Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2008-06-03:
Formålet med Riksrevisjonens undersøkelse har vært å undersøke i hvilken grad Justisdepartementet ivaretar samordningsansvaret for samfunnssikkerheten i tråd med Stortingets vedtak og forutsetninger. Undersøkelsen konkluderer med at det er svakheter på departementsnivå når det gjelder arbeidet med overordnede risiko- og sårbarhetsanalyser for hele departementsområdet. Det er også svakheter i hvordan Justisdepartementet følger opp tilsynsarbeidet i departementene, og hvordan samfunnssikkerhetsarbeidet i departementenes styringsdialog prioriteres. Justisdepartementet har videre i liten grad inntatt en aktiv rolle som samordningsdepartement på samfunnssikkerhetsområdet. Som en følge av evalueringen av erfaringene fra flodbølgekatastrofen i Sør-Asia ble det foretatt en gjennomgang av krisehåndteringen sentralt. Det ble så i forlengelsen gjort en del grep for å styrke framtidig krisehåndtering. Regjeringens kriseråd ble opprettet, og det ble etablert en ny krisestøtteenhet som skulle bidra med støttefunksjoner for lederdepartementet og Kriserådet i deres krisehåndtering. Justisdepartementet skulle fortsatt være samordningsdepartementet på samfunnssikkerhetsområdet. Riksrevisjonens rapport tyder på at det fortsatt gjenstår en del, før arbeidet på dette området er fullt ut tilfredsstillende. Det er nødvendig at alle departementene har overordnede risiko- og sårbarhetsanalyser for hele sitt departements ansvarsområde, og at det planlegges og øves for å kunne håndtere kriser og katastrofer som kan oppstå. Justisdepartementet må bruke sitt samordningsansvar aktivt, i den grad det er nødvendig, for at alle fagdepartementene skal gjøre sin bit av jobben. Det må også vurderes om Justisdepartementet som en del av sitt samordningsansvar bør sterkere inn i oppfølgingsarbeidet i fagdepartementene, etter tilsynsbesøkene fra Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap. Det er urovekkende at flere departementer mener at Justisdepartementets samordningsansvar er uklart. Dette må Justisdepartementet ta tak i, slik at uklarheter blir ryddet av veien. Øvelser er viktig og nødvendig for å få testet at planer og tiltak fungerer. Det gamle ordtaket «øvelse gjør mester» gjelder vel også her. Alle departementer må jevnlig og planmessig avholde egne øvelser, og det må også jevnlig avholdes større øvelser som berører flere departementer og samfunnsinstitusjoner ellers, slik som Øvelse Oslo 2006. Evalueringen av denne øvelsen viste at ikke alt fungerte like godt. Erfaringene herfra må tas med videre, og svakhetene må bli rettet opp. Det ble under øvelsen også avdekket enkelte gråsoner. Det er påkrevd at slike gråsoner blir identifisert, slik at ansvar kan avklares. Vi ser stadig eksempler på at det moderne samfunn også er et sårbart samfunn. Folk må kjenne trygghet for at vi har en beredskap som innebærer at krisesituasjoner som oppstår, håndteres på en samordnet, god og effektiv måte. Stortinget drøfter med jevne mellomrom samfunnssikkerhetsarbeidet. Regjeringen har nylig fremmet en ny stortingsmelding om saken, som vil bli behandlet til høsten. I denne forbindelse regner jeg med at Stortinget også vil drøfte mer konkret både organisatoriske spørsmål og krisehåndteringsarbeidet. Fremskrittspartiet har en egen merknad og et forslag i innstillingen vedrørende den organisatoriske plassering av Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap. Kristelig Folkeparti er uenig i Fremskrittspartiets forslag, men dette er en sak som eventuelt bør vurderes i en større sammenheng, f.eks. ved behandlingen av den foreliggende samfunnssikkerhetsmeldingen.