trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Regjeringen bevilger penger til en rekke forskjellige områder. Innenfor et område der man faktisk har bevilget i overkant av 1 100 mrd. kr, er det mange måter å bruke pengene på. Vekstfremmende skattelette er svært viktig nettopp for å få til flere arbeidsplasser og en større velferdsutvikling, som også kommer kommunene til gode. Regjeringen vil legge fram sitt statsbudsjett på onsdag. Da kommer man også der til å kunne se at det kommer en vekst i de frie inntektene nettopp til kommunene. Vi kommer til å få et opplegg på plass som faktisk gjør det mulig å få den velferdsutviklingen som vi skal ha, og dermed vil også representanten fra Arbeiderpartiet få se et statsbudsjett som møter de behovene som er der ute.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Det er svært viktig at man kan gjøre flere ting på én gang i et statsbudsjett. Størrelsen på statsbudsjettet åpner for og gir en mulighet til nettopp det. Denne regjeringen leverer på en rekke områder som den forrige regjeringen unnlot å levere på. Mens den forrige regjeringen sørget for at vi fikk 270 000 personer i helsekø, jobber denne regjeringen for å få redusert køen, slik at vi kan få personer raskere tilbake i arbeid, som igjen medfører økte skatteinntekter som vi kan bruke bl.a. på velferdsordninger. Vi gjør også endringer. Vi har bl.a. fjernet arveavgiften, en avgift som var svært viktig å få bort, fordi den er en urettferdig skattlegging av personer som man ikke ønsket å videreføre. Det kunne vært interessant å vite om Arbeiderpartiet i sin tid kommer til å gjeninnføre denne avgiften, noe jeg faktisk ikke tror de kommer til å gjøre.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Noe av det som står i regjeringserklæringen, er at man skal se på muligheten for å få på plass en lovfesting av rett til sykehjemsplass innen eldreomsorgen. Men problemet i Norge i dag er at det er 428 kommuner. Det vil si at det er svært store variasjoner kommunene imellom. Da er mitt store spørsmål følgende: Skal det være slik at det fortsatt er kommunegrensene som er avgjørende for hvorvidt man får de ulike tjenestene eller ikke, eller bør det være slik at man sørger for at det er de enkeltes behov som er utslagsgivende? Derfor ser vi på ulike modeller, og nå skal man i gang med en prøveordning der man ser på en statliggjøring på finansieringssiden. Det er ikke snakk om at staten skal overta ansvaret for eldreomsorgen. Det er finansieringsansvaret som man skal overta. Der vil man se på en prøveordning før man eventuelt trekker en endelig konklusjon.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Fremskrittspartiet har fått befestet i alle sine organer i partiet at det er regjeringserklæringen som her ligger fast, og den står vi for.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Fremskrittspartiet er svært opptatt av at vi skal ha en fornuftig og god oljepengebruk i norsk økonomi – at man sørger for at konkurransekraften opprettholdes, og at norsk næringsliv får solgt sine varer også på eksportmarkedet. Derfor kommer vi til å ha en oljepengebruk som nettopp er i tråd med det man eventuelt kan klare å få inn i norsk økonomi – på en skikkelig og bærekraftig måte. Onsdag legges statsbudsjettet fram. Jeg er helt sikker på at representanten Breivik kommer til å gjøre seg opp en mening etter den tid.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Nå tror jeg vi skal vente til finansministeren legger fram statsbudsjettet. Jeg tror ikke det er riktig at undertegnede skal begynne å synse rundt det, for jeg kjenner heller ikke hele innholdet i det, så det tror jeg vi skal vente med til onsdag. Men allerede i det året vi har bak oss, har vi sett en rekke tiltak. Man har varslet en betydelig økning i klimafondet i årene som kommer. Man har også sett en investering innenfor skogsatsing, som nettopp er varslet fra regjeringens side. I tillegg har denne regjeringen satset betydelig mer midler innenfor jernbanesatsingen enn det den foregående regjeringen gjorde. Så vi har en rekke tiltak som er svært viktige å fange opp, så vi tar disse utfordringene på alvor, og det vil regjeringen bidra til. Klimaforliket vil bli forsterket med denne regjeringen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Eg òg vil gjerne få gratulere Jonas Gahr Støre som leiar av Arbeidarpartiet. Eg er litt meir usikker på om eg har lyst til å gratulere han som opposisjonsleiar på vegner av alle opposisjonspartia – Kristeleg Folkeparti er òg ein del av den konstruktive opposisjonen her på Stortinget. Men eg veit at det er ei sak som både Arbeidarpartiet og Kristeleg Folkeparti har vore engasjerte i. Vi har òg sete i regjering og sett at barnefattigdommen i Noreg har gått opp, og at vi ikkje har greidd å redusere han. No kjem regjeringa med eit forslag, som eg ikkje kjenner heilskapen i, som seier noko om at ein vil gjere noko på barnehagesida, at ein vil late det store fleirtalet kanskje betale litt meir, slik at nettopp dei som treng det aller mest, skal få betale mindre – ein gjer noko med dette. Audun Lysbakken, Gahr Støres nære allierte, er negativ til dette. Kva tenkjer Arbeidarpartiet og Gahr Støre om dette?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Eg har med glede registrert den tydelege invitasjonen som er komen frå representanten Huitfeldt om eit forlik på rundt 1 pst. i bistand. Det som likevel er det store paradokset, er at den invitasjonen kjem ti månader etter at eit samrøystes storting stemte for 1 pst. av BNI til verdas fattige. Eg er likevel glad for at den invitasjonen er komen. Men me har ein avtale med regjeringa som seier at i budsjettspørsmål skal me forhandle med regjeringa først. Eg opplevde at Høgre og Framstegspartiet kom Kristeleg Folkeparti svært godt i møte i det spørsmålet da vi tok det opp under fjorårets budsjettforhandlingar. Og fordi nettopp 1 pst. av BNI først og fremst er eit budsjettspørsmål, vil eg opptre ryddig når det gjeld den avtalen som eg er forplikta på.