trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Først takk til saksordføreren som har gjort en god jobb med Prop. 78 L, og som nå på en bra måte har redegjort for komiteens arbeid, som har ført til en stort sett enstemmig innstilling. Jeg benytter likevel denne anledningen til å understreke noen punkt på vegne av Arbeiderpartiet. For oss er det viktig at elever med behov for spesialundervisning skal ha rett til likeverdig opplæring uansett skoleslag. Det er viktig at barn og unge som har behov for tilrettelagte tiltak, får pedagogiske og spesialpedagogiske tilbud av høy kvalitet, og at de opplever inkludering uavhengig av om de går i den offentlige skole eller i friskole. Vi understreker at det må foreligge en sakkyndig vurdering før det fattes vedtak om spesialundervisning. Selv om friskoler har fått delegert myndighet til å fatte enkeltvedtak om spesialundervisning, står ikke friskolene fritt til å bestemme hva slags undervisning eleven skal ha. For Arbeiderpartiet er det viktig å understreke at det er pedagogisk-psykologisk tjeneste som skal utrede, gi en sakkyndig vurdering og ta stilling til elevens behov, og at det er det som skal ligge til grunn for vedtaket. La meg knytte et par kommentarer til det som kalles elever uten fast tilhørighet i Norge, og Kristelig Folkepartis merknader og forslag om dette. Kristelig Folkeparti skriver at noen bibelskoler drives av organisasjoner som driver et internasjonalt arbeid, og for disse kan et inntak av utenlandske studenter være naturlig og nødvendig. Det er til å forstå. Når det er sagt, er det et tankekors at det er bibelskoler som har en veldig høy andel utenlandske elever, bl.a. Fjelltun Bibelskole i Stavanger. Denne skolen har i inneværende skoleår en andel på 91,3 pst. – eller sagt med andre ord, 21 av 23 elever. Året før var det ikke en eneste norsk elev blant de 32 som gikk der. Jeg kan også nevne Filadelfia Bibelskole i Oslo, som er størst av alle bibelskolene med sine 155 elever. 109 av dem som har gått der i vinter, er ikke norske. Nå skal dette bli gjenstand for en egen høring i forbindelse med forskriftsendringen, men det er betimelig å stille spørsmålet om det regelverket vi har i dag, ivaretar Stortingets intensjon med skoleslaget. Til slutt: Det er viktig, enda en gang, for Arbeiderpartiet å understreke at friskoler ikke skal kunne drive kommersielt, i den forstand at det ikke er tillatt for eiere å ta åpent eller skjult utbytte som skriver seg fra statstilskudd eller skolepenger. Dessverre har vi sett eksempler på det de siste åra. Derfor er det bra at det nå i lovs form blir stadfestet at friskoler skal ha vedtekter, og at alle offentlige tilskudd og skolepenger skal komme elevene til gode.
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Vi vil mangle nesten 40 000 lærere de neste årene, og like mange har valgt bort skolen som arbeidsplass, bl.a. fordi belastningen i yrket er for stort. De siste tallene viser rekordlav søkning til barneskolelærerutdanningene. Gang på gang, også i dag, stemmer regjeringspartiene imot flere forslag som har til hensikt å øke rekrutteringen og sørge for at flere blir i læreryrket. Det er ganske uforståelig, tatt i betraktning den alvorlige situasjonen vi er i nå. Betyr det at statsråden mener at de tiltakene han har foreslått til nå, er nok, og at han er tilfreds med situasjonen på tampen av sin regjeringsperiode?
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Statsråden er ikke tilfreds, men har få nye tiltak på blokka. Situasjonen er at vi mangler 40 000 lærere. Altfor få søker, altfor mange slutter, men det er ingen nye tiltak, bortsett fra stipendordninger, som kom lovlig sent. Kaller statsråden dette en god håndtering, og viser dette handlekraft i en så alvorlig situasjon?
Henrik Asheim (Høyre), 2017-06-07:
Ja, slik går det når man har brukt tiden sin på alt annet enn å fremme egen politikk, kun på å kritisere. Representanten Lysbakken kaller mitt innlegg for et skoledebattinnlegg. Vel, var det noe feil i det jeg sa? Har ikke SV foreslått alt det jeg ramset opp? Har ikke Senterpartiet foreslått alt det jeg ramset opp? Og har ikke Arbeiderpartiet gitt sin støtte til mye av dette? Hvis det stemmer, er det vel det valgkampen skal handle om. Da er det det vi må snakke om. Vil man ha mer kunnskap i og om skolen, eller vil man det ikke? Representanten Giske mente at det var helt absurd at vi hadde innført krav om 4 i matte – sånn sitter man ikke og styrer andre utdanninger. Arbeiderpartiet er for kravet om 4 i matte. Arbeiderpartiet kritiserte oss for ikke å gå langt nok i å innføre kravet om 4 i matte, kritiserte at vi innførte en opptaksprøve man kunne avlegge for å få 4 før man kom inn. Men sånn blir det når man er mer opptatt av å kritisere enn av å fremme egen politikk. Da glemmer man hva man selv har stemt for, og hva man selv har foreslått, og da går det på tomgang. Derfor kommer også disse partiene til å være i opposisjon i fire nye år.
Svein Harberg (Høyre), 2017-06-07:
Det har vi da heller ikke sagt i denne saken. Det vi har sagt, er at det skal være en modell basert på personer som betalere, og at nettopp det med momsrefusjon skal ivaretas. Det er det flere måter å gjøre på. Det vet vi. Er dette innrettet som en brukerbetaling, vil dette være ivaretatt på en god måte, akkurat som i forslaget – ikke fra Arbeiderpartiet, men fra andre – om at det kan være en husstandsmodell. Så dette vet vi kan løses. Nå er det regjeringen som skal gjøre et videre arbeid med å vekte de forskjellige hensynene opp mot hverandre og finne den rette måten å gjøre det på.
