Wenche Olsen (Arbeiderpartiet), 2011-06-14:
Samhandlingsreformen har fokus på å forebygge sykdom og skader istedenfor å reparere i ettertid. Man har fokus på å utjevne helseforskjeller og gi rett behandling til rett tid og på rett sted. Den retningen tror jeg alle sammen er enig i, men det er veien fram dit hvor synet deler seg. Noen ganger når helsedebatten går, kan man få inntrykk av at det meste er galt i helsevesenet. Derfor synes jeg det er viktig å ha med seg at Norge flere ganger av FN har blitt kåret til verdens beste land å bo i, og mye av grunnen til det er nettopp helsevesenet vårt. Men selv om vi er blant dem som har verdens beste helsevesen, har vi fortsatt utfordringer. Vi blir stadig flere eldre, og vi lever lenger. Det er et positivt tegn på at vi lever i et godt velferdssamfunn, men det gir oss også økende behov for helsetjenester. Derfor skal vi hele tiden jobbe for å bli bedre. De to lovene og planen vi behandler her i dag, vil legge til rette for det. Vi har i Norge god helse generelt, men vi ser store forskjeller i befolkningen. Det er en utfordring vi må ta på alvor. Alle har selvfølgelig ansvar for sin egen helse, men det er viktig å bidra til at folk kan ta gode valg på vegne av sin egen helse. Skal vi få til det, kan vi ikke fokusere bare på helsevesenet. Det må være fokus på kosthold, fysisk inaktivitet, røyking, alkohol og rusmiddelbruk. Andre faktorer som påvirker helseforskjellene, er frafall i skolen, utdanningsnivå, inntekt, sosiale nettverk, tilknytning til arbeidslivet og dårlig arbeidsmiljø. Det betyr at vi må ta i bruk alle sektorer. Når representanten Wiborg påstår at pålegg og økte skatter ikke virker, er det helt feil. Røykeloven og skattleggingen av tobakken viser jo en reduksjon av røykere, spesielt blant de yngre. Samhandlingsreformen legger opp til at kommunene skal få et større ansvar både for forebygging og for oppgaver som spesialisthelsetjenesten gjør i dag. Derfor er det positivt når vi ser i en undersøkelse gjennomført av bladet Kommunal Rapport at åtte av ti ordførere sier de er positive til reformen. Interessen for reformen kommer også tydelig fram når vi ser at det var 301 søknader på årets samhandlingsmidler. Rundt omkring i hele Norges land er det i gang gode samhandlingstiltak. Det er åpnet flere lokalmedisinske sentre, og flere er under planlegging. Derfor er jeg litt overrasket over hvor bekymret opposisjonen er når vi ser alle de gode prosjektene som er i gang. Da vi behandlet samhandlingsmeldingen, var opposisjonen der og sa at den kommer altfor sent, og det er altfor lite igjen av innholdet. Nå behandler vi loven og planen, og tonen her i dag er at det er altfor mye, og det skjer altfor fort. Derfor er det godt at vi har den positive holdningen til reformen ute i kommunene. Det vil bidra til at vi lykkes med den. Representanten Høie sa at han ønsket seg en nedenfra-og-opp-reform. Da kan jeg fortelle ham at det er nettopp det denne reformen er. Lokalmedisinske sentre, sykestuer m.m. er ikke noe tidligere helseminister Hanssen fant opp. Dette er ideer og tiltak som de kommunale arbeiderne og de lokale helseforetakene har drevet fram. Jeg anbefaler virkelig å ta en tur rundt i landet og se all den positive samhandlingen som finnes der ute. Kommunene får med den nye loven et sørge-for-ansvar for helsetjenestene de har ansvar for, på lik linje med helseforetakene. For å lykkes med reformen er det viktig at spesialisthelsetjenesten og kommunene jobber godt sammen, og at det utarbeides forpliktende avtaler dem imellom. Helseforetakene har ansvar både for å bidra med kompetanse, men også med midler inn i de lokalmedisinske sentrene. Kommunene har en stor grad av frihet i hvordan de vil organisere helsetjenestene, men det stilles også store krav til kvaliteten. Jeg er glad for at departementet har tatt inn psykisk helse tydelig i lovteksten for å understreke at psykisk helse og omsorgstjeneste inngår i kommunenes sørge-for-ansvar. Vi har hatt en opptrappingsplan, og det har vært fokusert mye på psykisk helse, men fortsatt ser vi at det kan bli nedprioritert i forhold til somatisk helse. Derfor er jeg glad for at avtalene mellom helseforetakene og kommunene også er tydelige på samarbeidet om hvordan det psykiske helseområdet skal komme tydelig fram. Jeg er glad for at vi endelig er der at brukere med stort behov nå skal få rett til en brukerstyrt personlig assistent. Anmodningsvedtaket om at regjeringen raskt skal komme til Stortinget med et rettighetsforslag, er svært positivt, og det er en milepæl. Det er viktig at vi får en god gjennomgang av kostnadsvurderingene for kommunen, og ikke minst at den gjennomgangen tar med seg de positive samfunnsøkonomiske konsekvensene av en rettighetsfesting.