Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-04-12:
Først vil jeg sende en takk til komiteen for et godt samarbeid om en sak som det har vært mye diskusjon om underveis. Saken har en kjent forhistorie, og det er gjort rede for dette i de respektive partiers merknader i innstillingen. Representantforslaget fra Arbeiderpartiet inneholdt to punkter: å legge fram en sak der regjeringa redegjør for konsekvensen av innføring av nye kompetansekrav og komme tilbake med en plan for hvordan de nye kompetansekravene skal innføres å åpne for realkompetansevurdering av lærernes tidligere utdanning Begge forslagene fikk liten eller ingen støtte i høringen. Etter behandlingen i komiteen er det framsatt et fellesforslag fra Venstre og Høyre og Fremskrittspartiet om en dispensasjonsordning fram til 2025. Arbeiderpartiet foreslår at lærerne som er utdannet etter den gamle ordningen, i en overgangsperiode fram til 2025, skal beholde sin undervisningskompetanse – i praksis altså akkurat det samme. For øvrig er det under komitébehandlingen fremmet flere forslag som et flertall i komiteen har sluttet seg til, og jeg fremmer med dette Senterpartiets øvrige forslag, også det vi har fremmet sammen med andre. Da Stortinget behandlet saken om kompetansekrav i juni i fjor, ble det ikke så mye debatt om saken. Som kjent ble Senterpartiet alene om å stemme imot at innføringen av skjerpede kompetansekrav for å undervise skulle gis tilbakevirkende kraft, men på høsten fikk debatten fart. Da fikk vi konkrete eksempler på hvilke urimelige konsekvenser og praktiske utfordringer endringen ville få, ikke bare for den enkelte lærer, men også for skolene og kommunene som arbeidsgivere. Senterpartiet tok opp igjen denne saken under budsjettbehandlingen i desember i 2015, og ga flertallet anledning til å endre vedtaket. Dette ble på nytt nedstemt. I dag har Stortinget enda en sjanse til å rette opp feila fra i fjor, men dessverre vil ikke det skje denne gangen, heller. Sjøl om flertallet gjør sitt beste for å få saken til å framstå som om den er ordnet opp i, vil ikke dagens vedtak endre faktum. Lærere med lærerutdannelse fra før 2014 er avskiltet. Til tross for at lærere får noen ekstra år på seg til å få papirene i orden og få telt opp rett antall studiepoeng, er realiteten likevel at de i overgangsperioden på ni år vil bli innelåst i nåværende stillinger. De risikerer å ikke bli foretrukket om de skulle ønske å bytte arbeidsplass. Hvem vil vel ansette en lærer som må påkostes studiepoeng? I tillegg risikerer vi at mange lærere vil velge å gå av med pensjon når de fyller 62 framfor å ta videreutdanning på tampen av yrkeslivet. I tillegg vil det være fagene norsk, matematikk og engelsk som vil bli prioritert til videreutdanning fra kommunene. Andre fag som mat og helse, kunst og håndverk osv. vil kunne sakke akterut. Vi vil få et A- og et B-lag i skolen – de med nok studiepoeng og de som har lærerutdanning fra før 2014 sammen med de om lag 9 000 som allerede er såkalte ikke-kvalifiserte som jobber i skolen i dag. Nok en gang har regjeringspartiene, Høyre og Fremskrittspartiet, og Venstre, lagt seg ut med lærerne. Jeg beklager at Arbeiderpartiet også har valgt å gjøre det. Jeg synes det er trist at flertallet ikke har mot nok til å innrømme at de har fattet et vedtak som er uklokt, og som de ikke har sett konsekvensen av. Forsøkene på opprettingen i dag viser nettopp dette. Etter Senterpartiets mening er det unødvendig å gi kompetansekravene tilbakevirkende kraft. Vi hadde oppnådd den kompetansehevingen vi ønsker uansett fordi ordningen med videreutdanning som de rød-grønne igangsatte og dagens regjering har utvidet og forbedret, nå har blitt så god at det er 10 000 lærere som ønsker seg videreutdanning til høsten. Kun rundt 5 500 får muligheten. Flere lærere mangler studiepoeng i flere fag. Det er mange lærere i utdanningskø i hver kommune. Rundt 100 lærere mangler studiepoeng i enkeltfag bare på ungdomstrinnet i min hjemkommune. Dette krever god kommuneøkonomi og god kapasitet i høgskolene. Senterpartiet er også opptatt av at det skal være kvalitet i det tilbudet som gis til de lærerne som ønsker å videreutdanne seg. Universitets- og høgskolerådet sa sjøl i høringen at det var mange krevende oppgaver de sto overfor nå når lærerutdanningen skal bli femårig og strukturprosessene pågår for fullt. Jeg, og sikkert flere, har fått spørsmål vedrørende kvaliteten i studiene som nå gis fra høgskolene. Jeg mener regjeringa må følge opp dette tett. Det må være kvalitet som er viktig, ikke antall studiepoeng. Vi ønsker også at regjeringa, i samarbeid med lærerorganisasjonene, skal vurdere en rett og en plikt til videreutdanning. Vi fremmer forslaget i dag, og vi håper at flere som er opptatt av en jevnlig faglig oppdatering, vil støtte en slik utredning. Senterpartiet beklager at flertallet ikke skjønte hva de vedtok i fjor, og vi beklager overfor alle lærere som nå ikke føler seg gode nok lenger, at det heller ikke denne tredje gangen blir flertall for å rette opp det vedtaket