Svein Harberg (Høyre), 2017-06-07:
Høyres syn i denne saken står i innstillingen, så det burde være veldig klart, og det er det de andre partiene også står bak: at her skal regjeringen vekte de forskjellige prinsippene som vi har satt opp som en forutsetning, opp mot hverandre og finne den modellen som best ivaretar de forskjellige hensynene. NRKs selvstendighet og legitimitet står som det første prinsippet. Det må ivaretas i en slik modell. Om det skal være innkreving her eller der, er det som nå skal utredes, og som vil bli utredet, og som regjeringen har sagt at den er klar til å utrede. Så vi er ikke bekymret for det. Vi vil ha den beste modellen for NRK i framtiden, og de kriteriene vi har satt, mener vi – og vet vi – vil bli ivaretatt i den videre utredningen.
Svein Harberg (Høyre), 2017-06-07:
Som sagt: Vi står bak det som står i meldingen, og jeg tror ikke Arild Grande kan ha hørt etter under innlegget mitt, der dette med momsrefusjon var betydelig framme og klart presisert som noe som måtte løses. Jeg viste i sted også til at ved å gjøre dette til en brukerbetaling er det ivaretatt. Det er ganske underlig at Arild Grande og Arbeiderpartiet, som selv ikke kommer med et eneste forslag til løsning, og som har kriterier som er til forveksling like dem som flertallet har lagt inn, kritiserer oss for ikke å ha tatt den endelige konklusjonen på den tekniske innretningen på innkrevingen. Det overlater vi til regjeringen, men det er klare føringer, og dem har vi også presisert her i salen i dag. Samme hvor mye Arild Grande prøver, tror jeg ikke forvirringen blir større av det. Vi er tydelige på kriteriene, vi er tydelige på hva som er viktig. Det blir behandlet i den videre håndteringen av saken.
Svein Harberg (Høyre), 2017-06-07:
Jeg må først få presisere at Arbeiderpartiet og Grande ikke har foreslått at det ikke skal gjennomføres opp mot statsbudsjettet, men det skal ikke vurderes. Og jeg synes ikke vi fikk svar på hvordan det skal håndteres dersom en statsråd i framtiden skulle komme på å vurdere det. Det er et veldig merkelig forslag at regjeringen ikke skal vurdere noe. Men jeg ville ha en replikk fordi jeg lurer på om det er usikkerheten rundt hvordan en husstandsmodell – som jeg oppfatter at Grande går inn for – med sosial profil kan gjennomføres, som gjør at de selv ikke fremmer et eneste forslag til modell i denne saken, samtidig som de kritiserer de andre for, på til forveksling like premisser å fremme en modell?
Svein Harberg (Høyre), 2017-06-07:
Det blir nødvendig å gi noen kommentarer til det som har vært sagt. Jeg er forundret over ordbruken og beskrivelsene, som jeg vanskelig kan se har rot i virkeligheten. Jeg synes kringkastingssjefen, som det var vist til, er bemerkelsesverdig rolig til å ha en virksomhet i økonomisk kaos og gedigen usikkerhet, men det sier kanskje noe om at vi har en god kringkastingssjef og en god institusjon. Hvor tar Arild Grande det fra når han viser til denne usikkerheten, når det i en innstilling står at rammen er gitt, som i dag, momsrefusjon skal sikres, og det skal gis fireårig styringssignal? Hvis det er kaos, må vi få hjelp til å finne en annen løsning. Den har vi i hvert fall ikke fått fra Arbeiderpartiet. Så er det dette sporet som en tydeligvis har lett fram i håp om å få til noe uenighet, dette med at det kun er NRK-innkreving som er det saliggjørende. Vi er gjerne med på NRK-innkreving, altså innkreving i regi av NRK selv, dersom det er den beste løsningen og det på best måte ivaretar de kriteriene vi har satt opp. Men det skal vi ha svar på, og hvis det er en god løsning, er det bra. Det er et godt kompetansemiljø i Mo i Rana, som vi har pekt på. Så er det Senterpartiet, som mener det skapes usikkerhet når en sier det en har stått for hele tiden. Det er jo rart, og det er underlig at en på samme innpust sier at bestillingen kom i mars i fjor og at en ikke har gitt svar på fire år. Det er vel en logisk brist der. Arild Grande gjentar nok en gang, selv om dette er blitt påpekt i mange debatter, tallet på personer over 18 år. Hvor han har dette med 18 år fra, vet jeg ikke. Det har aldri vært sagt i innstillingen, og det har aldri vært sagt fra oss. Nettopp hvem som skal bidra, og hvordan det kan gjøres for at husstandene skal få en grei økonomisk løsning ved en personløsning, det skal jo tas videre. Da jeg tok initiativ til disse samtalene med alle partiene, var intensjonen at vi skulle stå felles for NRK. Vi har oppnådd bred enighet – bemerkelsesverdig bred enighet, vil jeg si. Det gis inntrykk av noe annet. Det gjør at jeg blir litt lei meg, men jeg er glad for at enigheten tross alt ligger i bunnen. Jeg kan også love at vi skal pushe på – uavhengig av hvem som skal følge det opp – at dette skjer så raskt at NRK får den forutsigbarheten de trenger.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
At dette er spennende, er vel dagens understatement, for i denne saken lanserer flertallet en modell som etter vårt syn er helt urealistisk. En av grunnene til at vi har funnet ut at vi ikke kan være med på den modellen som flertallet foreslår, er at den skaper betydelig usikkerhet knyttet til momsspørsmål, både når det gjelder momsinntektene til staten og ikke minst NRKs fradragsrett for moms. Tror representanten Harberg at det vil være mulig å sikre NRK fradrag for merverdiavgift dersom det er skatteetaten som skal kreve inn den framtidige lisensen?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Det er interessant, for det står ingenting i flertallets merknader om hvordan dette skal innkreves. Vi vet at enkelte partier, også i mediene, har uttalt at det er naturlig at det er skatteetaten som krever inn, mens andre kanskje mener at for å sikre momsfradragsretten bør det være NRK selv som krever inn. Betyr det Svein Harberg nå sier, at Høyres syn i denne saken er at det er NRK selv som skal kreve inn den framtidige lisensen?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Det er akkurat dette som gjør oss svært urolige. Det er snakk om en ganske viktig prinsipiell avklaring. Det er snakk om momsinntekter til staten på i størrelsesordenen 550 mill. kr. Det er snakk om en eventuell merutgift for NRK på mellom 400 mill. kr og 450 mill. kr. Hvis det skal kompenseres, tviler jeg på at Høyre får med seg sine egne finanspolitikere på det. Dermed står man igjen med en fare for at NRK framover blir sittende med regningen på 450 mill. kr, hvilket departementet selv skriver vil være et betydelig incentiv for å begynne med egenproduksjon framfor å kjøpe fra eksterne aktører. Derfor har vi behov for at Høyre bidrar til å rydde den tvilen av bordet. Den eneste måten vi ser for oss at det kan løses på, er nettopp ved at man slår entydig fast at det er NRK selv som for framtiden skal kreve inn denne lisensen. Vil Svein Harberg bidra til at den ryddigheten kommer på plass?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
