Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2003-12-08:
Fastsetjing av straumprisar og tariffar for overføring av elektrisk kraft har hatt ekstra sterkt fokus det siste året. Den nedbørsfattige vinteren 2002–2003 fall saman med langvarig streng kulde i heile Norden. Straumprisane steig til nye høgder, og stendig fleire forbrukarar blei interesserte i korleis dei samla utgiftene på straumrekninga og dei ulike ledda i overføringstariffane kom fram. Det har kome mange innspel ved behandlinga av denne meldinga både frå aktørar innan bransjen og frå forbrukarane. Dei fleste er einige i at det framleis skal vera eit energiledd og eit fastledd. Energileddet burde fastsetjast med utgangspunkt i det marginale tapet ved å transportera kraft i nettet og variera med forbruket. Fastleddet burde i utgangspunktet avspegla nettselskapa sine kostnader med utbygging og drift av straumtilførsla til forbrukarane. Men av fleire grunnar er det rom for fleksibilitet i fordelinga av kostnadene mellom energileddet og fastleddet. Fordelen med å ha eit høgt fastledd er m.a. at utgiftene til nettleiga ville bli pårekneleg sjølv om straumforbruket varierer. Ulempene med å ha eit høgt fastledd er at det ikkje stimulerer til å spara straum, og dessutan vil nettleiga for kundar med lågt forbruk bli vesentleg høgare pr. kWh enn for kundar med høgt straumforbruk. Fordelen med å leggja størstedelen av nettleiga på energileddet er at det gir tilskunding til å spara straum, eller sagt på ein annan måte: til å bruka energi på ein optimal miljøriktig og berekraftig måte. Ei ulempe vil vera at prisane på nettleiga vil kunna variera med straumforbruket og vera vanskelege å berekna. Det er også viktig at tariffane for distribusjon av elektrisk straum blir utforma slik at dei så langt det er råd, gir tilskunding til effektiv utnytting og utvikling av nettet. Det er om å gjera at kostnadsbiletet for nettleiga blir så enkelt at dei fleste forbrukarane forstår det. Det skapar tillit mellom kunde og leverandør. Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia er opptekne av at nettselskapa sine årlege inntekter og inntektsrammer blir meir treffsikre enn i dag, slik at kostnadene for abonnentane blir mest mogleg stabile og påreknelege. Samstundes må nettleiga utformast slik at forbrukarane får tilskunding til å ha eit miljøriktig og berekraftig energiforbruk. Stortinget legg i dag hovudprinsippa for utrekninga av den samla nettleiga med energiledd og fastledd. Samstundes er det løyvt 40 mill. kr som kompensasjon til dei som har dei høgaste utgiftene til nettleige. Vi ser fram til Regjeringa sin gjennomgang av reguleringa av nettleiga, som skal leggjast fram i revidert budsjett 2004. Då får Stortinget eit nytt høve til å drøfta nettleiga, etter at Regjeringa har kasta ljos over dei mange fasettane som kjem fram når nettleiga er på dagsordenen. Vi får i denne saka også ein første gjennomgang av tovegskommunikasjon. EBL og NVE har eit samarbeidsprosjekt om tovegskommunikasjon som skal avsluttast sommaren 2004. Regjeringa ønskjer ikkje å stilla ytterlegare krav til utbygging av tovegskommunikasjon utover det at forbrukarar med forbruk over 100 000 kWh skal installera timemåling. Ein samla komite ser fordelane ved å gjera bruk av tovegskommunikasjon. Men fleirtalet vil venta med å ta stilling til bruk av tovegskommunikasjon til evalueringa av prøveprosjektet ligg føre.