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Venstre og Kristeleg Folkeparti står fullstendig fritt til å velje kva allianse me ønskjer å gå inn i. Eg kan bruke to eksempel frå dei siste månadene: I Utsira-saka hadde me ein tydeleg dialog med Arbeidarpartiet, SV, Senterpartiet og Miljøpartiet Dei Grøne. Me lykkast i å ta det eit steg nærare vår politikk, noko me var veldig glade for. Framstegspartiet og Høgre blei til slutt med på det. Òg i spørsmålet om kvoteflyktningar – då me bad regjeringa kome tilbake til spørsmålet – blei det eit fleirtalsvedtak, der Arbeidarpartiet og dei andre partia forutan regjeringspartia var med. Poenget mitt når det gjeld bistandsprosenten, er at det først og fremst er eit budsjettspørsmål. I dei spørsmåla kjem eg først til å vende meg til regjeringspartia og finne ut kva løysingar me kan få til med dei. Det gjorde me i fjor, og me fekk til ei svært god løysing, som Kristeleg Folkeparti er veldig glad for. Me er òg veldig glad for at heile Stortinget slutta opp om det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Eg trur det er viktig å vere bevisst det representanten Klinge tar opp: at når me har store reformer, må me sjå på den distriktsmessige profilen rundt dei. Det har me ei tydeleg bevisstheit rundt. Og som eg òg sa: Eg meiner det er ei stor utfordring når me ser at me har ei naturleg urbanisering i samfunnet vårt. Da bør ikkje vi frå Stortinget si side leggje opp til å forsterke ho. Me kan òg sjå på strukturreformer som har hatt ein positiv effekt for distrikta. Eg meiner at f.eks. den omlegginga me har hatt rundt Posten, da me flytta posten frå eigne postkontor til butikk, gjer at eg har eit betre posttilbod når eg er heime på Bømlo enn det eg har når eg no – mesteparten av tida mi – bur i Oslo. Der har eg dårlege opningstider. Så me må òg sjå på kva moglegheiter forandringar kan vere med og gi. Men eg er einig i det representanten Klinge tek opp her. Me er nøydde til å ha ei bevisstheit rundt distriktsmessige utfordringar i samband med den typen reformer som no må kome, og som me veit at kjem.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Me veit at me i dag har ein reservestyrke på 30 000 lærarar som kunne ha jobba i skulen, men som ikkje gjer det. Det kjem av at lærarar er dyktige personar som er attraktive for andre grupperingar. Men eg trur òg det er ein del som har jobba som lærar, som har tenkt at «dette orkar eg faktisk ikkje meir, eg føler at det er ein for krevjande situasjon», og har valt å sjå etter andre moglegheiter utanfor skulen. Eg trur forslaget til Kristeleg Folkeparti kjem til å gjere at mange av den typen dyktige lærarar vil tenkje at «no blir det betre å jobbe i skulen, og da ønskjer eg å gå tilbake til skulen». Eg trur me vil kunne hente inn ein del av den reservestyrken. Eg er heilt einig i det representanten Nybø tar opp her: Det er viktig med fagleg godt utdanna lærarar. Men eg trur òg at lærarane er veldig opptekne av om dei kan få vere fleire lærarar i klasserommet, ikkje minst i den første tida, og me har òg sett at lærarane sjølve har beskrive dette forslaget som utmerkt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Dette er ei veldig viktig sak for SV, som eg forstår, og har vore det i mange år òg for Kristeleg Folkeparti. Me er opptatte av at me skal få til ei reell og varig endring. Me har i avtalen med regjeringa at barns beste skal telje sterkare. No jobbar regjeringa med det. Det er eit betydeleg utolmod, trur eg, både i Venstre og Kristeleg Folkeparti rundt dette spørsmålet, og me er heller ikkje fornøgde med situasjonen me ser i dag. Me har altså ein avtale om at det skal skje ei liberalisering. Barns beste skal telje meir, og eg deler representantens iver etter at det her må skje ting. Eg har òg lyst til å minne om at det regelverket som regjeringa fører poltikken etter i dag, er den førre regjeringas regelverk, men me deler fullt ut at her må det skje noko, og det hastar med at det skjer noko. Det synest eg òg dei tala som er avdekte dei siste dagane, viser.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Det er ei høveleg påpeiking frå partileiaren for Miljøpartiet Dei Grøne, Rasmus Hansson. Eg meiner at Kristeleg Folkeparti gjer betydelege val når me seier at det ikkje er tida for dei store skattekutta no. Da gjer me eit tydeleg val av prioritering. Eg trur at me begge er einige om at me er nøydde til å få til ei større satsing på kollektivtrafikk rundt dei store byane, men eg tenkjer at om me tar bort det som er infrastrukturen i Distrikts-Noreg, får me ei enda sterkare urbanisering enn det me ser allereie i dag. Det er ikkje eg villig til, òg fordi ein del av verdiskapinga som me kan bruke nettopp på T-banesatsinga i Oslo, skjer i distrikta. Eg trur det er viktig at me ser den heilskapen, men det er klart at me er i ein usedvanleg privilegert situasjon, me som er politikarar på Stortinget, kontra så og seie samtlege andre parlament i verda.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Eg synest representanten Lysbakken gjer det litt enkelt. Eg trur det skal vere forståing for at det er interessant å stille spørsmål til SV om kva dei meiner om Arbeidarpartiets forslag og å stille spørsmål til Arbeidarpartiet om dei er einige i SVs forslag, for det seier noko om realismen for eit fleirtal – eventuelt på eit seinare tidspunkt. Men mitt spørsmål gjeld SVs politikk på eit område som eg synest det har vore spennande å følgje SV på. Det er gen- og bioteknologien. No er Kristin Halvorsen blitt leiar for Bioteknologinemnda, og ho har fått spørsmål om ho er glad for at me er konservative i Noreg. Da har ho – ikkje overraskande – svart at ho liker den merkelappen veldig dårleg, men ho seier også at me må hugse at dette er eit område som er svært kommersielt og veldig ekspertstyrt, og at mange menneske blir utsette for omfattande marknadsføring. Når me veit kva for moglegheiter – men òg skremmande moglegheiter – som ligg på dette området, så er mitt spørsmål: Kva tenkjer SV, som har vore litt i flyt rundt denne typen spørsmål?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Representanten Giske kjenner veldig godt til ideell sektor. Det er eit ønske frå både Arbeidarpartiet og Kristeleg Folkeparti at nettopp ideell sektor skal vere med som ein viktig tenesteleverandør, ikkje minst innanfor helse- og omsorgssektoren. Så har me hatt eit anbodsregime – både under den førre regjeringa og under den regjeringa som sit no – som har skapt betydelege utfordringar. Me har sett at utviklinga har vore at nettopp ideelle tenestetilbydarar har forsvunne gradvis. Mitt spørsmål til representanten Giske er om han no, ut frå den erfaringa han hadde da han sat i regjering, ser om det er behov for justeringar på dette feltet, nettopp for å sikre at ideell sektor ikkje blir pressa ut mellom kommersielle og offentlege tilbydarar, som begge er med på å presse mot dei ideelle, som bidreg med veldig viktige og gode tenester.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Jeg vil også benytte anledninga til å ønske Gahr Støre velkommen som opposisjonsleder. Hvis han trenger noe erfaringshjelp, kan han gjerne få det fra andre, sjøl om vi har planer om at det ikke skal vare så lenge, men det har vi vel begge to. Jeg har lyst til å stille et spørsmål om noe som Gahr Støre sa i sommer, men som viste seg etterpå ikke å være – jeg skal ikke si at det ble sagt med ljugekors – helt alvorlig ment. Vi står overfor en utrolig utfordring når det gjelder klima. Noe av løsninga handler om at all oljen i verden ikke kan pumpes opp. Norge bidrar ikke så mye til å kutte der, men nå har vi faktisk en regjering som har en avtale med to partier i Stortinget om ikke å bore i et område, nemlig Lofoten og Vesterålen, fordi det er et så unikt naturområde. Er det noe område i Norge hvor Gahr Støre ser for seg at det ikke skal pumpes opp olje fordi det faktisk har så stor verdi også som naturområde?
