aksjon nå i april utenfor Ålesund. Det reddet båt og mannskap.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-21:
Jeg inviteres til å spekulere om ganske mange ting. Det som blir spesielt, er selvfølgelig at de som satte i gang denne prosessen, aldri planla for en syvende base. Det har vi gjort. Så er vi opptatt av å få det på plass så fort som mulig, og skal vi det, er det med et sivilt mannskap og sivilt helikopter. Det er et veldig godt helikopter, og det er et sivilt mannskap som er veldig godt. En må ikke her tro at det er noe annenrangs vi legger opp til. Hvis vi skulle legge til grunn 330-skvadronen og SAR Queen, så ville vi mangle hangar, vi ville mangle helikoptre, og vi ville også mangle mannskap, og det vil jo ta mange år å få på plass. Så hvis man skulle følge den planen, ville man ikke få dette på plass neste år, som er vår plan. Vi har fått en veldig god kontrakt, som jeg håper at vi nå endelig skal signere.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-21:
Justis- og beredskapsdepartementet fikk på et tidlig tidspunkt innspill fra 330-skvadronen i forbindelse med prosessen om å opprette en ny redningshelikopterbase, men så har skvadronen for øvrig ikke vært inne i anbudsprosessen knyttet til den kontrakten vi nå har inngått. Det ville heller ikke være naturlig. Vi har jo vært klar over siden vi vedtok den syvende basen at det måtte gjøres med sivilt helikopter og sivilt mannskap, rett og slett fordi noe annet ikke lå i de planene som var lagt til grunn for anskaffelsen av SAR Queen og innfasingen av dem.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-21:
Jeg føler at representanten her legger til grunn at hvis man konfererte med 330-skvadronen, kunne man likevel planlagt for SAR Queen i Tromsø nå. Det kunne man altså ikke. Jeg må minne om at dette er et prosjekt som har gått i veldig mange år nå. Det er veldig stort, det omfatter veldig mange, og vi innfaser nå de nye helikoptrene i henhold til den planen. Den syvende basen ville vært den siste man innfaset. Vi mangler mannskap, hangarer – det er det ikke engang regulert for – og vi mangler helikoptre. Derfor visste vi allerede da vi vedtok den syvende basen, at det måtte bli med sivilt helikopter, sivilt mannskap. Men jeg må altså understreke veldig sterkt: Dette er et sivilt veldig dyktig mannskap, det er veldig gode kapasiteter på disse helikoptrene, de kommer til å gjøre en kjempejobb. Så man må ikke undervurdere den basen som man nå får, og som vi får opp og stå nettopp fordi vi valgte denne løsningen.
Monica Mæland (Høyre), 2021-05-21:
Bare for å begynne med det første først: Når det gjelder 330-skvadronen, gjør jo de en jobb på de andre basene. Vi har et samarbeid, og vi har et prosjekt. Det betyr bare at vi nå viderefører det prosjektet til også å inkludere en syvende base. Men man må ikke late som om man kunne si at 330 tok over om et år eller to eller tre. Det ville suspendere kontrakten; da kan vi ikke inngå denne kontrakten, da kan vi ikke starte opp i mai neste år. Det ønsker vi, og det ønsker heldigvis et flertall. Vi får på plass en fullgod base i Tromsø. Så vil vi i løpet av kontraktsperioden få på plass både fasiliteter knyttet til mannskap og det vi ellers trenger, og som vi i dag har god kjennskap til og veldig god trening i, etter at vi har innfaset de seks øvrige basene. Dette gir oss et godt grunnlag for å gjøre denne jobben. Vi har tid til å gjøre den, og vi ville ikke fått den på plass tidligere.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-21:
I dag gjør Stortinget to viktige vedtak. Det er for det første at det skal komme på plass en redningshelikopterbase i Tromsø – sivilt drevet – og den kan være på plass fra 2022. Det andre vedtaket er at flertallet i Stortinget sier at Forsvaret skal ta over som operatør når kontrakten med den sivile operatøren går ut. Det er viktige vedtak, og jeg vil takke flertallet i komiteen for et godt samarbeid i denne saken. For Arbeiderpartiet er folks trygghet det aller viktigste. Derfor er vi veldig glade for at det nå kommer på plass en redningshelikopterbase i Tromsø. Det har i mange år vært beskrevet at det har vært et svart hull i beredskapen mellom Bodø og Banak, der de to andre statlige redningshelikopterbasene ligger. Med økt aktivitet i nordområdene, vanskelige klimatiske værforhold store deler av tiden og det at regjeringa har vært med på å fjerne en del av Bell-helikoptrene fra Bardufoss, har det vært viktig å få på plass denne basen. Primært ønsket Arbeiderpartiet at basen skulle driftes av Forsvaret og 330-skvadronen med SAR Queen-helikoptre fra dag én. Men det er også viktig for Arbeiderpartiet at vi nå sier at Forsvaret skal ta over når kontrakten med den sivile operatøren går ut. Det er altså sånn at regjeringa og Fremskrittspartiet lenge har stadfestet at denne basen skulle startes opp sivilt drevet. Sist gang ble det slått fast i statsbudsjettet for 2021. Nå, med et vedtak i Stortinget i dag, ville det vært for sent å gi 330-skvadronen oppdraget. I tillegg ville det ha vært store kostnader forbundet med det og utbedringer som må komme på plass før det er mulig. At det nå slås fast at det skal bli statlig på sikt, er gledelig. Arbeiderpartiet kunne ikke akseptert en eneste dags utsettelse av basen i Tromsø. Ulike forslag har versert i media i denne saken. En del av dem ville ført til større usikkerhet, fare for at kontrakten måtte reforhandles eller sies opp, og dermed også en utsettelse av når basen hadde kommet på plass. Det hadde ikke vært akseptabelt for Arbeiderpartiet. Vi mener det er viktig at 330-skvadronen og Forsvaret tar over på sikt. Det er bl.a. fordi statlige redningshelikoptre kan gjøre andre oppdrag enn sivile kan. Og som vi viser til i merknadene: De statlige redningshelikoptrene har en sentral rolle når det gjelder maritim kontraterror, bl.a. i forbindelse med skip og installasjoner offshore. Den statlige redningstjenesten trener jevnlig sammen med Forsvarets spesialkommando og politiets beredskapstropp på ulike oppdrag. Denne kompetansen og muligheten vil ikke et privat helikopter kunne tilby. Vi er som sagt glade for at vi i dag kommer til en viktig enighet om at basen i Tromsø skal komme på plass fra 2022, uten forsinkelser, og at Forsvaret som operatør skal ta over når den sivile kontrakten går ut. Til slutt vil jeg bare gjøre oppmerksom på at Arbeiderpartiet også vil stemme for forslagene nr. 1 og 2, fra Senterpartiet, som vi anser er en understreking av de to flertallsvedtakene i tilrådinga og ikke i strid med dem.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-21:
Jeg vil også takke statsråden og departementet for et godt samarbeid i en konstruktiv prosess, som nå har gitt oss et godt resultat i denne saken. Jeg tror det er viktig at vi har landet på de to vedtakene som er tilrådinga i dag. Det har jo vært forslag i media i prosessen – fra både Fremskrittspartiet og Senterpartiet – om at 330-skvadronen skulle ta over på et uvisst tidspunkt, noe som ville betydd usikkerhet for kontrakt og dermed også mulighet for forsinkelse. Jeg vil også understreke at Arbeiderpartiet ikke ser på det som nå kommer med en sivil operatør, som en b-løsning. Det er gode helikoptre og en kjent operatør, men det er andre gode argumenter for at 330 og Forsvaret skal drive basen. Mitt spørsmål til statsråden handler om vedtaket Stortinget gjør om å be regjeringen starte nødvendige forberedelser for at Forsvaret skal overta. Jeg lurer da på hvordan statsråden ser på prosessen videre, hva statsråden mener det er viktig å starte med for å sørge for at forberedelsene blir gjort for at Forsvaret kan ta over?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-05-21:
