trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-05-09:
Jeg takker for svaret. Jeg er fortsatt nokså bekymret for den tendensen vi ser, og statsråden er inne på det som handler om status for læreryrket. Nå har vi hatt denne NOKUT-rapporten siden 22. september i fjor, og det ble allerede da skissert at nå skulle det virkelig tas tak, nå skulle det være et nasjonalt løft. Men foreløpig har vi ikke sett så veldig mye til det fra Regjeringas side. Jeg vil da bare stille et konkret spørsmål til statsråden. Det har vært diskutert, og det diskuteres i rapporten, om det kunne være nødvendig å heve opptakskravene i allmennlærerutdanningen for å øke statusen til læreryrket. Det er et standpunkt som Høyre har hatt, og som Høyre har gjentatt på sitt landmøte nå i helgen. Er det et krav som statsråden kan gå med på?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-05-09:
Den eneste som driver med finter i denne sammenhengen, må være statsråden selv. Forrige Bondevik-regjering la fram et saldert budsjett, et forslag som det var fullt mulig å overta og dermed bringe forskningsinnsatsen på et betydelig høyere nivå enn det statsråd Djupedal sørget for at det ble med sin revisjon av budsjettet. Det er det som er sannheten, og det synes jeg faktisk statsråden kunne stå seg på å erkjenne. Så sa statsråden at han nå har funnet fram til 200 mill. kr ekstra til løft for stipendiater og vitenskapelig utstyr, som jo har vært sultefôret under det opprinnelige budsjettet. Mitt spørsmål er: Vil statsråden bidra til at noe av dette kan gå til de private høyskolene?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-05-09:
«Gjennom et omfattende arbeid fra sosialkontor, trygdekontor, skatteetat og kommunerevisjon er det avdekket et omfattende trygdemisbruk i drosjenæringen i Oslo. Nå viser det seg at flere av sakene henlegges av Oslo-politiet på grunn av «saksbehandlingskapasitet». Dette har en svært dårlig signaleffekt. Mener statsråden dette er en tilfredsstillende situasjon, og vil han foreta seg noe, f.eks. i revidert budsjett, slik at denne type alvorlige saker faktisk blir etterforsket og iretteført?»
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-05-09:
Med det svaret indikerer statsråden at han ønsker at den type kriminalitet skal iretteføres, og at han ser alvorlig på det. Samtidig er det noe med den beskrivelsen man får offisielt, sammenholdt med de opplysningene man får over eteren, som jeg tror folk flest stiller spørsmål ved. Jeg skal sitere hva lederen for påtaleseksjonen i den angjeldende politistasjon sa i forbindelse med henleggelsen av disse fire sakene, som jeg for øvrig forstår at man ikke går direkte inn i. Vedkommende sa: «Oslo politidistrikt er i en meget stram budsjettsituasjon, hvor vi også i denne forbindelse har lavere bemanning enn normalt. Og derfor er vi i 2007 nødt til å henlegge saker på grunn av saksbehandlingskapasitet.» Så spør reporteren: «Er det mange saker som blir henlagt?» Svaret er: «Det er mange flere saker enn i de foregående år. Det er et resultat av den budsjettsituasjonen vi befinner oss i, og ikke noe vi er komfortable med.» Forstår(presidenten klubber) statsråden at den type uttalelse i det offentlige rom uroer både dem som hører på, og dem som har lagt ned mye arbeid i å iretteføre disse sakene fra kommunale etaters side? (presidenten klubber)
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-05-09:
Jeg skal prøve å holde tiden. Jeg er i det store og hele enig med justisministeren i det overordnede. Samtidig er jeg ikke helt med på å fortsette denne kroner og øre-diskusjonen. Utfordringene for et politidistrikt må først og fremst være å ta hånd om den kriminaliteten som finner sted, og – enda mer – å legge inn kroner til forebygging, slik at man faktisk kan unngå kriminalitet. Da blir denne kronediskusjonen litt mindre interessant for meg. Hvis man i et gitt år har fått langt større oppgaver, langt større press, hjelper det lite å vise at til at man har fått x antall kroner mer, særlig hvis disse har gått til kurs, til lønnsoppgjør, etc., etc. Mitt poeng, til slutt, er å spørre justisministeren: Mener han at Oslo-politiet nå er på det budsjettmessige nivået som svarer til utfordringene?
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg vil få stille et spørsmål til utenriksministeren. I går fikk Norge besøk av den iranske utenriksminister, Mottaki. Flertallet av norske politikere mener åpenbart at dialog med Iran, også mens landet presses sterkt av FN, er helt naturlig. Man har tro på egne evner til å påvirke, og det er bra. Hvis den pågående norske dialogen med høytstående representanter for det iranske regimet fører til en stopp i atomprogrammet, respekt for menneskerettigheter og anerkjennelse av staten Israel, ja, da er det vi som for øyeblikket ikke vil snakke med Irans ledere, som tar feil. Klarer man å få bevegelse i disse avgjørende spørsmål, skal jeg øyeblikkelig innrømme at vår strategi er feilslått. Men én ting er utenriksministerens møte med sin iranske motpart. Noe ganske annet er at olje- og energiminister Enoksen også hadde et møte med den iranske utenriksminister. Er ikke utenriksministeren enig med meg i at møtet mellom Enoksen og Mottaki vil oppfattes som om Norge ønsker et enda tyngre forretningsmessig engasjement i Iran, samtidig med at menneskerettighetssituasjonen forblir håpløs, kvinnenes stilling blir stadig verre og regimet glatt ignorerer FNs krav? Mener utenriksministeren at Iran oppfyller de etiske retningslinjer Norge ellers stiller til selskaper vi bruker statens penger til å investere i?
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg vil få takke utenriksministeren for svaret, og jeg er glad for den klargjøringen at det ikke ligger noen signaler om opptrapping av vårt forretningsmessige engasjement i Iran. Mange års dialog med Iran synes, slik vi ser det, ikke å ha gitt noen form for resultater. Jeg skal gjerne inkludere det i en bredere setting enn kun den norske. Men vi vet at landet ønsker anerkjennelse og respekt, og vi synes Norge går altfor langt i å gi slik anerkjennelse og respekt. Den iranske utenriksminister ble personlig utvist fra Tyrkia den gang han var ambassadør. Han ble arrestert for medvirkning til kidnapping og tortur. Han avviste i går at Iran benekter Holocaust. Allikevel var han på en konferanse i Teheran i fjor som nettopp handlet om dette temaet. Vil ikke utenriksministeren benytte denne anledningen til å uttrykke skuffelse over Mottakis uttalelser og handlinger og være enig med oss i at den iranske utenriksministers oppførsel ikke bidrar til å bilegge våre uoverensstemmelser med Iran?
