Monica Mæland (Høyre), 2019-12-05:
Regjeringen legger til rette for levende lokaldemokrati, ved fortsatt styrking av kommuneøkonomien og ved å flytte makt og myndighet fra stat nærmere innbyggerne. Kommunesektoren er blitt styrket med om lag 30 mrd. kr under denne regjeringen. I hvert budsjett regjeringen har lagt fram, har vi sørget for at veksten i frie inntekter, i tillegg til å dekke økte demografi- og pensjonskostnader, også har gitt et handlingsrom til ytterligere styrking av tjenestene. Vi har hvert år lagt opp til at veksten i frie inntekter skal dekke viktige satsingsområder som satsingen på eldre, rusfeltet, habilitering og rehabilitering og tidlig innsats i barnehage og skole. Regjeringens satsing på kommunesektoren over mange år har gjort at kommunene samlet sett har gode resultater, og antall kommuner i økonomisk uføre er historisk lavt. Antall kommuner i ROBEK er nå 10, mens tallet var mellom 40 og 50 i perioden 2007–2016. Samtidig er det vekst i kommunenes tjenesteyting. I 2020 legger regjeringen opp til en realvekst i frie inntekter på 1,3 mrd. kr. Inntektsveksten dekker økte kostnader som følge av endringer i befolkningssammensetning og økte pensjonsutgifter. Noen av regjeringens hovedsatsinger foreslås dekket innenfor veksten i frie inntekter. Det gjelder 400 mill. kr til tidlig innsats i skolen og 150 mill. kr til opptrappingsplanen på rusfeltet. Vi har varslet en merskattevekst i kommunesektoren på 4,9 mrd. kr i 2019. Det kommer i tillegg til 1,5 mrd. kr i merskattevekst som ble varslet i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i vår. Sektoren går derfor inn i 2020 med et godt økonomisk grunnlag. Å styrke lokaldemokratiet har vært grunnleggende for regjeringen. Det lokale selvstyret er lovfestet i den nye kommuneloven. Økt bruk av rammefinansiering gir lokalt handlingsrom og bedre og mer effektive tjenester. I 2020 innlemmer vi en rekke tilskudd i rammetilskuddet, samlet om lag 3,6 mrd. kr. Gjennom regionreformen desentraliserer vi makt og myndighet fra staten til nye, sterkere fylkeskommuner. Nye oppgaver og virkemidler gir økt handlingsrom og grunnlag for mer helhetlige prioriteringer tilpasset innbyggernes og næringslivets behov og en mer effektiv forvaltning. At vi fortsatt skal kunne ha et levende lokaldemokrati, med sterke velferdskommuner som er rustet for framtiden, er også grunnen til at regjeringen tok initiativ til kommunereformen. Fra nyttår får vi 356 kommuner i Norge, men vi er ikke i mål. Det vil fortsatt være gode og langsiktige økonomiske virkemidler for kommuner som ønsker å slå seg sammen. Alle trenger en trygg og god bolig. Regjeringen har klare ambisjoner på det boligsosiale området. Ingen skal være bostedsløse, og flere vanskeligstilte skal få mulighet til å eie sin egen bolig. Regjeringen har styrket bostøtten gjennom flere år, og økningen fortsetter i 2020. I 2019 ble bostøtten økt med 126 mill. kr for å bekjempe barnefattigdom. Helårseffekten i 2020 er på 225 mill. kr. I 2020 får 22 000 barnefamilier og andre store husstander dermed full uttelling for årets endringer, som betyr opptil 13 300 kr mer i bostøtte hvert år. For at flere vanskeligstilte enklere skal få tilgang til egnet utleiebolig, foreslår regjeringen også 30 mill. kr hvert år i tre år for å bidra til at kommunene utvikler digitale løsninger for å søke, tildele og administrere kommunale utleieboliger. For å bidra til utvikling og økt verdiskaping fortsetter regjeringen arbeidet med å oppdatere kart- og eiendomsinformasjon. Matrikkelen er Norges offisielle register over fast eiendom, som mange statlige, kommunale og private virksomheter er avhengig av. I 2018 ble det bevilget 15 mill. kr for å ruste opp matrikkelen, og regjeringen foreslår nå en ytterligere økning på 30 mill. kr til oppgradering av matrikkelen. Det vil gi innsparing, økt nytteverdi og merverdi for offentlig sektor, for næringslivet og for innbyggerne. Arbeidet med en nasjonal detaljert høydemodell fortsetter. Samlet ramme for programmet er 420 mill. kr. Detaljert høydedata vil bl.a. styrke grunnlaget for klimatilpasning og flom- og skredvern. Regjeringen vil også at det igangsettes et pilotprosjekt for marine grunnkart, for å kartlegge naturressurser i kystnære områder. Bedre data forventes bl.a. å bidra til bedre plassering av nye oppdrettsanlegg. Byggeaktiviteten i statlige byggeprosjekter reduseres i 2020 sammenlignet med 2019, men er fortsatt på et høyt nivå. Det nye regjeringskvartalet skal bli en velfungerende, tilgjengelig og grønn del av hovedstaden. Sammenlignet med situasjonen før 22. juli 2011, blir det mer åpent, og det blir flere trygge gang- og sykkelforbindelser mellom øst og vest. Samtidig må vi ta vare på sporene etter det grufulle som hendte. Derfor vil regjeringen bevare så mye som mulig av 22. juli-senteret slik det står i dag, og slik Stortinget har anmodet om. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til rehabilitering og vedlikehold av kulturhistoriske eiendommer. Rehabilitering av Rosenkrantztårnet skal prioriteres i 2020. Siden 2013 har regjeringen styrket Sametinget med over 100 mill. kr. I 2020 styrker regjeringen satsingen på de samiske språkene. Vi har foreslått en bevilgningsøkning på 13 mill. kr til å følge opp Hjertespråket. Det er viktig at de folkevalgte på Sametinget selv avgjør hvordan midlene skal brukes, og jeg vil derfor understreke at Sametinget står fritt til å prioritere tiltak innenfor sin egen ramme, i tråd med intensjonen i den nye budsjettordningen som ble innført i fjor. I forbindelse med satsingen på læremidler til fagfornyelsen har regjeringen foreslått å sette av 15 mill. kr over Kunnskapsdepartementets budsjett. Midlene skal brukes til å oversette, tilpasse og utvikle digitale læremidler på samisk. Sammen med bevilgningen til Hjertespråket vil det være et viktig bidrag til å styrke det samiske språkarbeidet framover. Totalt foreslår regjeringen en bevilgning til samiske formål på over 1,1 mrd. kr. Jeg vil også understreke at god samepolitikk ikke bare handler om budsjettspørsmål. Regjeringen arbeider med flere store saker som er viktige for samepolitikken og samiske rettigheter, bl.a. lovfesting av konsultasjonsretten. Regjeringen har også varslet en ny stortingsmelding om nasjonale minoriteter i 2020. Det blir den første stortingsmeldingen om dette siden år 2000, og det er på tide å se hvordan regjeringen kan bidra til å styrke de nasjonale minoritetenes språk, kultur og situasjon i det norske samfunnet framover. Regjeringen har lagt fram et statsbudsjett som har blitt godt tatt imot i en tid hvor det er behov for å holde litt tilbake. Det mener jeg er fornuftig, samtidig som vi legger fram et budsjett som også i 2020 sikrer kommunene et nødvendig handlingsrom for selv å prioritere hvordan de vil bruke midlene.