Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2000-02-17:
Det viktigste budskapet fra denne debatten er en tverrpolitisk vilje til økt forskningsinnsats. Regjeringens melding får i hovedsak tilslutning på alle hovedpunkt, og Stortinget har høye ambisjoner både når det gjelder kvalitet og omfang. Dette viser seg ved at det er enighet om en opptrapping av ressursinnsatsen til minst gjennomsnittlig OECD-nivå i løpet av fem år, 900 nye rekruttstillinger, en betydelig økning av forskningsfondet og en tematisk satsing på fire utvalgte områder så vel som en bredde i kunnskapsallmenningen, og kvalitet settes i sentrum. Kristelig Folkeparti støtter alle disse tiltakene. Den tverrpolitiske oppslutningen skulle også gi gode muligheter for å oppfylle målene. Nå har også Stortinget tidligere hatt store ambisjoner på forskningens vegne uten å nå målene. Likevel: Kristelig Folkeparti vil prioritere forskningsinnsatsen i årene framover. Forskning spiller en viktig rolle for samfunnsutviklingen. Mange vil legge vekt på økonomisk vekst som begrunnelse for satsing på forskning. En kronikk i Dagbladet i denne uken gjorde det. I Kristelig Folkeparti synes vi dette blir et for fattig forskningsperspektiv. Kunnskap og kompetanse vil spille en stadig viktigere rolle både for den enkeltes livskvalitet og muligheter i arbeidslivet, og for samfunnets evne til å øke verdiskapningen. Forskningen har en økonomisk dimensjon, men den har også en allmennkulturell dimensjon som et instrument for menneskets evne og trang til å vinne kunnskap og innsikt både om seg selv og omverdenen i videste forstand. Denne dimensjonen legitimerer forskning innenfor forskningsdisipliner som ikke har åpenbar nytteeffekt i materiell eller økonomisk forstand. Fremskrittspartiet synes å mangle denne dimensjonen i sin motivasjon for forskning gjennom et slags misforstått konsentrasjonsprinsipp. Kristelig Folkeparti ønsker også en satsing på meldingens fire tematiske områder, men ser også behovet for at disse områdene inkluderer tverrfaglige perspektiver i forskningen, og at en ser sammenhengen mellom satsing på kunnskapsallmenningen generelt og noen temaområder. Vi trenger forpliktende opptrappingsplaner for forskningsinnsatsen. Kristelig Folkeparti mener det er nødvendig å løfte forskningsinnsatsen til minst gjennomsnittlig OECD-nivå. For å lykkes i dette trenger vi en økning i næringslivets FoU-innsats. Regjeringen har satt ned Hervik-utvalget til å utrede stimuleringstiltak overfor næringslivet, og det vil komme med sine forslag i mars i år. I Kristelig Folkeparti ønsker vi en rask implementering av forslagene fra utvalget. Hvis ikke, kan vi risikere at målene ikke nås. La meg også understreke at Kristelig Folkeparti ønsker et nærmere samarbeid mellom høyere utdanning og næringslivet. Våre universiteter har større potensial til å utvikle kommersielle ideer og produkter enn det som skjer i dag. Vi trenger et større engasjement fra institusjonenes side i dette arbeidet. Det er også behov for en betydelig økning i forskningsfondets kapital. Det er bra at det er bred enighet om anvendelsen av fondet, og at en vil bruke midler som også kan komme den langsiktige oppbyggingen av forskningskvaliteten til gode. Det er derfor viktig at fondets kapital økes betydelig. Med ønsket om å trappe opp forskningsinnsatsen blir en hovedutfordring å rekruttere kvalifiserte kandidater til forskningen. Det blir viktig for utdanningssystemet å gi et godt kvalitativt grunnlag for en forskerkarriere. Men det handler også mye om tilrettelegging og motivasjon. Studentene bør i framtida kunne få sommerjobber og inkluderes i forskningsarbeidet på universitetene og på denne måten bli kjent med og engasjert i forskningsarbeidet. Vi har mange gode talenter i Norge, og disse må vi ta vare på. Likevel tror jeg det også i framtida vil bli behov for import av forskere fra andre land. Jeg er tilfreds med at flertallet ber Regjeringen vurdere dagens regelverk og praksis med sikte på en oppmykning av reglene for oppholds- og arbeidstillatelse for utenlandske forskere. Innen forskningen finnes det bare én divisjon, den internasjonale. Derfor må kvaliteten på norsk forskning holde et høyt nivå. På enkelte områder bør vi også ha ambisjoner om å være internasjonalt ledende. Skal vi lykkes, trenger vi toppmiljøer, og senter for framifrå forskning er et godt tiltak for dette. Men vi trenger også breddekvalitet både tematisk og regionalt. Kristelig Folkeparti er enig i at mer av veksten i grunnforskningen skal kanaliseres til universiteter og høyskoler, og at en skal kunne tildele doktorgrader også ved sterke høyskolemiljø. Det er ønskelig med et nærmere samarbeid mellom høyskolene og de regionale forskningsstiftelsene for å styrke de regionale miljøene. Kvalitetsdimensjonen gjør at også nye miljø kan etablere seg, og gjennom et strategisk arbeid fra institusjonenes side kan sterke forskningsmiljø etableres utenfor våre tradisjonelle universiteter. Saksordføreren sa i sitt innlegg at innstillingen er bedre enn meldingen. Og det var jo en kledelig omtale av egen innsats. Saksordføreren skal ha ros for sitt arbeid. Jeg konstaterer at Regjeringen får tilslutning til hovedtrekkene i sin melding, og jeg er glad for at det er bred enighet om forskningspolitikken i Stortinget. Denne enigheten er det beste grunnlaget for at målene kan nås.