trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Innbyggerne i kommunene skal være trygge på at de blir møtt av en offentlig helsetjeneste som gir forsvarlige og gode tjenester. Det er kommunenes ansvar. Det er alvorlig når innbyggerne i kommunene ikke får de helse- og omsorgstjenestene de har krav på. Alle kommuner ønsker det beste for innbyggerne sine, og de tilstreber å gi et godt helse- og omsorgstilbud. Men når det skjer feil eller avvik, forventer jeg at kommunene følger opp tilbakemeldingene de får fra tilsynsmyndighetene. Gjennom flere år har tilsynsmyndighetene påpekt pliktbrudd i helse- og omsorgstjenesten i Grue kommune. Det er veldig alvorlig. Jeg er kjent med at det nå er tett dialog mellom Statsforvalteren og kommunen. Jeg forventer at både politisk og administrativ ledelse i kommunen tar tilbakemeldingene på største alvor, og at de fortsetter å ta nødvendige grep for å rette opp feil og mangler. Dersom en kommune får gjentatte tilbakemeldinger fra tilsynsmyndighetene, bør de se på egen organisering og hvordan de sikrer god internkontroll. Loven er klar på at kommunen har plikt til å planlegge, gjennomføre, evaluere og korrigere virksomheten slik at tjenestene er i samsvar med lov og forskrift. Så må tilsynsmyndighetene til enhver tid gjøre en helhetlig vurdering av hvilke tiltak som kan bidra til å løse problemstillingene som kommunen står overfor. Jeg har tillit til at tilsynsmyndighetene gjør grundige vurderinger av hva som er hensiktsmessige tiltak og virkemidler i hver enkelt sak – også i Grue kommune. Jeg forventer at kommunen både har planer og tar tak i de sakene som er omtalt, og som representanten viste til.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Vi har tilsynsmyndigheter for at de skal gjøre jobben sin, og det har de gjort her – påpekt feil og mangler. Det er sterke personhistorier det er snakk om. Det er også sånn at kommunen har tatt grep og endret sine planer og også omorganisert deler av virksomheten der det er funnet feil og mangler. Så har det dessverre kommet nye saker, som representanten Hoksrud påpeker. Vi må fortsette å påpeke feil og brudd på lov og forskrift. Det er tilsynsmyndighetens rolle. Det er ikke sånn at man kan gå inn og overstyre en kommune i disse tilfellene. Det regner jeg heller ikke med at representanten foreslår. Men det går jo saker rettet mot den enkelte, som også har sitt løp, i den organiseringen vi har i Norge, som gjelder for alle kommuner.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-01:
Dette er en kommune som dessverre har hatt flere saker. Tidligere eldreminister fra representantens parti, Åse Michaelsen, var også og besøkte dem i en tidlig fase, og det er viktig at tilsynsmyndigheten til enhver tid gjør en konkret vurdering av hvilke tiltak som kan bidra til å løse problemene og forebygge at nye feil skjer. Det er tilsynsmyndigheten og kommunen som sitter med det bildet; det er verken statsråden eller representanten Hoksrud. Så vi må ha tillit til at de gjør denne jobben, og det er jo helt uakseptabelt at det foregår lovbrudd. Innbyggerne har rett til forsvarlige helse- og omsorgstjenester. Der er loven klar. Dette er noe vi prøver å legge til rette for at alle kommuner kan få til, men kommunene må også ta ansvar for å organisere seg på en sånn måte at feil ikke gjentar seg.
Gunhild Berge Stang (Venstre), 2021-12-01:
«Rørosmeieriet er ein liten, økologisk og populær aktør i butikkhylla. Nå har dei òg slått an i Minnesota blant norskætta amerikanarar, og Røros Butter finst på over 65 salsstader. Det er kostbart å vere ein liten produsent, og når kostnadane blir for høge, hjelper det ikkje å vere populær. Etter at Landbruksdirektoratet nyleg endra vilkåra for distribusjonsstønad til meieriaktørane, vil det vesle meieriet få dramatisk auka kostnadar med 8 mill. kroner. Det er nær halve driftsresultatet deira. Ei løysing kan vere å innføre eit botnfrådrag. Det kan sikre mangfald, lokale arbeidsplassar og framtidstru for lokale gründarar, landbruk- og reiselivsnæring. Venstre har eit hjarte for små aktørar i næringslivet og eit mangfald i matproduksjonen. Vil statsråden leggje inn ei grunnplanke i støtte- og avgiftsordningane i meierinæringa slik at små, lokale aktørar kan sikrast levelege vilkår?»
Gunhild Berge Stang (Venstre), 2021-12-01:
Eit mangfald i norske landbruksprodukt er heilt naudsynt og bra for landbruket og forbrukaren. Frå det tidlege 1980-talet, då kvoteordninga innanfor mjølkesektoren blei innført, har drikkemjølkskonsumet gått kraftig ned, trass i at befolkninga har auka med éin og ein halv millionar innbyggjarar. Rørosmeieriet har lykkast med å selje produkta sine til andre marknader, også utanfor Europa. Dette meiner vi er viktig for å utvikle landbruket, men også for å sikre landbruk i heile landet. Gjennom å fokusere på mangfald vil ein styrkje det å ha eit landbruk i heile landet. Er statsråden einig i det?
Gunhild Berge Stang (Venstre), 2021-12-01:
I Sveits tilbyr landbruksutdanninga ei bondekonelinje. Det er ikkje eit nemning eg er glad i, men poenget er ei utdanning som handlar om å utvikle tilleggsnæringar og produktutvikling i landbruksnæringa. På Mære landbruksskule i Trøndelag fokuserer dei også mykje på lokal mat. Ser statsråden eit potensial i å utvikle landbruksutdanninga til å fokusere meir på lokal småproduksjon av meieriprodukt og andre landbruksprodukt for å stimulere til meir mangfald og styrkje tilleggsnæringane i landbruket?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2021-12-01:
«Hvordan vil statsråden ivareta ungdomsstraff og ungdomsoppfølgning som et reelt straffalternativ med rimelig saksbehandlingstid, til tross for at regjeringen foreslår å redusere støtten til dette i tilleggsnummeret til statsbudsjettet?»
