Børge Brende (Høyre), 2003-11-19:
Regjeringen legger fortløpende all relevant forskningsbasert kunnskap til grunn for sine vurderinger av klimaproblemstillingen og i utformingen av sin klimapolitikk. Det gjelder også kunnskap om solens innvirkning på den globale oppvarmingen. Samtidig er klimaspørsmålet komplisert, og forskningen har langt igjen før den med stor sikkerhet kan fastslå hvordan klimaet kan komme til å utvikle seg i fremtiden. I en slik situasjon er det naturlig, og også nødvendig, at forskere vektlegger og tolker observasjoner og data forskjellig, og at de presenterer ulike teorier om klimaspørsmålet. FNs klimapanel ble opprettet for at forskningen gjennom sammenstilling av eksisterende kunnskap skulle komme frem til en felles forståelse av hva man vet, hva man ikke vet, og ikke minst hva som er usikkert i klimaspørsmålet. Dette skulle gjøre det enklere for politikere og allmennheten å gjøre seg opp en oppfatning av klimaspørsmålet, og unngå at utspill fra enkeltstående forskere blir tillagt for stor vekt. FNs klimapanel sammenstiller all relevant kunnskap som er frembrakt av flere tusen forskere verden over, som arbeider med klimaspørsmål ut fra ulike teorier. Det er ikke slik at klimapanelet har unnlatt å vurdere solen som mulig årsak til klimaendringene. Tvert imot er økt stråling fra solen som følge av økning i solflekker lagt inn i klimapanelets modeller, og er ansett å kunne forklare noe av den globale oppvarmingen. Samtidig har klimapanelet i 2001 konkludert med at det foreligger nye og sterke bevis for at det meste av den globale oppvarmingen de siste 50 årene skyldes menneskelig påvirkning. Representanten viser til hypotesen om at variasjoner i solmagnetismen også kan ha betydning for jordens klima ved indirekte å påvirke dannelsen av lave skyer. Hypotesen ble vurdert av klimapanelet i dets rapport i 2001, men fordi den på ingen måte er bekreftet, kunne den ikke tillegges særlig vekt. Klimapanelet sier imidlertid at det mangler mye kunnskap på dette området, og at det er behov for mer forskning. Temaet vil være sentralt når FNs klimapanel legger frem sin fjerde rapport i 2007. Vi vet at både solen og drivhuseffekten er svært viktige for jordens klima. Fra oppslag i mediene får man lett inntrykk av at sol står mot drivhus, og at det er et spørsmål om enten – eller. Debatten blant forskere er atskillig mer nyansert. Det er knapt noen som avviser verken endringer i solaktivitet eller forsterket drivhuseffekt som årsaksforklaringer til den globale oppvarmingen vi har sett i løpet av de siste 100 årene, men det er uenighet om den relative betydningen av disse to faktorene. Selv om solen skulle vise seg å ha større betydning enn det som er kjent nå, betyr ikke dette at den økte drivhuseffekten som skyldes våre utslipp, blir mindre alvorlig. I verste fall kan en naturlig oppvarming skapt av solen komme i tillegg til en menneskeskapt oppvarming. Da kan vi få virkelig store problemer, og siden det i dag ligger utenfor menneskelig evne å redusere oppvarmingseffekten fra solen, gir det oss ytterligere grunn til å arbeide hardt for å redusere de utslippene av klimagasser som vi har en mulighet til å påvirke, nemlig de menneskeskapte klimaendringene.