trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Jo da, Fremskrittspartiet er seg selv likt, det også, så sånn sett er Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet litt like. Forskjellen er at vi i Arbeiderpartiet har en linje i det vi sier og mener, mens Fremskrittspartiet nå bruker store deler av dagen på å kjempe mot vedtak de har stemt for da de satt i regjering. Men det må de jo bare får lov til å holde på med. Jeg synes representanten Trellevik brukte et veldig bra ord i salen her i dag, nemlig ordet «mayday». For når vi hører det, skal vi ile til og hjelpe – det er i hvert fall sjøens lov at man gjør det. Vi har nemlig hørt kommunene rope mayday – de gjør det tre ganger, som man skal gjøre – og vi forsøker å komme hjelpende til. Det gjør dessverre ikke representanten Trellevik og regjeringen – det har vi hørt her i dag. Jeg skal også si at det var klargjørende nå å høre statsråden si at det ikke lenger er snakk om å utrede og kanskje og dersom. Nei, det er garantier, og han sier også hvor nivået skal ligge. Det var veldig bra og veldig klargjørende, og det er synd at ikke Fremskrittspartiet også fikk med seg den klargjøringen som kom her i dag. Jeg synes representanten Bransdal traff spikeren ganske godt på hodet da hun sa at kommuneopplegget er stramt, men stabilt. Det har det vært, det har vært stabilt stramt i flere år, og hun beklaget seg litt over det, at man kunne fått mer til kommunene. Det kunne Kristelig Folkeparti og representanten Bransdal fått, men man har altså valgt å gå i kompaniskap med Høyre og sette seg på kneet til Fremskrittspartiet, og da blir det som det blir. Men som sagt, det er et valg som Kristelig Folkeparti har gjort, og det får vi bare ha respekt for. Så registrerer jeg at representanten Thommessen er sjokkert og forstemt over å høre at Arbeiderpartiet mener at kommunene har bruk for mer penger. Ja, det burde ikke være noe sjokk for representanten Thommessen at vi har ment det. Det har vi ment i alle disse årene, og vi har også lagt på ca. 3 mrd. kr mer til kommunene enn det regjeringen har foreslått, hvert eneste år, ikke fordi vi synes det har vært gøy å gjøre det, men fordi det har vært nødvendig å styrke kommuneøkonomien siden representanten Thommessen og hans parti ikke har gjort det. De har valgt å bruke skatteinntektene, fellesskapets penger, på noe annet, de har valgt å kutte sterkt i formuesskatten, som gir mest til dem som har mest fra før. Det kalles fordelingspolitikk, og jeg skammer meg ikke et øyeblikk over at jeg mener det jeg mener, og at mitt parti mener det det mener. Så får Thommessen stå for sitt. Avslutningsvis: I Smaalenenes Avis i dag står det: «Innen høsten må politikerne i Indre Østfold kommune ha en plan for hvordan de skal kutte minst 50 millioner kroner.» Det er altså det de sitter med i kommunestyret i Indre Østfold kommune.
Olemic Thommessen (Høyre), 2020-06-17:
Representanten Lauvås begynte med å skulle se fremover, men den fremtiden varte ikke mer enn så vidt over til neste år. Så fikk vi en lang beskrivelse av utgifter og hvor dårlig det står til. Representanten Lauvås var litt usikker på hva som var verst eller ille. Saken er at vi vet at det ikke kommer til å bli mer penger, hvis vi løfter nesetippen litte grann og ser inn i fremtiden. Oljealderen er på hell, og den demografiske utviklingen ser vi går i feil retning. Det betyr at vi er nødt til å innstille oss på en fremtid hvor man ikke bare kan legge på 3 mrd. kr, eller som partnerne til Arbeiderpartiet vil, enda flere milliarder. Man er nødt til å finne andre grep. For Høyre handler dette om modernisering, effektivisering, kommunereform, digitalisering. Mitt spørsmål er kort og godt: Hva er det Arbeiderpartiet vil gjøre den dagen det ikke er mer penger å dele ut?
Olemic Thommessen (Høyre), 2020-06-17:
Denne debatten har på mange måter vært ganske forutsigbar. Det har vært et ensidig pengefokus fra opposisjonen, og jeg vil si et nokså kortsiktig pengefokus. Særlig forstemmende synes jeg det var å høre på Arbeiderpartiets hovedinnlegg, der man på ti minutter ikke hadde annet å si enn at det var for lite penger til det meste. Når det gjelder tiltak i et mer langsiktig perspektiv – hvordan vi skal få en bærekraftig kommunesektor i en situasjon hvor vi ikke kommer til å ha de pengene vi har i dag, til rådighet, og hvor vi vet at utfordringene blir større – er intet bidrag kommet. I replikkordskiftet var det heller ikke noe annet svar enn at pengene finnes, at det har med fordeling å gjøre, og det betyr altså skatteskjerpelse. Vi kan også se av innstillingen at Arbeiderpartiet og Senterpartiet, i og for seg også SV, har skrevet seg sammen på veldig mye, og det regner jeg med handler om å bygge noe sammen frem mot neste valg. Da ser vi konturene av hva vi har i vente. Det er for de viktigste reformene vi står overfor, ingen energi. Vi har behov for modernisering av mye i kommunene. Vi har behov for mer bruk av private aktører for å få en god dynamikk mellom offentlige og private tjenesteytere, og vi har ikke minst behov for en fortsatt kommunereform. Til alle disse tingene fremstår Arbeiderpartiet lunkent eller negativt. Når det gjelder spørsmål om kommunereform, har man skrevet seg sammen på alt, og jeg må virkelig spørre: Er det slik at Arbeiderpartiet ikke ser behovet for større og