trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Lars Sponheim (Venstre), 2008-11-27:
Representanten elsker å bruke uttrykket «de folkene». Ja, det er en del av «de folkene» som eier bedrifter, små bedrifter og større bedrifter, som har gått veldig bra de siste årene. Alt de har av formue, ligger i bedriftene, alt de tjener av penger, lar de være tilbakeholdt overskudd i bedriftene fordi de ønsker å bygge lokalsamfunn, fordi de ønsker å bygge bedrifter og ønsker å tilsette folk, slik at Holmås kan skryte av veldig lav arbeidsledighet – og det er jeg glad for at han kan gjøre. Det er «de folkene». De er ikke de rikeste blant oss som skal flås, de er nøkterne nok til ikke å ta store utbytter eller leve ekstravagant, men de driver altså bedrifter og velger å la pengene være i bedriftene. Derfor er det Regjeringen gjør, så feil, og det er så feil psykologi nettopp i disse tider ikke å gi disse «folkene» en klapp på skulderen, men gi dem straff. Ellers er satsing på kunnskap, utdanning til mange, like muligheter til utdanning, den beste fordelingen man kan gjøre.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-11-27:
La meg først si at jeg er glad for invitasjonen fra Senterpartiet i regjering om å moderere de verste utslagene. Jeg skjønte veldig godt det som ble sagt, at en ville se på verdsetting eller grunnlaget for utregning av formuesskatt og arveavgift. Jeg tror de verste utslagene her kan gi ganske dramatiske konsekvenser, som jeg er helt sikker på at Senterpartiet ikke ønsker, for vi deler ønsket om og ser verdien av å ha det stabile, langsiktige, private eierskapet som den type eierskap representerer. Så vil jeg være helt tydelig på – det er jo hele Venstres offensive klimasatsing med overgang fra rød til grønn beskatning og satsing på ny teknologi osv. – at utfordringene i klimaet er knyttet til at fossile utslipp må ned og erstattes av andre måter for energibærere. Da blir disse regnestykkene om oppbinding i skog eller voksende biomasse et sidespor som gjør at man ellers kan redusere fossile utslipp mindre. Det er kjempebra at det bindes i skog. Det er alltid slik at voksende biomasse binder CO2, men det løser ikke problemet med at vi må redusere bruk av fossil energi.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-11-27:
Jeg har – og som jeg gav uttrykk for i innlegget mitt – ikke på noe tidspunkt ment at Regjeringen skulle legge sitt eget flertall til side bak det budsjettet som skal vedtas i dag, og så å si nulle ut politikk og lage et slags felles minste multiplum av bokholderi. Det har jeg aldri ment. Det handler om politikk. Men jeg tror det er viktig i en tid med krise, hvor det skal kommuniseres krise, at en har en dialog, at en hører på hverandres argumenter, og at en prøver å la alle få et eierskap til de litt vanskelige beslutninger som skal tas framover. Det er den muligheten Regjeringen har hatt, og som jeg mener de kunne ha svart bedre på. Jeg har tidligere fra denne talerstolen gitt uttrykk for at jobbene nr. 1 og 2 i denne situasjonen er å få ned renten. Der er jeg helt enig med Regjeringen. Så ville jeg, hvis jeg hadde hatt sjansen, argumentere sterkt for at nå er det viktig også av psykologiske grunner å stelle pent med bedriftene. Det vil gjøre at de ønsker å bruke litt av sine oppsparte og opptjente midler til å holde på sine ansatte, sette i gang opplæringsprogrammer, og ikke må gjøre det de opplever som straff, å sette folk på gaten.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-11-27:
Det var et stort spørsmål på ett minutt. Men la meg starte med å si at Venstre er tilhenger av en pengepolitikk som gjør at vi kan få lavest mulig rente i den situasjonen vi er i nå, og et budsjettvedtak og en finanspolitikk, bl.a. gjennom vedtak i dag, som underbygger den pengepolitikken. Det opplever jeg er i ferd med å skje, og det er veldig bra. Så er det slik at vi i Norge nå har høyere rente enn veldig mange av våre konkurrentland. Derfor er det noe rart eller noe utypisk ved at vi har en så svak kronekurs som vi har. Det burde ha vært interessant for mange flere å eie norske kroner og dermed bidra til å holde en sterkere kronekurs enn den vi har nå. Det har nok sammenheng med at i så krevende tider som vi har nå, er det ganske krevende å være en liten valuta i verden. Det er noe urasjonelt det som nå skjer med norske kroner, og som er litt uforklarlig. Så det som skjer akkurat nå, er nok ikke noe argument for ikke å ha sin valuta i en tryggere havn enn det vi har nå. Jeg må si at min motstand mot EU har vært knyttet til helt andre politiske forhold. Jeg skulle gjerne sett en tryggere ramme rundt den norske kronen akkurat i denne situasjonen.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-11-27:
Jeg skal følge opp det som min gode kollega Syversen spurte om. Finansministeren har rett. Det er usikkert og vanskelig å lage prognoser og forutsetninger for budsjettet i disse tider. Det eneste som synes å være sikkert, er at de to forutsetningene som ligger til grunn for dette budsjettet vi behandler i dag, nesten ingen økning i arbeidsledighet, altså 2,75 pst. i gjennomsnitt for 2009, og en BNP-vekst på 1,9 pst., er feil. Det kommer ikke til å gjelde. Jeg vil gjerne ha statsrådens bekreftelse på at vi kan se bort fra at de to forutsetningene skal oppfylles, gjerne med et «dessverre» knyttet til, for det skal jeg også være med på. Så vil jeg gjerne at finansministeren, om vi hadde visst prognosene nå, kunne si at om det blir en resesjon, og om det blir en arbeidsledighet på 4 pst., som mange spår i dag, så er fortsatt jobb nr. 1 å få ned renten før vi iverksetter andre tiltak. Det vil jeg også gjerne at finansministeren eventuelt måtte bekrefte, og at ikke det skulle ha ført til et økt pengeforbruk pr. i dag.
