Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-10-05:
I trontalen ble det sagt: «Regjeringen vil ta hele landet i bruk, og vil arbeide for å beholde hovedtrekkene i bosettingsmønsteret.» Det høres lovende ut. I distriktene dannes mye av grunnlaget for velferden både i distriktene og i urbane strøk. Landbruk, fiskeri, reiseliv, energi, samferdsel og den øvrige næringspolitikken er særlig vesentlig når hele landet skal tas i bruk. Det samme gjelder kommunenes evne til tilrettelegging og oppgaveløsning. Stortingsmeldingen «Hjarte for heile landet. Om distrikts- og regionalpolitikken» har mange flotte intensjoner som er helt i tråd med det Kristelig Folkeparti står for. Det er nødvendig å gjennomføre et distriktspolitisk krafttak for å opprettholde hovedtrekkene i bosettingsmønsteret, ta hele landet i bruk og snu flyttestrømmen. Det er god sentrumspolitikk. Først når statsbudsjettet legges fram i morgen, får vi se om Regjeringen har evnen til å realisere intensjonene. Da får vi se om Regjeringen prioriterer mer penger til viktige velferdstilbud i kommunene og mer penger til sykehussektoren, slik at vi unngår en kraftig nedbygging av lokalsykehusene, noe helseministeren varsler. I verste fall kan vi ende opp med spesialiserte sykehjem istedenfor lokalsykehus. Videre vil vi få se om Regjeringen prioriterer en kraftig økning i midler til veg og annen infrastruktur, et krafttak når det gjelder kommunale næringsfond og andre utviklingsmidler, og penger til å følge opp Bondevik II-regjeringens stortingsmelding Kultur og næring. Fisken har vært grunnlaget for bosetting og næringsliv langs kysten i uminnelige tider. På fiskeriområdet varslet de rød-grønne i valgkampen en kraftig omlegging av politikken. Hva fikk vi? Jo, et såkalt hurtigarbeidende utvalg som skulle utrede om tiltakene varslet i Soria Moria-erklæringen var gjennomførbare i fiskeriene. Vi har hatt ett års «fiskeripolitikk på vent», noe som har skapt betydelig uro i næringen. I mellomtiden ble det varslet oppstart av en distriktskvoteordning som har møtt stor motstand både i Fiskarlaget og i Kystfiskarlaget. Fisket på distriktskvoten skulle starte opp 1. oktober, men foreløpig har ingen sett noe til det. Jeg siterer fra Fiskeribladet 3. oktober: «Vi vet ingenting, og har heller ikke hørt noe. Ikke er det kommet forskrifter og ikke søknadsskjema, så vi ber fiskerne om å vente. Det sier Fiskeridirektoratet i de tre nordligste fylkene.»Søndag skulle fisket ha startet. Da er spørsmålet til fiskeriministeren: Hva har gått galt? Strukturutvalget har lagt fram sin innstilling, med et knapt flertall for tidsavgrensede kvoter. Vi venter i spenning på hva som blir Regjeringens konklusjon, men også her er Fiskarlaget svært kritisk til kursendringer. Det er derfor all grunn for fiskeriministeren til å lytte til stortingspresident Thorbjørn Jaglands formaninger under den høytidelige åpningen. Jeg siterer: «Som folkevalgte burde vi bli enda bedre til å lytte og til å kjenne befolkningen på pulsen.» I Kristelig Folkeparti vil vi legge stor vekt på hva fiskeriorganisasjonene sier, og vi vil legge en totalvurdering av verdiskapingen på hav- og landsiden til grunn for vårt endelige standpunkt. I forbindelse med stortingsbehandlingen av nordområdemeldingen i fjor vår og av forvaltningsplanen i vår var det bred enighet om at framtidens muligheter finnes i nord, om vi bare møter utfordringene på en god måte. Utenriksministeren gikk svært høyt på banen og skapte store forventninger i nord. Foreløpig har det stort sett bare blitt med disse ordene – men nå vil vi se konkret handling i budsjettposter og i den lovte handlingsplanen. I Kristelig Folkeparti forventer vi framdrift i forhandlingene med Russland om delelinjen og om forvaltingen av ressursene i Barentshavet. Vi forventer en snarlig nasjonal avklaring på de viktige fiskeripolitiske spørsmålene som skaper så mye uro i fiskerinæringen. Vi forventer videre at olje- og gassaktiviteten i Barentshavet skal føre til varige arbeidsplasser på land. Vi krever også ilandføring i forbindelse med eventuelle nye funn av olje og gass, og vi forventer en kraftig satsing på kunnskaps- og teknologiutvikling i landsdelen. Til slutt: Det står mange fine ord i Soria Moria-erklæringen om at den nye regjeringen ser nordområdene som Norges viktigste strategiske satsingsområde i årene som kommer. I trontalen gjentas det at «nordområdene er et strategisk satsingsområde for Regjeringen». Dette er løfterike ord for landsdelen, og vi håper at ordene nå blir omsatt i handling.