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Det er fristende å si at det i stor grad vel også var Venstre som la de direktoratene ut av Oslo. Jeg har lyst til å snakke om lærersatsinga. For å begynne med litt skryt: Venstre er kjempeglad for at regjeringa nå har sagt at de skal ha et skikkelig lærerløft. De har brukt Venstres ord og gitt det innhold. Det er veldig bra. Men skal man løfte et yrke og gjenreise respekten for lærerjobben i Norge i dag, kreves det en bredde av tiltak. Og det som forundrer meg mest med Høyre i skolepolitikken, er at man er veldig for å løfte lærerjobben, og man har blitt med på veldig mange av de tiltakene som Venstre har terpet på de siste åtte årene, men det er ett tiltak man ikke vil gå inn for: kutt i byråkratiet. Så mens Jan Tore Sanner freser rundt i landet og forteller hvor mye han skal kutte i byråkratiet, hvor mye forenkling man skal ha og hvor mye mindre byråkratene skal måtte forholde seg til papir, er det lærerne som blir sittende igjen med papirbunkene. Hvorfor vil ikke Høyre være med på å kutte byråkratiet hos lærerne også?
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Venstre er et liberalt parti. Vi har tro på at man kan bruke markedsmekanismene for å få fram løsninger man ønsker, men vi har ikke noen klokkertro på at det alltid løser alle problemer. Sist Venstre satt i regjering, konkurranseutsatte vi en jernbanestrekning som Arbeiderpartiet ville legge ned: Gjøvikbanen. Gjøvikbanen går kjempebra og funker som bare det. Man bruker da markedsmekanismene for å få til bedre løsninger. Vi er åpen for å se på dette også på andre strekninger, men jeg mener det viktige er hvordan vi skal klare å lage gode tilbud. Vi har laget gode tilbud før.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Mitt krav er ganske enkelt: Regjeringa må følge opp den avtalen de har med Venstre og følge opp de fine formuleringene som statsministeren hadde på arket hun ga til Kongen. Klarer vi det, klarer vi å gjøre de viktige trinnene videre. Da må vi forsterke klimaforliket som den forrige regjeringa var litt skeptisk til om vi klarte å følge opp. Da må vi faktisk satse på kollektivtransport, og vi må omstille norsk næringsliv sånn at vi ikke blir så oljeavhengige framover.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Det var mange spørsmål, men jeg skal prøve å forklare det enkelt. Venstre er for en trenivåmodell. Det har vi fått gjennomslag for her i Stortinget. Venstre mener at vi skal ha kommunesammenslåing. Senterpartiets parlamentariske leder sa at Venstre var dratt etter håret her, men det er ganske mange år siden Venstres landsmøte vedtok at dette ønsker vi. Vi ønsker det fordi vi ønsker å flytte makt nedover. Den eneste setningen jeg klinkende klart er enig med Senterpartiets parlamentariske leder i, er at alt som er statlig, ikke nødvendigvis blir bra. Det er jo det som er utfordringen nå. Vi ser at staten tar mer og mer makt fordi de lokale leddene ikke er i stand til å ivareta dette, og at staten får stadig mer innflytelse på felt etter felt i samfunnet vårt og tar makt både fra lokaldemokratiet og fra folk sjøl. Vi vil flytte makten nedover, men da må enhetene være så store at de kan ta imot den makten, og da må vi også ha både regionale ledd og større kommuner. Det å holde seg til små grendeutvalg framover kommer til å undergrave det norske folkestyret.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Jeg tror at representanten Astrup har et oppriktig stort grønt miljøengasjement. Det er vel ingen som er så glad over at Høyre og Fremskrittspartiet ikke har flertall alene som Astrup, for det betyr at vi får til en kombinasjon der vi får presset fram viktige miljøtiltak. Alt han ramset opp, har stått på Venstres liste lenge for å få til, men vi forventer nok også mye mer i statsbudsjettet, så det er nok ikke før onsdag at vi jubler over de tiltakene som er kommet. Men det som Astrup ramset opp, er vi kjempeglad for at vi har fått til, for det er et taktskifte som planeten virkelig trenger.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Jeg merker meg at representanten Solhjell syns at det å ramse opp fra trontaledebattene da Solhjell satt i regjering, er et varmt forsvar for denne regjeringa. Det var det ikke ment som. Det var ment som at klimapolitikken har kommet ganske mye høyere på den politiske dagsordenen, og at den talen som vi nå diskuterer på bakgrunn av, har ganske mange gode formuleringer om målsettinger. Men det betyr ikke at vi er i mål. Det betyr at vi har veldig store forhåpninger til det budsjettet som kommer, eventuelt må vi få til endringer i det. Ja, vi deltar gjerne for å pushe politikken framover. Det gjorde vi på Utsira, f.eks. Det er ganske stor forskjell fra forrige periode, da vi skulle vedta elektrifisering, og elektrifisering bare fikk Venstres stemmer. Det var bare vi som stemte for elektrifisering av nye felt, mens vi nå har et enstemmig storting bak det. Det viser den dynamikken vi kommer til å bruke. Men vi kommer ikke til å bruke den bare for å markere. Vi kommer til å bruke den for å bringe politikken framover. Når det gjelder klimatiltak, kommer vi til å bruke budsjettsjansen for å prøve å presse gjennom det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Jeg er kjempeglad for at Miljøpartiet De Grønne vil bidra til at Venstre får igjennom sin politikk, men jeg tror ikke at Venstre og Miljøpartiet De Grønne til sammen får til noe flertall i denne salen, så vi må nok