Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-04-05:
Det er mye å glede seg over i Norge, og det er også grunn til å glede seg over det vedtaket Stortinget skal gjøre senere i dag når det gjelder revisjonsplikten – og det har for så vidt også vært understreket av flere talere, som har uttrykt den samme gleden. Dette er jo et forslag som har flere avveininger. Det ene er forholdet til forenkling for de selskaper det gjelder. Det er en avveining mellom kontroll, opplysninger, tilsyn og det å for så vidt se i kortene til folk på den andre siden, men samtidig er det også all grunn til å understreke at dette i seg selv er en stor tillitserklæring til de bedrifter det gjelder. Så har jeg også lyst til å understreke det som var sagt i en tidligere replikkveksling, at det er jo ikke slik at en ikke bør ha revisjon. Revisjon er viktig. I tillegg til den jobben en skal gjøre i henhold til lovverket, er det også slik at revisjon er en viktig bidragsyter til det å ha gode kontrollrutiner, det å ha gode systemer i den enkelte bedrift for å sørge for at en gjør dette på en riktig og god måte. Det som også skjer, er at forslaget innebærer at rammevilkårene også for de minste selskapene blir tilpasset den internasjonale utviklingen. De fleste land i EU og i EØS-området har allerede gitt unntak fra eller har aldri hatt revisjonsplikt for de minste aksjeselskapene. Slik sett betyr dette også en styrking av norske selskapers konkurransesituasjon. Når du får en rett til å gjøre noe, er det ofte slik at du også har en plikt, og noe av den plikten som er knyttet opp mot det forslaget som nå ligger der, er å gi utvidede opplysninger til Brønnøysundregistrene, f.eks. i forhold til autorisert regnskapsfører, og hvordan regnskapene i de enkelte selskap blir ført. Så har flere i debatten vært inne på at saken har en viktig side knyttet til skattekontrollspørsmål. Det er viktig at en tar hensyn til det, slik at skatte- og avgiftskontrollen har muligheter for å kontrollere og bekjempe økonomisk kriminalitet. Det betyr også at skatte- og avgiftsmyndighetene får adgang til å pålegge aksjeselskap som har fravalgt revisjon, samt NUF med begrenset ansvar som er unntatt revisjonsplikt, revisjonsplikt i inntil tre år dersom nærmere vilkår er oppfylt. Den løsningen som nå blir valgt, vil bli evaluert etter en tid, bl.a. i forhold til om det faktisk har oppstått negative effekter på skattekontroll og økonomisk kriminalitet. Så har jeg lyst til å kommentere noen av de spørsmålene som er tatt opp i innstillingen, og som også har blitt tatt opp i debatten så langt. Et forhold er såkalt gjennomgang av særattestasjonskrav. Oppfordringen til å gjennomgå særattestasjonskrav for å vurdere om kontrollgevinsten overstiger kostnadene for næringslivet, vil nå bli ført opp ved at Finansdepartementet tar initiativ overfor andre departementer, slik at de kan gå gjennom forhold som krever attestasjoner, bl.a. for å yte tilskudd. De enkelte departementer vil bli anmodet om å gjennomgå sine tilskuddsordninger for å vurdere hva slags kontrolltiltak som er nødvendig å pålegge selskap. Så er det det som dreier seg om revisjonsplikt for morselskap i konsern. Jeg oppfatter at det i dette forslaget ligger en forutsetning om at fysiske personer skal likestilles med morselskap i konsern dersom vedkommende eier har kontrollerende andeler i flere selskaper. En slik regel vil kunne bidra til å forhindre muligheten for å omgå revisjonskravet ved å ha selskaper i personlig eie istedenfor å utøve eierskapet gjennom et holdingselskap. En slik regel vil i praksis, for å være effektiv, måtte omfatte personer som i dag ikke har alminnelig regnskapsplikt etter regnskapsloven. En forutsetning for et forslag som kan hjemle revisjonsplikt i slike tilfeller, er derfor at regnskapsplikten og dens nærmere innhold avklares for slike personer, eventuelt at revisjonsplikt pålegges direkte på selskaper som disse personer har eierskap i. Begge alternativene krever utredning, og jeg ser det som naturlig at en i den evalueringen en har varslet, går gjennom dette spørsmålet og kommer tilbake til Stortinget med resultatet av evalueringen. Antall selskap som blir omfattet, har også vært et tema i debatten så langt. Ifølge Statistisk sentralbyrå er det totalt litt over 136 000 ikke-finansielle aksjeselskaper som oppfyller alle tre terskelverdier. Herunder er det ca. 17 000 morselskaper som ikke vil kunne fravelge revisjon, og antall AS som ifølge lovforslaget kan fravelge revisjon, blir ca. 119 000. I tillegg er det ca. 25 000 rene datterselskaper som kan ende opp med å måtte foreta enkelte revisjonshandlinger i større eller mindre grad, fordi morselskapets regnskap må revideres. Så har også spørsmålet om revisjonsplikt for ansvarlige selskap vært et tema. Dette vurderte vi i proposisjonen, men den korte historien her er at vi også kommer til å gå gjennom dette i evalueringen i lys av den debatten vi har hatt i dag. Jeg kan understreke at forenklingen kommer til å fortsette, og hvis departementet kommer til at dette er praktisk mulig å gjennomføre på en god måte, vil vi selvsagt gjøre det. Jeg minnes en valgplakat fra Arbeiderpartiet på slutten av 1940-tallet der det stod: Framskrittet kommer til å fortsette. Slik er det også her. Forenklingen kommer til å fortsette også på dette området.