Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-09:
De tre største utfordringene vi står overfor, er å møte de globale klimautfordringene, å videreutvikle velferdssamfunnet og å skape kunnskapsbasert verdiskaping i hele landet. Budskapet mitt har hele tiden vært at det er gjennom kunnskap vi skal møte dette. I denne salen har vi mange ganger debattert forutsetningene for en god kunnskapspolitikk. Etter min og regjeringens oppfatning er det mennesker som er den kritiske faktoren for å utvikle kunnskapssamfunnet. Regjeringens vurdering er at Norge er svært godt rustet på dette området. Vi er i den heldige situasjonen at ungdomskullene øker, og at det dermed er mange flere som er aktuelle for høyere utdanning. Dette innebærer en enestående mulighet til å møte framtida. Vi vet at vi kommer til å trenge flere lærere i årene som kommer, vi vet at vi kommer til å trenge mange flere med realfaglig utdanning, og at det trengs flere kompetente medarbeidere i helsesektoren. For regjeringen har det dermed vært den høyeste prioritet å sørge for vekst i utdanningskapasiteten innenfor nettopp disse områdene. Jeg vil våge den påstand at dette har vært vellykket. Jeg vil samtidig fra denne talerstol dele æren med våre høyskoler og universitet. Mens regjering og storting har bevilget midler til nye studieplasser, har det vært gjort en fantastisk innsats på lærestedene for å utnytte kapasiteten best mulig og tilby studieplasser til flere. Til sammen gjør dette at økningen i kapasitet i fagskoler, høyskoler og universitet holder tritt med studentveksten. Kunnskapsdepartementet har lagt avgjørende vekt på å bruke tilgjengelig kunnskap som grunnlag for å møte utdanningsbølgen. Så langt har våre prognoser slått usedvanlig godt til. I fjor anslo vi at demografiske endringer alene kan øke etterspørselen etter høyere utdanning med 17 000 fram til 2014. Med økt studietilbøyelighet vil dette tallet kunne stige til 33 000. Samtidig er det flere voksne som ønsker å skaffe seg ny eller bedre kompetanse for et arbeidsliv i endring og utvikling. For å møte denne fortsatte veksten i antallet studenter foreslår derfor regjeringen 2 200 nye studieplasser. I tråd med behovene jeg beskrev, prioriterer regjeringen nettopp lærerutdanning, ingeniørutdanning og helseutdanninger i forslaget til budsjett. Samtidig vet vi at lærestedene selv har gode evner til å prioritere, fordi de vil møte kompetansebehovene i arbeidslivet rundt seg. Vi legger derfor opp til at rundt halvparten av studieplassene ikke er bundet, men kan fordeles strategisk av lærestedene selv. Innenfor høyere utdanning har regjeringens budsjettforslag blitt godt mottatt. Sammen legger vi grunnlaget for å møte utdanningsbølgen og de mulighetene den gir. Dette må gjøres uten at det går på bekostning av kvalitet i utdanningen. Derfor er de 2 200 studieplassene fullfinansiert. Derfor har også regjeringen foreslått å bedre finansieringen av grunnskolelærerutdanningen. Dette alene vil styrke sektoren med over 100 mill. kr når det er ferdig innført, og gi rom for bedre forskningsforankring av undervisningen, bedre praksis og generelt høyere kvalitet i lærerutdanningen. Regjeringen fortsetter også kvalitetsutviklingen ved å videreføre en bevilgning på 50 mill. kr til samarbeid, arbeidsdeling og faglig konsentrasjon. I et stramt budsjett – som 2011-budsjettet er – var det nødvendig å prioritere. Regjeringen har prioritert flere studieplasser og bedre kvalitet i høyere utdanning. Da var det ikke rom for store nysatsinger innenfor forskningsområdet. Jeg vil likevel understreke at forskningsbevilgningene så langt har økt med 27 pst. under denne regjeringen, og at realnedgangen på 0,13 pst. i neste års budsjett hovedsakelig skyldes endrede valutakurser og utfasing av bygg. Årets forskningsbudsjett videreføres dermed på et høyt nivå. Vi har bak oss en periode med det som er blitt beskrevet som til dels formidabel vekst, og jeg er trygg på at ved utgangen av denne stortingsperioden vil utviklingen av forskningsinnsatsen stå seg meget godt i historisk sammenheng. Vi har i neste års budsjett lagt fram forskningsprioriteringer som viser viktige veivalg for framtida. Ved at vi øker bevilgningen til den åpne konkurransearenaen for fremragende forskning, FRIPRO, får flere mulighet til å nå fram med forskingssøknader som utelukkende er basert på kvalitet. Ved fortsatt satsing på vitenskapelig utstyr og ved økte bevilgninger til polarforskning er Forsknings-Norge forberedt på neste steg i forskningspolitikken. Lik rett til utdanning er utgangspunkt og mål. Det handler også om ulike menneskers muligheter til dette. Regjeringen tar et avgjørende grep for å sikre én bestemt gruppe lik rett til utdanning i dette budsjettet: Studenter med funksjonsnedsettelser får nå en svært mye bedre studiestøtte. Vi gir dermed flere ungdommer mulighet til å utnytte sine talenter til beste for seg selv og for samfunnet. Regjeringen holder oppe trykket i utbyggingen av studentboliger. Dette framstår nå nærmest som en selvfølge, men vi har tenkt å fortsette innsatsen på dette høye nivået. Og la meg minne om at vi ligger på et nivå som er over tre ganger høyere enn under den forrige regjeringen. Dette kommer vi til å fortsette med. Når kunnskap er en forutsetning for å møte framtidas utfordringer, er kunnskapspolitikken redskapet. Statsbudsjettet for 2011 forutsetter, og fortsetter, et systematisk og langsiktig arbeid for å utvikle et kunnskapssamfunn til beste for miljø og mennesker og for å kunne møte framtidas utfordringer.