Representanten Amundsen snakker om at han vil gi Stortinget en historieleksjon. Hvis jeg hadde vært pedagog eller lærebokforfatter, ville jeg sørget for å innhente et betydelig antall alternative kilder til den historiefortellingen, for den er påvirket av at det snart er valgkamp, og at alle partier nok er interessert i å framheve sin egen innsats. Jeg synes det er veldig bra at både Fremskrittspartiet og andre partier her i salen er for at det skal være en redningshelikopterbase i Tromsø. Man har jobbet for det i flere år. Det har også Arbeiderpartiet gjort – og Senterpartiet, i motsetning til det Fremskrittspartiet sier. Jeg vil også påpeke at den utviklingen som har vært i saken siden regjeringa la fram proposisjonen og til i dag, har vært veldig gledelig. Fremskrittspartiet har i flere statsbudsjett, sist i statsbudsjettet for i år, gitt regjeringa tilslutning til at basen skal drives sivilt, uten at man har sagt noe om Forsvaret eller 330-skvadronen. I forbindelse med denne prosessen uttalte representanten Amundsen til media så sent som i starten av april at man ville ta i bruk opsjonen på å få flere SAR Queen-helikopter til Norge, selv om det var kostbart, og at det skulle komme på plass så raskt som mulig. I dag er flertallet her i Stortinget enige om en ansvarlig løsning, som sørger for at basen kommer opp raskest mulig, uten usikkerhet, og at vi får et vedtak som sier at man ønsker at 330-skvadronen og Forsvaret skal drive fra den sivile kontrakten går ut. Det er veldig gledelig. Det er også ansvarlig, og det viser at det nytter å snakke sammen. Da kan man komme på bedre tanker, uavhengig av hvilken historieskriving man vil bedrive etterpå.
Frida Melvær (Høyre), 2021-05-21:
Det var eit veldig greitt og godt saksordførarinnlegg frå representanten Vågslid, så eg treng ikkje å gjenta alt det som vart sagt der. Men eg har litt lyst til å presisere at vi synest det er veldig hyggeleg og gledeleg å registrere at NIM overordna leverer og jobbar tilfredsstillande innanfor dei hovudområda som er beskrivne i NIM-lova, og i samsvar med hensikta ved opprettinga i 2015. Som saksordføraren sa, er måloppnåinga god, og drifta vert vurdert som kostnadseffektiv. Eg har berre lyst til å gjere greie for dei forslaga til vedtak som ligg i innstillinga. Det vert trekt fram at ordninga med at Stortinget utnemner både styre og direktør, kan bidra til nokre prinsipielle uklarheiter når det gjeld ansvar for institusjonen. Evalueringa tilrår at NIM bør halde fram med å verte leia av eit styre utnemnd av Stortinget, men at styret sjølv bør kunne tilsetje og avsetje direktør, for å sikre tydelege roller og ansvar. Dette er ei anbefaling vi ønskjer å slutte oss til. Vi ser det likevel ikkje som hensiktsmessig per i dag å endre § 7 i NIM-lova for symbolsk å tydeleggjere at NIM eller direktøren i NIM er fagleg uavhengige. Vi meiner at dette alt er godt vareteke i dagens lovtekst. NIM-lova § 2 andre punktum slår fast at NIM utfører «sine oppgaver selvstendig og uavhengig, og bestemmer selv hvordan arbeidet skal innrettes og organiseres». Evalueringa slår fast at NIM i all hovudsak framstår som uavhengige og oppfyller Paris-prinsippa om uavhengigheit, og at forholdet mellom direktør og styre er avklart.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-21:
Den saken vi behandler her nå i dag, vil glede alle som er opptatt av motorsport. Dette vil være en gledens dag for folket der ute, en gledens dag for grasrota og en gledens dag for alle som er opptatt av å få demokratisert motorsporten i Norge. For å sitere AMCAR, som hadde et fint innlegg i en video vi lagde for en tid tilbake: Med den endringen regjeringen nå gjennomfører, vil vi få en motorsport som er av utøverne og for utøverne. Og for å legge til et sitat fra meg selv: Vi vil da heldigvis ikke få en motorsport som styres av pampene eller er for pampene. Det er viktig. Egentlig dreier ikke denne saken vi behandler i dag, seg så veldig mye om forskriftsendringene. De gjør regjeringen selv, uavhengig av hva vi