Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2015-11-10:
Hver eneste dag letter og lander tusenvis av fly i Norge. Et omfattende apparat er satt i sving for å få oss fra A til B – personalet som tar seg av innsjekk, sikkerhetskontroll, totalgjennomgang av flyet før hver avgang, kabinpersonale, piloter og ansatte i flytårnet – alt dette for at vi skal komme oss trygt av gårde, f.eks. fra Oslo til Bergen. Et hav av tekniske faktorer må være på plass for at det skal gå bra, likeledes et hav av menneskelige faktorer. Vi aksepterer ikke at det skal gå galt. Alle fly skal fram – trygt fram. Hver eneste dag tilbys det titusenvis av undervisningstimer i den norske skolen, for enda flere elever. Et omfattende apparat er satt i sving for at elevene skal få lære mest mulig – dyktige lærere, pedagogisk støttepersonale, barne- og ungdomsarbeidere, vaktmestere, SFO-ansatte, merkantilt personale osv. Et hav av materielle og tekniske faktorer må være på plass for at det skal gå bra, et hav av menneskelige faktorer likeså. På tross av dette aksepterer vi at litt for mange ikke kommer helt i mål. Hvert år er det ca. 28 000 elever som ikke fullfører grunnopplæringen på normert tid. Rundt halvparten fullfører og består aldri grunnopplæringen. Mange av disse har falt fra allerede i grunnskolen. Disse tallene er ikke noe nytt, og det er heller ikke noe nytt at det er tidlig innsats som er det som skal til for i større grad å lykkes. Det er seks år siden den rød-grønne regjeringen foreslo en endring av opplæringsloven, der skoleeiers plikt til tilrettelegging av tidlig innsats for elever på 1.–4. årstrinn ble slått fast. På tross av dette vet vi at hjelpetiltak ofte settes i gang for sent. Dette kan illustreres bl.a. ved å se på hvordan spesialundervisningen i skolen fordeler seg. GSI-tall fra 2014–2015 viser at andelen elever med spesialundervisning har flatet ut, med en beskjeden nedgang de siste fire årene. Men tallene viser fortsatt, som saksordfører pekte på, at det er tre ganger så mange som får spesialundervisning i 10. klasse som i 1. klasse. Vi må kunne si at dette betyr at man ikke har kommet langt nok i implementeringen av tidlig innsats som metode i skolen. Det er ikke greit, i hvert fall ikke så lenge vi vet hvor viktig tidlig innsats er for at elevene skal lykkes videre i opplæringsløpet. Arbeiderpartiet foreslår derfor at regjeringen legger fram en helhetlig sak om tidlig innsats, og at man sørger for at alle elever som har forutsetning for det, lærer seg å lese, skrive og regne innen utgangen av 2. klasse. Vi er alle enige om at tidlig innsats er viktig, og jeg er veldig glad for både realfagsstrategier og lese- og skrivestrategier. Men dette forslaget handler om å forsøke å sette satsingene inn i en helhet – at barn og unges læring heves utover tidsavgrensede prosjekter og strategier, at man tenker tidlig innsats sammen og ikke hver for seg innenfor fagområder, at det handler om realfag og lesing, men også om skolehelsetjenesten, nok pedagogisk personale, lærernes tid og organisering av skoledagen. Det handler om at resultatene fra kartleggingsprøvene, som det var en grunn til at vi etablerte, skal bli tatt på alvor – at vi i denne sal skal sørge for at elevene får den hjelpen de trenger, at det skjer, framfor at holdningen er at vi venter og ser. Vi må sørge for at skoleeierne har gode rutiner for å følge opp og sette inn ekstra tiltak raskt når en elev henger litt etter. I denne sammenheng må vi også vurdere å etablere nasjonale standarder for oppfølging av og tilrettelegging for elever som sliter med en eller flere av de grunnleggende ferdighetene – systemer som er fleksible og enkle, og som ikke nødvendigvis må bety lange utredninger og enda lengre saksbehandlingstid før tiltak settes i verk. Tidlig innsats koster penger. Vi har i flere år nå sett at kommunene blir tvunget til å kutte i skolene for å få budsjettene sine til å gå opp. Det er alvorlig. Derfor foreslo vi i kommuneproposisjonen å øke kommunenes inntekter med 3 mrd. kr, hvorav 2 mrd. kr var frie inntekter, bl.a. for å ansette flere lærere. Vi foreslo også en særskilt satsing på tidlig innsats som en oppfølging av Arbeiderpartiets løfte om en milliard til lesing, skriving og regning, fordi vi vet at det er en investering som gir renters rente. Med dette fremmer jeg forslagene Arbeiderpartiet har alene eller sammen med andre.