Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-01-18:
Det er et viktig tema innen næringspolitikken interpellanten tar opp. Det kjenner han ikke minst fra sitt eget fylke hvor man noen steder har lyktes svært godt i sin reiselivsstrategi og skapt mange lønnsomme arbeidsplasser. Finanskrisen har imidlertid hatt en virkning også på den norske reiselivsnæringen. Først og fremst merkes det ved at færre utlendinger har valgt å besøke Norge i år. Finanskrisen har ført til nedgang i antallet utenlandsreisende over hele verden, og i Europa og Nord-Amerika spesielt. Nedgangen i antallet utenlandsturister til Norge skiller seg ikke nevneverdig fra det som er tendensen internasjonalt. Langt de fleste har tapt utenlandsturister i 2009, og Norge har eksempelvis tapt færre utenlandsturister enn både Finland og Danmark. Sverige har greid seg godt i året som har gått, noe som i stor grad kan tilskrives en vekst i antallet nordmenn og dansker som har lagt sommerferien til Sverige på grunn av gunstig valutakurs. Målt i antall turistankomster til landet har Norge økt sin markedsandel i det europeiske turistmarkedet hvert eneste år siden 2002. I 2002 hadde vi en markedsandel på 0,76 pst. av det totale antallet turistankomster i Europa. I 2008 hadde vi en markedsandel på 0,91 pst. Med andre ord har norsk reiseliv de siste årene sett en positiv utvikling sammenlignet med andre land i vår del av verden. Når det er sagt, så opplevde Norge i perioden januar til november i fjor en nedgang på 8 pst. i antallet gjestedøgn fra utenlandsturister. Til en viss grad er dette kompensert for ved at antallet norske turister i Norge sommeren 2009 nådde sitt høyeste nivå noen gang. Det totale antallet gjestedøgn, både fra norske og utenlandske gjester, ser ut til å ha gått ned med 2 pst. i fjor. Bildet av sommeren i den norske reiselivsnæringen er svært sammensatt. Deler av landet, som Helgelandskysten, har opplevd sin beste sommer noensinne, mens andre deler av landet, som deler av Fjord-Norge, har sett en nedgang, spesielt fra markedene som har vært hardest rammet av finanskrisen, som USA og Storbritannia. Når det gjelder året foran oss, indikerer de siste prognosene fra Innovasjon Norge en økning på mellom 1 og 3 pst. i antallet gjester til Norge. Til tross for usikkerhet er det grunnlag for en forsiktig optimisme foran året som ligger foran oss. Utenlandsturistene representerer en tredjedel av gjestedøgnene i Norge i løpet av ett år, og det er viktig at vi arbeider aktivt for å lokke til oss flere utenlandsturister i 2010. I året som kommer, står vi som arrangør av en rekke store begivenheter, som Melodi Grand Prix-finalen i Oslo i mai og Ski-VM i februar 2011. Dette er verdifulle anledninger til å profilere Norge som reisemål, og dette må vi utnytte til fulle. For å bidra nettopp til å øke kjennskapet til Norge som reisemål bevilget vi over inneværende års statsbudsjett mer enn noen gang: 250 mill. kr til Innovasjon Norges reiselivsarbeid. Først og fremst handler dette om markedsføring av Norge i utlandet. Markedsføring er imidlertid mer enn bare markedsføringskampanjer på tavler i utlandet. Vel så viktig er det at vi tar imot de turistene som allerede har valgt å feriere i Norge, på en så god måte som overhodet mulig. Turister som er fornøyde med norgesoppholdet, kommer gjerne tilbake og snakker dessuten varmt om ferien sin til venner og kjente, noe som igjen genererer nye reisende. Å få flere reisende til Norge gjør vi også ved stadig å kunne tilby nye og enda bedre reiselivsprodukter. Innovasjon og utvikling av helhetlige pakkeløsninger i reiselivsnæringen er derfor et satsingsområde, bl.a. gjennom fire pilotprosjekter vi satte i gang på dette området i september 2009. Likeledes satses det mye på å utvikle et mer bærekraftig reiseliv i Norge. Også på dette området er det egne pilotprosjekter. I begynnelsen av februar leverer Innovasjon Norge en rapport med forslag til tiltak som skal gjøre den norske