mer bærekraftige kommuner? Arbeiderpartiet har skrevet seg inn i et flertall som sier: «Flertallet viser til at det er store demografiske utfordringer i mange kommuner. Kommunesammenslåing vil selvsagt ikke endre demografien i regionene og vil således ikke løse utfordringen.» Nei, det er jeg helt enig i. Jeg tror ikke at folk verken vil flytte eller dø fordi kommuner slås sammen, men jeg kan tenke meg at de vil kunne få et bedre tilbud for en bedre alderdom, hvis så skjedde, at kommunens budsjettvolum ville bli større og ha bedre rom for rekruttering, bedre rom for å skaffe ekspertise og for å styrke kvaliteten i omsorgstjenesten. Jeg venter spent på representanten Lauvås’ neste innlegg, hvor jeg skal gi ham en sjanse til å komme med mulige tiltak som viser hvordan Arbeiderpartiet ser på dette.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-06-17:
Tapte skatteinntekter: ja. Meirutgifter for kommunane: Det må vera objektivt korrekt. Difor har regjeringa sett ned ei gruppe som saman med KS skal sjå på kva som er koronarelaterte utgifter som er relevante for staten å følgja opp. Det vil alltid vera slik at kommunane vurderer ting ulikt, både når det gjeld drift av skular, reinhald og anna. Enkelte kommunar har eg sett bokfører alt dette som koronautgifter, mens andre tek omsyn til dei utgiftene dei faktisk ville hatt uansett. Så mi erfaring er at bokføringa av dette er ulik mellom kommunane. Difor er det viktig for meg og for Stortinget å få god oversikt over dette, og at det vert jobba med, slik at kva som skal vera objektive og riktige kriterier for kva som er reelle koronautgifter, vert teke hand om på ein god måte. Den måten regjeringa legg opp til for å løysa dette, meiner eg er både truverdig og ein god tryggleik for kommunane både for inneverande år og ikkje minst for neste år.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-06-17:
Likelydande forslag, seier representanten. Eg oppfattar ikkje ordlyden – i alle fall ikkje i opptakta til dette, i merknadane – som lik. Det regjeringa har vore oppteken av, og som har vore veldig viktig for Høgre, er at me skal vera med og ta ansvar for dette. Men i samfunnet vårt i dag er det svært mange som har bidrege. Det er tusenvis av arbeidsledige, det er gründerar som har mista livsverket sitt, og mange kommunar har mange ressursar å by på i denne store fellesdugnaden. Eg oppfattar at representanten Greni ønskjer at kommunane skal kompenserast krone for krone. Det er ei løysing som Høgre er sterkt imot, fordi det er veldig vanskeleg å finna kvar enkelt krone, krone for krone. Det vil vera veldig ressurskrevjande å etterprøva kommunane på om dette er reelle utgifter, eller om det er utgifter dei uansett ville ha hatt. Difor er eg heilt imot å løysa dette med ein slik lovnad. Det eg er for, er det opplegget som regjeringa har, der ein objektivt sett set seg ned og diskuterer kva som er kommunane sine koronarelevante utgifter, og er med på å dekkja utgiftene til kommunane.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-06-17:
Nei, sjølvsagt skal kommunane følgja kommunelova, og me har i løpet av dei tre siste dagane i denne stortingssesjonen løyva ganske mange milliardar kroner til kommunesektoren som dei ikkje hadde rekna med. Så det er gode grunnar for kommunane til å setja seg ned og justera budsjetta sine i takt med både den auka inntektsramma dei får, og den endringa i utgiftene sine som dei vil få. Enkelte plassar vil dei ha meir utgifter, og andre plassar vil dei ikkje ha så store utgifter som dei har budsjettert med. Det som ligg i dette med ei løypemelding, er sjølvsagt at me ikkje kjenner skatteinntektene til landet vårt før året er omme. Me kjenner heller ikkje rekneskapane til kommunesektoren før året er omme. Difor kan det vera tilfredsstillande med ei løypemelding frå det utvalet som regjeringa har sett ned, og som skal kunna sjå på dei samla utgiftstapa og inntektstapa til kommunesektoren som følgje av koronakrisa, og gje ei løypemelding tilbake til Stortinget. Eg synest det er veldig fornuftig at Stortinget vert halde orientert, i og med at me er løyvande myndigheit. På den måten er ein òg i stand til å auka, om det skulle vera nødvendig. Regjeringa har òg vore tydeleg på at ho ønskjer å gje kommunane meir pengar dersom det skulle vera behov for det, også i inneverande år.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-06-17:
Den 11. mars erklærte WHO pandemi. Den 12. mars stengde Erna Solberg og regjeringa landet ned. Den 13. mars lanserte Erna Solberg og kommunalministeren – som representanten riktig nok nemner – 250 mill. kr i ekstra skjønsmidlar til kommunesektoren, samtidig som dei sa at det ville koma meir pengar i revidert nasjonalbudsjett og i dei andre pakkane når ein fekk oversikt over situasjonen. Men det var altså dagen etter dei lanserte 250 mill. kr. Eg må seia at eg får litt assosiasjonar til Marve Fleksnes: Det er min mayday! Det er min mayday! Det er ein veldig trong til å vera med og styra i SV. Det er nesten imponerande å høyra. Det må vera frustrerande å sjå Erna Solberg og resten av regjeringa handtera denne situasjonen på ein svært, svært tilfredsstillande måte for heile samfunnet. Mitt spørsmål er: Korleis i all verda ser SV føre seg at kommunane skal kompenserast krone for krone objektivt sett for resten av samfunnet?
