trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
I dag sikrer Fremskrittspartiet et solid flertall for forslag om å forenkle strømmarkedet. I den anledning ønsker jeg å gratulere først og fremst alle forbrukerne der ute, for det vi vedtar i dag, er først og fremst deres seier og ikke vår i denne sal. Forbrukerrådet har ved en rekke tidligere anledninger avdekket at det er store informasjonsmangler i det norske strømmarkedet. Strømselskapene har lenge hatt uoversiktlige priser og vilkår, noe som har gjort at det er vanskelig for strømkundene å orientere seg. Det flertallet står sammen om her i dag, de tre forslagene som flere har referert til, er med på å forenkle strømmarkedet sånn at det blir enklere for forbrukere nettopp å velge den beste strømavtalen. Jeg er selvfølgelig fornøyd med Fremskrittspartiets gjennomslag for å gjøre strømmarkedet langt mer oversiktlig for forbrukeren. Når man nå forenkler, blir det lettere for forbrukerne å sette seg inn i de ulike strømavtalene som tilbys. Jeg er overbevist om at dette også vil skjerpe konkurransen blant strømleverandørene. I altfor lang tid har det vært det jeg vil kalle en helt uholdbar situasjon for strømkundene, som i stor grad har opplevd en jungel av ulike vilkår og begrenset informasjon om priser. Jeg er veldig glad for at denne regnbuealliansen av partier i salen i dag sikrer mer transparens, sånn at det nettopp blir lettere for forbrukerne og strømkundene å orientere seg. Det er også veldig hyggelig at ikke alle gode forslag Fremskrittspartiet kommer med, blir nedstemt fordi det kommer fra oss. Det er litt i hyggelig i denne komiteen, at når Fremskrittspartiet kommer med gode forslag, kan vi sette oss ned og diskutere og komme fram til gode løsninger sammen. Så jeg vil gi en ekstra takk til hele komiteen for at man har vært så konstruktiv som man har vært i denne saken, nettopp fordi det kommer folk flest der ute til gode.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Jeg er veldig glad for at statsrådens eget parti selvfølgelig er med på å støtte forslagene i dag. Hvis jeg forstår statsråden rett, er han helt enig i intensjonen om at noe skal gjøres her, men at man burde brukt mer tid. Da lurer jeg på: Hvor lang tid mener statsråden at forbrukerne skal sitte og vente på å bli bedre ivaretatt?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Til opplysning: Jeg tror det må sies fra denne talerstol i dag at det er kvinner som føder barn – det er ikke staten. Det skulle man nesten tro når man hører på noen av innleggene i denne litt hete debatten, som har gått en stund. Men jeg synes jo det er veldig merkelig at Arbeiderpartiet sparker så pass mye mot Fremskrittspartiet og hva man har gjort mot fedrene – det partiet som kanskje var tausest i hele saken om samværssabotasje, som nemlig handlet om å stå opp for tusenvis av fedre, som i hovedsak er utsatt for dette. Men for all del, representanten fra Arbeiderpartiet har gått, så jeg skal ikke utfordre mer på det. Jeg har lyst til å snakke om hvorfor Fremskrittspartiets løsninger er de beste for folk flest der ute. Fremskrittspartiet ønsker å gi frihet til familiene. Så vet vi at det er andre partier i denne sal som ønsker å styre dem. Det er selvfølgelig lov å ha ulike ideologier, men nettopp derfor er det veldig viktig at vi har debatter som den vi har i dag. Man skulle nesten tro at Fremskrittspartiet hadde foreslått å frata fedre noe. Nei, det har vi ikke gjort. Det vi har gjort, er å gi familiene muligheten til å velge selv. Vi foreslår faktisk også å styrke fedres rettigheter ved å gi selvstendig uttaksrett, noe som mor i dag har. Hvorfor skal ikke fedre ha samme rettigheter som mødre? I 2021 er i hvert fall Fremskrittspartiet krystallklare på at fedre og mødre bør være likestilte, og da vil voteringen senere i dag vise hvordan partier faktisk stiller seg til å likestille. Men vi vinner. Så til det jeg synes er problematisk. Da jeg for noen år siden var og mottok tusenvis av underskrifter fra familier som protesterte mot innføringen, eller en økning, av tredelingen, var det fordi det stred mot Fremskrittspartiets overbevisning, og resultatet har vi i dag: Stadig flere kvinner tar ut ulønnet permisjon, mister pensjonspoeng osv. Det er heller ingen styrking av likestillingen. Så i dag stemmer vi for frihet for familiene og håper at de andre partiene tenker seg innstendig om. Jeg tar opp forslagene fra Fremskrittspartiet og de forslagene vi har felles med Senterpartiet.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Permisjonen burde foreldre fordele – det er også navnet på en Facebook-gruppe med over 33 000 medlemmer. Dette er bare en av gruppene som arbeider for at foreldrene skal få tilbake friheten i eget liv. Man kan selvsagt snakke om kroner og øre og støtteordninger, men for mange familier er faktisk det avgjørende at de får lov å bestemme hva som passer best for sin egen hverdag. Jeg skjønner at det er vanskelig for statsråden, siden han er i regjering, å være enig med Fremskrittspartiet og støtte våre forslag, men er partilederen fra Kristelig Folkeparti enig i at Fremskrittspartiets løsning for å gi familier valgfrihet er det beste?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Cemal Knudsen Yüsel, fra Tyrkia, er ansvarlig for Ex-Muslims of Norway, og han uttalte at første gang han så hijab på barn, var da han kom til Norge. Tyrkia har altså bekjempet dette problemet over mange år, og han kommer til Norge og der ser han at det tillates, og at det blomstrer i skolen. Nå har man snakket om dialog år etter år etter år. Nå har jeg sittet 16 år på Stortinget, og man snakket om dialog for 16 år siden. Og lenge før jeg kom inn her, snakket man om dialog med skole og hjem. Man har mislyktes. Likevel står taler etter taler og sier nøyaktig det samme: Det er bare å få dialog mellom skole og hjem. Kan man ikke av og til innse at det ikke fungerer, og hjelpe disse små jentene med å fjerne dette seksualiserte plagget de har fått plassert på hodet? Det er et desperat rop der ute, som de ikke kan uttrykke, men det er vår jobb i denne salen å hjelpe dem