Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2007-12-13:
Jeg tenkte faktisk jeg skulle starte dette innlegget med å skryte skikkelig av Regjeringen. Fremskrittspartiet er utrolig glad for at denne saken nå har kommet til Stortinget, og med et slikt godt innhold. For Fremskrittspartiet har dette lenge vært en viktig sak, og vi har fremmet forslag om dette tidligere uten å få gehør for det. Så igjen: Hvis noen skulle være i tvil, vil Fremskrittspartiet gi ros til Regjeringen som endelig har lagt fram dette forlaget. Denne utvidelsen av bruken av DNA-register er et veldig viktig verktøy hvis politiet skal ha mulighet til å bekjempe kriminalitet. Det er viktig å få denne lovendringen på plass, slik at politiet får mulighet til å øke sin innsats når det gjelder DNA. En slik lovendring vil bidra til å oppklare flere kriminelle handlinger, forebygge kriminalitet og ikke minst skape et tryggere samfunn. Dette viser all erfaring fra andre land. Spesielt kan en i Storbritannia vise til at oppklaringsprosenten når det gjelder vinningskriminalitet, har økt betydelig. Et viktig virkemiddel for å få denne loven til å fungere er finansieringen. Det er flott at Regjeringen i neste års budsjett har satt av 64 mill. kr til dette, men Fremskrittspartiet tror overhodet ikke at dette er nok. DNA-registrering må, slik Fremskrittspartiet ser det, fullfinansieres i framtiden hvis en skal få den ønskede effekten av lovendringen. På den måten vil en også få lik rettssikkerhet over hele landet. Slik situasjonen er i dag, er det økonomien i det enkelte politidistrikt som avgjør hvor mange DNA-prøver som blir tatt, og det er ikke holdbart. Suksessen for å lykkes er at politiet har nok ressurser og kompetanse til å kunne innhente sikre spor. Uten det vil lovendringen ha liten funksjon. Alle vet at bevisene ikke kommer til politiet av seg selv. Når Stortinget i dag vedtar denne lovendringen, og en har som mål å få effekt av økt bruk av DNA-registrering, må analysekapasiteten utvides. Situasjonen i dag er at analysearbeidet er en flaskehals. Tidligere statssekretær Anne Rygh Pedersen sa selv at hun ikke var fornøyd med dagens situasjon, og at politiet ofte måtte vente altfor lenge på svar. Norge er i dag tregest i Norden på DNA-testing. Jeg tør ikke tenke på hvor lang ventetid det ville ha vært hvis ikke UDI hadde fått kjøpe sine tjenester hos private leverandører. Alle er kjent med at UDI i fjor utlyste anbudskonkurranse, og at de bruker et britisk laboratorium til DNA-analyser i saker om familiegjenforening. Dette lovforslaget vil føre til en mangedobling av DNA-prøver i straffesaker, og vi vet at kapasiteten til å analysere DNA-spor er sprengt. Den foreslåtte utvidelsen av DNA-registeret vil medføre et langt større behov for analysekapasitet enn i dag, og spørsmålet mitt til statsråden er hvordan han har tenkt å håndtere dette. Med et mål om økt bruk og raskere analyse mener Fremskrittspartiet det er nødvendig å åpne for at også andre akkrediterte laboratorier kan utføre analysedelen. Et slikt laboratorium, GENA, har vi i Norge i dag, og det kan være et supplement til RMI. Advokat Bernhard Halvorsen sa til Politiforum i juni: «Norge har med dette fått sin første konkurrent til Rettsmedisinsk institutt, noe jeg tror både det offentlige, domstolene, advokater og andre er tjent med å hilse velkommen. Det er en viktig seier for rettsikkerheten at spisskompetanse på dette området, både hva gjelder analyse og sakkyndighet i retten – nå også kan leveres av andre.» Da er det med forundring en hører Politiets Fellesforbunds leder Arne Johannesen uttale at han frykter private DNA-analyser. En