Bent Høie (Høyre), 2016-05-30:
Effektiv og riktig bruk av IKT er en forutsetning for å lykkes med å skape og utvikle pasientens helsetjeneste. Nye teknologiske verktøy gir helt andre muligheter til å bestille tjenester, kommunisere med tjenesten, følge med på egen helse, skaffe seg informasjon og få tilgang til egne journalopplysninger. Vi står overfor store utfordringer. Velferdssystemet vårt er ikke tilpasset befolkningsutviklingen. I årene framover blir vi flere eldre, og vi lever lenger. Dette er en god samfunnsutvikling, men samtidig vet vi at en 70-åring bruker omtrent dobbelt så mye helsetjenester som en 40-åring, og at man lever lenger med kroniske sykdommer. Skal vi ruste samfunnet for framtiden, må vi tenke nytt i måten vi løser oppgavene på. Det viktigste verktøyet i denne nytenkningen er IKT, at vi må bli flinkere til å tenke bruk av ny teknologi. Her er det et stort potensial for å effektivisere og frigjøre arbeidskraft til andre oppgaver. Teknologien skaper nye muligheter for å involvere og behandle pasientene. Teknologi gir innbyggerne bedre muligheter til å mestre eget liv og helse og kan bidra til at flere kan bo hjemme lenger. Teknologi kan også brukes for å gi mer helse og omsorg for de ressursene vi bruker, og det pågår mye godt arbeid på dette området. Velferdsteknologi og mobil helseteknologi er en del av dette, og det inngår i Nasjonal handlingsplan for e-helse. Mobil helseteknologi vil også være et av innsatsområdene i den kommende nasjonale handlingsplanen for 2017. Mobil helseteknologi er også en del av Nasjonalt velferdsteknologiprogram, som ledes av Direktoratet for e-helse. Dette programmet består av flere prosjekter hvor kommuner prøver ut teknologi for trygghet og mestring. Både velferdsteknologi og mobil helseteknologi brukes for på avstand å følge opp og behandle pasienter med kroniske sykdommer. Innbyggerne går fra å være passive pasienter til å bli aktive pasienter. Målet er at slik teknologi vil være en del av det ordinære tjenestetilbudet innen 2020. Norge deltar også i et prosjekt under Verdens helseorganisasjon og Den internasjonale telekommunikasjonsunionen – Be He@lthy, Be Mobile. Her brukes mobilbaserte verktøy i arbeidet med å bekjempe ikke-smittsomme sykdommer. Jeg er opptatt av at vi driver følgeforskning for å dokumentere effekt og gevinst underveis. Vi har allerede gode resultater å vise til. Oslo kommune har frigjort mye tid og ressurser ved å bruke teknologi til å følge opp og behandle pasienter med kroniske sykdommer. Foruten å være økonomisk lønnsom bidrar også velferdsteknologi til mindre belastning på både helsepersonell og brukerne. Men teknologien i seg selv bidrar ikke til bedre tjenester for pasienten. Vi må legge til rette for gode rammebetingelser og stimulere til at gode løsninger tas i bruk. Det skal lønne seg å være smart. Riktig finansiering er en nøkkel for å lykkes med dette. Jeg vil derfor se på hvordan finansieringsmodellen og de økonomiske virkemidlene skal innrettes for å understøtte nye samarbeidsformer og bruk av digitale løsninger. Jeg er, i likhet med representantene bak dette forslaget, opptatt av at vi tar i bruk mulighetene som teknologien gir. Jeg har satt i gang flere tiltak som kan bidra til at vi når målene våre. Arbeidet med det langsiktige målbildet «én innbygger – én journal» er godt i gang. For å sikre nasjonal styring og koordinering av IKT-utviklingen opprettet vi Direktoratet for e-helse den 1. januar i år. Jeg vil også ta i bruk regelverket som virkemiddel for nasjonal innføring og standardisering av IKT-løsninger. Forskrift om IKT-standarder er allerede innført. Forskriften skal utvikles over tid, men vi vil hele tiden vurdere om dagens hjemler er tilstrekkelig for å oppnå målet om en felles IKT-funksjonalitet i helse- og omsorgssektoren. Alt dette er viktige grep for å sikre god IKT-utvikling i helse- og omsorgssektoren framover, og jeg er glad for at det er et bredt engasjement for dette i Stortinget. Det er også viktig at vi nå gjennomfører de tiltakene som faktisk fører til en endring på dette området.