og akseptere det ropet de kommer med, som de ikke får brukt hjemme, som de ikke får brukt i skolen, og som de ikke får brukt på fritiden. Og så sitter man her og sier man ikke vil, for man ønsker ikke å segregere. Det er jo akkurat det man gjør! Man segregerer alt man kan. Hvis man ser på skolegården i forhold til for 20 år siden, ser man forskjellen. Man trenger ikke å komme med rapporter i det hele tatt – man kan titte ut av vinduet, så ser man at dette skjer. Vi vet at det er segregering ute og går. Og jeg vet at innerst inne i hjertet til mange som sitter her – det er ikke så mange her, da – vet de også det, men de vil ikke akseptere at man kan ha et lovforbud mot dette som frigjør disse små jentene fra dette plagget. Jeg registrerte at saksordføreren brukte ordene «bærer hijab» – det betyr at det er et ærefullt plagg. Man går med hijab, og man går ufrivillig med hijab. Så vær så snill, denne salen – hjelp disse små jentene! Jeg skjønner ikke at det skal være så krevende. Glem at det er Fremskrittspartiet som foreslår dette. Man behøver ikke si det engang. Men kan man ikke være så snill å forstå disse jentenes problem og utfordringene de har? Man står faktisk for de verdiene, og man snakker hele tiden om likestilling, likeverd, ytringsfrihet, men hver gang det kommer opp en sak som er vanskelig, så sier man nei, vi kan ikke forby det. Jo, man kan forby det, fordi dette er den lovgivende forsamlingen. Det er akkurat vi som kan forby det. Det er vi som kan hjelpe disse jentene. Jeg synes faktisk man bør ha dårlig samvittighet hvis man ikke er med på dette, for det blir flere og flere små jenter som er nødt til å gå med dette seksualiserte plagget.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Forsvarsindustrien er i en prosess hvor det stadig er krysseierskap over landegrensene. Det vil si at en norsk forsvarsbedrift kan bli kjøpt opp av, la meg si, en tysk bedrift, f.eks. Så er det slik at man ønsker å eksportere til et land som Norge ikke ønsker å gi lisens til, og så sier det tyske selskapet at da trekker de den norske teknologien ut av det i utgangspunktet norske selskapet, fordi de eier dette selskapet. Da går noen hundre arbeidsplasser tapt, toppteknologi forsvinner, og distriktsarbeidsplasser forsvinner. Men allikevel blir akkurat det samme materiellet eksportert til det landet som vi ikke ønsket at det skulle eksporteres til. Ser utenriksministeren dette paradokset, eller er det viktigste å være prinsipiell, selv om det ikke får noen fordeler for det landet man angivelig skulle hjelpe?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Det er å se det fra et veldig snevert nasjonalt perspektiv, for krysseierskapet gjør jo at en norsk bedrift eies av et utenlandsk selskap. Hvis den norske bedriften da ikke får denne lisenssøknaden innvilget, vil den utenlandske eieren ta kompetansen i den bedriften – arbeidsplassene i den bedriften og teknologien i den bedriften – og flytte den til det landet den kommer fra, eller et annet land som aksepterer eksport til det landet vi nekter. Da får det landet akkurat det materiellet de vil ha, men vi taper hundrevis av arbeidsplasser, teknologi osv. Man kan gjerne være forutsigbar når man sier det, men det spiller jo ingen rolle for dem som mister jobben, og den teknologien som forsvinner. Er det ikke bedre å se dette i et bredere perspektiv, slik at vi i stedet for å sitte på vår nasjonale tue skjønner at det er internasjonale konsekvenser av det vi gjør? Vi er et bitte lite land, en relativt liten industri, mens andre land er større, og vi kommer til å kjøpe opp de store selskapene andre steder. Kongsberg og Nammo er statlig eid, det er greit nok, men det gjelder ikke andre bedrifter. Ser utenriksministeren paradokset i dette?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Jeg takker for svaret, men det er faktisk ikke noe svar. For dem som mister jobben, og teknologien som forsvinner, blir dette et byråkratisk spill. Det som er viktig i denne saken, er at det er snakk om 6–7 mrd. kr, og det er snakk om 4 000–5 000 arbeidsplasser. Dette er B-materiell, som foreløpig har fått nei, og dette er konsekvensen. Da vil det igjen si at dette tyske selskapet selvfølgelig tar teknologien ut fra den bedriften og til Tyskland eller andre land som aksepterer eksport, for dette er en kjempekontrakt. Da sitter vi igjen med prinsippene til utenriksministeren og den norske regjeringen, mens selve våpensystemet tas ut av Norge og kommer til det landet det skal til, og teknologien forsvinner, og arbeidsplassene forsvinner. Ser ikke utenriksministeren det paradokset, eller er det viktigst å ha regelverk som da for så vidt ikke betyr noe som helst?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Jeg vet nesten ikke hvor jeg skal begynne. Jeg forstår jo at folk som tar ordet i denne salen, er veldig bekymret for at Norge gir lisenser til bedrifter som selger våpen eller forsvarsmateriell til land eller områder osv. vi ikke aksepterer. Men hvis vi ser på realitetene, spiller det ingen rolle overhodet hva vi mener i denne salen. De våpnene blir eksportert til disse landene uansett. Det eneste dette betyr, er at vårt eget selvbilde blir bedre. Når en bedrift som er norsk, blir kjøpt opp av en utenlandsk eier som prøver å få lisens fra Utenriksdepartementet og utenriksministeren, og da får nei, så tar eieren av denne bedriften, som da er utenlandsk, denne bedriften, teknologi og arbeidsplasser, ut. Det hjelper ikke at representanten Kolberg sier at de er for forsvarsindustriens arbeidsplasser, når arbeidsplassene faktisk forsvinner på grunn av eksportregelverket han forsvarer. Det henger altså ikke sammen. Er vi for en forsvarsindustri, må vi forsvare en forsvarsindustri, ikke sette opp et eget nasjonalt regelverk når konsekvensen er at vår teknologi forsvinner og går et annet sted og materiellet blir eksportert til det landet vi ikke ønsker å eksportere til. Det henger ikke sammen. Nå må vi ta dette på alvor. Man sier at vi har en forsvarsindustri, og ministeren snakker om at vi har bred enighet. Ja, selvfølgelig er det en bred enighet. Det sier utenriksministeren hver eneste gang hun ikke har noe annet å si. Det er en bred enighet. Men akkurat på dette punktet har jeg faktisk litt kompetanse; andre ganger vil folk si at jeg ikke har det. Dette punktet har jeg jobbet med hele mitt liv – i denne bransjen – og jeg vet hva jeg snakker om. Jeg vet også at Riksrevisjonen ikke gjør jobben sin. Riksrevisjonen har ikke teknologisk kompetanse til å forstå hvordan forsvarsteknologien virker. Man skal ta hensyn til det, selvsagt, men man kan tenke selv også, det er lov, heldigvis. Det produktet jeg snakker om nå, den eksportlisenssøknaden, av B-materiell, ble akseptert i 2017, og så sier utenriksministeren at det er viktig med forutsigbarhet. Enten er det viktig med forutsigbarhet, at man viderefører det man gjorde i 2017, eller så er det ikke viktig. I hvert fall er den kontrakten jeg snakker om, verd 6 mrd.