Ove Trellevik (Høyre), 2020-06-17:
Svaret frå representanten vitnar om at regjeringa har gjort alt rett når det gjeld garantien som regjeringspartia og Framstegspartiet er med på, og dei signala og dei lovnadene som regjeringa har kome med. Representanten Andersen er jo ikkje i stand til å forklara korleis ein objektivt sett skal kunna klara å gje kommunesektoren krone for krone tilbake på ein god måte, som gjer at kommunane vil føla seg likebehandla. Eg har i innlegget mitt tidlegare i dag nemnd at kommunane bokfører desse koronautgiftene sine ulikt. Korleis i all verda har representanten Andersen tenkt å sørgja for at det vert eit objektivt rett og riktig system? Eg ønskjer svar på det. Eg synest det er veldig relevant når representanten brukar så mykje tid på det – skriv det i innstillinga og tek det opp både i innlegget sitt og i replikkordskiftet. Så eg ønskjer svar på dette spørsmålet.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-06-17:
Eg vil gje honnør til Eirik Sivertsen, som nytta replikkordskiftet med statsråd Astrup til å få klarlagd ting som han opplevde som uklare i innstillinga til proposisjonen. Han fekk for så vidt støtte for forståinga han har av regjeringa sin politikk, av representanten Stein Erik Lauvås då han var på talarstolen i stad. Eg håpar verkeleg at òg Arbeidarpartiet kan støtta framlegget frå regjeringspartia og Framstegspartiet om korleis me skal følgja opp kommunesektoren, når det viser seg at utgangspunktet til opposisjonen eigentleg fell på steingrunn og det er heilt umogleg å følgja opp kommunane på ein objektiv måte med det som ligg i forslaget frå opposisjonen. Representanten Sivertsen hadde også omsut for dei frie inntektene til kommunane. Frie inntekter vert endra fort over tid. I 2011, f.eks., då Stoltenberg-regjeringa gjekk vekk frå øyremerkte midlar til barnehagane og over til frie inntekter, auka sjølvsagt dei frie inntektene. I 2018, som representanten Stein Erik Lauvås nemnde, var det budsjettert med null auke i frie inntekter. Rekneskapane for 2018 viser faktisk at dei frie inntektene auka. Det vitnar om at me må vera litt forsiktige når me studerer budsjettet, for det er ingen fasit på korleis det går. Me kjenner som sagt ikkje kommunane sine rekneskapstal for 2019, heller ikkje for 2020. Så dette kan fort endra seg. Sånn sett var det veldig kjekt å høyra frå representanten Gåsemyr Staalesen om uroa som Arbeidarpartiet har for driftsresultatet til kommunesektoren. Viss driftsresultata over tid viser ei negativ utvikling, er det all grunn til å følgja godt med. Det bør ein gjera. Ein bør kanskje velja seg ut nokre kommunar og følgja med på dette over tid, for det er gode grunnar til at ein har eit negativt driftsresultat over tid. At det kan skje frå eit år til eit anna, er kanskje naturleg, men det gjev grunn til uro når det skjer over tid. Dei eg har følgt med på, slit med fråflytting, inga nyetablering av nytt næringsliv og få attraktive lokalsamfunn som genererer vekst. Dei slit òg med strukturkostnadene sine. Viss ein ser på korleis dei rekneskapsfører utgiftene sine, ser ein at dei har strukturelle kostnader, anten det gjeld ein skulestruktur som er utrangert og gamaldags, eller det gjeld kommunestrukturen. Som Olemic Thommessen sa: Eit kommunehus har ein strukturell kostnad. Det har kommunesjef, rådmann, ordførar og kommunestyre. Så det er god grunn til å fokusera på kommunestrukturen også i dei komande åra. Representanten Heidi Greni var inne på at det står dårleg til med økonomien til fylkeskommunane, spesielt i replikkordskiftet om Vestland. Liv Signe Navarsete var òg inne på det i sitt innlegg nettopp: Dei går mot eit underskot på 700 mill. kr! Det er eit vanstyre utan like i Vestland fylke. Ein skyldar på staten(presidenten klubbar)(presidenten klubbar igjen) (presidenten klubbar) (presidenten klubbar igjen)
Ove Trellevik (Høyre), 2020-06-17:
Eg får teikna meg ein gong til, president.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-06-17:
Tida gjekk ut for meg òg. Eg vil tilbake til Vestland fylkeskommune og Senterpartiets vanstyre. Dei har altså selt to vidaregåande skular for ein slikk og ingenting til kommunane, slik at det nye fylket no må byggja ein heilt ny vidaregåande skule. Dei har innført skulemat, dei har tilsett ein masse psykologar, og dei har ribba småkommunane ute i distriktet og sentralisert dei til fylkeskommunen – og byr over kommunane. Og dette er ikkje-lovpålagte tenester. Så snakkar altså Senterpartiet om og gjev ei beskriving av at ein sveltefôrar kommunane. Eg finn meg rett og slett ikkje i den retorikken. Dei må lesa rekneskapane til Vestland fylkeskommune, og den dagen dei forstår rekneskapane, skal eg vera med og løyva meir pengar til dei, men ikkje før.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Ifølge representanten Trellevik har kommunene hatt så mange gode år at de skal klare seg selv. Det er vel derfor høyrefolk nå angriper offentlig sektor. Nå skal det kuttes og privatiseres. Til Klassekampen har representanten Trellevik sagt: «Ja, det vil nok være eksempler på kommuner som har hatt utgifter de ikke vil få dekket.» Videre sa han: «Det som blir objektivt vurdert til å være koronautgifter, vil staten ta et medansvar for.» Kommunene ønsker nå en tydelig garanti, og det har Arbeiderpartiet gitt dem. Hva er objektive koronautgifter for Høyre? Er det faktisk tapte skatteinntekter for kommunene? Svar ja eller nei. Er det merutgifter som følge av korona? Svar ja eller nei.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-17:
Venstre ivrer for regionreformen og skulle gjerne ha fått til enda flere oppgaver. Men dette er en massiv flytting av oppgaver, og det medfører mer makt, ikke minst til de nye fylkeskommunene, enn det har vært tidligere. Så er alternativet, som Arbeiderpartiet tydeligvis tar til orde for, å skrote mellomnivået. Det håper jeg virkelig ikke skjer, for det vil gjøre at en vil få en veldig sentraliserende effekt rundt de største byene. Men det kan høres ut som om det er Arbeiderpartiets politikk, og det vil jeg i så fall beklage.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-17:
Jeg hørte med interesse på det representanten Greni leste opp. En kan jo stille seg noe forundrende til deler av dette. Når de fleste av fylkeskommunene nå har rød-grønt styre og er helt tydelige på at de ikke vil følge opp intensjonene, vil det også vanskeliggjøre mulighetene til å få enda flere oppgaver, og de sier til og med nei takk til oppgaver, som det som skjedde bl.a. på kultur. Dette er også helt tydelig i det største fylket her i landet, altså Viken, som helt åpent har sagt at det de først og fremst skal jobbe for, ikke er innbyggerne, men å skrote hele fylkeskommunen. Det synes jeg er svært beklagelig. Ellers vil Venstre fortsatt jobbe for at vi skal ha tre nivå her i landet, med mulighet til å gjøre flere oppgaver, ikke minst også helseforetakene.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-06-17:
Som representanten Njåstad refererte til tidligere, sa jeg at kommuneproposisjonen etter forhandlingene ble enda bedre, og ikke minst på dette punktet, der vi også får kompensert ordningen. Trøndelag fylkeskommune gikk i front når det gjaldt omlegging av bl.a. de grønne løsningene, som har blitt veldig bra. Det som det ligger an til her, med ferjeavløsningsordningen, synes jeg er en veldig god ordning, som selvfølgelig også over tid må følges opp. Dette gjør også at flere av ferjene våre nå vil være nullutslippsferjer. Det vil være en gledelig utvikling framover og noe jeg også trodde at representanten Andersen var svært fornøyd med.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Det ble aldri den store oppgaveoverføringen til de nye fylkeskommunene som vi hadde håpet på. Tiden etter at sammenslåingen ble vedtatt, har vist oss at regjeringen ikke har klart å fylle regionreformen med innhold og oppgaver. Flere av oppgavene det skulle utredes om skulle overføres til fylkeskommunene, har en siden konkludert med at ikke skal overføres til fylkeskommunene. Annen oppgaveoverføring har stanset opp som en følge av at fylkeskommunen ikke får midler som trengs for å løse oppgavene, og nå går Unge Venstre ut i Aftenposten og sier at de mener at regionreformen var mislykket, og de vil skrote hele fylkeskommunen, en reform som Venstre selv har ivret for. Mitt spørsmål blir da: Hva er Venstres ambisjoner for veien videre for de nye fylkeskommunene – vil det komme flere nye oppgaver?