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2021-12-01:
Ungdomsstraff og ungdomsoppfølging er viktige straffalternativer for ungdom mellom 15 og 18 år. Fengsling av barn skal kun skje som en absolutt siste utvei og kun i helt spesielle tilfeller. Det er også fastsatt i FNs barnekonvensjon. I ungdomsoppfølgingen og ungdomsstraffen er det større vekt på gjenopprettende tiltak og samtale med eventuelt fornærmede som en individuell tett oppfølging. I 2016 ble det laget en underveisrapport om ordningen, og i den ble det anbefalt hurtigere oppstart av oppfølgingen etter lovbruddet. Som statsråden sier, er det 54 dagers saksbehandlingstid, median, i konfliktrådet i dag. Med det kuttet som ligger inne i regjeringens og SVs budsjett, innrømmer Justisdepartementet at saksbehandlingstiden kan bli enda lengre. For en ungdom som trenger hjelp og oppfølging, er 54 dager allerede utrolig lang tid, særlig for ungdom som står på terskelen til gjentakende kriminalitet og andre utfordringer. Hvordan vil statsråden sørge for at det blir kutt i saksbehandlingstid så lenge det ligger mindre penger inne enn det det gjorde i fjorårets budsjett?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2021-12-01:
Takk for svaret. Jeg er veldig spent på å se hvilke prosesser som skal forkorte den tiden, all den tid det da vil føre til kutt i antall ansatte. Ungdomsstraff og ungdomsoppfølging skal jo være individuelt tilpasset for å treffe den enkelte ungdom. For noen kan det bety terapi eller sinnemestring, og for andre kan det bety oppfølging gjennom f.eks. en fritidsaktivitet. For å gjennomføre den ordningen er man avhengig av at ungdommen er motivert, og da må også oppfølgingen treffe. I den rapporten som jeg viste til, understreker forskerne viktigheten av at oppfølgingen er individuelt tilpasset. For å kunne sette opp en slik treffende ungdomsplan er de ansatte i konfliktrådene avhengig av at de har et nettverk som er bygd opp over tid for å sette sammen dette tverrfaglige teamet som skal følge opp ungdommen. De er også avhengig av å ha oppbygd kompetanse på området. Justisdepartementet innrømmer jo at flere av de midlertidige stillingene som ble opprettet i fjor, vil kunne måtte falle bort med dette kuttet, og dette(presidenten klubber) vil kunne ramme både ungdommene og fagmiljøer …(Presidenten klubber igjen.) (presidenten klubber) (Presidenten klubber igjen.)
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-01:
La meg først takke representanten Thorsvik for spørsmålet og engasjementet knyttet til straffereaksjonene ungdomsstraff og ungdomsoppfølging. Konfliktrådet har siden 2014 hatt ansvaret for å koordinere gjennomføringen av straffereaksjonene ungdomsstraff og ungdomsoppfølging. Ungdomsstraff retter seg mot ungdom som har begått «gjentatt eller alvorlig kriminalitet», og er et alternativ til fengselsstraff og de strengeste samfunnsstraffene. Reaksjonen kan vare i inntil tre år. Ungdomsoppfølging er for ungdom som har begått ett eller flere mindre alvorlige lovbrudd, og reaksjonen kan vare i inntil ett år. Begge reaksjonene forutsetter at ungdommen har et oppfølgingsbehov, og har som mål å hjelpe ungdommene til et liv uten kriminalitet. I forslaget til statsbudsjett fra forrige regjering lå det inne en post på 3 mill. kr til konfliktrådene. I revidert nasjonalbudsjett for 2021 hadde forrige regjering lagt inn 5 mill. kr til dette formålet. Forslaget om delvis videreføring i 2022 innebar altså i seg selv et kutt i tiltaket som Venstre, Kristelig Folkeparti og Høyre sto bak. Når regjeringen i vår tilleggsproposisjon har foreslått å ikke videreføre midlene, er det viktig å huske på at saksbehandlingstiden i disse sakene har hatt en positiv utvikling de siste årene, fra 74 dager, median, i 2016 til 54 dager, median, i 2020. Sekretariatet for konfliktrådene arbeider også sammen med andre aktører i straffesakskjeden for å begrense tidsbruken fra lovbrudd begås, til straffegjennomføringen av ungdomsstraff og ungdomsoppfølging starter. Justis- og beredskapsdepartementet hadde forslag til forbedringer av straffereaksjonene på høring høsten 2020. Departementet jobber nå med å følge opp denne høringen. Ett av formålene med forbedringene er å redusere tiden mellom lovbrudd og iverksatt reaksjon. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget om dette på egnet måte.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-01:
Jeg er helt enig i at det er viktig at det går kortest mulig tid mellom lovbruddet som er begått, og til man kommer i gang med oppfølging, nettopp for å sørge for at oppfølgingen får den effekten at man kan hjelpe ungdommen til å få et annet liv, uten ny kriminalitet. Det er også bakgrunnen for at Justis- og beredskapsdepartementet har iverksatt flere prosesser som skal forkorte den tiden som er mellom lovbrudd og reaksjon. Som jeg sa i mitt første svar, hadde man forslag til forbedringer om ungdomsstraff og ungdomsoppfølging på høring høsten 2020. Vi jobber nå med oppfølging av den høringen og vil komme tilbake til det.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-01:
Som sagt setter jeg pris på engasjementet for ungdomsstraff. Det er viktig at vi klarer å følge opp disse ungdommene på en god måte og så raskt som mulig. Så føler jeg behov for å si litt om budsjetthistorikken her, siden det er tema for spørsmålet. Konfliktrådet ble varig styrket med 16 mill. kr i 2019, og så kom det i 2020 i revidert nasjonalbudsjett inn en tilleggsstyrking, som var midlertidig, begrunnet i pandemien. Den var på 4 mill. kr. Så kom det igjen inn en midlertidig styrking, på 5 mill. kr, i revidert nasjonalbudsjett for 2021. Regjeringen som satt før denne regjeringen, som Venstre var en del av, foreslo ikke å videreføre hele den midlertidige styrkingen, men man foreslo å videreføre 3 mill. kr, og så har vi besluttet at vi ikke vil videreføre den potten i det hele tatt.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-01:
Utviklingen på EUs yttergrense mot Hviterussland er bekymringsfull. Migrasjonene fra Hviterussland har hittil ikke medført et økt antall asylsøkere til Norge. Det kan endre seg, og vi følger situasjonen nøye. Det er vanskelig å si på forhånd om Norge vil bli berørt på kort eller lengre sikt, både av situasjonen langs grensen til Hviterussland og utviklingen andre steder. Stilt overfor denne usikkerheten må vi sikre god beredskap. I kjølvannet av flyktningkrisen i 2015/2016 ble det vedtatt flere endringer i regelverket. Blant annet ble det innført en beredskapshjemmel for en krisesituasjon med ekstraordinært høye asylankomster direkte fra et nordisk naboland. I slike situasjoner kan asylsøkere nektes realitetsbehandling og bortvises på grensen. Når det gjelder håndteringen av asylsøkere som kommer til Norge, vil jeg poengtere at departementet har delegert det operative ansvaret for innkvartering av asylsøkere til Utlendingsdirektoratet, UDI. Som en del av dette ansvaret skal UDI til enhver tid ha beredskap for å kunne håndtere raske endringer i antallet asylsøkere til Norge. Nasjonalt ankomstsenter representerer i dag et strategisk element i asylmottaksstrukturen. Ankomstsenteret er raskt skalerbart dersom det oppstår en rask og uventet økning i asylankomstene, selv om pandemihåndteringen midlertidig legger noen begrensninger på kapasitetsutnyttelsen. For å sikre en minimums mottakskapasitet har vi også en ordning med såkalt basiskapasitet. Det er en ordning som skal sikre et minimum av mottak i drift selv om asylankomstene er lave. I statsbudsjettet for 2022 er nivået justert til 2 735 tilgjengelige plasser, i tillegg til Nasjonalt ankomstsenter, noe regjeringen har sluttet seg til. Jeg minner i den forbindelse om at det per i dag fremdeles er et ankomstnivå til Norge som er svært lavt i et historisk perspektiv.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-01:
Som jeg sa, følger regjeringen situasjonen tett, både det som skjer i Hviterussland – hvor man ser at Hviterussland bruker migranter i et politisk maktspill – og det som skjer i andre deler av verden, fordi det kan føre til høyere asylankomster her i Norge. En av de tingene vi gjør, er at UDI tar sikte på å lyse ut nye rammeavtaler i desember i år, som skal gi ytterligere asylmottaksplasser, med sikte på en tildeling i februar 2022. For å sikre en forsvarlig beredskap på Schengens yttergrense, i Finnmark, har UDI nå planlagt et nytt asylmottak i Sør-Varanger kommune. Det vil bli oppstart der veldig raskt. Så dette er noen av de tingene vi gjør for å sikre en bedre beredskap i Norge. Dette er jo i tillegg til mange av de hjemlene og tiltakene som foreligger fra før.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-01:
Norge har dialog med andre land både i og utenfor Europa om de utfordringene vi står i knyttet til migrasjon. Når det f.eks. gjelder situasjonen vi har sett i Hviterussland, er det flere tiltak som er innført av bl.a. EU for å avhjelpe den. Den type dialog vil vi selvfølgelig fortsette å ha i og med at de forutsetningene som ligger til grunn for eventuelle ankomster til Norge, oppstår utenfor Norges grenser, noe som Europa vil være en sentral del av.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-01:
Politiets bruk av maktmidler er et stort og viktig spørsmål, og det handler om alle nivåer av maktmiddelbruk – fra pepperspray til bevæpning med skytevåpen. Det er noe jeg mener det er naturlig å tenke godt på. Nå har vi hatt en ganske stor utvikling på det området de siste årene, bl.a. ved at vi har fått punktbevæpning på noen utvalgte steder, noe vi ikke hadde tidligere. Det har også vært innført og gjennomført prøveprosjekt med elektrosjokkvåpen, som nå vil bli gradvis innfaset permanent i noen politidistrikt fra nyttår. Derfor mener jeg nå det er naturlig å høste erfaringer av det før vi eventuelt går videre. Og så har politidirektøren mulighet til å innføre midlertidig bevæpning når trusselnivået eller situasjonen tilsier at det er nødvendig – og det har vi også sett mange eksempler på i det siste.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-01:
Jeg kan gjenta at jeg synes det er veldig positivt at Høyre er opptatt av hvordan vi skal bekjempe gjengkriminaliteten, for det er jeg også. Når det gjelder det konkrete det ble spurt om her, om oppholdsforbud, er det slik at politiet i dag har hjemmel til å bortvise personer i en kortvarig periode. Og som jeg sa, har vi i departementet også ute på høring flere forslag som går på disse tingene. Ellers er jeg mer opptatt av hvordan vi skal finne gode tiltak. Jeg har nevnt exit-program, knivvold, og jeg har nevnt bevilgningene våre til ekstra politifolk, som Høyre har hatt mange meninger om, selv om dette er midler som Høyre ikke selv ønsker å bevilge til ekstra politifolk. Derfor føler jeg behov for å gå litt tilbake i historien når Høyre presenterer en liste med det de kaller nye tiltak, som i stor grad er en gjentakelse av tiltak som allerede har vært diskutert, eller som også til og med delvis er vedtatt i Stortinget og til behandling i departementet.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-01:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til justis- og beredskapsministeren: «I svar på et skriftlig spørsmål gjentar statsråden mange av tiltakene Solberg-regjeringen igangsatte for å forberede Norge på en migrasjonsbølge. Statsråden skriver: «Selv om tiltakene UDI har iverksatt de siste årene sikrer en god grunnberedskap for den innledende ankomstfasen, kan det likevel bli krevende for UDI dersom asylankomstene øker utover den kapasiteten de har tatt høyde for.» Hva vil regjeringen gjøre, utover det statsråden har svart skriftlig, for å sikre beredskap, i lys av situasjonen langs Europas yttergrense?»
