Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2000-12-01:
Stortinget går nå inn i sluttbehandlingen av en svært viktig sak for Kultur-Norge, nemlig stortingsmeldingen om arkiv, bibliotek og museum, eller ABM-meldingen, som den til daglig er blitt kalt. Meldingen ble lagt fram av regjeringen Bondevik for nesten et kalenderår siden og er et perspektivrikt og banebrytende dokument som i høyeste grad burde gi grunnlag for optimisme, både innenfor de tre sektorene arkiv, bibliotek og museum og langt utover. Allerede hovedtittelen på omslaget gir en klar beskrivelse av hva denne meldingen handler om, nemlig «Kjelder til kunnskap og oppleving». Man kan bli lyrisk av mindre. I de kjeldene det er snakk om, ligger det store kulturskatter. Det dreier seg om å utvikle et rammeverk for å kunne sikre både sporene som fortiden har etterlatt, og de nye sporene som vi som lever nå, vil sette etter oss. Mye av det gamle er gjemt, glemt og lite tilgjengelig. Det må vi rette på. Like viktig som at hver ny generasjon må gjenoppdage disse verdiene, like viktig er det for hver ny generasjon å ta tak i de utfordringer som stadig dukker opp. De kanskje viktigste utfordringene vi i dag står overfor, henger sammen med utviklingen av IKT-teknologien. Med ny teknologi åpnes nye muligheter. Fremfor alt kan den brukes til å knytte arkiv, bibliotek og museum sammen i nettverk. Slik kan det åpnes en elektronisk dør som alle i dette landet kan gå inn og hente kunnskap og opplevelse gjennom. Det var ikke bare jeg som fikk en aha-opplevelse da komiteen i september besøkte Sogn og Fjordane og fikk en smakebit på noe av dette gjennom det prosjektet fylkesarkivaren i dette fylket har utviklet, nemlig Sognogfjordane.kulturnett.no. Med et par klikk kunne vi orientere oss i geografien, finne fram til hvilken gård vi ønsket i fylket, vi kunne bli kjent med denne gårdens historie og slektens historie, lese viktige historiske dokumenter som amerikabrev og lignende som var oppbevart på gården. En utrolig kildeformidling! Dette er bare en begynnelse. Dette er en visjon for hele landet og forteller bare om én av mange utfordringer som ligger i dette store feltet som heter kulturvern. Komiteen har brukt mye tid på denne meldingen, for det er den verdt. Komiteen har reist i inn- og utland, besøkt svært mange institusjoner, hørt mange gjennom høringer og samtaler og hatt åpne kanaler til de viktigste interesseorganisasjoner på feltet, og har fremfor alt lært mye. Det har ikke minst vært en viktig målsetting å ha interesseorganisasjonene med. Jeg konstaterer av de uttalelser jeg har registrert, at komiteens innstilling har blitt bra mottatt. Innstillingen viser også at komiteen har stått samlet om det aller meste. Dette er svært viktig, også med tanke på oppfølgingen i årene som kommer. Meldingen la opp til en betydelig økning i bevilgningene til alle de tre sektorene i tiden som kommer. I tillegg til de store investeringene som allerede er planlagt, bl.a. omfattende revitalisering av museene og nytt magasinbygg ved Nasjonalbiblioteket, foreslår en i meldingen en økning i driftsbevilgningene til arkiv, bibliotek og museum på til sammen 414 mill. kr utover nåværende bevilgningsnivå i løpet av de neste fem år. Et bredt flertall i komiteen slutter seg til den foreslåtte storsatsingen og forsterker endog forpliktelsene i meldingen på viktige punkter med tanke på de årlige statsbudsjetter. Enhver kommende regjering – vi må jo regne med at det kan bli flere – vil leve med disse forpliktelsene over seg. Det eneste partiet som har tatt visse reservasjoner når det gjelder den økonomiske satsingen, er Fremskrittspartiet. De andre har sett hvor nødvendig og avgjørende det er å ta et stort løft for å kunne sikre kulturarven og videreformidle den. Det skulle bare mangle når vi har råd til det! Arkiv, bibliotek og museum er tenkt samordnet i et digitalt nettverk for sammen og mer effektivt å kunne skape bedre tjenester til befolkningen. Det er ikke tale om sammenslåing, som noen har fryktet. Det har både departement, organisasjoner og komite understreket. De tre feltene har hver for seg spesielle særtrekk som de skal kunne videreutvikle, og de har utfordringer på hver sine områder som de må få ressurser til å løse. Men det skal utredes et overordnet samordnings- og kompetanseorgan som skal koordinere utviklingen på de tre områdene. Alle de tre skal delta som likeverdige parter. Det foreslåtte organet er tenkt å skulle være en katalysator for å bedre samspillet mellom små og store enheter innenfor alle de tre sektorene. For å kunne lykkes med den viktige prosessen det vil være å realisere ABM-utviklingen, er det viktige problemer som må løses. Disse henger i stor grad sammen med at arkiv, bibliotek og museum spenner over flere departementers områder. Av tidshensyn skal jeg ikke si så mye om det, men jeg viser til det som står om dette i