Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2007-12-10:
I dag skal vi bevilge nærmere 116 milliarder kr til ulike formål innen helse- og omsorgsfeltet. Det er en vekst på 4,6 pst. i forhold til 2007. Sykehusenes økonomi styrkes med 3,46 milliarder kr utover lønns- og prisstigningen i forhold til saldert budsjett for inneværende år. Dette gir grunnlag for å behandle flere pasienter, holde ventetiden nede og samtidig fornye sykehusbygg og utstyr. Til tross for at Regjeringen har satset mer enn noen gang og mer enn andre regjeringer for å bedre tilbudet og økonomien innen helsevesenet, er det alltid nye utfordringer å ta fatt på. Når man ser tilbake til 2005 og hva som preget overskriftene i Trøndelag, var det krise ved St. Olavs Hospital og Helse Midt-Norge. I dag har vi en helt annen situasjon, der ledelse og ansatte i samarbeid og i samhandling med Regjeringen har greid å snu fokus fra krise til optimisme. Så vidt jeg fikk med meg, nevnte ikke Harald Tom Nesvik St. Olavs Hospital og Helse Midt-Norge med ett eneste ord. Under debatten i fjor ble Helse Midt-Norge og St. Olavs Hospital nevnt 51 ganger. Det sier noe om at vi har hatt en tydelig endring innen dette området. Fortsatt er det økonomiske utfordringer – nye store grupper med pasienter som skal ha behandlingstilbud, og behovet for stadig fornying av medisinsk utstyr. Disse utfordringene kan ikke løses kun ved stadig større bevilgninger, men gjennom utvikling av samarbeids- og samhandlingsstrategier med kommunehelsetjenesten, mellom helseforetak og mellom helseregioner. Det er meget viktig at man har både kortsiktige og langsiktige mål innenfor helsevesenet. Vi har sett at de iverksatte tiltakene nå virker. Nye styrer, nye ledere, mer styring, bedre kostnadskontroll, bedre oppfølging, bedre forankring, mer åpenhet og forutsigbarhet har gitt bedre resultater i Helse Midt-Norge. Når det gjelder St. Olavs Hospital, har vi sett at det vi i Trøndelag kaller hestekur, nå virker på en god måte. Med færre senger og færre ansatte behandles i dag langt flere pasienter enn tidligere. Ventetiden holdes nede, men antallet i kø har gått noe opp. Til tross for dette ser man at sykefraværet har gått ned, som er meget positivt. I en artikkel i Dagbladet i går var det godt fornøyde sykehuspasienter. Nesten 11 000 innlagte pasienter har vært med på en undersøkelse som sier noe om kvaliteten, både i det offentlige og det private helsevesenet i Norge. Helse- og omsorgskomiteen er meget godt fornøyd med at folketrygdens høye vekst i utgifter til medisiner på blå resept i de siste årene nå er snudd. Det faller sammen med at Regjeringen har gjennomført en rekke tiltak for å dempe utgiftsveksten. Helse- og omsorgskomiteen er enig med Regjeringen i at det fortsatt er rom for nye kutt i prisene, slik at man reduserer kostnadene ytterligere for det offentlige og den enkelte bruker. Samtidig er det viktig at man fortsetter å holde egenandelen lav, slik at den som har store lidelser, blir skjermet best mulig. Jeg er glad for at en samlet komite og Regjeringen ønsker å fokusere sterkere på den alvorligste muskelsykdommen vi har i dag, Duchenne. Det er bare gutter som blir rammet av denne alvorlige og sjeldne muskelsykdommen. Gutter med Duchenne slutter å gå i 8–12-årsalderen, og sykdommen er hurtig framskridende. Derfor må barn og omgivelser, dvs. foreldre, familie og skole og andre, tilpasse seg stadig nye situasjoner. Organisasjonen Tid for Livet gjør en viktig jobb for å samle inn midler til kliniske forsøk i Norge. Regjeringspartiene ønsker å støtte dette arbeidet med å bevilge 700 000 kr til forskning på området. Forskning på embryonale stamceller forventes å gi viktig kunnskap og har behandlingspotensial for genetisk relaterte sykdommer. Hvert år tar mer enn 500 mennesker sitt eget liv. Det er mer enn dobbelt så mange som dem som blir drept i trafikken. Dette er en av de største samfunnsutfordringene vi nå står overfor. Mye positivt har skjedd gjennom Opptrappingsplanen for psykisk helse, men det står fortsatt en del igjen for å sikre god kvalitet og samhandling i tjenestetilbudet. Det er derfor svært gledelig at vi nå får en ventetidsgaranti for barn og unge under 23 år som har psykiske lidelser. Det skal nå gå maksimalt ti dager før pasienter kan få vurdert sin tilstand etter henvisning fra førstelinjetjenesten. Internasjonale tall viser at vi nordmenn lever lenge og har god helse. Men bak de positive tallene skjuler det seg sosialt skapte og urettferdige helseforskjeller. Etter å ha hatt gleden av å være utsending til FNs høstsesjon og fått sett og lært mye om amerikansk helsevesen er det ingen tvil om at helse- og omsorgstjenestene må være fellesskapets ansvar, basert på et godt offentlig tjenestetilbud.