trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Finansministeren skal sende den offentlige utredningen på høring før jeg har tenkt å ha veldig klare meninger om enkeltforslagene fra Grønn skattekommisjon. Men jeg har jo konstatert at det er mange som har hatt meninger om enkeltforslag som Grønn skattekommisjon presenterte. Store deler av miljøbevegelsen hadde innvendinger til enkeltelementer. De fleste partier på Stortinget har hatt synspunkter og innvendinger til enkelte av forslagene. Og det var i grunnen akkurat som jeg trodde da jeg så kommisjonens presentasjon, nemlig at mange kan være enig i den overordnede tilnærmingen om et grønt skifte, om prinsippet om at forurenser skal betale, men så fort man begynner å diskutere enkeltforslag, vil man ha litt ulik tilnærming til hvert enkelt av de konkrete forslagene. Når det gjelder avgiftslegging, f.eks. på bil, så er det mange hensyn å ta. Det er bruksavgifter, det er kjøpsavgifter, og det er kombinasjonen av disse som til syvende og sist, tenker jeg, blir utslagsgivende for om vi klarer å bli enige om et nytt system.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg vil gjerne ønske representanten Serigstad Valen god jul tilbake. Men jeg opplever egentlig ikke at denne debatten har handlet så veldig mye om kritikk. Det har vært overordnet bred tilnærming til behovet for å gjøre det norske skattesystemet mer konkurransedyktig, og det er faktisk det aller viktigste vi diskuterer i dag: omleggingen av selskapsskatten i en tid hvor vi trenger økte investeringer for å skape nye arbeidsplasser for fremtiden. Det er noe av det aller viktigste vi gjør. Gjennom den skatteomleggingen som regjeringen har foreslått for Stortinget, rydder vi samtidig opp i noen av skatteartene. Det er en naturlig del av en skattereform at man rydder opp i helheten. Det mener jeg vi har klart å gjøre på en god måte. Samtidig smører vi med betydelige lettelser både for næringsliv og for vanlige folk. Men god jul til representanten Serigstad Valen.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-14:
Tidligere i dag besøkte jeg Moss lufthavn Rygge. Flyplassen planlegger en styrt avvikling på grunn av flyseteavgiften – 500 direkte arbeidsplasser, minst 500 indirekte arbeidsplasser pluss de ansatte i flyselskapene bosatt i regionen. Folk flest vil miste et lavpristilbud, men det som er aller verst, og som uroer meg mest, er at hundrevis av familier i Østfold går inn i julen med frykt for å miste jobben til neste år. Roy Steffensen plasserte tidligere i debatten ansvaret hos finansministeren, og da er mitt spørsmål: Hva ønsker finansministeren å si til de familiene i Østfold som nå står i fare for å miste jobben neste år?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-14:
Sist mandag var jeg på Sandefjord Lufthavn Torp, og i dag har jeg vært på Moss Lufthavn Rygge. Jeg mener at de fire flertallspartiene i langt større grad burde ta inn over seg alvoret og konsekvensene av det en gjør. Når det er 1 000 mennesker som står i fare for å miste jobben på Moss Lufthavn Rygge, og det i dag har vært møte mellom flyplassledelsen og de ansatte for å snakke om situasjonen, blir jeg provosert når finanskomiteens leder nærmest framstiller det som at de får riste det av seg og gå videre. For dette er realitetene – realitetene er at Moss Lufthavn Rygge kan bli lagt ned, og at arbeidsplassene forsvinner. Også i Vestfold er en svært bekymret for framtiden. En er bekymret for passasjeravgifter isolert sett, og en er bekymret for hva som vil skje med flyplassen i Vestfold hvis Moss Lufthavn Rygge må legges ned, og en må overta regningen som kommer fra Avinor. Det har vært litt underlig å høre på representanten Roy Steffensen først skylde på og si at nå ligger denne ballen hos statsråden. Det er ikke sant, vi skal stemme over dette i dag, så Ingjerd Schou, Ulf Leirstein og andre som representerer fylkene som kan bli rammet, har mulighet til å stemme imot. Det er underlig når finansministeren velter dette tilbake og sier at hun forholder seg til vedtaket som er fattet. Jeg tror at en både i Vestfold og i Østfold ser at på den vakten en har en finansminister fra Fremskrittspartiet og en samferdselsminister fra Fremskrittspartiet, kan de to største private lufthavnene i Norge stå i fare for å bli lagt ned. Så til vedtaket og sikkerhetsventilen en har lagt inn, og som jeg på det sterkeste vil oppfordre til å bruke. Men det er jo litt mystisk – hva var det som ikke var overveid da avgiftsvedtaket ble gjort? Var det i det hele tatt noe som var overveid? Og hva er den utilsiktede virkningen, når en har fire partnere som ikke er enige om hva den tilsiktede virkningen av avgiften er? Resultatet er i alle fall at mange familier går inn i julen med usikkerhet om hva som vil skje med deres arbeidsplass. Det nytter ikke å snakke om å skape arbeidsplasser hvis en ikke er i stand til å ta vare på de arbeidsplassene en har, og en setter symbolpolitikk og budsjettbalanse framfor hensynet til skikkelige arbeidsfolk. Det burde en ikke gjøre, og det er på tide å dra i nødbremsen og stoppe dette vedtaket – for skal en sende en regning på nærmere 2 mrd. kr til noen, bør en først vite hva en gjør.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-14:
Det er underlig å høre hvordan regjeringspartiene snakker om hvor mye de har gjort for å få flyprisene billigere, og hvor viktig det nå er å gjøre dem dyrere. Jeg tror det har svært liten tillit når en nærmest antyder at Senterpartiet står for en politikk som gjør at norske distrikt mister sitt tilbud. Det tror jeg har svært liten betydning. En eventuell endring av taxfree-ordningen vil måtte bety en annen budsjettpolitikk overfor flyplassene vi har. Jeg synes samtidig at en ikke tar inn over seg alvoret i saken i stor nok grad. Jeg synes ikke de som nå er redde for å miste jobben sin, enten det er på Rygge eller – mer usikkert – på Torp, får den respekten som de fortjener. Regjeringspartiene burde si: Vi hadde noe som var viktigere. Vi hadde noe som vi ønsket å prioritere høyere. Nå skal ikke jeg spekulere i om det var tiltak for svømming i barnehagene eller andre tiltak, men realiteten er at det kommer en avgift som truer arbeidsplasser. Det burde en ta ansvar for. En kan ikke i fullt alvor kalle en avgift som er like høy mellom Bodø og Stokmarknes som mellom Oslo og Bangkok, for en miljøavgift