Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2002-06-06:
Da Stortinget 12. juni i fjor behandlet kvalitetsreformen, ble det gitt tilslutning til departementets forslag om endringer i gradsstrukturen. I den nye gradsstrukturen skal lavere grad ha et omfang på tre år, og omfanget av høyere grad skal være to år. Den organiserte forskerutdanningen skal fortsatt være tre år. Stortinget bad dessuten Regjeringen komme tilbake med spørsmål knyttet til eventuelle omlegginger av profesjonsstudiene, embetsstudiene og lærerutdanningen. Det har den nå gjort. Vi vil få økt kvalitet og økt internasjonalisering i høyere utdanning når vi nå har behandlet gradsstrukturer i høyere utdanning. Det er hyggelig å kunne takke komiteen for konstruktivt arbeid med en så å si enstemmig innstilling, som vi her legger fram for Stortinget. Fremskrittspartiet har et eget forslag om det juridiske studium, noe som jeg regner med at de selv kommenterer. I St.meld. nr. 11 for 2001-2002 omtales de utdanningene som vil få unntak fra hovedmodellen. Ved vurdering av omfanget av utdanningene har Regjeringen lagt til grunn at flest mulig av studiene skal inngå i denne hovedmodellen, men det er gjort unntak for de kliniske studiene som medisin-, psykologi- og veterinærstudiet. En samlet komite er enig med Regjeringen i dette. Komiteen er enig i at nivåbetegnelsene «bachelor» og «master» fastsettes sentralt, men overlater til institusjonene selv å fastsette tilføyelser og presiseringer, slik at en kan få til en hensiktsmessig beskrivelse av nivå og innhold i det enkelte studium. Det er særlig tre områder som har vært tema i komiteen. Det gjelder økonomi-, revisor- og teologiutdanning. Graden «siviløkonom» gis i dag for fullført, integrert studium i økonomifag av fire års varighet ved Norges Handelshøyskole og Handelshøyskolen BI og for studier av to års varighet utover toårig høgskolekandidatgrad ved høgskolene i Agder og Bodø. Departementet foreslår at dette fireårige studiet skal unntas fra den normale 3+2-modellen. Komiteen oppfatter økonomiutdanningen som en allmenn høyere utdanning, og har derfor ikke sett noen grunn til å holde denne utdanningen utenfor den vanlige gradsstrukturen. Komiteen anså at 3+2-modellen er vel tilpasset både et internasjonalt arbeidsmarked og et internasjonalt utdanningsmarked. En utvidelse av studietiden vil ha økonomiske konsekvenser, påpeker departementet i brev til komiteen. Komiteen har likevel enstemmig sagt at dette er en nødvendig utvidelse for å få en fullverdig utdannelse i internasjonal målestokk. Modellen er også mer fleksibel, gir et bredere spekter av valgmuligheter og åpner også for smidige overganger for kandidater med lavere grad fra universiteter og høgskoler. En utvidelse av studietiden vil gi økt mulighet til å fange opp og integrere nye fag som f.eks. etikk, miljø og IKT. Dette vil gi oss en kvalitativt bedre siviløkonomutdanning. Komiteen har derfor vært enstemmig i at siviløkonomutdanningen bør følge den samme gradsstruktur som øvrige utdanninger, men gir utsettelse til 2004 med innføringen. Komiteen kunne heller ikke se at det er grunnlag for å holde den høyere revisorutdanningen utenfor gradsstrukturen. Selv om dette vil forlenge studietiden med ett semester, er det også mulighet for å få faglig bredde på viktige samfunnsområder som miljø og etikk. Regjeringen sier i meldingen at sivilindustridesignstudiet skal utvides med et halvt år til et femårig mastergradsstudium, og det er komiteen enig i. Teologistudiet kan oppfattes som en enhetlig profesjonsutdanning der teori og praksis hører naturlig sammen. Det har ved de teologiske fakulteter vært en klar utvikling i retning av langt sterkere integrasjon mellom de teoretiske og praktiske sidene ved presteutdanningen. Komiteen har lagt til rette for at graden cand. theol. blir beholdt og skal være et seksårsstudium der ettårig praktisk-teologisk utdanning er integrert. Det er fortsatt også mulighet for en mastergrad i kristendom, men nytt er det at det også kan bli mastergrad i teologi. Dette er etter ønske fra institusjonene selv, noe som blir ansett som historisk og en seier for presteutdanningen i Norge. Komiteen har stilt seg positiv til departementets forslag om at graden for fullført studium i arkitektur skal være «master» ved femårig utdanning, men at Arkitekthøgskolen i Oslo får beholde fem og et halvt års arkitektutdanning. Alt i alt tror jeg dette representerer en omlegging som vil gi oss en bedre kvalitet i høyere utdanning. Ny gradsstruktur dreier seg ikke bare om et navneskifte, men skal være en motivasjon til faglig forbedring. Dessuten er omleggingen i tråd med forpliktelser og intensjoner i internasjonale avtaler, jf. Bolognaprosessen. Et av målene ved omlegging av gradsstrukturen er også å legge til rette for nasjonal og internasjonal studentmobilitet, og da er det viktig at de fleste studier tilpasses den internasjonale gradsstruktur.