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg vil få stille et spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Det er i dag teknisk mulig å benytte GPS-baserte trygghetsalarmer, noe som gir brukere som beveger seg utenfor bolig en betydelig økt trygghet. Få kommuner har i dag et tilbud om slike alarmer. Det vil også kreve samordning mellom ulike instanser og kommuner for å gi brukerne den nødvendige sikkerhet om behov for assistanse skulle oppstå. Vil statsråden ta initiativ til at GPS-baserte trygghetsalarmer kan bli tilgjengelige i alle norske kommuner, og at nødvendig samordning kommer på plass?»
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg vil takke statsråden for svaret – jeg opplever jo ikke at det var så positivt som jeg kunne ønsket. Omfanget av eventuell igangsetting her har jeg ikke sett på. Vi har i min kommune, Asker, nå en bruker som av en ideell organisasjon har fått tilgang til denne alarmen, men det er et problem, for man har ikke systemet for å ta den i bruk i det kommunale omsorgsapparatet, og man er usikker. Disse brukerne er jo mer mobile og aktive, de er ikke sengeliggende. De ønsker en kvalitet på livet sitt som vi andre, og de kan bevege seg over kommunegrensene, og da må noen legge til rette for en type samordning som gjør at man kan ha den ønskede trygghet. Dette er brukere, som jeg snakker om i min sak nå, som i dag har en trygghetsalarm hos kommunen, og som selvfølgelig selv velger å ta imot et slikt tilbud. Kunne statsråden tenke seg en forsøksordning for et begrenset antall kommuner og brukere?
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg takker for svaret, og jeg synes den vendingen det fikk, var veldig positiv. Jeg er helt enig med statsråden i at det har en del etiske sider, og det er en del ting som må problematiseres og komme på plass. For meg vil det aldri være aktuelt, og sikkert ikke for statsråden heller, å tvangsplassere noe slikt på noen. Vi vet heller ikke hvor stort omfang det er snakk om, men det er i dag yngre brukere med trygghetsalarm som, når de er utenfor egen bolig, opplever en usikkerhet og manglende trygghet, en trygghet de har inne i boligen. Her kan ny teknologi hjelpe, og jeg er glad for at statsråden vil ta det med seg og se på om det er noe man kan gjøre fra statens side for å sikre at disse brukerne kan få en bedre trygghetsfølelse fremover.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2007-05-09:
NTB rapporterer fra gårsdagens møte mellom utenriksminister Støre og hans iranske kollega, Mottaki, at Iran tar ingen selvkritikk på menneskerettighetsområdet – han sier tvert imot at menneskerettighetssituasjonen i Iran er god. Jeg oppfatter denne uttalelsen som både dypt tragisk og fullstendig blottet for selvinnsikt på eget lands vegne. Iran praktiserer, som også utenriksministeren var inne på, utstrakt bruk av dødsstraff, deriblant offentlig steining og henging og dødsstraff for barn. Videre bruker diktaturet i Teheran en rekke barbariske straffemetoder, og tortur av opposisjonelle er helt vanlig. Religiøse minoriteter lider også sterkt under regimet. Hvordan vil utenriksministeren balansere norsk iver – spesielt fra vårt største selskap, StatoilHydro, som også er delstatlig – etter å investere i Iran med landets respektløse holdning til menneskerettighetene, som Irans utenriksminister så tydelig gav uttrykk for?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-05-09:
Jeg har et spørsmål til finansministeren: «I ny lov om eiendomsmegling videreføres regler om at meglerbrev tilbakekalles når megler er illikvid. Da regelen ble innført, var de fleste meglere enkeltpersonforetak og mindre AS. Nå er de aller fleste i stilling som ansatte, og det forventes økning som følge av nye kvalifikasjonskrav. Meglere er provisjonsavlønnet og har en sårbar privatøkonomi ved nedgang i markedet. Mener statsråden utviklingen gir grunn til å vurdere reglene for tilbakekall på nytt, slik at de faglige kvalifikasjoner er de avgjørende?»
Svein Flåtten (Høyre), 2007-05-09:
Ja, jeg ser at de kanskje et stykke på vei kan være det. Men kan finansministeren tenke seg å gi ytterligere signaler, utover dette, fordi gangen fra den relativt rigide bestemmelsen vi hadde, til en kanskje noe mykere oppfattes i bransjen fortsatt som vanskelig? Jeg tror vi står foran en situasjon hvor dette med at meglerne er kompetente, og at de har faglige kvalifikasjoner, vil være det viktigste. Etter min oppfatning er dette med deres uavhengighet i forhold til økonomi kanskje et mye, mye mindre spørsmål enn det var tidligere. Så jeg gjentar for så vidt spørsmålet: Kan finansministeren tenke seg å signalisere enten her eller til Kredittilsynet, f.eks. ved å foreslå forskrifter som utdyper dette noe og gjør dette litt enklere for meglerne å forholde seg til?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-05-09:
Jeg velger – ikke vanligvis, men relativt ofte – å tolke statsråden positivt, særlig i denne viktige sammenhengen, hvor vi på den ene side har økonomi og på den annen den menneskelige situasjon stilt opp mot hverandre. Slik jeg tolker statsråden, heller hun mot at det siste vil være det viktigste. Det vil også korrespondere utmerket med det samfunnssyn som Sosialistisk Venstreparti har. Jeg håper virkelig at hun følger det opp videre.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-09:
I ny eiendomsmeglingslov § 4-2 første ledd nr. 5, vedtatt i Odelstinget 26. april 2007, stilles det som krav for å få eiendomsmeglerbrev at innehaveren er i stand til å oppfylle sine forpliktelser etter hvert som de forfaller. Bakgrunnen for dette kravet er at økonomisk sårbarhet kan være en trussel mot meglerens uavhengighet som mellommann. Det er som kjent en viktig del av eiendomsmeglerens funksjon. I den nye loven er Kredittilsynet gitt adgang til å kalle tilbake eiendomsmeglerbrev bl.a. når vilkårene for tildelingen av brevet ikke lenger er oppfylt. Dette er en oppmykning i forhold til gjeldende lov, som sier at Kredittilsynet skal kalle brevet tilbake dersom vilkårene ikke lenger er oppfylt. Kredittilsynet foreslås med andre ord å avgjøre saker om tilbakekalling av eiendomsmeglerbrev på grunnlag av en konkret og skjønnsmessig helhetsvurdering. I en slik helhetsvurdering vil også de momentene som påpekes i spørsmålet, kunne være relevante. Etter min oppfatning er derfor de bekymringene som representanten Flåtten har i denne saken, imøtekommet i forhold til det som nå har skjedd på dette feltet, ved at «skal»er erstattet med «adgang».