som forurenseren betaler. Ja, da hadde en tatt seg tid til å utrede en avgift som traff, en avgift som gjorde at vi kanskje fikk noen færre tomme seter mellom de store byene våre der den store trafikken er, som kanskje la noen større begrensninger på den delen av flytrafikken som er ute av det europeiske kvotesystemet. Da ville en snakke om politikk som hadde effekt. Dette handler om å skaffe penger en sen natt for å få budsjettet til å henge sammen. Så til Rygge og Torp og det tilbudet som Widerøe har på Torp. Det er ikke bare sånn at en har fått denne flyseteavgiften. En har også fått økte avgifter fra Avinor, og en har fått høyere moms. Det blir byrde på byrde, og dette velger regjeringen å gjøre i en tid hvor flymarkedet er fallende. Hadde det vært sterkt stigende kunne en på sett og vis forstått det og i beste fall akseptert det, men dette skjer i et fallende marked. Det er svært, svært kritikkverdig. Jeg skulle ønsket at regjeringspartiene faktisk forstod at dette handler om ekte mennesker, som har en ekte jobb som de går til, og som de nå står i fare for å miste. Da tror jeg at sjansen for at vi hadde fått noen skikkelige svar, hadde vært betydelig større.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-12-14:
Det er en mager trøst for dem som har mistet jobben i olje- og gassindustrien, at 1 000 personer til mister jobben i Østfold. Senterpartiet tror på flyselskapene når de kutter ruter og begrunner det delvis med fallende markeder, delvis økt moms, delvis økte avgifter og flyseteavgiften. Men Senterpartiet er opptatt av å ha arbeidsplasser i hele landet. Derfor engasjerer vi oss når Østfold står i fare for å miste 1 000 arbeidsplasser, fordi vi mener at verdiskaping i hele landet inkluderer også Østlandet – la det være tindrende klart – og denne avgiften har ingen miljøbegrunnelse som kan forsvare å innføre den. Men hvis noen vil utrede – på skikkelig vis – en avgift, så skal Senterpartiet selvsagt være med og diskutere det.
Svein Flåtten (Høyre), 2015-12-14:
Jeg skal ikke forlenge en førjulskveld, bare svare på en direkte utfordring fra representanten Tvedt Solberg fra Arbeiderpartiet som omtaler Finansdepartementet som representanten Flåttens eget departement. Det er det langt unna å være. Det som er det fine, er at Finansdepartementet er det samme – enten det er vår regjering som sitter der, eller om det er representanten Tvedt Solbergs parti som sitter der. Av den grunn svarte også og skrev Stoltenberg-regjeringen i 2013, da de foreslo en rentebegrensningsregel, at det var ikke noe proveny i det påfølgende år. Vi mener av og til forskjellig her i salen – det norske Finansdepartementet er helt bestandige: De mener det som antakelig er riktig hver eneste gang. Derfor er det nok dessverre slik – og jeg skal ikke gjenta uttrykket «luftpenger» om Arbeiderpartiet – at jeg bare vil si at de er litt luftige, og at det trengs en revisjon. Revisor er egentlig Finansdepartementet, som har svart på hvordan effekten er både bokført og påløpt. Det har de gjort når det gjelder rentebegrensningen. Det har de også gjort når det gjelder merverdiavgift på finanstjenester. Så jeg tror det bare er å strekke hendene i været og si at man ble litt for ivrig med å prioritere utgiftssiden da man lagde sitt alternative budsjett og begynte å lete etter inntekter som det viste seg at dessverre ikke var der.
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-12-14:
Som representant for Oppland må også jeg ta ordet i dag, når Leirin behandles i salderinga. Etter min og Senterpartiets mening har Valdres og Leirin blitt stemoderlig behandlet av flertallet i denne salen. Valdrisene mistet den ordinære togtrafikken i 1988. I stedet skulle man få en flyplass. Nå er de også i ferd med å miste den. Jeg vil også legge til at om det ikke hadde vært for samferdselsminister Navarsete, hadde heller ikke E16 fått de utbyggingene som er i gang over Filefjell, og planene som er lagt inn i Nasjonal transportplan. Jeg forventer faktisk at utbyggingen av den mest vintersikre veien til Bergen fortsetter, uansett valg av stamveialternativ framover. Men tilbake til Leirin: Samferdselsdepartementet har i salderinga av 2015-budsjettet skissert et opplegg der det statlige engasjementet for drift av Fagernes lufthavn foreslås trappet ned og avviklet i løpet av 2018, uten at det er lagt til rette for nødvendige tiltak som sikrer chartertrafikken. Fra Valdres er det påpekt at rapporten fra Avinor om drift av charterflyplass var lite gjennomarbeidet, og preget av synsing. Nå opplever Valdres at Avinor legger opp til å si opp de ansatte, og at flyplassen skal stenge allerede fra l. april 2016 – altså om få måneder. Man skal så ansette og autorisere nytt personell før neste vintersesong når chartertrafikken kommer. Imens skal «løvetannen gro». Man kan ikke legge ned en flyplass og åpne den igjen hvert halvår. Vi vet at både kompetanse og tekniske innretninger er det nødvendig å holde vedlike. Dette burde regjeringa ha avklart med de lokale representantene før dette vedtaket blir iverksatt. Jeg kan ikke se annet enn at dette bryter med de klare intensjonene som Stortinget ga uttrykk for i fjor høst – og at dette svekker ønsket om å sikre chartertrafikken med statlig bistand, noe som heller ikke burde utelukket charterflyvninger sommerstid. Jeg minner om merknadene som Senterpartiet i fellesskap med Arbeiderpartiet har hatt i denne saken, hvor det ligger et politisk opplegg som ville gitt bedre framtidsmuligheter for flyplassen på Fagernes. Jeg er kritisk til grepet som flertallet nå går for, og mener det ville gitt større trygghet for Leirin framover om Avinor, i stedet for å stenge i sommerhalvåret, kunne drive med redusert bemanning for å beholde grunnkompetanse og betjene annen flyvning. Jeg merker meg at det har kommet krav fra Valdres og Oppland om at Stortinget burde utsette det grepet som nå foreslås, i påvente av bedre dialog med de lokale og regionale aktørene – uten at dette synes å gjøre særlig inntrykk på flertallet i denne salen. Hvis man hadde unnet seg litt bedre tid i denne saken, kunne man ha holdt Leirin åpen i kommende sommersesong og beholdt det personellet som driver flyplassen i dag. Det ville gitt grunnlag for en bedre prosess, hvor de lokale aktørene og Avinor i fellesskap kunne jobbet med å styrke grunnlaget for videre drift av Leirin. Jeg merker meg at flertallet ikke er opptatt av det, og håper også at andre merker seg det.