trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2001-12-11:
I Dagsavisen i dag sier forskere følgende: «Skal skolen makte å løse de faglige og sosiale oppgavene den står overfor, må andre yrkesgrupper enn lærerne slippe til». Senterpartiet sier: Endelig! Dette prøvde vi å fokusere på i valgkampen. Vi ble møtt med øredøvende taushet. Skoledebatten i valgkampen var betenkelig snever. Man fokuserte på skolebygg, privatskoler og lærere. Ungene var det få som var opptatt av. Når framtidas skole skal skapes, må vi som et minstekrav evne å ta utgangspunkt i de ungene vi har. Det er et faktum at lærerne bruker stadig mer tid på de sosiale utfordringene. Det er en røffere skolehverdag. Stadig flere unger har store atferdsproblemer, stadig flere unger har ikke lært grensesetting hjemme, rus og kriminalitet er et økende problem ned i 12-årsalderen. Senterpartiet er overbevist om at skolen må åpnes opp, og at det må flere voksne inn i skolen. Skolene må se seg sjøl som en del av det totale oppvekstmiljøet som ungene er i. Lærernes tradisjonelle monopol på å være i skolelokalene må brytes. Helsearbeidere må slippes til, frivillige organisasjoner likeså, og ikke minst må alle skoler ha miljøarbeidere. Miljøarbeiderne skal bidra til at de sosiale oppgavene blir ivaretatt, og at lærerne får bruke tida på det de hovedsakelig skal, nemlig å være pedagoger. Miljøarbeiderne skal fange opp det som skjer både i klasserommet og i skolegården, de skal være omsorgspersoner og forebygge konflikter. Når det er behov for oppfølging utover det miljøarbeiderne kan håndtere i samarbeid med foreldre og lærere, skal miljøarbeiderne være kontaktleddet til hjelpeapparatet og om nødvendig til politiet. Det bør videre etableres en førstelinjetjeneste på alle skoler. La oss kalle det «Åpen dør». Dette skal være ei dør hvor de elevene som har problemer, kan gå gjennom. Bak døra finner man en miljøarbeider eller andre som elevene kan få hjelp og støtte av til å håndtere de sosiale problemene de har, enten det gjelder familie, venner eller situasjonen på skolen. Når det er behov for oppfølging utover det «Åpen dør» kan håndtere, skal den som har ansvaret for «Åpen dør», sørge for at ungen som har problemer, settes i sentrum, og at den samme personen har ansvaret for koordinering av hjelpeapparatet i samråd med foreldrene – dette for å unngå at unger som har problemer, møtes med en rekke halvutstrakte offentlige hender. «Åpen dør» må fungere ulikt på ulike skoler. Men dette trenger vi å prøve ut. Vi har mottatt en OECD-rapport om bråk i skolen. Ja, den rapporten kan ikke forundre noen. Så lenge vi ikke evner å ivareta den økende gruppa med unger som kommer inn i skolen med store sosiale problemer, har vi ingen sjanse til å skape et godt læringsmiljø. Alle taper på at vi ikke tar det sosiale miljøet i skolen på alvor – ungene som faller utenfor, taper, ungene som er ivrige på å lære, taper, og lærerne taper fordi de får en umulig arbeidssituasjon.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2001-12-11:
Vi har vurdert forslag nr. 8, fra SV, ganske nøye og føler behov for å få et klargjørende svar fra statsråden. Jeg håper det kommer. Hvis vi ikke får et klargjørende svar, så heller vi faktisk i øyeblikket til at vi kanskje bør støtte det forslaget. Jeg viser til at det i Budsjett-innst. S. nr. I er gitt en nokså detaljert oversikt over de beløpene som kommer i forslag til statstilskudd til de enkelte institusjonene som er omfattet av kapittel 282 Privat høgskoleutdanning. Så er det i St.prp. nr 1 Tillegg nr. 4 en formulering som muligens kan tyde på at man faktisk omfordeler de statstilskuddene som ligger i St.prp. nr. 1. Det står: «Regjeringen ønsker å bringe normalkostnadene i samsvar med det reelle kostnadsnivået ved statlige institusjoner, og foreslår derfor å øke bevilgningen på posten med 18 mill. kroner.» Men hvis det er fortolket slik at det som i utgangspunktet ser ut som en økning til kapitlet, og som da skulle dreie seg om å fordele økningen på 18 mill. kr til de som ligger under kapitlet, i virkeligheten skjuler det faktum at man også går bakover og foretar reduksjoner i forhold til statstilskudd på de enkelte institusjoner, fremvist i St.prp. nr. 1, er det et spørsmål om man ikke bør foreta en klargjøring gjennom et vedtak i Stortinget om hvordan midlene totalt sett skal fordeles. Derfor er det viktig at vi får et klart svar fra statsråden. Jeg håper det kan komme nå.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2001-12-11:
Den korte merknaden må være at det svaret som kom fra statsråden, for oss ikke er avklarende. Vi har det inntrykk at vi her foretar en sammenligning mellom epler og pærer – altså ikke mellom helt sammenlignbare forhold – som da gjør det nødvendig å foreta en presisering av hvordan midlene på dette kapitlet skal fordeles totalt sett.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2001-12-11:
Hvis vi lar fruktfatet ligge, så har vi i alle fall kommet til at vi er tilfreds med det siste svaret fra statsråden. Vi kommer da til å stemme mot forslaget fra Sosialistisk Venstreparti, og ser dette i en prinsipiell sammenheng, som kommer i god tid før revidert.
Kristin Clemet (Høyre), 2001-12-11:
Det er et par ting jeg gjerne vil kommentere i forhold til innstillingen og debatten, som jeg synes bør kommenteres fra talerstolen. Det ene dreier seg om folkehøgskolene og folkehøgskoleelevene, som flertallet forutsetter skal inn i den nye støtteordningen. Jeg vil bare gjøre oppmerksom på at så langt jeg kan se, er det ikke lagt inn midler til dette. Dette vil koste, etter det jeg har fått opplyst, ca. 6 mill. kr. Det samme gjelder inntektsavhengig tilbakebetaling. Der forutsetter man at ordningen vil bli videreført. Heller ikke her kan jeg se at det er lagt inn midler i budsjettet. Det vil koste 0,4 mill. kr. Så vil jeg berøre Statens lærerkurs. Det står i proposisjonen at oppgaver innenfor etter- og videreutdanningen vil overføres Læringssenteret mv. i løpet av 2002, og bevilgningsforslaget er deretter. Her ber komiteen om at dette opprettholdes inntil videre. Men jeg vil anmode komiteen og Stortinget om å se dette i sammenheng med – noe som ikke tydelig fremkommer av den opprinnelige proposisjonen – en styrking av en annen post, nemlig Kompetanseutvikling i profesjonsutdanning og profesjonsutøving – det såkalte KUPP. Der ligger det inne en økning, slik at dette til sammen blir en videreføring av satsingen. Så til det spørsmålet jeg har fått i et par innlegg vedrørende de 18 mill. kr i økning til private høgskoler. Fordelingen der fremkommer etter at det har vært en gjennomgang, under statsråd Giskes ledelse, av normalkostnadene for de enkelte utdanninger og en justering av disse. Denne gjennomgangen har skjedd i samarbeid med Nettverket for private høgskoler. Så har det i et par tilfeller ført til redusert tilskudd, og det er vel det som kanskje har vært en liten overraskelse, siden det er en bevilgningsøkning på 18 mill. kr. Kort fortalt har det sammenheng med at noen statlige høgskoler er mer effektive enn andre. I BIs tilfelle tror jeg simpelthen det har sammenheng med at NHH faktisk er ganske effektiv. Men jeg har sagt fra denne talerstolen før i dag at jeg vil ta initiativ til å foreta en nøyere gjennomgang av finansieringen av de private høgskolene og komme tilbake til Stortinget med det. Det er et utslag i et par tilfeller, men det er altså etter en gjennomgang med Nettverket for private høgskoler. Så hvordan dette slår ut, burde ikke komme som noen overraskelse på de som har deltatt der. Helt til slutt. Det har vært nevnt mange ganger at den utlånsordningen som Regjeringen ikke bygger videre ut – vi avvikler den ikke, men vi bygger den ikke videre ut – vil ramme utviklingen av digitale læremidler. Det er ikke riktig. Dette ligger inne på en annen post som Regjeringen ikke har tatt initiativ til å redusere, men som derimot komiteflertallet nå tar initiativ til å redusere, nemlig IKT i utdanningen.