Lars Sponheim (Venstre), 2008-11-27:
Jeg vil gjerne benytte anledningen til å følge opp der hvor statsministeren slapp, for jeg mener også at det er veldig bra at Regjeringen nå velger å ha en reell dialog og samtale med opposisjonen om innretningen på en slik tiltakspakke. I motsetning til andre i opposisjonen er jeg også fornøyd med at en slik tiltakspakke ikke vedtas i dag, for jeg tror det er helt nødvendig at vi sikrer oss at renten går ned før jul, før vi går i gang med å bruke et nytt budsjett og forsterke virkningene av et nytt budsjett. Jeg forstår også at en slik dialog ikke bør utfordre oss på de mest politisk følsomme tingene, men vi må kanskje være villige til å sette noen kjepphester på stallen for å finne noen samlende løsninger. Det kan bety at de mest politisk betente skattetingene ikke bør være det viktigste å diskutere, men kanskje andre sider ved skattespørsmål som kan være nødvendig på det tidspunktet. Kan statsministeren bekrefte det som er sagt utenfor denne sal, at det også kan være aktuelt å diskutere visse skatteletter, f.eks. for bedriftene, hvis det er rett medisin på det tidspunktet?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
No har det vore klart lenge at vi står framfor ei utvikling der vi får ein forverra verdsøkonomi, og det vil sjølvsagt òg påverke Noreg. Alt tyder på at det private konsumet har blitt redusert og framleis vil bli redusert i tida framover. Derfor er det brei einigheit om at det er fornuftig i ein slik situasjon å stimulere til at det private konsumet ikkje blir altfor mykje redusert. Enkelte har derfor teke til orde for skatte- og avgiftslette. Det er ikkje berre Framstegspartiet og Høgre som har gjort det – statsminister Gordon Brown i Storbritannia har òg teke til orde for det. Det ønskjer altså ikkje fleirtalsregjeringa i Noreg å gjere. Då er mitt spørsmål til representanten Sandal: Kva er det som ligg i denne fleirtalsinnstillinga som representanten Sandal meiner vil stimulere det private konsumet, slik at det ikkje fell faretrugande mykje?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
Eg synest det var den gamle Lundteigen som svinga seg frå talarstolen i dag, som vil ha ein slutt på kjøpefesten, og som vil at ein skal setje tæring etter næring. No er det jo det som allereie er i ferd med å skje – det private konsumet går ned. Dei som jobbar innanfor handelsstanden, risikerer å miste jobben, og dei som jobbar på restaurantar og kaféar, risikerer òg å miste jobben. Derfor har finansministeren òg teke til orde for at ein ikkje må slutte å shoppe, ho er òg blitt sitert på at ein må «shoppe så det svir» – ein skal slutte å shoppe før det svir, men ein skal altså halde det oppe slik at ein får sirkulasjon i økonomien. Då er mitt spørsmål til representanten Lundteigen: Ønskjer Lundteigen å distansere seg litt frå finansministeren si oppfordring om å shoppe – i dagens situasjon?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
Representanten Akselsen viser til at arbeid for alle er ei viktig sak for Arbeidarpartiet. Det paradoksale er at representanten Akselsen stiller seg bak eit budsjett som ifølgje finansministeren vil auke arbeidsløysa. Det skjer bl.a. innanfor bygg og anlegg, der vi stadig får rapportar om at det blir ledig kapasitet. Det er sjølvsagt leitt. Det er leitt av mange grunnar. Det er leitt for dei som blir ledige, og leitt på grunn av dei ringverknadene det skaper at ein må stramme inn på sitt private konsum, som så går ut over andre yrkesgrupper, som blir ledige. Og det er sjølvsagt leitt fordi ein ikkje får utnytta kapasiteten f.eks. til å byggje vegar. Spørsmålet mitt er: Er representanten Akselsen fornøgd med statsbudsjettet, eller skulle han sett at det var litt meir pengar sette av til f.eks. vegbygging?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Fremskrittspartiet foreslår i sitt alternative statsbudsjett en rekke skattelettelser til folk med høy inntekt og formue. Formuesskatten på næringseiendom skal reduseres, og de aller rikeste skal betale lavere formuesskatt enn vanlige folk. Skatten på kapitalinntekter skal begrenses, og arveavgiften skal fjernes. Til sammen blir det ca. 3 milliarder kr til de aller rikeste i Norge. Man kan selvsagt mene at dette er riktig bruk av fellesskapets midler, men en kan stille spørsmål om dette er effektive tiltak mot finanskrisen. Er det slik at Fremskrittspartiet mener at de aller rikeste rammes spesielt hardt av arbeidsledighet og høyere rente som følge av finanskrisen, eller er det bare god, gammeldags høyrepolitikk for å sikre at de rikeste ikke skal betale skatt? Mener representanten Leirstein at dette er god politikk for folk flest?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
På flere vis går vi kaldere tider i møte. Vinteren er her, snart kommer snøen, og for noen av oss betyr det at det er muligheter for å gå på skiturer. Om en bare smører riktig, kan det være bra. Alle har vel opplevd god glid, men bakglatt når vi skal oppover, eller godt feste oppover, men kladder under skiene slik at en må tråkke ned de bratteste bakkene. Det å smøre riktig under krevende forhold er ikke enkelt, og det er ikke så enkelt at en kan legge på Blå Swix under alle typer forhold. Nå vet ikke jeg hva representanten Sanner smører med, men han og Høyre har muligens en universalsmøring for skigåing, på samme måte som de tilsynelatende har universalmidler for alle økonomiske forhold. Så langt tilbake som jeg kan huske, har Høyre uten unntak foreslått skattelette, eller Blå Swix som riktig smøring. Ja, og i ren høyrestil er det vel slik at best og mest smøring går til dem som har de beste skiene, enten det er silkeføre eller kladdeføre eller is i løypa. Er det slik at skattelette og Blå Swix er den perfekte smøring, og mener representanten Sanner at skattelette og Blå Swix er den perfekte smøring for alle forhold?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Eller er det en mulig situasjon at Høyre(presidenten klubber) mener at skattelette ikke er å foretrekke? (presidenten klubber)