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-01:
Det er ganske fristende rett og slett å gjenta spørsmålet som jeg stilte til statsråden nå nettopp. Det var hva regjeringen utover det statsråden har svart skriftlig, vil gjøre for å forberede Norge på den situasjonen som kan komme, og som statsråden også i sitt skriftlige svar påpeker at kan være krevende. Det jeg egentlig opplever at nå skjer, er at man rett og slett gjentar alle de tiltakene som Solberg-regjeringen har satt i verk for å forberede Norge på en migrasjonsbølge, noe som kan tilsi at den nye regjeringen egentlig ikke har noen plan eller beredskap utover det for å håndtere den situasjonen som kan komme. Jeg håper statsråden kan kommentere det i sitt svar. Samtidig er det mange viktige internasjonale møter framover hvor dette også vil være viktig. Jeg er kjent med at det er et innenriksministermøte i EU neste uke, og det vil være interessant å høre hvilken posisjon statsråden vil ta inn mot det møtet.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-01:
Jeg registrerer at statsråden fortsatt gjentar det hun allerede har sagt skal gjennomføres, i et svar som egentlig ikke tar tak i den bekymringen som statsråden selv, i sitt svar på det skriftlige spørsmålet, påpeker at hun har, når hun sier at det kan være krevende for UDI dersom asylankomstene øker utover den kapasiteten de har tatt høyde for. Det er veldig viktig at regjeringen er tidlig på og har gode rammer for å håndtere eventuelle, store ankomster. Jeg registrerer også at regjeringen ikke vil fremme de lovforslagene som Solberg-regjeringen la fram, bl.a. om beredskap også i ankomstfasen. La meg helt på tampen gjenta spørsmålet om EUs innenriksministermøte. Har statsråden planer om å ta en rolle i det møtet? Jeg spør særlig fordi det er viktig å ha et tett samarbeid med Europa om disse sakene.
Sveinung Stensland (Høyre), 2021-12-01:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justisministeren: «I etterkant av Høyres lansering av nye tiltak mot gjengkriminalitet i uke 47, uttalte statsråden følgende til NRK: "at de nå er opptatt av dette, synes jeg bare er positivt, fordi det betyr jo at vi kan få flertall om viktige tiltak for å styrke innsatsen mot gjengkriminalitet." Betyr denne responsen på vårt utspill at Regjeringen vil støtte Høyres nye foreslåtte tiltak mot gjengkriminalitet?»
Sveinung Stensland (Høyre), 2021-12-01:
Høyre, sammen med regjeringspartene og Fremskrittspartiet, vedtok en rekke tiltak i fjor på denne tiden, og det ble satt i gang et arbeid med en stortingsmelding mot ungdoms- og gjengkriminalitet. Den eneste aktive handlingen justisministeren har gjort på dette feltet, er å trekke nettopp den stortingsmeldingen som vi nå normalt kunne hatt til behandling. Basert på svaret fra statsråden virker det som en er mest opptatt av å snakke om historien, men jeg vil gjerne snakke litt framover. Et av de tiltakene vi har, er områdebevæpning i utsatte områder i Oslo. Det er ikke noe som har vært foreslått før, så langt jeg kan se. Er dette et tiltak som justisministeren kan stille seg bak, ettersom hun er så positiv, eller er det bare valg mellom punktbevæpning eller generell bevæpning som er på menyen?
Sveinung Stensland (Høyre), 2021-12-01:
Justisministeren var veldig offensiv i sin omtale av disse tiltakene forrige uke, men her er hun litt mer avdempet. Et annet forslag er å utvide politiets anledning til å bortvise folk fra enkelte områder og å snu prosessbyrden slik at den som blir bortvist, selv eventuelt må gå til domstolen. Hvis det kom et forslag om f.eks. å utvide det til én uke eller mer, er det noe justisministeren vil stille seg bak? Det var i hvert fall slik vi tolket det i Dagsrevyen sist uke.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Som saksordfører vil jeg presentere komiteens innstilling. I representantforslaget fra representantene Siv Jensen, Sylvi Listhaug, Jon Engen-Helgheim og Silje Hjemdal fremmes følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen fremme forslag om å innføre et nasjonalt forbud mot bruk av hijab i barnehage og i grunnskolen.» Kunnskaps- og integreringsministeren uttalte seg om forslaget i brev til komiteen mottatt 9. mars. En samlet komité viser til at Justisdepartementet har fastslått at det følger av legalitetsprinsippet at et forbud mot bruk av hijab i skolen må ha hjemmel i lov eller annet kompetansegrunnlag. Komiteen går ut fra at det samme kravet må gjelde for forbud mot hijab i barnehage. Justisdepartementets lovavdeling mente i 2010 at hjemlene i opplæringsloven ikke ga grunnlag for et generelt forbud mot hijab i skolen. Komiteen viser ellers til regjeringens forsterkede innsats mot negativ sosial kontroll. Arbeiderpartiet vil at barn som vokser opp i Norge, skal ha like muligheter. Derfor vil vi fjerne hindre for at barn skal kunne delta aktivt i skoletimene. Mange ansatte som jobber med barn, er usikre på hva de skal gjøre i situasjoner der barn bærer hijab. Denne usikkerheten mener vi bør fjernes. Arbeiderpartiet vil gjøre det enklere for lærerne å ha gode, tillitsbaserte samtaler om bruk av religiøse hodeplagg og gi lærerne verktøy for å håndtere problemstillinger knyttet til tvang og bruk av religiøse hodeplagg. Vi vil at skolen skal ha tett dialog med foreldrene i situasjoner der det er grunn til å tro at det ligger press bak bruk av bestemte plagg. Ved mistanke om tvang vil vi at det utarbeides felles retningslinjer for hvordan skolen skal håndtere bruk av hijab i barneskolen. Det skal slås hardt ned på tvang, og skolen skal varsle barnevernet hvis det er mistanke om tvang. Alle skoler skal ha tilgang til minoritetsrådgivere, der de kan søke råd. Arbeiderpartiet vil ellers innhente forskning og kunnskap om bruk av hodeplagg og andre religiøse symboler på barn.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Jeg ønsker bare å gi et lite tilsvar til representanten Christian Tybring-Gjedde, som gjorde et poeng av at saksordføreren brukte ordene «bærer hijab» som noe ærbart. Bare litt folkeopplysning: I Store norske leksikon står det om klesplagg: «Klær er noe som bæres på og som dekker kroppen.» Så det var altså i den betydning ordene ble brukt.