be om å få hjelp av noen andre før vi får bidratt til endringer i klimapolitikken. Men det som jeg er enig med representanten for Miljøpartiet De Grønne i, er viktigheten av å se helheten i norsk natur. I den veldig korte listen vi har i samarbeidsavtalen over lover man ikke får lov til å røre, ligger bl.a. naturmangfoldloven. Grunnen til det er vi ser at vi har et parti her som tidligere definerte seg som sentrumsparti, som gjerne angrep de delene sammen med Høyre og Fremskrittspartiet. Jeg tror det er viktig å passe på hele det grønne spekteret, også det klassiske naturvernet. Og så tror jeg man må ha en mer helhetlig plan, der man ser at vindkraft fungerer bra noen steder. Andre steder ødelegger det for mye av naturen vår, og da bør vi ikke bruke det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Statsråden har opplevd – og det er noe av det nærmeste jeg tror det går an å komme at en politiker opplever på kroppen – Venstres engasjement når det gjelder asylbarna. Nå kan det i media virke som om Fremskrittspartiet i regjering prøver å sende ut flest mulig før det nye regelverket virker, og som om man har endret mange av utsendelsesrutinene og -reglene fordi man ønsker å få ut flest mulig før det nye regelverket trer i kraft. Nå vil jeg ha et svar fra statsråden på om det er riktig at det er gitt noen slike beskjeder i systemet. Det kommer nok til å avgjøre Venstres stemmegivning med hensyn til det forslaget som ligger her i dag, som Venstre har fremmet mange ganger før og stått alene om. Så mitt spørsmål til statsråden er: Har han gitt noen beskjeder i systemet som gjør at vi får en massiv utsending før det nye regelverket trer i kraft?
Trine Skei Grande (Venstre), 2014-10-06:
Jeg har lyst til å spørre forsvarsministeren om forholdet til Russland og om den grensa vi har felles. Venstre er nå i en prosess der vi diskuterer med Justisdepartementet organiseringa av politiet i nord. Det forventer jeg ikke at forsvarsministeren har direkte meninger om, men det påvirker forsvarsministerens ansvarsområde hvordan det blir organisert. Det er viktig at vi er i stand til å hevde vår suverenitet og organisere grensekontrollen på en god og sikker måte. Mitt spørsmål er: Hvilke verdier syns statsråden man skal legge til grunn for å kunne håndheve grensa på en god og sikker måte – og matche det som stables opp på den andre sida av grensa? Dette gjelder den grensepasseringa som vi har i Finnmark.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Jeg regner med at Jonas Gahr Støre har tenkt at vi alle sammen skal bidra til å løse klimakrisen og stoppe de farlige klimaendringene. Da kan vi ikke bare bygge landet, men vi må bygge landet grønt. Dette er også konklusjonen i rapporten fra The New Climate Economy, som Jens Stoltenberg, vår tidligere statsminister og FNs spesialutsending for klima inntil nylig, har lagt fram. Rapporten har akkurat det budskapet, nemlig at man må bygge grønt. Den sier at valgene vi tar de neste femten år, enten vil låse oss inne i en framtid med økende forurensing, eller hjelpe oss i å bevege verden over i en mer bærekraftig, lavkarbon retning. Få av de prosjektene som vi vil komme til å behandle her i Stortinget de neste årene, er et bedre eksempel på akkurat dette enn utbygging av ny E18 mellom Bærum, Asker og Oslo, som planlegges med 14 felt. Men det er altså hvis vi investerer i å låse inne fossile utslipp, at vi ikke vil lykkes. Vil Jonas Gahr Støre være med på å ta en ny vurdering av dette prosjektet i lys av at vi må løse klimaendringene?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Jeg vil takke representanten for et godt innlegg. Jeg er helt enig i at det å løse klimaproblemene – å klare å stoppe de farlige klimaendringene, samtidig som vi tar vare på det biologiske mangfoldet og klarer å gjøre det på en rettferdig måte, som det er mulig å få bred oppslutning om, noe jeg tror er helt nødvendig – er vår generasjons største utfordring. Til Rasmus Hansson har jeg ett spørsmål. Innlegget hans var i all hovedsak knyttet til miljø- og klimaspørsmål, noe som jeg har forståelse for. Det ene spørsmålet er som følger: Hva er det viktigste Rasmus Hansson ønsker å få til på Stortinget, som ikke handler om miljøpolitikk?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Tidligere i stortingsmøtet i dag nevnte jeg rapporten som Jens Stoltenberg og Felipe Calderón var med på, The New Climate Economy, som veldig sterkt anbefaler at man slutter å investere i store infrastrukturprosjekter, som driver fram bruk av fossilt drivstoff og store utslipp av klimagasser, og i stedet velger å investere i ting som har mer bærekraftig retning. Da vil jeg spørre Ola Elvestuen om noe jeg vet han kjenner godt til, nemlig E18, som vi vet kommer til å koste 50 mrd. kr – 40+10. Det kommer til å bli et dyrt prosjekt, hvis det ikke skaleres betydelig ned og man bruker de store pengene på investeringer i fornybar energi. Er Ola Elvestuen enig i at det er nødvendig å gjennomgå dette prosjektet på nytt?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Vi merker innen flere samfunnsforhold en betydelig sentralisering i landet vårt. Kristelig Folkeparti er derfor opptatt av å føre en aktiv politikk for å skape aktivitet i distriktene. Folk tar egne valg der de bor, men vi må legge til rette for at det er gode tjenester, et godt næringsliv og tiltak, slik at folk kan bo og oppholde seg også på små steder. En aktiv distriktspolitikk innebærer jo ganske mye, bl.a. regionale utviklingsmidler, som er viktige for å løse utfordringer i distriktskommuner. Kommunale næringsfond er viktige for både næringsliv og nyetableringer. Midler til Innovasjon Norge er et annet eksempel på bidrag til lokal og regional verdiskaping. Representanten nevnte i sitt innlegg at vi skal forbedre velferdssamfunnet, skape mer. Spørsmålet til Høyres parlamentariske leder er derfor: Bortsett fra skattelette, hvordan ser Høyre på behovet for regionale utviklingsmidler og andre distriktsmidler i tiden framover?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
