Helge Thorheim (Fremskrittspartiet), 2015-06-10:
Denne saken gjelder innberetning fra Ombudsmannsnemnda for Forsvaret om virksomheten i tiden 1. januar til 31. desember 2014. Ombudsmannsnemnda for Forsvaret skal etter Stortingets vedtatte instruks for nemnda bidra til å sikre de allmennmenneskelige rettighetene til Forsvarets personell. Ombudsmannsnemndas virksomhet skal også bidra til å effektivisere Forsvaret. Som en del av nemndas virke har Ombudsmannsnemnda i 2014 gjennomført fem befaringer, og det var ved følgende anlegg: Krigsskolen for Hæren på Linderud i Oslo Luftforsvarets skolesenter på Kjevik ved Kristiansand 139 Luftving / Bardufoss flystasjon i Målselv 131 Luftving / Luftforsvarets stasjon i Sørreisa Hans Majestet Kongens Garde på Huseby i Oslo Komiteen har merket seg at Ombudsmannsnemnda på sine befaringer har erfart mye positivt. De har opplevd gode ledere med tydelige holdninger, stor arbeidsvilje og et godt arbeidsmiljø. Dette ble spesielt fremholdt av de tillitsvalgte ved avdelingene, blant både ansatte og vernepliktige. Det er svært gledelig å høre om både god ledelse og godt arbeidsmiljø, da dette er de fremste forutsetningene for å produsere gode tjenester. Ombudsmannsnemnda har for 2014 pekt ut fem områder som nemnda vil gi spesiell oppmerksomhet: Det ene er eiendommer, bygg og anlegg, eller EBA, som det ofte blir benevnt som samlebegrep. Ved en del sentrale anlegg oppleves bygningsmassen fortsatt som nedslitt og uegnet, noe som igjen er en stor belastning for personellet som bruker vedkommende bygninger. Det er imidlertid blitt gjort en rekke påkrevde moderniseringer når det gjelder forlegninger, messer osv. Fra komiteens side forutsettes det at Forsvaret fortsatt holder trykk på dette området. Et annet tema er innføring av allmenn verneplikt fra 2015. For å lykkes med dette er det behov for en ekstra innsats, da det ved flere etablissementer er trangboddhet og også betydelige mangler. Her må det tilrettelegges med flere kasernerom, garderober og sanitærrom, slik at begge kjønn får tilfredsstillende boforhold. Det er gjort en del midlertidige tilpasninger, men det sier seg selv at dette ikke er en holdbar situasjon i det lange løp. Et annet forhold er å få utstyr som er tilpasset kvinner, dette gjelder både personlig bekledning og utrustning. Komiteen forventer at Forsvaret følger opp dette. Stadige omstillinger i Forsvaret vanskeliggjør rekruttering, spesielt av kompetansekrevende personell. Komiteen finner dette bekymringsfullt, spesielt fordi Forsvaret benytter avanserte våpensystemer som det tar lang tid å utdanne og oppgradere personell for. Komiteen forutsetter derfor at det treffes tiltak for å beholde kritisk viktig personell spesielt utdannet for å ivareta Forsvarets våpensystemer. Komiteen har merket seg at Forsvarsdepartementet har besluttet konkurranseutsetting av renholdstjenesten i Forsvaret. Komiteen forutsetter at Forsvaret ivaretar de ansattes rettigheter på en god måte ved overføring av dette oppdraget til andre. Komiteen vil, i likhet med Ombudsmannsnemnda, vise til at konkurranseutsetting av denne tjenesten kan by på enkelte sikkerhetsmessige utfordringer, spesielt ved sårbare anlegg. Det forutsettes derfor at dette blir viet spesiell oppmerksomhet ved planleggingen av konkurranseutsettingen. Tidligere har Ombudsmannsnemnda pekt på diverse svakheter i behandlingen av og støtten til våre veteraner. I innberetningen for 2014 er dette temaet belyst, og jeg