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Det mangler ikke på beskrivelser i denne meldingen, men det mangler en god del på tiltak. Problemene vi møter, krever en regjering som tar grep. Kvalitetsreformen skulle få opp kvaliteten og gjennomstrømmingen i høyere utdanning, men i dag er det fortsatt sånn at hver tredje student ikke fullfører etter åtte år. Studentbarometeret viser år etter år at studentene savner oppfølging, veiledning, digitale verktøy og praksis. Regjeringen har overlatt veldig mye til lærestedene å løse problemene med ABE-kuttede budsjetter. Vi i Arbeiderpartiet har foreslått bedre økonomi og tiltak for bedre studiekvalitet, mer praksis, bedre digitale løsninger og økt studieintensitet. Vi frykter at denne meldingen forblir på intensjonsstadiet, at den ikke gjør en forskjell for studentene. For fire år siden kom humaniorameldingen, om bl.a. humaniorafagenes relevans. Kan statsråden peke på de viktigste endringene som er blitt gjennomført for å øke kvaliteten og gjennomføringsgraden på de humanistiske studiene?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Da er det vel egentlig greit å slå fast at den tydelige satsingen på humanistiske fag som noen håpet skulle komme i kjølvannet av humaniorameldingen, ikke kom. Norge trenger humanistisk kompetanse for å løse de store samfunnsutfordringene. Man trenger den i arbeidslivet, i offentlig debatt og i skolen. Nå er det heldigvis flere som søker seg til humaniorafagene, og da trengs det en regjering som setter mål og følger opp med ressurser og satsinger. Vi i Arbeiderpartiet sier at vi vil ha en opptrappingsplan for studieplasser i langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Regjeringens økning i studieplasser er tidsavgrenset og midlertidig. Regjeringen har presisert at den kapasiteten som nå er der, skal tas ned når koronakrisen er over. Da vil jeg gjerne høre hva som er regjeringens plan for varig satsing på studieplasser i hele landet.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Jeg takker statsråden for svaret og håper han følger opp dette med opptrappingsplanen. Samarbeidet mellom utdanningsinstitusjonene og partene er mindre utviklet i Norge enn i Norden, står det i meldingen. Det å bygge på og videreutvikle den norske modellen er i seg selv en begrunnelse for et tettere samarbeid mellom høyere utdanning og arbeidsliv. Den norske modellen fremmer jo omstillings- og innovasjonsevne, og det trengs i møte med de raske endringene som nå er i både arbeids- og samfunnslivet. Men dette er ikke et tema i meldingen. Her mener jeg statsråden får en tydelig mangellapp. Til poenget: Arbeiderpartiet mener at studenter i praksis bør lære om det organiserte arbeidslivet, om partssamarbeidets rolle, osv. Er statsråden enig i at det bør være en del av praksisen nå når flere studenter skal ut i praksis, eller mener statsråden at kunnskap om den norske modellen ikke bør inn i utdanningen?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Jeg registrerer at komiteen anerkjenner at bruk av hijab i barneskolen kan være et problem, men jeg registrerer også at flertallet ikke ønsker å gjøre noe med det problemet, i hvert fall ikke å innføre et hijabforbud. Det snakkes om inkludering, at vi trenger en inkluderende skole. Det tror jeg alle er enig i. Men hijab skaper ikke inkludering. Hijab er med på å ekskludere elever. Vi har sett mange saker og utsagn i den diskusjonen i Norge. Jeg så en rektor i Oslo-skolen som var ute og sa at han så ingen problemer med at barn bruker hijab, selv om han også anerkjente at det var en grad av press inne i bildet. Vi har sett NRK spesielt kjøre en rekke nærmeste kampanjeliknende saker for å normalisere bruk av hijab. Veldig mange gir uttrykk for at barn helt frivillig selv velger å gå med hijab. Det har jeg ingen tro på. Selv er jeg oppvokst i et trossamfunn der det var normalt – jentene ble pålagt, det var et forventningspress – at jentene skulle gå med skjørt og fletter. Hvis du spurte noen av dem, svarte de alltid at det har de valgt selv. Men alle rundt visste det lå et stort forventningspress bak det. Unge jenter som utsettes for et sterkt forventningspress, trenger voksne rundt som tar ansvar. Jeg er helt sikker på at unge jenter som presses til å gå med hijab, heller hadde sett voksne ta den byrden fra dem enn å være med på en normalisering – eller som i denne saken, å kalle det for en form for inkludering. En undersøkelse fra 2018 viser at 65 pst. av innbyggerne ønsker at det skal innføres et hijabforbud i skolen, og det tror jeg det er en grunn for. Politikerne er med andre ord i utakt med innbyggerne. Det tror jeg ikke er så rart, for politikere er ofte veldig redd for å ta tak i problemer som kan være ubehagelig, og dette kan være et ubehagelig problem å ta tak i. Men jeg er helt sikker på at vi da hadde strukket ut en hånd til veldig mange unge jenter som ønsker bare én ting: Fjern det presset om at jeg må gå med et plagg jeg ikke har valgt selv. Hadde man innført det forbudet, ville faktisk presset ha sluttet. Jeg vil ta opp Fremskrittspartiets forslag.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Jeg registrerte at statsråden sa at hvis det ble innført et forbud, kan det gi motsatt effekt og føre til utenforskap og mindre inkludering. Det ser jeg også at statsråden har svart komiteen i et brev. Men jeg ser ingen henvisninger til hvor man har den informasjonen ifra. Hvilke undersøkelser eller faglige grunnlag har man for å si at et forbud mot hijab vil få motsatt effekt?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Da forstår jeg det sånn at man antar eller synser om at det kan gi motsatt effekt ved å innføre et forbud mot hijab i skolen, og at det da ikke finnes noe faglig grunnlag som statsråden vet om som underbygger det argumentet som har blitt brukt som et hovedargument mot å innføre det. Frankrike innførte dette i 2004. Man kunne jo ha hentet erfaringer derifra, for å se hvilke effekter det har gitt der. Det er mange som snakker om inkludering i skolen, og det er jeg veldig enig i. Jeg mener at skolen skal være et inkluderende sted. Men jeg synes også det hadde vært fint om skolen kunne være et fristed for de elevene som i dag ikke fritt selv kan velge hva de skal gå med. Hvis man føler seg fri, vil man også føle seg inkludert og fri til å delta i alle aktiviteter sammen med de andre barna. Synes ikke statsråden at vi burde satse mer på at skolen skal bli et fristed, også fra sosial kontroll?