Kristin Clemet (Høyre), 2001-12-11:
Jeg har muligens gjort meg skyldig i en liten misforståelse med hensyn til hva det var ønskelig at jeg oppklarte når det gjelder finansieringen av de private høyskolene. Jeg har redegjort for hvordan fordelingen av de 18 mill. kr har skjedd, på hvilket grunnlag og hvordan man under tidligere statsråd Giskes ledelse gjennom drøftinger med nettverket på private høyskoler har kommet fram til dette. La meg bare si: Jeg er på det rene med at dette har gitt noen utslag som kanskje har overrasket noen – inklusive meg selv. Derfor sa jeg tidligere i dag at jeg vil komme tilbake til en gjennomgang av finansieringen av private høyskoler. Det finnes minst to anledninger. Én anledning er når vi får en felles lov for private og statlige høyskoler, en annen er når Regjeringen – det varslet jeg tidligere i dag – kommer med en endring av privathøyskoleloven til våren. Vi ønsker tidligst mulig å få mest mulig likeverdighet mellom private og statlige høyskoler forut for innføringen av kvalitetsreformen. – Nå håper jeg at jeg har gitt et noe tydeligere svar på dette. Jeg skal ikke føre debatten med Arbeiderpartiet for lenge med hensyn til de digitale læremidlene. Det er klart at man kan tilby digitale læremidler, men midler til utvikling av digitale læremidler – som Vidar Bjørnstad interpellerte overfor meg tidligere i dag – ligger altså under kap. 248 Særskilte IKT-tiltak i utdanningen. Det står det om i det budsjettforslaget som regjeringen Stoltenberg la fram, og her har ikke den nåværende regjering foreslått noen reduksjoner. Men så vidt jeg erindrer, ligger det inne forslag til reduksjoner fra flertallets side her i dag.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-11:
Det er ganske imponerende å høre hvordan en del av representantene fra Høyre svinger seg voldsomt når det gjelder konverteringsordningen. Noen av oss er ikke glad i konverteringsordningen. Det har vi sagt ganske mange ganger. Men det som vi har kompromisset på, er 25 pst. Det som Høyre, og de andre partiene som ikke går inn for å øke stipendandelen nå, har sagt skal være basisstipendet, er 30 pst. Så skal det da være konvertering på 10 pst. Det er det de i hvert fall har skissert tidligere, og skissert flere ganger for oss. Derfor synes jeg det er ganske imponerende at de greier å svinge seg så høyt på differansen mellom 25 og 30 pst. Det er ikke noe som jeg er glad for, men det var det vi fikk til i kompromisset for å få til 40 pst. stipendandel. Det var viktig for oss. Så til studentboliger. Vi har ikke lagt inn de 26 mill. kr som regjeringen Bondevik la inn. Vi har lagt oss på nivået til regjeringen Stoltenberg når det gjelder studentboliger. Vi skulle også ønske at vi hadde hatt mer penger til dette. Vi har jobbet med det i forhold til omgrupperingsproposisjonen som vi holder på med, og vi har avgitt innstilling, som man sikkert er kjent med. Der har vi omgruppert innenfor noen poster i forhold til budsjettet, slik at vi har håp om at vi kan greie å få flere studentboliger enn det som opprinnelig ligger i vårt forslag. Så til noe av det statsråden nevnte, nemlig dette med timelønnssatsene for norskopplæring for minoritetsgrupper. Der ligger det en bevilgning på litt over 700 mill. kr. Det er forslaget. Vi vet at for inneværende år er det et underforbruk på denne posten på ca. 25 mill. kr. Det er det faktiske forhold. Vi er klare på at det ikke skal gjøres endringer i satsen. Det står ingen steder at timelønnssatsen skal endres. Jeg fikk en følelse av at statsråden var inne på å endre timelønnssatsen. Det ligger ikke inne som en forutsetning, og det skulle være helt unødvendig i forhold til den bevilgning som ligger inne og de erfaringene vi har med inneværende års utvikling i forhold til denne posten. 