Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2008-10-23:
Jeg vil starte med å takke saksordføreren for et godt arbeid. Fremskrittspartiet er positive til at det er laget en egen stortingsmelding om språkopplæring og språkstimulering, men det er skuffende at meldingen på enkelte områder er meget detaljert, mens andre områder får langt mindre omtale. Det er faktisk enkelte «målgrupper» som opplever at de er helt utelatt. Evnen til å kommunisere og beherske språket sier noe om det enkelte individs identitet. Det å kunne gjøre seg forstått er av vesentlig betydning for den enkeltes selvfølelse. Vi er glad for at det er tverrpolitisk enighet om å understreke at norsk er det samfunnsbærende språket her i landet. Det er derfor særdeles bekymringsfullt at norsk skole preges av en stadig større grad av reduserte norskkunnskaper blant elever på grunnskolenivå. Manglende språkferdigheter fører til at flere elever får store problemer med å tilegne seg nødvendig kunnskap i mange fag. Derfor er det etter vår oppfatning ikke akseptabelt at 25 pst. av norske skoler mangler prosedyrer for hvordan de skal følge opp en elev ved mistanke om lærevansker. Meldingen tar forbehold om at den ikke beveger seg inn på det spesialpedagogiske området. På den måten virker det som om alle andre alternative kommunikasjonsformer enn tegnspråk betraktes som spesialpedagogikk. Fremskrittspartiet er ikke enig i et slikt syn. I liten grad tar meldingen for seg tilpasset opplæring og hvilke utfordringer dette vil få i forhold til satsing på språkopplæring og språkstimulering. Vi mener det kunne vært gjort uten å gå på konkrete tiltak innen spesialpedagogikk. Det er tydelig at regjeringspartiene venter på Midtlyng-utvalgets arbeid, og på den bakgrunn skyver problemene foran seg. Fremskrittspartiet vil understreke viktigheten av at barn får adekvat språkstimulering. Vi har merket oss at regjeringspartiene gjerne framstiller barnehagen som den best egnede arena for språkstimuleringstiltak, men dette mener vi blir altfor ensidig. Vi har i Norge utviklet et skoletilbud for en gjennomsnittselev som ikke finnes. Den kollektive tankegangen som ligger bak hyllesten til barnehagene som språkstimuleringsarena, beveger seg i samme grøft. Små barn er også enkeltindivider med ulike forutsetninger. Vi må ikke glemme at det er stor individuell variasjon i hvordan barn og unge behersker samspillet med andre. Økt tid i barnehage, SFO og skole gir tilsvarende reduksjon i barns og unges samvær med venner, foreldre og andre voksne. Familien er også meget viktig som sosialiseringsinstitusjon og dermed en viktig arena for språkstimulering. Mange barn har gode læremestere i foreldre, søsken, familie og venner. Det er derfor viktig med et samspill mellom hjem og institusjon for at de skal kunne utfylle hverandre. Fremskrittspartiet har understreket viktigheten av at barn som har behov for alternativ og supplerende kommunikasjon, får hjelp så tidlig som mulig. Disse barna har ingen tid å miste, og de kan ikke vente på at en byråkratisk kvern skal fatte vedtak om spesialpedagogisk hjelp. Derfor må personell på helsestasjoner og i barnehager ha kunnskap om det hjelpeapparatet som finnes, og sørge for at den informasjonen bringes videre til foreldrene. Vi vil også peke på at hvis slik hjelp hadde vært underlagt et statlig finansieringsansvar, ville det bidratt til å sikre et like godt tilbud over hele landet. Internasjonale og nasjonale prøver har ført til at vi har fått et faktagrunnlag til å evaluere hvordan norsk skole står i forhold til andre land, og ikke minst til å kunne si noe om kvaliteten på læringen for den enkelte elev. For Fremskrittspartiet er det viktig å framholde at dårlige prøveresultater i realiteten avdekker et forbedringspotensial. Vi ønsker oss åpenhet om resultater og metoder, slik at lærestedene kan få et positivt bidrag til å finne fram til beste praksis. Det er viktig å understreke at ulike elever har ulike forutsetninger og ulikt ståsted, og derfor er det viktigst å fokusere på den enkelte elevs potensial og læringsutbytte og ikke på systemet som sådant. Barn med innvandrerbakgrunn må få et godt tilbud om norskopplæring. Skolegang på norsk skole er grunnleggende for god integrering. Norge kan utvikle et betydelig samfunnsproblem hvis forskjellen mellom etnisk norske elever og elever med minoritetsbakgrunn fortsetter. En av de viktigste årsakene til svake språkkunnskaper blant 4-åringer med minoritetsbakgrunn er at de ofte har mødre som ikke kan gjøre seg forstått på norsk. Gir man innvandrerkvinner sterke incentiver til å lære seg norsk, vil dette samtidig gjøre det lettere for deres barn å integrere seg i Norge. Fremskrittspartiet ønsker derfor å innføre et eget obligatorisk norskopplæringsprogram for barn og deres mødre i de tilfeller der man oppdager at et barn som er født og oppvokst i Norge, ikke kan norsk ved 4-årskontrollen, som alle barn må igjennom. På den måten får barn som ikke behersker språket, lært seg dette før skolestart, og mødrene får den samme muligheten, slik at de kan få fulgt opp sine barn. Vi ser også at en del grunnskoler med store innslag av minoritetsspråklige har satset bevisst på norskopplæring og leseforståelse. Sammen med individuell kartlegging og oppfølging har dette ført til at antallet elever under kritisk grense i norsk har gått kraftig ned. Det er urovekkende når så mye som hver femte elev har problemer med å tilegne seg kunnskap gjennom lesing. Manglende leseforståelse begrenser mulighetene til å tilegne seg kunnskap i de fleste fag, og det svekker muligheten til både skolegang og arbeidsliv. Like viktig som å kunne lese er å kunne uttrykke seg skriftlig. Skriveferdighet er en vesentlig forutsetning for å kunne lykkes i et tekstbasert, moderne samfunn. Fremskrittspartiet mener den tvungne sidemålsopplæringen bidrar til å redusere elevenes motivasjon i norskfaget og til å forstyrre elevenes språkoppfatning. Vi vil derfor fjerne obligatorisk skriftlig sidemålsundervisning, mens muntlig sidemål bør inngå i den ordinære norskundervisningen. Vi vil understreke viktigheten av at tunghørte og CI-opererte elever må få en lovfestet rett til språkopplæring i en klassestørrelse som er faglig forsvarlig. Store klasser, som i tillegg er preget av bråk og uro, er til vesentlig hinder for deres språkutvikling. Med dette vil jeg få lov til å ta opp de forslagene som Fremskrittspartiet fremmer sammen med andre partier, og dem vi fremmer alene.