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Det er litt overraskende at Arbeiderpartiet, som styrte landet åtte år i strekk, tror at en statsråd skal gå inn og overstyre Avinors prioriteringer for hvor man skal oppgradere flyplasser. Jeg registrerte ikke at Arbeiderpartiet gjorde det i noen sak. Det er heller ikke slik at om man hadde videreført den flyruten – som i snitt hadde tre personer pr. flygning, som ble subsidiert med rundt 10 000 kr pr. person – ville man oppgradert den flyplassen. Flyplassen ville ikke hatt behov for oppgradering for å ivareta flyruten mellom Oslo og Leirin, som den da var. Det var heller ikke på noe tidspunkt, da man diskuterte dette i fjor, en diskusjon om at man måtte oppgradere flyplassen. Det er et ønske som er kommet akkurat nå, i siste liten. Jeg registrerte likevel at da vi var oppe og snakket med lokale aktører om hva som var planene, ble vi møtt med stor glede – i motsetning til det bildet som Arbeiderpartiet nå dessverre prøver å tegne.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg tror alle som fulgte denne debatten i fjor og i år, vet at det som var ønsket og det som vi har sagt, er at flyplassen var viktig ikke primært på grunn av flyruter til Gardermoen, men fordi en nå – rett rundt hjørnet – kunne få på plass et chartereventyr der mange tusen turister kunne bli flydd inn hver sesong. Og det er jo bakgrunnen for at regjeringen fra starten sa at denne charterturismen, den skal vi finne en måte for å ivareta. Så det er faktisk ikke riktig det som representanten Juvik sier, at det som var utgangspunktet her, var at flyplassen skulle nedlegges, og at derfor var det jubel da det viste seg at den ikke ble nedlagt. Det er rett og slett uriktig historiefortelling. Men det var ikke på noe tidspunkt en diskusjon om at flyplassen skulle oppgraderes for å kunne ivareta den flyruta som allerede var der. Så igjen kommer det altså et forslag, eller et krav, fra Arbeiderpartiet, som Arbeiderpartiet selv aldri tok opp da de styrte landet, og ei heller har lagt inn i sitt eget alternative statsbudsjett, men som de likevel vil at det skal trylles fram penger til. Jeg synes det er litt rart at det ikke er sammenheng mellom det Arbeiderpartiet krever og det de selv prioriterer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Det første jeg påpeker, er at Arbeiderpartiet stiller krav til andre partier om noe de selv ikke ønsker å gjennomføre i sine budsjetter. Jeg påpeker bare at det er en usammenhengende argumentasjon og realisme fra Arbeiderpartiet. Det er det ene. Det andre er at i hele denne prosessen har det altså vært charterfly på denne flyplassen, uten at disse kravene kom. Jeg synes det er litt rart at Arbeiderpartiet mener at vi skal bruke mellom 50 og 100 mill. kr på å oppgradere en flyplass som i dag ikke engang har sikkerhet for at 12 charterfly skal komme – at Arbeiderpartiet mener det er fornuftig å bruke penger på det. Vi legger til rette for at charterflytrafikken kan testes ut, i tråd med de ønskene som en hadde i fjor – lokalt kommunisert. Det gir vi nå full mulighet til. Avinor eier flyplassen. Så vil tiden vise om dette blir en suksess, og da vil det jo være økonomi i den flyplassen til å kunne oppgradere den. Hvis det viser seg at dette var det ønsket en hadde, men som ikke ble en realitet, så vil det være litt rart at Arbeiderpartiet allerede har forpliktet seg til å bruke så mange titalls millioner kroner på en flyplass som gjerne blir stående tom.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Det som det er behov for, er å nyansere litt den virkelighetshistorien som Arbeiderpartiet kommer med i slike debatter, for en tar fatt i ett argument og ser vekk fra alle de andre. Det regjeringen gjør, er et omfattende arbeid for å sørge for at en får en sterkere innkjøpssituasjon for dem som kjøper ferjer – også riksveiferjer – og vi har også vært i kontakt med mange fylkesordførere for å høre om de er interessert i å være med og kjøpe dem gjennom Statens vegvesen. Så er det en situasjon der ferjemarkedet har blitt preget av at de som tilbyr tjenester, også har blitt konsolidert, mens en altså har fått nærmest flere som har kjøpt ferje. Det gir altså selgers marked og ikke kjøpers marked, og det er en utfordring som vi griper fatt i. Så er det noen av de kontraktene der en nå stiller strengere krav til miljø, som gjør at vi trenger å bruke litt mer tid før vi utlyser det langsiktige anbudet, der det nye utstyret skal tas i bruk, og det har gjort at noen få kontrakter som har en varighet på ett eller to år, blir dyre. Det er også fordi prisene i markedet har gått opp. Men det er altså fordi en ønsker å innfri det som står i regjeringserklæringen, nemlig at vi skal legge større vekt på miljø. Det er ikke fordi de langsiktige kontraktene har fått dårligere tid i forkant.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg sa ikke at hele Valdres jubler, men jeg konstaterte at da statssekretæren John-Ragnar Aarset var til stede, så var de aktørene i Valdres som møtte opp, veldig godt fornøyd med alternativet, for de sa at dette gir oss mulighet til å utvikle en charterflyplass. Og det var jo det som var hele debatten i fjor. Jeg synes det er litt rart at en, når en nå er opptatt av Leirin flyplass, fullstendig har glemt den debatten vi hadde på ca. samme tid i fjor, og hva som var forutsetningen fra regjeringens side. Jeg forstår ikke at Arbeiderpartiet mener at det å bruke titusenvis av kroner på å fylle opp fly med tre passasjerer hver vei, er god transportpolitikk, god miljøpolitikk og god pengebruk. Det er jo det vi har sagt, at vi har lagt ned den ruta fordi den gir ingen mening. Men vi bidrar til at lokalmiljøet får lov til å utvikle turistmulighetene med den charterflyplassen som er der. Og de miljøene sa selv at vi trenger et par år for å vise at dette går. Nå får de tre år nettopp til det, og da har vi innfridd de ønskene de hadde i utgangspunktet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Vi har ikke kommandert noen til å stille opp på vår pressekonferanse. Vi inviterer alle som vil, og det var mange som møtte opp, og det var mange som sa at dette er et godt grunnlag å bygge videre på. Så synes jeg det er litt rart at Arbeiderpartiet hausser dette opp til disse høyder når de selv ikke