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-09:
Nå er denne loven nylig vedtatt av Stortinget, og det den innebærer, er en oppmykning av nettopp denne bestemmelsen. Det henger bl.a. sammen med det Flåtten er inne på, nemlig at det hever statusen og kravene til meglerne framover, slik at vi har en annen type virkemidler for å sikre kvalitetene i de tjenestene som skal utføres. Det er den avveiningen som Kredittilsynet nå skal foreta. Jeg vil foreslå at representanten Flåtten, og for så vidt bransjen, følger med på hvordan dette håndteres framover, fordi det ligger et betydelig signal i den endringen som nå er foretatt i forhold til en oppmykning. Det mener jeg er tilstrekkelig på det nåværende tidspunkt, og så får vi se hvordan praksis avveier disse hensynene framover.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-09:
Det jeg har sagt, er at nå ligger det en mulighet for en avveining og et skjønn i forhold til disse to måtene å sikre at de tjenestene som utføres, nettopp ivaretar den uavhengigheten som eiendomsmeglerne skal ha. Jeg mener at det vi nå må satse på, er at praksis framover klarer å avveie de to hensynene. Og hvis Flåtten ikke er fornøyd med praksis, er jeg helt overbevist om at han kommer tilbake til det i en senere spørretime.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-09:
I revidert nasjonalbudsjett for 2006 ble realveksten i kommunesektorens samlede inntekter fra 2005 til 2006 anslått til 7,1 milliarder kr. Ved framleggelsen av St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 4 for 2006-2007 ble realveksten i kommunesektorens samlede inntekter i 2007 anslått til 6,6 milliarder kr. Veksten ble her regnet i forhold til anslått inntektsnivå for 2006 i revidert nasjonalbudsjett for 2006. Kommunesektorens skatteinntekter i 2006 utviklet seg vesentlig sterkere enn anslått i revidert nasjonalbudsjett for 2006. I St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 4 for 2006-2007 ble den reelle inntektsveksten fra 2005 til 2006 anslått til 11,6 milliarder kr, altså 4,5 milliarder kr høyere enn anslaget i revidert nasjonalbudsjett for 2006. Tallet 18 milliarder kr framkommer ved at den oppjusterte inntektsveksten for 2006, altså 4,5 milliarder kr, er lagt til anslaget for vekst i 2006 i revidert nasjonalbudsjett for 2006, som altså var 7,1 milliarder kr, og anslaget for vekst i 2007 i St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 4 for 2006-2007, som var 6,6 milliarder kr. Dette kan oppsummeres, som man forstår, til 18 milliarder kr.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-09:
Jeg er helt enig i at vi aldri skal bidra til å skape forvirring hos verken oss sjøl eller våre velgere. Representanten er opptatt av reelle penger, som det blir sagt. De reelle pengene som kommunesektoren har å rutte med, er veksten på 12,9 milliarder kr. I tillegg har man, i helt reelle kroner, ekstraordinære skatteinntekter for 2006 beregnet til 6,6 milliarder kr, slik at totalen som kommunene har å rutte med, uansett hvordan man snur og vender på det, faktisk er på nærmere 19 milliarder kr. Det er riktig at nivået blir hevet med 12,9 milliarder kr, men i tillegg kommer skatteinntektene.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-09:
Kommuneopplegget er komplisert, og det er mulig å skape stor forvirring knyttet til disse tallene avhengig av hvilket utgangspunkt man tar for beregningene. Som kommunalminister er jeg opptatt av å presentere et ryddig bilde til folk. Jeg er opptatt av at vi verken skal si ting slik at det framstår som om vi gjør mer enn det vi gjør, eller si ting slik at det framstår som om vi gjør mindre enn det vi gjør. Det er opplagt i min interesse som kommunalminister å bidra til å gi et så korrekt inntrykk som mulig.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-09:
Det er viktig at idrettshaller og andre publikumsbygg bygges og vedlikeholdes på en forsvarlig måte. Jeg er opptatt av at folk skal være trygge i alle typer bygg, inkludert idrettshaller. Vi må benytte flere virkemidler i dette viktige arbeidet. Vi – departementet i denne sammenheng – har nettopp sendt brev til halleiere i Norge for å minne om ansvaret de har for at personsikkerheten ivaretas. Brevet er også sendt alle kommuner og fylkeskommuner. Det er viktig at også kommunene følger opp sitt ansvar, både som halleier og som bygningsmyndighet. Kommunenes tilsyn utføres primært der det bygges nytt og ved ombygging. Kommunene skal føre tilsyn med at regelverket overholdes, og i løpet av året vil Statens bygningstekniske etat gi ut en temaveileder som et hjelpemiddel for utøvelse av tilsyn. Det er eieren som har det daglige ansvaret for at sikkerheten i en idrettshall er ivaretatt. Dette innebærer ansvar for at sikkerheten er tilfredsstillende, at sikkerheten undersøkes der det er tvil, og å sørge for å gjennomføre nødvendige tiltak der sikkerheten ikke er god nok. Ifølge plan- og bygningsloven har eier et ansvar for at fare eller vesentlig ulempe ikke oppstår for personer eller eiendom. Avdekker kommunen at vedlikehold av haller, herunder snømåking, forsømmes, oppfordres kommunen til å gi de pålegg som er nødvendig for å forebygge eller få brakt i orden farlige forhold. For å øke personsikkerheten i idrettshaller og andre publikumsbygg, og for å være sikre på at regelverket følges, mener jeg det er nødvendig å vurdere innføring av strengere kontrollrutiner for bygg hvor ulykker vil få store konsekvenser. I arbeidet med ny plan- og bygningslov vurderes det innføring av obligatorisk uavhengig kontroll i saker hvor f.eks. sikkerheten er spesielt kritisk. Fra næringen er det større vilje nå enn tidligere til å vurdere mer uavhengig kontroll som et reelt virkemiddel. Jeg ser ikke bort fra at konklusjonen i departementets lovarbeid blir at uavhengig kontroll blir hovedregelen ved byggetiltak av stor samfunnsmessig betydning. Det er også viktig at loven i større grad pålegger kommunene å føre tilsyn med byggetiltak der feil vil medføre store konsekvenser for helse, miljø og sikkerhet. Gode kontrollrutiner er viktig for å verifisere den endelige kvaliteten på bygget. Kvalitet oppnås imidlertid først og fremst gjennom det som gjøres av dem som prosjekterer og utfører arbeid på f.eks. en idrettshall. Tilsyn og muligheten for uavhengig kontroll vil være av de mest effektive og etterspurte virkemidler fra det offentliges side for å sikre best mulig etterlevelse og minst mulig omgåelse av regelverket.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-09:
Det er viktig at vi holder blikket stivt festet på hvem som sitter med ansvaret. Det er halleier. Jeg mener det er viktig at vi ikke gjør noe som kan få halleierne til å tro at de er blitt fratatt noe ansvar. Det vi må gjøre, er kontinuerlig å holde trykket på dette oppe, slik at halleierne er seg sitt ansvar bevisst. Det er riktig som representanten sier, at når vi kommer til ny bygningsdel, når vi formodentlig får en ny bygningskontroll på plass, vil vi være i en litt annen situasjon. Jeg understreker også at vi allerede nå i forhold til eksisterende bygg kan bli strengere gjennom den nye bygningsdelen av plan- og bygningsloven med tanke på kommunenes ansvar for tilsyn. Det er noe av det vi sitter og jobber med nå: hvordan vi skal stramme opp kommunenes tilsynsansvar.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2007-05-09:
Når vi titt og ofte understreker halleiers ansvar, er jo det nettopp for at vi skal bidra til at de sjekker at hallen til enhver tid er i forsvarlig stand. Så kommuniserer vi også med kommuner og i noen tilfeller også med fylkeskommuner, som altså eier noen haller, og ber dem følge opp på sin side. Så med det systemet vi har for oppfølging, skal alle føle seg trygge i norske haller. Jeg understreker igjen at vi følger dette kontinuerlig opp, og at det i den nye bygningsdelen av plan- og bygningsloven vil bli tatt grep som også vil pålegge kommunene ytterligere ansvar ved oppfølging av eksisterende bygg.
Bent Høie (Høyre), 2007-05-09:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kommunal- og regionalministeren: «I Teknisk Ukeblad den 23. mars kunne vi lese at eksperter frykter at idrettshaller kan være dødsfeller. Det pekes på at flere haller er for dårlig dimensjonert for store snømasser, og at måking i tillegg kan få takkonstruksjoner til å rase sammen. Vi må være sikre på at idrettshallene våre er trygge for både barn og voksne. Har statsråden vurdert om det er behov for en særskilt kontroll for å sikre at idrettshallene tilfredsstiller god nok bygningsmessig standard?»
Bent Høie (Høyre), 2007-05-09:
Jeg takker for svaret. Jeg synes at det er positivt at det i forbindelse med den nye plan- og bygningsloven vurderes nye kontrollmuligheter med oppføring av nye bygg. Imidlertid gjelder dette også i stor grad bygg som ble oppført på 1970-tallet under et annet regelverk enn det man har i dag, og som ikke vil bli omfattet av dette eventuelt nye regelverket. Statens byggtekniske etat sendte allerede i 2003 ut brev om dette til landets kommuner, og bad om en ekstra oppfølging i forhold til disse hallene. Men assisterende direktør i Statens byggtekniske etat, Gustav Pillgram Larsen, sier til Teknisk Ukeblad: «Jeg kan ikke si vi er trygge på at dette er fulgt opp.» Føler statsråden seg trygg på at de brevene som gjentatte ganger nå er blitt sendt, blir fulgt opp på en skikkelig måte?
Bent Høie (Høyre), 2007-05-09:
En del av disse hallene er som sagt ført opp under et annet regelverk enn i dag. Vi ser også at endringer i klimaet og været gjør at hallene utsettes for andre typer belastninger i dag enn den gangen de ble oppført. Vil det være aktuelt å påby riving eller forsterking av de eksisterende hallene hvis man avdekker svakheter? Hvem skal eventuelt påkoste den type endringer? Disse hallene eies jo i dag i all hovedsak enten av kommuner eller av frivillige lag og organisasjoner. Vil det bli igangsatt noen konkrete tiltak for å avdekke om det i dag finnes den type haller som ikke tilfredsstiller dagens regelverk?
André Oktay Dahl (Høyre), 2007-05-09:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til miljøvernministeren: «Statsråden har varslet et sterkere vern om bynære marker gjennom en egen markalov. Samtidig har Samferdselsdepartementet iverksatt utredning av mulig trasé for ny E18 gjennom sørlige deler av Oslomarka, det såkalte «Ski øst»-alternativet. Kan statsråden love at hun som en del av arbeidet med å styrke vernet om marka vil stanse utredningen av «Ski øst»-alternativet, slik at brukerne av denne delen av Oslomarka kan være helt sikre på at det er helt uaktuelt med en ny 4-felts motorvei gjennom dette området?»
André Oktay Dahl (Høyre), 2007-05-09:
Jeg takker for svaret. Denne saken har skapt stort lokalt engasjement, og med god grunn. Sørmarka betyr ekstremt mye for mange Follo-beboere, og de har selvfølgelig fått med seg de klare miljøforpliktelsene i både Soria Moria-erklæringen, den nye Marka-loven som er varslet, og friluftsmeldingen. Statsråd Navarsetes begrunnelse for utredningen har stort sett vært at alle steiner må snus, på tross av opprinnelig avvisning fra Statens vegvesen. Det er blitt reist spørsmål ved saksbehandlingen og nærmere slektskaps- og vennskapsforhold i forbindelse med denne. Det skal jeg ikke gå inn på. Men jeg, og Høyre, forventer at SV skjærer igjennom i denne saken – ikke minst vinner de da kanskje tilbake noen av de 20 pst. av velgerne som ser ut til å ha gått over til Arbeiderpartiet. Jeg skal presisere spørsmålet i tilfelle det fremstod som uklart: Vil statsråden på noe som helst vis engasjere seg og bidra til at utredningen av «Ski øst» legges vekk? Ja eller nei?