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Regjeringen har i denne perioden tettet en lang rekke hull i skattesystemet som tidligere har gitt rike mennesker anledning til å slippe å betale skatt. Det er en viktig forutsetning for at folk flest skal synes det er greit å betale skatt. Et viktig ledd i dette arbeidet er forslaget om å oppheve den såkalte 80-prosentregelen, som gir de aller rikeste lavere formuesskatt enn vanlige folk. De hundre personene som har høyest formue, sparte 400 mill. kr på dette i 2006. En samlet opposisjon går imot dette og synes å mene at nettopp de aller rikeste er den gruppen som må hjelpes mest i forbindelse med finanskrisen. Kristelig Folkeparti vil riktignok vurdere dette på nytt 1. juli. Jeg vil allikevel be representanten Syversen forklare meg hvorfor Kristelig Folkeparti mener at det i dagens alvorlige situasjon, med begynnende arbeidsløshet, høy rente og gjeldsproblemer, er nødvendig å gi de hundre personene som har høyest formue, en skattelette på 400 mill. kr. Er det ikke andre som kunne trenge disse pengene mer?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Representanten Høybråten inviterer nå til at vi skal stemme for Kristelig Folkepartis budsjett, for der ligger allerede de tiltakene som Regjeringen skal innføre i januar/februar. Det er mulig at representanten Høybråten er spåmann, men jeg ser i hvert fall ingen sort hatt i salen – spiss sådan! Fram til nå har arveavgiften vært en svært urettferdig skatt. Mens vanlige folk har betalt 20–30 pst. av vesentlige deler av arven som de har mottatt, har de rikeste utnyttet smutthull i stor stil. De har i liten grad betalt arveavgift. Regjeringen foreslår nå en stor omlegging av arveavgiften. Det betyr redusert arveavgift for vanlige folk, mens folk med store formuer som har tilpasset seg smutthull, får en betydelig skjerpelse. Vi vet at Kristelig Folkeparti ikke vil gå inn for dette. Det kunne vært interessant å høre representanten Høybråten begrunne den manglende støtten til helheten i en mer rettferdig arveavgift.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-27:
Fremskrittspartiet kutter avgifter med 10,3 milliarder kr i sitt alternative budsjett. Som begrunnelse for disse kuttene sier dere at dere ønsker en opprydding i de ulike avgiftene, med sikte på å fjerne dem som er dårlig begrunnet, som har liten økonomisk betydning, som skaper økt byråkrati, og som stort sett bare irriterer folk flest, som dere selv skriver. Det pekes også på at dere er imot såkalte miljøavgifter som ender rett i statskassen. Dette skulle jo borge for store avgiftslettelser til formål som kan bidra til å redusere klimagassutslippene, som f.eks. til lav- og nullutslippsbiler, flexi fuel-biler, biler som går på bioetanol osv. Slike lettelser har jeg lett etter, men kan ikke finne noen. Siden representanten ikke hadde mulighet for å komme inn på Fremskrittspartiets klima- og miljøtiltak i budsjettet, gir jeg nå representanten mulighet til å peke på hvilke avgiftslettelser dere har gjort som gjør at det blir en grønn-rød avgiftspolitikk med deres budsjettforslag.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-27:
Regjeringen har lagt til rette for at det skal bygges 1 000 nye sykehjemsplasser og omsorgsboliger neste år. Men det reelle behovet er langt utover dette. Bare for demente er behovet 24 000 plasser innen 2020, og innen psykisk helsevern er behovet 2 700 utover det som ligger inne i opptrappingsplanen. I Kristelig Folkepartis alternative budsjett har vi foreslått å gi stimuleringstilskudd til bygging eller ombygging av 3 000 plasser. Dette vil gi bedre eldreomsorg, og det vil også være med og sikre mindre arbeidsledighet i en utsatt byggebransje. Representanten Akselsen snakket om at vi er i en ekstraordinær tid, og at vi må ha ekstraordinære tiltak. Mitt spørsmål er: Er representanten enig i at dette ikke er et ekstraordinært tiltak, men et godt tiltak å ta med i den varslede tiltakspakken fra Regjeringen?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
I en høring i den amerikanske Kongressen torsdag 23. oktober i år vedrørende den økonomiske nedgangskonjunkturen uttalte USAs tidligere sentralbanksjef Alan Greenspan, som har hatt en nøkkelrolle i den politikken som har lagt grunnlaget for finanskrisa, at han tok feil da han trodde egeninteressene til organisasjoner, spesielt banker, var av en slik art at de var best egnet til å verne om sine egne aksjonærer. Fremskrittspartiet har i Norge vært en tilhenger av denne ideen, og det er kjernen i Fremskrittspartiets ideologi. Seinest i en innstilling fra kommunalkomiteen som ble behandlet i Stortinget sist fredag, Innst. S. nr. 43 for 2008–2009, sa Fremskrittspartiet: «Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet er tilhengere av selvregulerende markeder.» Spørsmålet er: Hva tilsier at denne forståelsen av markedets virkemåte er dekkende, når sjøl Greenspan tar sjølkritikk? Når kommer Fremskrittspartiet etter Greenspan?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Den internasjonale finanskrisen har gitt økt utrygghet, som mange har vært inne på, og vi har sett tegnene i det siste året stadig tydeligere. Regjeringa la fram et mer offensivt budsjett den 7. oktober, og det interessante var at den 5. oktober, to dager før Regjeringas statsbudsjett ble lagt fram, sa representanten Sanner til NTB: «Og nå krever den økonomiske usikkerheten et stramt budsjett som ikke lar seg forene med milliarder til alle disse løftene». Disse løftene var Soria Moria-løftene. Høyres linje er altså fortsatt en strammere finanspolitikk enn Regjeringas linje. Det viktigste kuttet på Høyres utgiftsside er et useriøst kutt på en inngått jordbruksavtale, der en har støtte av Fremskrittspartiet. Men Høyres linje står fast: mindre offentlig innsats og større skattekutt. Spørsmålet mitt er: Hvorfor endrer en ikke kartet når terrenget er nytt?