Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-12-09:
I dag skal Stortinget behandle et forslag fra regjeringa om i praksis å avgjøre utfallet av en pågående privatrettslig forhandling mellom et statsselskap og en privat ideell stiftelse. Det er i seg selv en veldig spesiell situasjon. På den ene siden av bordet: Norsk Tipping, eid av staten og under instruksjon av regjeringa og i ytre konsekvens Stortinget. På den andre siden av bordet: ExtraStiftelsen, eid av 30 ideelle og frivillige organisasjoner som arbeider med helse- og rehabiliteringsformål. Den andre forhandlingspartneren er her dypt uenig i premissene for lovendringa, slik den er presentert i proposisjonen fra departementet, og slik komiteen legger til grunn. Denne uenigheten har departementet og komiteen valgt å se bort fra. Det gjør situasjonen ekstra spesiell. Det har vært en debatt om denne saken i offentligheten, selv om komiteens innstilling ikke reflekterer det. I denne debatten har kulturministeren vektlagt at ExtraStiftelsen må forholde seg til det nye regelverket, på linje med andre aktører. Dette er en sak som er arvet fra den forrige regjeringa, og som følger av ESAs kritikk av hvordan regelverk for private spillaktører har vært praktisert. For å ha det klart: Dette er det ingen som betviler. Det er forståelig og forstått. Det er ingen som i dag foreslår at helse- og rehabiliteringsformål gjennom ExtraStiftelsen skal ha særbehandling utenfor enerettsmodellen i framtida. Til det er omsetninga for stor. Det er altså ikke noe som «flagrer» her – for å henvise til representanten Eidem Løvaas’ innlegg tidligere i dag. Uenigheten handler om hvordan denne prosessen er håndtert, og om størrelsen på vederlaget for overdragelse. Regjeringen foreslår 6,4 pst., mens ExtraStiftelsen, eierne av spillet, mener at 9 pst. ville vært en riktig fastsettelse. Spørsmålet om eierskap er sentralt i denne debatten. Departementet har i proposisjonen lagt til grunn at Norsk Tipping og ExtraStiftelsen har delt eierskap til spillet Extra. Dette er ExtraStiftelsen dypt uenig i, og det har heller ikke dekning i avtalen mellom partene. I avtalen snakkes det om en delt eierrådighet, og i jussen er det noe ganske annet enn eierskap. Riksrevisjonen plikter å føre tilsyn med alle Norsk Tippings eiendeler som et statlig selskap, men har aldri ført tilsyn med spillet Extra. Det er spesielt at komiteen enstemmig går inn for noe som tilsynelatende hviler på en så grunnleggende feil, for eierskap har naturligvis konsekvenser for verdifastsettelse og i neste omgang et vederlag. Det foreligger to vurderinger av stiftelsens verdi: den ene av konsulentselskapet Oslo Economics, som vurderer verdien av Extra til et sted mellom 2 mrd. kr og 5 mrd. kr, og den andre av Norsk Tipping, som anslår verdien til 600 000 kr – et spill som altså har en årlig omsetning på 1 mrd. kr. Regjeringa legger Norsk Tippings vurdering til grunn. Har komiteen i det hele tatt gått inn i dette spørsmålet? ExtraStiftelsen er underlagt stiftelsesloven. En stiftelse kan ikke ta ut verdier av selskapet eller benytte overskudd til annet formål. Det er derfor det er en stiftelse og ikke et aksjeselskap. Styret i stiftelser kan følgelig heller ikke gi bort verdier i stiftelsen som gaver til andre eller overføre stiftelsen til andre til underpris. Da kan styret bli holdt ansvarlig for brudd på loven. Men det er det Stortinget er i ferd med å pålegge styret i ExtraStiftelsen å gjøre. Er det rimelig, mens forhandlingene ennå pågår? Bak hele denne debatten ligger det en størrelse som kalles operatørgodtgjørelse, en markedsavgift på 27,5 pst. etter premier og drift, som er det Norsk Tipping har krevd som vederlag for spillet Extra – den direkte konsekvensen av at ExtraStiftelsen må betale en tredjedel av spilleoverskuddet til Norsk Tipping i stedet for til helse- og rehabiliteringsformål. Om avgiftens størrelse er rimelig, eller om pengene i realiteten har gått til administrasjon eller øvrige formål, er vanskelig å si, ettersom Norsk Tipping selv har tonet ned behovet for en kompensasjon til overskuddsmottakerne og selskapet for øvrig er unntatt offentlighetsloven. Spillkonsesjonen for Extra-spillet løper ut 31. desember. Vi har det travelt i denne saken, og jeg synes det er med litt vond smak i munnen jeg står her i dag, i en forhandling som pågår mellom aktører som er underlagt statlig lovregulering. ExtraStiftelsen har sendt søknad om utvidet lotteritillatelse, ettersom forhandlingene ikke er ferdige. Jeg legger til grunn at dette er årsaken til at saken har fått en så rask behandling i komiteen. Venstre fremmer her i dag et forslag om å øke midlene til helse- og rehabiliteringsformål til 7,7 pst. Det er lagt fram i forståelse med ExtraStiftelsen. For Venstres del ønsker vi at mellomlegget skal gå til ungdomshelseformål – og det er et godt formål – i denne saken.