I begynnelsen av forhandlingene er det ingen tvil om at Arbeiderpartiet har hellet i retning av husstandslisens. Vi mener den modellen likner på modeller husholdningene i dag er godt vant med når det gjelder både Netflix, HBO og avisabonnement og dagens NRK-lisensfinansiering, f.eks. Når det gjelder sosial profil innenfor modellen, mener vi at det er fullt mulig å ivareta, enten man snakker om en husstandslisens eller en personlisens. Men de svarene vi har fått fra regjeringen, har ikke gjort Stortinget i stand til å treffe et tydelig valg for hvordan en sånn sosial profil kan ivaretas. Der tror jeg alle parti ønsker å gå noen steg lenger, men kulturministeren har ikke satt Stortinget i stand til å kunne fatte noe konkret vedtak om det nå, og derfor er det spørsmål som må utredes videre.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Årsaken til at det forslaget fremmes, er at det står i stortingsmeldingen at uansett – og det hadde det vært om Stortinget også hadde evnet å vedta en modell – så skal regjeringen holde det opp mot en statsbudsjettfinansiering. Det mener jeg for det første er en særdeles merkelig framgangsmåte fra regjeringspartiene: å si at selv om Stortinget vedtar en modell, så skal det holdes opp mot en statsbudsjettfinansiering. Det er ikke noen annen grunn til at det står der enn at Fremskrittspartiet skal ha en viss flik av gjennomslag i denne saken. Men når vi ber om at det ikke gjennomføres, er det først og fremst fordi vi mener at det truer NRKs uavhengighet. Vi startet forhandlingene med å si at det å vurdere en direkte statsbudsjettfinansiering av allmennkringkasteren bør ryddes av veien, for det i det hele tatt å vurdere det sender et svært uheldig signal til det norske mediemiljøet – og også til det internasjonale, når vi kritiserer andre land for å ha fingrene sine i honningkrukken media.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Til det siste først: Vi har prøvd å spørre kulturministeren om hvordan man kan sikre en sosial profil på det, og vi har noen tanker om det, helt definitivt, men statsråden sier i sitt svarbrev at det er et spørsmål som må utredes videre. Da har ikke Stortinget noen mulighet til å gå inn og vedta en fiks ferdig modell, og derfor må det spørsmålet utredes videre. Det er jeg den første til å beklage, for jeg skulle gjerne sett at Stortinget var i stand til å ta den oppgaven og finne en løsning før vi går fra hverandre denne sommeren. Men det har ikke kulturministeren satt Stortinget i stand til, og det synes jeg er trist. Når det gjelder spørsmålet om statsbudsjett, er det mulig at Høyre synes det er vanskelig at det blir vedtatt, om det så skulle få flertall. Men jeg kan i hvert fall love at med ny kulturminister på plass fra Arbeiderpartiet blir det ikke noe problem å tolke det vedtaket, og det blir ikke noe problem å rydde det spørsmålet av veien, slik at vi i det minste sikrer NRKs uavhengighet.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Du har betalt lisens for siste gang! Det utbasunerte Øyvind Korsberg fra Fremskrittspartiet før valget – dersom Fremskrittspartiet skulle komme i regjering. Nå er Fremskrittspartiet med på en flertallsinnstilling som innebærer at alle voksne skal være med på å betale NRK-lisens. Det betyr nær en dobling i antall lisensbetalere. Hva var det som skjedde?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Ikke bare løper Fremskrittspartiet fra tidligere løfter. De går i stikk motsatt retning ved å droppe å fjerne NRK-lisensen og heller innføre den for dobbelt så mange. Det synes jeg er en interessant manøver. Halmstrået til Fremskrittspartiet er at det skal holdes opp mot en statsbudsjettfinansiering. Det betyr 6 mrd. kr i økte utgifter over statsbudsjettet. Har Ib Thomsen snakket med finansminister Siv Jensen om hvordan man har tenkt å løse den saken? Er det snakk om økte avgifter, er det snakk om kutt i andre budsjettformål, eller er det snakk om økt oljepengebruk? Det hadde det vært interessant å få svar på.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Jeg er veldig glad for å høre det Bekkevold gir uttrykk for på slutten. Jeg skjønner at han er med på en avtale som begynner å føles ubekvem. Jeg inviterer likevel Kristelig Folkeparti til å stemme for forslag nr. 2 i denne saken, fra Arbeiderpartiet, som nettopp instruerer at man ikke skal vurdere dette opp mot statsbudsjettfinansiering. Jeg forstår at det kan være krevende, men jeg er glad for de signalene som sendes, og at man på den måten torpederer Fremskrittspartiets kanskje viktigste halmstrå i denne saken. Når det gjelder spørsmålet om moms som Bekkevold selv tok opp i sitt innlegg, og hvordan man skal sikre fradragsretten for NRK, kan det etter vårt syn ikke sikres på noen annen måte enn at NRK selv krever inn lisensen. Er Bekkevold enig i det synet, eller mener Bekkevold at det også skal vurderes om skatteetaten skal kreve inn den framtidige NRK-lisensen?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Jeg er glad for at Bekkevold også på det er tydelig, og jeg har selv gjort rede for hvordan vi mener at den saken utmerket godt kan løses. Hvis det viser seg – dette har vi også stilt skriftlig spørsmål til kulturministeren om – at ikke det er mulig å sikre momsregelverket dersom det er skatteetaten som krever inn, mener da også Bekkevold at den eneste naturlige løsningen er at NRK selv krever inn lisensen?