foreslår en krone for å innfri de kravene de her kommer med. Hvis en er et opposisjonsparti som mener at ting bør gjøres annerledes, så bør en faktisk også vise det i sine egne prioriteringer. Det er der jeg synes at iveren her etter å prøve å svartmale det som faktisk var lurt, er veldig stor. Viljen til selv å vise hvordan en ville prioritert annerledes, hvor en ville tatt penger fra for å levere penger til dette prosjektet, er veldig liten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg får vel først konstatere at det er godt opposisjonen er fornøyd med samferdselspolitikken for øvrig, når det eneste de klarer å sette fingeren på, er en flyplass på Fagernes. Da har denne regjeringen lyktes med mye, for jeg husker i hvert fall opposisjonens diskusjoner under den rød-grønne regjeringen. Da var det veldig mange flere temaer på tapetet når en diskuterte samferdsel. Jeg synes det er trist at de rød-grønne partiene velger så totalt å snakke ned sin egen regions evne til å ha næringsvirksomhet. Vi vet at i andre deler av Norden bygges det egne flyplasser for charterturisme. Da får en kapital på plass, en har tro på at man skal fylle flyene, og en setter i gang. Her er en altså livredd fordi vi sier vi skal legge ned en flyrute med tre passasjerer om bord, men vi skal opprettholde flyplassen for chartertrafikk. Så er det litt rart å høre at ingen lokalt angivelig er for det som skjer. Nå har jeg gått inn på Retriever på nettet, og jeg har søkt på den diskusjonen som har vært i mange aviser i regionen. Det jeg ser, er at det er veldig mange avisartikler som er kritiske til det som skjer nå. Samtlige er initiert av arbeiderpartipolitikere. Derimot leser jeg Hallingdølen på lederplass 26. november, der det står: «Sist veke kom nyheita om at Avinor skal drive Fagernes Lufthavn, Leirin i tre år til(…) Meldinga var gledeleg, og den utløyste då også jubel i turistnæringa.» (…) Er det ingen som leser sine lokalaviser før de kommer på Stortinget for å kritisere regjeringens politikk i sitt eget lokale områder. Dette minner meg veldig om den diskusjonen vi hadde om Bagn–Bjørgo. Hvis en går to år tilbake i tid og leser lokalavisen i samme region, er det de samme representantene fra Arbeiderpartiet som nå står og sprer død og fordervelse over Leirin, som spredde den samme død og fordervelse over Bagn–Bjørgo og sa at den kom til å lide en stille død under dagens regjering. Så vet en tvert imot at denne regjeringen og dagens flertall bevilger 40 mill. kr mer enn de rød-grønne hadde planlagt, for å få fortgang i planleggingen. Vi bevilger 120 mill. kr mer i statlige midler for å få ned bompengebeløpene. Den veien som en mente ikke ville bli noe av, blir nå realisert raskere og for bilistene billigere enn det den regjeringen som styrte, hadde lagt opp til. Derfor er jeg veldig trygg på at når innbyggerne i Valdres og området rundt ser hva som skjer, kommer de til å se at denne regjeringen også leverer et bedre tilbud til dem som driver med reiseliv, enn det som var planlagt, når hovedgreia med flyplassen på Fagernes var å ha et flytilbud med tre personer per avgang. Da må det være mye bedre at vi får utviklet flyplassen med tanke på chartertrafikk, slik regjeringen nå legger opp til, i stedet for at en skal bruke alle pengene på å ha en flyrute med tre personer, som ikke hadde noe med turisme å gjøre.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Som det er godt redegjort for av statsråden, fikk dessverre ikke Arbeiderpartiet flertall for å fortsette flyruten Fagernes–Oslo i statsbudsjettet for 2015. Så nå blir ruta lagt ned 1. april, og man skal, som det også ble sagt, satse på Fagernes lufthavn som en charterflyplass. Det er vel og bra. Men Oppland og Buskerud fylkeskommuner sier at flyplassen ikke er oppgradert til å kunne ta ned fulle fly. Dette har ført til et tap som er kostnadsberegnet til nesten 6 mill. kr bare kommende vintersesong. For å få oppgradert flyplassen må den oppgraderes fra såkalt C- til B-flyplass. Som komiteen skriver i sin flertallsmerknad, registrerer man at det ikke er gjort noen grep når det gjelder det. Da er spørsmålet til statsråden: Er statsråden enig i disse beregningene, og vil han gjøre tiltak for å oppgradere denne flyplassen fra C- til B-flyplass, slik at man kan ta ned fullbookede fly?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
At det var glede fordi flyplassen forble der, er jo ikke så merkelig, for vi vet jo alle hva alternativet var – at det ikke hadde vært en flyplass der i det hele tatt. Så det er jo ikke så merkelig at man lokalt er positiv til at man får opprettholde chartertrafikken. Så er det jo litt forskjell på dette og ordinær drift, mener jeg, for her er det snakk om en overgangsordning der man etter tre år forhåpentligvis skal overlate denne flyplassen til lokale eiere. Og som de skriver i brevet som er gått ut, at oppgraderes ikke denne flyplassen, så betyr det at de ikke får fylt opp flyene. Her må man ta både økonomiske og miljømessige hensyn. Som sagt legges det opp til at man skal ha en overgangsordning her, der man vil ha lokale eiere fra 1. januar 2019, så det betyr at hvis man ikke gjør den oppgraderingen før 1. januar 2019, sender man samtidig med en regning på kanskje 30–50 mill. kr for å oppgradere denne flyplassen. Så da jeg vil spørre: Vil ikke statsråden sørge for at det kommer i havn en avtale som også innbefatter flyplassen?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Nå er det jo slik at det er veldig klart hva Arbeiderpartiet ønsker og mener, men det er jo veldig uklart for dem som drive den private flyplassen i framtida, hva det er de overtar. Jeg har nå i to spørsmål forsøkt å spørre om man er enig i at det fortsatt skal være slik at de må kjøre med 40 tomme seter inn til denne flyplassen på grunn av at en ikke kan ta imot disse store flyene. Og da kan en bare fortsette å skylde på Arbeiderpartiet, på hva vi har gjort – om det var kortbanenettet eller om det var en annen flyplass. Spørsmålet er jo relevant; det er relevant for dem som en skal få til en avtale med, om at det i framtida skal gå an å ta ned disse 145-seters flyene som er aktuelle i hvert fall i denne sesongen, og opptil 185-seters fly. Dette står det jo i brevet, og det brevet er også gått til ministeren. Der sier de at skal vi få til dette, så må vi utnytte den kapasiteten. Så fortsett gjerne å skylde på Arbeiderpartiet og lur på hva Arbeiderpartiet mente, men jeg lurer jo fortsatt på om statsråden vil forsøke å få på plass en ordning som gjør at det går an å ta ned fullbookede fly på denne flyplassen i framtida.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
