Inger S. Enger (Senterpartiet), 2007-12-13:
Det er mye fokus på skole om dagen. I de fleste av de større avisene er det overskrifter med temaet nærmest daglig. Mye av det er naturligvis i kjølvannet av ulike skoleundersøkelser, og mye er negativt, men det vitner om stor interesse for skole og utdanning. Interessant har det også vært å følge debattene om skole på fjernsynet. Forskjellene på de politiske partiene er ikke så store. I budsjettet som blir vedtatt i dag, er det heller ikke så store forskjeller. Nå hører jeg litt ulike signaler herfra. Selvfølgelig er det skiller, men når man går gjennom post for post, er det bare Fremskrittspartiet som kjører helt sitt eget løp, dvs. de har en annen prinsipiell tilnærming. Poenget mitt er at det ikke er noen felles, samla opposisjon på mange områder. Rimeligvis har vi alle våre kjepphester, og mange av oss hadde nok i noen tilfeller gjerne brukt flere penger hvis vi bare hadde hatt dem. Vi ønsker å bygge en kunnskapsnasjon. Skal vi gjøre det, må et av stikkordene være livslang læring. Tydelig fokus må derfor rettes mot mer kunnskap og økt læringsutbytte. «Læringstrykk» er et begrep som er blitt mye brukt i de siste ukers debatter. Det er ikke nok læringstrykk i skolen, hevdes det. Jeg tror faktisk at det kan være noe rett i de påstandene, men det er ikke akkurat noe som kan vedtas fra Stortingets talerstol – mer læringstrykk. Det er viktig å rette henvendelsene dit de hører hjemme. Det er faktisk til skoleeierne i dette tilfellet. For om skolen skal kunne innfri forventningene til det vi alle regner som en god skole, er det først og fremst avgjørende hva som skjer på den enkelte skole og i det enkelte klasserom. Løsningen og ansvaret ligger hos de lokale skoleledere og den enkelte lærer i samarbeid med foresatte. Kristin Clemet sa i en av fjernsynsdebattene noe sånt som at borgerne må engasjere seg i skolen. Jeg tenker at det er riktig. «Kommunevalg er skolevalg» var overskrift i Dagbladet rett før valget. Artikkelen var skrevet av professor i pedagogikk Kaare Skagen. Skoleledelse har vært et av temaene som komiteen har engasjert seg i denne høsten. Her mener vi det er mye å hente. Flere lovendringer styrker skolen med tanke på en forsvarlig faglig, pedagogisk og administrativ ledelse. Opplæringa skal ledes av en rektor, og rektor skal ha nødvendige lederegenskaper og pedagogisk kompetanse. Kompetanseheving av lærere, skoleledere og instruktører gis prioritet også i dette budsjettet. Det bevilges 375 mill. kr til kompetanseutvikling i 2008. Siden 2005 har skoleledelse vært et prioritert område gjennom Strategi for kompetanseutvikling. Rapportene viser at det er et betydelig antall skoleledere som har deltatt i formell videreutdanning. Tall fra 2006 viser at hver fjerde skoleleder har deltatt. Når perioden avsluttes, vil det være nødvendig med en evaluering for å se om effekten er slik man hadde trodd. Regjeringa fører en målretta politikk for å redusere forskjellene i samfunnet. Utdanningssystemet er en av de viktigste arenaene for en slik utjamning. Alle skal få ei utdanning som legger grunnlaget for videre arbeid og læring. I denne sammenhengen er det naturlig å komme inn på St.meld. nr. 16 for 2006-2007 …og ingen sto igjen, som vi vedtok denne våren. Meldinga presenterer på en god måte årsakene til at noen grupper systematisk lykkes mindre enn andre i utdanning og arbeidsliv. Meldinga har et livslangt læringsperspektiv og tar for seg hele utdanningsløpet, fra barn i førskolealder til voksne. Tidlig innsats blir rimeligvis understreka som svært viktig. For Regjeringa er det en viktig målsetting å styrke den offentlige fellesskolen. Å gi barn og unge kjennskap til hverandre innenfor rammen av et fellesskap står sentralt for de tre partiene i Regjeringa. Den nye privatskoleloven som Stortinget vedtok i vår, er også viktig i så måte. Kunnskapsløftet går etter planen, og Regjeringas budsjettforslag innebærer en videreføring og forsterking av hovedlinjene i reformen. I tillegg blir det foreslått å videreføre bevilgningene til kvalitetsutvikling i grunnopplæringa med om lag 1 milliard kr. Norske skolebarn på barnetrinnet