Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-06-04:
La meg først si at jeg mener det er bra at Riksrevisjonen tar opp spørsmålet om gjeldsutviklingen i kommunesektoren, og det er viktig at dette spørsmålet også diskuteres i Stortinget. Jeg har lest både Riksrevisjonens vurderinger og kontrollkomiteens innstilling. Jeg merker meg de synspunktene som er kommet, og deler langt på vei også de vurderingene som gjøres. Jeg er glad for at kontrollkomiteen påpeker at det er ulike forhold som bidrar til økt gjeldsoppbygging i kommunene, og at her er det spørsmål som det er særlig viktig at både regjering og storting vurderer. Det er åpenbart at det er lokale forhold og lokale ulikheter som kan påvirke gjeldsgrad, men de forventninger, de pålegg og de ulike stimuleringsordninger som vi etablerer nasjonalt, bidrar selvsagt også til å dra opp gjeldsnivået i kommunene. Gjennom de senere år har det vært en sterk oppmerksomhet rundt behovet for å bygge ut barnehager, bygge nye skoler, bygge nye svømmebassenger og bygge ut bedre dekning innenfor eldreomsorgen. Dette bidrar selvsagt til at mange kommuner får mer gjeld. Vi vet også at det er stor variasjon i gjeldsnivået mellom kommunene, og det kan ikke utelukkes at enkelte kommuner har såpass høy gjeld at en eventuell renteøkning kan påvirke tjenestetilbudet, slik også Riksrevisjonen påpeker. Det er imidlertid viktig også å legge vekt på at dette ikke bare har med gjeldsgrad å gjøre, men også hva kommunen har av rentebærende aktiva, i hvilken grad den har bundet renten, hvor mye av tidligere års inntekter som er satt til side, hvilke handlingsrom kommunen har i den løpende driften, og hvilken befolknings- og inntektsvekst som forventes i fremtiden, bare for å nevne noe. Høyere gjeld gjenspeiler det høye investeringsnivået som kommunen har hatt de siste årene. I mange tilfeller kan økt gjeld være fornuftig og nødvendig for å bedre tjenestetilbudet til innbyggerne eller bygge ut kapasiteten i takt med befolkningsutviklingen og endringen i alderssammensetningen. Men det fjerner ikke det faktum, som også kontrollkomiteen understreker, at kommunene må ha kontroll over sin økonomiske situasjon, og at man heller ikke må love mer enn det man kan bære over en lengre periode. Deler av kommunenes gjeld må også ses i lys av statlige stimuleringsordninger for investeringer, slik som rentekompensasjonsordninger og investeringstilskudd, og reflekterer også en ønsket politikk fra statens side. Jeg er glad for at dette også reflekteres og vurderes i kontrollkomiteens innstilling. Kommunene ser ut til å greie å betjene renter og avdrag på de lånene de har, på en god måte. Antall kommuner i økonomisk ubalanse som er registrert i ROBEK, ligger på et lavt nivå sett i forhold til tidligere år, ca. 50 kommuner ved utgangen av mai 2015. Jeg vil også vise til at det er om lag halvparten av kommunesektorens samlede gjeld på vel 400 mrd. kr som dekkes helt eller delvis av andre, og ikke belaster kommunebudsjettene. Noe videreformidles til privatpersoner og selskaper, noe knytter seg til rentekompensasjonsordningen for skoler og kirker, der staten dekker renteutgiftene. Deler av kommunenes gjeld reflekterer altså en ønsket politikk fra statens side, og noe knytter seg til tjenester som finansieres gjennom gebyrer fra innbyggerne, først og fremst knyttet til VAR-området. Riksrevisjonens anbefalinger dreier seg om at departementet bør vurdere om regelverket og statens virkemidler er tilstrekkelig for å sikre at kommunenes gjeldsnivå holdes på et bærekraftig nivå. Det er for tiden, som kontrollkomiteen også viser til, en gjennomgang av kommuneloven. Økonomibestemmelsene i kommuneloven, som Riksrevisjonens anbefalinger berører, vil være en sentral del av dette arbeidet. Dette vil bl.a. omfatte reglene for økonomisk planlegging, budsjettering, utredning og rapportering til kommunestyret, reglene rundt låneopptak, låneavdrag og finansforvaltning og reglene for statlig kontroll og godkjenning av økonomiske forpliktelser – mange av de problemstillingene som også representanten Lundteigen og representanten Gunvor Eldegard tok opp i sine innlegg. Jeg mener at det vil være hensiktsmessig å avvente eventuelle tiltak til utvalget har sluttført sitt arbeid. Innstilling fra utvalget skal foreligge innen utgangen av inneværende år. La meg helt til slutt vise til at kontrollkomiteen i sin innstilling ber Kommunal- og moderniseringsdepartementet å videreformidle Riksrevisjonens synspunkter til utvalget. Det vil vi selvsagt gjøre, og i tillegg vil vi selvsagt også videreformidle de synspunkter som er fremkommet i kontrollkomiteens innstilling, slik at utvalget kan ta det med seg i det videre arbeidet.