trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Astrid Aarhus Byrknes (Kristelig Folkeparti), 2022-02-03:
Eg vil starte med å takke interpellanten for å ha sett eit viktig tema på dagsordenen gjennom denne interpellasjonen. Eit drap, anten det blir utført i Noreg eller i utlandet, er eit drap for mykje. Anten ein er i utlandet på ferie eller på arbeid: Når ein oppheld seg ein periode i eit anna land, er ein i ein annan kultur, og på den måten er òg heile familien sårbar skulle det skje noko. Interpellanten viser til artikkelserien i Stavanger Aftenblad som dokumenterer at minst 87 nordmenn er blitt drepne i utlandet etter tusenårsskiftet. Det er eit høgt tal. Vi må hugse på at desse ofra ikkje kan tale si sak, men igjen sit det endå fleire pårørande med spørsmål utan svar, som opplever at dei ikkje blir varetekne godt nok av norske myndigheiter og norsk politi. Å vere pårørande og ha mista nokon, anten det er ein son, ei dotter, ein far eller ei mor, ein bror eller ei syster, er uansett vanskeleg og sårt. Når dette i tillegg skjer i eit anna land, langt vekk frå heimen, og i ein ukjend kultur, blir sårbarheita endå meir synleg og dagane tunge å bere. Det er viktig, som interpellanten viser til, både å få ei betre oversikt og å føre ei form for statistikk. Men vel så viktig er det å gje bistand og følgje opp dei som sit igjen med tusen spørsmål, som treng nokon å stø seg på, og som kanskje òg treng fagleg hjelp. Desse pårørande bur i ein kommune, dei bur mellom oss, og dei må møtast med hjelp og oppfølging. Så kan vi sjå til andre land og korleis dei har system for dette som vi no diskuterer. Eg har t.d. frå Storbritannia sett at dei der er komne mykje lenger med både å gje informasjon og praktisk hjelp og å ha klart eit apparat for støtte. Det kan eg lese på nettsida gov.uk. Det er ei god side å sjå til. Der får ein det ein treng, og dei som sit med tusen spørsmål, kan kanskje få hjelp til noko der. Det kan ikkje vere forskjell på pårørande som har opplevd å miste nokon av sine på ein så brutal måte som drap er, anten det skjer i Noreg eller i utlandet.
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-02-03:
Når det gjelder dette forslaget, som handler om å gjenoppta forhandlinger om jordbruksoppgjøret for 2021, ber vi om at man tar i bruk § 39 andre ledd bokstav c i forretningsordenen, altså hasteparagrafen.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-01-24:
Eg vil på vegner av representantane Ingvild Wetrhus Thorsvik, André N. Skjelstad og meg sjølv setje fram eit representantforslag om å gjere det lettare for gründerar, investorar og arbeidstakarar frå land utanfor EØS-området å etablere seg og satse i Noreg, m.a. med eit gründervisum.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-01-24:
Det er ein omfattande kaldtbordmeny av tiltak vi handsamar her i dag, og det er naturleg at det i ein pandemi og ei straumkrise som vi står i no, er brei semje om dei fleste av tiltaka. Det er likevel slik som det blei sagt på talarstolen tidlegare, eg trur det var av representanten Pollestad, at vi har gjort mykje rett under denne pandemien, men også ein del feil, og vi har lært mykje undervegs. Det er eg einig i. Noko av det eg vil påstå er den mest alvorlege feilen vi har gjort, er retta mot at barn og unge har fått for stor byrde av smitteverntiltaka. Barn og unge burde ha fått høve til å vere meir på skulen; dei burde ha fått høve til å ha ein meir normal kvardag. Veldig mange barn og unge har blitt sette tilbake av den tida vi no har vore gjennom. Mykje av det får vi ikkje gjort om. Det siste dømet på det er at ungdom i vidaregåande skule altfor lenge blei haldne på raudt nivå og har fått endå ei omdreiing med å vere heime frå skulen. Men noko av det vi i alle fall kan gjere no, er å få til ei skikkeleg kraftfull satsing på å ta tilbake tapt læring og progresjon for barn i skulen, og som eit heilt konkret tiltak setje av ekstra midlar, slik Venstre og den blå-grøne regjeringa gjorde i fjor, til å gje eit skikkeleg sommarskuletilbod til flest mogleg barn og unge i dette landet. Det er viktige, prioriterte saker for Venstre. Etter alt det barn og unge har vore gjennom, er eg overraska over at regjeringa ikkje fokuserer meir på no å setje inn eit krafttak for å hjelpe barn og unge i den siste tida vi er i no. Det er òg ein del andre område der det er viktig for Venstre å leite etter tiltak, ikkje etter unnskyldningar. Finansministeren skrytte av den kommunale kompensasjonsordninga, som er ei enkel og ubyråkratisk ordning for å hjelpe bedrifter i pandemien. Venstre er glad for støtta til det og for at den ordninga no blir satsa på, men tilsvarande enkle ordningar kunne vi òg innført for å hjelpe små bedrifter som no slit med høge straumrekningar. Bransjar som sagbruk, bakeri, vaskeri og reinseri kunne vi òg ha hjelpt med målretta, enkle tiltak. I staden høyrer vi landbruksministeren nytte høvet til å seie at dei ikkje får hjelp på grunn av EØS, som er den faste unnskyldninga når Senterpartiet i regjering ikkje vil noko. Venstre er òg oppteke av at vi no skal satse på å hjelpe kulturlivet. Det har vore snakka om mykje i denne salen, seinast på fredag. Vi vil få fleire innanfor dei ordningane som er for å hjelpe kulturlivet, irekna også dei store private aktørane i kulturlivet. Frå Venstres side støttar vi også framlegg frå Raudt om at ordningar for kompensasjon og stimulering skal gjerast regelstyrte, og at vi no treng ein plan for gjenreising og styrking av kultursektoren etter pandemien.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-01-24:
Representanten Myrseth sa i sitt førre innlegg – det er vanskeleg å halde orden på alle punkta i debatten her – at denne regjeringa i motsetning til den førre har kome med økonomiske tiltak og kompensasjonsordningar samtidig med smitteverntiltaka. Det er ein merkeleg påstand som ikkje kan stå uimotsagd frå denne talarstolen. Eg lurer på kven av dei som smitteverntiltaka har hatt følgjer for, som representantar frå regjeringspartia eigentleg har snakka med og ikkje snakka med. Ein kan i alle fall ikkje ha snakka med ein samla serverings- og utelivsbransje, som gjekk i demonstrasjonstog utanfor dette huset etter midt i julebordsesongen å bli påført nye smitteverntiltak utan at det var klart kva økonomiske kompensasjonsordningar som var på plass – og det tok lang tid før dei kom på plass. Ein kan ikkje ha snakka med aktørar i kulturlivet. Ei brei rekkje ulike aktørar i kulturlivet har vore heilt tydelege på at det – for å seie det diplomatisk – i alle fall ikkje har vore raskare, tydelegare og meir målretta bistand frå denne regjeringa enn frå den førre knytt til dei nye rundane om smitteverntiltak vi har hatt. Frustrasjonen har vore veksande både i serverings- og utelivsnæringa og i kulturlivet den siste tida. Vi hugsar alle rundane som var rundt lønsstøtteordninga før jul der ein måtte gå ekstrarundar, og det måtte til press både frå storting, media og til og med frå EØS-avtalen sitt overvakingsorgan ESA for faktisk å få på plass ei lønsstøtteordning, som finansministeren og regjeringa i første omgang sa at ikkje var mogleg å få til. Ein har brukt veker og månader på å få på plass ei nasjonal kompensasjonsordning, sjølv om det låg ei ordning ferdig frå den førre regjeringa. Ein har valt å gå nye rundar, og endå – sjølv etter behandlinga i denne sal – er det ikkje klart nøyaktig korleis denne nasjonale kompensasjonsordninga kan brukast for små bedrifter med aktive eigarar. Det skal ein kome tilbake til i nye rundar. Det skal vurderast etter at Stortinget no har gjort vedtak om løyvingar til desse ordningane. Det har vore gjort mykje bra i handteringa både frå den førre regjeringa og frå denne, men når det blir skapt eit inntrykk av at denne regjeringa i motsetning til den førre har vore på hogget og vore klar med tiltak samtidig som smitteverntiltaka har blitt sette inn, er etter mitt syn rett og slett ikkje korrekt.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-01-24:
Det nærmar seg slutten på denne debatten, men når representanten Myrseth seier at ein kom til ei verktøykasse som var tom, ingen tiltak var på plass, og alt måtte gjerast på nytt, er det ikkje rett. Det er ein påstand som ikkje kan stå som han er. Grunnpilaren her har vore den kommunale kompensasjonsordninga som har vore forma ut. Det er ei ordning som har vore viktig. Der er eg einig med finansministeren, det er den mest presise og treffsikre ordninga vi har. Ho har vore brukt med rette av både den førre og den nye regjeringa. Det låg også klar ei nasjonal kompensasjonsordning. Det var berre å trykkje på knappen og bruke ho. Det valde den nye regjeringa å ikkje gjere, fordi ein ønskte å gjere ho annleis. Det er ei ærleg sak. Men ordninga låg der og var klar for å bli brukt. Ein har hatt ordninga knytt til permittering, ein har hatt ulike typar avgiftslettar, som har vore forlengde og brukte. Så at det låg ei tom verktøykasse då ei ny regjering kom, er rett og slett ikkje korrekt.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2022-01-24:
På vegne av representantene Mahmoud Farahmand, Anne Kristine Linnestad og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å innføre hjemmel til rutinemessig å gjennomføre visitasjon og undersøkelse av asylsøkere i forbindelse med asylregistreringen.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
Jeg vil også takke for en god debatt. Den har delvis dreid seg om hukommelse. Jeg skal ikke prøve meg på verken tidligere statsråder eller valgløfter eller den type ting, men én ting jeg husker, er et år tilbake i tid, fra arbeidet i finanskomiteen. Da satt opposisjonen samlet – riktignok på en del Teams-møter, men et flertall i Stortinget – og diskuterte fordi den daværende regjeringens økonomiske krisehåndtering ikke holdt mål. Det var oppbruddsstemning, og det var store mangler i regjeringens økonomiske krisehåndtering. Blant annet ble det ytret ønske om lønnsstøtte, som vi også har diskutert her i dag, og som også blir vedtatt. For et år siden hadde en altså en mindretallsregjering utgått av Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti som var bakpå i den økonomiske krisehåndteringen. Tiltakene kom ikke raskt nok, og stortingsflertallet, fra SV til Fremskrittspartiet, så seg altså nødt til å overkjøre datidens regjering med kraftfulle økonomiske tiltak. Nå har vi en regjering som heller ikke har flertall i Stortinget, men som sikrer seg brede flertall bak vedtakene som blir fattet her i dag. Det viser kanskje at regjeringen har truffet noe bedre med de økonomiske krisetiltakene i denne krevende fasen av pandemien, hvor økonomien går godt, men enkeltpersoner og enkeltnæringer fortsatt sliter. Jeg vil igjen takke for en god debatt, og så gleder jeg meg over at den økonomiske krisehåndteringen nå gir større grad av forutsigbarhet for folk og bedrifter som sliter med konsekvensene av koronapandemien.
