Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2013-06-10:
Stortinget vedtar i kveld en helt ny lov som vil gi homofile, lesbiske, bifile og transpersoner fullt diskrimineringsvern på alle samfunnsområder. I dag gjelder dette kun arbeidsliv og bolig. Dette er på mange måter en ny merkedag, ikke bare for den rød-grønne regjeringen, men for alle homofile, lesbiske, bifile og transpersoner, ved at en nå får på plass et fullt diskrimineringsvern. Våren 2008 vedtok vi felles ekteskapslov, og i dag vedtar vi altså fullt diskrimineringsvern. Loven vil gi et vern mot diskriminering på grunn av seksuell orientering på alle samfunnsområder, både når det gjelder offentlig og privat tjenesteyting, helse- og omsorgstjenester, utesteder, organisasjoner m.m. Vi vet at fremdeles i dag er diskriminering og trakassering av homofile, lesbiske og bifile et stort problem på mange samfunnsområder. Det er dessverre dokumentert i flere undersøkelser at homofile, også i Norge i 2013, utsettes for vold og trusler i det offentlige rom. Det er ikke noe som bare skjer i Øst-Europa. Loven foreslår også at kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk skal bli egne diskrimineringsgrunnlag. Et uttrykkelig diskrimineringsvern vil ikke bare gjøre dagens lovtekst klarere og mer informativ, men vil også gi et signal om likeverd for transpersoner. Arbeiderpartiet mener det er viktig, ikke minst for å motvirke negative og fordomsfulle holdninger til transpersoner. Disse er særlig sårbare og utsatt for vold, trakassering og forskjellsbehandling som reduserer livskvaliteten og muligheten deres til å delta i samfunnet. Komiteen har møtt sterke reaksjoner fra Harry Benjamin Ressurssenter på bruken av begrepet transpersoner. Deres pasientgruppe har gjennomgått kjønnsbekreftende behandling, og de ønsker ikke å gå inn under samlebetegnelsen transpersoner. Bakgrunnen for dette er at mange i deres gruppe ikke definerer seg som transperson. Vi har stor respekt for disse synspunktene, men samtidig vil jeg understreke at noe av intensjonen med å inkludere kjønnsidentitet og kjønnsuttrykk i loven, nettopp er å bidra til å endre samfunnets holdninger og motvirke negative og fordomsfulle holdninger. Diskrimineringslovutvalgets mandat var å utrede en felles lov. Regjeringspartiene er av den oppfatning at det avgjørende ikke er at diskrimineringsvernet samles i en lov, men at diskrimineringsvernet reelt styrkes. Det gjør det i dette forslaget. Regjeringspartiene mener at en egen lov om kjønnslikestilling gir de beste rammene for arbeidet for likestilling mellom menn og kvinner. På samme måte mener vi at egne lover vil gi de beste rammene for likestillingsarbeidet med hensyn til etnisitet, religion og nedsatt funksjonsevne. I en felles diskrimineringslov vil ikke de enkelte diskrimineringsgrunnlagene kunne framheves på samme måte som i særlovene. Likestillingsloven gjelder for både kvinner og menn, men da loven ble vedtatt, erkjente lovgiver at kvinner på mange områder i samfunnet utsettes for diskriminering i større grad enn menn. Dette synliggjøres bl.a. i lovens formålsbestemmelse om at loven «tar særlig sikte på å bedre kvinners stilling». Det er fortsatt slik at kvinner i mange tilfeller utsettes for diskriminering i større grad enn menn. Det viser f.eks. likestillings- og diskrimineringsombudets statistikk over saker. Regjeringens forslag om graviditetsvern har møtt kritikk. Regjeringen foreslår at det tas inn en presisering i lovens diskrimineringsforbud som sier at diskriminering på grunn av graviditet og permisjon ved fødsel eller adopsjon regnes som kjønnsdiskriminering. Jeg vil sterkt framheve at de lovtekniske endringene dette medfører i nåværende likestillingslov, viderefører gjeldende rett med hensyn til diskrimineringsvernet når det gjelder graviditet, fødsel og foreldrepermisjon. Lovteksten bringes mer i samsvar med dagens praksis, som innebærer at både mor og far under hele foreldrepermisjonen har et særlig sterkt vern, og i mange tilfeller et absolutt vern. Flere aktører, bl.a. Likestillings- og diskrimineringsombudet, har vært bekymret for at denne justeringen i praksis vil svekke graviditetsvernet. Lovgivers intensjon er heller det motsatte. Å lovhjemle praksis vil sikre et fortsatt sterkt graviditetsvern. Gjennom lovendringene gir vi hele perioden med foreldrepermisjon et sterkt vern, og ikke som i dag, kun de ukene som er øremerket mor og far. Dette er en merkedag. I morgen vedtar Dumaen i Russland begrensninger i homofiles rettigheter, i sterk kontrast til det som vi i dag vedtar i Det norske storting, hvor vi nå forbyr enhver form for diskriminering av homofile, lesbiske, bifile og transpersoner.