reiselivsnæringen enda mer bærekraftig. Regjeringen har også store forventninger til at utnevnelsen i juni 2009 av et Norwegian Centre of Expertise innenfor reiseliv, NCE Tourism – Fjord Norway, skal resultere i ny kunnskap om produktutvikling og samarbeidsformer innen reiselivsnæringen. Vi ønsker å gjøre det lettere for dem som ønsker å feriere i Norge, å finne fram til og bestille det vi har å tilby. Derfor arbeides det nå med en nasjonal bookingløsning, et samarbeidsprosjekt mellom reiselivsnæringen og det offentlige, for å gjøre så mye som mulig av den norske reiselivsnæringen bestillbar gjennom internettportalen visitnorway.com. Jeg ønsker å være en lyttende nærings- og handelsminister. For å sikre god kontakt mellom de ulike næringene og departementet har jeg tatt initiativ til en rekke møter med sentrale næringsaktører, både i departementet og rundt omkring i landet. Strategisk råd for reiseliv er et viktig organ for å sikre god dialog med aktørene i reiselivsnæringen. Her sitter det 16 representanter fra hele bredden av næringen som skal møtes til råd to til tre ganger i året. Jeg tar sikte på å holde neste møte i Strategisk råd for reiseliv i februar eller mars. Som det blir påpekt her, er det, i likhet med andre næringer, slik at flere departementer har ansvar for saksområder som utgjør rammebetingelsene for reiselivsnæringen. God kontakt mellom departementene og riktig balansering av ulike hensyn er en viktig utfordring. Av problemstillingene som er nevnt, ligger hovedansvaret for infrastruktur i Samferdselsdepartementet, for skatter og avgifter hos Finansdepartementet og for plan- og reguleringsprosessene hos Miljøverndepartementet. Nærings- og handelsdepartementet har hovedansvaret for koordinering av politikken overfor reiselivsnæringen, og vi går i dialog med relevante departementer ved behov. I de fleste tilfellene er det ulike interesser inne i bildet. Stortingsrepresentant Bredvold har tidligere i Stortingets spørretime spurt om forholdene rundt skilting til næringsvirksomhet langs de norske veiene. I dette tilfellet kan det være at hensynet til næringens behov for markedsføring gjennom tydelig skilting kommer i konflikt med trafikk- og sikkerhetshensyn. I den saken er sikkerhetshensyn og begrensning av informasjon til det absolutt nødvendige regnet som viktigere enn å gi alle typer næringsvirksomhet anledning til å få satt opp henvisningsskilt langs relevante veistrekninger. Målet må være å finne en god balanse mellom de ulike hensynene. Det at Norge jevnt og trutt har tatt markedsandeler i det europeiske turistmarkedet de siste sju årene, indikerer at de norske rammebetingelsene er konkurransedyktige. Samtidig er det viktig at vi arbeider kontinuerlig for å bedre disse på de områdene det er mulig. Den nasjonale reiselivsstrategien «Verdifulle opplevelser» som ble lansert for to år siden, i desember 2007, ble utviklet i nært samarbeid med reiselivsnæringen. Denne strategien staker ut en kurs som skal legge til rette for større verdiskaping i og lønnsomhet for reiselivsnæringen. En statusrapport for arbeidet med tiltakene i denne strategien ble laget i fjor høst, i september 2009. Det er viktig at vi fortsetter arbeidet med å iverksette tiltakene i strategien og slik at de resultatene som allerede er oppnådd, sikres og blir varige. Samtidig vil vi bygge videre på denne strategien og se på nye tiltak. I fjor vår og høst nedsatte min forgjenger to arbeidsgrupper bestående av næringsaktører som bl.a. så på tiltak for å fremme mer helhetlig tenkning i reiselivet og hvordan vi bedre kan legge til rette for flere helårige arbeidsplasser. Flere av disse tiltakene har vi begynt å arbeide med. Norge er et unikt reisemål. Vi har en fantastisk natur. Vi har mye kultur, slik også Bredvold peker på. Koblingen mellom dette og en konkurransedyktig, produktiv og innovativ reiselivsnæring kan gi grunnlaget for mange levedyktige arbeidsplasser, ikke minst i Distrikts-Norge.