Sveinung Stensland (Høyre), 2019-12-09:
Målet er selvsagt at folk skal holde seg frisk lengst mulig. Å sikre gode helsetjenester for dem som trenger det, er sentralt for god folkehelse i fremtiden. Vi blir sunnere – noen, men ikke alle. Denne ulikheten er en bekymring som må møtes, for alle forventer å få rask og riktig hjelp hvis en blir syk eller skadet, og når vi går fra frisk til syk, vil vi selvsagt tilbake så raskt som mulig. Derfor vedtar vi i dag et helsebudsjett som legger grunnlaget for det som er viktigst i vår helsepolitikk: Pasientene må få rett behandling til rett tid. Helsetjenesten i Norge skal ta utgangspunkt i pasientens behov, og vi skaper pasientens helsetjeneste. Hver enkelt pasient skal oppleve respekt og åpenhet i møtet med helsetjenesten. Det skal være sånn at ingen beslutning om deg tas uten deg. Samtidig vet vi at for hvert år som går, blir mulighetene flere og kravene større. Det krever at vi har et edruelig forhold til skillet mellom hva som er medisinsk mulig, og hva som faktisk er mulig. Vi ser stadig at etiske normer utfordres, og vi ser ikke minst at det økonomiske handlingsrommet blir utfordret. Store oljeinntekter, lav arbeidsledighet og høy yrkesdeltakelse gjør at vi kan tilby helsetjenester i verdensklasse. Skal vi bevare en sterk helsetjeneste, må vi være villig til å gjøre endringer for å tilpasse oss en ny tid med nye utfordringer. Det er vår plikt å sikre velferdsstaten også i fremtiden. Den lokale helsetjenesten danner grunnlaget for et godt helsetilbud. Samarbeidet mellom primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten er spesielt viktig. Andelen eldre i den norske befolkningen er økende, og antall personer med kroniske sykdommer og sammensatte omsorgsbehov blir stadig større. Dette øker presset på helsesektoren. Vi ser også at det fortsatt er for stor variasjon i kvaliteten på tilbudet ved sykehusene. Vi er dermed avhengig av at arbeidet for mer åpenhet rundt kvaliteten i tjenestene fortsetter gjennom bruk av bl.a. kvalitetsindikatorer og helseatlas. Helsepolitikk handler ikke bare om penger. Vi bevilger i dag mer enn 221 mrd. kr til helse neste år. For å løse fremtidens utfordringer og hindre at utfordringene blir større enn nødvendig, må vi til enhver tid være kritisk til hvordan vi bruker våre ressurser, og hvordan våre helsetjenester er organisert. Penger er viktig nok, men vi vil ikke finne ett eksempel på en pasient som blir kurert av kroner og øre alene. For å bevare helsetjenesten vår trenger vi først og fremst gode hoder og hender. Vi må jobbe på nye måter, bl.a. gjennom å ta i bruk ny medisinsk kunnskap, ta i bruk ny teknologi, samhandle bedre og gjøre pasientene til aktive deltakere i behandlingen. Skal vi fortsatt ha et helsesystem i verdensklasse, må vi prioritere hardere i årene fremover. Vi kan ikke si ja til alle og møte ethvert utspill med lovnad om mer penger eller enda flere ordninger. Det står seg ikke i møtet med fremtiden. Det er derfor spennende å se på de forskjellige partienes prioriteringer. Spesielt interessant er det å se Senterpartiets budsjett, som er preget av urealistiske inndekninger. Senterpartiet kutter kraftig i diverse poster innen byråkrati. Samtidig har Senterpartiet, om en tar med dagens votering, til nå i år bestilt tre evalueringer, to nye saker, en nasjonal oversikt, fem nye meldinger til Stortinget, en ny forskrift, tre nasjonale strategier, en ny lov, åtte handlingsplaner og elleve utredninger – og det er innen helsefeltet. Hvordan kan en være så opptatt av å utrede nye saker, strategier og handlingsplaner samtidig som en tar til orde for å kutte ut dem en her forventer statsråden skal sette i sving? Om Senterpartiet hadde fått flertall for alt dette, måtte vi sannsynligvis ha bygd en ny blokk til Helsedepartementet. Senterpartiet holder heller ikke det de lovet i valgkampen – ingen øremerkede midler til jordmødre på kommunalbudsjettet og ingen midler til erstatning for kvinner med alvorlige fødselsskader. Midlene som skal gå til både ambulanse, lokalsykehus og fødeavdelinger, har de brukt opp bare ved å lovfeste responstidsmål. Det er i det hele tatt langt mellom partiets lovnader rundt om i landet om nye sykehus, flere fødetilbud, flere ambulansestasjoner, jordmødre, sykepleiere og leger og det som er fasiten, nemlig at Senterpartiet for tredje år på rad leverer det laveste helsebudsjettet. Med budsjettet vi vedtar i dag, fortsetter vi arbeidet med å bygge pasientens helsetjeneste. Vi forsterker arbeidet mot ensomhet, særlig blant unge og eldre. Neste år setter vi av over 43 mill. kr til arbeidet mot ensomhet. Samtidig har vi en stor oppmerksomhet på pasientrollen og pårørendearbeid. Budsjettet bygger ytterligere opp under målet om å skape trygge helse- og omsorgstjenester for pasientene. Ventetid for behandling skal reduseres. Rekruttering og kompetanse skal økes. Vi støtter og trygger en fremtidsrettet helsetjeneste ved å løfte den nasjonale e-helseutviklingen og legge grunnlaget for betydelige investeringer i sykehusbygg over hele landet. Da er det jo fint at vi i dag våknet til nyheten om at vi nok en gang ble kåret av FN til verdens beste land å bo i.