Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-30:
Dette representantforslaget er todelt. Vi har to forslag til vedtak, som begge ser ut til å få flertall i dag. Det er litt ulik tematikk i de to forslagene, og jeg vil gå inn på dem begge. Det ene forslaget, som saksordføreren var inne på, handler om den samlede flyplasskapasiteten i det sentrale østlandsområdet. For luftfarten vil det bli stadig viktigere i tiden som kommer. Luftfarten er en viktig del av transportsystemet vårt. Vi har et langstrakt land, vi blir stadig flere som reiser, og befolkningen øker. Da er det viktig at vi sørger for å ha et tilbud som ikke bare møter dagens behov, men som også tar høyde for behovet i årene som kommer. Reisemønstre og befolkningssammensetning endrer seg over tid. Det er en viktig oppgave for staten å vurdere luftfartens samlede behov og de samlede ressursene i et overordnet perspektiv, også hva gjelder infrastrukturen som ikke inngår i Avinors portefølje. Derfor mener Kristelig Folkeparti, og jeg er glad for at flertallet støtter oss på dette, at det trengs en uavhengig utredning som gir en samlet kartlegging av flyplasskapasiteten i det sentrale østlandsområdet. Ja, det har vært mye oppmerksomhet, som flere har vært inne på, rundt Moss Lufthavn Rygge i senere tid. Denne flyplassen vil være en naturlig del av en slik utredning, og vi må se på hvilke muligheter som finnes. Samtidig vil jeg si at en slik uavhengig utredning må gå utover denne dagsaktuelle problemstillingen. Det er viktig. Vi skal få en oversikt over det samlede behovet, og ikke minst hvordan vi kan utnytte ressursene best mulig. I det arbeidet skal det også ses nærmere på de ikke-statlige flyplassenes plass i norsk luftfart. Den andre saken – det andre forslaget vi har fremmet, og som vi i all hovedsak får tilslutning til – handler om en mer miljøvennlig flytrafikk. Flyselskapene har selv tatt viktige grep i mer miljøvennlig retning og innført tiltak som reduserer drivstoffbruken. Det er bra. Det er bra for luftfartens økonomiske bærekraft, og det sparer samtidig miljøet for utslipp. Over tid kan den teknologiske utviklingen legge grunnlag for en kapasitetssterk luftfartsbransje, som er tilpasset nye markedsbehov, samtidig som miljøhensyn ivaretas. I dette bildet er bærekraftig biodrivstoff et nøkkelord. Biodrivstoff, vel og merke bærekraftig biodrivstoff, er et framtidsrettet virkemiddel for å få ned utslippene fra luftfarten. Denne utviklingen bør stimuleres og intensiveres. Flere industrielle aktører arbeider med å utvikle produksjon av syntetisk biojet. Det er god tilgang på biomasse fra skog i Norge og i Norden, og vi har gode forutsetninger for slik produksjon. Teknologiene er kjente, men det må utvikles videre gjennom storskalaproduksjon, som kan være kommersiell og bærbar også i et økonomisk perspektiv. Så vet vi samtidig at produksjonskostnadene vil ligge høyere enn forventet markedspris for fossilt brennstoff i en oppstartfase. Derfor foreslår Kristelig Folkeparti at staten skal bidra med incentiver. Da kan vi få til en raskere innfasing, og vi kan få fortgang i etableringen av bærekraftig biodrivstoff for fly i Norge. Samtidig vil dette også være positivt for norsk skogindustri. Jeg viser til det som nå ligger som forslag til vedtak. Det er et meget godt forslag. Det er positivt for luftfarten, det er bra for klimaet, og det vil kunne bidra til at Norge i samarbeid med EU kan innfri sine utslippsforpliktelser om 40 pst. reduksjon innen 2030.