–7 mrd. kr, 4 000–5 000 arbeidsplasser. Allikevel er prinsippet at vi ikke aksepterer det, og så blir hele bedriften tatt ut av Norge og satt i et annet land. Teknologien forsvinner, og det landet vi ønsker å beskytte som ikke skulle få den teknologien – de får den likevel. Det eneste er at selvbildet vårt blir bedre. Krigen fortsetter som før, de bruker akkurat det de vil, og det blir ikke noe bedre. Det samme når vi selger til USA – det er klart at USA bruker det materiellet de trenger i akkurat den konflikten eller på akkurat det stedet de ønsker å være. Det er en sannhet. Så kan man si at vi likevel skal ha vårt eget eksportregelverk. Det må vi gjerne ha, men det får ingen virkning, ingen konsekvens, bortsett fra for selvbildet her inne.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Som saksordfører i begge sakene vil jeg takke komiteen for effektivt arbeid. Jeg vil starte med å omtale Prop. 137 L for 2020–2021, der det også er en samlet komité som står bak innstillinga. I proposisjonen legger regjeringa fram forslag til forlenget varighet av de midlertidige lovene, og en samlet komité deler regjeringas vurdering av at den vedvarende uforutsigbare smittesituasjonen gjør det nødvendig å forlenge de midlertidige lovene på utdanningsfeltet. Det var helt nødvendig å innføre de midlertidige forskriftene da barnehagene og skolene ble stengt ned for over et år siden, og selv om det nå går mot lysere tider og vi er mer optimistiske, er vi fortsatt ikke tilbake til normalen. Kontinuerlige smitteutbrudd gjør at barnehager og skoler rundt omkring i landet fortsatt må stenge ned og stramme inn. I denne lovbehandlingen er det også på sin plass å understreke at en foreslår at lovene videreføres uten innholdsmessige endringer. Det er for komiteen viktig å understreke at formålet med tilpasningene er at barn, unge og voksne i størst mulig grad skal kunne få ivaretatt sine rettigheter, samtidig som det tas hensyn til hva som er mulig å få til når en er underlagt begrensninger av smittevernhensyn. Det er bra at den midlertidige loven nå tydeliggjør hvilke regler som gjelder, og Stortinget vil følge nøye med på regjeringas lovanvendelse i sakene. Derfor er det også en samlet komité som understreker at reglene bare åpner for tilpasninger som følge av smitteverntiltak. Selv om lovene forlenges, åpnes det ikke for avvik lenger enn det som er nødvendig på grunn av utbrudd av covid-19. Sagt med andre ord: Om smittevernsituasjonen tillater det, må regjeringa gjerne oppheve lovene før. Selv om introduksjonsloven ble erstattet av en ny integreringslov, gjør overgangsreglene at det er behov for å forlenge varigheten av både midlertidig lov om tilpasninger i integreringsloven og midlertidig lov om tilpasninger i introduksjonsloven. Hovedtrekkene i ordningene er de samme i begge lovene, og det er dermed nødvendig å forlenge varigheten av begge. Regjeringa foreslo i de midlertidige lovene at de skulle oppheves 12. november 2021. Stortingets, og en samlet komités, vurdering er at høstens stortingsvalg gjør det hensiktsmessig at varigheten av de midlertidige lovene forlenges ytterligere, sånn at de oppheves 1. desember 2021. Dette vil sikre tilstrekkelig tid til komitébehandling i det nye stortinget av en eventuell proposisjon om ytterligere forlengelser, hvis det skulle være nødvendig. Så kort til Dokument 8:217 S for 2020–2021, fra SV. Der deler Arbeiderpartiet representantens bekymring for konsekvensene dette annerledesåret har for læringen. Lovendringene som SV foreslår, er for tidkrevende. Arbeiderpartiet er mer utålmodige, så vi vil heller se på forslag og sikre nok ressurser. Med det tar jeg opp det forslaget som Arbeiderpartiet er en del av.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Ett av de største uromomentene for en del elever nå er om de – fordi statsråden insisterer på å gjennomføre muntlig eksamen – på grunn av lokale smitteutbrudd ikke har mulighet til å ta eksamen. Det er jo nå en del smitte blant russ, avgangselever, og mange vil da kunne stå i fare for å gå glipp av eksamen. Som statsråden sier, er tilbudet da å måtte vente til senere – på en sånn måte at en kanskje til og med går glipp av opptaket til høyere utdanning i høst. Med den utviklingen i smitte som har vært, hadde jeg håpet at kanskje statsråden igjen ville sett på dette med muntlig eksamen. Nå insisterer regjeringen på å gjennomføre det, men ser statsråden at det er behov for ordninger for å passe på at ikke veldig mange ungdommer går glipp av opptaket til høyere utdanning i høst – på grunn av karantene?