Inger S. Enger (Senterpartiet), 2002-12-12:
Dokument nr. 8:25 for 2001-2002 tar opp et prinsipielt spørsmål om overskuddsskatter er å anse som en del av kostnadene ved produksjon av elektrisk kraft. Det er ikke tilfellet, like lite i kraftnæringen som i andre næringer. Kraftbransjen er den eneste bransjen der overskuddsskatt blir regnet inn i sjølkostbegrepet. Det er derfor helt riktig og viktig at stortingsflertallet i dag endrer denne prinsipielt uriktige beregningsmåten som har vært brukt. Nå får vi altså endelig rettet opp den feilen som ble gjort i 1996, da de overskuddsbaserte skattene ble tatt inn i beregningsgrunnlaget for konsesjonskraftprisen. Saken er egentlig overmoden, og en samlet komite har sluttet seg til prinsippet om at overskuddsskatter ikke er en del av kostnadene ved å produsere elektrisk kraft. Nå er det nevnt her fra talere at det kunne ha vært rettet opp før, for både Senterpartiet og Arbeiderpartiet har hatt mulighet til det. Det kunne helt sikkert vært gjort, men det er i hvert fall ikke noen grunn til å forlenge det nå, når alle er enige om det. Så dette må vi få gjennomført. Det er også en veldig viktig sak for kommunene. De kan hente inntekter fra utnytting av egne naturressurser. For når kommunene stiller vannkraftressurser til rådighet, skal de ha kompensasjon for det. Dokument nr. 8-forslaget er fremmet av Senterpartiet, og jeg er glad for at Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV har gått sammen med oss om å sette en dato for når regelverket skal forandres. Det er ikke akseptabelt å skyve saken videre ut i tid, slik regjeringspartiene har ønsket. De berørte kommunene og fylkeskommunene har fra 1996 og fram til i dag etterlyst saken hele tida, og Olje- og energidepartementet har siden 1997 jamnlig varslet at saken skal bli fremmet. Det er også svært viktig distriktspolitikk. 153 kommuner og 14 fylkeskommuner har inntekter fra konsesjonskraftordninga, og det er en viktig del av de samlede inntektene. Det er altså om lag en fjerdedel av alle landets kommuner og nesten alle fylkeskommuner som i dag kan glede seg. Jeg skal ikke dra kommuneøkonomidebatten for langt – den har vel sin plass seinere i dag – men det er hevet over tvil at dette vil sikre økonomien i mange kommuner. Det har vært ganske mye telefonering fra ordførere som har vært bekymret for hvordan dette ville ende. Det varierer hvor mye konsesjonskraft de enkelte kommuner og fylkeskommuner har, og de økte inntektene vil variere fra noen ti tusen kroner til flere millioner. Uansett er dette penger som kommer svært godt med i slunkne kommunebudsjetter. Den endringa som nå blir gjort, fører til at konsesjonskraftinntektene samlet sett vil øke med minst 100 mill. kr pr. år, kanskje opp til 400–500 mill. kr. I disse tider, med høge priser på strøm, har vi sett at flere aviser prøver å framstille det som om det er kraftkommunene som skor seg på de høge strømprisene. Til det er det å si at konsesjonskraft utgjør ca. 7 pst. av produksjonen, og det er kanskje greit å presisere at det er eierne av vannkraften, kraftselskapene, som gjør det bra om dagen. Avslutningsvis vil jeg si at det er positivt at et enstemmig storting slutter seg til Senterpartiets forslag om at de overskuddsbaserte skattene skal ut av sjølkostberegninga. Det er veldig synd at den bitte lille detaljen om tidspunkt skal ødelegge for den breie enigheten som faktisk råder. Saken skal gjennomføres. Det er et flertall for det. Og det skal skje til rett tid: 1. januar 2003.