Helge Orten (Høyre), 2014-12-01:
Med det nye flertallet på Stortinget og med ny regjering har vi fått et taktskifte i norsk samferdselspolitikk. Fra å være i en situasjon der forfallet på vei og bane har økt kontinuerlig, vil vi i 2015, for første gang på flere tiår, være i en situasjon der vi faktisk snur denne utviklingen. Det er historisk, og det viser at regjeringas politikk fungerer, at vi har et stortingsflertall som evner å prioritere den viktige oppgaven for å ruste Norge for framtida. Det er beregnet et etterslep på riksveiene på mellom 30 mrd. kr og 45 mrd. kr, og på fylkesveiene på mellom 45 mrd. kr og 75 mrd. kr. Tilsvarende tall for jernbanesektoren er ca. 17 mrd. kr. Til sammen snakker vi om et forfall som det vil koste mellom 90 mrd. kr og 140 mrd. kr å rette opp. Det er ikke bare den forrige regjeringas skyld, men selv om de hadde rent flertall, valgte de ikke å prioritere nok til vedlikehold. Konsekvensene av manglende vedlikehold og forfall på vei og bane er alvorlige. Dårlige veier gir redusert framkommelighet og, kanskje enda verre, utrygge veier. For jernbanen betyr det dårligere regularitet og punktlighet, som er nøkkelen til å få mer gods fra vei til bane, og få flere til velge miljøvennlig. Vi innser at denne utfordringen ikke lar seg løse på ett budsjettår. Derfor vil vi fortsette å prioritere økt satsing på vedlikehold i de kommende budsjettene. De politiske prioriteringene på samferdselsområdet blir fort en diskusjon om hvor mye penger vi bruker sammenlignet med i fjor, og hvor mye mer vi bruker enn alle andre partier. Det er viktig å satse mer på samferdsel, men samtidig er det helt avgjørende at vi organiserer oss smartere og planlegger raskere. Forrige regjering brukte mye tid på å fortelle at de oppfylte NTP. Samferdselsministeren opplyste tidligere i dag at 22 av prosjektene i forrige NTP-periode var forsinket og ikke ble gjennomført i henhold til handlingsplanen. Det viser at utfordringen ikke bare er å bruke mer penger, men faktisk å gjennomføre prosjektene. Raskere planlegging av vei og bane krever forutsigbarhet. Det kan vi løse gjennom å organisere oss annerledes. Veiselskapet vil ha en avklart finansiering, og selskapet kan derfor planlegge lengre strekninger mer helhetlig. Det betyr at usikkerheten med årlig budsjettering ikke lenger er til stede, og at prosjektene blir startet opp når de faktisk er ferdig planlagt. Mye av det samme vil vi oppnå gjennom å organisere bygging av vei og bane som offentlig–privat samarbeid. I tillegg har det vist seg at OPS gir gode incentiv for raskere gjennomføring av prosjektene, og med en mer forutsigbar risiko for offentlige myndigheter. Det har en verdi i seg selv. Også jernbanesektoren er overmoden for ny organisering. En selskapsorganisering med klar ansvarsfordeling og tydelige mål vil gi mer effektiv utbygging og et bedre tilbud for de reisende. Høyre ønsker å konkurranseutsette viktige jernbanestrekninger, ikke fordi konkurranse i seg selv er et mål, men fordi det viser at det skjerper aktørene og gir et bedre tilbud. Det er også gledelig å se at både Jernbaneverket, NSB og Flytoget har kommet med gode innspill til ny organisering, som alle inneholder konkurranse som et virkemiddel, og at det har kommet mange forslag til nye modeller. Det viser vel bare det vi har sagt, at jernbanesektoren er klar for nye tanker og for ny organisering. Felles for både vei og bane er behovet for raskere planprosesser. Det er ikke akseptabelt at det skal ta ti år å planlegge et prosjekt. Derfor jobber regjeringa målrettet for å redusere planleggingstida. Noe av det som tar mest tid, er behandlingen av alle innsigelsene. Forsøket med at Fylkesmannen samordner alle statlige innsigelser har vist seg å gi gode resultater. Regjeringa utvider derfor denne ordningen til nå å omfatte tolv fylkesmenn. Statlig plan er et annet virkemiddel som kun har blitt brukt fem ganger tidligere. Da sier det litt at regjeringa nå har varslet at de vil bruke det på to nye europaveistrekninger for å sikre rask og effektiv planlegging. Planlegging og infrastruktur har nær sammenheng med god arealplanlegging, ikke minst i byområdene. Derfor er dette et av de viktigste miljøtiltakene. Klare og forpliktende bymiljøavtaler vil bidra til mer samordnet planlegging der fortetting av byene våre skjer langs transportårene. På den måten vil flere også benytte seg av kollektiv transport og redusere bilbruken i disse områdene i framtida. Regjeringa og det nye stortingsflertallet er godt i gang med å forandre Samferdsels-Norge. Ikke bare vil vi satse mer i kroner, vi tenker nytt og organiserer oss deretter. Det gir allerede resultat, men de største forbedringene ligger foran oss når veiselskapet er operativt i 2015, flere OPS-prosjekter blir startet opp, ny jernbanestruktur kommer på plass, og moderniseringen av Norge gir kortere planleggingstid og raskere prosesser. Regjeringa løser oppgaver i dag og ruster Norge for framtidas utfordringer.