Marit Tingelstad (Senterpartiet), 1999-06-14:
Det er tilfredsstillende å konstatere at Regjeringen får solid støtte for sine forslag til en nasjonal strategi for vurdering og kvalitetsutvikling i grunnskole og videregående opplæring. Ikke overraskende er det Arbeiderpartiet og SV som støtter sentrum i denne prinsipielt viktige saken. Senterpartiet er glad for at enhetsskolen skal videreutvikles ut fra prinsippet om det likeverdige opplæringstilbudet og med den skolebaserte vurderingen som fundament for skoleutvikling. Vi mener det er fornuftig å bygge videre på det verdifulle arbeidet som allerede er gjort både i grunnskole og videregående opplæring. Det er imidlertid viktig med større åpenhet i skolen, slik at brukerne og nærmiljøet får bedre innsikt og kan bidra positivt i skolens utvikling. Videre er det nødvendig med bedre kommunikasjon mellom de ulike utdanningsnivåer og bedre koordinering, slik at innsatsfaktorene blir nyttet på best mulig måte. Skoleutvikling må skje innenfra og nedenfra, dvs. fra selve læringsarenaene. Motiverte lærere med endringslyst er den viktigste faktoren for at skolen skal kunne utvikle seg og møte de nye utfordringene offensivt. Lærerens betydning for læring og skoleutvikling er også framhevet i meldingen. Førsteamanuensis Alfred Oftedal Telhaug gir sterk støtte til dette i en fersk kronikk i Dagbladet. Det er viktig å la lærerne få arbeidsvilkår som stimulerer til undervisningsopplegg som de ut fra sin profesjonelle holdning vet gir den beste læringen. Reformene har vært krevende for lærerne. Det må vi innrømme. Målstyrende læreplaner og prosjektorientert undervisning har vært en svær snuoperasjon, som krever en annerledes pedagogisk tenkning. Den forutsetter mye planlegging, tverrfaglig samarbeid og elevmedvirkning, som er tidkrevende. Målstyring betinger systematisk tilbakerapportering, som av mange oppfattes som unødig byråkratisering. Et tenkt besøk på et lærerrom kan gi dette bildet: Et lærerkollegium i alderen fra 25 til 60 år. De eldre er i flertall. De unge, nyutdannede lærerne er entusiastiske på de nye læreplanenes vegne. Nå skal de få satt ut i livet det de lærte. De får følge av flere i 30-40-års alderen, og det diskuteres ivrig hvordan opplæringen bør foregå ved skolen. Rektor er positiv og støttende. I samme kollegium fins mange eldre lærere som har gjort en trofast innsats i mange år, men de har fått liten mulighet til etterutdanning i prosjektarbeid og IKT. At de føler seg litt utrygge, er naturlig. Det skal legges til at det er flere lærere i samme alder som hiver seg på dette nye og synes det er spennende. Men det er enda en gruppe. Det er dem som er motstandere av alt det nye og viser det tydelig. I tillegg må nevnes at det er et aktivt foreldreutvalg ved skolen. I dette klassiske eksempelet blir skolelederens kompetanse og klokskap avgjørende for om denne skolen skal utvikle seg som en lærende organisasjon. Jeg er overbevist om at et eksternt inspektorat ikke er det som ville hjelpe dette kollegiet til å utvikle et godt læringsmiljø. Jeg mener tvert imot at slik kontroll vil virke mer avskrekkende enn korrigerende og stimulerende. Jeg har derimot tro på at skolen vil ha nytte av såkalte kritiske venner og kollegabasert veiledning. Dette vil gi den nødvendige trygghet, som er så viktig for å yte maksimalt. Egenvurdering og evaluering av læringsprosessene vil dermed komme helt naturlig. Dette er viktig for å sikre at alle elever skal få en opplæring tilpasset deres forutsetninger. Vurdering lokalt er bærebjelken i den nasjonale strategien. Senterpartiet er tilfreds med at nødvendig informasjonsinnhenting fra den enkelte skole ikke skal offentliggjøres, men være til hjelp for skolen, foreldre og kommunale myndigheter som grunnlag for videre utvikling. Opplysningene skal heller ikke benyttes til rangering av skoler. Dette vil bare føre til gapestokkstempel. Det er bra at det nå skal settes i gang forsøksprosjekt med ekstern deltakelse på frivillig basis i enkelte fylker. For videregående opplæring forutsetter jeg at lærebedriftene deltar i dette arbeidet, som har kvalitetssikring, altså bedre opplæring, som mål; vi må ikke glemme at målet med vurdering er læring og forbedring. Det er bra at sammenslåingen av Eksamenssekretariatet og Nasjonalt læremiddelsenter nå blir gjennomført. Alle høringsinstanser har støttet dette for å få koordinert og styrket utviklingsarbeidet fra sentralt hold. Komiteen understreker at Statens utdanningskontors rolle i forhold til utviklingssenteret må avklares. Til slutt noen ord om ressurssituasjonen. Det går en diskusjon om hvorvidt forskjellene i ressursbruken i skolen truer enhetsskolen eller ei. Jeg støtter Regjeringen, som sier at det er viktig å følge utviklingen nøye, og kommuneøkonomien er avgjørende for at den offentlige skolen skal holde høy standard og god kvalitet.