Ola Elvestuen (Venstre), 2015-12-03:
Denne debatten pågår samtidig med klimaforhandlingene i Paris, og det er vanskelig å overvurdere betydningen av disse forhandlingene. I realiteten handler forhandlingene om selve framtiden for livet på jorden. Våre valg og vår evne til å gjennomføre klimatiltak nå vil forme hvilket livsgrunnlag, hvilket biologisk mangfold og hvilken naturkvalitet som generasjon etter generasjon skal leve med i tiden framover. Avtalen er en nedenfra-og-opp-avtale, dvs. at vi må mobilisere hele befolkningen, lokale myndigheter, bedrifter, nasjoner og organisasjoner til å redusere utslipp hvis vi skal klare å nå togradersmålet i tiårene framover. Vi må redusere utslipp, vi må utvikle ny teknologi, vi må klare å etablere grønne markeder, vi må utvikle utslippsfrie og motstandsdyktige samfunn, som også klarer å håndtere den klimaendringen som vi kommer til å få, for det vil komme en endring. Med det nye flertallet, som kom etter sist stortingsvalg, er det blitt – som også andre har påpekt – et taktskifte i klimapolitikken i Norge. Vi har fått den nye målsettingen, at vi skal ha 40 pst. reduksjon sammen med EU fram mot 2030. Dette budsjettet føyer seg inn i rekken av tidligere budsjetter, hvor vi har gjort viktige endringer, både ved å fjerne veibruksavgift på biodiesel og ved å gjøre biogass konkurransedyktig og mange andre vedtak. I dette budsjettet styrker vi igjen kollektivtransporten inn til de store byene. Vi styrker jernbanesatsingen igjen. Vi legger også opp til en forsterket sykkelsatsing. Ja, det er et grønt skatteskifte, hvor det innføres en flyreiseavgift. Hensikten er at både enkeltpersoner og bedrifter skal tenke seg om en gang til før man flyr, og vurdere om det er nødvendig. Dette er en del av et grønt skatteskifte. Vi styrker miljøteknologiordningen og forskning, og midlene til det internasjonale miljøarbeidet er etter forliket gått opp igjen, med 520 mill. kr. Men det er også andre tiltak – det er mange klimatiltak i dette budsjettet: Det er en økning av omsetningskravet for biodrivstoff, med en opptrapping fram mot 2020. Det første steget blir en økning fra 5,5 pst. til 7 pst. Vi mener også at denne innblandingen må inn i den avgiftsfrie dieselen. Det har vært mye diskusjon om flyseteavgift, men det har kanskje vært mindre oppmerksomhet om en del av de viktige verbalvedtakene som ligger i budsjettet. La meg bare nevne noen: Vi vedtar i dag en reduksjon av landingsavgiftene på 25 pst. for fly som bruker 25 pst. biodrivstoff. Det blir krav om minimum 30 pst. miljøvekting ved alle offentlige anbud der det er relevant. Det er et stort vedtak, som vil ha stor betydning i årene framover. Vi vedtar at vi rettighetsfester støtten til offentlig tilgjengelig ladeinfrastruktur for elbil fram mot 2020. Selv om vi har gode incentivordninger for elbiler i Norge, er infrastrukturen fortsatt sterkt mangelfull, både når det gjelder den vanlige ladeinfrastrukturen, og når det gjelder hurtigladere. Vi vedtar at vi skal etablere en støtteordning for hydrogenfyllestasjoner. Også brenselcelle og hydrogen kommer som et sterkt nullutslippsalternativ. Vi vedtar at vi skal ha 100 mill. kr til en belønningsordning for klimatiltak i kommunene, og den skal vare i fem år. Det gir også store muligheter for nye tiltak og innovasjon. Vi sier også at alle nye offentlige kjøretøy og alle nye drosjer, ferjer, rutebåter og dieseltog skal benytte lav- eller nullutslippsteknologi, og at krav og tiltak for dette skal være på plass før 1. januar 2017. Vi gjør med dette vedtak og tiltak i transportsektoren i Norge som ingen andre land er i nærheten av å gjøre. Vi gjør dette fordi vi vet at skal vi nå målet om å redusere utslippene med 40 pst. innen 2030, må en stor del av dette komme innenfor transportsektoren. Ifølge Miljødirektoratet må så godt som 100 pst. av alle nye biler som selges i 2025, være nullutslippskjøretøy. Det skal oppnås på ti år. For å nå klimaforlikets mål om at utslippene skal være på 47 millioner tonn CO2-ekvivalenter i 2020, må tiltakene gjøres nå. Dette er et godt klimabudsjett. Vi tar ansvar. Det er bra for klimaet, og det er bra for norsk næringsliv.