Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2002-11-14:
Kristelig Folkeparti er svært glad for at vi nå har fått en årlig melding om EØS-samarbeidet. Dette er den første meldingen som dekker hele tidsrommet EØS-avtalen har vært i kraft. Det gir oss en anledning til å vurdere EØS-samarbeidet og se hva slags virkninger dette har for Norge. EØS-avtalen er den mest omfattende avtale Norge noensinne har inngått, og den er grunnpilaren i Norges forhold til EU. Det er derfor viktig at EØS-avtalen fungerer og utnyttes effektivt. Det forsøkes fra flere hold å fremstille EØS-avtalen som stadig mindre verdt, og at den ikke fungerer etter intensjonene. Men dette er ikke konklusjonen i meldingen. Denne meldingen bekrefter derimot at avtalen fungerer etter hensikten på de områdene den er ment å skulle omfatte. Avtalen har vist seg robust og funksjonsdyktig. EØS-avtalens utgangspunkt var å gjøre EØS-/EFTA-landene til en del av EUs indre marked. Det er oppnådd. Avtalen har bidratt til den gode norske økonomien og eksportveksten ved å gi en trygg og god plattform for norsk næringslivs markedsadgang til EUs indre marked. Etter åtte års erfaring vet vi at norsk næringsliv er sikret tilnærmet likeverdig adgang til EUs indre marked som sine europeiske kollegaer. Det er et helt sentralt punkt for norsk næringsliv. Avtalen har styrket handelen og de økonomiske forbindelsene mellom avtalepartene med like konkurransevilkår og overholdelse av de samme reglene. Det er oppnådd fritt varebytte og fri bevegelighet for tjenester, personer og kapital, og dette blir praktisert på en god måte. Av hensyn til fritt varebytte har man forsøkt å skape et felles og helhetlig regelverk. En grunnleggende forutsetning for dette var å ivareta hensynet bl.a. til miljø, helse, sikkerhet og forbrukerinteresser. Har man så klart å ivareta dette hensynet? Norges tilpasning til EUs regler når det gjelder helse, sikkerhet og miljø, har vært omfattende. Men det er faktisk slik at de fleste av disse endringene har ført til at Norge har hevet sine standarder. Miljøarbeidet er forbedret. Grunnlaget for å oppnå et høyest mulig beskyttelsesnivå har i løpet av de siste 15 årene blitt bedret gjennom en styrking av miljøhensyn i traktattekstene. Bellona opplyste i forbindelse med utenrikskomiteens høring at EU har utrettet enda mer på miljøsiden enn det som allerede fremkommer i meldingen, og at EU har hatt en vesentlig positiv innvirkning på Norges miljølovgivning. EUs rettsakter har gitt Norge et bedre miljø fordi bestemmelser med strengere krav har blitt innlemmet i EØS-avtalen, og fordi EU stiller strengere krav til beskyttelsesnivå i land rundt oss som påvirker miljøsituasjonen i Norge. På de miljøområdene hvor Norge hadde et høyere beskyttelsesnivå enn EU – det gjaldt særlig kjemikalieområdet – fremforhandlet Norge overgangsordninger for å beholde sitt høye nivå. EU har nå forbedret sitt regelverk og fått tilsvarende regler som Norge hadde fra før. Vi ser videre at samarbeidet mellom EØS-/EFTA-landene og EU om forskning og utvikling, utdannelse, forbrukerbeskyttelse og sosialpolitikk vokser og gir gode resultater. Dette er ikke minst tydelig i forhold til programsamarbeidet, som har vært i sterk vekst de senere årene. Dette samarbeidet vurderes som meget positivt fra norsk side. Erfaringer med avtalen viser at det ikke har vært noen sterk eller skadelig økning av arbeidsinnvandringen fra EØS-området, som enkelte var redd for, men har derimot gitt nordmenn mulighet til å ta utdanning eller skaffe seg verdifull yrkeserfaring i EØS-land. EØS-avtalen har generelt sett også hatt positiv virkning for distriktene i Norge. En betydelig andel av norsk eksportindustri ligger i distriktene. Like konkurransevilkår med våre viktigste handelspartnere gir større grad av forutsigbarhet, man unngår dumpinganklager og får gjennom økt konkurranse en drivkraft til å utnytte ressursene og effektiviteten i produksjonen bedre. EØS-avtalen har på denne måten bidratt til å sikre næringsgrunnlaget og bosettingen i distriktene. EØS-avtalen har sine begrensninger. Det er det ingen grunn til å legge skjul på. EU-samarbeidet har endret seg mye siden EØS-avtalen ble undertegnet i 1992. Nye samarbeidsområder og nye samarbeidsformer får stadig større betydning. Her er det viktig å være klar over at det nye samarbeidet i stor grad er på områder som EØS-avtalen ikke omfatter, og som den aldri har vært ment å omfatte. Det heter i meldingen at EU ved kommisjonen har vist noe mindre evne og vilje til å bruke tid og ressurser på å holde EØS-/EFTA-landene løpende informert og mindre forståelse overfor forsinkelser fra de samme land når det gjelder å overta nytt EØS-relevant regelverk. For å bøte på dette har Regjeringen derfor lagt stor vekt på å iverksette tiltak som kan styrke arbeidet med EØS-sakene og bedre kontakten med aktører i næringslivet og det sivile samfunn. Vi vil aktivt utnytte de mulighetene som avtalen gir norske eksperter og norske myndigheter til medvirkning og innflytelse i EU-prosessene, i tillegg til Norges fulle deltakelse i EØS- og EFTA-organene. I denne sammenheng er det også viktig å utnytte store industriselskaper, regionale myndigheter og frivillige organisasjoner som deltar aktivt og