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Regionreformen har først og fremst blitt en strukturreform som verken innebærer betydelige nye oppgaver eller mer makt til fylkeskommunene. Vi har i alle fall større ambisjoner for fylkeskommunene enn dette. Vi vil styrke lokaldemokratiet ved at flere beslutninger skal tas nær folk. De som kjenner best til utfordringene, bør ta ansvar for egne prioriteringer. Kommuner og fylkeskommuner burde få større handlingsrom for hvordan oppgavene organiseres og løses. Er det viktig for Kristelig Folkeparti at beslutningene tas nær folk, og hva er Kristelig Folkepartis ambisjoner for veien videre for de nye fylkeskommunene?
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Norge er et langstrakt land, og vi bor i den innerste dal og på det ytterste skjær. Men flesteparten av oss bor et sted midt imellom. Over 80 pst. av oss bor i byer og på tettsteder. Her har vi hjemmet vårt og skaper livet vårt. I byene og på tettstedene møter vi også mange av de store utfordringene å finne gode politiske løsninger på for framtiden, som infrastruktur, innovasjon, næringsutvikling, boligbygging, utenforskap og integrering, og bærekraft med tanke på klima og miljø. Å skape og videreutvikle gode bomiljø i hele landet handler også om kommuneøkonomi. En sterk og robust kommuneøkonomi, slik Arbeiderpartiet legger opp til, er også med på å ruste kommunene til å drive en god boligpolitikk og en framtidsrettet by- og tettstedsutvikling. En viktig del av det å skape et godt liv er å skape gode hjem og sterkere fellesskap. For Arbeiderpartiet er det rausere, varmere og grønnere byer og tettsteder hvor dette er viktig: trygge og gode lokalmiljø med skoler, sykkelveier og kollektivtilbud, tilgang til arbeid, fritids- og kulturtilbud og det å gi eldre en mulighet til å være sjef i eget liv, bl.a. gjennom å la dem få bo hjemme lenger og ha gode institusjoner for dem som har behov for det. Men det er ikke så rosenrødt. I 215 kommuner ser vi at de har hatt negativt driftsresultat i minst ett av de to siste årene. 55 av de kommunene har negativt driftsresultat i begge årene, og 174 kommuner har negativt driftsresultat i de foreløpige regnskapene for 2019. I tillegg ser vi at små kommuner har lavere netto driftsresultat enn store. Vi ser nå at regjeringens stramme budsjettopplegg de siste årene kommer på toppen av en økonomisk krise ved covid-19. En helt klar forutsetning for Arbeiderpartiets kommuneopplegg i 2021 er at kommuneøkonomien i 2020 sikres først, slik at kommunene og fylkeskommunene kompenseres fullt ut for de samlede virkningene av skattesvikt, inntektsbortfall og merutgifter i forbindelse med koronautbruddet. Deretter mener vi at kommunene trenger et økt økonomisk handlingsrom for å møte demografiske, økonomiske og klima- og omstillingsutfordringer. I kommuneproposisjonen for 2021 legger regjeringen opp til en lav vekst i kommunesektorens frie inntekter, en realvekst på mellom 0,5 pst. og 0,6 pst. Dette er den nest dårligste veksten på 16 år, kun slått av fjorårets lave vekst i frie inntekter. Veksten spises også opp av økte demografikostnader og pensjonskostnader. Arbeiderpartiet mener regjeringens forslag er for lavt når kommunene har store, uløste oppgaver innenfor sentrale velferdsområder. Regjeringen setter ikke kommunene i stand til å løse sine oppgaver bedre. Vi har større ambisjoner enn regjeringen for å bedre kvaliteten i velferd, omsorg og skole i kommunesektoren. Vi mener det er påkrevd med en kraftig økning i veksten i kommunenes og fylkeskommunenes inntekter. Derfor prioriterer vi en styrking av kommunesektorens inntekter i 2021 med 3 mrd. kr utover regjeringens forslag.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-06-17:
Jeg er veldig glad for Arbeiderpartiets utgangspunkt i beskrivelsen av hva regionreformen skal være. Det er helt presist det jeg mener regionreformen skal være – en demokratiseringsreform nær folk der man skal få reelle oppgaver å jobbe med. Men jeg er også nødt til å påpeke at i denne sal har det som har kommet fram fra Arbeiderpartiet, vært at reversering er dårlig, fiasko og katastrofe, så jeg håper virkelig at både Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti kan stå sammen om å gjøre denne regionreformen best mulig.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-06-17:
Her var det to ting. Takk for honnøren når det gjelder frivilligsentraler. Ja, Kristelig Folkeparti har kjempet i mange år for å få dette til, og jeg er veldig glad for at en fikk det til i år. Jeg er veldig opptatt av saken og mindre opptatt av hvem som skal ta æren for det. Men det er viktig. Dette er utrolig viktig. Når det gjelder kommunesammenslåinger, har Kristelig Folkeparti sagt – og det står fast i denne perioden – at det skal være provenynøytralt. Man skal ikke bruke inntektssystemet for å tvinge fram kommunesammenslåinger.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-06-17:
Så vidt jeg vet, har man et kommunebudsjett for et helt år, og man har faktisk en portefølje for et helt år å spille på når det gjelder kostnadene. Dette er kombinert med at regjeringen sier at de koronarelaterte utgiftene skal bli refundert. For meg er det viktig å si «koronarelaterte utgifter», for hvis det er noen politikere som tenker at her kan vi få dekket hele spekteret av både gamle synder og det man gjerne skulle hatt i kommunesektoren, blir det feil. Det står fremdeles fast, og det er det KS har bedt om – en garanti for koronarelaterte utgifter.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-06-17:
Grunnen til at jeg også tar ordet, var stikkordet frivilligsentraler. Jeg har lyst til å takke for alle godord som er kommet både til meg og ikke minst til frivilligsentralene. Dette er det beste grunnlaget for at frivilligsentralene rundt om i landet skal fortsette det gode arbeidet som de allerede holder på med. Det er bare kreativiteten som setter hinder for hva en frivilligsentral kan involvere seg i, for her har man en flott kopling mellom det ideelle, private og offentlige, og det er veldig bra. Jeg hører at det blir problematisert hvilket kapittel det skal være på i budsjettet. For meg er det totalt underordnet, for grunnen til at det var så vanskelig å få den bevilgningen til frivilligsentraler, er at det har vært en del av inntektssystemet. Hvis vi gjør den endringen som gjøres nå, tas frivilligsentralene ut av inntektssystemet og øremerkes der de er. Det vil beskytte frivilligsentralene framover. Jeg vil med stor frimodighet anmode om å stemme på det løse forslaget.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-06-17:
La meg først si at jeg er helt enig i kritikken av den rød-grønne regjeringens periode. En viktig forskjell er at i 2021 vil Rødt forhåpentligvis komme over sperregrensen og bli helt avgjørende for et nytt flertall, og da skal vi sørge for at et nytt flertall fører en annen politikk enn vi hadde med en rød-grønn flertallsregjering, som på mange punkter, som representanten Njåstad har helt rett i, førte en dårlig politikk, i hvert fall når det gjaldt kommuneøkonomien. Så det tror jeg vi skal få ryddet opp i fra og med 2021. Når det gjelder skattepolitikken, er vårt forslag å kunne gi kommunene mulighet til å ha en lavere eiendomsskattesats for primærboliger enn for sekundær- og fritidsboliger. Det er et forslag som kan skjerme folks primærbolig i større grad og så beskatte noe mer rettferdig på det som er sekundær- og fritidsboliger. De som har hytte i en kommune, er også iblant avhengig av velferdstilbudet i kommunen de har hytte i, og bør da også bidra til fellesskapet, gjennom å betale eiendomsskatt hvis kommunen vedtar det, på demokratisk vis.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-06-17:
Vi er ikke for å innføre stemmerett i to forskjellige kommuner for innbyggerne. Det ville vært et merkelig prinsipp, mener vi. Det er ikke noe feil i at et demokratisk valgt kommunestyre velger å si at de ønsker å beskatte primærboligene i kommunen sin noe lavere og ha noe høyere beskatning på fritidsboliger, for å sørge for at innbyggerne i kommunen får verdige velferdstjenester, at man slipper å kutte i skolene eller barnehagene og sikrer innbyggernes velferd. Når det gjelder tvang, vil jeg si at Fremskrittspartiet bør gå noe stillere i dørene, for de har altså gått inn for reformer som har medført tvangssammenslåing av både kommuner og fylker mot innbyggernes ønske lokalt, både i fylkene og kommunene. Så hvis bekymringen her er lokaldemokrati, må man kanskje ta en kikk i speilet før man går løs på Rødt, sånn som Njåstad her gjør.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-17:
Jeg tror representanten Sivertsen refererer til det anslaget som er gjort i revidert nasjonalbudsjett for 2020, og hvis regjeringen bommer på anslagene som vi kom med i revidert nasjonalbudsjett, må vi selvsagt komme tilbake og kompensere kommunene for det. Det er stor usikkerhet, som representanten også peker på. Det er ingen som vet hvordan skatteinntektene kommer til å utvikle seg utover høsten. Det er ingen som vet om vi får en ny smittetopp, som kan føre til nye begrensninger. Derfor er det avgjørende at vi følger situasjonen tett, og at vi er beredt til å komme tilbake. Og jeg har lyst til å takke Stortinget for godt samarbeid gjennom hele denne våren rundt kompensasjonen til kommunene og andre viktige saker for landet. Men det er altså ingen grunn til å gjøre usikkerheten større enn den trenger å være. Jeg opplever at enkelte representanter – ikke representanten som nå har innlegg, men andre her i salen – bidrar til å forsterke usikkerheten utover det det er grunnlag for. Det mener jeg er svært uheldig for de kommunene som nå skal revidere sine budsjett.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-17:
Ja.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-17:
Det er selvsagt slik at kommuneloven skal følges, også på dette punkt. Derfor er vi opptatt av at kommunene nå må legge regjeringens anslag til grunn for både skattesvikt og lønns- og prisvekst i inneværende år, slik at de får et korrekt grunnlag å revidere budsjettene sine på. Det er mange grunner til at kommunene reviderer sine budsjett, og ikke alt skyldes korona. Det mener jeg er et viktig poeng å ta med seg. Mange av kommunene som det har vært henvist til i denne debatten, men også andre kommuner jeg har snakket med, har andre utfordringer, som skyldes andre ting enn korona, som gjør at de også må revidere budsjettene sine. Likevel fremstår det i pressen som at det er manglende kompensasjon fra regjeringen som er årsaken til at de må kutte i sine budsjetter. Ålesund kommune var f.eks. ute og sa at de måtte kutte 50 stillinger. Det vedtok de i økonomiplanen i desember, men i Klassekampen sa de at det var på grunn av manglende kompensasjon fra regjeringen. Så det er viktig at vi holder tungen rett i munnen når vi snakker om disse tingene, og jeg forutsetter at kommunene er godt i stand til å revidere sine budsjett innenfor de anslagene regjeringen har gitt.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-17:
KS anslo at merutgiftene og mindreinntektene for kommunesektoren ville utgjøre et sted mellom 19,9 mrd. kr og 27 mrd. kr. Som jeg redegjorde for i sted, utgjør økt handlingsrom for kommunene som følge av nye anslag og økte bevilgninger nærmere 26 mrd. kr fra regjeringen så langt. Spriket i KS’ anslag understreker jo at det er en stor usikkerhet, derfor må vi følge situasjonen nøye og komme tilbake hvis det er behov for det. Men per i dag er det ingenting som tyder på at kommunesektoren ikke er i stand til å håndtere situasjonen som de står i. Det er heller ingenting som tyder på at det er kutt i grunnleggende tjenester til befolkningen, basert på den kompensasjonen regjeringen har gitt, og de merinntektene og mindreutgiftene som vi nå har oversikt over. Skulle den situasjonen endre seg, må selvfølgelig regjeringen komme tilbake, og jeg har garantert at vi skal stille opp, og jeg garanterer at vi vil komme tilbake hvis det er behov for det. Men den vurderingen må vi gjøre sammen med KS, og når KS har et langt mer sobert uttrykk for virkelighetsforståelsen enn det opposisjonen i Stortinget har, bør vi kanskje lytte til det som er kommunenes egen interesseorganisasjon, fremfor til opposisjonen på Stortinget.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-17:
Stortinget har allerede vedtatt et anmodningsvedtak der de ber regjeringen kompensere for mindreinntekter og merutgifter som følge av korona, og regjeringen vil selvfølgelig følge opp det anmodningsvedtaket. Jeg har vært tydelig, som jeg sa, fra dag én på at vi skal stille opp for kommunene, og at vi skal dekke disse merutgiftene og mindreinntektene som følger av korona. Jeg mener at vi gjør vårt ytterste for å dempe den usikkerheten som jeg har stor forståelse for at mange kommuner kjenner på – ikke for situasjonen i dag, men for hvordan den blir ved slutten av året. Derfor må vi også ha denne arbeidsgruppen med KS for å sørge for at vi har en omforent forståelse av tallgrunnlaget. Den som imidlertid bidrar til å øke usikkerheten, er jo representanten Andersen, som sier, helt uten belegg for påstanden, at nå er det krise, nå må mange kommuner kutte veldig mye i grunnleggende tjenester – uten at det er en virkelighet jeg kjenner meg igjen i, etter min tette dialog med KS og enkeltkommuner landet rundt. Så det hadde vært fint hvis representanten kunne gi oss belegg for de påstandene som hun har kommet med gjennom hele våren, at det er behov for strakstiltak på 10 mrd. kr, f.eks. La meg legge til at på et eller annet tidspunkt skal de ti milliardene også tas ned igjen, og det kommer til å bli krevende for kommunesektoren.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-17:
Jeg er veldig opptatt av at kommunene skal være i stand til å levere gode tjenester både under denne krisen og etterpå. Det er bakgrunnen for at vi også har vært så tydelige på at vi skal stille opp – så langt med nærmere 26 mrd. kr. Så spør representanten Andersen: Spiller det da noen rolle om man legger 10 mrd. kr på toppen av det? Ja, det gjør det. Dette handler jo om ansvarlig økonomisk politikk. Vi kan ikke ha det slik at vi nå skal pøse ut penger i alle sektorer. Så langt medfører meruttaket av penger fra oljefondet på grunn av korona at det årlige handlingsrommet i norsk økonomi isolert sett vil bli 11 mrd. kr mindre hvert eneste år i alle fremtidige år. Smak litt på den, når vi også skal håndtere demografiutfordringer, når vi også skal håndtere at oljesektoren er på vikende front, og at inntektene derfra kommer til å bli mindre i årene fremover. Dette er utfordringer som vi også må håndtere, og som ikke kommer til å gå over med 10 mrd. kr ekstra til kommunesektoren i inneværende år.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-17:
Jeg merket meg oppfordringen og ønsket om å votere før kl. 15, og klok av skade fra i går skal jeg prøve å ikke si noe som bidrar til at representanten Nordlund tegner seg på nytt! Når det er sagt, vil jeg gjerne takke for debatten. Den har gått langs kjente spor. Jeg mener at jeg i mitt innlegg ganske grundig tilbakeviste at det er snakk om noen sultefôring av kommunesektoren. Tvert om har det, selv om resultatene rett nok er svakere i 2019 enn det de har vært de foregående år, samlet sett over de siste årene vært gode resultater for kommunesektoren. Det har bygget seg opp disposisjonsfond som er relativt betydelige, og som gjør at kommunene ved inngangen til dette året hadde et godt utgangspunkt, alt annet like. Så kom korona, og det skal vi som sagt kompensere kommunene for. Så var representanten Nordlund inne på noe viktig i sitt innlegg, nemlig behovet for å snakke mer om innovasjon i kommunesektoren i årene fremover. Dette tror jeg vi alle skal legge oss på minne. For når støvet etter korona legger seg, er vi helt nødt til å erkjenne at det økonomiske handlingsrommet blir mindre, og at vi må jobbe smartere og på andre måter for å kunne opprettholde gode tjenester til innbyggerne. Det kommer ikke til å være mulig å si at økte statlige bevilgninger og økt skatt er det eneste svaret på de utfordringene over tid. Da vil vi svekke det velferdssamfunnet som vi alle er opptatt av å bevare. Regjeringen har jo startet offensivt på mange av disse områdene. Jeg la selv frem en ny nasjonal strategi for kunstig intelligens som noe av det siste jeg gjorde som digitaliseringsminister, en digitaliseringsstrategi for offentlig sektor med mål om sammenhengende tjenester på tvers av offentlig og privat sektor. Vi er i ferd med å sluttføre nå og skal straks legge frem en ny stortingsmelding om innovasjon i offentlig sektor. Alt dette blir bare viktigere i årene fremover. Jeg håper og tror at fremtidige debatter om kommunesektoren ikke bare vil dreie seg om hvor mye mer penger hvert enkelt parti ønsker å bevilge, men hvordan vi sammen kan bidra til å spille offentlig sektor enda bedre i årene fremover, slik at innbyggerne får de tjenestene som de fortjener, forventer og har krav på, også i årene som kommer. Tusen takk for debatten, og da håper jeg at det gjorde at vi rakk votering. Men nå ser jeg at representanten Navarsete har tegnet seg, så da er det jo mulig at vi ikke rekker det likevel!