På sedvanlig måte griper statsråden til friske adjektiver og behov for å karakterisere sine motstandere når han blir utsatt for kritikk. Representanten Tung forsøkte i sitt innlegg å påpeke at kostnadsveksten med hensyn til anbud på riksvegferger bl.a. skyldes forhold rundt at en ikke har tatt seg god nok tid i prosessen med anbudene, og at flere kontrakter som ble inngått i 2015, viste seg å være vesentlig dyrere enn beregnet bl.a. fordi det var for kort tid mellom utlysning av kontrakt og driftsstart. Statsråden skriver i sin egen proposisjon: «m.a. fordi det var kort tid frå utlysing av kontrakt til driftsstart, noko som gav liten konkurranse og høg pris». Nå sier statsråden noe annet fra Stortingets talerstol. Er det slik at statsråden har behov for å korrigere sin egen proposisjon, eller har han lyst til å rette opp sitt innlegg fra talerstolen i sted?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Vi skal fra det våte element og tilbake til lufta, og det gjelder Fagernes lufthavn, Leirin. Jeg lyttet med interesse – som jeg bestandig gjør når jeg hører statsråden tale – til hans maleriske framstilling av hvordan Valdres har jublet til forslaget som regjeringen har lansert om at staten i realiteten skal avvikle driften av Fagernes lufthavn, Leirin. Spørsmålet mitt er rett og slett: Hvilke aktører i Valdres er det som jubler over regjeringens forslag?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Jeg vet ikke hvem regjeringen hadde bedt om å stille på pressekonferansen på Fagernes lufthavn, Leirin og applaudere regjeringens forslag, men jeg har lest lokalavisene i Valdres og Vest-Oppland etter den presentasjonen, og jeg tror egentlig ikke jeg har sett ett positivt presseoppslag med folk som synes ordningen er god. Stortinget har mottatt brev – og jeg formoder at også Samferdselsdepartementet har mottatt brev – 2. desember fra Valdres Natur- og Kulturpark, VNK, som altså er et samarbeidsorgan mellom alle valdreskommunene, mellom fylkeskommunen og reiselivsaktørene i Valdres og Hemsedal. Og i det brevet står det at VNK på det sterkeste vil anmode Stortinget om å utsette behandlingen av Prop. 19 S for 2015–2016, og de tar i sterke ordelag avstand fra det som regjeringen har foreslått. Så jeg stiller spørsmål én: Har statsråden lest brevet fra Valdres? Og spørsmål to: Hvem støtter regjeringens forslag?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Jeg mener det var et humorprogram på fjernsynet en gang som het «Du skal høre mye», og det føler jeg i grunnen i dag også når vi hører hva som nå blir sagt. I fjor hadde vi to debatter om Leirin i Stortinget – det var debatten om flyruta mellom Fagernes lufthamn Leirin og Gardermoen, og det var debatten om flyplassens framtid. Fra regjeringspartiene hørte vi i debatten i fjor at de to sakene har ingenting med hverandre å gjøre – rutetrafikken er én ting, driften av flyplassen er noe annet. Noen av oss advarte mot det og sa at det er en sammenheng mellom flyruta og driften av flyplassen. Nei, hørte vi i fjor, det er to forskjellige debatter. Så – med brask og bram – gikk regjeringspartiene og støttepartiene ut i fjor og sa: Nå har vi funnet en ordning – en skreddersydd ordning. I likhet med representanten Håheim har jeg også gått tilbake og funnet Oppland Arbeiderblad fra 3. desember. Ingen ringere enn stortingspresident Olemic Thommessen – og han må vi stole på: Nå skulle det bli en skreddersydd støtte for Leirin. Vi hørte senere at kap. 1311 i statsbudsjettet, Tilskudd til regionale flyplasser, kunne være aktuelt for Fagernes lufthamn Leirin. Det er bare én hake ved det: For at en skal få støtte fra den posten, må det gå rutefly på flyplassen, og det vedtok det samme flertallet å legge ned. Så nå skriver statsråden i brev til komiteen at det ikke er aktuelt for Leirin å få tilskudd fra denne posten – kap.1311. Nei vel. Avinor-modellen viser også statsråden til i korrespondansen med komiteen. Det er det heller ikke aktuelt å bruke ut fra ESA-regelverk, sier statsråden, fordi det ikke er rutetrafikk på Leirin. Derfor kan ikke Avinor drifte flyplassen, og den kan heller ikke få tilskudd fra kap. 1311, Tilskudd til regionale flyplasser, fordi det ikke går flyrute der. Dette er et spill overfor Leirin, overfor Valdres og næringen i regionen, som jeg synes er helt uhørt. Jeg hørte representanten Eidsheim prate om Stord lufthamn – det er kjempebra, veldig bra, men der er det jo rutetrafikk. Utfordringen til Leirin er at det ikke er rutetrafikk, for den har Ketil Solvik-Olsen og Torill Eidsheim lagt ned – eller legger straks ned i hvert fall, om tre måneder. Nå stiller jeg spørsmålet igjen, til både Torill Eidsheim og Ketil Solvik-Olsen og andre fra Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti: Hvilke reiselivsaktører i Hemsedal og Valdres synes dette er en god modell? Hvis det er et folkekrav – både blant kommuner og næringsliv – og at dette er en god modell, så er det helt greit for meg, men jeg vil høre hvem som er for denne modellen.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Åse Michaelsen brukte vel begrepet at vi graver oss ned «i mose og ull». Jeg synes for så vidt det er et framskritt, for da vi diskuterte Leirin for et år siden, sammenliknet den samme Åse Michaelsen driften av Leirin med driften av en pølsebod. Så sånn sett synes jeg det er framgang i debattnivået fra regjeringspartienes side. Bare for å ha det klart: Jeg og Arbeiderpartiet mener at den beste løsningen for Leirin hadde vært å ha rutetrafikk og chartertrafikk. Og ja, chartertrafikken er den aller største trafikken på Leirin. Det er den beste løsningen. Der tapte vi i fjor fordi regjeringspartiene og støttepartiene vedtok at fra 1. april kommende år skal flyruta bort. Det aksepterer vi, for det er et fattet vedtak. Da er den nest beste løsningen at vi bare har chartertrafikk på flyplassen. Det har vi støttet opp om. Det skrev vi i fjor, og det skriver vi i år – helhjertet å utvikle Leirin til en charterflyplass for reiselivet i Hallingdal og Valdres. Jeg håper virkelig at en lykkes med det. Problemet er at regionen Valdres melder