I samarbeidsavtalen er Kristelig Folkeparti enig med regjeringen om å etablere en mer effektiv saksbehandling i asyl- og bosettingspolitikken. I avtalen er det enighet om at det skal legges langt mer vekt på hensynet til barnas beste i sakene som gjelder lengeværende asylbarn. Det gjelder selvsagt selve saksbehandlingen, men intensjonen er like klar på at det skal bli en liberalisering i regelverket, slik at flere får bli i forhold til dagens praksis, som dessverre er videreført rød-grønn praksis. Det er inhumant å la barn få bli boende i en uavklart situasjon i årevis. Det haster nå veldig med å få på plass en regelendring for den såkalt varige løsningen, slik at flere får bli. Den venter samfunnet ute og her utålmodig på. Høringsrunden for nye retningslinjer er avsluttet, og vi venter på at de kommer fra fagavdelingen i departementet. Spørsmålet til justisministeren blir: Fra hvilket tidspunkt regner justisministeren med at ny, varig løsning kan tre i kraft?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Kristelig Folkeparti og Stortinget ønsker en bedre organisering av de offentlige forvaltningsnivåene i Norge. Kommunereformen må derfor bli langt mer enn en flytting av kommunegrenser. Det er behov for en demokratireform, som tar utgangspunkt i dagens utfordringer i kommunesektoren og offentlig forvaltning og tjenesteproduksjon. Kristelig Folkeparti vil ivareta et levende lokaldemokrati samtidig som vi fornyer, forenkler og forbedrer. Høyre og Fremskrittspartiet har programfestet nedlegging av fylkeskommunen som forvaltningsorgan. Det er noe underlig for meg, da jeg mener vi trenger et folkevalgt nivå mellom primærkommuner og stat, en samordnet motvekt og motkraft mot opphopning av statlig fjernstyring og byråkrati. Jeg hører en viss uro fra kommunene i reformprosessen, der følgende spørsmål reises: Hva med oppgavene i fylkeskommunen? Jeg er derfor fornøyd med at Kristelig Folkeparti og Venstre har fått regjeringens støtte til å videreføre et folkevalgt politisk mellomnivå med enten færre fylkeskommuner eller nye regioner. Fylkeskommunegrenser skal uansett ikke være til hinder ved reformprosesser og endringer. Kristelig Folkeparti ser fram til å få sluttrapporten fra Ekspertutvalget om oppgaver i primærkommunene i desember, men like viktig og spennende er rapporten om fylkeskommuner og regioner, som også skal foreligge i høst. Når arbeidet med kommunereformen nå skal intensiveres og alle kommuner skal delta, blir oppgavelistene og oppgavefordelingen mellom disse forvaltningsnivåene av avgjørende betydning. Kristelig Folkeparti mener at regjering og storting må avgjøre en fordeling av oppgavene mellom fylkeskommuner og kommuner samtidig for å gi best mening. Dette vil skape nødvendig klarhet i ansvarsforholdene og større motivasjon i reformprosessen. Mellomnivået må etter Kristelig Folkepartis mening tilføres oppgaver som i dag ligger hos fylkesmannen, direktorater og departementer. Her er en rekke politiske forhold, både skjønnsforhold og avgjørelsesmyndighet, som heller burde ligge i en folkevalgt politisk styringsmodell. Da blir dette en reell politisk maktreform og ikke bare grensejusteringer. Det er nemlig viktig at dagens fylkeskommuner får nye og andre oppgaver enn i dagens situasjon, og ikke blir en slags «overkommune» uten at nye oppgaver tildeles utenfra. Kristelig Folkeparti har tro på, og vil bidra til, at kommunereformen vil føre til en offensiv by-, tettsteds- og distriktspolitikk som gjør det mulig å bo og arbeide og drive konkurransedyktig næringsliv og ha likeverdige tjenestetilbud i hele landet. Det er dette som er målet for reformen. Da må vi sørge for å ha både et tempo og et innhold som støtter formålet.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Representanten Helleland snakket om at vi ikke skal mistenkeliggjøre hverandres motiver og verdier. Det er jeg helt enig i. Da er det interessant å merke seg at regjeringen har varslet kutt i ytelsene til kronisk syke mennesker, uten at man vil oppgi tall på hvor mange flere som liksom kommer i arbeid av det. Det er oppsiktsvekkende nok, synes jeg. Men i tillegg sier Høyre til Dagens Næringsliv i helgen at man forventer kutt i barnetillegget til uføre. Siden Helleland snakket så fint om de hverdagslige utfordringer, kunne jeg tenkt meg å få et svar på dette: Hvis man er barneforsørger og er lam etter en trafikkulykke, eller har alvorlig Parkinsons sykdom eller multippel sklerose – hvilken forskning kan Helleland vise til som viser at mindre penger å rutte med til klær og utstyr til barna, på magisk vis gir bedre helse, mindre sykdom og umiddelbart økt arbeidsevne?