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Jeg har stor respekt for representanten Syversen. Han framstår for folk som en mild representant i sin tale, men i dag har han en sterk karakteristikk. Han sier at det er et budsjett som er «utdatert». Det er opplagt at det er nødvendig å justere virkelighetsoppfatningen om norsk og internasjonal økonomi. Det har skjedd, og det kommer til å skje i enda større grad. Regjeringa kommer med planmessige endringer, og Kristelig Folkeparti har lagt fram en tiltakspakke for å gjøre budsjettet mer ekspansivt. Det er en kurs som jeg tror har bred forståelse i Regjeringa. Mitt spørsmål er imidlertid: Vil Kristelig Folkeparti nå holde fast ved den kursen, eller vil en falle for fristelsen til å satse på større økt skattelette for privatpersoner?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Finansministeren har på en fullgod måte sagt at utsagnet «shoppe så det svir» ikke er hennes. Sjølsagt: VG måtte ha den tittelen for å få det salget den dagen. Når det er sagt, vil jeg si til dem som mener at det private konsumet som vi har hatt, skal fortsette: Det er både feil og helt urealistisk. Men det er opplagt at fallet i privat konsum, som vi nå opplever, kan gå for djupt. Derfor har jeg tillit til at den økonomiske politikken nå blir ført slik at renta går ned, og ingenting vil da virke bedre i forhold til de nødvendige justeringer på privat konsum, enn en noe lavere rente. Men fortsatt må rentepolitikken føres slik at det skal lønne seg å spare og være en viss kostnad ved å låne.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Her må vi skille mellom næringsbeskatningen og personbeskatningen. På næringsbeskatningsområdet innebærer statsbudsjettet en lettelse. For personbeskatningen er det en omfordeling av skatter og avgifter mellom skattyterne. Det er ikke korrekt at bedriftsledere generelt sett vil få økt beskatning. Når det er sagt, var hovedpoenget i innlegget mitt når det gjelder næringslivsbeskatningen, at de detaljerte regler som skal utformes med tanke på formue og arveavgift, må ta hensyn til den risiko og den situasjon som er nå, noe som bl.a. må innebære at renta som skal brukes ved kapitalisering, settes høyere i dag enn det en ville gjort for noen måneder siden. Dermed blir formuesverdiene lavere.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
For landbrukets vedkommende og når det gjelder bygningsaktiviteten, er det feil at det har vært en investeringstørke. Det som er rett, er at investeringene er konsentrert om noen få enheter som har investert svært mye, slik at man nå har kommet i en svært sårbar situasjon. Det må vi ta lærdom av. Men til det konkrete poenget, nemlig avskrivningssatsene på bygg: Det som er Regjeringas linje, er at avskrivningssatsene skal være slik at de skattemessige avskrivningene skal være på linje med de verdifall og de faktiske avskrivningene som er i produksjonen. Sett i det lyset er det riktig å gå i retning av å øke avskrivning på bygg, fordi dagens skattemessige avskrivninger er langt lavere enn det som er det faktiske verdifallet. Den justeringen er det nødvendig å se nærmere på, sammen med andre justeringer. Vi har også en rekke eksempler på at skattemessige avskrivninger er større enn faktisk verdifall.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Først vil jeg si at skatt-etter-evne-prinsippet nå må forsterkes. Dess større inntekter man får, dess større skatteevne har man. Videre er det helt opplagt at man også må ha skatt på akkumulerte verdier. Senterpartiets svar på det er formuesskatt, ikke eiendomsskatt. Utformingen av formuesskatten må være slik at det er en ekstraskatt på arbeidsfri inntekt utover en viss størrelse. Den detaljerte utformingen av formuesskatten må jo ta hensyn til formuesobjektenes evne til å gi inntekter. I dag ser vi at en rekke formuesobjekter knyttet til produksjonslivet, ikke gir de inntekter som de gjorde for kort tid siden. Det må reflekteres i de detaljerte reglene og dermed tas hensyn til i det overordnede skatteevneprinsippet. Jeg er trygg på at det blir ivaretatt i den videre prosessen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Nei, det er jeg ikke enig i. Regjeringa og Senterpartiet er klar over at det er begrensninger når det gjelder hvilken avgiftspolitikk vi kan føre her til lands i forhold til det som er avgifter og prisnivå ute. Men det er jo helt opplagt at det nå er rett å øke avgiftene på den type drikkevarer som representanten nevnte, som i stor grad er tilsatt mye sukker. Vi kan altså bruke avgiftene i en helsepolitisk sammenheng. Diabetes og andre sykdommer knyttet til dette er jo en av de største utfordringene våre, og derfor er det på høy tid vi nå får den avgiftsendringen, slik at vi kan få en sunnere drikkevarekultur i Norge, bl.a. basert mer på vann.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Representanten Sponheim var sentralt inne på pengepolitikken. Representanten sa at det er nødvendig å føre en pengepolitikk som er tilpasset den økonomiske situasjonen som Norge er i, og at det derved i den nåværende situasjonen må føres en pengepolitikk som gir grunnlag for en lavere rente, noe som Senterpartiet støtter. På samme tid er norsk økonomi annerledes organisert, med annerledes eksport enn det som er situasjonen for sentrale land i resten av Europa. Betyr representanten Sponheims sterke vektlegging av vår pengepolitikk at det også vil være et sentralt argument for at Venstre fortsatt er tilhenger av et Norge utenfor EU, slik at en unngår en felles pengepolitikk?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Fremskrittspartiets formann bruker store og sterke ord, et av dem nå var «pinlig». Det var «pinlig» å høre at finanskrisen var et resultat av markedsøkonomien «i fri dressur». Fremskrittspartiets svar var at USAs påbud om å låne ut penger til folk som ikke kan betale for seg, var årsaken. Det er for enkelt. Sannheten er sjølsagt mye mer omfattende. Alan Greenspan har tatt sjølkritikk. Fremskrittspartiet tar ingen sjølkritikk på sin såkalte sjølregulerende markedsøkonomi. Men til spørsmålet. Fremskrittspartiets formann sier det er en uvirkelig budsjettdebatt. Det er utdaterte prognoser. Hvis det er så feil, hvorfor tar ikke Fremskrittspartiets formann konsekvensen av de sterke ordene og sender budsjettet tilbake til Regjeringa for ny behandling? Hvorfor ikke sette makt bak de store, kjekke ordene?