direkte i lobbyarbeid eller informasjonsarbeid i forhold til EU. Det heter også i meldingen at EU er mer restriktiv til ønsker om å ivareta nasjonale tilpasninger. Det er viktig å være klar over at dette gjelder generelt, også EUs medlemsland. Ønsket om å sikre lik gjennomføring av regelverket er altså ikke noe som bare rammer EØS-/EFTA-landene. Et flertall i komiteen har uttrykt at begrensningene som skisseres ovenfor, ikke gir grunnlag for å si at den utviklingen som er skissert, har gått ut over norske interesser i konkrete saker. Meldingen gir heller ikke noe grunnlag for en slik konklusjon. Det heter at selv om EØS-/EFTA-landene har beskjeden innflytelse på utformingen av EØS-regelverket, så er det sjelden større problemer med å akseptere resultatet av prosessen. Resultatet er vanligvis en kvalitativ forbedring av regelverket. Det blir også i meldingen gitt eksempler på at aktiv norsk deltakelse har påvirket og hatt innflytelse på utfallet av beslutningene. Et samarbeid krever at alle deltakerland må være innstilt på å jenke seg noe for å finne felles løsninger, ellers smuldrer det hele opp i et uoverstigelig mylder av nasjonale særbestemmelser. Det ville åpne for en proteksjonisme, hvor ikke minst de små land blir offer. Det vil ikke si at vi skal godta alt. Av og til kan viktige hensyn likevel tilsi at et land må si nei og be om unntak. EØS-avtalen hjemler bruk av veto i slike tilfeller. Kristelig Folkeparti er villig til å bruke denne når det er nødvendig, men den må brukes med skjønn. Det vanskeligste med EØS-avtalen er kanskje spørsmålet om markedsadgang for fisk. EØS-avtalen omfatter ikke EØS" fiskeripolitikk, og forvaltningen av norske fiskeriressurser er derfor et nasjonalt anliggende. Det er viktig å være klar over at EØS-avtalen har gitt visse forbedringer i markedsadgangen. Noen fiskeslag som torsk, hyse, kveite og blåkveite har tollfri adgang til EU-markedet. Selv om det ikke ble gitt tollettelser på produkter som laks, makrell, sild, reker, kamskjell og sjøkreps, ble tollen for alle andre produkter redusert med ca. 30 pst. av opprinnelig nivå. For en total fiskeeksport til EU på nær 17 milliarder kr i 2001 ble det samlet betalt mellom 2 pst. og 3 pst. toll av denne eksportverdien. EU-utvidelsen kan by på vanskeligheter for Norge når det gjelder fisk. Nye medlemsland som Norge i dag har frihandelsavtale med for fiskeprodukter, vil bli omfattet av EØS-avtalen og de reglene som gjelder for fiskeeksport til EU-markedet. Regjeringen vil derfor forhandle med EU om kompensatoriske ordninger for å finne en best mulig løsning på dette problemet når det blir aktuelt. Jeg ønsker også å si litt om SVs og Senterpartiets ønske om å utrede alternativer til EØS. Det er Stortinget som har vedtatt at det skal fremlegges en årlig melding om arbeidet med EØS, og tar derfor ikke opp alternativer til EØS-avtalen. Jeg vil likevel bemerke at det for tiden er lite som ser ut til å kunne være et alternativ til EØS. EØS-avtalen er i dag vår viktigste forbindelseslinje til EU så lenge denne regjeringen sitter med makten. EØS har gitt Norge større innsyn og innflytelse enn det som var tilfellet med handelsavtalen. Med dagens innhold er EØS-avtalen ingen dårlig avtale. Knut Almestad, som var president i ESA fra 1994 fram til i fjor, sier til Aftenposten 23. oktober i år at om vi skulle hatt tilsvarende forhandlinger i dag, ville disse gitt et dårligere resultat. Vi må i Norge ta innover oss at når vi engasjerer oss i internasjonalt økonomisk samarbeid, må vi nødvendigvis også akseptere internasjonale spilleregler. Internasjonale avtaler mellom ulike partnere har den ulempe at om uenighet oppstår, kan ofte den sterkeste til slutt ta seg til rette. Slik er våre frihandelsavtaler også med EU. Noen partier tror at vi vil være tjent med en avtalemodell av sveitsisk type fremfor EØS-avtalen. Senterpartiet har her snakket om demokratisk underskudd og tap av selvråderett. Da lurer jeg på om de faktisk har studert denne avtalen, om de har vurdert hva som ville skje om det oppstod uenighet mellom partene. Om man ser dette for Sveits, er nemlig resultatet ganske nedslående. I EØS-avtalen kan avtalepartene anklages for avtalebrudd, så avgjøres saken med rettslige midler og uavhengige organer og domstoler. Flere saker av stor innenrikspolitisk betydning behandles for tiden av ESA. Mange av disse sakene berører områder folk flest tradisjonelt forbinder med nasjonalpolitikk, distriktspolitiske virkemidler, nasjonalt eierskap og ressursforvaltning. I Norge har dette ført til at det settes spørsmålstegn ved ESAs rolle. Det finnes ikke belegg for å hevde at EØS-/EFTA-landene behandles strengere enn kommisjonen behandler EU-landene. En undersøkelse gjennomført av Arena, forskerne Graver og Sverdrup, trekker sammen konklusjon. EØS-avtalen har vist seg solid nok til å tåle store endringer når det gjelder deltakelse på EFTA-siden. Dette avspeiler en gjensidig interesse av å videreføre det nære, åpne samarbeidet som EØS-avtalen innebærer. Vi skal ikke skjule de utfordringer avtalen stiller, men vi skal også vise avtalens styrke. Det er mange som har spådd at EØS ville bli fiasko, men Kristelig Folkeparti har hatt rett, avtalen er liv laga – det understrekes i meldingen.