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Jeg kan opplyse statsråden om at det trossamfunnet jeg snakket om, har sluttet med det. De sluttet fordi noen tok et oppgjør med det. Noen voksne reagerte og sa at dette ikke var greit, og da sluttet man med det. Det tror jeg veldig mange unge jenter er glad for. Men vi ser at det ikke skjer noe med hijabbruk på denne fronten. Den bruken øker og øker, og det blir unge jenter ofre for. Statsråden sa hun ønsket at folk skal gå med hva de vil. Ja, det er jeg helt enig i, men jeg har veldig vanskelig for å tro at å gå med hijab er det unge jenter vil. Det er samfunnet rundt som vil det, det er foreldrene som vil det. Derfor er dette forslaget med på å bidra til at unge jenter nettopp kan gå med hva de vil. Jeg hørte representanten fra Høyre si her at dette er et forsvinnende lite problem. Jeg fatter ikke hvor man har den informasjonen fra. Men jeg har lyst til å spørre statsråden om hun er enig i at tvang og forventningspress om å gå med hijab i skolen er et forsvinnende lite problem.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Jeg tror vi har litt forskjellig syn på hva som er problemet her. Problemet er jo ikke at det er vondt å se noen gå med hijab, problemet er at vi vet og kan forvente at det er et stort forventningspress som ligger bak. Det nevnes ofte i debatten at man har andre tiltak som kan være med på å ta det forventningspresset bort. Jeg vet at minoritetsrådgivere ofte blir nevnt som noen som kan være med på å veilede, og det er bra. Nå har antallet minoritetsrådgivere økt, men hijabbruken har også økt. Så bortsett fra flere minoritetsrådgivere, hva mener statsråden er et viktig virkemiddel for å få ned denne bruken, et annet enn det et forbud ville vært?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-05-11:
Senterpartiet slutter seg til de merknadene som saksordføreren har kommet med i sakens anledning, og som presenterte saken på en god måte. Det er ikke noen tvil om at barnehage og skole er noen av de aller viktigste fellesarenaene vi har, og at unge skal føle seg velkomne og inkludert der, uavhengig av hva slags bakgrunn de har. Det skal være en fellesarena der individets ytringsfrihet blir ivaretatt, og der foreldreretten ivaretas. Samtidig er det også en fellesarena der en skal forebygge sosial kontroll, spesielt rettet mot jenter. I enkelte tilfeller kan bruk av barnehijab være et resultat av sosial kontroll og tvang, noe som er utfordrende og problematisk. Men det er ikke sikkert alle problemer løses ved å innføre et forbud. Det kan godt være at en kan forebygge og løse et problem med både å gå i en dialog med de foresatte, og også å ha en klarere og tydeligere dialog mellom hjem og skole. Det er også mulig kanskje å ha felles retningslinjer for hvordan den type situasjoner håndteres. Det ser Senterpartiet som en bedre vei å gå enn å innføre et rent forbud som skal gjelde hele landet, og som ikke tar høyde for at det er veldig ulike forhold i ulike deler av landet. Senterpartiet har også vektlagt det faktum at departementet mener det ikke er hjemmel i dagens opplæringslov for å innføre et generelt forbud mot hijab i skolen, og at det i seg sjøl er en barriere mot et forbud. Da bør vi prøve andre ting i stedet. Da bør vi prøve en forsterket innsats mot de tilfellene som faktisk kan knyttes til press eller tvang for å sikre at en enkeltperson lever i tråd med familienormer som ikke er heldig. Da syns jeg heller det er en vei å gå i starten, i stedet for å innføre et generelt forbud. Et generelt forbud mot hodeplagg eller religiøse symboler eller den type ting er egentlig ikke noen tradisjon i Norge. Det er mer en tradisjon i andre land, mer sekulære land enn Norge, som f.eks. Frankrike Det er egentlig noe som er litt fjernt fra et norsk samfunn. Vi har gått langt i å tillate ulike symbol, også av religiøs art, på forskjellige måter, men det skal ikke være assosiert til verken sosial kontroll eller tvang. Da er det andre måter å gå fram på enn å gjennomføre et generelt forbud, som Fremskrittspartiet her ønsker.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-05-11:
Som det framgår av innstillingene i de to sakene, deler vi alle en bekymring for hvilke konsekvenser norske elever må bære av pandemien. Det er fortsatt en stor usikkerhet om når alt kommer tilbake til normalen, så det er nødvendig å forlenge lovbestemmelsene som kan avhjelpe situasjonen og gi en viss trygghet for elevene. Veldig mye har fungert bra i den perioden vi har vært igjennom, takket være stor innsats fra lærere og rektorer og at elevene har tilpasset seg skiftende former for undervisning og mye usikkerhet. Men det er også de som har hatt vanskeligheter med å takle lange perioder med hjemmeundervisning og perioder med karantene som har ført til økt fravær. Ennå kjenner vi ikke de fulle konsekvensene av dette og hva det vil ha å si for elevenes videre løp mot en sluttkompetanse. Siden vi ikke vet det, må vi ta høyde for usikkerhet og for de behovene som kan melde seg framover. Vi må sørge for en beredskap, slik at ikke etterdønningene av pandemien blir økt frafall og at mange elever blir stående uten sluttkompetanse og billett videre til arbeid eller videre studier. Senterpartiet er derfor enig med forslagsstillerne fra SV om behovet for forsterkede rettigheter og tiltak for elever som får mangelfullt læringsutbytte. Men siden det er tidskritisk å få på plass løsninger, har vi ikke tid til å vente i mange måneder på lovendringer, slik SVs forslag innebærer. Vi mener at det haster med en løsning som får effekt for de elevene som denne våren kan risikere å stryke i et fag, miste læreplassen sin eller miste deler av læretida, slik at de ikke klarer fagbrevet. Det kan godt være at vi i behandlingen av Meld. St. 21 for 2020–2021 kommer tilbake til noen av de spørsmålene, men for Senterpartiet er det en forventning om at regjeringen snarest kommer med forslag om utvidede rettigheter, slik at også elever som risikerer å stryke eller miste læreplass nå i vår, blir sikret en utvidet rett til opplæring uten at det brukes av ungdomsretten. Det er derfor vi, sammen med Arbeiderpartiet, har fremmet forslag om det, og det er litt rart at ikke en større del av Stortinget vil være med på et slikt forslag. Vi kan ikke bare konsentrere oss om det som kommer til å skje i årene framover, vi må også ta hensyn til de elevene som har utfordringer her og nå, og som kan komme til å risikere enten tap av læreplass eller en mangelfull eksamen eller stryk nå i vår. Vi må også klare å innbefatte den gruppen i det vi foreslår av tiltak.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-05-11:
Jeg tror nok vi er enige om ganske mye her, og vi kommer nok også tilbake til en del av spørsmålene i forbindelse med fullføringsreformen. Og jeg er for så vidt enig i statsrådens uttalelse om at dette også har variert ulike plasser av landet, men det er ingen tvil om at det er veldig mange det siste halve året som har gått ut og inn av karantene, som har hatt stort fravær, og som også har hatt utfordringer i læresituasjonen sin. Jeg hører statsråden si at det må lovendringer til, og at de må ut på høring. Men hva er egentlig anbefalingen fra statsråden og regjeringen til de som får trøbbel i juni, og som kanskje står uten vitnemål i august? Hva skal de gjøre med sin situasjon?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
Jeg skal være ganske kort, for jeg synes taleren før meg, representanten Arnstad, hadde svært gode poenger. Skolen skal være et trygt og godt sted for alle. Skolen skal ha rom for alle elever – en viktig fellesarena, som representanten Arnstad omtalte den som. Vi i SV ønsker å hegne om fellesskolen, en skole hvor alle barn er like velkomne, uavhengig av økonomisk eller religiøs eller ikke-religiøs bakgrunn. Vi mener det er en styrke at alle barn går i den samme skolen og tar del i fellesskapet og mangfoldet de møter ellers i samfunnet. Å forby hijab vil kunne oppleves som et tegn på at fellesskolen ikke er et trygt og inkluderende sted for alle barn, og det er ikke et signal SV ønsker å gi noen barn i Norges land.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
Både Barneombudet og en egen ekspertgruppe satt ned av regjeringen har uttrykt bekymring for at det er mye som tyder på at hjemmeundervisning forsterker eksisterende ulikheter mellom elever. Og både forskere og ansatte i skolen er enig i at nedstengningen ser ut til å forsterke forskjeller mellom sterkt presterende elever og svakt presterende elever. Det er ingen tvil om at sosiale forhold og familieressurser har hatt større betydning for elevenes opplevelse av læring, trivsel og motivasjon i perioder med digital undervisning enn slike forhold har når elevene kan være på skolen. I tillegg rapporterer lærerorganisasjonene om mye karantenerelatert fravær i løpet av dette skoleåret. Fravær på grunn av karantene eller sykdom kan gi mange av de samme negative konsekvensene som man har ved stengte skoler. Karantenetallene i Oslo kan tyde på at karantene rammer sosialt skjevt, og at de som kan ha mest behov for å være på skolen, gjentatte ganger har havnet i karantene. Mange står i fare for å stryke i ett eller flere fag nå i vår, ettersom dette skoleåret har vært særs spesielt. Det bekymrer meg, og det burde også bekymre ministeren. Regjeringen har levert en reform om fullføringsrett. Denne retten bør også gjelde de elevene som har blitt berørt av korona. De elevene som har levd med rødt nivå og digital skole i månedsvis dette skoleåret, vil ikke få denne utvidede retten. Men denne generasjonen av videregående elever er de som kommer til å trenge fullføringsretten mest. Tapt skolegang er en skyhøy pris å betale for elevene. Fellesskapet bør ta regningen. Alternativet for ungdom som stryker i ett eller flere fag nå i vår, er å melde seg opp som privatist. Privatistskolemarkedet er helkommersialisert, og det koster mange titalls tusen å melde seg opp til kursene Sonans eller andre privatistskoler tilbyr. Vi i SV mener at fellesskapet må ta regningen for ungdommene som stryker i ett eller flere fag denne våren. Regjeringen har levert en reform om fullføringsrett. Denne retten bør som sagt også gjelde elever som har blitt berørt av korona. Jeg tar dermed opp de forslagene som SV står bak, og annonserer i tillegg at vi subsidiært kommer til å støtte Senterpartiet og Arbeiderpartiets forslag.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
Jeg er glad for at ministeren, i likhet med forslagsstilleren fra oss i SV, er bekymret for at elever som har levd på rødt nivå og med digital skole i flere måneder, står i fare for å stryke. Alternativet for ungdom som stryker i ett eller flere fag til våren, er å melde seg opp som privatist. Privatskolemarkedet er helkommersialisert, og det koster mange titalls tusen å melde seg opp – et nytt klasseskille for å få fullført videregående skole. Hvorfor mener ikke ministeren at disse elevene hadde fortjent en fullføringsrett?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
Jeg håper kunnskapsministeren er enig med meg i at digital skole ikke har samme kvalitet som den undervisningen elevene har når de er på skolen. Mange elever har ikke hatt like godt utbytte av den digitale undervisningen som det de har når de er til stede på skolen. Jeg ber ministeren tenke på de fortvilte elevene som innser at de kommer til å stå uten vitnemål eller mulighet for lærlingplass når dette skoleåret er omme, og jeg ber ministeren om å ta et større ansvar for disse menneskene, sånn at de ikke havner utenfor systemet. Jeg hører at ministeren overlater dette ansvaret til fylkeskommunene, men jeg hadde håpet at ministeren kunne ta et større ansvar selv.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