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Jeg vil takke Senterpartiet for å ha fremmet denne saken. Det er nok en viktig anledning for Stortinget til å ta en fot i bakken om både evalueringen av seksårsreformen og kartleggingen – og skolen. Arbeiderpartiet mener at den skolen vi har nå, har blitt for stillesittende, for teoretisk og for gammeldags, spesielt for de yngste elevene. Der vi havner nå, var ikke intensjonen i hvert fall til Arbeiderpartiet da en innførte disse reformene, at små barn først og fremst blir sittende ved pulten sin inne i klasserommet. Konsekvensene er jo størst for barna og verst for de barna med sterkere praktiske ferdigheter, som gjennom en for teoretisk skole heller møter nederlag enn mestring. Innstillinga i denne saken blir da også nok et bevis på at det trengs et nytt flertall i Stortinget om vi på alvor skal ta tak i dette. Så prøver representanten fra Høyre å si at det er gammeldags å ville gjøre noe med dette. Nei, det er helt feil. For framtidas ferdigheter er ikke bare teoretiske. Stillesitting og den puggeskolen som Høyre er opptatt av, er det som er gammeldags. Når Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV i dag fremmer viktige forslag om faktisk å ta grep om den urovekkende utviklingen som har vært, er det Høyre som blir forsvareren av det gammeldagse og vil ha det sånn som det har vært, og mener at en visste bedre før og ikke vil ta tak i de utfordringene som er. For å se på evalueringen av seksårsreformen: Der har høyreregjeringa bevisst utsatt prosessen og halt den ut i tid. Konsekvensene er da mest alvorlig for barna, som må vente enda lenger på løsningene, fordi Høyre vil utrede og vurdere. Vi i opposisjonen er mer utålmodige. Derfor fremmer Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV forslag både om å utvikle en mer lekbasert pedagogikk, som vi har ventet på altfor lenge, konkret å følge opp de forslagene som kommer i evalueringene, og at det må jobbes videre med å innhente mer forskning. Høyrepartiene stemmer imot. Når det gjelder kartlegging, er det jo bevist nå at nye tester og kartlegginger er høyreregjeringas svar på egentlig alle spørsmål som dukker opp. Det skal nå innføres obligatorisk, byråkratisk språklig kartlegging av alle barn i barnehagen. VG avslørte i forrige uke at de nye styringsprøvene regjeringa har bedt om, skal starte allerede i 2. klasse, og saken omtaler smile-og-surefjes-kartleggingen, som jeg mener er en skadelig type selvevaluering. Jeg mener det er på sin plass å sette ned foten for denne type kartlegginger nasjonalt, som vi nå foreslår. Med dette tar jeg opp de forslagene Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV står sammen om i saken.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
Smitteverntiltak som rammer barn og unge, skal være nødvendige og forholdsmessige og i minst mulig grad påvirke deres hverdag negativt. Så vet vi stadig mer om hvor viktig det er for barn og unge å være på skolen, også i krisetider – ja, kanskje spesielt da. Det er derfor viktig at tiltakene som settes inn for å bremse og unngå smitte, går minst mulig ut over barn og unges muligheter til å være både i barnehage og på skole. Alle i denne sal i dag, uavhengig av partitilhørighet, deler bekymringen for konsekvensene for både læring, psykisk helse og sosial kontakt under og etter pandemitiden for landets barn og unge. Derfor må vi fortsette å følge nøye med, være proaktive, men også våge å være reaktive når det kreves. Når det gjelder de økonomiske rammene, har regjeringen vært tydelig på at kommunesektoren skal kompenseres for merutgifter og mindreinntekter i forbindelse med virusutbruddet. Dette inkluderer også merutgifter for skolene og lærernes overtid knyttet til pandemien. I en situasjon med store ekstraordinære utgifter som følge av virusutbruddet og dertil hørende smitteverntiltak er det viktig at kommunene og fylkeskommunene legger til rette også økonomisk for at skoler fortsatt skal kunne levere gode tjenester. Det er også et arbeidsgiveransvar å sørge for at lærere som må jobbe overtid for å gi et godt nok tilbud til elevene, får betalt for ekstraarbeid. Derfor er vi glad for at en sånn avtale nå er på plass. For å ivareta de ekstraordinære utfordringene som følge av pandemien har denne regjeringen satt i verk flere viktige tiltak. Det er innført et tilskudd for å ivareta ungdom som har mistet retten til videregående opplæring uten å ha oppnådd studie- eller yrkeskompetanse. Dette tilskuddet er rettet mot de som gikk ut av videregående opplæring i 2020, og avgangskullet 2021. Midlene kan også brukes til å gi kompenserende opplæring for tapt undervisning, sånn at de fullfører videregående opplæring i størst mulig grad. For 2020 ble det bevilget 170 mill. kr til tiltak for at elever skulle kunne ta igjen tapt læring som følge av redusert tilbud på skolen, og nye 250 mill. kr nå i RNB i dag. Jeg er godt fornøyd med hvordan denne regjeringen har håndtert den pågående pandemien. Samtidig må vi ikke glemme at kanskje noe av det aller viktigste i tiden framover, etter en periode hvor sårbare elever er blitt overlatt til seg selv, er at skolene prioriterer trygghet og bygger fellesskap blant elever og lærere. Gjennom ensidig å fokusere på bare å ta igjen det tapte uten et trygt og godt læringsmiljø vil ikke forutsetningen for god læring være til stede.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
Skolefritidsordningen er i dag preget av store variasjoner i både utforming, innhold, målsetting, pris og ikke minst kvalitet. Dette viser hovedfunnene i NTNUs evaluering av skolefritidsordningen. Vi i Kristelig Folkeparti er opptatt av kvalitet for barna og har vist dette gjennom lærernormen i skolen og bemanningsnormen i barnehagen. Vi har også sett behovet for å sikre barna og foreldrene et SFO-tilbud som er mer enn bare barnepass. Evalueringen fra NTNU finner at manglende føringer fra sentralt hold gjør at ordningen har store variasjoner. Både innhold og organisering av SFO varierer fra kommune til kommune, fra SFO til SFO og fra trinn til trinn. Enkelte steder har en gode pedagogiske planer for SFO og fyller ordningen med godt innhold for barna, mens andre steder har SFO mer preg av å være en oppbevaringsplass for barna, der de kun får tilsyn. Dette mener Kristelig Folkeparti bør vekke stor bekymring, både hos foreldre, hos skoleeiere og hos oss politikere. Dette må tas på alvor. Barna våre er framtiden; de er den ressursen landet vårt skal bygge på. Vi kan derfor ikke ha et SFO-tilbud med så store variasjoner. SFO kan ikke fortsette å ha et innhold med så store variasjoner i kvalitet. I stortingsmeldingen om tidlig innsats og inkluderende fellesskap i barnehage, skole og SFO la denne regjeringen fram for Stortinget en