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Jeg registrerer at kulturministeren er strålende fornøyd med dagen i dag, og på mange områder er vi ganske nærme hverandre, særlig når det gjelder innholdskrav. Men på finansiering står vi til dels langt fra hverandre, og vi kunne ha kommet mye lenger enn vi er i dag hadde det ikke vært for mangel på vilje og handlekraft hos sittende og forrige kulturminister. Først ble det etablert et ekspertutvalg som skulle vurdere finansiering av NRK. Så kom det en stortingsmelding om allmennkringkasting, hvor dette ikke ble løst. Et nytt ekspertutvalg ble satt ned. Så fant Stortinget det nødvendig å lage et forlik hvor vi ba regjeringen om å komme med en ny modell innen utgangen av 2016. Så kom NRK-meldingen, men ingen løsning. Statsrådene fra Høyre har ikke gjort noe annet enn å skyve hele problemstillingen foran seg. Spørsmålet som henger igjen, er: Hvor fornøyd er kulturministeren med handlekraften når det gjelder å finne en løsning for framtidig finansiering av NRK?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Mitt spørsmål gjaldt finansiering av NRK, ikke alle de andre framskrittene som har kommet på mediepolitikken etter at stortingsflertallet har presset regjeringen til å handle. Dette handler om finansieringen av NRK, og her har ikke regjeringen gjort noe annet enn å misbruke enhver anledning til å gjøre framskritt – bare skjøvet hele problemstillingen foran seg. Men mangel på svar i kulturministerens svar er også et tydelig svar. Jeg har stilt et skriftlig spørsmål til kulturministeren angående moms og muligheten for at man kan ivareta NRKs fradragsrett for moms dersom det viser seg at det i den framtidige modellen skal være skatteetaten som krever inn NRK-lisensen. Det spørsmålet står ubesvart fortsatt, og framstår enda mer utydelig for meg, til tross for at vi har stilt det spørsmålet nå til en rekke av representantene fra flertallet. Men kulturministeren kan kanskje være i stand til å svare på om hun ser for seg at det er mulig å bevare fradragsretten dersom det er skatteetaten som krever inn lisensen.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Til den siste modellen: Det vil i så fall bety at provenytapet for staten vil være 550 mill. kr, hvis en skal kompensere de 400–450 mill. kr som NRK får i økte momsforpliktelser. Jeg tviler på at kulturministeren har avklart med finansministeren at man har tenkt å få ryddet det på plass – ergo er det kollaps på det ståstedet. Til det andre: Jeg tviler også på at dette vil være mulig dersom det er skatteetaten som krever det inn. Det gir heller ikke kulturministeren nå noe svar på. Det vi da står igjen med, er at det nok ikke finnes noen annen løsning enn at NRK selv krever inn lisensen. Det skrives fra statsrådens side at når Stortinget har landet saken, skal framtidig finansiering holdes opp mot en statsbudsjettfinansiering. Men alle vet at det er en helt håpløs vei å gå. Kristelig Folkeparti var i sitt innlegg tydelig på at de ikke kan støtte at det foretas en slik vurdering. Er det i det hele tatt en realitet, eller er det bare ord for at Fremskrittspartiet skal være om bord i båten?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Jeg tar imot invitasjonen fra Bård Vegar Solhjell, og jeg gleder meg til at denne saken skal håndteres i neste periode, for da kan det hende det ser litt annerledes ut – hvem som er i flertall og hvem som er i mindretall. Jeg føler meg i hvert fall overbevist om at vi, hvis vi får muligheten etter valget, vil se en kulturminister som har et helt annet tempo i denne saken, og som også bidrar til at man kan lande en framtidig finansieringsmodell uten at det blir for mye rot og spill i Stortinget. Jeg er enig i at forslag nr. 2, fra Arbeiderpartiet, er uvanlig, men det er mye som er uvanlig i denne saken. Hadde kulturministeren slått fast at det ikke blir aktuelt å gå langs det sporet, hadde vi vært de første til å trekke forslaget. Men her har det blitt gjentatt at man skal forfølge det sporet, derfor ser vi oss nødt til å opprettholde forslaget. Vi er enige om veldig mye når det gjelder innhold, men vi er uenige om en del når det gjelder finansiering. Dessverre har ikke debatten avklart en del viktige spørsmål for oss. Derfor finner vi det ikke forsvarlig å være med på flertallets innstilling.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Det er enighet om mye i denne saken. Det handler om å legge til rette for at norske kringkastere som sender med utgangspunkt i norsk regelverk, ikke skal få betydelig konkurranseulempe sammenlignet med kringkastere som har sendinger rettet mot det norske publikum, men som sender fra andre land med et helt annet regelverk. Det har Stortinget gjort opp gjennom mange år og kommet med tilpasninger som kan gjøre det bedre konkurransemessig for norske kringkastere som sender fra Norge. Vi slutter oss til at det foretas justeringer i regelverket, og det er det bred enighet om. Så er det et annet spor som handler om konkurransesituasjonen som norske kringkastere lever midt oppe i. Det er at det er mange som har sendinger rettet mot det norske publikum, som sender med et helt annet regime, som sender reklame for spill som er ulovlig i Norge, og som er med og bidrar til økt spilleavhengighet og fare for at den norske spillmodellen og den norske idrettsmodellen står under betydelig press i framtiden. Derfor har vi skrevet i våre merknader at det bør legges inn et mye tyngre trykk fra norske myndigheters side for å hindre reklame for ulovlige spill. Det er mange årsaker til det, og jeg har vært inne på noen av dem. Jeg mener at statsråden har vært altfor passiv når det gjelder den muligheten som finnes innenfor AMT-direktivet til enten å få avtaler om å stoppe slik reklame eller for å vurdere en blokkering eller vurdere omgåelsesprosedyrer for f.eks. sladding. Vi etterlyser en statsråd som står opp for norsk idrett og for de spilleavhengige, og som har et betydelig tyngre press på arbeidet for å hindre reklame for ulovlige spill, og det benevner vi i våre merknader. En annen ting er det faktum at Norges Fotballforbund har