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Det er interessant å høre på Høyres leder. Regjeringa bør finansiere veier ved Offentlige Privat Samarbeid, altså med privat kapital. Alle vet at det er dyrere, fordi privat kapital krever større avkastning på kapitalen. Likedan: Det er jo langt mindre aktuelt i dag. Private har jo mye større trøbbel med å skaffe kapital enn det offentlige. Men poenget var at Regjeringa og regjeringspartiene er helt ute av kurs. Nøkternt sagt er det som skjer nå, langt kraftigere enn det noen kunne forutse. Det er en krevende tid. Det kreves samling, det kreves fellesskap for å bære byrdene. Da er det sterkt å høre Høyres sang om skattelettelser, hvor Høyres leder på Stortingets talerstol ennå ikke har tatt begrepet «skatt etter evne» i sin munn.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Det er et viktig tema representanten Dørum tar opp – forskning og utdanning. Den delen av Norge hvor dette, etter mitt skjønn, fungerer aller best, er på Møre, hvor en greier å kombinere forskning og utdanning med et aktivt næringsliv – korte veier fra de nye ting til den praktiske produksjonen. Det er ikke teori. Det er praktisk, nevenyttig arbeid som blir satt i sving. Det er nå en sentral del å poengtere dette mer som en del av en helhetlig næringspolitikk, hvor eierskap, konsesjonslover og skatteregler er en helhet, og hvor vi da kan utnytte våre komparative fortrinn, våre naturressurser, med en godt skolert befolkning, både i praktiske og teoretiske fag. Jeg er glad for at representanten Dørum tar fram de teoretiske fag. Men jeg etterlyser noe vektlegging av de praktiske ferdigheter, de mange praktikere som har en stolthet gjennom sin dugande innsats, hvor en også kombinerer praksis og teori på en forbilledlig måte.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-11-27:
Det var en bitter kritikk fra Høyres tidligere finansminister om hvordan det blir styrt i dag. Så langt jeg vet, er det ingen som har sagt annet enn at de prognoser som er lagt, må endres. Det er ingen som ikke ser hva som skjer ute i nærings- og arbeidslivet, og det må betydelige endringer til. Hvis den bitre kritikken fra Høyre skulle vært fulgt opp i praksis, burde det ført til en mer ekspansiv finanspolitikk. Hvis ikke tidene nå er inne til å føre en mer ekspansiv finanspolitikk, blir det jo svært vanskelig. Til det Høyre her kaller omprioriteringer: Den viktigste omprioriteringa, som går på jordbruksavtalen, er helt useriøs. Den er ikke mulig å gjennomføre. Det som overrasker meg, er at Høyres tidligere finansminister ikke staker ut en kurs for framtidig produksjonsliv i Norge, sånn at vi nå ikke skal falle tilbake på at omstillinga går inn på veier som ikke er bærekraftige på lengre sikt.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Representanten Leirstein har nettopp sagt fra Stortingets talerstol at regjeringspartiene ikke har foretatt seg noen ting siden budsjettet ble lagt fram. Da vil jeg minne om at det ble lagt fram et offensivt budsjett, såpass offensivt at Høyre og Venstre mente at det var for ekspansivt. Det er blitt lagt fram en krisepakke for bankmarkedet på 350 milliarder kr, som ble behandlet i finanskomiteen, som også representanten Leirstein sitter i. Det er foretatt to rentenedsettelser, vi har gitt økt egenkapital til Kommunalbanken, til GIEK, til Innovasjon Norge og til Eksportfinans, senest i natt. Mitt spørsmål til representanten Leirstein er om han har sovet seg gjennom den siste måneden av behandlingene i Stortinget.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Etter å ha hørt innlegget til Kristelig Folkepartis representant Syversen har jeg behov for å minne om at det vi har sett i høst, er en pengepolitisk krise, som er møtt med pengepolitiske virkemidler. Regjeringen har i så måte vist handlekraft, som alle berørte parter er særdeles godt fornøyd med. Nå ser vi konturene av at det slår ut en mer kritisk realøkonomisk situasjon. Regjeringen har varslet tiltak mot den, og de kommer. Mitt spørsmål handler først og fremst om at Kristelig Folkeparti har snakket varmt om samarbeid mot den økte ledigheten. Kristelig Folkeparti ligger solid plantet i sentrum av norsk politikk, og høyresiden har en annen økonomisk politikk enn venstresiden. Det er helt legitimt at det er på den måten. Men det er vanskelig å inngå et bredt forlik. Enda vanskeligere blir det å tenke seg et samarbeid når opposisjonspartiene er så splittet i finanspolitikken som de er. Det er nemlig slik at Fremskrittspartiet bruker 31 milliarder kr mer oljepenger. Venstre og Høyre ligger på samme nivå som oss, og Kristelig Folkeparti bruker 4,8 milliarder kr. Hvordan ser Kristelig Folkeparti for seg et slikt samarbeid?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-11-27:
Svaret på det er nei. Og jeg er litt overrasket over at Arbeiderpartiet ikke er mer bekymret for den økende arbeidsledigheten og folk som mister jobben, enn for hvorvidt Høyre har realistisk budsjettering i sitt alternative budsjett. Jeg innestår for de endringene som vi har fremmet i vårt forslag. Når vi også bokfører dynamiske virkninger av vår skattepolitikk, er det fordi vi har tro på at senker man skattene, gjør det mer lønnsomt å jobbe, ja så vil det også føre til at staten får noe av skatteinntektene tilbake. Det er dokumentert gjennom SSB-rapporter at staten får omtrent 50 øre tilbake av hver krone som gis i skattelette. Når vi bokfører med gevinster av modernisering av offentlig sektor, er det fordi vi er overbevist om at moderniserer vi offentlig sektor, får vi også mer ut av de ressursene som vi setter inn. Når vi strammer inn på asylpolitikken, betyr det også at antall asylanter til Norge reduseres. Jeg synes heller vi skal diskutere hvordan vi skal skape trygghet for hjem og jobb, enn hva som er realistisk budsjettering.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-11-27:
Jeg har tro på både Blå Swix og skattelettelser, men hvis representanten Lund Bergo går inn i Høyres forslag fra i fjor og for i år, vil han se at det er vesensforskjell på det forslaget vi fremmet i fjor, og det forslaget vi fremmer i år. I fjor var vi opptatt av å dempe presset i økonomien. Derfor brukte vi mindre oljepenger enn det Regjeringen foreslo. I år bruker vi like mye. I fjor foreslo vi mindre skattelettelser. Nå foreslår vi noe mer for å stimulere til verdiskaping, og fordi det er viktig at familiene får beholde mer av sin egen inntekt. Men det er vel omtrent med Høyre som det det er med SV. Der SV tror på skatteskjerpelser, både i gode tider og i dårlige tider, mener vi at det er viktig at folk får beholde litt mer av sin egen inntekt, at man også motiverer til arbeid. Men jeg vil gjerne understreke at i den situasjonen vi er nå, er det viktig med balanserte tiltak. Jeg mener det er nødvendig både å bygge flere veier og satse mer på vedlikehold i kommunene. Jeg mener at vi bør ha flere målrettede fattigdomstiltak, samtidig som vi stimulerer økonomien gjennom skattelettelser.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-11-27:
Jeg tror nok at man vil finne uttalelser fra de fleste av oss – fra meg, fra representanten Lundteigen, og, som jeg var inne på i mitt hovedinnlegg, også fra Jens Stoltenberg – fra både september, begynnelsen av oktober og kanskje til og med midten av oktober som ikke står seg i forhold til den alvorlige krisen som vi nå ser. Jeg tror på mindre skråsikkerhet og mer ydmykhet i forhold til virkemiddelbruk i den krisen vi nå går inn i. Så til spørsmålet om det er slik at Høyre går inn for mindre offentlig aktivitet. Nei, vi gjør ikke det. Hvis man ser på oljepengebruken, bruker Regjeringen 14 ekstra oljemilliarder i 2009. Alt bruker man på offentlig sektor. Jeg er enig i det Stoltenberg sa på slutten av 1990-tallet, nemlig at man bør bruke noe til offentlig sektor og noe til å redusere skatter. Vi bruker under halvparten av de 14 milliardene til å redusere skattene, og så bruker vi resten av de milliardene til å stimulere offentlig sektor.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-11-27:
Først: Når det gjelder de borgerlige partiene, mener jeg vi kan slå fast at disse fremstår som mer enige og har flere fellesforslag i dette budsjettet enn det vi har hatt tidligere i perioden. Selvsagt erkjenner jeg også at det er ulik dosering, men alle de borgerlige partiene fjerner Regjeringens skatteskjerpelser som rammer arbeidsplassene, øker bevilgningene til samferdsel, øker bevilgningene til kunnskap, øker bevilgningene til målrettede fattigdomstiltak, bare for å nevne noe. Det er helt riktig som Micaelsen sier, at Høyre er tilhenger av at man skal senke skatter – ikke svære skattelettelser, men forsiktige reduksjoner som kommer folk med vanlige lønnsinntekter til gode, som gjør det mer lønnsomt å spare til egen pensjon, og som ikke minst gjør det mer lønnsomt å investere i norske arbeidsplasser. Jeg har ikke sett en eneste arbeiderpartirepresentant som kan forklare meg hvilke arbeidsplasser man redder gjennom å sende en økt skatteregning til bedriftene. Men jeg er overbevist om at man vil redde mange arbeidsplasser hvis man senker skatten noe for dem som investerer i arbeidsplasser i Norge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-11-27:
Vi har en regjering som setter ideologi foran arbeidsplasser. Vi vet at det nå kommer en forundringspakke om en åtte ukers tid. Det eneste kortet finansministeren har vært villig til å vise frem, er at bedrifter som nå slåss for å redde arbeidsplasser, skal få en høyere skatteregning. Det er utslag av en dogmatisme som ikke redder en eneste arbeidsplass. Høyre er opptatt av at tiltakene må være balanserte. Det betyr at vi er for mer penger til vei, for mer penger til vedlikehold av kommunale skolebygg og andre bygninger, og vi fremmer i dag forslag om bedre permitteringsordninger for ansatte, for å skape større trygghet for dem som nå kan miste jobben, men det må også være rom for å senke skatten for dem med vanlige lønnsinntekter. Jeg har sett at statsministeren har skrevet leserinnlegg i Dagens Næringsliv, hvor han sier at han ikke vil utelukke skattelettelser. Mitt spørsmål er om finansministeren er enig i at vi trenger balanserte tiltak, med satsing på både bygg, vedlikehold og veier, men også reduserte skatter for folk med vanlige lønnsinntekter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-11-27:
Statsråden må ha problemer med sin hukommelse hvis hun ikke husker at sentrum–Høyre-regjeringen stilte opp for kysten og for Finnmark. Dernest er det helt riktig at finanskrisen og nedgangskonjunkturen også kommer til å ramme Kyst-Norge. Én av konsekvensene ser ut til å være at Island søker om EU-medlemskap. Det vil kunne bli en særlig utfordring for fiskerisektoren. Mitt spørsmål til fiskeriministeren er hvordan hun vurderer konsekvensene av et islandsk EU-medlemskap. Det vil nemlig bety at Norge da ikke lenger bare vil forhandle med Island, men vil måtte forhandle med et Island som har EU i ryggen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-11-27:
Da må jeg få lov til å sitere fra et brev som finansministeren sendte meg i går. På et skriftlig spørsmål som jeg sendte finansministeren nettopp om spørsmålet om ekspansivitet, om ikke det var riktig at budsjettet for 2008 i en høykonjunktur var like ekspansivt som budsjettet for 2009, som legges frem i begynnelsen av en nedgangskonjunktur, svarer finansministeren: «Slik tallene nå står, anslås det at budsjettpolitikken gir om lag samme stimulans til innenlandsk etterspørsel i 2008 og 2009.» Det står i fjerde avsnitt, hvis finansministeren har problemer med å finne det i brevet. Så det kan ikke være noen tvil om at det budsjettet som legges frem for 2009, har samme ekspansivitet som budsjettet for 2008, slik det står i dag. La meg også understreke at Høyre ikke har anklaget Regjeringen for å ha lagt frem et for ekspansivt budsjett. Jeg måtte irettesette finansministeren etter finanstalen her i Stortinget, hvor hun gikk på autopilot og lot som om Høyre hadde påstått at budsjettet var for ekspansivt. Det hadde vi ikke, for fra denne talerstolen gjorde jeg det helt klart at i den situasjonen vi nå er i, skal ingen være