gjør på Stortinget. Den dreier seg mer om lovendringer med tanke på hastighet og hvem som skal ha ansvaret, om det er politiet eller om det er Statens vegvesen. Det som er spesielt i denne saken, er at tradisjonelt sett blir vi på høyresiden beskyldt for å være litt sånn fæle og kyniske og opptatt av pampene og de som har makt og penger, men i denne saken er det faktisk venstresiden, med Arbeiderpartiet, Senterpartiet og til og med SV, som har alliert seg med eliten. De har alliert seg med pampene, mot grasrota, mot folket, for å tviholde på et system og et regelverk som har ført til at norsk motorsport er en liten idrett i forhold til i andre land, ført til at det er dyrt å drive med motorsport, ført til at det er få som driver med motorsport. Jeg regner med at de fleste i komiteen har fått med seg alle de brevene vi har mottatt den siste tiden, alle henvendelsene vi har mottatt. Det har vært en ganske massiv kampanje, spesielt fra dem som ikke ønsker å gi fra seg sin makt og sine posisjoner. Det er også litt interessant at slik det ligger an til nå, er det grasrota, som vi for Fremskrittspartiets del har jobbet med i seks–sju år og blitt pushet ganske voldsomt av, som vinner fram, ikke pampene. Jeg håper at Arne Nævra, Arbeiderpartiet og Senterpartiet har lest brevet fra NAF, for der kommer dette veldig klart og tydelig fram. Og det er ikke noen sånne falske nyheter som kommer fra NAF, det er fakta og dokumentert. Det kan representanten Nævra og Senterpartiet og Arbeiderpartiet selv lese. Ved å gå inn i vedtektene til bl.a. KNA vil de se at slik det fungerer i dag, er det ikke demokratisk. Derfor er det riktig med den endringen regjeringen nå gjennomfører.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-21:
Jeg vil bare påpeke at det komitéleder Orten begynte med å si i sted om at det vil øke bredden i motorsporten, tror jeg er et godt poeng. Det vil øke rekrutteringen og redusere kostnadene. Derfor har jeg også fått mange henvendelser om når disse endringene vil tre i kraft. Noen saker tar jo litt lenger tid enn andre saker. Denne saken bør ikke være så vanskelig, så vi bør vel kunne se resultater allerede i sommer, slik at flere kan få gleden av å drive med motorsport. Spørsmålet mitt til ministeren er: Når kan vi se resultater? Jeg regner med at det vil skje raskt, dvs. før sommeren.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-21:
Jeg er veldig glad for at ministeren har god dialog med og stor respekt for Idrettsforbundet – det har jeg også. Det er en veldig viktig forening i Norge. Men har ministeren gjort seg noen betraktninger om at Idrettsforbundet ikke har tatt opp NBF som medlem, og at de gangene NBF har prøvd, har de blitt avvist, og at NBF heller ikke får tippemidler på grunn av manglende demokratiske prosesser? Hvordan ser ministeren på det i forhold til å ha en dialog med Idrettsforbundet, når Idrettsforbundet tydeligvis selv da innrømmer at NBF burde ha en demokratisk gjennomgang før de kan bli akseptert inn i Idrettsforbundet?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-05-21:
Min gode kollega Jon Gunnes brukte uttrykket «demokratiske brister». Han syntes nok kanskje jeg var litt krass i retorikken min. Jeg håper ikke Gunnes eller andre misforsto meg. NIF, Norges idrettsforbund, ser jeg på som veldig demokratiske. Det er en veldig viktig forening, og de gjør en kjempejobb. Men husk at KNA og NBF ikke er NIF. Det er jo det som er litt interessant med denne debatten, at NBF av en eller annen merkelig grunn har klart å mobilisere Idrettsforbundet, hele Idretts-Norge, og klart å skape en tvil hos enkelte representanter i denne sal om at regjeringens endringer nå og stortingsflertallets vedtak i dag vil føre til et brudd med den norske idrettsmodellen. Det er jo helt feil, og det er trist at det blir brukt en sånn retorikk, og trist at det blir brukt en sånn vinkling. Jeg synes det er rart