har få timer på skolen sammenlignet med barn i andre land. Regjeringa varsla i tiltredelseserklæringa at skoledagen skal trappes opp til 28 undervisningstimer i uka på barnetrinnet. Fra kommende skoleår økes timetallet med til sammen fem uketimer à 60 minutter. Det er foreslått å bevilge over 275 mill. kr til dette i 2008. Som kjent er det basisfagene som styrkes. Høsten 2007 ble gratis læremidler innført for videregående 2. trinn. Fra høsten 2008 er det utvidet til å gjelde også for videregående 3. trinn. Det bevilges også penger til dette som kompensasjon til skoleeier for innføring av gratis læremidler. Såkalte voksne uten rett har vært en bekymring for mange av oss. Mange unge opplever av ulike årsaker at de bruker opp retten til videregående opplæring uten at de sitter igjen med en fullendt utdannelse. Det er derfor bra at Regjeringa vil endre opplæringsloven slik at retten til opplæring skal gjelde alle voksne over 25 år. Lovendring er forventa våren 2008, og det bevilges også penger til dette nå. Frafallet i videregående skole er altfor høyt. Dette er ei stor utfordring både for elever, foresatte og skolene. Det er trist for den enkelte elev og familien som det gjelder. Det er et nederlag for nasjonen, og det er slett ikke god samfunnsøkonomi. Årsakene til frafallet er sammensatte, men god rådgiving kan utvilsomt løse en del av dette. Vi har lenge ment at det er viktig med todelt rådgiving – en del til den sosiale biten og en del til det yrkesretta. Det er nødvendig med kvalitativt bedre og mer profesjonell rådgiving av elevene under hele utdanningsløpet. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2007 vedtok Stortinget å øke ressursene til rådgiving i videregående opplæring, spesielt retta mot ungdomstrinnet, med 11 mill. kr. Det ble også bevilga penger til å etablere partnerskap for karriereveiledning i alle fylkeskommuner. Tiltaka videreføres i kommende år. Rekruttering til forskning er bærende for at Norge skal kunne bli en sterk kunnskapsnasjon. Opprettelse av 350 stipendiatstillinger i 2008 er nødvendig. Det kan være greit å vite at disse stillingene er knytta til nasjonale satsinger innen matematikk, naturvitenskap og teknologiske fag og medisin. For å bedre kvaliteten på og gjennomføringa av forskerutdanninga skal det etableres en ordning med nasjonale forskerskoler i 2008, og det er foreslått å bevilge 10 mill. kr til denne satsinga. Forskerskolene skal ha en klar organisering og en egen faglig ledelse og skal gi doktorgradsstudentene en merverdi utover de ordinære programma for forskerutdanning. Som jeg nevnte innledningsvis, er mange av komiteens prioriteringer sammenfallende, dog med noen unntak. Av og til, tenker jeg, går det an å få mye ut av lite, og det er det jeg gjerne vil snakke litt om nå når innlegget går mot slutten. Det ene er 500 000 kr til fredssenteret på Lillehammer. Beløpet er ikke stort i vårt budsjett, men det får positive virkninger dit det kommer. Beløpet sikrer faktisk driften av senteret så det blir mindre sårbart. De kan doble bemanninga til to. Hovedoppgaven til fredssenteret på Lillehammer er fredsundervisning for flyktninger som bor i Norge. På den måten kan disse sees på som en ressurs, og de kan dyktiggjøres til å være med på gjenoppbygging av eget hjemland. Det andre eksemplet jeg vil nevne, er «Studiesenteret dot no», eller «Studiesenteret punktum no», som det også kunne hett. Det har for første gang kommet inn på statsbudsjettet for 2008, med 2 mill. kr. Studiesenteret driver et utstrakt tilbud innen desentralisert høyere utdanning. Gjennom et samarbeid med universitet og høgskoler organiserer Studiesenteret.no et bredt tilbud innen ulike studier. Det organiserer i dag over 100 studietilbud, og ved hjelp av moderne teknologi når det ut til lokale studiesentre i mer enn 50 kommuner og 10 fylker. Studietilbuda organiseres gjennom et partnerskap mellom Studiesenteret og de respektive høgskoler og universitet. I denne sammenhengen representerer de et verdifullt supplement til de desentraliserte tilbuda som er organisert direkte, og det er bra at det er funnet plass til også dette tiltaket på statsbudsjettet.