begått det jeg mener er en kardinalfeil ved å selge rettigheter til norsk fotball til aktører som er med og bidrar til at det norske folk blir utsatt for reklame for ulovlige spill og samtidig utkonkurrerer norske aktører. Det mener jeg er en betydelig svakhet med de avtalene som nå er inngått. Jeg har selv sett på noen av de kanalene. I en reklamepause alene var det fem reklamer for ulovlige spill pluss – kuriøst nok – en reklame for forbrukslån som man kunne få på dagen. Den kombinasjonen er gift for de spilleavhengige, og det er gift for norsk fotball og norsk idrett hvis denne utviklingen får pågå. I dag er reklamemarkedet for ulovlige spill på ca. 600 mill. kr i året. Det er det raskest økende markedet i Norge for tiden. Den utviklingen sier det seg selv at ikke kan fortsette. Jeg mener at det, i tillegg til at kulturministeren bør legge et mye tyngre trykk på den saken, også påhviler ledere innenfor idrettsorganisasjonene et ansvar for ikke å sage av den grenen de sitter på, ved å inngå avtaler som undergraver den norske spillmodellen, den norske enerettsmodellen, og som på sikt kan true midlene som i dag går til frivillighet, til idrett, til ildsjelene. Med det vil jeg også signalisere at Arbeiderpartiet støtter forslaget fra Kristelig Folkeparti som Geir Jørgen Bekkevold gjorde rede for.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Jeg tror kulturministeren overdramatiserer når hun snakker om forslaget fra Kristelig Folkeparti, som også flere andre partier slutter seg til. Enten det er regjeringens forslag eller Kristelig Folkepartis forslag som blir vedtatt, blir det jo vedtatt i dag. Kulturministeren har mange strålende medarbeidere som utmerket godt klarer å tilpasse forslag til forskrift, slik at det blir raskest mulig iverksetting. Så det kan det ikke være noen grunn til å være bekymret over. Det jeg ville spørre kulturministeren om, var imidlertid det Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet skriver om i merknadene når det gjelder ulovlige spill og reklame for det. Her har vi fra Stortingets side trykket på gjennom hele perioden for å prøve å få regjeringen til å ta noen initiativer, men regjeringen har virket helt handlingslammet. Skjer det noe nytt fra regjeringens side når det gjelder å prøve å hindre tilgangen til reklame for ulovlige spill, eller må vi regne med at denne utviklingen bare fortsetter i framtiden, og at regjeringen sitter med hendene i fanget?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2017-06-07:
Dette er ikke noe annet enn en avledningsmanøver. Det samme snakket har vi hørt gjennom hele perioden, at vi må undersøke hvilket handlingsrom som finnes. Men vi vet ganske mye om hvilket handlingsrom som finnes. Det er en lang rekke EU-land som har blokkering av IP-adresser, vi har en rekke eksempler på land som utmerket godt klarer å håndtere dette når det gjelder deres eget ønske om å beskytte innbyggerne mot reklame, og det å få et regelverk som harmoniserer med AMT-direktivet. Så å sitte og vente på den prosessen ser jeg ingen grunn til. Vi har fremmet en rekke forslag i Stortinget tidligere, i forbindelse med spillmeldingen, som både handler om å utvikle det regelverket vi rår over, og om at vi må lytte til innspillene fra Lotteritilsynet der de har bedt om å få nye verktøy. Men der ble vi nedstemt av Høyre og Fremskrittspartiet i Stortinget. Hvorfor benytter ikke kulturministeren seg av de virkemidlene som hun rår over, men heller bare sitter og venter på EU og prosesser internasjonalt?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2017-06-07:
Jeg har lyst til å begynne med det siste representanten Grande var inne på, nemlig sosial profil og angrepet på forslaget som flertallet er enig om, at det mangler sosial profil. Nå klarer ikke jeg med min beste evne å finne noe konkret forslag til modell i Arbeiderpartiets forslag. Det er til forveksling svært likt det flertallet er enig om. Så godt som ingen forskjeller er det der. Hvilken modell er det Arbeiderpartiet peker på som vil ha en sosial profil, slik representanten Grande var så opptatt av?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2017-06-07:
Jeg vil takke representanten Grande for at han understreker at sosial profil er fullt mulig også med flertallets forslag, og så kan man jo lure på hvorfor det ikke er fremmet forslag om husstandsavgift, når det er det de er for. Men jeg har lyst til å ta tak i noe annet, nemlig forslag nr. 2, hvor man sier følgende: «Stortinget ber regjeringen om ikke å vurdere statsbudsjettfinansiering av NRK.» Det hadde vært interessant å høre representanten Grande utgreie noe om hvordan en regjering ikke skal vurdere. Så vidt jeg vet, er i hvert fall tanken fortsatt fri i kongeriket.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2017-06-07:
Det var nettopp til et av forslagene som representanten tok opp helt til slutt, at jeg hadde et spørsmål. Forslaget går ut på at man skal legge til at bruk av ressurser til produksjoner rettet mot et nasjonalt publikum ikke går ut over distriktsoppdraget. Jeg har lyst til å spørre litt rundt det, for er ikke nettopp noe av kvaliteten med distriktskontorene at de kan levere gode lokale og regionale innslag til Dagsrevyen, til Norge i dag og til andre program? Har ikke dette noe med journalistisk «drive» i distriktskontorene å gjøre? Er det ikke et godt poeng å formidle saker som er lokale, nære og regionale, men som man klarer å selge med nasjonal interesse? Det er fint å dekke den første løvetann, og det er fint å dekke den lokale martnan. Det er ikke noe galt i det – tvert imot, det er litt av oppdraget. Men er ikke oppdraget også å speile det regionale og lokale Norge for resten av befolkningen? Nå blander vi oss ikke på denne måten med dette forslaget inn i de regionale redaksjonelle vurderingene som de ulike redaktørene i distriktene foretar per i dag.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2017-06-07:
Jeg synes NRK klarer den balansen suverent i dag. Forstår jeg representanten Arnstad slik at NRK ikke har en god balanse, og er det grunnen til at man ønsker å blande seg inn i redaktørenes vurderinger?
