Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-12-02:
Jeg vil også takke representanten Trettebergstuen for et godt initiativ. Heltids og deltids arbeidstidsordninger er uhyre viktig for samfunnslivet, for arbeidslivet og ikke minst for familielivet. Nordmenn jobber mest deltid i Norden. Nesten tre av ti arbeidstakere jobber i reduserte stillinger, og de fleste av disse er kvinner, som flere har vært inne på. 43 pst. av kvinnene har deltidsstillinger, men bare 13 pst. menn. Små stillinger og deltidsansatte er særlig utbredt innenfor pleie og omsorg, i barnehager og i SFO. Små stillinger ned til 10–12 pst. er gjerne oppstått for å få bemanningskabaler til å gå opp innen døgnkontinuerlige tjenester. Dette er et resultat av økonomistyring og enkelte lovregulerte arbeidsbestemmelser, ikke av menneskelige behov, verken hos innbyggere eller ansatte. Muligheten for deltidsarbeid var et kvinnekrav på 1970-tallet. Kanskje derfor er dette blitt hengende igjen som en foreldet struktur i dagens arbeidsliv. Hensyn både til brukere og ansatte tilsier at størst mulig stilling er det beste, og en god arbeidsgiverpolitikk må derfor tilstrebe at hele stillinger skal være det normale. En god arbeidsgiver viser fleksibilitet i forhold til arbeidstakernes egne ønsker og behov. Avhengig av livsfase kan arbeidstakerne ønske mindre enn full stilling. Spørreundersøkelser blant deltidsansatte viser at enkelte fortsatt ønsker mindre enn full stilling. Senterpartiet er først og fremst opptatt av at alle de som ønsker en jobb å leve av, og som i dag ikke blir tilbudt det, får det. Mange kommuner er opptatt av å gjøre noe med både uønsket deltid og arbeidstidsordningene generelt. Dette er viktig for å gi best mulig kvalitet på tjenestene til innbyggerne, å være i stand til å rekruttere gode medarbeidere og å få et godt omdømme som en god arbeidsgiver. Tilnærmingsmåtene er mange og kan ha ulik karakter. Erfaringene viser imidlertid at det viktigste for å komme fram til ordninger som fungerer godt, er å involvere de ansatte sjøl. Innflytelse og kontroll over egen arbeidssituasjon er avgjørende for jobbtilfredshet, arbeidsglede og høyt nærvær. Stikkord er å fremme det myndige mennesket. Arbeidstakere og arbeidsgivere kan ha ulike ønsker og behov i forhold til arbeidstidsordningene. Men erfaringer viser at med mer fleksibilitet fra begge parter er det mulig å finne løsninger som betyr en forbedring for alle, inkludert innbyggerne og brukere av kommunale tjenester. I Drammen har en styringsgruppe definert uønsket deltid. Det er etter deres definisjon en kvalifisert person som: ønsker seg høyere avtalt arbeidstid kan starte med økt arbeidstid innen tre måneder er villig til å ta imot et tilbud sjøl om det kan innebære endret arbeidssted og/eller andre gjeldende arbeidstidsordninger enn vedkommende har i sin stilling Det er altså spørsmål om at en må kunne arbeide på flere steder. Vikarpool kan være ett av flere virkemidler for å sikre de som ønsker det, større stillinger. Når det gjelder kvalifikasjoner, er det ofte en forutsetning for å få et tilbud om økt stilling/hel stilling at de ansatte har de nødvendige kvalifikasjoner, og tilbud om kvalifiserende utdanning er da et godt og nødvendig virkemiddel. Når det gjelder økt fleksibilitet, er det mange positive tilbakemeldinger på lengre turnusperioder hos brukere med spesielle behov, spesielt knyttet til bofellesskap for funksjonshemmede o.l. I Buskerud er det et godt eksempel fra Hurum. Der har en en tidsbank, hvor en inngår en forpliktende turnus for en viss tidsperiode framover, og all arbeidstid blir lagt inn i tidsbanken med uttak av tid eller penger ved overskudd av innsats. Det er bra erfaringer ved dette, for her er det snakk om en bransje hvor det er knapphet på folk, og det er da lettere å få til større stillinger enn det ville vært dersom situasjonen hadde vært den motsatte. En situasjon er også at dersom man tar en ekstra helgevakt eller to, gir det f.eks. mulighet for ekstra ferie utenom skoleferien. Følelsen av økt ferie og fritid som dette gir, oppleves som en positiv kvalitet ved arbeidsplassen for mange. Med utgangspunkt i at involvering av de ansatte sjøl er det viktigste kriterium for suksess, bør det vises stor grad av vilje til tilpasning fra arbeidsgiver til den ordningen som velges. Det betyr at en kommune kan ha ulike typer arbeidstidsordninger f.eks. for sjukehjemmene og for bofellesskapene. Nye og mer fleksible arbeidstidsordninger kan gjøre det naturlig og nødvendig for storting og fagforeninger å se på lovregulering av arbeidstidsbestemmelsene med nye øyne, f.eks. bestemmelsen om arbeid kun hver tredje helg. Det er gode grunner, både reelt og politisk, til å være åpne for mer smidig og fleksibel praksis, som kan tjene både de ansatte og brukerne. Men som sagt: Her er det avgjørende at de ansatte og de ansattes organisasjoner er med, slik at en altså får til et system som innebærer at man har rettigheter samtidig som man oppfyller plikter. En lager en helhet som er basert på det samfunnsansvar man må ha i arbeidslivet.