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Tidligere i debatten kunne vi høre Høyres parlamentariske leder messe om viktigheten av å sette seg inn i hverdagslige utfordringer og hvordan blikket for de store politiske visjonene lett kunne føre til at man ikke var i kontakt med folket, som han sa. Mest av alt hørtes det innlegget ut som en litt sår reaksjon på den kritikken regjeringen har fått for sine prioriteringer. Men når det som får regjeringspartienes representanter til å juble mest på tv, i radio og på sosiale medier, er saker som segway, sjokolademelk, mer taxfree og nå i dag proffboksing, må jeg jo spørre meg om det var dette Trond Helleland mente med hverdagslige utfordringer. For det kan ikke ha vært husholdningsøkonomien til folk flest representanten Helleland siktet til. De såkalte skattekuttene som folk flest får av regjeringen, er så ubetydelige at de ikke engang veier opp for de økte barnehageprisene f.eks. som nå skal økes ytterligere. Jeg mistenker at representanten Hellelands folkelige harang om hverdagslige utfordringer mest av alt er et forsøk på å unngå å stilles til ansvar for de valgene Høyre har tatt det siste året i regjering. Når flere i industrien sies opp, ja, mer enn 5 000 bare i oljesektoren, på grunn av endringene i permitteringsregelverket bl.a., når flere asylbarn kastes ut av landet, når krigsskadde flyktninger fra Syria ikke får komme til Norge – ja, da er det ekte mennesker som rammes med langt mer prekære hverdagslige utfordringer enn de ubetydelighetene Fremskrittspartiet vanligvis så frenetisk feirer som store seire. Man kan som Gjermund Hagesæter f.eks. være så glad man bare vil, og posere i Bergensavisen med to ekstra vinflasker, men smått er det uansett. De varsla kuttene i barnetillegget for uføre, som Høyre ønsker seg, er et annet godt eksempel. Vi har alle hørt regla: Det er teoretisk mulig å få mer i uføretrygd og barnetillegg enn om man hadde jobbet. Knapt noe politisk poeng har vært gjentatt mer av Høyre det siste året. Sett at man tjener 330 000 kr før man blir ufør. Da skal man altså ha fire barn for å ende opp med mer penger enn det man hadde da man jobbet. Av de drøyt 36 000 uførepensjonistene med barn i 2008 var det 800 som mottok tillegg for fire barn eller flere. Det man nå gjør, er å kutte i ytelsene til alle fordi man teoretisk sett kan ha så mange barn at man får mer i uførepensjon enn man fikk i lønn da man var i arbeid. Man må ha vokst opp inne i kalkulatoren til Høyre for å mene at dette er nødvendig og god politikk. Nå straffer Høyre og Fremskrittspartiet tusenvis av mennesker som allerede har dårlig råd på grunn av et petimeterpoeng som gjelder ytterst få mennesker, men som av Høyre er blitt blåst opp til å bli et stort samfunnsproblem. Det er dårlig politikk, og det bekrefter bildet av Høyre: Er du rik, er det beste staten kan gjøre for deg, å gi deg skattekutt, men har du slitt ut kroppen din i arbeidslivet, skal vi ta fra deg pengene. Så langt strekker nemlig ikke tilliten til enkeltmennesket seg. Så viktige var ikke de hverdagslige utfordringene.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Kampen mot skatter og avgifter og budskapet om at enkeltmennesket må ta større ansvar for seg selv, er selve kjernen i Fremskrittspartiets politikk. Samtidig har Fremskrittspartiet bestandig avvist at man må velge mellom skattekutt og velferd, mens i virkelighetens verden vet vi at velferdskutt er prisen for skattekutt. I år har regjeringen bevilget mellom 8 og 9 mrd. kr i skattekutt til dem som har mest fra før. Det er omtrent dobbelt så mye som det som er varslet som vekst i de frie inntektene til kommunene til neste år. Finansbyråden i Bergen, Liv Røssland fra Fremskrittspartiet, har sagt om kommuneopplegget at dette er meldinger som er veldig alvorlige for Bergen kommune. Samlet framviser hun at de får 150–180 mill. kr mindre neste år. For dem er dette ikke lystelig. Da lurer jeg på: Hva mener Fremskrittspartiet er viktigst for folk flest når man må velge – er det skattekutt til dem som har mest fra før, eller er det penger til barnehage, skole, helse og eldreomsorg?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Det synes jeg hørtes veldig lovende ut. Det må bety at Fremskrittspartiet og Høyre har tatt signalene fra kommunene i løpet av sommeren om at de har vært veldig bekymret for det kommuneopplegget som ble lagt fram i vår. Da lurer jeg på om det betyr at Fremskrittspartiet har lært av den tiden de var støtteparti for Bondevik II-regjeringen og var garantist for at man prioriterte skattekutt framfor kommuneøkonomi. Er det erfaringene fra den tiden man nå tar med seg til budsjettet når det legges fram på onsdag?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Jeg er veldig glad for at vi i Arbeiderpartiet har en partileder som reiser viktige politiske debatter i vår tid og peker på mange viktige dilemmaer, bl.a. knyttet til at vi skal bidra til å skaffe verden energi, samtidig som vi skal bidra til å finne svar på en av vår tids største utfordringer, nemlig klimaspørsmålet. Jeg er også helt enig med vår partileder i at Arbeiderpartiet fortsatt skal være i front når det gjelder å utforme en moderne familiepolitikk. Arbeiderpartiets program står selvfølgelig fast, men vi skal også tenke videre – for årene framover. Det jeg har hørt vår partileder etterlyse veldig tydelig, er satsingen på to barnehageopptak. Her hørte vi i valgkampen i fjor et Høyre som lovte løpende barnehageopptak – større og flottere enn det Arbeiderpartiet gikk til valg på. Idet man kom til stortingssalen og hadde fått makt, kuttet man i det. Det er sterkt beklagelig.