skråsikre på hvor krittstreken går i forhold til bruk av oljepenger. Derfor har Høyre lagt seg på samme bruk som Regjeringen i sitt alternative budsjett, og vi er også åpne for at det kan bli behov for kraftigere virkemidler utover vinteren og våren hvis det viser seg at nedturen blir kraftigere. La meg også si at jeg er overrasket over at det er Sosialistisk Venstreparti som forsvarer den maktarrogansen som vi er vant til fra Arbeiderpartiets side, at det er SV som forsvarer at debattene flyttes bort fra det åpne rom, bort fra parlamentet og inn i de lukkede rom i regjeringsbygget. Det er ganske oppsiktsvekkende at vi i går måtte ty til NTB og Nettavisen for å få vite at budsjettet for 2009 nærmest ble underkjent, med en beskjed om at det skulle vare midlertidig til ut i januar/februar, og hvor finansministeren kommer ned og holder en pressekonferanse i vandrehallen i Stortinget og informerer om at det vil komme en ny tiltakspakke om en syv–åtte ukers tid. Det er ikke å vise respekt for Stortinget. Der skal Stortinget informeres direkte. Det hadde vært naturlig at den informasjonen kom til Stortinget på et tidligere tidspunkt, og at man hadde dialog med Stortingets finanskomité om hvordan dette skulle håndteres. Men vi opplever i stedet en maktarroganse av det gamle arbeiderpartikjennemerket, og jeg er overrasket over at det er SV som forsvarer det fra denne talerstol.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-11-27:
Jeg lyttet med interesse til Reidar Sandals personlige bekjennelse om sin ydmykhet og respekt overfor Stortinget. Jeg må bare få si det på den måten at hvis ingen i opposisjonen oppfatter at regjeringspartiene er ydmyke og har respekt overfor opposisjonen, er det kanskje ikke opposisjonen det er noe galt med. I går fikk finanskomiteen kopi av dette brevet som Sandal sendte til finansministeren, ca. en halv time før finansministeren hadde en forhåndsinnkalt pressekonferanse i vandrehallen her ute. Jeg synes ikke det virker særlig respektfullt overfor Stortinget, og jeg mener at det er så nær man kan komme en underkjennelse av budsjettet som det i det hele tatt er mulig å komme. Det er i hvert fall en klar markering av at det budsjettet vi vedtar nå i kveld, er av høyst midlertidig karakter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-11-27:
Høyre er opptatt av resultater, så hvis hr. Sandal kan love meg at vi skal ha god dialog om utformingen av det forslaget, aksepterer vi selvsagt å gjøre forslaget om til et oversendelsesforslag.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Mange av Høyres forslag kan neppe sies å tilfredsstille bevilgningsreglementets krav til realistisk budsjettering. Blant annet foreslås det å kutte 1,8 milliarder kr i jordbruksavtalen, en avtale som er inngått for en periode og ikke kan sies opp midt i perioden. Videre budsjetterer Høyre med 450 mill. kr til såkalte dynamiske effekter i forhold til skattelettelser, til tross for at vi vet at det ofte går mange år før vi kan se slike effekter. Andre eksempler er salg av eiendom som ikke er nærmere spesifisert, skattelettelser, hvor forskjellen mellom bokførte og påløpte provenyer er urimelig stor, og reduserte utgifter som følge av Fra trygd til arbeid-pakken. Ville det ikke være mer ærlig overfor velgerne å budsjettere på en skikkelig og ansvarlig måte og heller innrømme økt oljepengebruk? Er ikke inndekningen mye luftig blårøyk?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Høyre har i sitt budsjett et skatteopplegg der personer med inntekt mellom 300 000 og 350 000 kr får 900 kr i skattelette. Til sammenligning får personer med over 3 mill. kr i inntekt omkring 100 000 kr i skattelette. Samtidig kutter Høyre mer enn en halv milliard kroner i bistand. Er Høyre komfortabel med den sosiale profilen i sitt skatteletteforslag? Er Høyres leder komfortabel med å ta en halv milliard kroner fra de fattigste i verden for å gi til dem som har mest? Er dette Høyres solidaritet i praksis?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Høyre er veldig opptatt av en forsvarlig oljepengebruk, og det er bra. I sitt alternative budsjett skryter de av at de har brukt mindre oljepenger enn Regjeringen de tre siste årene. Likevel ønsker Høyre å gå i regjering med Fremskrittspartiet, et parti som bruker mer enn 30 milliarder kr av oljepengene. Da er mitt spørsmål til representanten Per-Kristian Foss: Kan han garantere at Høyre ikke kommer til å følge Fremskrittspartiets økonomiske politikk, selv om man skulle komme i en sånn situasjon at Fremskrittspartiet var større enn Høyre i et eventuelt regjeringssamarbeid? Er regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet viktigere enn ansvarlig politikk?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Sanner har på mange måter en god virkelighetsbeskrivelse av det vi nå opplever nasjonalt og internasjonalt, når vi nå står overfor en gryende finanskrise som har slått ganske langt inn også i Norge, og dårlige økonomiske utsikter framover. Da må jeg legge til at hvis man holder disse karakteristikkene av regjeringskvartalet unna, tror jeg vi kan være ganske enige om det. Men slaget i salen i dag står jo ikke om virkelighetsbeskrivelse – dette tror jeg etter hvert har sunket inn hos de aller fleste – men om hvilke blokker i norsk politikk som er best rustet til å møte den uroen som nå vil komme. I mangel på enighet på borgerlig side om veldig mange ting, utover å kritisere Regjeringen for å komme med skatteforslag som går i omfordelende retning og generelt å kritisere Regjeringen, fremmer Høyre forslagene sine på nytt. De samme forslagene i skattepolitikken som ble fremmet i en høykonjunktur i 2008, fremmes altså nå på nytt i en tid med finanskrise og finansiell uro. Kan ikke Sanner og Høyre være så ærlige å si at man generelt, uansett økonomiske tider, er imot forslag som går i omfordelende retning(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Odd Einar Dørum redegjorde for Venstres utdanningspolitiske løp i høst på en nøktern og god måte. Det synes jeg var all right. Avslutningsvis utfordret han oss til å bruke vår intellektuelle tankekraft. Siden Odd Einar Dørum er en erfaren, mangeårig stortingspolitiker, har jeg også lyst til å utfordre ham til en intellektuell øvelse. I går, da vi la fram Regjeringens arbeidsplan for hvordan vi skal møte den finanspolitiske uroen vi nå opplever, var lederen i Venstre rasende, i den forstand at han til VG-nett uttalte at budsjettbehandlingen er «et krevende rød-grønt seminar, men vi trenger en ordentlig politisk ledelse i disse tider». Han uttalte også at vi hadde for dårlige klær når ruskeværet satte inn. Samtidig opplever vi fra regjeringspartiene at opposisjonen samlet sett inviterer til det de kaller en dugnad for å møte de vanskelige tidene. Hva slags intellektuelle tanker gjør representanten Dørum seg når vi får to så motsetningsfylte budskap fra Venstre?