Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-12-01:
Det handler om mulighetene til å møte morgendagens utfordringer, sa representanten Lisbeth Berg-Hansen, og det synes jeg var veldig fint sagt og veldig riktig sagt. Det handler om å ruste Norge, om å forenkle, om å fornye og om å forbedre. Og da må man først ha en slags forståelse av hva som er vår utfordring i Norge. I de foregående åtte årene har daværende opposisjon sagt at vår utfordring består av følgende: Vi har et høyt forbruk. Vi bruker – innenfor ansvarlige rammer, men allikevel – mye av oljeformuen vår, det som tilhører fremtidens generasjoner, men vi bruker det på forbruk og ikke på investeringer. Vi risikerer altså i noen av de beste årene som Norge har stått oppe i, å bruke for mye penger på løpende forbruk og for lite på å styrke grunnmuren i samfunnet, det som gir oss mulighet til å bevare alle de delene av Norge som vi setter pris på, for fremtiden. Hvis vi skal ruste Norge for fremtiden, tror jeg vi kan lære litt av hva man gjorde tidligere. Da det moderne industrieventyret i Norge tok form, f.eks. i Porsgrunn, hvor jeg kommer fra, eller på Notodden og Rjukan i Telemark, var det tre ting man trengte for å temme fossefallene for å få kraft og for å legge grunnlaget for det moderne Norge: Det første var innovasjon. Innovasjon trengtes, som f.eks. Birkeland, som fant opp en ny metode for å lage gjødsel. Så trengte man arbeidskraft. Det fikk man fra bygdene. Man trengte kvalifisert arbeidskraft, og det fikk man. Og så trengte man kapital – penger, rett og slett – for å ta de store investeringene. Det var grunnlaget for og veldig kort fortalt oppskriften på det norske industrieventyret. Jeg skal ikke si at vi gjør akkurat det samme i dag. Men det er noen av de samme tingene som går igjen i regjeringens forslag til budsjett. Når vi satser målrettet på forskning, utvikling og kunnskap, når vi har snudd en utvikling hvor forskning og utvikling i så å si alle budsjetter ble prioritert ned, til en utvikling hvor forskning, utvikling og kunnskap blir prioritert opp, er det nettopp fordi vi trenger å investere i fremtiden. La meg bare ta en kort visitt til tallene, for de sier litt, selv om penger ikke er alt, det handler også om hvordan man bruker dem. Men i de to budsjettene som regjeringen Solberg har lagt frem, og som flertallspartiene har levert, med det siste i dag, har realveksten i forskning og utvikling vært opp mot 5 pst. For å ta en parallell var veksten i forskning og utvikling i 2011 minus 0,5 pst. I 2012 var den 0,9 pst. I 2013 begynte det å nærme seg valg, og da krøp den opp til 2,4 pst. Hva er det dette handler om? Jo, det handler om grunnforskning og om å investere i forskning og ideer som gjør at vi kan løse klimakrisen, finne en løsning på kreftgåten, og utnytte mulighetene som ligger i havene våre. Så handler det om å koble på neste ledd, nemlig utnyttingen og kommersialiseringen av den forskningen. Det gjør vi gjennom både kunnskapsbudsjettet og næringsbudsjettet, gjennom f.eks. Brukerstyrt innovasjonsarena, som er et program som veldig få egentlig har hørt om, men som betyr innmari mye for å skape fremtidens arbeidsplasser i Norge. Så må vi også gjøre det gjennom det siste, nemlig å ha penger som kan investeres. Hvis vi skal investere i fremtidens arbeidsplasser, er det dumt å ha høye skatter på arbeidsplasser, på gründere, på risikovillig kapital. Det er altså en fordel å ha innovasjon, å ha muligheten til å utnytte det og å ha kapital. Det bemerkelsesverdige med de foregående årene var jo at skatten hvert år gikk opp, men fortsatt klarte man ikke å satse på forskning, utvikling og kunnskap – det som er viktig for fremtiden. Sammen med flertallspartienes tydelige forsterkning og satsing på en tidlig start i barnehagen, med flere barnehageplasser, med en rekordhøy satsing på kvalitet, som lå inne fra regjeringen, med en satsing på tidlig innsats i skolen, kombinert med regjeringens og flertallspartienes store satsing på et lærerløft, slik at alle barn skal møte f.eks. en matematikklærer med fordypning, kombinert med flertallspartienes satsing på økt lærlingtilskudd, som regjeringen hadde lagt inn i 2014, og som flertallspartiene nå legger inn i 2015, er det et budsjett for fremtidig vekst i Norge og et budsjett som satser på innovasjon, arbeidsplasser og kunnskap.