Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-14:
Jeg vil først og fremst rette en takk til interpellantene Aasen og Grung for at de tar opp et så viktig tema, som er høyt oppe på dagsordenen både i regjeringen og for Fremskrittspartiet på Stortinget. Mitt innlegg er stort sett rettet til Aasens interpellasjon. Å finne en god løsning på godkjenning av utenlandsk utdanning vil bidra til å løse en rekke utfordringer i kompetanse- og arbeidslivspolitikken. Som statsråd Røe Isaksen sa i sitt innlegg, har regjeringen arbeidet målrettet for å forbedre og forenkle godkjenningsordningene i over tre år, i de yrkene som det er krav til autorisasjon eller godkjenning i. Fremskrittspartiet vil påpeke betydningen av både fleksible og enkle godkjenningssystemer og et sterkt kvalitetsfokus. For oss er det viktig at det ikke skal slakkes på standardene og godkjenningene for å gjøre det lettere for dem med utenlandsk utdanning å komme inn på arbeidsmarkedet. Det vi må sørge for, er å få hurtigere godkjenning av utenlandsk utdanning av høy kvalitet, slik at nordmenn og utlendinger som ønsker å komme seg i arbeid og bidra til verdiskaping, raskt får anledning til det. Tilgjengelige og effektive ordninger for godkjenning av utdanninger og yrkeskvalifikasjoner i lovregulerte yrker er viktige virkemidler for å få brukt kompetanse ervervet i utlandet i norsk arbeidsliv. Dette er et viktig tema for regjeringen, som har satt i gang et godt arbeid på området. I regjeringserklæringen står det: «Det er en utfordring at mange som har utdannelse og kompetanse med seg fra hjemlandet i liten grad får godkjent og benyttet kompetansen.» For å løse denne utfordringen har regjeringen etablert en ordning for godkjenning av utenlandsk fag- og yrkesopplæring. Det er også etablert en ordning for godkjenning av utenlandsk fagskoleutdanning. NOKUT er blitt et nasjonalt kompetansesenter med ansvar for godkjenning på alle utdanningsnivåer. Dette vil også gagne nordmenn med utdanning og yrkeskvalifikasjoner fra utlandet. Så vi må ikke sitte igjen med at det kan virke som regjeringen slettes ikke har gjort noe. Jeg vil også si at statsrådene viste i sine innlegg at mye er på gang. Flyktninger og innvandrere med utdanning som er ervervet utenfor EU- og EØS-området, og som krever autorisasjon, får ofte ikke godkjent sin utdanning fordi de mangler enkelte elementer i utdanningen. Derfor er det verdt å merke seg at regjeringen har satt i gang ulike ordninger for kompletterende utdanning. Fremskrittspartiet har forventninger til at det igangsatte arbeidet med kompletterende utdanninger i samarbeid med universiteter og høyskoler vil gjøre at flere hurtig får ta i bruk sin utdanning. I Meld. St. 16 for 2015–2016, Fra utenforskap til ny sjanse – samordnet innsats for voksnes læring, som for øvrig er den første i sitt slag i Norge, har regjeringen utviklet en samordnet og helhetlig politikk for voksne med lite utdanning, svake grunnleggende ferdigheter eller ikke-godkjent kompetanse. Fremskrittspartiet mener at det er viktig å se denne saken i sammenheng med behovet for kompetanse og verdiskaping i all sin bredde. Vi mener at Norge må ha som mål å være et av verdens mest attraktive land for bedrifter når det gjelder å utøve forskning og innovasjon. Denne attraktiviteten dreier seg ikke bare om å styrke norske bedrifters forsknings- og innovasjonsaktivitet. Vi bør også få FoU-baserte utenlandske bedrifter til Norge og tiltrekke oss utlendinger med kunnskap og ferdigheter vårt land kan dra nytte av. Dette er en viktig del av å gjøre Norge til et attraktivt sted for FoU-basert virksomhet. At stadig flere nordmenn tar utdanning i utlandet, og at kvalifiserte arbeidstakere fra utlandet har gitt og vil gi viktige bidrag til å utvikle norsk næringsliv, gjør at det er viktig å søke ytterligere forenklinger for å få godkjent utenlandsk utdanning som har behov for godkjenning. Her vil jeg igjen vise til kunnskapsministerens innlegg, der han viste at han har tatt flere initiativ og har satt et veldig søkelys på dette. Jeg mener at med en fortsatt klok og effektiv politikk på området vil både norske og utenlandske statsborgere fortsette å utgjøre en vesentlig kompetanseressurs for å videreutvikle og styrke verdiskapingen i norsk næringsliv.