Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-09:
«Vi vil satse på Norge som kunnskapssamfunn gjennom utdanning til alle og forskning med høy kvalitet,» står det i Regjeringens politiske plattform, Soria Moria II. Forslaget til statsbudsjett for 2010 gjenspeiler nettopp disse politiske prioriteringene og understreker Regjeringens vilje til å satse på kunnskap og forskning. Dette gjør vi, noe en ikke skulle tro når man her hører debatten og særlig innleggene fra opposisjonen. Selvsagt er kunnskap det viktigste svaret på de utfordringer samfunnet står overfor. I dag, to dager etter at København-møtet startet, er det på sin plass å framheve hvor sterk satsingen er på nettopp klimaforskningen i Regjeringens forslag til statsbudsjett for 2010. Vi har så godt som fullført den delen av klimaforliket som handler om fornybar energi, karbonfangst og -lagring. Opptrappingen sikrer 600 mill. kr årlig til forskning på dette området. Også på lang sikt vil de åtte etablerte forskningssentrene for miljøvennlig energi, som utgjør ca. 160 mill. kr av satsingen, være spesielt viktige. Gjennom målrettet forskning på vind, sol og karbonlagring vil norske forskere kunne gi avgjørende bidrag til å løse klimaproblemene. Vi er gode på det allerede. Norske forskere har allerede gitt viktige bidrag til FNs klimapanel, bl.a. gjennom arbeid gjort ved Bjerknessenteret for klimaforskning – et av våre sentre for fremragende forskning. Vi ønsker å styrke ytterligere dette viktige kompetansemiljøet. I oppfølgingen av klimaforliket foreslår Regjeringen derfor å bevilge nye 50 mill. kr til annen klimaforskning. Disse midlene kommer til å bli brukt dels til å etablere et senter for klimaforskning i Bergen, dels til å styrke forskningsprogrammet NORKLIMA. I tillegg til den prioriterte klimaforskningen er det spesielt ett annet område som står klart fram i Regjeringens satsing på forskning, nemlig satsing på forskningsinfrastruktur. Fra 2011 vil det være en stabil, årlig bevilgning på rundt 280 mill. kr til nødvendig utstyr og infrastruktur. Dette vil gi våre forskere enda bedre muligheter til å skape ny og viktig kunnskap. Satsingen på å styrke den nasjonale kompetansen tydeliggjøres gjennom de regionale forskningsfondene, som starter opp i 2010. Disse vil gi gode muligheter til mange av våre miljøer rundt omkring i hele landet. Jeg konstaterer at Fremskrittspartiet og Høyre ikke ønsket en slik regional satsing. Jeg på min side er stolt over å tilhøre en regjering som tar regionale forskningsbehov alvorlig. Den andre store utfordringen vi står overfor, og som flere har vært inne på i debatten, er det vi kaller utdanningsbølgen. Den består i noen grad av en yngrebølge; ungdomskullene vil nemlig øke kraftig i årene som kommer. Så vet vi at andelen av disse ungdommene som vil søke seg til høyere utdanning, vil være høy, sannsynligvis høyere enn i dag. Utdanningsbølgen handler også om voksne mennesker. Ute i arbeidslivet ser vi at sykepleiere, ingeniører, lærere, kontorarbeidere og andre grupper oppsøker våre høyskoler og universiteter for å skaffe seg ny kompetanse. Mange tar en mastergrad, men mange tar også verdifull etter- eller videreutdanning. Departementet anslår at demografiske endringer alene kan øke etterspørselen etter høyere utdanning med 17 000 studenter fram til 2013. Dersom studietilbøyeligheten i tillegg øker med 10 pst. over fire år, vil dette tallet kunne stige til 33 000. Jeg understreker at dette er mulige utviklingsbaner, som også er forklart tidligere når det gjelder andre tall som er brukt, og at prognoser aldri kan være eksakte. Dette vil Stortinget diskutere i sin fulle bredde i forbindelse med stortingsbehandlingen av St.meld. nr. 44 for 2008–2009, Utdanningslinja, det dokumentet som faktisk er grunnlaget for Regjeringens planer for å møte utdanningsbølgen – for her har vi planer. Vi styrker universitetene og høyskolene med rundt en halv milliard kr i dette budsjettet. Det meste brukes på å øke kapasiteten når det gjelder studenter – 5 600 nye studieplasser i 2010, medregnet dem vi allerede har startet opp i år. Vi legger stor vekt på at vi må være i stand til å ta imot flere studenter uten at dette går på bekostning av kvaliteten i utdanningen. Et viktig kvalitetstiltak som Regjeringen foreslår, er 50 mill. kr til samarbeid, arbeidsdeling og faglig konsentrasjon. Her er hensikten å skape en bedre forskningsbasert utdanning ved å trekke på institusjonenes felles ressurser. Samarbeid er sentralt. En strategi for dette vil til sammen gi et bedre faglig tilbud til studentene og forhåpentligvis stimulere til godt faglig samarbeid. Forslaget til statsbudsjett for 2010 innebærer at Regjeringen gir kunnskap til flere. Med rekordvekst i forskningen på 1,7 milliarder kr og med plass til menneskene i utdanningsbølgen gjør Regjeringen det viktigste for å møte framtiden: Vi satser på kunnskap. Vi ser utdanningsbølgen som en unik mulighet. Dersom vi lykkes med å tilby god utdanning til flere, står vi også bedre rustet til å møte framtidens utfordringer. Vi har i dette budsjettet lagt et godt grunnlag for dette.