Helge Orten (Høyre), 2022-01-24:
Takk for en god debatt – jeg skal ikke bidra til å forlenge den, hadde jeg tenkt. Jeg vil bare forklare litt omkring vår stemmegivning. Hovedtyngden av det vi skal stemme, er meldt inn på forhånd, så jeg trenger ikke å dra gjennom det, men vi har også lyst til å melde at vi stemmer for forslag nr. 29, fra Fremskrittspartiet. Det handler rett og slett om at vi mener at det er en pragmatisk tilnærming i det å kunne bruke den kapasiteten som er tilgjengelig, særlig i en tid der det kan være press på kapasiteten. Derfor stemmer vi for det forslaget, om at det er mulighet for å benytte den i den grad det er behov for det. Så vil jeg bare legge til en liten ting til. Representanten Myrseth er så opptatt av å påpeke at tiltakene og ordningene kommer parallelt med smitteverntiltakene. Da vil jeg bare minne om at det i dag er den 24. januar, ikke tidlig i desember.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2022-01-24:
Når ein høyrer dei tidlegare regjeringspartia og støttepartiet deira si beskriving av verkelegheita, er det verdt å minna om nokre ting. Som det vart sagt: Når det gjeld lønsstøtta, gjorde Stortinget eit tindrande klart vedtak for eitt år sidan om at ein ønskte å få det greidd ut, men det vart lagt vekk av den førre regjeringa. I den same skuffen låg det ei bestilling frå Stortinget om tiltak mot høge straumprisar. Statsråd Tina Bru la det i skuffen. Dette er historia om den førre regjeringa. Så er omgrepet «gullfiskhukommelse» brukt her. Ein som har imponert i debatten, er finansministeren, som har greidd å ramsa opp alle justisministrane frå Framstegspartiet og ikkje minst dei tre folkehelseministrane frå Framstegspartiet. I tilfelle det vert ein ny runde i Kvitt eller dobbelt, vil eg anbefala statsråden å verta med i kategorien «folkehelseministrar». Me går frå ei regjering som håpte det gjekk godt, som ikkje tok beredskapen så tungt, til ei regjering som seier: Me skal satsa på beredskap. Beredskap og tryggleik til innbyggjarane er ei av hovudoppgåvene til denne regjeringa. Difor sette ein på fredag ned ein totalberedskapskommisjon. Difor var me opptekne av, då me behandla denne proposisjonen i Stortinget, at me skal læra av krisetiltaka, for det vil koma nye kriser. Det er langt frå sikkert at dei vil vera like som den me står oppe i no, men det vil koma nye kriser. Eg vil understreka spesielt det med nasjonal medisinproduksjon og den beredskapen som ligg i at me kan produsera smittevernutstyr i Noreg – det må det satsast på framover. Det understrekar òg fleirtalet i merknadene sine. I dag diskuterer me tiltak mot korona, men når det gjeld nye kriser, må me tenkja breiare. Det kan vera smittsame sjukdomar, det kan vera knytt til matforsyning. Lista over kva som kan gå gale, er lang. Men diskusjonen i dag viser at me har ei heilt anna tenking når det gjeld beredskap og sikkerheit, enn det som har vore gjeldande tidlegare.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-01-24:
Det er nesten fristende å si til finansministeren at vi får håpe vi kan slutte å treffes på denne måten, for det har vært mange runder i Stortinget om koronatiltak og ikke minst om behovet for redusert lavmoms. Senterpartiet og Fremskrittspartiet har vært veldig enige om at det har vært et viktig tiltak for å hjelpe reiselivsnæringen, kollektivtrafikken, luftfarten osv. – bransjer som har vært og fortsatt er hardt rammet av pandemien og etterdønningene av pandemien. Sannsynligvis vil det ta veldig lang tid før de kommer helt tilbake til den normale situasjonen. Spørsmålet mitt til finansministeren er hvorfor han ikke mener at halvert lavmoms er et målrettet tiltak, slik han mente ganske få måneder tilbake i tid.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-01-24:
Siden det ble snakket om hukommelse, hadde jeg egentlig en ambisjon om å liste opp alle løftebruddene til Senterpartiet siden de kom i regjering – altså i løpet av de første 100 dagene – i forhold til hva de lovet før de kom inn i regjering. Men da strakk ikke min hukommelse til. Det er nesten litt morsomt på tampen av en debatt å registrere at plutselig blir regjeringspartienes representanter veldig høye og mørke. Så skal de da selvfølgelig skyte på forrige regjering – det må de gjerne gjøre – men de skal jo også skyte på Fremskrittspartiet. Da har jeg lyst til å si til representanten Cecilie Myrseth, som sa at det er ingen som ønsker lange helsekøer, at nei, det tror jeg ingen gjør. Men resultatet av den politikken som føres, er nettopp at det blir, og har blitt, veldig lange helsekøer. Det er ganske rart at det er en rekke andre land i Europa som klarer å ha et mye bedre og tettere samarbeid mellom offentlig og privat, også innen helse. Det fungerer utmerket, og de har altså langt, langt, langt kortere køer. Så det er ideologiske skylapper som gjør at Arbeiderpartiet ikke kan akseptere at det er ledig kapasitet hos private, som vi i hvert fall nå i en akuttsituasjon kunne ha benyttet oss av, fordi smitten er spådd å øke. Det betyr at det blir et ekstra press på helsevesenet også i den perioden vi går inn i nå, selv om det forhåpentligvis vil avta. Så er det å si om strømpriser at ja, det er nok noen hver som kan gå i seg selv og erkjenne at man kanskje burde ha iverksatt kraftige tiltak mye før, spesielt på internnettet i Norge, men jeg må jo også minne om at vi i 2020 hadde historisk lave strømpriser. Og så må jeg minne Senterpartiet om at det ikke er Fremskrittspartiet som har gått i bresjen for elektrifisering og at alt skal over fra fossilt til fornybart. Det er helt andre partier som har bidratt til at vi har fått en forsterket prosess i den retning, og det er i hvert fall ingen grunn til å tro at økt elektrifisering av sokkelen, eller en tredobling av CO2-avgiften, skal bidra til lavere energipriser.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-01-24:
Dette Stortinget har, veldig ofte med Rødts stemmer, vedtatt å bruke 260 mrd. kr på krisetiltak siden koronaen kom. Det er et stort tall, men vi her på Stortinget blir fort litt fokusert på det negative, for det er ikke alle deler av næringslivet som går dårlig. Andre deler av næringslivet går veldig godt og har gjort det nettopp på grunn av pandemien, som f.eks. gjennom at vi handler mer på matbutikk og bestiller mer på nettbutikker. De som produserer takeaway-emballasje, har hatt gode dager. Og for å følge litt opp det representanten Faramand tok opp, om bekymringer for balansen her, blir spørsmålet: Kan regjeringen vurdere å sette opp skatten på overskuddene for de sektorene som har gått godt, sånn at vi ikke trenger å betale alt etter koronaregningen med oljepengebruk?