bred gjennomgang av status, mål og ambisjoner for skolefritidsordningen. Med stortingsmeldingen ønsker regjeringen å bidra til et løft for SFO gjennom å innføre en nasjonal rammeplan. Rammeplanen skal sikre at det fortsatt skal være mulig å gjøre ulike prioriteringer og retningsvalg lokalt, men kvalitet og gode pedagogiske vurderinger må ligge til grunn. Kristelig Folkeparti er glad for at den nasjonale rammeplanen for SFO er på plass og gleder oss over at statsråden varsler at rammeplanen vil følges av støtte- og veiledningsmateriell som vil være klart til skolestart. Kristelig Folkeparti mener SFO må fortsette å være et frivillig tilbud. Det skal ikke være en del av den obligatoriske skolehverdagen. Vi mener derfor det er viktigere at SFO er tilgjengelig enn at det gis en rett til plass, slik forslagsstillerne ønsker. Med gode moderasjonsordninger sikrer vi oss bedre tilgjengelighet. Kristelig Folkeparti mener vi skal fortsette å jobbe for å gjøre det mulig å kunne velge SFO for alle barn som ønsker en sånn plass, både i offentlig skole og i de friskoler som ønsker å tilby SFO. Sammen med økt tilgjengelighet mener vi det viktigste er at foreldrene skal være trygge på at barna blir ivaretatt på en god måte gjennom at SFO har tydelige krav til kvalitet, til bemanning og til lokale muligheter for tilpasning og pris. Vi har derfor høye forventninger til rammeplanen for SFO og gleder oss over at den skal rulles ut til skolestart.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-05-11:
I 1997 ble det satt i gang et stort eksperiment i den norske skolen. Seksåringene våre begynte på skolen. Vi venter fortsatt på sluttrapporten fra evalueringen, men flere delrapporter har vist at det er et åpenbart behov for mer kunnskap om hvordan seksåringene har det i skolen i dag, hvordan skolestarten for seksåringene best mulig kan tilrettelegges, og eventuelle sammenhenger mellom tidligere skolestart og utfordringer norske elever har når de kommer lenger ut i skoleløpet. I 2018 tok Kristelig Folkeparti initiativ sammen med Senterpartiet til den store – skal vi kalle det – reformsjekken av tidlig skolestart for seksåringene for å undersøke om betingelsene Stortinget hadde satt for å senke skolestart fra syv til seks år, ble ivaretatt ute i Skole-Norge. Intensjonen med seksårsreformen var at 1. trinn skulle ha et klart førskolepreg med lekbasert undervisning. Leseopplæringen skulle heller ikke starte før på 2. trinn. Barna våre ble lovet en hverdag med lek som læringsmetode, og overgangen til skolebenken skulle gjøres så god som mulig, med små elevgrupper og gode lærerressurser. Denne regjeringen har gjennom arbeidet med tidlig innsats og ny læreplan, fagfornyelsen, lagt til rette for en mer lekbasert begynneropplæring. Det er vi glade for. Kristelig Folkeparti vil likevel peke på de endringene som er gjort i fagfornyelsen, med mer vekt på seksåringens naturlige behov for aktivitet – et skritt i riktig retning. Men vi ser også at forskningskartleggingen fra KSU, resultater fra Agderprosjektet og den første arbeidsrapporten fra Oslomet til sammen gir oss en pekepinn om at vi fortsatt er langt fra det målet Kristelig Folkeparti har for begynneropplæringen. I den første arbeidsrapporten fra Oslomet vises det bl.a. til at leken ikke gis noen tydelig definert plass i de første årstrinnene på skolen. Mange av svarene tyder på at lek i begynneropplæringen handler om aktiviteten som foregår i friminuttene. I resultatene fra Agderprosjektet ser vi videre at lekbasert læring blant de eldste barna i barnehagen gir barna et bedre utgangspunkt for skolestart. Vi setter pris på at forslagsstillerne løfter noen viktige bekymringer knyttet til seksåringene i skolen, og vi deler i stor grad deres intensjon om en endring i skolens innhold og metoder for å gjøre skolestarten enda bedre for de minste barna våre. For barnas behov for å leke blir ikke borte bare fordi de fyller seks år og starter på skolen. Skal vi skape en skole som er god for de minste barna, er det også viktig å ha kunnskapen til å gjøre nettopp dette. Denne kunnskapen er varslet i sluttrapporten fra evalueringen av seksårsreformen i 2023. Den vil forhåpentligvis bidra med noe av det kunnskapsgrunnlaget vi trenger for å ta de neste skrittene for å tilpasse skolen enda bedre til seksåringene enn hva vi har fått til fram til i dag.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-11:
Det har vært mange gode innlegg, og Senterpartiet deler bekymringen til forslagsstillerne for konsekvenser for elever som får mangelfullt læringsutbytte og høyt fravær som følge av koronasituasjonen. Elever har enkelte plasser knapt vært på skolen, og det lille de har vært der, har handlet om testing, prøver og vurdering i ulik form. Det tærer på både elevene og lærerne. Siden forslagsstillernes forslag krever lovendring og dette vil ta tid, mener Senterpartiet at vi må sikre innføring av utvidede rettigheter utover de endringer som det er gitt hjemmel for i den midlertidige loven, samt tilskuddsordninger for kommuner og fylker, slik at det får effekt for de elvene som denne våren stryker i fag eller mister læreplassen. Vi må klare å fange opp og følge opp alle elever, inkludert privatister, så de ikke havner for mye bakpå. Det er derfor Senterpartiet vil at regjeringen snarest kommer tilbake med forslag til tiltak om utvidede rettigheter som sikrer at elever som ikke består fag eller mister læreplassen våren 2021, får utvidet rett til opplæring uten å bruke av ungdomsretten. Jeg vil også bruke anledningen til å gi landets lærere og elever honnør for innsatsen de har lagt ned i året vi har lagt bak oss. Elevorganisasjonen kaller det det tapte året. Vi prøver politisk å lytte til behovene folk har under pandemien, og fremme forslag og tiltak for å bøte på belastningen pandemien fører med seg. Statsråden sier at elever som stryker til eksamen, kan gå opp til eksamen på nytt uten kostnad, men det har jo en praktisk kostnad som det sikkert er vanskelig å kompensere for rent politisk. Vi må i hvert fall være ydmyke for den prisen elevene betaler, for den er det ikke mulig å gjøre opp for.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-11:
I dag er det nesten 100 000 unger i 1.–4. klasse som ikke deltar i skolefritidsordning eller aktivitetsskole. Rapporten «Lek, læring og ikke-pedagogikk for alle – Nasjonal evaluering av skolefritidsordningen i Norge» fra 2018 viser at mange familier velger bort SFO fordi prisen er for høy. Enkelte barn får da ikke delta i leken, i læringen og i fellesskapet etter skoletid. Mange av disse barna er av dem som kunne hatt aller størst glede av et SFO-tilbud. Senterpartiet vil understreke at SFO er et frivillig tilbud, at kommunene må ha frihet til å organisere og legge til rette for skolefritidsordninger ut fra lokale behov. En styrking av kvaliteten i tilbudet og en eventuell søskenmoderasjon må derfor bli løst gjennom lokal prioritering og en styrking av kommuneøkonomien. Flere kommuner gjennomfører alt de tiltakene som blir foreslått i representantforslaget, og kommunene lokalt må fortsatt ha handlefrihet til å utvikle oppvekstpolitikken. Det er innført inntektsgradert foreldrebetaling i SFO, og at ordningen med gratis SFO for lavinntektsfamilier er utvidet i et utvalg kommuner, støtter Senterpartiet. Vi mener at det er positivt for utjevning. Jeg viser til representantforslaget, og Senterpartiet støtter forslag nr. 4. Vi mener det vil være positivt dersom kulturskoletilbud og andre aktiviteter kan bli integrert i SFO i et samarbeid mellom skole, kulturskole, idrettslag og andre frivillige organisasjoner. Senterpartiet vil påpeke at dette må skje i forståelse med de frivillige organisasjonene slik at samarbeidet blir positivt for alle parter og ikke bidrar til å undergrave den frivillige aktiviteten som foregår etter skoletid. Senterpartiet mener derfor at regjeringen må legge til rette for økt samarbeid mellom SFO, kulturskole, frivillige organisasjoner og lokalt arbeids- og næringsliv som kan støtte opp under skolens brede syn på kunnskap og kompetanse. Selv kjenner jeg flere gode eksempler og initiativ. Ett er hestesenteret Myhre gård i Øystre Slidre kommune, som har ønsket ridning som en del av SFO-tilbudet lokalt, med rom for universell utforming, der barn med og uten nedsatt funksjonsevne kan få blomstre ut fra egne forutsetninger. Slike tilbud vil Senterpartiet legge bedre til rette for, og da må vi ha en mulighet for lokalt handlingsrom og styrket kommuneøkonomi.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-11:
Her deler Senterpartiet en del av refleksjonene som statsråden gjør seg. Det er litt interessant det med læring opp mot lek, frilek, å ha en arena hvor man skaper skoleglede – og ikke minst at andre typer fagfolk og ressurspersoner kan bidra opp mot elevene og skape gode relasjoner, gode opplevelser, knyttet til hverdagen rundt skolen, ikke minst det som gjelder elevenes relasjoner til voksne mennesker. Hva tenker statsråden om annen kompetanse og andre grupper med ressurspersoner som kan bidra inn i SFO og ha et variert tilbud – enten det er hestesenter, idrettstilbud eller noe helt annet?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-11:
Innlegget til Høyre i denne debatten er avslørende og understreker hvorfor denne saken er viktig. Stortinget behandlet tidligere i denne stortingsperioden forslag fra Senterpartiet om behovet for evaluering av seksårsreformen. Et samlet storting vedtok å be regjeringen igangsette en ekstern evaluering av forholdet mellom intensjonene og prinsippene bak seksårsreformen og dagens situasjon for skolestarterne. Stortinget vedtok også å be regjeringen utarbeide en kunnskapsoversikt over tilgjengelig forskning på hva som kjennetegner læringsfremmende arbeidsmåter og gode læringsmiljø for de yngste elevene i skolen. Bakgrunnen for å be om en slik oversikt var at denne kunnskapen skulle bli lagt til grunn ved ferdigstillelse av de nye læreplanene i fagfornyelsen. Per nå er det kun bestillingen av en kunnskapsoversikt som er gjennomført. Vi presser i dag på for at innsikten i kunnskapsoversikten skal bli fulgt opp, bl.a. med forslag om kunnskap om sammenhengen mellom lek og læring. Senterpartiet fikk også våren 2018 gjennomslag for vår bekymring knyttet til testregimet som er kommet på plass i norsk skole. Nasjonalt kvalitetsvurderingssystem, som det heter, er det nasjonale verktøyet for å fortelle lærerne og elevene om de lykkes på skolen eller ei. Dette er misbruk av både elevenes og lærernes tid. Stortinget vedtok at et partssammensatt utvalg skulle vurdere hvordan vurderingssystemet bedre kunne bli tilpasset nye læreplaner i skolen. Det har regjeringen ennå ikke fulgt ordentlig opp, og Senterpartiet gjentar derfor i dag vår kritikk. I september 2018 viste en undersøkelse gjennomført av Respons Analyse for VG at 84 pst. av lærerne på 1. trinn mener at skoledagen er for teoretisk for fem- og seksåringene. Siden da har det ikke blitt bedre. Skolestarten er beintøff for mange elever, enten den dreper den iboende motivasjonen eller ved at den for alvor bekrefter frykten enkelte barn og foreldre har for skolens innhold – for mye tørr teori og terping, for lite motivasjon, mestring og mening. Kunnskapssynet til regjeringen er for snevert. Skolen handler om så mye mer enn prøver og basisfag. Intensivopplæring er ikke det som lærer alle elever å lære. Indre motivasjon hos både elever og lærere må vi ikke ta for gitt. Både elevmedvirkning og partssamarbeid der tillitsvalgte får innflytelse, er viktig. Senterpartiet tror på lærere og at det er de som hver dag møter elevene, som best vet hva som må til. Involvering av fagfolk og pedagoger og bruk av oppdatert kunnskap er avgjørende. Senterpartiet vil at seks- og femåringene som begynner i skolen, skal få en best mulig start. Da er det trist at våre forslag ikke får støtte av flertallet i Stortinget i dag.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-11:
Endelig kom evalueringen i gang. I første delrapport, som kom i vår, står det at leken ikke er blitt gitt en tydelig og definert plass i de første årstrinnene, som Grøvan også var inne på i sitt innlegg, og mange av dem som bidrar i rapporten, forteller at lek i begynneropplæringen handler om aktiviteten i friminuttene. Er statsråden bekymret over disse funnene, og mener statsråden at det er fem- og seksåringene som har ansvar for å tilpasse seg skolen?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-11:
Men det vi mangler her, er sammenhengen mellom det som blir pålagt fra nasjonalt hold, og det som skjer i klasserommene. Det gjelder hvordan et press på kartlegginger og det statsråden selv beskriver som innhenting av informasjon, faktisk påvirker hvordan de jobber – hvordan de kanskje ellers ville laget opplegget, og at de blir påtvunget å legge opp undervisningen sin på en annen måte enn de egentlig ønsker. Den bekymringen skulle jeg ønske at statsråden tok mer inn over seg, for det er også det Lillejord m.fl. er inne på. Senterpartiet mener at det er skolens mandat og ansvar å tilpasse undervisningen slik at elevene har forutsetning for læringsutbytte der de er i utvikling. Lillejord og ekspertgruppen peker på at involvering og medvirkning må til for å løfte kvaliteten i skolen, i tillegg til felles forståelse på tvers av nivåer i Skole-Norge. Det er litt det motsatte som skjer når statsråden med hastverk ruller ut tester i skolen uten involvering. Hvordan bidrar statsråden til god involvering? Er hun tilfreds med ulik forståelse i KD og klasserommet?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-11:
Senterpartiet er definitivt for kunnskap og at vi skal ha en kunnskapsbasert utvikling av skolen. Nettopp derfor burde det være god grunn til å støtte forslagene vi fremmer her i dag. Tre av fire forslag er veldig tydelige på videre arbeid, videre innsats for økt kunnskap. Vi er enige om at vi vet for lite om hva som fungerer, men samtidig er statsråden veldig opptatt av at det ikke er belegg for at testene er skadelige. Senterpartiet mener vi har belegg. Det er både professorer og lærere, fagfolk i førstelinja, som står opp og sier fra om hvor skadelig dette er for elevene, og hvordan det påvirker arbeidshverdagen deres i negativ forstand. Jeg vil spørre tilbake: Er det belegg for å påstå at alle disse vurderingene og testene er nyttige for elevene? Eller hvem er de egentlig nyttige for? Statsråden sier også at vi må innhente kunnskap og ha jevnlig innhenting av kunnskap. Vel, det gjør lærere – hver eneste dag i møte med elevene. Samtidig har regjeringen gitt signaler om at det kommer innføring av nasjonale prøver allerede fra 2. klasse, og at nettopp de kartleggingsprøvene som Tybring-Gjedde er så opptatt av, blir borte. Tybring-Gjedde går også uhyre hardt ut og prater om mistillit overfor lærere. Jeg mener at er det noen som uttrykker mistillit her, er det nettopp Høyre ved at de ikke har tillit til at lærere faktisk kjenner elevene sine, er opptatt av vurdering for læring, eller at de signalene som kommer om at vi må gjøre noe med vurderingssystemet, kommer fra et iboende engasjement for bedre faglig kvalitet og utvikling i skolen. Vi ser også PISA-diskusjonen som pågår i Sverige. Her må kunnskapsministeren muligens gå fordi det har vært avstand mellom det som faktisk har kommet fram i testene, og det som er faktum i skolen. Fagerås påpekte veldig godt i sitt innlegg det faglige belegget for hva som trengs for mer læring i skolen, både fysisk aktivitet og ikke minst det å ha et sunt og godt kosthold i bunnen for å kunne ta inn læring og vokse og utvikle seg som barn og unge. Vi har nye læreplaner på tur. De er et viktig og riktig steg i rett retning, men da må vi også få på plass vurderingsformene. Det var nettopp dette Stortinget ønsket seg ved vedtak i 2018. Det er innlegg i Utdanningsnytt som peker på at det også er et potensial for regjeringen og statsråden til å lytte og involvere lærerorganisasjonene. Så har selvsagt Senterpartiet tiltro til at det blir lagt ned en stor innsats i å få til et godt vurderingssystem i enden her, men vi vil påpeke at forslagene vi fremmer i dag, handler rett og slett om mer kunnskap og innsikt til beste for elevene.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-05-11:
Senterpartiet har vært overrasket over at betydningen av godt utbygd desentralisert struktur ikke er mer vektlagt i meldingen. Vi har både distriktsnæringsutvalget og demografiutvalget som nylig har poengtert at desentralisert utdanning er et av de viktigste tiltakene for å stoppe fraflytting, og understreker at fullverdig høyere utdanningsinstitusjoner i distriktene er viktig, ikke minst for grunnlaget for næringsliv og arbeidsliv i hele landet. Er statsråden enig i at det å bevare en desentralisert struktur er nødvendig for å sikre arbeidslivsrelevans og løse nærings- og arbeidslivsbehov for kompetanse, forskning og utviklingsoppdrag?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2021-05-11:
Det er et viktig forslag som her behandles. Det handler rett og slett om at ingen barn skal bli satt på sidelinja eller bli stående utenfor gjerdet når andre barn leker, lærer og deltar i et positivt fellesskap. I dag viser nasjonale rapporter at nesten 100 000 barn i 1.– 4. klasse ikke deltar i skolefritidsordning eller aktivitetsskole på grunn av at prisen er for høy. Dette skaper utenforskap og bidrar til at forskjellene i Norge øker. For barna er konsekvensen at de ikke får delta i leken, læringen og fellesskapet etter skoletid, og mange av disse barna er blant dem som kunne hatt aller størst glede av et godt SFO-tilbud. Arbeiderpartiet har mål om gratis SFO-tilbud for de yngste elevene og har allerede foreslått 250 mill. kr til dette formålet i vårt alternative budsjett for 2021. Arbeiderpartiet vil starte med å innføre fem timer gratis SFO i uka for 1.