7. desember mottok vi et brev fra departementet om post 2410, hvor man grupperer bevilgningene på de ulike postene. Til det har jeg lyst til å si at vi forutsetter her at departementet foretar nødvendige omposteringer innenfor utgifts- og inntektskapitlet for studiefinanseringen, og melder tilbake i forslag til revidert nasjonalbudsjett. Vi har fordelt på poster ut fra den kunnskap vi hadde, og så har departementet i ettertid kommet med en presisering. Da er det altså naturlig at de eventuelt melder tilbake til Stortinget i forbindelse med revidert budsjett om de omfordelinger man har foretatt på disse postene.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-11:
Jeg bad om ordet får å gi en kommentar til statsråd Clemets innlegg som svar til Arne Sortevik. Når det gjelder støtte til privatskoler, er det vanskelig å si at de tallene som er kommet fram der, er et resultat av bestemte normalkostnader og et visst antall studenter. Det som departementet nå legger opp til med disse 18 mill. kr, er å justere noe som aldri har vært bestemt. En prøver å knytte noen bånd til en normalkostnad som ikke har ligget i bunnen tidligere. Det er det faktiske forhold. Det er ganske tilfeldig hvorledes budsjettallene for de ulike institusjonene har fremkommet. Det har vært debatter i Stortinget, det har vært ulike forhold, og så har vi fått en budsjettramme for de ulike institusjonene. Det som departementet nå legger opp til, er at en innenfor disse 18 millionene skal justere noen kostnader, og så skal en si at vi innfører dette prinsippet. Det blir galt. Jeg aksepterer fullt ut at en skal innføre et prinsipp og gå igjennom alle institusjonene som får tilskudd, definere normalkostnad og så lage et system, men ikke ved disse tilleggsløyvingene som vi har fått her. Det blir galt.
Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2001-12-11:
Vær stolt av din arv og din tro, sa Kofi Annan i Nobel-talen i går, og advarte mot religiøs intoleranse. Han pekte på religionenes betydning i verdenssamfunnet og pekte på verdier som toleranse og gjensidig forståelse. Men en forutsetning for dette er jo nettopp at vi da kjenner vår arv og vår tro og overleverer dette til neste generasjon. Det er det dåpsopplæring handler om. Bare den kirke som overleverer, vil overleve. Kirken er et møtested og et fellesskap og har et medansvar for å ivareta Barnekonvensjonens uttrykte rett til åndelig utvikling – ikke nok med kirkebygg, som omtales så fint i innstillingen, den må også ha ressurser til å kunne fylles med innhold. I 1969 var det slutt på dåpsopplæring i norsk skole, og KRL-evalueringen viser at en hel generasjon barn og ungdom har liten kunnskap om kristen tro og etikk. Kirken har selv formulert det treffende. Vi står overfor reell analfabetisme på dette feltet, sier den. Kirkerådets leder sier at Bondevik-regjeringens kirkebudsjett retter opp mange av skjevhetene i Stoltenberg-regjeringens. Vi viser til sammenhengen mellom dåpsopplæringsplanen og opptrappingsplanen for kirkelig bemanning, som Kirkerådet har utarbeidet på oppdrag fra Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet og som Stortinget har bedt om, men dette blir det altså nå kuttet i. I det hele tatt er det mange uoverensstemmelser i innstillingen til KUF-budsjettet. SV skriver i en merknad på side 17 at «å øke timetallet i norskundervisningen … ikke er løsningen for å bedre undervisningen i grunnskolen», mens det på side 13 står at «økningen av timetallet … kan være et godt virkemiddel for å styrke elevenes skrive- og leseferdigheter». I Fremskrittspartiets