Wenche Olsen (Arbeiderpartiet), 2013-03-18:
I dag behandler vi rusmeldingen som har fått navnet Se meg!. Det henspeiler på å se den enkelte, både den enkelte rusavhengige og ikke minst barn og pårørende av rusavhengige. Rusfeltet er vidt og omfatter mye. Det er mange som har et engasjement i ruspolitikken, og vi har fått mange gode innspill. Vi får noen ganger forskjellige råd fra forskjellige fagmiljøer innenfor feltet. Det viser kanskje at det ikke finnes noen fasit med to streker under. Men det er bra at vi får debattene, for på den måten finner vi de gode løsningene. Det er mange områder i meldingen der det er enstemmighet i komiteen. Jeg synes vi har hatt et godt samarbeid om meldingen i komiteen, og jeg vil spesielt takke saksordføreren for det samarbeidet. Regjeringens arbeid med stortingsmeldingen bygger på viktige innspill, faglige bidrag og høringsuttalelser fra en rekke aktører innenfor rusfeltet. Meldingen har fem fokusområder: forebygging og tidlig innsats innsats for pårørende og mot passiv drikking økt kompetanse og bedre kvalitet hjelp til tungt avhengige – og reduksjon i overdosedødsfall samhandling i alle ledd Det er nødvendig å ha med seg at det er en melding som omfatter hele ruspolitikken, ikke bare det som gjelder narkotika. Veldig ofte er det nettopp narkotika som får stor oppmerksomhet når vi snakker om ruspolitikk. Denne meldingen omhandler både alkohol, vanedannende legemidler, narkotika og dopingmidler. Noen ganger når vi hører opposisjonen, kan man få inntrykk av at ingenting innenfor rusfeltet er bra. Det er jeg ikke enig i. Vi har selvsagt noen utfordringer, men i det store og hele har vi en ruspolitikk som virker. I Norge bruker vi lite alkohol og narkotika sammenlignet med de fleste andre europeiske land. Det er også veldig bra at norske 15–16-åringer er blant dem som bruker aller minst narkotika i hele Europa. Det er viktig å sørge for at vi holder oss på dette nivået, også når disse ungdommene blir eldre. Dette viser at det er mye som virker, og at vi har gjort de riktige tingene og brukt de riktige virkemidlene, dvs. at vi har en utstrakt bruk av regulatoriske virkemidler som favner hele befolkningen, og som forebygger rusproblemer. Så budskapet er at vi vil fortsette med det som er bra og som virker, samtidig som vi må bli bedre på det som ikke er godt nok. Under arbeidet med meldingen på Stortinget har vi gjennomført en bred høring og fått mange gode innspill fra sterke stemmer. Jeg vil benytte anledningen til å takke for alle gode møter og konstruktive innspill. Det er svært nyttig og helt nødvendig når vi behandler slike saker. Det har vært mange positive innspill på meldingens fokus på forebygging og på pårørende av rusavhengige. Men ikke alle har vært like fornøyd. De negative tilbakemeldingene har i hovedsak vært knyttet til TSB – tverrfaglig spesialisert behandling – langtidsbehandling og at det virker som om det sosialfaglige har fått for lite fokus i behandlingen. Derfor er jeg glad for at helseministeren i oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene har sagt at det skal være en gjennomgang av kapasiteten innen TSB, og at behovet for økning skal vurderes. Jeg forstår det sånn at Helse Sør-Øst allerede er i gang med å vurdere behovet, og at de vurderer om de skal øke kapasiteten. Det er bra. Like viktig som kapasiteten er kvaliteten på behandlingen. Derfor er jeg fornøyd med at Helsedirektoratet skal sammenlikne både kvalitet og kostnader mellom offentlige og private/ideelle rusinstitusjoner. Vi har tatt på alvor signalene fra høringene og fra møter med både fagmiljø, institusjoner og enkeltpersoner, som bl.a. Kenneth Arctander Johansen. De har alle gitt uttrykk for bekymring for at det sosialfaglige ikke har fått stor nok plass i TSB. Derfor er det bra at vi får en gjennomgang av kvaliteten og innholdet i behandlingen. For personer som har lang rusavhengighet bak seg, er det viktig at de får god hjelp til å mestre livet. Svært ofte er det personlige årsaker som ligger bak rusavhengigheten. Da må de få verktøy til å takle det, og det må inn som en del av behandlingen. For både å oppnå rusfrihet og fortsatt klare å være rusfri er det mange som trenger bistand til å bygge nye familierelasjoner, rydde opp i gammel gjeld, og mange må få mulighet til å bygge opp igjen sin sosiale kompetanse. Det er også viktig at bolig og aktiviteter er på plass når man er ferdig med behandlingen. Ellers er ofte veien tilbake til rusavhengighet kort. En liten del, men betydningsfull for dem det gjelder, er skader på tennene etter langvarig rusbruk. I dag er det sånn at du får dekket kostnadene til tannbehandling