tilbake til oss – og det er det regionale samarbeidet med ordførere og opposisjonsledere, så det er bredt politisk i de seks kommunene det er fylkeskommunen, og det er næringslivet og reiselivsaktører – at modellen ikke er bra. Så utfordret jeg ministeren: Finn én som synes at modellen er bra! Og så kommer han opp med lederartikkelen i avisa Hallingdølen. Det er bra, men han måtte altså til nabodalføret for å finne en som var enig med ham i at dette er en god modell – sikkert en hyggelig dame eller mann, redaktøren i Hallingdølen. Men det holder ikke. Dette er for dårlig. Kommunene og næringslivet er imot. Jeg ser at representanten Grøvan sitter og lytter, og han er en fornuftig mann, og vi har ikke sagt noe annet og tatt en omkamp om flyruta, men det vi sier i forslaget fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet i dag, er at Fagernes lufthamn Leirin skal «videreføres som statlig eid flyplass med driftsansvar tillagt Avinor» inntil nytt driftskonsept som har tilslutning fra lokale myndigheter, er etablert. Så klarer en å komme opp med en modell som har tilslutning lokalt, er vi for det. Det er nest beste løsning – det er vi for. Men der er vi ikke nå. Og det blir altså ingen god flyplass for regionen og for næringslivet når det er Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre, Kristelig Folkeparti og redaktøren i avisa Hallingdølen som er for en modell. Dette holder ikke.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Her kommer en hilsen fra Valdres, fra en som snakker med og lytter til folk i Valdres. Jeg har ikke hørt veldig mange som er fornøyd med regjeringens forslag, snarere tvert imot. Debatten i fjor, for litt over ett år siden i denne sal, var ganske løfterik på vegne av flertallet i denne saken. Det ble lovet at det skulle settes i gang en prosess med lokale myndigheter for å ivareta chartertrafikken. I Oppland Arbeiderblad 3. desember, dagen før transportdebatten i denne sal, kunne vi lese at Olemic Thommessen fra Høyre lovet en «skreddersydd» ordning som skulle sikre reiselivets muligheter. Ketil Kjenseth fra Venstre lovet at man skulle starte en prosess «med sikte på optimal organisering, driftsform og videre eierskap». Det var løfterike dager i desember i fjor. I dag har vi svaret. Det er ikke en ny driftsform bare fordi staten selger seg ut og forutsetter at lokale aktører skal kjøpe seg inn. Det er ikke skreddersydd når det ikke er noen planer for nødvendige investeringer og departementet ikke engang kan svare på om man forutsetter at dispensasjonen fra Luftfartstilsynet fortsetter. Det er på ingen måte optimalt når Avinor har gitt tilbud om sluttpakke til alle ansatte på flyplassen. Og det er i hvert fall ikke optimalt for reiseliv som driver med sommercharter når flyplassen skal stenges 1. april. Det er ingen god prosess når regjeringen ikke har lyttet til innspillene som har kommet fra den lokale styringsgruppen. Dette kan gjerne statsråden avfeie som kritikk fra Arbeiderpartiet, men Valdres Natur- og Kulturpark, bestående av både ordførere, reiselivet og Oppland fylkeskommune, har sendt et brev hvor de er krystallklare på hva de mener. Jeg siterer fra brevet: «Forslaget med nedtrapping og avvikling av statlig engasjement skjer så raskt at det vil vanskeliggjøre reelle omstillingsmuligheter og ventelig medføre at Fagernes lufthavn blir nedlagt i løpet av 2–3 år.» Det er ikke min påstand. Den kommer fra en samlet region. Arbeiderpartiet vil ikke være med på dette sjansespillet. Vi fremmer alternative forslag her i dag. Jeg tror det er mulig å finne alternative løsninger, men det forutsetter mer tid og en reell og god dialog med lokale myndigheter. Jeg synes det er svært skuffende at flertallet i denne sal i dag løper fra de lovnadene som ble gitt for bare ett år siden.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Jeg legger merke til at representantene fra Høyre og Fremskrittspartiet istedenfor å argumentere for denne såkalte nye driftsmodellen heller karakteriserer saken om Leirin som en debatt om mose og ull, og som en debatt som er veldig liten i den store sammenhengen. La det ikke være tvil: Jeg håper virkelig folk hjemme i Oppland, i Hallingdal og i Valdres får med seg denne debatten. Jeg tror partikollegaene i regjeringspartiene kanskje ikke er veldig stolte av den debatten som har vært her. Så la det ikke være tvil: Hadde Arbeiderpartiets forslag i fjor fått flertall, hadde vi ikke hatt denne debatten om usikkerhet og uforutsigbarhet. Men i dag diskuterer vi altså oppfølgingen av den flertallsmerknaden og de lovnadene som ble gitt, både i denne sal og i media, om at Leirin skulle få et skreddersydd opplegg, og at man skulle gå i en prosess sammen med lokale myndigheter. Ja, det har vært ett møte. Det møtet fikk ikke den lokale styringsgruppen noen tilbakemelding på før man gikk ut med ensidig kommunikasjon i en pressekonferanse på Leirin. Men i etterkant har vi fått et veldig tydelig brev fra Valdres Natur- og Kulturpark, som består av ordførere, reiseliv, fylkeskommunen og alle relevante aktører i denne saken, og de ber Stortinget om to ting: På kort sikt må chartertrafikken fortsette i regi av Avinor, som også bes drive flyplassen med reduserte åpningstider og minimumsbemanning fra 1. april 2016. Det er ikke imøtekommet av flertallet i denne sal i dag. De ber også om at departementet starter en prosess med lokale myndigheter for å få vurdert framtidsmulighetene og potensialet for Fagernes lufthamn. De eneste som imøtekommer disse ønskene, er Arbeiderpartiet og Senterpartiet med sine forslag, som flertallet i dag dessverre ser ut til å stemme ned. Det er dette vi diskuterer i dag, om flertallet har løpt fra løftene sine fra i fjor eller ikke. Jeg skal ikke sette meg til doms over det, men jeg kan referere fra det nevnte brevet: Valdres Natur- og Kulturpark mener dette bryter med de klare intensjonene Stortinget hadde i Innst. 13 S for å sikre chartertrafikken med statlig bistand, og som heller ikke utelukket charterflygninger sommerstid. Jeg håper folket som er opptatt av dette, merker seg denne debatten. Jeg har ikke hørt noen gode argumenter for hva denne driftsformen som man mener man har funnet opp, er. Istedenfor karakteriserer man både opposisjonen og dem som er opptatt av en viktig flyplass for et reiseliv og for en region som virkelig trenger vekst og arbeidsplasser.