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Arbeiderpartiet vil legge til rette for at både Bergen og de øvrige kommunene i landet får gode rammevilkår for å gi gode tjenester til innbyggerne, og derfor kommer vi til å prioritere kommuneøkonomi framfor skattekutt. Så må lokalpolitikerne foreta sine prioriteringer innenfor dette handlingsrommet. Jeg vil advare veldig sterkt mot det som Høyre og Fremskrittspartiet har varslet i regjeringsplattformen – nemlig at man skal øke skatteandelen på bekostning av inntekter, og at kommunene skal beholde en høyere andel av skatteinntektene selv. Det er det kun et fåtall av kommunene i Norge som vil tjene på. Det store flertallet vil tape massivt. Vi må løse storbyenes utfordringer på andre måter. Vi skal stille opp for både Bergen og Oslo, men vi skal også stille opp for de andre kommunene i landet, slik at det blir en rettferdig fordeling.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg synes det er et veldig bra spørsmål. Det er klart at et velferdssamfunn er mer enn en velferdsstat. Velferdssamfunn handler om at vi løser de store oppgavene i fellesskap. Da må vi ha en omfordelende stat som sikrer inntekter til fellesskapet, og som kan fordele goder på en rettferdig måte. Men det handler også om å stimulere samfunnet som sådan til innsats, og der har frivillig sektor og ideelle aktører en svært viktig rolle. Derfor vil jeg også advare mot den kommersialiseringen av grunnleggende velferdstjenester som det synes som om dagens regjering står for. Hvis alt skal konkurranseutsettes med sikte på å ta ut profitt, taper ikke bare fellesskapet, da taper også de ideelle aktørene sin mulighet til å være med og bidra. Det vil være en svært beklagelig utvikling. Der håper jeg at Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti kan stå sammen.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Nå skal jeg vokte meg for å stupe ned i teknikalitetene. Jeg er helt sikker på at Arbeiderpartiet og SV sammen med andre gode venner her på Stortinget kan finne sammen om akkurat det hvis vi er enige om de overordnede prinsippene. Og de overordnede prinsippene som jeg oppfatter at Arbeiderpartiet og SV er enige om, er at vi må legge til rette for at folk skal ha like muligheter både i storbyene og i Distrikts-Norge. Da kreves det ulike virkemidler i storbyene og i distriktskommunene. Så la oss stå sammen om det, prøve å få flertall i denne salen for det, for vi ser at det er sterke krefter – bl.a. representert ved regjeringen – som ønsker en helt annen utvikling med sentralisering i fokus. Det vil være synd. Norge i dag er bygget på at by og land går hand i hand. Vi må legge til rette for at man fortsatt kan utfylle hverandre der.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Fremskrittspartiet ønsker å flytte finansieringsansvaret for eldreomsorgen fra kommunene og over til staten, slik at de eldre pleietrengende, som var opptatt av gode tjenester, ikke skal bli skadelidende på grunn av dårlig kommuneøkonomi eller kanskje også – for noen – feil prioriteringer. Er det ikke bedre å sørge for at kommunene faktisk får så god kommuneøkonomi at de kan tilby sine egne eldre en verdig omsorg, og sikre at der er lovfestede rettigheter som kommunene må følge opp for å få de pengene det er snakk om, og for å sikre eldreomsorgen, i stedet for å flytte pengene over til staten?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Kristelig Folkeparti er ufattelig opptatt av kvaliteten i barnehagen. Kristelig Folkeparti vil ha en bemanningsnorm i barnehagen. Kristelig Folkeparti ønsker mer kvalitet inn i barnehagen, både i form av førskolelærere, helsepersonell og annet kompetent personell, sånn at vi vil kunne oppdage ting tidlig, kunne hjelpe ungene tidligere og faktisk få igjen noe på den andre siden, i form av ressurser, først og fremst på den menneskelige siden. I Kristelig Folkeparti vil vi være med og sikre god kvalitet i barnehagene.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Er det noe Kristelig Folkeparti har vært opptatt av, er det faktisk å sikre alle unger de samme mulighetene, både her hjemme og ute. Det er et ordtak som heter: «Alt det feite flyt i hop.» Når vi lager saus, blir det sånn. For unger er det faktisk motsatt. Hvis de har foreldre som har store utfordringer, sliter ungene. Kristelig Folkeparti er de første som står på barrikadene for å se på tiltak for dem og for å se på barnehagepriser når det gjelder dem. Vi er villige til også å se på barnehagetrygden med tanke på disse ungene. Da må gjerne du og jeg og de som har mer, være villige til å dele.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Først har jeg på vegne av Kristelig Folkeparti lyst til å si at den saken i Tinn var en vanskelig sak for Kristelig Folkeparti, for vi ønsker faktisk å sikre gode tjenester over hele landet vårt. Vi ønsker en god primærhelsetjeneste, vi ønsker en god akuttberedskap og prehospitale tjenester, og vi vil ha gode og sikre sykehus med god kvalitet. Når Kristelig Folkeparti allikevel gjorde som vi gjorde i den saken, var det fordi Kristelig Folkeparti var opptatt av to ting når det gjaldt Telemark. Det ene var å styrke Telemark sykehus totalt sett i Helse Sør-Øst, både i posisjon og i kapasitet. Det andre var å sikre omstillingsmidler til Tinn, slik at en kan bevare de kompetente menneskene som jobber der, at en faktisk kan sikre en bedre primærhelsetjeneste og akuttberedskap. Da er det ikke godt nok bare å komme med en ambulanse, det dreier seg om den totale akuttberedskapen for indre deler av Telemark og Agder.
