Øyvind Halleraker (Høyre), 2007-12-06:
Nå er riktignok ikke samferdselsministeren til stede – men i dagens samferdselsdebatt har vi hørt mye skryt fra regjeringspartiene om deres satsing på samferdsel. Dette skrytet er imidlertid en tvilsom sannhet. Jeg tviler ikke på statsrådens intensjoner, men hun har altså ikke fått med seg sine regjeringskolleger på å holde løftene om oppfylling av Nasjonal transportplan, som altså har et etterslep på nær 2 milliarder kr. Det blir mye å ta igjen på siste budsjettår. Etter min og Høyres mening er det et annet forhold som er langt verre, nemlig at det overhodet ikke skjer noen organisasjonsmessig eller strukturmessig utvikling innenfor samferdselsområdet, ikke innenfor noen av transportbærerne. Helleland fra Høyre nevnte tidligere i dag veldig mange av de tiltak som ble iverksatt under forrige regjering, så dem skal jeg ikke gå inn på. Prosjektfinansiering skulle bli det store rød-grønne svaret på OPS, uten at noen helt kunne fortelle oss hva som lå i dette. Det er også ryddet bort. Det er grunn til å spørre om det virkelig er så stor uenighet internt i Regjeringen i disse spørsmålene, at resultatet blir at ingenting skjer. Det er iallfall trist for norsk samferdsel, som mister fire år med mulighet for reformer og utvikling, så vel innenfor organisasjonsformer som finansieringsløsninger. Det er politisk enighet om at det trengs en mer offensiv satsing på stamvegutbygging og et mer systematisk vedlikehold, men Regjeringen kommer ikke opp med nye løsninger for å greie dette. Høyre vil ta grep for å få dette til, ikke bare innenfor vedlikehold og stamvegsatsing, men også innenfor de store utfordringene som ligger foran oss innenfor jernbaneutbygging. Flertallet har en svært offensiv merknad om betydningen av å få fram et prinsipielt beslutningsgrunnlag om satsing på høyhastighetsjernbane i Norge. Et slikt løft kan ikke realiseres uten et kreativt og rasjonelt opplegg for utbygging og finansering. Det er Regjeringens plikt å komme opp med løsninger som kan møte de utfordringene vi står overfor her. Høyre har mange tanker om dette. Vi bistår gjerne i idéutviklingen for å skape en moderne og tidsmessig samferdselspolitikk og forvaltning. Offentlig Privat Samarbeid er en kontraktsform for å bygge nye, større veganlegg, som har brakt oss et godt stykke i riktig retning. Evalueringsrapportene er entydig positive, men også her nøler Regjeringen. Vi ble lovet omtale og vegvalg i nærværende statsbudsjett. Nå er det også utsatt. OPS har gitt opptil 40 pst. raskere realisering av vegprosjekter og bedre risikofordeling mellom stat, låneyter og prosjektselskap. Vi har dessuten fått et forutsigbart vedlikehold, som ikke er prisgitt svingende budsjetter. Høyre vil ha mer OPS. Vi mener OPS kan gjøres rimeligere ved å kombinere OPS med en ordning med offentlige garantier. Utvider man f.eks. dagens ordning med et statsgarantiinstitutt, kan kostnadene optimaliseres ytterligere. Men OPS er ikke nok hvis vi skal få til en skikkelig satsing. Høyre vil gå lenger. Norge kan få en mer offensiv veg- og jernbanesatsing ved å ta i bruk OPS i kombinasjon med konsesjoner. På fagspråket heter dette BOT – Build, Operate and Transfer, eller på norsk: bygge, drifte og overføre. Poenget er at man gir et selskap en konsesjon fra det offentlige til å finansiere, prosjektere, bygge og drifte et anlegg for en konsesjonsperiode, f.eks. på 30 år. Deretter overføres anlegget vederlagsfritt tilbake til det offentlige. Anvendelse av BOT-modellen er enda gunstigere for samfunnet enn OPS, fordi man flytter alle elementer av prosjektet en bestiller og oppføringskostnadene ut av statsbudsjettet og over på privat sektor, som et hvilket som helst annet privat investeringsprosjekt. Dermed belastes statsbudsjettet minimalt årlig og prosjektet er heller ikke en del av privat BNP. I løpet av tiden konsesjonæren opererer anlegget, krever selskapet – eller konsesjonæren – vederlag for bruk av anlegget i tråd med konsesjonsbetingelsene, eller i form av bompenger, slik at investeringen, driftingen og vedlikeholdet av anlegget finansieres. Staten kontrollerer bare at konsesjonæren overholder avtalen samt rammebetingelsene for virksomheten. Mange prosjekter i sentrale strøk av landet kunne vært realisert som BOT-prosjekt, simpelthen fordi de er bedriftsøkonomisk lønnsomme. Vi er avhengige av å få fram modeller som kan møte de store utfordringene vi står overfor, og derfor er det underlig at vi ikke får løsninger på bordet fra den sittende regjering.