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2020-06-17:
Det har vært sagt mye i debatten, men det er likevel noen ting jeg gjerne vil kommentere. Vi i Høyre er faktisk også opptatt av et sterkt lokalt selvstyre, og det var også statsråd Hofstad Helleland innom i replikkvekslingen. Sammen har regjeringspartiene de siste årene fått til mye bra på dette området. Fra 2013 til 2020 fikk kommunene helt eller delvis medhold i 80 pst. av innsigelsessakene avgjort av Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Under den rød-grønne regjeringa var tallet 42 pst. Det er kommunene som kjenner de lokale forholdene aller best, og jeg er glad for at vi har en regjering som ser det, og som styrker lokaldemokratiet i den sammenhengen. Kommunene og fylkeskommunene har ansvar for mange store og viktige tjenesteområder, og i proposisjonen kommenteres det at det i hovedsak går godt over hele landet. For å frigjøre ressurser som kan gi innbyggerne flere og bedre tjenester, kreves det et betydelig omstillings- og effektiviseringsarbeid i sektoren. Jeg synes det fortjener å bli nevnt at i tiårsperioden 2008–2018 er effektiviteten økt med 0,25 pst. per år innenfor sektorene barnehage, grunnskole, pleie og omsorg. Vår regjering har vært opptatt av det og vil fortsatt være det. Det frigjør ressurser som i neste runde vil komme innbyggerne til gode i form av nye og bedre tjenester. Gjennom hele denne debatten har vi hørt fra opposisjonen at kommuner må kutte i kritiske tjenester som skole, barnehage og eldreomsorg – ja, det blir sågar snakket om sultefôring. Men god økonomistyring er ikke bare avhengig av overføringer, men også av husholdering med midler. Det klinger ganske hult når det rød-grønne byrådet i Oslo klager på at de ikke får penger nok fra regjeringa til økte kostnader i forbindelse med korona, samtidig som de vil bruke 65 mill. kr på å kjøpe en privat barnehage. Er det god økonomistyring og prioritering? Til slutt vil jeg, som representanten Pettersen, også gjerne få sagt at jeg er glad for at Stortinget nå samler seg om fortsatt øremerking av frivilligsentralene. Frivilligsentralenes midler gir forutsigbarhet og skal gjøre det, og mest mulig av det skal gå til dem som trenger det mest. Jeg er veldig glad for det gode samarbeidet som har vært i den saken, og at vi nå får fortsette det arbeidet som Høyres sosialminister Wenche Frogn Sellæg for 30 år siden inspirerte til.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-06-17:
Som jeg også sa i innlegget mitt, er det viktig fremover at vi legger til rette for at det skapes arbeidsplasser rundt om i distriktene. Det gjør vi med regjeringens store samferdselssatsing og ved å legge til rette for at kommunene skal ta i bruk og tilby arealer, sånn at de som driver innenfor havbruk, kan skape aktivitet og verdier. Så skal regjeringen også se på hvordan de mindre kommunene vil komme ut. Vi er opptatt av likeverdige tjenester og at kommunene skal ha tilbud til og ta vare på sine innbyggere på en god måte.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-06-17:
Som representanten godt vet, er dette noe som det ikke er konkludert på. Vi har kommet med noen føringer for hvordan kartet skal tegnes. Det er det distriktsindeksen gir tydelige indikasjoner på. Inntektssystemutvalget skal eventuelt også se på indeksen og hvordan den eventuelt kan benyttes som del av inntektssystemet, men her er det ikke konkludert. Vi er nå i gang med å se på de regionale virkemidlene, hvordan de kan innrettes, sånn at særlig berørte distriktskommuner i størst mulig grad kan ha en positiv utvikling.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-06-17:
Jeg er veldig enig med representanten Njåstad i at her har vi mye å gå på. Jeg er også glad for at vi nå har løftet frem muligheten til å etablere lokale Statens hus. Vi tester nå ut en pilot i bl.a. Stad for å se hvordan vi i større grad kan samarbeide om digitale tjenester for å gjøre det enklere for innbyggerne, for å effektivisere tjenestene, fordi vi ser at man lokalt, og også lokale avdelinger av statlige etater, har mye å hente på samarbeid – framfor at alle skal ha ulike systemer. Det er klart at det er noe vi er nødt til å jobbe mer for å etablere, for det vil komme alle til gode.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-06-17:
Jeg opplever at helt siden Høyre og Fremskrittspartiet satt i regjering fra 2013, har det vært et premiss at det lokale selvstyret skal styrkes, at Fylkesmannens innflytelse skal reduseres – nettopp fordi vi tror på at tjenestene er best tjent med at avgjørelsene tas lokalt. Når det gjelder Statens hus og å teste ut det i fire piloter rundt om i landet, handler det om at de lokale avdelingene av statlige etater som allerede er plassert ut, skal se på hvordan man kan samarbeide, hvordan man kan levere bedre tjenester, og hvordan man kan effektivisere. Det skal absolutt ikke bli en ny mastodont eller en ny statlig aktør som skal prøve å innskrenke de lokale myndighetenes selvråderett.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-06-17:
Gode veier, om det er E6 eller E18, er like viktig for distriktene som for folk som bor i mer sentrale strøk, for bedriftene er nødt til å eksportere varene sine. De kan ikke stoppe når de kommer fra kysten av Trøndelag med laks fra Hitra og Frøya. Den må faktisk kjøres ut videre til Europa, og da er vi helt avhengige av å ha gode, sterke samferdselsårer rundt om i hele landet. Fergeavløsningsordningen skal gi delfinansiering av f.eks. en bro eller en undersjøisk tunnel som korter inn på et fergesamband. Jeg mener det regjeringen legger fram, er et godt forslag, og jeg tror ikke det skal være det eneste svaret på de arbeidsplassene og den veksten som skapes rundt om i landet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-06-17:
Vi begynner i både by og land. Vi gjør begge deler, og derfor har vi begynt også ute i distriktene med utbygging av 5G. Når det gjelder flaskehalser og fylkesveier, er det dessverre sånn at da vi tok over etter SVs åtte år i regjering, var det en begredelig satsing på samferdsel. Nå har vi et historisk løft. SV har vært en av dem som har bremset opp utbyggingen av E18 – som er en av de viktigste eksportveiene ut av Norge, som bidrar til at bedrifter får varene sine raskt og effektivt ut på kontinentet – ved å inngå en avtale med MDG og sørge for å sette en stopper for at distriktene får utvikle seg videre. Når det gjelder kompetanse, er det viktig for bedriftene å ha tilgang på kompetent arbeidskraft, og det å rigge utdanningsmiljøene og bedriftenes behov sammen er helt avgjørende framover.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
En viktig motivasjon for mitt politiske engasjement har vært nettopp den husnøkkelen som representanten Gharahkhani snakket om. Det er å bidra til gode rammer for kommunesektoren. I Arbeiderpartiet vet vi at kommunene må ha handlefrihet for å løse oppgavene sine best mulig. De må ha statlige rammer som fremmer lokalpolitiske løsninger som er tilpasset behovene lokalt. Uten handlingsrom dør det lokale selvstyret. Allerede før koronapandemien lyste det røde tall i Kommune-Norge. 43 pst. av kommunene hadde negativt netto driftsresultat i fjor. Bakteppet her er at regjeringens stramme budsjettopplegg de siste årene, kombinert med statlige normer og krav som ikke dekkes inn, svekker kommunebudsjettene. Kuttene går hardest ut over barn og eldre. Så kom koronautbruddet. Det økonomiske koronatapet for kommunene er massivt og legger ytterligere press på kommunene, som også må se fram til skattetap som følge av nedgangen i norsk økonomi. Kommunene har en berettiget forventning om at regjeringen vil dekke ekstrautgifter og tap som følge av pandemien. Men som vi kan konstatere, og som også KS har registrert i dag: Regjeringen innfrir ikke. Kommuneøkonomien går en usikker høst i møte. Ta f.eks. Enebakk kommune i Akershus/Viken. De har ikke kuttet eller permittert ennå, men har holdt tjenestene på et nivå som før koronautbruddet fordi kommunen opplever at de har et ansvar for å ivareta aktivitet og holde arbeidsledigheten nede, og fordi de har blitt lovet at ekstrautgiftene skulle dekkes. Hvis kommunen nå ikke får de nødvendige midlene, vil de gå på en brutal smell som rammer tilbudet til innbyggerne. Arbeiderpartiet legger til grunn at kommuneøkonomien her og nå må sikres først. Kommuner og fylkeskommuner må kompenseres fullt ut for de økonomiske virkningene av covid-19 og dessuten rustes for å møte de andre store samfunnsutfordringene som skyldes økonomisk og teknologisk endring, klima og demografi. I Arbeiderpartiet prioriterer vi derfor en styrking av kommunesektoren, som Masud Gharahkhani var inne på, utover regjeringens forslag. Til sist vil jeg skyte inn at Arbeiderpartiet hele veien – og dette er noe annet – har jobbet for å hindre at kommunene taper på innføringen av lærernormen. Derfor har vi aktivt prioritert flere lærere i våre budsjetter, og derfor fremmer vi i dag et forslag som skal motvirke at mindre kommuner betaler for å innfri lærernormen i større kommuner. Arbeiderpartiet vil ha et godt tjenestetilbud i hele Norge. Nasjonale satsinger bør finansieres over statsbudsjettet framfor ved å omfordele mellom kommuner.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2020-06-17:
Nedstengingen av Norge har gitt stor usikkerhet om framtiden. Kommuner og fylker må kutte i viktige tjenester på grunn av inntektssvikt og økte kostnader. Den 10. mai var fristen for fylkene til å komme med sine prioriteringer til Nasjonal transportplan. Det blir gjennomgående slått alarm om et voksende vedlikeholdsetterslep på fylkesveiene, som nå har nådd ganske uhåndterlige størrelser. En rapport fra 2018 viser at forfallet øker årlig med 2,5–3 mrd. kr. Dette er alvorlig. Kvaliteten på fylkesveinettet går ut over sikkerheten, men også Norges konkurranseevne rammes av dårlig veikvalitet. Mange fylkesveier er viktige næringstransportårer. I sine merknader til kommuneproposisjonen er regjeringspartiene mer opptatt av å bortforklare og skylde på andre enn å komme med helt nødvendige tiltak. La det være helt klart: Fylkeskommunene er gode veieiere, og de har tatt ansvar. De gjør det de kan for å få mer vei for pengene, men kostnadsveksten er betydelig høyere enn overføringene fra staten. Nå får de gjennom regionreformen noen flere oppgaver som heller ikke er fullfinansiert, f.eks. ansvaret for fiskerihavner, FOT-rutene, bredbånd og mobildekning. Mer flom og ras gir fylkeskommunene store uforutsette utgifter. Når veier og bruer blir borte, må dette fikses. Det blir ikke lenger kompensert fra statens side. Tunnelsikkerhetsforskriften skulle også kompenseres for fylker, men med den farten denne regjeringen legger opp til, er minimumstiltakene finansiert i 2037, mens fristen egentlig var 2019. Fylkene leder an i det grønne skiftet, med satsing på nullutslipp innenfor det vi i Norge er gode på, som igjen gir viktig verdiskaping, nemlig hurtigbåter og ferger. Ny teknologi, digitalisering og næringsutvikling koblet opp mot forskning og kompetanse fortjener en større innsats og ikke bare ord. Bare for budsjettåret 2020 ville Arbeiderpartiets alternative budsjett ha gitt fylkene 1,6 mrd. kr mer til å ivareta sine oppgaver enn det dagens regjering har gitt dem.