-klassingene fra høsten av. De ansattes kompetanse er den viktigste ressursen og kvalitetsfaktoren, også i SFO. Arbeiderpartiet er svært skuffet over at regjeringen Solberg avsluttet den nasjonale kartleggingen av ansattes kompetanse, og at det nå ikke finnes noen systematisk oversikt over ansattes kompetanse i skolefritidsordningen. Et godt SFO-tilbud er viktig for å gi barn en variert og lærerik skoledag, der de møter trygge og kompetente voksne gjennom hele dagen på skolen. Arbeiderpartiet mener det trengs en kvalitetsreform for SFO, som bl.a. må inneholde en systematisk satsing på tilbud om kompetanseutvikling for ansatte. Arbeiderpartiet vil satse på de SFO-ansattes kompetanse og har sammen med SV og Senterpartiet fremmet forslag om at det må legges fram en helhetlig plan for kompetanseutvikling for ansatte i SFO senest i revidert nasjonalbudsjett for 2021, som er lagt fram i dag – det blir spennende – herunder en oversikt over SFO-ansattes kompetanse. Planen må sørge for at fagarbeidere i SFO får dekket fagskoletilbud på linje med det fagarbeidere i barnehage får gjennom strategien Kompetanse for framtidens barnehage, og inneholde en plan for finansiering av fagskoleutdanning i oppvekstfag samt sørge for at flere får mulighet til å ta fagbrev på jobb. Fagarbeidere styrker konkurransekraften i næringslivet og kvaliteten i velferdstjenestene som barnehage, grunnskole og SFO. Arbeiderpartiet mener det vil være positivt dersom kulturskoletilbud og andre aktiviteter kan integreres i SFO-tiden, da i et samarbeid mellom skolen, kulturskolen, idrettslag og andre frivillige organisasjoner. Dette må selvsagt skje i forståelse med de frivillige organisasjonene, slik at samarbeidet blir positivt for alle parter og ikke bidrar til å undergrave den frivillige aktiviteten som foregår etter skoletid. Gjennom å bruke estetiske fag allerede i SFO, barnehage og skole vil vi også styrke søkertallene til fagene musikk, drama og dans i videregående tilbud senere. Jeg vil ta opp de forslagene Arbeiderpartiet er en del av.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Det er bred enighet om at skolefritidsordningen er en viktig del av en samlet politikk for utdanning, barn og familier, og at innholdet i SFO er avgjørende for at SFO ikke skal bli en oppbevaringsplass for ungene, men at det skal tilføre noe til barnas utvikling og mestring. Dette er også Fremskrittspartiet tilhenger av. Vi vil også understreke betydningen av at det arbeides for likeverd for familier som har barn med spesielle behov. Det skal sikres like muligheter til personlig utvikling, deltakelse og livsutfoldelse for alle unger. Bruken av SFO har steget betraktelig siden dette ble innført. I årene med SFO har man også hatt mye oppmerksomhet på kvaliteten i skolen. Man har testet og målt litt mer, og norske elevers kunnskapsnivå i forhold til elever i andre land har blitt mye større. Dette mener vi i Fremskrittspartiet er positivt, og at den nye virkeligheten også bør gjenspeiles i SFO-tilbudet. Kvalitet og tilgjengelighet til SFO-ordningen er viktig for alle unger. Mangfoldet i Norge er stort, og det er nettopp de lokale og regionale ulikhetene – og hensynet til at folk er forskjellige – som er noe av årsaken til at det er kommunene som har ansvaret for finansiering og struktur på grunnskolene, og at de er skoleeier for de fleste grunnskolene. De har stor frihet til å bestemme innhold og omfang i skolehverdagen innenfor gjeldende regelverk, og det samme gjelder da for SFO, eller AKS, som man sier her nede. Ulike steder har også ulike behov. Det er derfor i svært liten grad lagt nasjonale retningslinjer for innholdet. Derfor er det også variasjon mellom kommunene i hvilket tilbud elevene får, og det er forskjeller i pris og bruk av SFO. Dette mener vi er naturlig. Fremskrittspartiet mener det er positivt med de målrettede ordningene for familier med lav inntekt. Det er forskriftsfestet en nasjonal moderasjonsordning med redusert foreldrebetaling for familier med lav inntekt på 1. og 2. trinn og gratis SFO for elever med særlige behov for 5.–7. trinn. Fra høsten 2021 utvides ordningen med redusert foreldrebetaling til også å omfatte 3. og 4. trinn. På bakgrunn av dette ønsker ikke Fremskrittspartiet å støtte forslagene fra mindretallet, men vi er en del av flertallet som mener at dette forslaget ikke skal vedtas.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2021-05-11:
Hovedregelen er at skolen skal være klar til å ta imot elevene. Lek er viktig for barnas læring og utvikling, og det skal være rom for lek i skolen. Men lek og læring står ikke i motsetning til hverandre. Det nye læreplanverket understreker lekens betydning, særlig for de yngste barna. Det er ikke noe testregime i dagens skole. Elevene går på skolen i 13 år. I løpet av de 13 årene bruker de til sammen 15 timer på obligatoriske nasjonale prøver og kartleggingsprøver – 15 timer på 13 år. Prøvene skal sikre at ingen elever går gjennom skolen uten å mestre grunnleggende ferdigheter som lesing og regning. Vi må legge til rette for at regelverket for utsatt eller framskutt skolestart blir fleksibelt nok. Vi vil også gi kommunene muligheter til å prøve ut nye modeller for fleksibel skolestart og samle erfaringer for å se hva som fungerer i praksis. Samarbeidet mellom barnehage og skole må styrkes i mange kommuner. Det er vi enige om. Derfor ble det fra 1. august 2018 innført en lovfestet plikt for barnehageeier og skoleeier til å samarbeide om barnas overgang fra barnehage til skole ogSFO/AKS. Forskning på konsekvenser av seksårsreformen viser derimot at det ikke kan slås fast at skolestart for seksåringer og tiårig grunnskole har gitt bedre læringsresultater. Dette kan f.eks. skyldes at det ikke var så godt samsvar mellom intensjonene i reformen og den reelle praksisen da den ble igangsatt. De yngste elevene skal både trives og ha god og tilrettelagt opplæring i skolen. Regjeringen og Fremskrittspartiet har innført en rekke tiltak rettet mot denne elevgruppen. Derfor har flertallet i komiteen vist til at regjeringen og Fremskrittspartiet har innført en plikt for skolen til å gi tilbud om intensiv opplæring til elever på 1.-4. trinn hvis de står i fare for å bli hengende etter i lesing, skriving eller regning. Dette er viktig for å sikre at de yngste elevene opplever mestring på skolen. Vi viser også til at seksårsreformen er under evaluering. OsloMet kommer med en ny delrapport i 2021 og en i 2022. Sluttrapporten skal komme i 2023. Vi må avvente disse rapportene før vi setter i gang noen ny evaluering.