at Idrettsforbundet er med på det. Men det er tydelig at der har Idrettsforbundet blitt påvirket, og Bilsportforbundet og KNA har gjort en utrolig god jobb slik sett med å mobilisere en motstand mot en endring som helt innlysende, selvfølgelig, vil føre til at de får svekket sin maktposisjon, eller egentlig rett og slett monopolsituasjon. Det er det som er litt av utfordringen her. Demokratisk brist, som Gunnes sa, er en forsiktig måte å si det på. Poenget er: Hvis en refererer til NAF-brevet, går det ganske klart og tydelig fram der at KNA har krav på presidentvervet og visepresidentvervet. Det er ganske spesielt – det har de krav på. De resterende fire styremedlemmene som KNA har, skal velges av årsmøtet. Men uansett er det KNA som har kontrollen, og så får NMK 2, NAF får 2, MA får 1, og AMCAR får 1. Og så kommer det som er interessant, og det er at saken som behandles av årsmøtet, avgjøres med simpelt flertall. I tilfelle stemmelikhet er ordførerens stemme utslagsgivende. Det innebærer at KNA gjennom sin stemmestyrke kontrollerer årsmøtet. Jeg kjenner ingen andre organisasjoner, partier eller foreninger i NIF som har en sånn fordeling, at noen skal ha flertall uansett. Derfor er det veldig bra at når KNA og NBF selv ikke var villige til å endre på denne monopolsituasjonen, tar regjeringen grep og sørger for å slippe til nye aktører og flere aktører. Jeg er veldig glad i å gå på ski og har lyst til å gå på ski, men det er jo ikke sånn at jeg må være medlem av Norges Skiforbund. Jeg er også glad i å spille fotball, i å dra på en fotballbane og spille fotball, men jeg må jo ikke være medlem av Norges Fotballforbund for å spille fotball på alle de banene som er rundt omkring i landet. Der har det vært en forskjell på å drive med motorsport og å drive med annen idrett, og det er litt viktig å få fram.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-05-21:
Her legger regjeringen fram et forslag om endringer i vegtrafikkloven. Det foreslås å gjøre endringer slik at lovens alminnelige fartsgrense ikke skal gjelde ved trening til konkurranse og annen organisert kjøring, og det foreslås en ny ordlyd i § 7 c, som tillater at departementet i forskrift kan gi regler om kjøring på lukket bane eller annet avsperret område. Vi i Arbeiderpartiet ønsker nå at saken sendes tilbake til regjeringen. Det gjør vi med bakgrunn i brev til komiteen fra Norges idrettsforbund, der det bl.a. står at det er «oppsiktsvekkende at statsråden i formelt brev til transportkomiteen skriver at regjeringen ikke åpner for å slippe inn nye aktører til å arrangere motorsportstevner. Dersom det er tilfellet, må Stortinget enten avvise forslaget eller gi klare føringer til regjeringen om at eneretten ligger fast, da proposisjonen de facto åpner for det motsatte». Nå har statsråden etter dette endret meldingen til komiteen og sier at regjeringen virkelig ønsker å åpne for at nye aktører skal kunne arrangere motorsportstevner og andre aktiviteter på lukket bane. En lovendring slik som regjeringen nå foreslår, vil innebære et historisk brudd med den norske idrettsmodellen, hvor ansvaret for regler, arrangement, sikkerhet, antidopingarbeid, rekruttering og bredde er tillagt særforbundene i norsk idrett. Vi finner det også uheldig at regjeringen nå foreslår å endre regelverket for motorsport uten at det er avklart med idrettsbevegelsen. La det ikke være noen tvil om at Arbeiderpartiet vil trygge den norske idrettsmodellen, og vi mener regjeringen må gå i dialog med idretten for å finne omforente løsninger innenfor rammene av denne modellen. Dette er ikke bare trist, men også uryddig. Og nå hører vi også saksordføreren snakke om pampene, og at en er på grasrotas side. Hvis ikke idrettsbevegelsen er grasrota, så vet ikke jeg! Om vårt forslag faller, vil vi stemme for endringene i § 6, men imot endringene i § 7. Dermed har jeg tatt opp forslaget til mindretallet i saken.