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2017-06-07:
Jeg vil aller først oppfordre til at vi gjør noe med systemet – jeg skulle bare ha en kort merknad, men jeg har fått fem minutter. Jeg skal være rask, så dere behøver ikke være utålmodige. Jeg vil knytte noen kommentarer til representanten Bekkevolds forslag. – Nå ser jeg at ministeren også har tegnet seg, så det kan hende vi får noen oppklaringer. Men jeg viser til at det i proposisjonen står at man tror «dette særlig vil gjøre seg gjeldende under såkalt prime time og i sendinger fra store begivenheter», så det er for så vidt allerede omtalt i proposisjonen. Det er noen ganger faktisk også en fordel med delt skjerm, for det vil kunne gjøre reklamen mindre forstyrrende, nettopp som representanten Bekkevold var inne på. Hvis en ligger og venter på siste skyting i skiskyting, er det ingenting som er mer irriterende enn at man går til reklame. Jeg vil også vise til at det ikke er snakk om at det skal bli noe mer reklame i den forstand. Den øvre grensen på 20 pst. vil uansett fortsatt ligge fast. Så har jeg bare lyst til å knytte en kort, kort kommentar til at vi jo lager lover fordi man trenger beskyttelse. Jeg tror kanskje ikke beskyttelsen mot delt skjerm er noe av det aller, aller viktigste vi behøver å bruke masse tid på. Jeg tror også at redaktørene av de ulike tv- og radiokanalene er i stand til å vurdere selv – når de ser seere eller lyttere forsvinne fordi de har for mye reklame, tror jeg kanskje de selv begrenser seg.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2017-06-07:
Kreditt er i utgangspunktet et gode og er en måte vi har innrettet oss på i samfunnet, men samtidig et veldig onde når man ikke lenger klarer å betjene den. Derfor er det bra at det både i denne saken og i en rekke andre saker i perioden har kommet frem ulike måter å gjøre det vanskeligere å låne på for dem som ikke trenger det, og som nå, å skaffe en bedre oversikt for dem som skal låne ut penger. Jeg har lyst til å knytte noen kommentarer til de fire forslagene og begynner med det forslaget fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti som viser til lovens formål, og at den bør fremheve direkte nytte for forbrukerne. Dette forslaget, nr. 2 i saken, er rett og slett unødvendig, av den grunn at selve grunnlaget for at loven har blitt til, er nettopp det som ligger der. Det er allerede ivaretatt, slik vi ser det. Videre, det samme gjelder forslag nr. 4, fra Arbeiderpartiet, hvor man foreslår at gjeldsinformasjonsloven § 12 første ledd bokstav b skal lyde: «kommune, i forbindelse med behandling av søknad om startlån eller søknad om endring av vilkår for innvilget startlån samt individuell økonomisk rådgivning.» Det er vår oppfatning at det er ønskelig å begrense tilgangen til gjeldsregisteret – portalen eller hva det ender med å bli, rett og slett av personvernhensyn. Jo mer man åpner det opp, jo større risiko tar man. Når det gjelder forslag nr. 3 i saken, hvor man ber regjeringen utrede og fremme et lovforslag som er innrettet mot en portalbasert tjeneste, mener vi det er bedre at bransjen selv står fritt til å velge den løsningen den finner hensiktsmessig. I og med at dette er et nytt område i Norge, kan det være en idé å la markedet selv få lov til å finne den ordningen som er best, også i og med at det ligger i saken at det skal evalueres etter en tid. Sist, men overhodet ikke minst, og som jeg skal bruke mest tid på: forslaget om rentetak. Medlemmene fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti står bak forslaget, som lyder: «Stortinget ber regjeringen utrede muligheten for å innføre et rentetak og komme tilbake til Stortinget med en sak om dette.» Vi mener at det å utrede et rentetak, sett i lys av alle de andre tiltakene som nå innføres, ikke er nødvendig. Samtidig er det en viss risiko forbundet med å ha for rigide reguleringer. Man kan tvinge låntakere som er i en presset situasjon, ut i et marked som vi ikke ønsker at de skal befinne seg i. Så noterer jeg meg at Venstre den 4. april stemte mot akkurat samme ordlyd i en sak fra finanskomiteen – nøyaktig samme ordlyd! Det gjorde også Kristelig Folkeparti. Venstre har snudd, bl.a. har de hatt et landsmøte i mellomtiden som har gjort at de har endret syn på rentetak. Det skulle være interessant å høre fra Kristelig Folkepartis representant hva som er grunnen til at man den 4. april – som tross alt bare er to måneder siden – stemte mot formuleringen «Stortinget ber regjeringen utrede muligheten for å innføre et rentetak og komme tilbake til Stortinget med en sak på dette», mens man i dag ønsker å stemme for.