André Oktay Dahl (Høyre), 2007-05-09:
Jeg konstaterer at statsråden ikke er villig til å gi noen garanti, ei heller noen viljeserklæring i forhold til sitt arbeid i regjering. Det er for så vidt greit. Dette er en betydelig miljøsak for en hel region. Til slutt får jeg bare oppfordre statsråden til å bruke det engasjementet som er. Hun må ikke være redd for at eventuelle andre setter henne på plass, hun må stå for sitt oppriktige miljøengasjement helt inn i regjeringskontorene og ikke la seg pille på nesen, f.eks. i forhold til det statsministeren gjorde ved en tidligere anledning.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-09:
Jeg er kjent med at samferdselsmyndighetene vil ha en bredere gjennomgang av alternativer for ny E18 på strekningen Vinterbro–Østfold grense, og at det såkalte Ski øst-alternativet skal inngå i arbeidet. Arbeidet vil skje innenfor rammen av systemet for ekstern kvalitetssikring av statlige investeringsprosjekter over 500 mill. kr – også kalt KS1. I forbindelse med denne prosessen har samferdselsmyndighetene bestemt at videre plan- og utredningsarbeid etter plan- og bygningsloven skal stanses inntil KS1-arbeidet er gjennomført. Hvis samferdselsmyndighetene etter dette ønsker at «Ski øst»-alternativet skal inngå i den videre plan- og utredningsprosessen etter plan- og bygningsloven, må programmet for arbeidet endres. I forbindelse med forelegging av programmet for Miljøverndepartementet vil jeg da foreta en konkret vurdering av om alternativet bør videreføres. Jeg vil gjøre denne vurderingen bl.a. i lys av de varslede rikspolitiske bestemmelsene for Oslomarka, arbeidet med en egen Marka-lov og hensynet til jordvern.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-09:
Jeg vil understreke at KS1-prosessen verken overstyrer eller erstatter den senere konkrete behandlingen av dette vegprosjektet etter plan- og bygningsloven. Jeg vil også understreke at det arbeidet som nå er i gang med ny Marka-lov, innebærer at det vil måtte legges stor vekt på Marka-interessene i den videre behandlingen av saken. Det er altså slik at denne prosessen som nå pågår, er en prosess som samferdselsmyndighetene har satt i gang. Det er et arbeid som eventuelt vil komme på mitt bord, og som jeg da etter hvert vil foreta vurderinger av.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2007-05-09:
Jeg kan forsikre om at i denne saken som i andre saker tas miljøhensyn veldig alvorlig – og det står høyt på dagsordenen i Regjeringens arbeid. Det er klart at den vurderingen som eventuelt vil bli foretatt her, vil innebære den varslede rikspolitiske bestemmelsen for Oslomarka og hensynet til jordvern. Også det at vi jobber med egen Marka-lov, vil bli tillagt stor betydning.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
«1. mai i fjor lovet statsministeren å sette spaden i jorden for gasskraftverket på Skogn. Til Trønder-Avisa 17. januar 2006 bekreftet statsråden at Midt-Norge styrer mot en alvorlig kraftkrise, og sa at nye utbyggingsplaner må på bordet veldig raskt. Det til tross, ingen større kraftprosjekt er iverksatt i regionen. Hva har Regjeringen konkret gjort for å fremskynde store kraftprosjekt, og når kan man forvente at kraftsituasjonen i regionen igjen kan betegnes som «god»?»
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Dette var vel egentlig et svar som ventet. En snakker om at nettet i Midt-Norge er et konfliktfylt prosjekt. Det tok vi opp i Stortinget i går. Men mange av disse tiltakene har vært planlagt i lang tid. Mitt spørsmål gikk på hva Regjeringen har gjort for å framskynde kraftprosjekt. Planer og dialog tviler jeg ikke på at det er, men det gir ikke mer strøm til hus og industri. Så spørsmålet er: Hva er framskyndet? Jo, statsråden nevner Tjeldbergodden. De har fått konsesjon. Men har de fått utslippstillatelse? Uten utslippstillatelse er ikke konsesjonen verdt én krone. Har statsråden gjort noe for å framskynde gasskraftverket på Skogn? Konsesjonen er der, det er alle klar over, men har han gjort noe for å framskynde en investering der? Det samme gjelder Industrikraft Møre. Har de i det hele tatt fått konsesjon ennå? Det er jo en masse prosjekt nå som ikke eksisterte før, som gjør at en vil kunne realisere kraftprosjekt nå, som ikke var mulig tidligere. Spørsmålet er konkret: Hva er blitt gjort for å framskynde løsninger med tanke på disse utfordringene?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg var redd det betydde at det er tomt for strøm også i Oslo. Det er et ordtak som sier: Fortell ikke hvor mye du jobber, fortell hva du får gjort. Det tror jeg gjelder litt for hva Regjeringen gjør i Midt-Norge også. I sitt første svar skrøt statsråden av at Tjeldbergodden er gitt konsesjon. I sitt påfølgende svar sa han at prosjektet ikke lenger er relevant, fordi det er blitt endret. Industrikraft Møre søkte om konsesjon i fjor. En har hatt lang tid på seg – hvis det virkelig er ønskelig å få bygd et gasskraftverk for å redde kraftsituasjonen. Industrikraft Møre sier at får vi konsesjon, kan vi sette i gang bygging og iallfall ha et halvt gasskraftverk oppe og gå i løpet av 2008. Hver måned som går, betyr at en også utsetter slike investeringsbeslutninger. En kan godt snakke om enøktiltak – en kan snakke om mange slike – men statsråden understreket jo selv i Trønder-Avisa for et og et halvt år siden at det er de store prosjektene som må på plass for å få reddet situasjonen. Og de nettinvesteringene som Statnett tok beslutning om i forrige stortingsperiode, tar det fortsatt tid å få på plass. Igjen er spørsmålet: Når det gjelder f.eks. Industrikraft Møre, hva har Regjeringen gjort for å framskynde behandlingen av deres søknad, slik at de kan investere så fort som mulig?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-09:
Regjeringen tar sårbarheten i den norske kraftforsyningen på alvor, og har helt siden den tiltrådte arbeidet aktivt for å tilrettelegge for ny kraftproduksjon. Det er blitt gjort betydelig med arbeid i denne perioden. Det har blitt gitt flere konsesjoner både til gasskraft- og vannkraftprosjekter. I tillegg har Regjeringen opprettet et fond på 20 milliarder kr for å styrke satsingen på fornybar energi og energieffektivisering. I Midt-Norge er Regjeringens plan for å styrke kraftsituasjonen i regionen basert på tiltak for økt overføringskapasitet, økt satsing på energiomlegging og ny produksjon samt andre tiltak som skal sikre forsyningssikkerheten i Midt-Norge. Flere større nettinvesteringer, konkret knyttet til utvidelsen av Norsk Hydros aluminiumsverk på Sunndalsøra og Ormen Lange-utbyggingen, er utført. Det er videre investert i spenningsstøtte i nettet som vil bedre overføringsmulighetene i og inn i området fra 2007. Statnett har videre besluttet å investere i økt overføringskapasitet mellom Midt-Norge og Sverige. Dette skal være på plass fra høsten 2009. Statnett har i tillegg oversendt konsesjonssøknad for ny overføringsforbindelse mellom Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal til NVE. Et viktig element i handlingsplanen er tiltak for å legge til rette for ulike typer ny kraftproduksjon. Støtteordningen til fornybar elektrisitet gjennom Enova for å realisere vind-, vann- og biokraftprosjekt i området er initiert. Samtidig styrker NVE saksbehandlingskapasiteten og prioriterer konsesjonssøknader for vann- og vindkraftprosjekter i Midt-Norge. NVE har videre stor fokusering på effektiv konsesjonsbehandling av produksjons- og overføringsanlegg i denne regionen. Det har blitt presentert planer for flere gasskraftprosjekter. Regjeringen arbeider for å legge forholdene best mulig til rette for realisering av nye gasskraftprosjekter med CO2-håndtering. Olje- og energidepartementet er i dialog med aktuelle utbyggere av gasskraftverk, inkludert Industrikraft Midt-Norge, og det arbeides mot å få en løsning så raskt som mulig. Det er gjort et betydelig arbeid med å få på plass tiltak for å bedre kraftsituasjonen i Midt-Norge i løpet av det siste året. Vi følger utviklingen nøye, og vi vil holde så rask framdrift som mulig når det gjelder å gjennomføre de planlagte tiltakene i handlingsplanen for Midt-Norge.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-09:
Jeg tror for så vidt det ikke er noe poeng å gjenta det svaret jeg først gav, i forhold til det betydelige arbeidet som er blitt gjort. Det er riktig at en rekke av disse prosjektene er konfliktfylte. Energiproduksjon og overføring av energi er konfliktfylt, og det gjør også at saksbehandlingen, og konsesjonsbehandling av denne typen saker, ofte tar tid. Det er mange instanser som skal høres. Det er situasjonen i forhold til nye konsesjoner for produksjon av energi, og det er også situasjonen for overføringsforbindelser. Derfor vil f.eks. overføringsforbindelse mellom Sogn og Fjordane og Møre og Romsdal komme til å ta tid, og kan tidligst være på plass i 2011/2012. Når det gjelder Tjeldbergodden, vet representanten utmerket godt at Statoil og Shell nå er i gang med å jobbe med et helt annet prosjekt enn det opprinnelige, og at vi derfor ikke har noen sak å forholde oss til – før de har konkludert med hensyn til hvorvidt verdikjedeprosjektet på Tjeldbergodden vil bli realisert i den form de ønsker. Det gamle prosjektet er ikke lenger aktuelt.(Presidenten klubber.) Når det gjelder de(presidenten klubber) øvrige prosjektene, f.eks. Industrikraft Møres prosjekt, vil søknad(presidenten klubber) bli behandlet så raskt som overhodet mulig. (Presidenten klubber.) (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-09:
Å, det er det det betyr!
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2007-05-09:
Som jeg sa i mitt første svar, har vi først og fremst bedt NVE om å prioritere konsesjonssøknader fra dette området – inkludert søknaden fra Industrikraft Møre, slik at den kan få en raskest mulig behandling. Så er det, som jeg også har sagt, visse prosedyrer som må legges til grunn. Det gjør at dette tar tid, men vi skal gjøre det så raskt som overhodet mulig. Så har jeg sett igjennom det jeg sa i mitt første svar. Jeg nevnte ikke konsesjonen for Tjeldbergodden i mitt første svar – det kan representanten lese i ettertid, i referatet. Som sagt: Vi tar sikte på å bidra til å løse denne situasjonen så raskt som mulig. Det vil ikke være noen gasskraftverkprosjekter som kan være oppe og stå i 2008. Derfor har vi vært nødt til å gå til det skritt å la Statnett investere i reservekraftkapasitet i dette området. Korteste byggetid fra man bestiller, vil sannsynligvis være 36 måneder – og da er det som kjent ikke 2008.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg vil først bare si at det jo er lenge siden spørsmålet ble sendt. Det har blitt en del endringer når det gjelder tiltakskostnadene, men jeg vil allikevel ta opp spørsmålet slik det opprinnelig ble stilt: «Flere av omkjøringsveiene som i sommer skal erstatte E18 i Vestfold, er i en slik forfatning at det vil skape trafikkaos. Det må settes i verk tiltak for å oppgradere/sikre veiene og ta høyde for de miljømessige konsekvensene. Beregninger tyder på at det vil koste 200 mill. kr å sikre tunnelene, i tillegg vil det påløpe store kostnader for å oppgradere veiene slik at man kan sikre en forsvarlig trafikkavvikling i sommer. Hva vil statsråden nå gjøre for å sikre trafikkavviklingen gjennom Vestfold i sommer?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Det er godt å se at det skjer noe, men jeg har også stilt spørsmål til statsråden om omkjøringsveiene rv. 32 og rv. 40. Statsråden har vært klar og tydelig på at hun ikke ønsker å sette i gang ytterligere tiltak nå, men at man kontinuerlig skal se på dette. Men alle tilbakemeldinger fra dem som bor langs disse veiene, er at dette er veier hvor det fra før er stor trafikk, og at den økte trafikken som stengingen av Hanekleivtunnelen har medført, ytterligere har forverret deres situasjon. De opplever nå en uholdbar situasjon. Spørsmålet mitt blir da: Statsråden snakker om noen av de andre omkjøringsveiene, men ser hun ikke at det også er viktig å ta tak i de problemene som de som bor langs disse veiene, har? Selv om ett løp vil bli åpnet 6. juli, betyr jo ikke det nødvendigvis at det ikke fortsatt vil være økt trafikk på omkjøringsveiene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-05-09:
Jeg har et par spørsmål. Jeg hører at statsråden har vært i Vestfold, og det er veldig bra, for det er for så vidt der skoen virkelig trykker. Det er jo slik at i hvert fall én kommune i Telemark, kanskje to, blir rammet spesielt av dette. Jeg har registrert at både fylkesutvalget i Telemark og KS i Telemark har gitt klare tilbakemeldinger om at det også må skje noe på rv. 32 og rv. 40, som jeg opplever at statsråden ikke ser behovet for å gjøre noe med, fordi hun mener at det er så kort tid igjen til situasjonen normaliserer seg. Jeg er faktisk ikke sikker på at man har kvittet seg med disse utfordringene når bare ett av løpene blir åpnet. Jeg kan tenke meg å spørre statsråden konkret hva hun vil gjøre med disse strekningene. Hvor mye er nå satt av, f.eks. til asfaltering og andre tiltak, og hva vil man gjøre framover? Jeg registrerer jo når jeg kjører på veien, at det skjer ting, men hvor mye er satt av totalt for å sørge for at det blir gjort noe med den uholdbare situasjonen som fortsatt er der, og som fortsatt vil være der et par måneder til?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Som representanten Hoksrud viser til, har stenginga av E18 i Vestfold ført med seg problem for trafikkavviklinga gjennom fylket. Tilbakeføringa av trafikk til gamle E18, dvs. rv. 313, har auka faren for ulukker, medført ulemper for naboane til vegen og ført til at trafikantane brukar lengre tid på reisa. For å bøte på desse ulempene er det sett i verk ei lang rekkje tiltak. Tiltaka gjeld m.a. endra fartsgrense for å få best mogleg flyt i trafikken, forsterka skilting, asfaltering av ein del strekningar og ny vegoppmerking. Det er vidare sett inn auka kontroll, noko som det er varsla om ved skilt, og ordninga med skuleskyss er utvida. Eg vil òg nemne at det etter ynske frå kollektivselskapa vil verte etablert kollektivfelt ved innsnevringa ved Bergsenga. Nye tiltak vert kontinuerleg vurderte, så lenge den ekstraordinære situasjonen held fram. Det er laga kart m.m. – som vert nytta av politiet og av Vegtrafikksentralen – over rv. 313 og dei andre omkøyringsvegane i nordfylket, slik at ein kan utnytte alternativt vegnett best mogleg gjennom god skilting langs vegen. Det er òg kontinuerlege observasjonar av kø i trafikken i helgane, med tanke på å føre trafikk inn på omkøyringsruter med «ledig kapasitet». Etter anbodsrunden i samband med sikringsarbeida er det klart at eitt løp på E18 vil kunne opnast 6. juli. Med det vil venteleg trafikken på rv. 313 og andre omkøyringsvegar i stor grad vere attende til det normale, og kvaliteten på trafikkavviklinga gjennom Vestfold bør då vere akseptabel. Vegstyresmaktene vil sjølvsagt følgje også denne situasjonen nøye. God informasjon om korleis trafikkavviklinga er til kvar tid, skal sikrast, slik at trafikantane får høve til å tilpasse reisetidspunkt og reiserute. Ein køvarslar vert brukt av Vegtrafikksentralen i varslingsarbeidet. To store tavler er plasserte ved Sem og Larvik for å føre trafikken inn på best mogleg omkøyringsveg. Informasjonen er òg tilgjengeleg på Vegvesenet sine heimesider.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Eg var i Vestfold – i Holmestrand – 30. april og hadde møte med både kommunar, fylkeskommunen og Fylkesmannen. Vegvesenet var til stades. Eg hadde òg møte med kollektivselskapa. Det var veldig nyttig. Eg opplevde at ein lokalt er tilfreds med den dialogen ein har med Statens vegvesen. Ein sa at ein iallfall vert høyrt hos Statens vegvesen, og at arbeidet i dei prioriterte områda vert gjennomført. Så er det alltid slik at ein gjerne skulle ha gjort endå meir – og aldri vert vel noko godt nok – men den situasjonen som me har hatt så langt, er til å leve med for innbyggjarane langs denne strekninga. No er me komne eit godt stykke ut i mai. Det gjenstår framleis vel ein og ein halv månad med denne situasjonen, men når me kjem til 6. juli, vil iallfall situasjonen normalisere seg på ein heilt annan måte.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Eg har heilt sidan fyrst i januar sagt til Stortinget at eg vil kome tilbake i tilleggsproposisjonen som vil verte lagd fram parallelt med revidert nasjonalbudsjett, med ei oversikt over Hanekleivtunnelen og tilstøytande tunnelar. Det omfattar sjølvsagt òg den økonomiske sida. Eg vil difor ikkje gå inn på det i dag. Det er ikkje god skikk å gå inn på spørsmål som ein skal leggje fram for Stortinget om kort tid.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
I ein rapport frå Statens vegvesen frå februar 2003 er det totale etterslepet på riksvegane rekna til å vere 14 milliardar kr pr. 1. januar 2007. Dette er eit etterslep som er opparbeidd gjennom mange år under ulike regjeringar. Tunnelane sin del av dette er rekna til om lag 2 milliardar kr. Regjeringa har auka innsatsen til riksvegvedlikehald, men eit så stort etterslep må nødvendigvis takast igjen over fleire år. Dette er eit spørsmål som vil verte grundig handsama i Nasjonal transportplan for perioden 2010–2019. Det er no sett av 170 mill. kr pr. år for å oppgradere tunnelane ved å fornye gammalt og utdatert utstyr. I tillegg kjem den årlege drifts- og vedlikehaldsinnsatsen. Innanfor all drift og alt vedlikehald prioriterer Statens vegvesen dei oppgåvene som har direkte innverknad på tryggleiken. For tunnelar tyder dette at dei tiltaka som er naudsynte for at trafikken kan avviklast på ein sikker måte, vert gjennomførte. Det omfattar òg dei installasjonane som er nemnde i spørsmålet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Eg kan nemne at Statens vegvesen for fleire år sidan tok i bruk eit eige datasystem for å halde oversikt over oppgåvene som skal gjerast i samband med den tekniske tryggingsutrustinga i tunnelane. Systemet gjev òg dokumentasjon på om oppgåvene er utførte. Eg har tillit til, som eg sa i mitt hovudsvar, at ein prioriterer tryggleik, og at ein gjer fyrst dei oppgåvene som må gjerast for at tryggleiken i heile vårt omfattande tunnelsystem skal haldast oppe på ein god måte.