Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2011-05-27:
Som næringskomiteen har pekt på, og som også saksordføreren, Arne L. Haugen, vektla ved behandling av lovforslaget, har det vært et ønske om å etablere mobile slakterier ut fra hensynet til dyrevelferd, lokal ressursutnyttelse og småskala matproduksjon. Jeg kan ikke se at dagens regelverk er til hinder for dette. Det finnes i dag mobile slakterier for tamrein, og disse drives etter regelverket. Forslaget har bakgrunn i slakterivirksomheten Mobilslakt AS. Mobilslakt AS har siden 2006 drevet et mobilt slakteri, der de har brukt tilgjengelige garderober og toaletter ved hvert slaktested. Dette har Mattilsynet akseptert – ut fra en vurdering av hvert slaktested. Nå har Mobilslakt AS søkt om en generell godkjenning av virksomheten, uavhengig av slaktested. Virksomheten vil da selv stille med garderober og toaletter. Det er ut fra en slik løsning jeg har forklart regelverkets innhold og bakgrunn. Ved kontakt med Mattilsynet har jeg fått informasjon om at Mobilslakt AS har sagt at de holder fast ved planene om å ha slakteriet klart for ordinær godkjenning før sommeren. Regelverket på matområdet har flere formål, bl.a. trygg mat, forbrukerhensyn, dyrehelse, dyrevelferd og miljøvennlig produksjon. Alle formålene er viktige, men aller viktigst er matlovens formål om helsemessig trygg mat. Dette er grunnleggende både ved utvikling av regelverk og når Mattilsynet skal avveie ulike hensyn og utøve faglig skjønn i enkeltsaker. Reformen på matområdet omfattet bl.a. innføring av det reviderte regelverket om næringsmiddelhygiene og offentlig kontroll. Stortinget samtykket enstemmig til å innlemme dette i EØS-avtalen i 2008. Med dette fikk vi et enklere og mer målrettet regelverk. Regelverket gir grunnlag for å finne løsninger som er tilpasset den enkelte virksomheten. Det forutsetter fagkunnskap både hos virksomheten selv og Mattilsynet. Regelverket er EØS-basert. Adgangen til å gi dispensasjon er begrenset. Næringsmiddelhygieneforskriften fastsetter allmenne krav for alle slags virksomheter, bl.a. om toaletter, håndvasker og garderober: Det skal finnes et egnet antall vannklosetter som er koplet til et effektivt avløpssystem. Det skal ikke være direkte adgang fra disse til lokaler der næringsmidler håndteres. Alternative toalettløsninger uten vannforsyning kan også aksepteres, dersom dette ikke forårsaker hygieniske ulemper. Det skal finnes et egnet antall håndvasker som er hensiktsmessig plassert, og særskilt beregnet for vask av hender. Håndvaskene skal ha rennende varmt og kaldt vann. Når det er nødvendig, skal det finnes egnede garderober for personalet. Disse kravene er fastsatt fordi toaletter, håndvasker og egnede garderober er avgjørende for gode hygieniske forhold. Kapasitet, utforming og tilgang til sanitære fasiliteter må vurderes i hver enkelt sak, ut fra type produksjon og aktuelle risikofaktorer. Kravene er fleksibelt utformet, og regelverket legger opp til at virksomheten selv og Mattilsynet skal utøve faglig skjønn. Jeg er kjent med at Mattilsynet legger vekt på et mest mulig enhetlig tilsyn. Samtidig må det tas hensyn til at det nye målrettede regelverket gir virksomhetene større mulighet til selv å velge løsninger. Dersom mobile slakterier blir mer vanlige, kan det være aktuelt å utvikle nasjonale retningslinjer for god hygienepraksis også i denne bransjen. Jeg ser ikke at det er behov for et særskilt regelverk om hygiene for mobile slakterier. Det vil fravike prinsippene om allmenne bestemmelser og utforming av disse, som er lagt til grunn for det reviderte regelverket om næringsmiddelhygiene fra 2008. Som for andre virksomheter mener jeg det er mulig for mobile slakterier å finne hensiktsmessige løsninger og produsere trygg mat innenfor dagens regelverk.