Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-08:
I dette representantforslaget fra Fremskrittspartiet vises det til dagens nedgangskonjunktur, og man mener den er et argument for å bedre vilkårene for gründerbedrifter. Vi har hatt lignende forslag til behandling tidligere i perioden – men da med en mer generell begrunnelse. Eksempelvis ble det vurdert å etablere et næringsfradrag for selvstendig næringsdrivende, på linje med lønnstakeres minstefradrag, så sent som 29. april sist år, da vi behandlet et Dokument nr. 8-forslag fra representanter fra Venstre. Som en ser av innstillingen, er vurderingene fra de forskjellige partiene i år de samme som i fjor. Fra forslagsstillernes side mener man det bør vurderes å lage en ordning der den som driver et enkeltpersonforetak, kan velge mellom et minstefradrag lik minstefradraget for ordinære lønnstakere og fradrag for faktiske utgifter, eller at det alternativt bør vurderes å innføre en ordning der enkeltpersonforetakene gis et næringsfradrag tilsvarende skattelettelsen som ligger innbakt i minstefradraget for vanlige lønnstakere. Når det gjelder skattefradrag for pensjon, mener forslagsstillerne at enkeltpersonforetak bør ha samme rett til fradrag som andre ansatte i en bedrift. De mener også at en bør se på om ikke enkeltpersonforetak og lønnstakere bør likebehandles med tanke på sosiale rettigheter som sykepenger, arbeidsledighetstrygd og lønnsgarantiordning. Innstillingen inneholder flere forslag fra opposisjonspartiene, og jeg regner med at de selv vil redegjøre for disse. Komiteens flertall, bestående av representantene fra Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, legger til grunn at strukturen i et skattesystem som er godt utformet, ikke bør endres med konjunkturene. Regjeringen har lagt vekt på at skattetiltak som følge av konjunkturomslaget bør være målrettede og tilpasset omfanget av den konjunkturnedgangen som vi nå står overfor. Det samme flertallet deler finansministerens vurdering, at konjunktursituasjonen ikke gir grunnlag for ny behandling av de spørsmålene som reises i dette representantforslaget. Vi viser ellers til at den sittende regjering har gjennomført flere endringer i denne perioden for å bedre forholdene for selvstendig næringsdrivende, f.eks. rett til svangerskapspenger og foreldrepenger med 100 pst. dekning, inntil 6 G, og at skattefradraget for innskuddspensjon ble doblet i 2006, fra 2 pst. til 4 pst. Når det gjelder forslaget om å utrede en ordning med næringsfradrag for selvstendig næringsdrivende, er våre vurderinger av dette de samme som for et år siden, nemlig at minstefradraget for lønnstakere er en erstatning for fradrag for private kostnader til inntekts erverv i alminnelig inntekt. Næringsdrivende får på sin side fradrag for faktiske kostnader i næringsinntekten, slik at det er netto næringsinntekt som inngår i alminnelig inntekt. Flertallet mener at dersom en ønsker å gi lettelser til næringsdrivende ved å øke fradragene i alminnelig inntekt, bør en velge å øke personfradraget framfor minstefradraget. Begrunnelsen for dette er den fordelingsmessige effekten, ved at det gjennom slike bunnfradrag oppnås en progressiv inntektsbeskatning, slik at de med lave inntekter får lavest beskatning prosentmessig av samlet inntekt. Når det gjelder ideene om større grad av likebehandling ved sosiale ytelser, som f.eks. sykepenger, arbeidsledighetstrygd og lønnsgarantiordning, viser vi til at det i dag er stor forskjell på bidragene til finansieringen av disse ordningene. Dersom en ønsker å endre disse forhold, må en beregne kostnader ved dette. Økte avgiftsinnbetalinger vil opplagt være nødvendig dersom denne gruppens rettigheter utvides i forhold til i dag. For hele denne gruppen vil det i så fall bety pålagte utgiftsøkninger til erstatning for dagens system med frivillige tilleggsforsikringer. Jeg vil til slutt påpeke at forbedringer i trygderegler har en kostnad. Slike endringer må derfor vurderes opp mot andre forslag og kostnadene ved disse. Slike vurderinger mener vi hører hjemme i en ordinær budsjettprosess. Det er vel ingen uenighet på Stortinget om at gründere er velkomne og ønsket – også det de får til. Hvordan står det så til i Norge? Innovasjon Norge meldte den 7. mai i år at Norge var nær gründertoppen i 2008. Tallene kom fram i GEM-rapporten, fra Global Entrepreneurship Monitor, og førte til oppslag i Dagens Næringsliv med tittelen «Gründere på fremmarsj». Totalt sett plasserer Norge seg på femteplass blant de undersøkte landene. Danmark er f.eks. på 16. plass. Norge utmerker seg spesielt i bruken av ny teknologi. Vi har Europas høyeste andel, bare etter Irland, av tidligfase entreprenørskap med et potensial for 20 arbeidsplasser eller mer. Som en ser: Det står ikke dårlig til med rammevilkårene for den type virksomhet i Norge. Med den begrunnelsen jeg har gitt tidligere i mitt innlegg, vil jeg på vegne av flertallspartiene tilråde at forslagene i Dokument nr. 8:74 ikke bifalles.