merknad på side 15 står det at «staten overfører direkte til den norske kirken midler som er tilstrekkelig for å sikre tilfredsstillende bemanning». Men på side 43 er de med på å kutte 14 mill. kr til presteskapet, som gjør at ikke engang forpliktelsene knyttet til fritidsavtalen for prester blir fulgt opp. Videre sier de på side 27 at «skolen er en viktig arena for verdiformidling og verdidebatt», men kutter altså i prosjektet «Verdier i skolehverdagen». På side 19 understreker Senterpartiet betydningen av landslinjene «og foreslår å opprettholde det øremerkede statstilskuddet … for å sikre at landslinjene blir opprettholdt» – men er med og stryker 30 mill. kr fra landslinjene likevel. Fra Arbeiderpartiets side hører vi store ord om opplæring for språklige minoriteter i grunnskolen, om studentvelferd og om Kirken, men dette skal vi være med på å betale for at studenter skal få utbetalt lånet sitt – økning av lånet med stipend, på 40 pst. – fra 1. november neste år, hvis de da står til eksamen før jul. Vi står sammen om å øke kostnadsrammen for studentene, men det er tiden for innfasing av konverteringsordningen som vi er uenige om. Det er dette striden altså står om.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2001-12-11:
Jeg har hatt ordet før i dag og hadde ikke tenkt å ha noe treminuttersinnlegg. Men jeg føler behov for å svare litt på representanten Aarøens harde kritikk mot Senterpartiet, og mot meg sjøl, for å svikte Kirken. Jeg synes faktisk det er en ganske hard og grov påstand. Jeg har sjøl vært betalt medarbeider i Kirken i 20 år og tjener denne kirken fortsatt. Jeg vet ikke hvordan Aarøen leser Skriften, men jeg håper han leser Skriften bedre enn han leser budsjettinnstillingen. Å lese budsjettinnstillingen på en måte der en tar tingene ut av sin sammenheng, synes jeg faktisk er ganske uhørt, og da kan en komme til veldig mange forskjellige konklusjoner. Jeg har lyst til å minne om hva flertallet sier i forhold til dåpsopplæring: «Flertallet mener det er behov for en betydelig bemanningsøkning i forbindelse med innføring av dåpsopplæring i kirken, og viser til at man vil komme tilbake til de økonomiske rammer innen dette feltet i forbindelse med behandlingen av stortingsmeldingen om dåpsopplæring.» Da er det tid for å sette av midler til dåpsopplæring. Når det gjelder prestestillingene, er de forskjøvet et halvt år. I tillegg til 30 prestestillinger kommer det 10 diakonstillinger. Så jeg synes faktisk påstanden om at Skjælaaen og Senterpartiet svikter Kirken er temmelig uhørt.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2001-12-11:
Senterpartiet støtter forslaget fra Rolf Reikvam på vegne av Sosialistisk Venstreparti.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-11:
Jeg vil fokusere på en sak som er viktig for Norge, og spesielt viktig for Nord-Norge – tannlegeutdanningen, odontologutdanningen. En enstemmig kirke-, utdannings og forskningskomite har valgt å ha tannlegeutdanningen som et eget kapittel i innstillingen. En enstemmig komite viser til at det er stor mangel på tannleger i den offentlige tannhelsetjenesten. Komiteen viser også til at tannleger, spesielt de med spesialkompetanse, i dag er sterkt geografisk skjevfordelt, med høg dekning i universitetsbyene Oslo og Bergen og dårlig dekning spesielt i Nord-Trøndelag og Nord-Norge. Det er en forestående krise innenfor den offentlige tannhelsetjenesten i Norge. Denne krisen er alt i dag gjeldende i Nord-Norge og vil forsterke seg kraftig i de kommende årene. En enstemmig komite ber om at det skal komme en plan før revidert nasjonalbudsjett i 2002 over hvordan tannlegedekningen skal bedres. Et mindretall, bestående av SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet, ønsker en tannlegeutdanning så fort som overhodet mulig. Det haster. Det nytter lite for Nord-Norge at det utdannes tannleger i Oslo og i Bergen. Undersøkelser og erfaringer fra legeutdanningen og farmasiutdanningen i Tromsø viser at tar man utdanningen i Tromsø og Nord-Norge, er det 80 pst. sjanse for at man vil bli værende i landsdelen og dermed bosette seg og jobbe i distriktene. Hvis det motsatte skjer, er det svært liten sjanse for at man kommer til Nord-Norge som lege, som farmasøyt eller som, som dette gjelder, tannlege. Jeg vil utfordre komiteen til å jobbe videre med saken, slik at man når man får denne planen – før revidert nasjonalbudsjett i 2002 – setter i gang tannlegeutdanning i Tromsø så fort som mulig.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2001-12-11:
Bare et par kommentarer til noe av det som har dukket opp i debatten: Det første gjelder prestestillingene. – Nå ser jeg at fagstatsråden for det budsjettet som vi behandler i dag, ikke er til stede, men vi får håpe at andre regjeringsmedlemmer kan overbringe en hilsen. – Det forslaget som regjeringen Stoltenberg la fram om antall prestestillinger i 2002, nemlig forslag om en økning på fem, er det nest høyeste antallet som er foreslått av noen regjering på i hvert fall ti år. Da Kristelig Folkeparti selv satt i regjering, var antallet lavere. Den eneste gangen det har vært høyere, var for inneværende år. Da ble det foreslått 30 prestestillinger. At resultatet i komiteen ble fem, kan umulig være en katastrofe – sammenliknet med det Kristelig Folkeparti selv foreslo da de satt i regjering. Det andre gjelder spørsmålet om digitale læremidler. De midlene som ble foreslått til læremidler under kap. 223 post 62, nemlig 103,25 mill. kr, hadde den avtroppende regjeringen i stor grad tenkt å bruke til å utvikle flere digitale læremidler, tilgjengelig og gratis for elevene i den videregående skolen. Derfor er det riktig som det ble hevdet tidligere i debatten, at et kutt i denne posten vil ramme utviklingen av digitale læremidler. Vi fikk i høst for første gang digitale læremidler i samfunnsfag i den videregående skolen. Det gjorde at 50 000–60 000 elever over hele landet kunne bruke dette gratis på Internett istedenfor å måtte kjøpe bøker. Så til stipendene og konverteringsordningen. Det ble av enkelte fra Høyre gjort et stort nummer av at de nærmest har reddet studentene ved å være imot å innføre konverteringsordningen fra høsten 2002. La oss vise ved et regnestykke hva det Høyre har gjort med stipendandelen og konverteringsordningen, vil føre til. Med det forslaget som Regjeringen nå har på bordet, vil en student som tar fire års utdanning, få 96 000 kr i stipend. Med det forslaget som Stortinget nå vil vedta, vil han få 128 000 kr – altså klart mer. Når det gjelder dem som blir forsinket, vil en som tar fire års utdanning og blir forsinket ett år, med Regjeringens opplegg få 120 000 kr i stipend, og med stortingsflertallets opplegg 148 000 kr. Hvordan dette kan bety en forverring for dem som blir forsinket, er helt uforståelig. Sannheten er at samtlige studenter vil få mer i stipend med flertallets ordning enn med Regjeringens, under én forutsetning, at de tar én eneste eksamen noensinne. Og det må vel være et rimelig krav! Det er ikke slik at man mister stipendet for all evig framtid dersom man stryker til en eksamen; man får stipendet når man tar eksamen. Alle som gjennomfører en eller annen eksamen – og det synes jeg er et rimelig krav – får mer penger med flertallets opplegg. Hvis Høyre synes at studentene ikke skal ta eksamen, da er vi uenige på det punktet.
Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2001-12-11:
Det som fikk meg til å ta ordet nå på tampen av debatten, var representanten Giskes to innlegg i debatten i dag. Jeg synes eksstatsråden på to måter beskriver virkeligheten ganske skeivt. Han sier tidligere i dag at det er kuttet i rammene som utdanningskomiteen har fått, som skaper behovet for de tunge omprioriteringene. Det er jo ikke sant. Flertallet har jo hatt valgfrihet med hensyn til om de ville gå inn og omprioritere innenfor disse rammene også. Så når det har blitt tunge omprioriteringer innenfor rammene, er det et valg Arbeiderpartiet har vært med på å ta. Det er ikke rammene som har tvunget fram de tunge omprioriteringene. Arbeiderpartiet har hatt et valg. Arbeiderpartiet har valgt at en skal få en stipendandel med konvertering. Arbeiderpartiet har valgt et lavere ambisjonsnivå på studentboliger enn det som regjeringen Bondevik har lagt opp til. De har valgt å redusere landslinjetilbudet, og de har valgt å gi mindre midler til Kirken. Når Trond Giske på tampen av debatten også påstår at det er lagt opp til veldig mange prestestillinger – fem stillinger – så er det riktig. Men problemet er jo at eksstatsråden på denne måten har løpt fra sin egen underskrift på fritidsavtalen med Presteforeningen. Det viser bare hva den underskriften var verdt. Det synes jeg er oppsiktsvekkende.
Lodve Solholm (Fremskrittspartiet), 2001-10-01:
Dersom ingen har noko å innvende mot det, vil eg etterkome oppmodinga.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2001-12-13:
Fergesambandet Hjellestad –Klokkarvik i Hordaland fylke er et riksvegsamband som er foreslått nedlagt. Begrunnelsen er at risikonivået er høyt, og at ferjen som i dag går der, ikke fyller nødvendige sikkerhetskrav. Komiteens flertall støtter nedleggelsen og deler tydeligvis departementets syn om at en ny ferje ikke er effektiv ressursbruk, som det står. Slik saken står i budsjettinnstillingen, er ikke noe alternativ for dette ferjesambandet på plass, heller ikke det økonomiske ansvaret ved en nedleggelse. Situasjonen er jo den at fergen går innom to øyer med 70 fastboende som ikke har noe alternativ transport til og fra, og argumenteringen om at trafikantene har omkjøringsmuligheter, som det står i proposisjonen, virker derfor noe underlig. I budsjettinnstillingen har Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet en merknad om at ferjesambandet ikke skal legges ned så lenge innbyggerne på Lerøy og Bjelkarøy ikke har et annet fullgodt alternativ. Dette har altså ikke regjeringspartiene eller Fremskrittspartiet sluttet seg til. Når det er snakk om en nedleggelse, antar jeg at det ikke er penger på 2002-budsjettet til å drive sambandet når fergen senere i kveld foreslås nedlagt. Så har parlamentarisk leder for Høyre forrige fredag sagt til NRK – på Vestlandsrevyen – at departementet skal ordne opp. Og da er spørsmålet: Vil Regjeringen sikre riksvegsambandet inntil et fullgodt ferjealternativ er på plass? Det er det faktisk svært viktig å få en avklaring på overfor Sund kommune, Hordaland fylkeskommune og ikke minst beboerne på Lerøy og Bjelkarøy, som ikke har noe transportalternativ. Jeg håper statsråden i løpet av debatten vil svare på det.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2001-12-13:
På slutten av debatten vil eg takka for ein sakleg debatt. Det er kraftig stor usemje – det er ei klar blokkdeling – i Stortinget i dag, og dersom dette er vegen den nye regjeringa skal gå, vert det mot høgre, og ganske kraftig mot høgre. Det eg er lei for, er at eg ikkje får tak i grunngjevinga for AS: Målet med å laga AS er at ein skal få betre, sikrare og meir effektiv samferdsel. I Arbeidarpartiet er vi òg for betre, sikrare og meir effektiv samferdsel, men vi trur ikkje på aksjeselskapsforma som verkemiddel. Eg forstår godt at Høgre og Framstegspartiet er glade i dag. Dei har fått gjennomslag for ein politikk som dei før ikkje har fått fleirtal for i denne salen. Det står i