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Eg kjenner ikkje den saka frå Bergen som det vert referert til. Eg må be om forståing for at eg ikkje kan kommentere ho. Men det er klårt at dersom ein ikkje kan opne rømmingsdørene, er det ein svikt i systemet. Det må i så fall takast opp. Eg må, som kvar statsråd, støtte meg på at me har eit system som tek vare på tryggleiken. Me har gode datasystem, eit eige datasystem for å halde oversikta over dette. Det er opp til Statens vegvesen heile tida å gjere dei prioriteringane som dei seier til meg at dei gjer, og som eg lit på at dei gjer, nemleg å ta dei viktigaste oppgåvene fyrst, dei som sikrar tryggleik for folk når dei køyrer i tunnelar. Eg har ikkje noko anna svar å gi enn det eg alt har gitt, nemleg at dette området, innanfor drift og vedlikehald, er eit område som har prioritet. Ein har eit eige overvakingssystem, og det har sjølvsagt kome endå meir i fokus etter dei hendingane som har vore med tunnelane i Vestfold.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Eg vil fyrst seie meg lei for dei problema stenging av E18 fører til for trafikantane og for busetnaden langs omkøyringsvegane. Statens vegvesen har saman med politi og lokale styresmakter fokusert sterkt på dette og følgjer nøye utviklinga i trafikken på omkøyringsvegane. Mange tiltak er alt gjennomførte: informasjon om alternative køyreruter, betre skilting og oppmerking, fysiske utbetringar, medrekna asfaltering, nedsett fart for å få betre flyt i trafikken og auka overvaking frå politi. I tillegg er ferjekapasiteten i sambandet Moss–Horten auka. Til no har trafikkavviklinga på omkøyringsvegane gått utan store problem. I dei største utfartshelgane, som pinsa, kan me venteleg ikkje unngå kø. Me veit òg at døgntrafikken er aukande, og at han normalt er 25 pst. større i juli enn gjennomsnitt for året. Difor har det vore særs viktig å kunne få opne E18 att før fellesferien. Det er no lagt opp til opning den 6. juli. Me veit at trafikantane er flinke til å tilpasse seg ved store og mellombelse endringar i tilbodet, både ved å reise mindre, ved å endre tidspunkt for reisa, ved å endre reiserute og ved å endre reisemiddel. Det såg me seinast ved avviklinga av påskeferien. Døgntrafikken på rv. 313, gamle E18, er no noko mindre enn han var på E18 før raset i Hanekleivtunnelen. Me veit òg frå den nasjonale reisevaneundersøkinga i 2005 og anna materiale at reiser gjennom Vestfold i svært stor grad er besøksreiser og ferie- eller fritidsreiser, at nær halvdelen av all trafikk gjennom veka er på fredag og søndag, og at om lag 70 pst. av alle reiser er med eigen bil. Det vil sjølvsagt vere positivt om fleire nyttar offentleg transport, slik representanten Jan Sahl peikar på. Det er likevel slik at med den samansetjinga som er av trafikken, er det spesielt utfordrande å overføre nettopp slike reiser til offentleg transport. Måndag den 30. april hadde eg eit møte med m.a. dei transportselskapa som står for store delar av kollektivtrafikken gjennom Vestfold. I dette møtet vart det presentert ulike forslag som kan bidra til å leggje betre til rette for forsterka kollektivtrafikk. Enkelte forslag vert no gjennomførde, medan nokre vert vurderte fortløpande opp mot dei faktiske problema som vil kunne oppstå når trafikken aukar framover mot sommaren. Det vil så snart som råd verte etablert kollektivfelt ved Bergsenga, der trafikken frå nord vert ført over på gamle E18. Det vil lett danne seg kø ved innsnevringa, og med kollektivfelt vil kollektivtrafikken sleppe forbi denne køen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Når spørsmåla som vert stilte til statsråden, er tilnærma like, er det naturleg at òg svara må verte tilnærma like. Det har vore gjort ei god marknadsføring frå kollektivselskapa si side, men som eg sa, er samansetjinga av trafikken slik at det er vanskeleg å fange opp all den auka trafikken i kollektivsystemet. Det handlar for tog sin del rett og slett om å ha kapasitet på dei aktuelle tidspunkta, når ein får ein så stor, komprimert trafikk på fredag ettermiddag og søndag kveld. Busselskapa, som er meir fleksible, har marknadsført sine tilbod ekstra godt. Vi jobbar òg saman med dei for ytterlegare å forsterke marknadsføringa av eksisterande kollektivtilbod.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-05-09:
Slike trafikkteljingar har jo kollektivselskapa. På det nemnde møtet 30. april fekk eg opplyst at det er vekst både for NSB på persontransport og for busselskapa. Ein registrerer vekst. Det vert registrert, så eg skal få tala på det. Dei kan sjølvsagt representanten Sahl òg få tilgang til. Eg er heilt samd med representanten Sahl i at dette er ein interessant «case», også fordi eg har teke til orde for m.a. vegprising. Alle erfaringar frå andre land viser at dersom ein skal få folk til å gå over frå bilkøyring til kollektivtransport, er det ikkje nok med ei gulrot, sjølv om me må ha kapasitet på kollektivfeltet. Ein må òg ha restriksjonar på bilbruken. Slik sett er dette eit spennande døme å granske òg i ettertid for å sjå kva effekt dette har på folk sin kollektivbruk. Eg håpar at svært mange no tek kollektive reisemiddel, både gjer det for ettertida og prøver ut den moglegheita, noko som eg trur vil tene alle.