Helge Orten (Høyre), 2021-05-21:
Det denne saken handler om, er to relativt enkle endringer i vegtrafikkloven. Den ene går på håndtering av fartsgrense knyttet til motorsportarrangement, og den andre går på å åpne for at en kan fastsette nærmere vilkår knyttet til den typen arrangement i en egen forskrift. Selve lovendringene som vi skal behandle her i Stortinget i dag, er ikke spesielt kompliserte og bør sånn sett ikke være veldig vanskelige å slutte seg til. Så jeg skjønner for så vidt ikke behovet for å sende noe tilbake til regjeringa, rett og slett fordi det er relativt enkle, kurante lovendringsforslag. Det som naturlig nok skaper en viss debatt her, er det forslaget til forskrift som regjeringa har hatt på høring, og som åpner for at andre aktører enn Norges Bilsportforbund og Norges Motorsportforbund kan arrangere denne typen stevner, motorsportstevner. Jeg tenker som så at det som er viktig her, er at når regjeringa legger opp til å åpne for flere aktører, er det også viktig at en sørger for at det blir en smidig og god overgang, sett opp mot dem som i dag har hatt den eneretten. Det betyr at jeg mener det bør være en god dialog med Idrettsforbundet og tilhørende forbund i den prosessen, slik at vi sikrer at dette skjer på en smidig og god måte, og at det kan bli til beste for motorsporten – at vi kan bidra til å øke både mangfoldet og bredden i motorsporten gjennom de endringene som regjeringa har foreslått. Til det med sikkerhet: Jeg tenker som så at uavhengig av hvem som arrangerer motorsportstevner, bør det være mulig gjennom forskriften – og det er det lagt stor vekt på i forslaget til forskrift, slik jeg greier å se det – å legge til rette for at sikkerheten blir ivaretatt på en god måte. Jeg er ganske overbevist om at det skal være mulig å få til også med andre aktører enn de to som i dag har hovedansvaret og eneretten. Vi støtter selvfølgelig disse lovendringene. Jeg ser ikke noen stor dramatikk i selve lovendringene. Diskusjonen her dreier seg strengt tatt om den forskriften som regjeringa har hatt på høring, og som åpner for nye aktører. Det burde være unødvendig å sende noe tilbake til regjeringa. Det burde også være et ganske bredt flertall bak disse lovendringene, for det er egentlig ganske greie tilpasninger i det lovverket som ligger der. Så er det egentlig forskriften som vil regulere det som er konfliktstoffet her.
Helge Orten (Høyre), 2021-05-21:
Jeg vil bare knytte et par korte kommentarer til dette. Det vi vedtar her i dag, er for det første det som handler om fartsgrense, som jeg opplever er en presisering i paragrafen som gjør at dette kan håndteres mye bedre både for trenings- og konkurransekjøring. Det er nok rimelig stusslig når man skal drive med treningskjøring og øve på å kjøre fort på en bane, at man har en fartsgrense å forholde seg til. Så jeg tenker at det nok er greit å løse litt opp i slike praktiske sider. Det opplever jeg at det er ganske bredt flertall for, så det er ikke et problem. Den andre lovendringen regjeringa foreslår, er å åpne for at man skal kunne fastsette nærmere regler knyttet til både trenings- og konkurransekjøring i en egen forskrift, og da en mulighet til å utforme den forskriften. Det i seg selv er relativt udramatisk. Samtidig foreligger det selvfølgelig fra regjeringas side et forslag til en ny forskrift, som har vært på høring og åpnet for nye aktører. Fra vår side ser jeg det slik at det å åpne for nye aktører innenfor dette området tror jeg kan gjøres på en god måte. Jeg vil også understreke det vi har sagt i merknads form, nemlig at det er fornuftig å ha en god dialog med Idrettsforbundet og idrettsbevegelsen om disse spørsmålene. Samtidig tenker jeg at det å åpne for flere aktører her som kan arrangere både treningsstevner, konkurranser og andre ting, kan bidra til å øke mangfoldet og bredden i motorsporten. Jeg