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Det var veldig bra, president – jeg hadde tenkt å si Christian Tybring-Gjedde, men da hadde jeg fått kjeft av presidenten! Spørsmålet er veldig greit å svare på. Det er følgende: Vi må vurdere alle de tiltakene som blir foreslått og alle tiltakene som blir lagt fram. Men det er riktig å si at hvis vi skal velge mellom tiltak som målrettet treffer mot arbeidsløshet, er skattelette – i hvert fall etter all den erfaring og all den kunnskap vi har – ett av de tiltakene som treffer dårligst. Det er mye mer målrettet hvis man skal treffe byggebransjen og de utfordringene som ligger der i tiden som kommer, å sørge for at kommunene får penger til å pusse opp skoler, at vi investerer i jernbanelinjer, at vi investerer i videre satsing på kommunal velferd når folk går uten jobb. Det er mye, mye viktigere og mye mer treffsikkert for enkeltmenneskers økonomi og for samfunnet som helhet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Jeg mener at de skatteendringene vi gjør, er riktige. Når vi har lagt fram en arbeidsplan, der vi jobber med nye tiltak og ser an situasjonen for å komme med nye tiltak i månedsskiftet januar/februar, viser det helt klart at vi mener at det godt kan være rom for at budsjettet må justeres før det som var planen, i mai. Det gir et svar på spørsmålet ditt, om det er tilpasset situasjonen. Det var et budsjett som fikk kritikk fra Høyre fordi det var for ekspansivt da det ble lagt fram. Nå mener representanten at det ikke er godt tilpasset situasjonen. Vi mener det er nødvendig å gjøre grep, fordi vi ser at finanskrisen slår inn i norske arbeidsplasser. Det viktigste for oss er å sørge for at dette budsjettet nå får tid til å virke, slik at renten går ned, slik at vanlige bedrifter kan få de lånene som de trenger for å gjennomføre de investeringene de må, og at vi får boligmarkedet til å fungere på en ordentlig måte. Så må man hindre at arbeidsløsheten stiger, og det er det vi har jobbet med hele tiden.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Vi har aldri vært motstandere av å gi skattelette målrettet, og å ta inn penger andre steder for å finansiere dette. Det er det vi driver på med i budsjettet vårt, og vi har gjort det i skatteomleggingene vi har gjort. Vi har f.eks. strammet inn overfor dem som har aller mest penger, og gitt ut dette i skattelette til andre. Det er jo en politikk som er i tråd med vår ideologi, ikke stikk i strid med vår ideologi. Så alle de forslagene som blir spilt inn her, er viktige. En ting jeg vil nevne som vi har gjort med hensyn til ungdom, er nettopp at vi har fått på plass en ungdomsgaranti, som sikrer at de får en særskilt behandling av arbeidsmarkedsetaten, Nav, for å sørge for at folk kommer tilbake igjen i jobb. Det er ett grep som vi har syntes er viktig å få på plass for ungdom. Det er klart at i samband med at det blir utfordringer i tiden som kommer, f.eks. med nedgangstider innen byggebransjen, er situasjonen til bl.a. lærlinger en av de tingene vi må se på i forbindelse med den tiltakspakken som kommer til våren.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Jeg har aldri gitt et inntrykk av at det å eie en bedrift i seg selv er noe som gjør deg til en rik person. Det vet vi masse om. Brorparten av bedriftene i Norge har såpass få ansatte at vi skjønner at de folkene som leder og eier dem, ikke er rike. Nettopp i en tid da vi har hatt den høyeste høykonjunkturen på flere tiår, regner vi med at folk har lagt seg opp penger og har satt av noe til dårligere tider også. Hvis det er riktig, som representanten Sponheim sier, at dette er nøkterne bedriftseiere, vil nøkterne bedriftseiere nettopp ha gjort den type ting. De har ikke investert med sikte på eller i den tro at det kommer til å være 6 pst. eller 7 pst. vekst i Norge i all evighet. De regner med at etter en høykonjunktur, kommer det en lavkonjunktur, og så har de satt av penger. De endringer vi har gjort i arveavgiften – som ikke umiddelbart rammer en haug med bedrifter, for folk driver heldigvis ikke og dør i tide og utide; planlagt dødsfall som rammer de rikeste, er vel ikke akkurat noe som skjer – mener jeg det er viktig å sørge for ikke rammer bedriftseiere. Det mener vi at vi har fått til et godt opplegg for.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-27:
Jeg må innrømme at jeg merker en utvikling fra Fremskrittspartiets side i spørsmålet om toll. Tidligere var det slik at Fremskrittspartiet ville ha fritt fram for tollfrihet for absolutt alle. Nå har man begrenset seg til de landene som står på DAC-listen. Likevel er det slik at hvis vi virkelig ønsker å fremme handel med de fattigste landene, er det nødt til å være slik at de fattigste landene har noen fordeler som ikke de nest fattigste eller de tredje fattigste landene har. Det er ingen tvil om at en god del av de økonomiene som nå sliter med nettopp å bygge opp et eget næringsliv, egen industri og egen landbruksproduksjon, glatt ville bli utkonkurrert av kjempeland som Brasil og Argentina i det øyeblikket det ble fritt fram for alle, slik Fremskrittspartiet ønsker. Det ønsker ikke vi. Vi ønsker å gi de aller fattigste landene, og noen av de nest fattigste landene, noen fordeler som ikke resten av landene har. Derfor har vi den politikken på toll som vi har.