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-01-24:
Nå er det ikke stabilitet som har preget norsk skattepolitikk de siste åtte år. Høyreregjeringen har jo hatt som en rød tråd nettopp å kutte skattene. Spesielt skatten på overskudd i selskapene, også omtalt som selskapsskatten, har blitt kuttet fra 28 pst. til 22 pst. i løpet av åtte år. Det er ikke stabilt i det hele tatt – det går i én retning. Mitt spørsmål er om man er villig til i det hele tatt å vurdere, når man skal sette ned dette utvalget som skal se på økonomiske konsekvenser av pandemien, at enkelte sektorer som har tjent veldig godt, kanskje burde bidra til å ta deler av denne regningen. Mange av de ordningene som vi har vedtatt og vedtar i Stortinget på fredag og i dag, handler om å hjelpe en del sektorer som går dårlig, småbedrifter, folk som trenger lønnsstøtte, og det er Rødt veldig for. Men på samme måte som det er ulikhet mellom mennesker, altså mellom lønnsmottakere som tjener mye og lite, er det også veldig stor ulikhet mellom selskaper som går veldig godt, og de som går dårlig. Da er dette altså ikke snakk om å snu stabilitet til ustabilitet, men rett og slett å reversere noen av de kuttene som den forrige regjeringen etterlot seg.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-01-24:
Nokon av dei som har vorte aller hardast ramma av denne pandemien, er barn og unge, trass i at både den førre regjeringa og denne regjeringa har gjort alt vi kan for å skjerme dei for dei verste konsekvensane. Men vi ser likevel at altfor mange har gått glipp av viktig læring, og at mange i skulen no tydeleg ser utfordringane med den tapte læringsprogresjonen. Noko av det første finansministeren gjorde som finansminister, var å kutte i midlane som den førre regjeringa sette av til nettopp å ta igjen tapt læring. Dei pengane er ikkje komne på plass igjen, ei heller no. Så spørsmålet er vel eigentleg: Ser finansministeren i etterpåklokskapens lys, når vi no er inne i nok ei nedstenging, at det var uklokt? Og vil regjeringa snart kome med meir pengar, både for å ta igjen den tapte progresjonen for elevane og for å få på plass eit tilstrekkeleg høgt tal sommarskular og eit godt undervisningstilbod til dei mange som no treng å få opp læringstrykket?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2022-01-24:
Det er noko som politikarar er veldig glad i, men som eigentleg ikkje går an, og det er å bruke dei same pengane to gongar. I debattane vi hadde i haust, var det ikkje tapt læringsprogresjon og skule som finansministeren eller regjeringspartia brukte som argument for pengane som vart løyvde til fylkeskommunane. Nei, det vart tvert imot vist til dei pengane då vi debatterte behovet for å styrkje kollektivtrafikken og for å sørgje for billegare ferjebillettar. Men viss dei pengane også – på eit eller anna vis – rekkjer til å ta igjen den tapte læringsprogresjonen, er det ingenting som er betre enn det, men eg tillèt meg å tvile, dessverre. Men la meg likevel stille eit anna spørsmål i denne replikken, om det som går på straum, som også er ein del av det vi behandlar i dag. Regjeringa har kome jordbruket til unnsetning med straumstøtte, og argumentet for det var at dei ikkje har noko anna val enn å bruke straum. Det kan ein forstå, men det er ganske mange andre næringsdrivande i dette landet som heller ikkje har noko anna val enn å bruke straum. Kvifor kjem likevel ikkje regjeringa dei i møte, f.eks. ved å stemme for det forslaget som Venstre og Høgre tidlegare har fremja her i Stortinget?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-01-24:
Jeg vil gå litt videre med dette som gjelder strømstøtte, som jo er en del av bevilgningen som ligger her i dag. Jeg vil også gi honnør til finansministeren, som jeg har registrert er ivrig etter å komme med ulike tiltak. Det er en krevende situasjon vi står i. Regjeringa har varslet at den skal komme med en proposisjon – en støtteordning til frivillige organisasjoner. I det siste har jeg blitt kontaktet av type folkehøyskole, friskole – jeg kan legge til landbruks- og skogbrukslinjer – og andre egentlig ideelle organisasjoner, men som av ulike trygghetsgrunner f.eks. er konstruert som et AS. Disse vil – slik jeg har lest det i media – falle utenfor den støtteordningen for frivillige organisasjoner. Men for å ta én folkehøyskole: De har ikke veldig gode muligheter for å øke sine inntekter, annet enn eventuelt å øke elevbetalingen eller legge ned linjer, men da kommer inntektene til å gå ned. Kan finansministeren svare på om dette er en problemstilling han vil se på, eventuelt legge inn i den saken som kommer til Stortinget?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-24:
Vi har egentlig helt fra 2020, da vi hadde de ulike diskusjonene om kompensasjonsordningene, som land tjent på at forgjengerne våre har klart å sette såpass mye penger på bok, som Sigbjørn Johnsen var den første som gjorde. Og vi har brukt den kraften. Vi brukte enda mer midler på kompensasjonstiltak i både 2020 og 2021 enn det vi ser ut til å gjøre nå. Vi må ta forbehold om at ting kan skje, men alt ser ut til at man kommer til å bruke mye mindre i år, og det er et mål. Det er ingen tvil om at også veldig mye i norsk økonomi går mye, mye bedre enn det man trodde i 2020 og 2021. Man ser også at Norge tjener godt som land på at vi har en stor olje- og gassektor. Selv om det skaper stort prispress, er det heldigvis slik at Norge også tjener på det som land. Det er viktig, og jeg tror det er viktig for både regjering og storting at man husker på, når man kommer til revidert nasjonalbudsjett, etter statsbudsjettet, at det å holde igjen, det å gjøre ordentlige vurderinger av hvordan vi bruker pengene, ikke er noe negativt – det er en dyd.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-24:
Hvis man ser på veldig mange av de tiltakene som vedtas i dag, som er omfattende og kraftfulle, er en hoveddel av dem midlertidige tiltak, f.eks. lønnsstøtteordningen, som er en av de største postene. Det er jo en ordning som står der nå – ergo blir det ikke varig økt oljepengebruk. Vi ser også det store innkjøpet av tester, som er den andre aller største enkeltbevilgningen, på 5 mrd. kr. Forhåpentligvis har man ikke så stort behov for den typen investeringer i framtiden. Derfor er det viktig at vi med ulike kompenserende tiltak, hvis det blir behov for det også framover, klarer å ramme det inn, at det er midlertidig. Og det er tøffe prioriteringer, sånn er det – når det gjelder avslutningen på spørsmålet – det blir tøffe prioriteringer innenfor et stort statsbudsjett. Det som er viktig for regjeringen er å prioritere tiltak som gjør at vi får forskjellene mellom folk ned, at vi får utviklet hele Norge, og at vi skal ha en ansvarlig økonomisk politikk, for det ligger i bunn. Ta for eksempel meg selv: Jeg har mye lån, så renten ønsker jeg ikke skal bli for høy.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-24:
Limi var også med den første helgen da vi forhandlet koronatiltak, i mars 2020, og det med lav moms kom på plass mandag morgen. Det var noe av det aller siste som kom på plass, og jeg var selv meget aktiv for å få det til i møtet mellom de parlamentariske lederne. På det tidspunktet var vi redd for at norsk økonomi skulle stoppe fullstendig opp, at man ikke skulle få aktivitet, og man skulle bruke ulike stimuleringer. Vi satte også ned arbeidsgiveravgiften den våren, bare for å holde hjulene i gang. Det var en helt annen situasjon i økonomien da, og det var flere hundre tusen permitterte. Derfor tenkte man på den typen brede stimuleringer, både lavere arbeidsgiveravgift og lav moms for alle. Når vi prioriterte avgiftskutt i denne runden, prioriterte vi en av de næringene som er aller hardest rammet: luftfarten. Det var hovedprioriteringen med avgiftskutt, for der vet vi at de trenger det. Den ekstra stimuleringen på 880 mill. kr vil kunne hjelpe den viktige næringen over kneika.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-24:
Heldigvis er det store deler av norsk næringsliv som går godt, og det ser ut til å kunne bli et veldig godt år for mange nå også. Og når det går godt for mange, vil kaken over tid bli større, og dermed får også fellesskapet mer å bruke. Noe av styrken i Norge er at vi har hatt en stabilitet i skattepolitikken. Det har vært litt unntak med avgiftspolitikken, som har sprettet mer opp og ned, noe som har gitt veldig mange negative utslag for enkeltnæringer og skapt mye usikkerhet. Men i skattepolitikken har man i det store og hele hatt veldig mye stabilitet. Det har tjent landet bra, og det er det også denne regjeringen legger opp til. Og så har vi sagt én ting helt klart: Folk som tjener under 750 000 kr, skal oppleve at de får lavere skatter og avgifter i sum. Ser vi på skatteopplegget for i år, får folk som tjener under 750 000 kr, lavere skatt i år enn de hadde i fjor, mens de som tjener over 750 000 kr, må betale litt mer i skatt. Men det har vi varslet, og vi kommer til å kjøre etter den linjen og føre en skattepolitikk som gjør at kaken blir større.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-24:
Når det gjaldt at man satte selskapsskatten ned til 22 pst., var det en del av et bredt forlik i Stortinget som inneholdt mange ulike elementer. Ett av dem var det med selskapsskatten. Det som har vært noe av styrken også i skattepolitikken i Stortinget, er at vi, selv om vi har uenigheter – om fordelingsprofil, om hvor mye avgifter en skal ha, om distriktsprofilen, som denne regjeringen ønsker skal være bedre enn under den forrige regjeringen – likevel klarer å bli enige om noen slike grunnlinjer. Det med selskapsskatt var noe som man ble enig om på tvers av tradisjonelle politiske skillelinjer. Rødt var ikke en del av det forliket. Men jeg mener det har tjent Norge godt at vi har den typen skattepolitikk.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-24:
Noe av det første denne regjeringen gjorde, for å bruke Rotevatns retorikk, var å styrke fylkene med 500 mill. kr, nettopp fordi fylkene har ansvaret for de videregående skolene, det er de som har den daglige driften. Vi mente at det opplegget som lå fra Venstre og Høyre og Kristelig Folkeparti, var for dårlig, og derfor styrket vi det, slik at en kan drive det bedre. Så styrket vi også kommunene, primærkommunene, med 2 mrd. kr for at de skal kunne drive skoler og følge opp unger og andre som har ekstra utfordringer. I tillegg økte vi støtten til det som kalles ressurskrevende tjenester, altså til folk som har spesielt tunge handikap, med 300 mill. kr. Dette lettet lokale kommunebudsjetter, som gjør at man har ressurser og kraft til å følge opp grupper som har ekstra utfordringer. Og i den tiltakspakken som vi legger fram nå, legger vi inn 100 mill. kr ekstra til studieprogresjon for studentene, for det er ikke omfattet av kommunene og fylkeskommunenes tiltak.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-24:
Nå gikk Rotevatn inn på en litt morsom øvelse for å analysere politiske hjerner, så da kan jeg dra den analysen litt videre til å handle om selektiv hukommelse. Hvis Rotevatn hadde husket debatten om kommuneopplegget, var en av de største enkeltprioriteringene der at man ga over 1,2 mrd. kr direkte mot grunnskolene, i et nytt grunnskoletilskudd som da ble lagt inn i rammen. Så nettopp skole var jo en av hovedprioriteringene da vi diskuterte kommunerammen. Hvis jeg ikke husker helt feil, var den delen av satsingen på kommunene på 1 250 mill. kr, så det var en ganske vesentlig og tung satsing på skole. Når det gjelder det med ferje: Ja, det kommer til å komme gratis ferjer utover året, men det var satt av egne penger til det også – 30 mill. kr til gratis ferjer. Det er satt av egne penger også til redusert ferjepris, som kommer i tillegg. Så er det selvfølgelig slik at når vi styrker kommunene og fylkeskommunenes økonomi, så har de mer ressurser og kraft til å ta tak i studenter og elever som sliter.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-24:
Representanten Rotevatn var også innom strøm, så jeg kan jo svare på det også her, siden jeg svarte bare på første del av spørsmålet i sted. Jeg synes det noen ganger er litt forunderlig å høre fra Rotevatn og andre at de er så bekymret for de generelle strømprisene, når en husker f.eks. motstanden mot reduksjon av elavgiften, som Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV sto bak, og som gjør at elavgiften nå er 47 pst. lavere for alle – og som både Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti sa var sløsing med penger. Jeg synes det ikke er sløsing med penger i det hele tatt, det gjør at regningene går ned. Så får kulturministeren svare på detaljene i den nye kompensasjonsordningen for kultur og frivillighet. Jeg lytter selvfølgelig med interesse til det Kjell Ingolf Ropstad sier, for jeg vet at det er et parti og en representant som har et stort hjerte for frivillig sektor.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-01-24:
Da jeg hørte representanten fra Venstre nå, som nesten er litt indignert over lønnsstøtteordningen, er det greit å minne representanten fra Venstre om at Stortinget i januar i fjor vedtok at man skulle ha en lønnsstøtteordning, mens Venstre satt i regjering og sørget for at det ikke skjedde. Det er noe med å huske sin egen historie i de diskusjonene. Da vi fikk regjeringsmakt og begynte å diskutere lønnstøtteordningen, var vi opptatt av at vi faktisk skulle få på plass en lønnsstøtteordning som fungerer, og være villige til å gjøre det, ikke bare vedta det i Stortinget. Det ble vedtatt i Stortinget også under forrige regjering, men den regjeringen gjorde det ikke. Nå blir det gjort, og det hjelper bedrifter. Så til representanten fra Fremskrittspartiet: Noen ganger når jeg sitter og hører på Hoksrud, får jeg lyst til å minne ham litt om historien. Norge har hatt tre folkehelseministere. En het Åse Michaelsen, så var det en dame som het Sylvi Listhaug, og en kar som het Terje Søviknes. Det er de eneste tre folkehelseministrene vi har hatt. Det er rart at de ikke gjorde noe med nasjonal beredskapsproduksjon av smittevernutstyr. Jeg husker ikke hvor mange justisministre vi hadde i forrige periode, men vi hadde i hvert fall noen som het Amundsen, Anundsen, Listhaug, Wara og Kallmyr. Jeg tror Sandberg var innom en liten tur også. Fremskrittspartiet hadde i hvert fall ansvar for beredskapsministeren. Nesten alle de siste åtte årene, i hvert fall i sju av dem, var det Fremskrittspartiet som hadde ansvaret for beredskapsministeren. Når Fremskrittspartiet har hatt tre av de tre folkehelseministrene som har vært, og de har hatt beredskapsministeren, er det rart at de ikke gjorde noen ting for å få opp nasjonal produksjon av smittevernutstyr. Nå har de plutselig blitt så opptatt av det, mens da de hadde makt, var det ikke vesentlig i det hele tatt. Til forskjell fra Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen, som skriver aktivt for det – at vi ønsker å se på hvordan vi kan legge til rette for nasjonal smittevernproduksjon ut fra et beredskapshensyn – gjorde den forrige regjeringen og Fremskrittspartiet, som har hatt statsråden både i Justis- og beredskapsdepartementet og på folkehelseansvarsområdet, ikke noe. Jeg vet ikke hva som skjedde i Fremskrittspartiet i fjor høst – en slags oppvåkning om at alt de hadde gjort i åtte år, var feil, eller at det ikke var vesentlig da de hadde makt, f.eks. da Tord Lien ga konsesjon til to av de siste utenlandskablene og sa han var lei av lav strømpris, og da tidligere finansminister Siv Jensen var den finansministeren som har hatt høyest avgifter på strøm noensinne. Det er et eller annet forunderlig hamskifte, så hvis Bård Hoksrud skal ta ordet igjen: Jeg vet at en statsråd ikke kan si det, men en stortingsrepresentant kan si: Beklager for alt det vi gjorde i åtte år, og at vi har blitt så veldig bekymret for det nå, men ikke gjorde noe for det før.
Mahmoud Farahmand (Høyre), 2022-01-24:
Inflasjonen i OECD-landene er nå på sitt høyeste på 25 år. I mange land ser vi at prisene øker bredt – det er ikke begrenset til energiprisene. Oljepengebruken øker nå med i underkant av 35 mrd. kr. Det vil normalt virke svært ekspansivt på økonomien. Samtidig peker regjeringen i proposisjonen på at vi står i en ny situasjon hvor det er tegn til inflasjonspress i norsk økonomi, og hvor det er fare for at inflasjonen kan bite seg fast. Kan finansministeren utdype regjeringens vurdering av oljepengebruken og inflasjonsrisikoen?
Mahmoud Farahmand (Høyre), 2022-01-24:
Jeg takker for svaret. Vi er nok enige om det med oljeformuen vår og hvordan den anvendes. Det er også betryggende å høre at finansministeren gir uttrykk for at vi skal holde igjen på oljepengebruken, slik at vi også holder inflasjonen og dermed renten under kontroll. Det er viktig for norske familier og for de fleste som bor i Norge, og som har lån. Mitt neste spørsmål er da: Hvordan vil finansministeren og regjeringen finansiere valgløftene sine hvis det skal holdes igjen på oljepengebruken og heller ikke skatter og avgifter skal økes?
Sandra Bruflot (Høyre), 2022-01-24:
Beskjeden fra dem som jobber med spiseforstyrrelser etter to år med pandemi, er ille. De som ber om hjelp, er yngre enn før, de er sykere enn før, og de er flere enn før. ROS, Rådgivning Om Spiseforstyrrelser, melder om de lengste ventelistene i organisasjonens nesten 40 år lange historie. Hele poenget med et lavterskeltilbud er at det ikke skal være venting, fordi venting er en terskel for å få kontakt. Og når køene blir lengre hos dem, dukker køene også opp i kommunale tjenester og i barne- og ungdomspsykiatrien. Hvis man ikke får hjelp tidlig, blir problemet ofte mer alvorlig. Mange med spiseforstyrrelser trenger rutiner i hverdagen. Skole- og fritidstilbud har forsvunnet, ungdommene er mer sosialt isolert, og selv om vi er mange som lengter etter den dagen pandemien er over, er det noen som betaler en høyere pris for hver dag livet ikke var som før. For noen er det vanskelig ikke å ha kontroll over når gjenåpningen skjer, eller hvordan dagene blir når samfunnet åpnes for fullt igjen. Da er det lettere å falle tilbake til å ha noe man kan kontrollere, f.eks. mat. Det er en ganske tydelig sammenheng mellom pandemi og henvendelser for spiseforstyrrelser og psykiske lidelser. Derfor foreslår vi mer penger til å øke kapasiteten for lavterskel rådgivning og behandling for spiseforstyrrelser, fordi større pågang gjennom pandemien gjør at vi må demme opp for at flere trenger hjelp. For et par uker siden kunne vi lese at vi igjen er i en situasjon der de som jobber i skolehelsetjenesten, blir satt til å gjøre helt andre ting enn å hjelpe ungdommene våre. Sånn skal det ikke være. Det har vi sagt ifra om før, men nå må vil altså gjøre det nok en gang. Vi foreslår en økning på 100 mill. kr til en ekstraordinær innsats gjennom helsestasjons- og skolehelsetjenestene i kommunene. Og så vet vi at flere ungdommer tar kontakt for å få hjelp hos hjelpetelefonene. Vi vet også at mange foretrekker å ta kontakt anonymt, f.eks. via chat. Derfor foreslår vi 5 mill. kr mer til hjelpetelefoner, og en av dem går spesielt til Mental Helse Ungdoms chat. Nedstengning, sosial distanse og digital undervisning gjør noe med unge mennesker. Derfor foreslår vi disse ekstra, midlertidige styrkingene.
