Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2007-06-12:
Som seg hør og bør i forbindelse med revidert budsjett foretar Odelstinget noen få endringer i skatte- og avgiftsopplegget for 2007. Den største politiske saken i Innst. O. nr. 80 er at det på ny skal bli lovlig å utlevere de fullstendige skattelistene. Hovedbegrunnelsen for at flertallet i finanskomiteen går inn for en slik ordning, er et ønske om å styrke pressens mulighet til kritisk debatt om skattemessige forhold. Dette er i tråd med presseorganisasjonenes ønsker. Regjeringen Bondevik fikk i 2004 flertall i Stortinget for innskrenkninger i regelverket om offentliggjøring av skattelistene. Den nåværende regjerings forslag innebærer at man i hovedsak går tilbake til ordningen man hadde før 2004. Åpenhet rundt skattelistene har tradisjoner i Norge helt tilbake til 1863. Flertallet mener at åpenhet rundt skattelistene er en form for samfunnskontroll med myndighetene som bidrar til offentlig debatt om skattereglene, særlig dersom det er store avvik mellom skattemessige forhold og virkelighetens verden. Informasjon om inntekts- og skattemessige forhold er viktig i samfunnsdebatten. Pressens mulighet til å rette søkelyset mot uheldige forskjeller og utviklingstrekk i samfunnet vil bedres med denne endringen. Før lovendringen våren 2004 fikk også frivillige organisasjoner utlevert fullstendige skattelister. Dette vil ikke bli gjeninnført. Det vil heller ikke være slik at privatpersoner får utlevert fullstendige skattelister. Men opplysninger om postnummer og poststed vil bli en del av skattelistene. Datatilsynet er kritisk til en offentliggjøring av skattelistene på denne måten. De begrunner det med hensynet til personvernet. Dessuten har de etter framleggelsen av Regjeringens forslag til revidert budsjett satt spørsmålstegn ved hva slags rolle de er tiltenkt når det gjelder oppsynet med hvordan pressen skal bruke opplysningene. Finanskomiteens flertall mener avveiningen mellom hensynet til ytringsfrihet og samfunnskritisk debatt går foran personvern i denne saken. Men vi har funnet grunn til å presisere i innstillingen at Datatilsynet bør være varsom med å bruke sin kontrollkompetanse på forhold tilknyttet journalistikk, kunstnerisk eller litterær virksomhet. Jeg håper Datatilsynet opplever det som klargjørende for hvordan de skal skjøtte sin kontrolloppgave. Fra 1. juli vil artistskatteloven strammes inn. Det er en endring som jeg antar vil oppfattes som rettferdig av den jevne skattebetaler. Utenlandske artister og sportsutøvere som flytter til Norge, vil heretter bli skattlagt etter de alminnelige, progressive satsene for inntekt som er opptjent i Norge året før vedkommende bosatte seg i Norge. Fram til nå har denne gruppen hatt en skattesats på 15 pst. fram til de skattemessig har bosatt seg i Norge. Det har ført til uønskede tilpasninger, som nå ikke vil være mulig lenger. Falske merkevarer, dvs. piratkopier, er et voksende problem. I takt med globaliseringen har kopiering av merkevarer økt kraftig. Mange OECD-land, også Norge, taper mye på piratkopiering. En norsk møbelprodusent hadde ideen og tok patent på Tripp Trapp-stolen for småbarn – en salgssuksess, men nye kopivarianter av den stolen dukker stadig opp. Ideene må altså beskyttes. Siden vi ikke makter å konkurrere på produksjonspris med lavkostland, er innovasjon det området hvor Norge og andre godt utviklede land har et stort potensial for vekst og utvikling. Og med innovasjon mener jeg i denne sammenheng også ideer, design, oppfinnelser, kunst og kultur, og f.eks. musikk. En effektiv beskyttelse av dette er vesentlig. I kampen mot denne formen for tyveri har Tollvesenet hatt begrensede virkemidler. Etter dagens regler kan ikke Tollvesenet varsle rettighetshaver eller holde tilbake varer som de mistenker vil føre til krenkelse av immateriell rett. Dette endres nå ved at Tollvesenet både kan varsle rettighetshaver og holde tilbake varer man mistenker er piratkopier, i inntil fem dager. I mars inngikk regjeringspartiene en avtale med Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre om å følge opp pensjonsforliket fra 2005. Som en del av avtalen skal det på plass en ny, skattebegunstiget, individuell pensjonsordning. Hvordan denne ordningen skal bli utformet, skal nå utredes. Deretter legges den fram høsten 2008, med virkning fra samme år. Skattereglene for den nye ordningen skal være de samme som de var for de individuelle pensjonsavtalene man hadde inntil våren 2006, kalt IPA. Det skal gis et årlig fradrag i alminnelig inntekt for årlige innbetalinger på inntil 15 000 kr.