Kårstein Eidem Løvaas (Høyre), 2017-06-07:
Jeg stilte representanten Bekkevold et spørsmål om hva som hadde skjedd mellom den 4. april og i dag som gjør at man stemte mot et forslag den 4. april og varsler at man skal stemme for forslaget i dag – når ordlyden er helt lik. Jeg synes ikke svaret var drivende godt, men det var i alle fall forbrukernes interesser som var oppgitt som grunn. Jeg vet ikke om hjertet til Kristelig Folkeparti plutselig banker varmere for forbrukerne de to månedene som har gått, eller hva som har skjedd, men det får jeg sikkert vite mer om. Det som er ekstra interessant, er at da vi behandlet finansmarkedsmeldingen, Innst. 360 S, i denne salen i går, var det et likelydende forslag om å be regjeringen utrede rentetak på forbrukslån. Da stemte representanten Bekkevold mot, så det har åpenbart skjedd noe i natt når det gjelder hans omsorg for forbrukernes interesser. Det hadde vært interessant å høre hva som er grunnen til at Kristelig Folkeparti nå har snudd.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2017-06-07:
Jeg vet ikke om Grande har fått med seg debatten og diskusjonen som hittil har vært i Stortinget. Det skal utredes personavgift, og det skal utredes husstandsavgift, noe Grande selv går inn for, og som kan minne om en lisens. Fremskrittspartiet er glad for at vi også får med oss dette over statsbudsjettet, som en bit av dette som skal utredes for å se hva som kan være det beste for innbyggerne, noe jeg har inntrykk av at Grande aldri har tatt hensyn til før. I innlegget sitt brukte han ordet «lisens», så det virket som om man skulle fortsette med det. Nå har man i hvert fall sagt at man ønsker å gå inn i denne vurderingen og se hvordan dette kommer ut for hver enkelt person. Fra og med statsbudsjettet 2019 har vi en helt annen ordning for finansiering av NRK enn det vi har i dag. Dette er et framskritt for Fremskrittspartiet, og jeg mener det er riktig vei å gå.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2017-06-07:
Jeg forstår ikke helt Grandes retorikk. Han påstår at dette skal berøre dobbelt så mange. Han etterlyser svar han ikke har fått fra departementet. Hvor har Grande dette fra? Vi sender jo nå en bestilling til regjeringen om at vi skal utrede for både person og husstand og se dette over statsbudsjettet. Jeg mener at dette egentlig er riktig vei å gå. Grande har ikke signalisert noe om sin egen modell, som er en husstandsmodell. Hvilke konsekvenser får dette for husstandene? Er det nå flere som skal betale enn med dagens lisensmodell? Det er vel fortsatt mye usagt, og det var akkurat det Grande etterlyste, at han ikke får svar på spørsmålene sine. Nei, det har heller ikke vi fått, og det er derfor vi nå sender en bestilling til regjeringen om å få utredet dette som vi mener er svært viktig. Det vi kan være sikre på, er at lisensen slik den ser ut i dag, vil forsvinne i 2019.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2017-06-07:
Ja, det er det helt klart. Som jeg sa innledningsvis i innlegget mitt, er dette en historisk dag for Fremskrittspartiet. Vi ønsker å fjerne dagens lisens, og vi ønsker å få flere modeller vurdert opp mot det å ta av statsbudsjettet til å finansiere NRK som en allmennkringkaster. Det er helt klart en foretrukket modell som Fremskrittspartiet har hatt og kommer til å ha. Den har vi antageligvis hatt i 35 år. Det er vel ingen nyhet som jeg slipper akkurat her og nå.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2017-06-07:
Det er stor enighet i Stortinget og i komiteen om endringer i kringkastingsloven vedrørende reklame og sponsing. Jeg regner med at Kristelig Folkeparti selv vil redegjøre for hva som er den store forskjellen, eller den lille forskjellen, som jeg mener det er i denne saken. Digitalisering fører til en ny hverdag i mediebransjen. Konsekvensen av dette er bl.a. en større internasjonal konkurranse i det norske markedet. Reklame- og sponsormarkedet har endret seg i takt med den teknologiske utviklingen som er på dette området, og det er nødvendig å tilpasse det norske regelverket som følge av denne utviklingen. Det såkalte AMT-direktivet er gjennomført i norsk rett ved kringkastingsloven og kringkastingsforskriften. Det er to hovedprinsipper i AMT-direktivet. Det første er senderlandsprinsippet, som innebærer at det er regelverket i det landet sendingene skjer, som skal legges til grunn hva gjelder reklame og sponsing, så lenge det er innenfor det EU-fastsatte rammeverket. Det andre er prinsippet om fri videreformidling. I praksis innebærer dette at det som framstår som norske tv-kanaler, kan sende til Norge med andre lands regelverk som grunnlag for reklamebruken. Flere norske kanaler benytter seg som kjent allerede av dette. Høyre og Fremskrittspartiet mener det er viktig å understreke at enhver kringkaster har mulighet til å sende reklame i tråd med det som til gjeldende tid er i overensstemmelse med lovverket. Forutsatt at kringkasteren opererer innenfor lovverkets øvre grense for visning av reklame, må kringkasteren selv ta stilling til hvor mye reklame denne ønsker å sende. Andelen reklametid innenfor loven er således en forretningsmessig vurdering for hver enkelt kringkaster. Og det forstår sikkert alle at sender man for mye reklame, blir kanalen så kjedelig at færre vil se på den. En dårlig forretningsidé, etter mitt skjønn. Dersom regelverket for reklame og sponsing blir for ulikt mellom de landene som er omfattet av prinsippet om fri videreformidling, vil det ha konkurransevridende virkning, noe komiteen mener er uheldig. Jeg mener det er nødvendig å legge bedre til rette for at norske kringkastere har om lag tilsvarende gode konkurransevilkår som resten av EØS. Altså: Tilrettelegging er viktig med dette AMT-direktivet. Dette er også et viktig bidrag for å sikre kvaliteten i det norske mangfoldet. Så litt obs: Jeg mener reklame og sponsing også har flere negative sider for seerne, og det er viktig at disse ikke ødelegger den gode seeropplevelsen i for stor grad for norske seere i Norge.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-06-07:
Jeg synes Thomsens svar tydelig synliggjør den forvirringen som rår blant regjeringspartiene når det gjelder hvilken finansieringsmodell en skal velge for NRK. Meldingen har altså fem modeller, og nå sier Thomsen at de ikke har valgt noen modell, de skal vurdere både statsbudsjettfinansiering, personavgift og husstandsavgift. Ingenting er avklart. Er det i det hele tatt mulig for Fremskrittspartiet å si noe om hvilken modell Fremskrittspartiet foretrekker?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-06-07:
Jo, det er fint at distriktskontorene kan produsere reportasjer som er rettet mot et nasjonalt publikum. Det er veldig fint. Men det bør ikke gå ut over det oppdraget som distriktskontorene også har om å produsere innhold rettet mot den aktuelle regionen som de skal dekke. Det er den balansen Senterpartiet etterspør, og det er den balansen dette forslaget handler om. Det synes jeg er nødvendig å presisere i en tid da vi vet at distriktskontorene tross alt er den bunnplanken som gjør at storsamfunnet i stor grad vil akseptere at vi skal finansiere NRK på den måten vi velger å finansiere NRK på.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-06-07:
Representanten Eidem Løvaas tolker Senterpartiet riktig når han tolker Senterpartiet dit hen at vi er bekymret for den balansen i tida framover. For øvrig skjønner jeg at Høyre har lyst til å gjøre et poeng av at de mener at dette blir for detaljert, eller at man griper inn i prioriteringen i NRK og innhold. Jeg må si at jeg synes ikke dette griper noe sterkere inn i innholdsproduksjonen enn det forslaget som komiteen kommer med når det gjelder endringen i § 5, som jo handler om at man skal produsere og formidle innhold fra Norden og medvirke til kunnskap om nordiske samfunnstilhøve, eller at departementet legger opp til at man også skal stille krav om at det skal presenteres nye talenter eller lokale artister.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-06-07:
Det siste var litt oppsiktsvekkende, og jeg vil gjerne be kulturministeren avklare om det er slik at Høyre faktisk kan tenke seg statsbudsjettfinansiering av NRK. Er det slik at det er et alternativ for regjeringen? Er det slik at Høyre står bak det? Hvis det er slik at statsråden nå i dag skaper usikkerhet omkring en finansiering som skal ha en armlengdes avstand til budsjettet, statsbudsjettet og de årlige budsjettvedtakene, synes jeg hun skal bidra til å oppklare den situasjonen akkurat her og nå. Ellers må jeg si at jeg må også be statsråden kanskje være litt forsiktig med å gjøre seg morsom på Arbeiderpartiets bekostning når det gjelder spørsmålet om beslutningsgrunnlag. Det er regjeringens ansvar å gi Stortinget et godt nok beslutningsgrunnlag. Det Stortinget vedtok i fjor, var ikke at vi skulle få fem modeller og deretter få svar fra departementet som ikke klargjør noen av de spørsmålene som Stortinget har. Mitt spørsmål er rett og slett: Hvorfor valgte statsråden og regjeringen å foreslå fem modeller for finansiering istedenfor ett forslag, slik Stortinget ba om i mars i fjor?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-06-07:
Denne regjeringen har hatt nesten fire år på seg når det gjelder finansieringen av NRK. Det har vært et tema i hele denne stortingsperioden, og Stortinget har ved hver korsveg vært nødt til å trekke regjeringen i riktig retning, vi har vært nødt til å fortelle dem at de skal operere raskere enn de har gjort. Så kommer man tilbake og foreslår fem modeller, og er ikke i stand til, under Stortingets behandling, å gi svar på de mest grunnleggende spørsmålene knyttet til hver enkelt modell. Og nå står vi igjen overfor en tidsperiode der regjeringen skal utrede prosedyrer osv. på nytt. Det er dessverre ikke noen særlig heldig prosess for et spørsmål som opptar svært mange av oss – og det begynner å haste, som representanten Solhjell var opptatt av tidligere. Jeg må også konstatere at regjeringen og statsråden nå har skapt usikkerhet. Vi har alle vært opptatt av at det skal være en avstand mellom finansieringen og NRK, altså at det skal være en langsiktig og uavhengig ordning. Og nå står regjeringen og statsråden her og skaper usikkerhet om det spørsmålet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-06-07:
Debatten viser at det er stor grad av enighet når det gjelder innhold, når det gjelder ønsket om å legge et godt grunnlag for et framtidig NRK, og når det gjelder NRKs betydning i den norske medievirkeligheten. Det er bra, og det er viktig. Der er vi ikke uenige, der tror jeg det er mange som er svært enige. Så er det mange av oss som mener at det begynner å haste litt, at en faktisk må få en ordning på plass, og det er der noen av oss kommer med rimelig sterk kritikk både mot den prosessen som regjeringen har gjennomført, og mot det beslutningsgrunnlaget regjeringen har gitt Stortinget nå i siste omgang, som har vært altfor dårlig. Det var for dårlig, meldingen var for dårlig, og de svarene på de spørsmålene som er stilt underveis, har heller ikke vært veldig gode. Det har ikke gitt noen av de avklaringene som en har hatt behov for f.eks. for å inngå et forlik – et bredt forlik. Derfor har det ikke blitt noe forlik, og derfor står en her i dag og har en rimelig grad av usikkerhet knyttet til hva som kommer til å bli utredningene framover. Representanten Harberg sier at det er et paradoks at jeg snakker om at det er skapt usikkerhet over flere år når det gjelder prosessen, samtidig som jeg viser til at det har gått et år siden Stortingets forlik. Men allerede den gangen var det flere av oss som ga uttrykk for at vi var litt oppgitt over den sendrektigheten vi opplevde fra regjeringen i mediepolitikken. Det baserer seg på at en har hatt flere meldinger, flere ekspertutvalg, og enda kommer en altså tilbake til Stortinget med fem modeller og er ikke i stand til å peke på en modell som en skal gå videre med. I tillegg synes jeg det er synd at representanter her fra Høyre og Fremskrittspartiet har skapt usikkerhet knyttet til statsbudsjettfinansiering, for det er ikke noen tvil om at statsbudsjettfinansiering lett kan komme i konflikt med det flertallet sjøl legger av egne forutsetninger, at det skal være en treffsikker ordning, en ordning som sikrer NRKs legitimitet og uavhengighet, som er forutsigbar, og som har et langsiktig perspektiv. Det kan lett komme i konflikt med det, og derfor burde iallfall denne debatten ha kunnet konkludere med at statsbudsjettfinansiering fra år til år ikke er noen god løsning for NRK. Det bør legges til side, og så får vi konsentrere oss om de modellene som er mulig. Senterpartiet har pekt på en som vi synes en burde gå videre med. Vi er åpen for også å drøfte andre i tida framover for å sikre en langsiktig og uavhengig finansiering av NRK, men statsbudsjettfinansiering synes jeg i realiteten at en her på et ansvarlig grunnlag skulle klare å si ikke er aktuelt for å sikre NRKs framtid.