Frode Jacobsen (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
I to år har verden vært preget av pandemien. Sykdom, død, isolasjon, karantene, vaksine, nedstengning, hjemmekontor, hjemmeskole, stengte aktiviteter, munnbind, en meters avstand, livet på vent, oppsigelser og permitteringer er ord som har preget livet vårt disse årene. Pandemien har vist seg å være uforutsigbar. For et år siden var vi i gang med å åpne opp og fjerne tiltak. Da kom den britiske varianten med nye kraftfulle og nødvendige smitteverntiltak. I fjor sommer og utover høsten ble det nye lettelser. Fra topper i Folkehelseinstituttet fikk vi høre: Det var den pandemien. Men viruset ville det annerledes. I desember dukket omikron opp, viruset hadde mutert på nytt. Til tross for at de fleste av oss var vaksinert, måtte nye og inngripende tiltak iverksettes for å bremse smitten. Jeg er sikker på at både forrige regjering og dagens regjering ikke innfører smitteverntiltak med lett hjerte. De gjør det ikke for moro skyld, de gjør det ikke for å plage folk. Min by Oslo var nedstengt i 197 dager – fra november 2020 til mai 2021. Det gjør noe med folk, det gjør noe med samfunnet vårt, med frivilligheten, med arbeidsplassene og med vår vilje og evne til å tåle nye runder med inngripende tiltak. Så da Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen så seg nødt til å komme med omfattende tiltak for å begrense smitten i midten av desember, var to ting særlig viktig: For det første skulle ikke tiltakene vare lenger enn nødvendig, og for det andre måtte tiltak for å begrense smitten raskt følges opp med kompenserende tiltak som kunne motvirke negative sider ved nedstengningen. Til tross for økende smittetall har regjeringen nå fjernet mange av de mest inngripende smitteverntiltakene. Mye tyder på at vi nå er på vei ut av pandemien, selv om jeg ikke gleder meg et sekund for tidlig. I dag vedtar Stortinget en kraftfull økonomisk pakke som kan avhjelpe en krevende situasjon for mange i landet vårt. Etter forhandlinger her i Stortinget sikrer Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV flertall for det som regjeringen har foreslått, med noen tillegg. Pakken vi vedtar, er god, og de økonomiske kompensasjonstiltakene kommer mye tidligere enn det vi har sett tidligere i pandemien. Det bevilges 1,7 mrd. kr i stimuleringsmidler til kultur, frivillighet og idrett. Det bevilges 5,7 mrd. kr til beredskapslagre, legemidler og smittevernutstyr. Det bevilges 1,5 mrd. kr for å kompensere kollektivtrafikken for inntektsbortfallet. Vi vedtar en ny lønnsstøtteordning, og selskaper med omsetningssvikt sikres kompensasjon. Jobben er ikke over med bevilgninger. Mange har det tøft. Tapt sosial aktivitet, økte forskjeller og mer psykiske lidelser krever mye hardt arbeid av oss i tiden framover. Også den jobben klarer vi kun i fellesskap.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2022-01-24:
På torsdag var jeg på besøk til Røde Kors i Tromsø for å snakke om ensomhet og helsefrivillighet under pandemien. Det var et fint besøk. Jeg fikk snakke med frivillige som har gitt av sin tid for at andre skal få det bedre, og med mennesker som har fått det bedre på grunn av at helsefrivilligheten i Norge har stilt opp under pandemien. Jeg fikk også være med på trimøkta til spreke seniorer som møtes hver uke, og Inger på 90 år syntes jeg klarte meg bra gjennom trimøkta, men at jeg kunne hatt litt mer rytme i kroppen. Skal jeg være helt ærlig med meg selv, kan jeg nok være enig med Inger i det. Etter trimøkta fikk jeg en fin prat med flere av de eldre. Under pandemien har mange eldre opplevd at aktivitetstilbudet og møteplassene har blitt færre. En undersøkelse gjennomført av Røde Kors før jul viser en tydelig negativ utvikling, der stadig flere oppgir å være ensom som følge av pandemien, og det er de yngste og de eldste i samfunnet vårt som kjenner mest på ensomhet. Helsefrivilligheten har vært avgjørende under pandemien. Den har bidratt til å holde aktiviteter og møteplasser åpne så langt som mulig når andre har holdt stengt, som f.eks. offentlige tilbud. Det har de klart fordi frivilligheten har en fleksibilitet som få andre har, og frivilligheten kan raskere og enklere kaste seg rundt når det er nødvendig. Pandemien har nok en gang vist hvor viktig frivilligheten er for samfunnet, og hvor viktig det er at samfunnet tar vare på frivilligheten. Det er Frivillighetens år i år. I 2020 fikk Solberg-regjeringen på plass et samarbeid med Stiftelsen Dam om å etablere et stimuleringsprogram for helsefrivillighet. Programmet skulle stimulere til tiltak i regi av frivillige organisasjoner som bidrar til å redusere de negative konsekvensene av smitteverntiltak. I 2020 og i 2021 ble det satt av henholdsvis 75 mill. kr og 90 mill. kr til programmet. Programmet ble avsluttet i fjor høst på grunn av at vi gikk inn mot en gjenåpning av samfunnet i oktober. Høyre er glad for at regjeringen nå velger å ta opp igjen samarbeidet med Stiftelsen Dam og gjenåpne stimuleringsprogrammet for helsefrivillighet. Regjeringen foreslår å sette av 50 mill. kr til dette, men Høyre vil forsterke det og følge opp tidligere tildelinger. Derfor foreslår vi i dag å sette av 75 mill. kr, altså 25 mill. kr mer enn det regjeringen har foreslått. Det vil gi flere aktiviteter og møteplasser som forebygger ensomhet blant både unge og eldre. Helt til slutt vil jeg påpeke nødvendigheten av hvor viktig det er at regjeringen følger opp denne ordningen og sørger for at pengene og midlene fra stimuleringsordningen blir betalt ut til helsefrivilligheten raskest mulig, slik at en bidrar til å forebygge ensomhet.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2022-01-24:
Det er tøffe tak om dagen. Mange lurer på hvordan framtiden blir, om strømmen blir billigere eller om koronapandemien snart vil slippe jerngrepet den har på samfunnet. Regjeringen er opptatt av å lette byrden Ola og Kari Nordmann bærer, byrden virksomhetene bærer, og å sikre at den såkalte dugnaden snart kan ta slutt. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har funnet sammen om viktige grep for å lette situasjonen for folk i hele landet noe. Smitteverntiltak ved barnehager, skoler, fagskoler, høyskoler, universiteter og andre arenaer for barn og unge innebærer mange begrensninger sammenlignet med en normal situasjon. For utdanning blir det f.eks. digital undervisning og en annerledes eksamen. Det at man møtes mindre og har mye digital undervisning, er krevende både faglig og sosialt. Det handler spesifikt om at digital undervisning, tilrettelegging og oppfølging er noe annet enn det man har ved fysisk oppmøte. Alt fra labarbeid til gruppearbeid blir annerledes. I dag besøkte jeg f.eks. fagskolen Noroff, som kan tilby studenter fjernstyring av miksebord ved innspilling av musikk. Det lar seg ikke gjøre for alle fag eller alle utdanninger. Erfaringene fra pandemien så langt er at det er behov for ekstra tiltak for studentene. Regjeringen vil bevilge flere millioner til fagskoler, høyskoler og universiteter for å opprettholde studieprogresjonen til studentene. Studentene må få god oppfølging. Institusjonene skal vurdere hvilke tiltak og aktiviteter som er best for å sikre faglig oppfølging av studentene. Det er også behov for flere kandidater med helse- og sosialfaglig kompetanse. Regjeringen vil at institusjonene skal øke opptaket mest mulig i 2022, og at det tas opp 500 nye studenter fra og med høsten 2022. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV vil også ha midler til forebyggende tiltak rettet mot den psykiske helsen til studentene. Midlene vil gå til studentsamskipnadene, som i samarbeid med studentene skal vurdere hvilke tiltak og aktiviteter som best kan bidra til psykososial oppfølging og god psykisk helse blant studentene. Strømprisen har vært, og er, uvanlig høy. For studenter vil høye strømregninger være en økonomisk belastning. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV sikrer tilbud om et søknadsbasert tilleggslån gjennom Lånekassen våren 2022 til studenter og voksne elever i videregående opplæring, inkludert en mindre gruppe voksne elever med ungdomsrett. Stipendet er på 3 000 kr. I tillegg er en rekke tiltak rettet mot studenter som får ekstra inntekt grunnet stor arbeidsinnsats, de som mister inntekt, og andre tiltak over Lånekassens ordninger. Videreføring av bransjeprogram er også viktig.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-01-24:
La meg slutte meg til dem som har sagt at pandemien begynner å bli slitsom, har vart lenge, og at det er mange som er slitne. La meg slutte meg til statsråd Vedum, som sier at det er en kraftfull pakke. La meg slutte meg til at det er mange som sliter. Når Pollestad sier at man nå har en regjering som er mer opptatt av å lytte og komme med målrettede tiltak, kan man stille seg spørsmålet om det er bevisst målrettede tiltak. Luftfarten var viktig, sa Vedum på talerstolen. Ja, det er den. Derfor er det oppsiktsvekkende at en flypassasjeravgift, som Senterpartiet var imot, nå er et riktig tiltak. Om det er et målrettet tiltak, kan vi bare spørre Senterpartiet om. De ikke-statlige lufthavnene er ikke nevnt med et ord. Den krisen var der i desember. Nå er vi snart i februar. Det er heller ikke satt av noe til ikke-statlige lufthavner i 2022. For meg og Fremskrittspartiet er det fortsatt krise ved de lufthavnene. Det er hyggelig å observere at Høyre nå har et forslag og er enig med Fremskrittspartiet i at dette er viktige lufthavner, men det er litt leit å registrere at ESA i fjor høst signaliserte at den støtten Stortinget hadde samlet seg om og fant var riktig for hva behovet var for Torp, er avspist med litt under 40 pst. Det er også leit når finansminister Vedum tydeligvis sitter og ser på at det var en helt grei støtte for 2021. Da er det enda mer alvorlig at det ikke bevilges en eneste krone for 2022. Fremskrittspartiet har hele veien vært klar på at dette har vært viktige lufthavner. Torp lufthavn er ikke viktig bare for deler av Østlandet, men den er hele Distrikts-Norges lufthavn og har sin base der. Den er faktisk navet. Når det gjelder strøm, er det interessant at man sier at man lytter til folk og bedrifter. Det er vel og bra. Det gjør også Fremskrittspartiet, men vi viser handlekraft ved å bevilge penger. Hadde man gjort som Fremskrittspartiet foreslår, hadde det vært makspris på strøm. Da hadde man sluppet å komme med egne kompensasjonsordninger. Jeg er enig med Vedum, som sier at vi vil tilbake til normalen. Jeg tror ikke folk eller bedrifter ønsker å motta kompensasjoner – man vil ha normal drift. Dette kunne man løst ved å støtte Fremskrittspartiet og innføre makspris på strøm. Det ville lettet for alle sammen.
Rune Støstad (Arbeiderpartiet), 2022-01-24:
I dag vedtar Stortinget nye og kraftfulle tiltak for å møte en vanskelig situasjon. Nok en gang kommer regjeringen raskt på banen med tiltak som hjelper vanlige folk som har det vanskelig. Som medlem i kommunalkomiteen vil jeg peke på tre områder: bostøtte, kollektivtilbud og velferdstilbudet. Ingen skal måtte fryse gjennom vinteren for å klare å betale strømregningen. Før jul ble regjeringspartiene og SV enige om en utvidelse av bostøtten. Vi har fortsatt høye strømpriser, og derfor er det også viktig å styrke ordningen. Vi holder det vi lover når vi i dag øker den ekstraordinære strømstøtteordningen innenfor bostøtte til 2 500 kr med utbetaling i februar og mars. Å følge situasjonen tett har også vært viktig når det gjelder kollektivtransporten. Som følge av smitteverntiltak kjører vi mindre kollektivt. Det går ut over fylkeskommunens inntekter. Denne regjeringen følger situasjonen dag for dag og reagerer raskt ved behov. Det viser vi i dag når vi vedtar å bevilge 880 mill. kr i kompensasjon til fylkeskommunene for perioden 1. april til 1. august. Koronapandemien rammer hardest dem som har det vanskelig fra før. Da føles det veldig riktig å styrke kommunene, og ikke minst lavterskeltilbud innen psykisk helse, med 100 mill. kr. Jeg har daglig kontakt med ordførere ute i landets kommuner, og jeg er dypt imponert over hvordan kommunene og deres ansatte står i fremste rekke for å håndtere pandemien. Samtidig hører vi også en del ordførere som er bekymret for økonomiske konsekvenser. Derfor er det viktig å gi kommunene forutsigbarhet, og det gjør vi nå ved å vedta en setning som sier: «Stortinget ber regjeringen kompensere kommunene og fylkeskommunene for merutgifter og mindreinntekter som følge av nasjonale, regionale og lokale smitteverntiltak.» Det er en liten setning og et enkelt vedtak, men det har stor betydning for at folk kan få det velferdstilbudet de har krav på, også i årene som kommer.