Torill Eidsheim (Høyre), 2015-12-14:
Fagernes lufthamn er ein flyplass som kan bli til reiselivsindustrien og regionen sitt beste ved eit engasjement og ei investering frå lokale aktørar. I saka er det referert til ein samla komité som viser til at Samferdselsdepartementet har hatt fleire møte med styringsgruppa for Leirin for å vurdere framtida og potensialet for Fagernes lufthamn når kontrakten om statleg kjøp av flyruta Fagernes–Oslo går ut 31. mars 2016, og at formålet med desse samtalane har vore å finne ei driftsform som varetek chartertrafikken. Etter å ha høyrt innlegga frå Arbeidarpartiet i dag, er eg faktisk litt i tvil om Arbeidarpartiet er einig i det dei sjølve har sett signaturen sin under i komitémerknadane. For der står det at føremålet med samtalane med departementet er, og har vore, å finne ei driftsform som varetek chartertrafikken. Det er fremja eit utsetjingsforslag frå Arbeidarpartiet og Senterpartiet, og det blei hevda at ein ikkje er komen fram til noka ny driftsform for flyplassen. Er dette forslaget fremja til det beste for utviklinga av flyplassen? Er næringa, lokale eigarar og reiselivsutviklinga og framtida for flyplassen tente med ein sånn innfallsvinkel? Eg håpar intensjonen er til stades hos Arbeidarpartiet og Senterpartiet, men eg tvilar diverre på at dette utspelet frå Arbeidarpartiet er noko godt incentiv for Leirin flyplass. Det er ikkje snakk om ei nedlegging – det er ein ugrei retorikk frå Arbeidarpartiet. Eg kjenner ein regional flyplass ekstra godt – det er Stord lufthamn. Denne flyplassen er i mitt heimfylke, Hordaland. Dei har hatt mange kampar, og mørke, truande skyer om nedlegging. Men i dag framstår Stord lufthamn som ein flyplass med ei svært positiv trafikkutvikling og ein passasjervekst på 26 pst. Og det er ikkje takka vere Avinor si driftsform. Men takka vere eit alternativt driftskonsept, stort engasjement frå næringsliv, innbyggjarar lokalt, og òg tverrpolitisk evne til å fremje flyplassen positivt, er dette jobba fram. Dystre spådomar og politisk taktikkeri høyrer ikkje saman med god næringsutvikling. Eg vel å lytte til dei frå Valdres, Hemsedal og Hallingdal – med satsingsvilje og engasjement – og vi i Høgre, og regjeringspartia, vi vil følgje godt opp. Vi ønskjer at Leirin skal lykkast som charterflyplass.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-14:
Jeg synes at en i denne debatten begynner å grave seg ned i mose og ull. For det er faktisk ikke dette det dreier seg om. Jeg husker så tydelig den debatten vi hadde i fjor. Da diskuterte vi om det var vilje i denne salen til å subsidiere hver enkelt passasjer fra Leirin med i snitt 3 500 kr, og om det var riktig av oss som storting å bruke folks midler til to–tre passasjerer. Nei, og hvorfor ikke det? Fordi vi også ser at Avinor har store utfordringer i resten av landet med å bygge gode flyplasser som faktisk går med overskudd. Jeg nevner Oslo, jeg nevner Bergen, jeg nevner eventuell ny flyplass i Nordland, Polarsirkelen, jeg nevner flytting av rullebanen i Bodø osv. Listen er lang. Da er det kanskje ikke riktig med tanke på rutetrafikk, som ble tatt opp nå på slutten, å subsidiere hver plass når det ikke er markedsgrunnlag for det. Departementet har vært i dialog med Valdres og områdene der om å få til noe, bl.a. at i 2017 overtar de lokale bare en del av Avinors kostnader for å fortsette. I 2018 betaler fremdeles Avinor halvparten av kostnadene. Da snakker vi om vedtaket i fjor, pluss de tre årene det nå legges opp til her i planen. Vi har altså fire år til omstilling. Det høres ut som om det å få til drift på en flyplass er noe voldsomt vanskelige greier, eller – som representanten Wøien sa – å skulle betjene en og annen flyvning. Da mener vel ikke opposisjonen, eller mindretallet, at man skal ha en fullt fungerende flyplass 24/7, med de kostnadene som vil påløpe? Da snakker vi «security», vi snakker brann og redning, vi snakker togtjenester, vi snakker toll, vi snakker politi osv. For det er slik at det er noen faste kostnader som ligger der. Det å være fleksibel og få til en ny driftsform kun når det er chartertrafikk der, gjør det faktisk mulig å få dette til i framtiden, for det blir ikke så dyrt. Det mener jeg denne saken dreier seg om. Det vil både Fremskrittspartiet og Høyre, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, jobbe så godt vi bare kan for å få til. Da lykkes vi, men kun hvis vi klarer å få ned kostnadene på Leirin med det som nå legges fram.