SV gjennomførte den største velferds- og utdanningsreformen, barnehageløftet, under den rød-grønne regjeringen. Nå er det på tide med en ny velferdsreform for barn: gratis SFO – for SV vil bruke de store pengene på de små barna. I dag går åtte av ti førsteklassinger i SFO. De får være med på leken og læringen i det fellesskapet som SFO er. Samtidig er det noen barn som står på utsiden av gjerdet. Når skolen er over, får ikke disse barna det trygge stedet å være med voksne som gir tilsyn og omsorg. De får ikke være med på leken, læringen og kultur- og fritidsaktivitetene som SFO gir. Etter endt skoledag tusler 28 pst. av alle 6-åringene i mitt hjemfylke hjem. En tredjedel av dem som ikke sender barna sine på SFO, oppgir pris som årsak. Ingen barn skal holdes utenfor SFO på grunn av foreldrenes lommebok. Skolen skal være gratis, og for SV er det viktig at alle skal få muligheten til å være med på skolefritidsordningen, uavhengig av foreldrenes økonomiske situasjon. SFO skal ikke være en kilde til utenforskap og økte forskjeller, men en viktig del av den inkluderende og utjevnende fellesskolen. På fredag hadde jeg en hyggelig digital samtale med SFO-lederen og rektor på Jåtten skole i Stavanger, en skole som har gratis SFO fra 1. klasse. Deres viktigste oppfordring var at vi må slutte å tenke på SFO og skole som to forskjellige ting. Deres oppfordring tar vi i SV på alvor. Derfor løfter vi nå SFO til alle landets førsteklassinger og går til valg på at alle skal ga gratis SFO fra 1. til 4. klasse. Men SFO-tilbudet skal ikke bare være gratis, det må også bli bedre. Flere ansatte og god oppfølging av barna er det som hever kvaliteten på SFO. Barn må få muligheten til å delta på aktiviteter gjennom SFO, med lek og fysisk aktivitet og ikke minst et kulturtilbud, og dette må gjøres i samarbeid med idrett, kultur og frivillighet. SFO er viktig for vennskap, lek og læring, og det er viktig for familiene for å få tiden til å gå opp. Men mest av alt er SFO viktig for barna våre, og derfor er det viktig for SV. Nå skal endelig alle barn få være med på leken. Det er vårt valgløfte. Jeg tar opp de forslagene som SV alene står bak.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
Kvaliteten på SFO varierer stort fra skole til skole og fra kommune til kommune, og skal man heve kvaliteten på SFO, handler det i stor grad om kompetansen til dem som jobber der. I våre nordiske naboland har det lenge vært mulig å ta en bachelor i aktivitetspedagogikk, og dette var Island den siste som innførte i 1995. En egen utdanning for dem som jobber i SFO, hadde vi også trengt i Norge flere tiår etterpå. Læringsmiljøsenteret videreutdanner nå aktivitetslederne i Osloskolen. Er det en god idé å satse på kompetanse i SFO, og er dette noe ministeren har tenkt å rulle ut til flere?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
En nasjonal evaluering av SFO i 2018 viser at SFO-prisene er en av Norges største ekskluderingsarenaer. En tredjedel av dem som ikke sender barna sine på SFO, oppgir at prisen er grunnen. Da kan ikke ministeren fortsette å mene at den behovsprøvde foreldrebetalingen for foreldre med lav inntekt er vellykket. Det er en byråkratisk ordning som man må ha store ressurser for å søke på og vite om. Hvorfor mener ikke ministeren at alle barn skal delta på den fellesarenaen, der læringen fra skolen fortsetter med et større fokus på sosialt samspill?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
Som jeg nevnte i innlegget mitt, hadde jeg en digital samtale på fredag med SFO-lederen og rektor på Jåtten skole i Stavanger, som har innført gratis SFO fra 1. klasse. Deres viktigste oppfordring til oss her på Stortinget var at vi må slutte å tenke på skole og SFO som to forskjellige ting. Men når det er en kostnad med å gå på SFO, vil man naturlig måtte tenke på det som to forskjellige ting. Hva sier ministeren til rektoren og SFO-lederen på Jåtten skole når vi er nødt til å tenke på dette som to helt forskjellige ting – to ting som naturlig burde hørt sammen?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
Regjeringen har sviktet seksåringene. Det er alvorlig når regjeringen har trenert et stortingsvedtak om å evaluere seksårsreformen, slik Dagsavisen avdekket høsten 2020. Men jeg er ikke mest bekymret på Stortingets vegne, jeg er mest bekymret for barna. Bakgrunnen for at SV ivret for å en evaluering av seksårsreformen, var stadige tilbakemeldinger om at skolen allerede fra 1. klasse hadde for mye teori, testing og stillesitting, stikk i strid med det som var intensjonen med reformen, nemlig å hente det beste fra skolen og det beste fra barnehagen. Da Stortinget vedtok evalueringen i 2018, fortalte en rekke barnepsykiatere, forskere og lærere i VG om hvordan prestasjonspress og timevis med stillesitting allerede fra 1. klasse skapte frykt og skolevegring. At daværende kunnskapsminister, Jan Tore Sanner, ikke lyttet og må ha trenert evalueringen, er rett og slett en skandale for disse skolebarna. SV har ved gjentatte anledninger forklart hvordan vi kan skape en mer praktisk og variert skoledag, ikke bare for seksåringene våre, men for alle elever i norsk skole: en skole med nok lærere som har tid til å se og følge opp hver enkelt elev en skole som er praktisk og variert en skole med tid til lek og fysisk aktivitet en skole som sørger for at ungene våre får et sunt skolemåltid i løpet av dagen en skole der elevene får hjelp til leksene og kan ha fri når de kommer hjem Dessverre har regjeringen bare hatt ett svar når de blir konfrontert med behovet for en mer praktisk og variert skole, med tid til lek og fysisk aktivitet: fagfornyelsen. Men nye fagplaner i seg selv endrer ikke praksisen i skolen. Regjeringspartiene har systematisk stemt ned alle forslag som elever, lærere og forskere har etterspurt for å få en mer praktisk og variert skole. SV-skolen er mer aktuell enn noen gang og vil gi en bedre skoledag for elevene, en bedre arbeidsdag for lærerne og en bedre hverdag for familier. Når det gjelder bruken av kartlegging, der de yngste elevene blir pålagt selvevaluering og evaluering av medelever og lærere, bl.a. ved å bruke såkalte smile- og surefjesvurderinger, så må denne avvikles.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-11:
Når det gjelder bruk av kartlegging der de yngste elevene blir pålagt selvevaluering og evaluering av medelever og lærere, bl.a. ved bruk av såkalte smilefjes- og surefjesvurderinger, mener vi i SV at dette må avvikles. Det er vurdert som skadelig. Hvorfor ikke det er gjort en gang for alle, er meg en gåte, og hvorfor ministeren vil overlate dette til skolene og kommunene, mener jeg er oppsiktsvekkende. Det virker nesten som om kunnskapsministeren ikke forstår alvoret i saken. Er ikke Melby bekymret for de elevene som er blitt utsatt for undersøkelsen? Hvordan skal foreldre og barn være trygge på at dette ikke skjer igjen?