siterer: «Ombudsmannsnemnda er glad for det betydelige arbeidet som stadig styrkes, og at vi som nasjon i stadig sterkere grad erkjenner det viktige arbeidet som er gjort, og som gjøres av norsk personell. Siste handlingsplan viser en rekke betydelige punkter og ordninger som bidrar til økt oppmerksomhet og bedre ivaretagelse av veteranene og deres miljø.» Jeg finner det på sin plass å gi honnør til Forsvaret for å ha tatt tak i dette området, slik at vi nå ser en bedring i arbeidet med ivaretakelse av våre veteraner. Som siste punkt vil jeg dvele noe ved arbeidet med sikkerhetsklarering av personell i Forsvaret. I tillegg til at Ombudsmannsnemnda tar dette opp som et av sine fokustema i sin årlige rapport, har Ombudsmannsnemnda tilskrevet kontroll- og konstitusjonskomiteen spesielt i eget brev. Mellom 8 000 og 9 000 kvinner og menn avtjener førstegangstjenesten i Forsvaret. Av oppgavene som skal utføres, er ca. 90 pst. av en slik karakter at personellet som skal utføre dem, må sikkerhetsklareres. Når det gjelder soldater med dobbelt statsborgerskap og soldater med foreldre av utenlandsk opprinnelse, har det lenge vært et problem å sikkerhetsklarere disse. Innhenting av data fra utlandet er et problem, og spesielt fra nasjoner vi ikke har samarbeid med. Men også for etnisk norske er det i dag problemer knyttet til tiden det tar å få sikkerhetsklarering. For befal som har mistet sikkerhetsklareringen, er problemet om mulig enda større. I mellomtiden får de ikke utført de oppgavene de er ansatt for å gjøre. Enhver kan tenke seg hvilken belastning dette er på personellet, og en treg sikkerhetsklarering kan få negativ virkning på den allmenne oppslutningen om verneplikten. Dette i seg selv er alvorlig. Når Ombudsmannsnemnda for Forsvaret har mottatt klage fra flere offiserer som mistet sin klarering i 2013, og som fremdeles ikke har fått endelig avgjørelse, er det noe som er fullstendig galt med denne tjenesten. Komiteen viser til at Ombudsmannen for Forsvaret ved flere anledninger har tatt denne saken opp med Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Forsvarets sikkerhetsavdeling, uten at det har medført nevneverdig bedring av saksbehandlingstiden. Ettersom dette er en sak som har vært en gjenganger, ba komiteen i fjor om at Ombudsmannsnemnda rapporterte om hvordan utviklingen har vært vedrørende sikkerhetsklarering av personell, og det er nedslående at nemnda også i år må rapportere at det ikke har skjedd noen nevneverdig bedring i dette forholdet. Det er nå etterretnings- og sikkerhetsutvalget, EOS, som behandler klager vedrørende sikkerhetsklarering, jeg viser derfor også til neste sak med tilsvarende merknader vedrørende sikkerhetsklarering, i innstillingen til Dokument 7:1, som gjelder EOS-utvalgets årsmelding for 2014, og som tar opp samme problemstilling vedrørende sikkerhetsklarering som i denne saken. Komiteen forventer nå at det for alvor blir tatt tak i problematikken vedrørende sikkerhetsklarering, og at man sørger for å gi NSM og FSA tilstrekkelig kapasitet, eventuelt setter i verk andre forbedringstiltak, slik at arbeidet med sikkerhetsklarering av soldater og ansatte i Forsvaret blir gjort på en god og rasjonell måte. Herunder bør en også gjennomgå hvordan andre sikkerhetsmyndigheter utfører denne typen tjeneste. Slik tjenesten foregår i dag, kan den ikke fortsette. Jeg viser ellers til komiteens merknader og innstilling, og anbefaler med dette komiteens enstemmige innstilling.