innstillingen, for vi har brukt en del ord utover det meldingen sier om nettopp forholdet til etater utenfor Kulturdepartementets ansvarsområde. Jeg vet også at det er mange andre organer utenfor dette hus som er opptatt av de samme problemstillinger, og det er viktig at de blir tatt tak i. Er man villig til å ta et slikt grep, som er nødvendig for å kunne rydde opp i denne sektoren? Jeg spør. Aller første skritt på veien er at det etableres en kompensasjonsordning for fjernlånsvirksomheten. Av naturlige og praktiske grunner bør den forvaltes av Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet som ansvarlig departement for fag- og forskningbibliotekene. I denne sammenheng har det også vært en diskusjon om gratisprinsippet. Jeg viser også til innstillingen når det gjelder dette. Det har vært en viss uenighet på dette punktet, men et betydelig flertall i komiteen mener at det kan være en åpning for å kunne ta betaling for disse tjenestene. Det poengteres at det også må kunne dokumenteres at det foreligger et behov for at en lovendring, i tilfellet det er aktuelt, kan komme på tale. Jeg har lyst til å presisere det. Om det er nødvendig med en opprydding innenfor bibliotekområdet, finnes det også en tilsvarende problemstilling på museumsområdet i forholdet mellom universitetsmuseene og de andre museene, og i likhet med for bibliotekområdet skal jeg også her bare henvise til innstillingen. En svært avgjørende forutsetning for at utviklingen mot et samordnet ABM-landskap skal kunne virkeliggjøres, er at sammenkoblingen ikke skjer på bekostning av opprustningen innenfor de ulike sektorene. Det har komiteen understreket sterkt. Det er store utfordringer innenfor alle de tre områdene. På arkivområdet er de dels knyttet til arbeidet med å sikre at elektronisk arkivmateriale blir teknologisk tilgjengelig for ettertiden. Dels er de knyttet til arbeidet med få en bedre bevaring og formidling av private og kommunale arkiv. Det trenges flere stillinger. Det er positivt at meldingen legger opp til å opprette en støtteordning for vern og formidling av privatarkiv. På museumsområdet ligger uten tvil de oppgaver som koster mest. Det haster med å få opprettet en bedre struktur i de ulike regioner og distrikter knyttet opp mot det nasjonale nivået. Det ligger store utfordringer og venter når det gjelder både bygningsmasse og gjenstandssamlinger. Komiteen peker på situasjonen ved flere av friluftsmuseene og de åtte teknisk-industrielle kulturminnene som særlig prekær. På museumsområdet er det snakk om parallelle prosesser med bakgrunn i en gjennomgang av hele Museums-Norge, ledet av Norsk museumsutvikling. Sentralt står videreføring av REVITA-planen som ble foreslått i museumsutredningen NOU 1996:7, og som går på en tidsavgrenset, men grundig opprustning av sektoren. Meldingen skisserer en rekke nødvendige tiltak som har støtte i et bredt flertall i komiteen. Spørsmålet om å innføre en museumslov er også drøftet i meldingen, men konklusjonen er at det ikke bør settes i gang et arbeid med dette nå. Selv om det kan finnes gode grunner for at en slik lov burde komme, ser en ikke at det vil være en riktig prioritering nå. Flertallet, alle unntatt medlemmene fra Arbeiderpartiet, støtter dette. På kulturvernområdet ligger det ikke minst et viktig ansvar på oss som nasjon for å dokumentere og videreformidle den historien som tilhører de nasjonale minoriteter. Det gjelder ikke minst samenes historie. Sametinget har i den senere tid levert interessant utredningsmateriale som viser bredden og styrken i deres engasjement for sin viktige historie. Det er viktig å fortsette arbeidet med å gi den samiske kulturen en rettmessig plass i den totale formidling av de historiske utviklingslinjer i Norge. Det arbeides også med en tilsvarende dokumentasjon og bevaring av andre minoriteters historie. Det gjelder bl.a. kvener, skogfinner, og ikke minst tatere hvor det er en verdifull avdeling under etablering ved Glomdalsmuseet. Disse er nærmere omtalt i innstillingen. På bibliotekområdet er ikke utfordringene mindre. Det er behov for investering i bibliotekbygg i mange kommuner. Derfor er Kristelig Folkeparti lei for at den øremerkede støtteordningen til biblioteklokaler ble avviklet. Det samme skjedde også med støtten til bokbussene, som er et svært verdifullt tilbud til befolkningen i Utkant-Norge. Det er behov for etter- og videreutdanning av personale også innenfor bibliotekene, vitalisering av skolebibliotekordningen osv. Vi er også enig i at tiden er inne for å gjennomgå pliktavleveringsloven, slik departementet foreslår, for å se hvordan den virker etter ti år. Jeg ser at tiden går fra meg. Jeg har ganske mye mer på hjertet både om Nasjonalbibliotekets utbygging, fredsprissenter, kunstmuseum på Tullinløkka osv. Jeg får komme tilbake til det i et senere innlegg. Dette er et stort område, og det krever mye tid.