ser dette mer som et supplement enn som en direkte konkurranse til forbundet og den konkurransekjøringen som skjer i dag, og hvis vi oppnår det, vil vi også kunne oppnå økt bredde og økt mangfold innenfor motorsporten, kanskje til og med økt rekruttering på sikt. Så her er det etter min mening hvordan man greier å håndtere dette i gjennomføringen, som blir viktig for å sørge for at vi faktisk når de målene som ligger bak forslaget til forskrift, nemlig å øke både mangfoldet og bredden i idretten og slik sett også kanskje legge til rette for en positiv utvikling av motorsporten i Norge.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-05-21:
Først vil jeg si at Venstre tar sterkt avstand fra beskrivelsen av dagens aktører innen motorsporten, som ble framført av saksordføreren for denne saken. Vi tror nok at både Norges Bilsportforbund og Norges Motorsportforbund har noen demokratiske brister, men å kalle det et pampevelde – det kjenner jeg meg ikke igjen i. Så over til det som representanten Helge Orten klart beskrev: Dette er lovendringer som vi vedtar i dag, som skal føre til en noe annen forskrift. Det som er viktig å bemerke her, er at det helt klart har kommet et syn fra mange aktører innen motorsporten om at de som har disse monopolene i dag, ikke klarer å rekruttere nok utøvere. Jeg tror potensialet er stort, særlig nå, med ny teknologi. Vi ser jo at nå tar elbilene over. Elmotorene er en fantastisk teknologi som er mye enklere å håndtere, og som kanskje gir enda større opplevelser innen motorsporten. Jeg har håp om at denne teknologien kan føre til en helt annen vekst i denne sporten. Jeg har god tro på at Statens vegvesen, som har vært de som har overvåket sikkerheten i dagens motorsport, er fullt ut i stand til å vurdere nye aktører og ikke minst nye arenaer. For det er litt av poenget: Mange av disse klubbene eller organisasjonene har arealer som står ledige og kan brukes til samfunnsnyttige formål. Vi har f.eks. glattkjøringsbanene til NAF, som kan brukes ut over den tiden man leier dem ut til kjøreskoler og folk som skal ta førerkortet og lære seg glattkjøring. Her er det arealer som helt klart kan brukes til motorsport til andre tidspunkt på døgnet. Jeg ser fram til at det blir flere aktører innenfor dette området, og ikke minst at rekrutteringen, særlig blant ungdom, også blir gjennomført og ivaretatt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-21:
Motorsporten er i stadig utvikling, og regelverket er etter kvart blitt noko utdatert og må oppdaterast. Mange aktørar har derfor etterspurd ei tilpassing av regelverket til dagens behov. Det har òg vore eit ønske om å opne for at trening til konkurranse og anna organisert køyring på lukka bane kan skje i høgare hastigheit enn gjeldande fartsgrenser. I dag er det berre lov til å køyre i høgare fart under konkurranse. Eg trur dei fleste skjøner at denne avgrensinga kan vere krevjande å etterleve på ein motorsportbane. Regjeringa ønskjer å bidra til utvikling av motorsport og har derfor føreslått ei nødvendig utviding av regelverket for å famne fleire kategoriar og fleire aktivitetar, og dermed òg få fleire utøvarar – altså eit supplement, ikkje ei erstatning. I forslag til ny motorsportforskrift, som har vore på ei brei høyring, er retten til å drive med motorsport derfor ikkje lenger reservert bestemte forbund. For å sikre at motorsporten framleis skal drivast innanfor trygge rammer òg etter denne endringa og med nye aktørar, må det sjølvsagt stillast krav til sikkerheit og kompetanse hos både forbund, klubbar og utøvarar. Den nye § 7 i vegtrafikkloven etablerer grunnlaget for å stille slike krav, og det vil sjølvsagt bli gjort. Det vil bli forskriftsfesta krav om at forbunda skal vedta reglement som skal regulere nærare gitte forhold av betyding for sikkerheita, vidare at dei som tilbyr kurs og opplæringskøyring, skal