Michael Tetzschner (Høyre), 2012-04-16:
Behandlingen av Datatilsynet og Personvernnemndas meldinger til Stortinget inneholder nyttig informasjon om tilsynsvirksomheten på et viktig samfunnsområde. Hvis vi gir en overskrift over kommunalkomiteens innstilling, så mener en samlet komité at Datatilsynet gjør et godt arbeid på et viktig avsnitt av personvernområdet. Det er vårt inntrykk at de uttretter mye for en forholdsvis begrenset kostnad. Dette er noe mer enn et inntrykk, det underbygges av Difis rapport nr. 8 for 2011. Her heter det: «() Datatilsynet oppnår gode resultater med begrensete ressurser.» () Myndighetsutøvelsen omtales rosende, og vurderingen er at Datatilsynet i det store og hele har en god rolleforståelse. I år har meldingen løftet frem spesielle problemområder og temaer – for det første muligheten til å bruke personvernfremmende teknologi. Det er nemlig ikke slik at teknologien bare motarbeider personvernet, men teknologien kan også settes inn i personvernets tjeneste, gitt at man kommer tidlig inn i prosessen og kan påvirke valg av løsninger. For det andre har man løftet frem de spesielle problemene knyttet til helseregistre, hvor aktverdige interesser taler for lett tilgang til mye, men hvor personvernhensyn trekker i den motsatte retning. Det tredje området er arbeidsliv og personvern, hvor det ennå ligger en del uforløst konfliktstoff, særlig knyttet til kontrollmuligheter på arbeidsplassen og innsyn i ansattes e-post. Det fjerde området, som kan være viktig for barn og ungdommer, er sosiale medier og muligheten til å slette opplysninger og ikke minst eksponeringer en ikke lenger ønsker skal ligge ute på nettet. Sletteproblematikk er også knyttet til det at det svært ofte for Internett-tilbydere og andre dataleverandører faktisk er lettere å lagre enn å ta seg bryet med å slette. Så er vi i den situasjonen at teknologien går videre. Det er informasjon som ikke lenger lett lastes ned på den enkeltes pc, og hvor lekkasjefaren er mindre. Det er informasjon som av den enkelte lastes opp på eksterne nettsteder og håndteres av eksterne servere, kanskje også i utlandet. I den forbindelse synes jeg også statsråden bør interessere seg for problemet med grensekryssende nettrafikk som nå, i henhold til den svenske FRA-loven, kan spanes på i Sverige, etter at de etter press frafalt spaningsmulighetene for svenske statsborgere, eller for nettrafikk internt i Sverige. Et femte og viktig område, som blir mer og mer aktuelt, er personopplysninger som handelsvare, hvor det fortsatt er viktig å fastholde at det er den enkelte som har førsteretten til opplysninger om seg selv, og slik sett er rettighetshaver til den kommersielle utnyttelse av opplysninger, hvis man ønsker å gi dem fra seg. Her må prinsippet om informert samtykke fortsatt gjelde. Et eksempel på brudd på disse premissene har vært kommersielle aktørers ønske om å kreve inn studentadministrative opplysninger fra høyskoler og universiteter. Det kunne de gjøre fordi de påberopte seg offentlighetsloven, og de fikk også støtte fra departementet, som gjorde en foreløpig vurdering. Vi har til vår glede sett at man vil gå en ny runde og innhente også Justisdepartementets lovavdelings syn på dette. Hvis dette allikevel skulle føre til at man må utlevere disse studentadministrative opplysningene til tredjemann og utenforstående, regner jeg med at Stortinget kommer tilbake og er seg sitt ansvar bevisst som lovgivende forsamling, som der kan gjøre den rette grenseoppgang mellom offentlighetslovens prinsipper på den ene siden og personopplysningsloven på den andre siden. Når jeg er inne på lovendringer, vil jeg også kommentere Venstres forslag som er fremmet i salen av den grunn at partiet ikke er representert i kommunalkomiteen. Det går altså inn på noen av de problemstillingene jeg har vært inne på. Jeg kan bare si at Høyre er velvillig innstilt til temaene, men vi vil ikke umiddelbart stemme for dette i dag, fordi vi synes at dette er spørsmål som hører hjemme i en bredere sammenheng og fortjener en grundigere gjennomgang. Jeg kan bare si at det skjer litt på lovgivningssiden. Jeg har tidligere i dag vært på et grunnlovsseminar, hvor man har drøftet muligheten for å grunnlovfeste retten til privatliv. Jeg vil til slutt også si at dette er første gang vi behandler årsmeldingene etter at Stortinget vedtok datalagringsdirektivet, og må konstatere at det, etter Stortingets forutsetning om at det skulle tre i kraft 1. april, senere 1. juli, er kommet brev om at det er utsatt på ubestemt tid. Jeg kunne tenkt meg å høre statsrådens vurdering av den videre prosessen.