Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2007-11-29:
Vi har i dag 25 studentsamskipnader i Norge, og den eldste så dagens lys i 1939. Vi skal behandle et lovendringsforslag som kommer bl.a. fordi det har vært stilt spørsmål om departementets myndighetsutøvelse overfor samskipnadene, og som følge av en diskusjon om hva slags aktivitet studentsamskipnadene kan drive med. I den forbindelse vil jeg velge å nevne Fremskrittspartiets representantforslag hvor vi foreslo å oppheve kravet til tvungent medlemskap i studentsamskipnadene. Bakgrunnen for det forslaget var at studentsamskipnader inntok et standpunkt og fattet politiske vedtak som enkelte studenter hadde problemer med å la seg identifisere med. Av samvittighetsgrunner ønsket studenten derfor ikke å være med i organisasjonen lenger, med den dramatiske konsekvens at studenten mistet retten til å avlegge eksamen. Flertallet ville ikke gå for vårt forslag da saken ble behandlet, og de viste til lovens adgang for studenten til å klage inn styrevedtak for departementet. Vi må konstatere at denne ankemuligheten nå foreslås fjernet. Fremskrittspartiet er fornøyd med at det ettertrykkelig slås fast i loven hvilke oppgaver studentsamskipnadene har, og at hovedoppgaven er å ta seg av velferdsbehovet ved det enkelte lærested. Imidlertid er det ingen sanksjonsmulighet mot et styre i en samskipnad hvis de tar seg til rette og driver f.eks. politisk agitasjon. Hvis en student føler seg støtt og vil bryte med organisasjonen, vil han fortsatt miste eksamensretten. Fremskrittspartiet vil derfor fremme et endringsforslag som skal motvirke dette ved at den enkelte student kan varsle departementet om at samskipnaden ikke drives i tråd med lovens bokstav. Med vårt forslag kan studentene reservere seg mot overføringen av semesteravgiften til samskipnaden, og avgiften vil da bli overført til utdanningsinstitusjonen. Det er departementet som er studentsamskipnadens tilsynsmyndighet. Ved å vedta Fremskrittspartiets forslag vil en sørge for at studenten kan være en varsler overfor departementet. Samtidig betaler studenten sin semesteravgift, han beholder eksamensretten, og han kan ha fred med sin samvittighet. Vi er tilfreds med at studentsamskipnaden i begrenset omfang kan tilby tjenester til andre enn studenter, men at denne delen av kommersiell virksomhet holdes regnskapsmessig atskilt fra øvrig drift. Studentsamskipnadenes spesielle fordeler med offentlig støtte både i form av overføringer og lokaler vil raskt kunne føre til at en kommer i konflikt med EØS-regelverket hvis ikke slikt regnskapsmessig skille innføres. Regjeringspartiene og opposisjonen skiller lag på et vesentlig punkt i loven, og det gjelder kravet om tilknytning. Regjeringspartiene vil innføre en obligatorisk tilknytningsplikt for institusjoner som godkjennes etter 1. august 2008, mens mindretallet vil følge forslaget fra departementet om at det fortsatt kan gis fritak for kravet dersom institusjonen har en annen tilfredsstillende velferdsorganisering. Departementet peker på at i enkelte tilfeller kan velferdstilbudet bli av bedre kvalitet hvis utdanningsinstitusjonen selv kan velge hvordan dette organiseres. Departementet ønsker samme mulighet for statlige og private universiteter og høyskoler. Vi vet at det i dag er en del private høyskoler som har et særlig livssynsgrunnlag, hvor velferden inngår som en integrert del av dette. Med regjeringspartienes forslag vil det ikke lenger være anledning til å etablere denne type institusjoner. Vi vet også at de private institusjonene får langt mindre offentlige midler enn de statlige. Dette forslaget fra regjeringspartiene er nok et angrep på private utdanningsinstitusjoners mulighet. Det er nok et angrep på institusjoners ønske om å etablere et utdanningstilbud basert på et særskilt livssynsgrunnlag. Til tross for at departementet tilrår at det fortsatt skal være mulig å søke om fritak, trumfer regjeringspartiene sin ensretting igjennom. Departementet framholder at både utdanningsinstitusjon og studenter skal kunne fremme sin mening, og at dette tillegges vekt før departementet avgjør om fritak skal gis. Men regjeringspartiene sier at det ikke er noen grunn til å høre på utdanningsinstitusjonen. Det er heller ingen grunn til å høre på studentene, for regjeringspartiene vet best. Selv om det ifølge departementet faktisk betyr at enkelte institusjoner kan få et dårligere tilbud, er regjeringspartiene fornøyd med å ha innført enda en regel som gjør Norge mer firkantet og ensrettet. Jeg vil med dette få lov til å ta opp det forslag som Fremskrittspartiet står alene om, og det forslag vi er medforslagsstiller på.