ha kunnskap og erfaring, og at sikkerheita til deltakarane blir varetatt på ein god måte. Statens vegvesen vil få myndigheit til å gi nødvendig dispensasjon frå fartsgrenser og stille nødvendige vilkår for å tillate dette. Ein vil sjølvsagt òg oppretthalde krav om nødvendig forsikring. Eg vil understreke at forbundet, som har hatt ansvaret etter dagens forskrift, har varetatt dette godt, og eg forventar at nye aktørar vil vidareføre den etablerte sikkerheitskulturen i motorsporten og vareta ansvaret for at aktivitetane dei sjølve tilbyr, er mest mogleg sikra for alle involverte. Eg håpar og trur at desse endringane vil bidra til å synleggjera breidda og omfanget i motorsport og motorsportrelaterte aktivitetar ytterlegare. Så har eg merka meg at Idrettsforbundet er bekymra for at regelendringa vil endre den norske idrettsmodellen, noko eg meiner ikkje vil vere tilfellet. Me har hatt ein brei høyringsprosess rundt dei nye reglane, og denne uroa frå Idrettsforbundet har ikkje kome like klart til uttrykk gjennom den høyringa.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-21:
Me har hatt ein brei runde der me har sett på desse endringane. Det har naturleg nok involvert idrettsbevegelsen. Dei to forbunda har følgt denne prosessen heilt frå starten av og til sluttføringa, og me har òg hatt ein eigen runde med idrettsbevegelsen i etterkant. Her har det både vore høyring, og det har vore møte. Det har naturleg nok vore noko ueinigheit, men eg opplever nok òg at orda frå idrettsbevegelsen er blitt tydelegare og tydelegare – og ikkje var så tydelege undervegs. Det dei peikte på i høyringa, var ting som naturleg nok gjekk på frivilligheit, men òg på sikkerheitskrav og føringar, og det er jo fullt ut varetatt med den løysinga som ligg på bordet her. Eg har òg lyst til å seie at eg har full tillit til idrettsbevegelsen. Dette er jo ein modell som er innført i Sverige, og eg meiner at dette ikkje er eit angrep på den norske idrettsmodellen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-21:
Dei to forbunda vil jo fullt ut ha moglegheit til å organisere stemner, men me opplever at det er ei større breidde innanfor motorsporten, som dei to forbunda ikkje nødvendigvis tar opp. Dette er eit regelverk som minner veldig sterkt om det dei har i Sverige, og eg opplever ikkje at det er eit brot med den svenske idrettsmodellen. Eg har lyst til å peike på det Idrettsforbundet peikte på i høyringa. Dei peikte på at omsynet til frivilligheita skulle vektleggjast tungt. Men frivilligheita her har jo ei breidde. Det me opplever, er nok at motorsporten ikkje har vore god nok på å få fram den breidda og frivilligheita. Og så er det naturleg nok sikkerheita som skal varetakast. Det peikte Idrettsforbundet på i høyringa, og det meiner eg er godt varetatt her. Derfor vil eg seie at eg ikkje er bekymra for dette sett opp mot den norske idrettsmodellen, og som eg sa tidlegare, meiner eg nok at Idrettsforbundet har tatt i bruk sterkare ord undervegs.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-05-21:
Det dette handlar om, er ein motorsport som utvidar seg, og som kjem i ulike former. Idrettsforbundet tar f.eks. opp trackday.no, som ikkje driv med motorsport sånn det er definert innanfor rammene til forbundet. Dei driv med ein motorsport der dei har eigne barnedagar, der føremålet er fornøyelse og ønske om å teste seg sjølv. Dei driv på ein annan måte, med eit anna konsept. Det meiner me at det bør vere moglegheit for. Eg meiner at det er ei overdriven bekymring å problematisere dette opp mot den norske idrettsmodellen. Det ser eg ikkje grunnlag for. Eg meiner at ein må kunne få køyre i høgare hastigheit, både på trening og i konkurranse, og at me treng ei større breidde. Det er det som ligg til grunn for dette forslaget, og idrettsmodellen var ikkje nemnd i høyringsforslaget frå Idrettsforbundet.