Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-12-14:
Jeg har sittet og fulgt debatten med interesse, og også innlegget til representanten Ropstad, som var nå til slutt. Han var bekymret for økte strømpriser, noe også regjeringen er. Derfor prioriterte vi også det i skatte- og avgiftsopplegget. Da vi la fram skatte- og avgiftsopplegget tidligere i høst, var nettopp reduserte avgifter på strøm et av hovedgrepene i det opplegget, som her ligger. Dessverre ser jeg at både Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre er imot skatte- og avgiftsvedtak om at en skal redusere elavgiftene for både bedrifter og privatpersoner med 47 pst. i januar, februar og mars. Den ordningen, å kutte elavgiftene, hjelper bedriftene helt konkret allerede fra januar. Representanten Ropstad er jo EØS-tilhenger, og hvis han hadde sett på de ulike innrammingene rundt EØS, ville han sett at det hadde vært veldig vanskelig å få den typen direkte tilskudd til bedriftene, for det hadde fort kommet i konflikt med konkurranseregelverket. Så den mest målrettede måten å hjelpe bedriftene på i denne strømkrisen er å bruke avgiftspolitikken. Det har blitt kritisert veldig, ikke minst av Høyre. Det har forundret meg hele veien at Høyre har hatt en så enorm motstand mot å kutte strømavgiftene for både private husholdninger og norske bedrifter, for det er den ordningen som vi vet hjelper bedriftene, men som også hjelper husholdningene. Kritikken fra Høyre har vært at det er ikke målrettet nok, for det hjelper bredden. Men for Senterpartiet er det viktig at avgiftspolitikken også hjelper de næringsdrivende, og vi synes det er helt rimelig at folk som har høye inntekter, også skal oppleve at de har en stat som ser dem, og at vi avhjelper i strømsituasjonen. I tillegg er det interessant å høre på representanten Rotevatn, som er så opptatt av at de gjorde så mye bra i klimaets navn. For eksempel kuttet Venstre, Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet systematisk i ordninger for pendlere, med en klimabegrunnelse, som gjorde at det ble dyrere med transport i Norge. Men Norge er som det er, og forskjellen nå når Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV skaper budsjettforlik sammen, er at vi tar hensyn til at folk faktisk bor ulike steder, og at folk er avhengige av transport. Derfor gjør vi et grep på pendlerfradrag, som gjør at det er lettere for pendlere. Og selvfølgelig: Hvis du har en elbil, kjører du elbil. Kan du kjøre tog, kjører du tog. Har du en eldre bil som du ikke har hatt råd til å skifte, så kjører du den. Venstre brukte en del av sin tid sammen med Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti på å grønnvaske ting, som man kalte klimatiltak, men som egentlig bare var en måte å dra inn kjøpekraft på. Og når en ser på skatte- og avgiftsopplegget til regjeringen, hva er det en ser da? Jo, det er at alle som tjener under 750 000 kr, får skattelette. Folk som tjener under 750 000 kr, vil få lavere skatt i 2022 enn de hadde i 2021, akkurat som vi sa i valgkampen skulle være en prioritering. Folk med vanlige og middels inntekter skulle få mindre skatte- og avgiftstrykk hvis det ble regjeringsskifte, og slik blir det. Så er vi også åpne på at hvis du har høye inntekter, høy formue, må du regne med å betale lite grann mer, for vi ser det som en kvalitet i det norske samfunnet at vi har et land med små forskjeller. Da skal vi bruke ulike ordninger – om det er bostøtte, uføretrygd eller andre ordninger – for å hjelpe, men vi skal også bruke skatte- og avgiftspolitikken for å skape en aktiv omfordeling. Det er det vi nå gjør i dette skatte- og avgiftsopplegget. Når det gjelder avgifter som rammer de mange, f.eks. på bil, sørger vi for at kostnadene for å bruke en bil ikke vil gå opp neste år sammenlignet med i år, nettopp fordi vi reduserte kostnadene når det gjaldt veibruksavgift, og i tillegg kuttet kostnadene på trafikkforsikringsavgift. Så for en vanlig bilist, en gjennomsnittsbilist, vil ikke kostnadene gå opp, de vil stå stille, men for en som pendler, vil de gå ned. For vanlige husholdninger, som er avhengige av strøm, vil kostnadene gå ned på grunn av avgiftene, men selvfølgelig måtte vi på grunn av de skyhøye kostnadene også gjøre mer, med den kompensasjonsordningen vi kom med tidligere i uka. Så har vi prioritert skattekutt inn mot dem som har lavest og middels inntekter ved bl.a. å redusere trygdeavgiften, øke personfradraget, styrke fagforeningsfradraget, styrke pendlerfradraget, sørge for at vi har bedre fradrag for Finnmark og Nord-Troms og ha bedre ordninger for fiskere, sjøfolk og andre typer arbeidsfolk som holder Norge i gang. Dette er et skatte- og avgiftsopplegg med et bredt skatte- og avgiftsgrunnlag, som er omfordelende, og som sørger for at vi får mindre forskjeller – både geografisk og sosialt.