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-12-14:
Komiteen har ingen merknader til sakene nr. 9 og 11, men jeg vil gjerne knytte en kommentar til sak nr. 10, som er endringer i statsbudsjettet 2015 under Olje- og energidepartementet. Fra komiteens side vil vi gå inn i og kommentere Aasta Hansteen-prosjektet, hvor investeringsanslaget for prosjektet er økt med 5,2 mrd. kr fra PUD-en var i Stortinget. Departementet viser til at hovedårsaken til denne økningen er forsinket prosjektering, økning i tallet på prosjekteringstimer, sein leveranse, økte kostnader på utstyrspakker og råvarer og forsinket framdrift i bygging av plattformdekk og skrog. Aasta Hansteen er igjen utsatt, nå fra tredje kvartal 2017 til andre halvdel av 2018. Komiteen merker seg – og med et alvor – at kostnadsoverskridelsene som er relatert til byggingen, er svært høye, relatert til kontraktssummen på plattform og understell. Komiteen viser også til at dette har vært varslet og vært påpekt av Oljedirektoratet tidligere i deres vurdering i Prop. 97 S for 2012‒2013, hvor Oljedirektoratet nettopp påpekte at utbyggingsløsningen inneholdt en rekke elementer som var nye og uprøvde, og at utbyggingen skulle skje i en periode med svært høyt aktivitetsnivå i petroleumsnæringen, noe som kunne gi utfordringer med hensyn til kostnader. Fra komiteens side vil vi konstatere at utviklingen av dette prosjektet med kontrakt i Korea har vist seg å bli mye dyrere, som Oljedirektoratet har påpekt, og at valg av leverandør i dette tilfellet har påført prosjektet store ekstrakostnader og forsinkelser. Arbeiderpartiet og Senterpartiet har en egen tilleggsmerknad, som jeg forventer at representanter fra de partiene vil påpeke og si noen ord om.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2015-12-14:
Det gjelder det komitélederen nå bemerket, og som komiteen har vært opptatt av ved behandlingen av denne nysalderingen om overskridelsene på Aasta Hansteen. 5,2 mrd. kr er en betydelig sum. Men det er også slik at det er andre prosjekter som har hatt større kostnadsoverskridelser i løpet av de siste årene. Det som er viktig for Stortinget, er at det er mest mulig samsvar mellom de planene som blir presentert for Stortinget, og de kostnadsestimatene som blir presentert for Stortinget når Stortinget behandler plan for utbygging og drift, og det som er realiteten. For mange ganger i det siste har vi opplevd store avvik. Det påfører samfunnet kostnader, og det innebærer problemstillinger knyttet til aktivitet som ikke er ønskelig. Derfor har vi i behandlingen av denne saken vært tydelige på det. Vi mener at det er viktig at Stortinget gir et signal til regjeringen ved oppfølgingen av denne typen prosjekter for ettertiden om at det blir mer samsvar mellom det som blir forelagt av kostnadsanalyser for Stortinget, og det som faktisk inntreffer i virkeligheten. Jeg har lyst til bare å utfordre statsråden til å redegjøre overfor Stortinget hvordan han ser for seg at en kan bedre situasjonen i tiden framover, slik at det blir mer samsvar mellom det som blir forelagt Stortinget av kostnader og analyser, og det som faktisk skjer. For det er ganske relevant for Stortinget at det er samsvar mellom det.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-12-14:
Når vi nå helt på tampen av året behandler regjeringens forslag til endringer på Utenriksdepartementets budsjett for inneværende år, er det vanligvis ikke så stor debatt. Oftest har endringene mer preg av tekniske justeringer. Forsinkelser i prosjektgjennomføring, endrede kostnadskalkyler, valutaforhold og andre ting kan bidra til sånne endringer. Også i år ser vi det – i den delen av Utenriksdepartementets budsjett som ikke gjelder utviklingsbistand, men forvaltningen av utenrikstjenesten for øvrig. Grunnet usikker framdrift for tiltak under EØS-midlene reduseres bevilgningene til det. Når det gjelder bistandsbudsjettet, er bildet annerledes. Der foreslås det en reduksjon på over én mrd. kr i bevilgningene til utviklingstiltak i utviklingsland for å dekke oppholdsutgifter i Norge for et økt antall asylsøkere i høst. Kristelig Folkeparti mener bestemt at vi burde dekket mer av den regningen ved å øke bistandsrammen mer enn det regjeringen gjorde. Kutt på over en milliard kroner i viktige budsjettkapitler, som til dels ble konkret forhøyet gjennom budsjettavtalen som ble inngått om 2015-budsjettet, er svært problematisk. Jeg velger ikke å gå nærmere inn på det i denne runden, men vil i stedet positivt framheve at det er et bredt flertall i komiteen som i denne situasjonen vedtar å heve bistandsrammen med 200 mill. kr for å redusere kuttet i norsk bistandsinnsats. I den situasjonen vi nå er i, har vi valgt å konsentrere påplussingen om to formål som er sterkt underfinansiert, og der pengene umiddelbart kan utbetales. Det er bevilgninger til FNs høykommissær for flyktninger og Verdens matvareprogram, som begge har et akutt behov for midler til å hjelpe nødlidende mennesker i kriseområder. Det er helt uholdbart når stadig flere barn i Syria utsettes for akutt underernæring og Verdens matvareprogram er så underfinansiert, at de må redusere matrasjonene. Behovet for bistand er stort både i Syria og i andre kriseområder. Jeg tillater meg her å nevne spesielt Nepal, som på grunn av flere jordskjelv og andre kompliserende årsaker står foran en vinter som kan bli katastrofal. Det er all grunn til å gjøre mer i og rundt Syria, men det er farlig å glemme andre kriser og behov som ikke på samme måte fortsatt er i medias søkelys. Derfor vil jeg be utenriksministeren se på hva Norge kan gjøre overfor Nepal – nå eller raskt på nyåret. De mange bevilgningskuttene som vi ikke får gjort noe med i denne runden, får dessverre uheldige konsekvenser på mange bistandsområder. I løpet av høsten har vi i Kristelig Folkeparti mottatt en rekke henvendelser og bekymringsmeldinger fra bistandsaktører som har opplevd å få beskjed om at prosjekter som ellers ville fått finansiering, nå plutselig får beskjed om at det dessverre ikke er tilgjengelige midler til å utbetale støtte. Dette viser at de omfattende nedskjæringene har sin pris. De aktuelle bevilgningsreduksjonene har svært uheldige konsekvenser. Det må ikke gjenta seg. Og: Vi forventer at det i mange tilfeller vil være aktuelt å kunne utbetale støtte raskt på nyåret for å hindre stans i prioriterte, løpende utviklingsprosjekter.