skulle tro at politiet ville være opptatt av å oppklare kriminalitet så raskt og effektivt som mulig og ikke vente i flere måneder på DNA-svar, som de må gjøre i dag. Bare tenk på hvilken belastning det er for offeret å vente i flere måneder på å få et DNA-svar. Rapporten fra prosjektgruppen, som er ledet av Bjørn Hareide, er interessant lesning uansett ståsted. I rapporten står det helt klart at en trenger en kortsiktig løsning nå til en har fått på plass kanskje ønsket organisering, og at når det gjelder DNA-analyser, bør en benytte eventuell ledig analysekapasitet i våre naboland. Rapporten sier også at ved å åpne for bruk av private leverandører kan en sikre lav pris. Det vil bidra til at det blir enklere å innhente «second opinion», og sist, men ikke minst ved anbudsinnbydelse og kontrakter vil politiet og påtalemyndighetene ha mulighet til å fastsette konkrete krav til leverandøren, spesielt på kvalitet og effektivitet. Fremskrittspartiet mener at både kompetansen og kapasiteten må styrkes i Norge. Vi mener det er viktig å sikre god kompetanse og nasjonal kunnskap på området rettsmedisin. Selv om Fremskrittspartiet mener en må åpne for at flere aktører kan utføre DNA-analyser, vil vi likevel slå fast at det er viktig å styrke RMI, og ikke minst å få RMI akkreditert. RMI har hatt monopol på DNA til straffepleien i 20 år. På den tiden har de ikke blitt akkreditert, selv om det stilles svært strenge krav til kvalitet for slike analyser. RMI er også en del av Universitetet i Oslo, men har ikke tatt initiativ til å opprette et utdannelsestilbud i rettsgenetikk, slik at man kan ivareta den nødvendige kompetansen man trenger nasjonalt. RMI er ikke tilrettelagt som det moderne høykapasitetslaboratorium som må til for å kunne håndtere den mangedoblingen i DNA-analyser til politiet som ventes å komme fra neste år. RMI oppgir heller ikke å forberede seg på det som nå kommer, i motsetning til det Statens Kriminaltekniska Laboratorium i Sverige gjorde før tilsvarende lovendring i 2006. Slike tilstander kan vi ikke ha, og derfor er det viktig at arbeidet med akkreditering av RMI vil bli prioritert. Det er viktig at Norge beholder kapasiteten og kompetansen innen rettsmedisin. Det er ikke nok med politisk vilje og bevilgede penger på statsbudsjettet i 2008 til satsing på økt bruk av DNA-analyser for å nå målet om en effektiv kriminalitetsbekjempelse. Det er mangel på kvalifiserte laboratorietjenester for å gjennomføre denne store satsingen som blir flaskehalsen. Eller skal jeg heller si det slik: Det er mangel på vilje fra flertallsregjeringen til å benytte seg av andre laboratorier enn RMI. Analysekapasiteten på DNA må utvides for å kunne ta imot og behandle det økte antallet med sporprøver som vil bli produsert etter den lovendringen vi får i dag. Med et mål om økt bruk og raskere analyse mener Fremskrittspartiet det er nødvendig å åpne for at også andre akkrediterte laboratorier kan utføre analysedelen. Derfor er det skuffende at ikke flertallspartiene stemte for forslaget i Dokument nr. 8:61 for 2006-2007 før i dag. Den lovendringen vi står foran, er utrolig viktig, og vi går en utrolig viktig tid i møte det neste året. Det er derfor gledelig at en samlet komite står bak denne innstillingen og denne lovendringen. Så la nå ikke spørsmålet om hvem det er som skal utføre analysedelen, ødelegge. Vi må stå sammen for å bekjempe kriminalitet og la politiet få det verktøyet og de ressursene de trenger, og ikke minst sørge for at DNA-analyser blir testet så raskt som mulig av akkrediterte laboratorier, til det beste for politiet og ikke minst til det beste for offeret.