Terje Breivik (Venstre), 2014-10-06:
I samarbeidsavtalen med Venstre og Kristeleg Folkeparti har Framstegspartiet forplikta seg til ein edrueleg oljepengebruk, godt innanfor den ramma handlingsregelen set. I 2014 betyr det 2,8 pst. utnytting av oljefondet, godt under 4 pst.-grensa. Likevel representerer det ny verdsrekord i oljepengebruk – i kroner og øre. Storleiken til fondet gjer at 3 pst.-grensa i dag medfører eit monaleg større handlingsrom enn 4 pst.-grensa gjorde for berre få år sidan. Norsk økonomi toler ikkje at me går utover 3 pst. Det vil òg vera direkte usolidarisk med komande generasjonar å falla for ei sånn lettvinn løysing. Innlegget frå Nesvik og lekkasjar frå statsbudsjettet tyder på at Framstegspartiet er samd i eit sånt resonnement, og at handlingsregelen etter alle praktiske føremål kan senkast til 3 pst., slik Venstre vil. Eg er likevel litt forvirra med tanke på kva m.a. nestleiarkollegaen min Sandberg uttalte i sommar. Kva meiner eigentleg Framstegspartiet om handlingsregelen og praktiseringa av han? Er Framstegspartiet samd med Venstre i at 3 pst. er ei langt meir naturleg grense(presidenten klubbar) enn 4 pst. i dag? (presidenten klubbar)
Terje Breivik (Venstre), 2014-10-06:
Regjeringa har valt å ha ein eigen EU-minister, det kan sikkert vera fornuftig. Statsråden har så langt profilert seg med å ta sikte på eit lågast mogleg konfliktnivå mellom Noreg og EU. På somme område kan sikkert det vera fornuftig, på andre ikkje. Uansett skulle ein tru at det er ein høgare terskel for denne regjeringa for å reservera seg mot heile eller delar av mange av direktiva og forordningane EU kjem med, enn tilfellet var med den førre regjeringa. Med eit slikt bakteppe er det ikkje med lita undring Venstre konstaterer at regjeringa har valt å motsetja seg å implementera EU-forordning om kapitalkrav på eitt område: lettingar i kapitalkrava for utlån til små og mellomstore bedrifter, også kalla SMB-rabatten. Kan statsråden forklara meg og Venstre kvifor det er så viktig å ta strid med EU på eit område som ikkje vil svekkja norske interesser, men tvert imot? Konsekvensen, trass i alt, av regjeringas politikk er at norske småbedrifter vert pålagde dyrare lån enn det som er nødvendig, og at Noreg kastar vekk ressursar og goodwill heilt unødvendig.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
Et av de feltene i trontalen og i regjeringens politikk som Miljøpartiet De Grønne ser på med veldig stor interesse, er den økte vektleggingen av satsingen på å utvikle nye arbeidsplasser i annet næringsliv enn i oljesektoren. Vi ser også med interesse på at man sier det, samtidig som man understreker at klimautviklingen må være rammen for annen politikk. Og det mest håndfaste regjeringen har gitt uttrykk for hittil når det gjelder klimapolitikk, er det hyppig gjentatte løftet om en forsterkning av klimaforliket. Da er spørsmålet: Kan Nesvik nå lette litt på sløret og fortelle oss hva denne forsterkningen vil innebære?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
Jeg vil takke representanten Hareide for en god påminnelse om det velferdssamfunnet som vi skal være veldig takknemlige for og hegne om, og ikke minst for at han legger det som grunnlag for en bistandspolitisk satsing som Miljøpartiet De Grønne støtter helhjertet. Men så sier Hareide noe annet som er veldig interessant, og det er at han også ønsker å støtte f.eks. T-banetunnel i Oslo, men ikke på bekostning av fergesatsing på Vestlandet. Det kan være en veldig viktig og vanskelig valgsituasjon, men er ikke representanten enig i at dette også er en illustrasjon på et problem som selv velferdssamfunnet Norge i økende grad står overfor, nemlig at vi har vent oss til ikke å ville gjøre reelle valg i en situasjon hvor nettopp det å gjøre reelle kursvalg og ta en kostnad ved å gjøre de kursvalgene, faktisk er nødvendig for den jobben som dette samfunnet og denne salen skal ta på seg?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
Optimisme er en god ting. Miljøpartiet De Grønne skal selvfølgelig, på våre premisser, både heie på og gjøre vårt ytterste for at Venstre får realisert sine høye forventninger til klimapolitikken, som bl.a. er representert i trontalen. En av de tingene som ikke er særlig tydelig i trontalen, er omsorgen for norsk natur og helheten i natur-, miljø- og klimapolitikken. Derfor har vi nå i Norge en situasjon hvor de grønne sertifikatene, som i seg selv er en god idé, i praksis leverer energi som ikke kutter klimautslipp, som ikke fører til effektivisering på klimasiden, men som har svære naturkostnader som til og med er ukoordinerte. Kan representanten Skei Grande si litt om hvordan Venstre tenker å få de hensynene tilbake inn i regjeringens miljøpolitikk?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
For Miljøpartiet De Grønne ligger det absolutt til grunn at vi for det første vil føre en politikk som er solidarisk med alle de menneskene som er en del av vårt samfunn, og det samfunnet som er rundt oss. Det betyr at vi er nødt til å betale sammen for de utgiftene som kreves for at vi skal kunne ha et velferdssamfunn. Det betyr at på lang sikt, når vi ser inn i et samfunn hvor vi muligens vil ha noe mindre luksuriøse inntekter fra f.eks. oljevirksomhet, vil det bli mer nødvendig å dekke en del grunnleggende utgifter over fellesskapet. Dessuten er en ensidig vektlegging på privat forbruk en direkte driver for den ressursforbruksøkningen som er et grunnleggende problem her i verden, utover klimaproblemet, og vi ser ikke bort fra at det blir nødvendig å roe ned det private forbruket gjennom å flytte forbruk fra det private til det offentlige.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
Jeg ser åpenbart at det vil være problemer knyttet til enhver omlegging av både norsk og annen økonomi. Det er ikke sånn at vi skal innbille verken oss selv eller velgerne at det å rette opp en del av de problemene dagens økonomiske utvikling faktisk skaper, vil være totalt kostnads- og ubehagsfritt. Det Miljøpartiet De Grønne retter søkelyset mot, og der vi ser fram til at andre partier kommer etter, er det faktum at en utvikling som ensidig gjør det motsatte, nemlig bare å ville ta ut produktivitetsvekst og effektivitetsvekst gjennom økt forbruk, er en politikk som undergraver og forsterker de problemer som også Høyre og representanten Astrup er opptatt av å løse. Det er ingen grunn til å tro at enda mer av den medisinen som har skapt veldig mye av problemet, er det som vil løse problemet. Så kan man utvilsomt diskutere hvor mye som skal tas ut i f.eks. redusert arbeidstid, men det er ingen tvil om at det er en type verdi som må på bordet, å kunne konkurrere med bare reallønnsvekst.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
Det korte svaret er i og for seg ja, ettersom representanten trakk opp et relativt langt lerret av tiltak som jeg ikke kan gå inn på enkeltvis. Men det er ikke noen tvil om at Norge vil måtte tilpasse både økonomien og avgiftssystemet sitt til den situasjonen som oppstår etter oljevirksomheten. Nå er det ikke slik at vi i dag er internasjonale konkurransetapere på grunn av det skatteregimet vi har i dag, men grovt sett er det slik at de som har mye, er de som skal bidra mest, kombinert med – og der er jeg opptatt av å rose den tenkningen som regjeringen står for – at man må sette inn virkemidler for å få fram nye bedrifter, småbedrifter og innovasjon, og det tror vi er den mest fruktbare måten å innrette et framtidig skattesystem på. Der er jeg sikker på at vi kan komme til enighet med både Kristelig Folkeparti og andre.