som rusavhengig, men om du blir rusfri eller går til poliklinisk behandling, er du ikke omfattet av ordningen. Vi ber nå regjeringen utvide ordningen, slik at den også omfatter dem som er blitt rusfrie, slik at de kan få ferdigstilt sin tannbehandling. God behandling er viktig. Samtidig er det nødvendig med gode tilbud til dem som fortsatt lever med sin avhengighet. Vi har i underkant av 300 overdosedødsfall hvert år i Norge. Tallet er altfor høyt, og vi må se på hvordan vi kan redusere det. Dette dreier seg om mennesker, det dreier seg om liv som kan reddes. Derfor er jeg fornøyd med at helseministeren er villig til å åpne for at heroinavhengige kan få røyke heroin på sprøyterommet. Det alene er selvsagt ikke løsningen på overdosedødsfall. Men kan vi få noen til å røyke i stedet for å injisere, vil det kunne bidra til å redusere overdoser. Samtidig vil de få tilbud om helsehjelp på samme måte som de som injiserer, får det på sprøyterommet i dag. En vil da også på sprøyterommet kunne informere om fordelen ved å røyke i stedet for å injisere. Et flertall i komiteen, bestående av regjeringspartiene og Høyre, ber regjeringen gjennomføre tiltak for å få brukere til å røyke istedenfor å injisere heroin. Jeg anser helseministerens forslag som en oppfølging av det. I lys av at Høyre sammen med regjeringspartiene ber ministeren om dette, har det vært spesielt å høre reaksjonene fra representanten Bent Høie – fra Høyre – i denne saken, med beskyldninger om at helseministeren har villet legalisere røyking av heroin, og at det er lettvint utspill om eksperimenter i narkotikapolitikken. La det være helt tydelig: Det er ikke snakk om legalisering. Dette er å ta inn over seg den reelle situasjonen som finnes der ute i dag for mange sprøytenarkomane. Kan dette forslaget redde noen fra overdosedødsfall, vil vi prøve det. Jeg er veldig fornøyd med at vi har en lydhør og engasjert helseminister som er opptatt av rusfeltet. Han har tatt signalene fra flere i rusfeltet og fått Helsedirektoratet til på nytt å vurdere Naloxon nesespray for bruk ved overdoser, og nå foreslår han et prosjekt for å prøve det ut. Bruk av dopingmidler ser ut til å øke. Ungdom generelt er negative til doping, men mye tyder på at dopingmidler er lette å få tak i og ganske utbredt i enkelte miljøer. Derfor er jeg glad for at doping er en del av meldingen, og at vi foreslår forbud av erverv, besittelse og bruk av dopingmidler. Et forbud er aldri svaret alene. Derfor er det bra at regjeringen i årets budsjett har satt av 4 mill. kr til Helse Sør-Øst for å videreutvikle tilbudet til personer som har skader etter bruk av dopingmidler, og at det satses på forskning, informasjon og forebygging. God behandling og rehabilitering er viktig og nødvendig og skal fortsatt utvikles til beste for den enkelte. Likevel er det aller best om vi kan klare å forebygge rusavhengighet. Det gjelder både for den enkelte og for de pårørende. Derfor skal vi fortsatt ha gode regulative ordninger som bidrar til å holde forbruket nede. Selv om vi drikker mindre enn gjennomsnittet i Europa, har alkoholforbruket økt betydelig de siste årene. Mange barn vokser opp i en familie hvor foreldrene har et bekymringsfullt alkoholforbruk. Derfor er det ganske overraskende å høre at Fremskrittspartiet, som er så opptatt av å behandle og rehabilitere, avviser så å si alle forslag om å forebygge. Vi vet av forskning at økt tilgjengelighet øker forbruket. Da blir det noe spesielt når Fremskrittspartiet ikke bare vil senke avgiftene på alkohol, men de vil også at 18-åringer skal kunne kjøpe sprit døgnet rundt, i dagligvarebutikken og på utestedene. Fremskrittspartiet satser på reparasjon, men er ikke like villig til å være med på tiltak vi vet virker avhengighetsforebyggende. Slike tiltak er ofte mindre populære, og det er nok ikke så interessant for Fremskrittspartiet. Det er svært beklagelig. For oss henger disse tingene sammen. En helhetlig ruspolitikk må ha et bredt blikk, både på behandling, rehabilitering og ikke minst på forebygging. Helt til slutt vil jeg si meg fornøyd med at vi har en god stortingsmelding om rus fra regjeringen, som har blitt enda bedre etter behandlingen i Stortinget. Da vi hadde besøk av gatefolket før jul, var de opptatt av at meldingen burde hete «Hør meg!». Jeg håper mange der ute nå vil kjenne seg igjen i nettopp det – at vi politikere har lyttet til gode innspill. Derfor vil jeg igjen rette en takk til alle de organisasjoner, fagmiljøer og enkeltpersoner som har vist engasjement i prosessen og gitt oss verdifulle innspill for å sikre at vi nå har en god, helhetlig og framtidsrettet ruspolitikk i Norge.