Nasjonal transportplan at dei vil ha AS, og at dei etter kvart vil privatisera. Eg kjenner meg ikkje trygg på at aksjeselskap skal lesast som statleg aksjeselskap. Det står ikkje ein einaste plass i innstillinga. Eg er òg pragmatisk til korleis me skal gjera det, men måten sjølve vedtaket er fatta på, eller «beslutningen», for å bruka det omgrepet, er gjord på, er ganske oppsiktsvekkjande. Og når ein då gjer eit poeng av at dei jo skal få lov å vera med og bestemma, kjenner eg det nesten slik som når ein far seier til dottera si at du må gifta deg meg han, men du skal få lov å bestemma korleis bryllaupet skal vera. Det er å gje påverknad på ein ganske liten del når på ein måte målet står fast. Og det er, som sagt, ikkje slik at det er Høgre og Framstegspartiet som har endra syn, men det er Kristeleg Folkeparti. Representanten Holten snakka om at på fem år kunne mykje endra seg. Difor kunne dei vera for AS i dag, sjølv om dei var imot det for fem år sidan, som Bondevik då var. Det som er meir oppsiktsvekkjande, er at Kristeleg Folkeparti var imot dette den 14. juni ved representanten Sahl. Det er svært oppsiktsvekkjande. For dei som følgjer litt med i politikken, og som er opptekne av dette ute i landet, må det vera ganske sjokkerande. Eg har lyst til igjen å utfordra Kristeleg Folkeparti på kva syn dei har på kven som er for dette, kven som betyr noko i desse bransjane. Posten og NSB er for dette, seier dei. Ja, det er eit par stykke i leiinga som har uttalt seg. Dei får jo meir makt ved dette, men Posten og NSB er meir enn leiinga. Det er faktisk ganske mange tusen tilsette. Er Kristeleg Folkeparti rett og slett ikkje opptekne av dei tilsette verken som ressurs eller som personar som har rett til å uttala seg i det heile? Eg har fått lite svar på det eg har spurt om, men eg skjønar det går mot AS, og eg er redd det går mot privatisering.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2001-12-13:
Det skal ikkje verta ein vane. Eg hadde bare lyst til å seia til Odd Holten at det er Regjeringa som har hovudansvaret for å få budsjettet gjennom. Eg er sikker på at Kristeleg Folkeparti gjekk til Framstegspartiet, ikkje omvendt, så det er litt urimeleg å venta at Arbeidarpartiet skulle koma til Kristeleg Folkeparti. Så synest eg kanskje statsråden skulle svart på ein del fleire spørsmål. Kva med Lista flyplass? Kva med vilje til politisk å styra AS? Skal me følgja opp Nasjonal transportplan i dei komande tre åra og ta igjen etterslepet førre år? Og i staden for å skulda Stortinget for ikkje å forstå, kan ein ikkje heller prøva å forklara?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2001-12-13:
Innstillinga frå samferdslekomiteen og denne debatten har vist at Framstegspartiet har fått gjennomslag for politikken sin når det gjeld omstruktureringa av samferdsleområdet. At Høgre støttar dette, er inga overrasking. Dette er ein politikk som Framstegspartiet og Høgre har stått for og framleis står for. Eg har tidlegare i dag gitt uttrykk for at eg undrar meg over at Kristeleg Folkeparti har det standpunktet som dei no gir uttrykk for, då på bakgrunn av dei merknadene som Kristeleg Folkeparti var med på berre for nokre månader sidan. Det blir elles litt enkelt når hovudtalsmannen for Kristeleg Folkeparti i debatten brukar garantiar frå samferdsleministeren som viktig del av forklaringa for Kristeleg Folkeparti sine nye standpunkt. Då eg i replikkordskiftet stilte spørsmål til statsråden og bad om stadfesting på garantien og litt om grunnlaget for garantien og garantilengda, kom det ikkje noko svar. Då er det grunn til å spørje om Kristeleg Folkeparti har bygt det nye standpunktet sitt på sviktande grunnlag, eller skal vi heller seie på sandgrunn? Eg veit at mange i Kristeleg Folkeparti sine rekkjer ute i fylka er både undrande og kritiske til det som skjer med Kristeleg Folkeparti i regjering og storting. I Sogn og Fjordane har det vore fylkesting dei siste dagane, og der har fylkestingsmedlem og tidlegare statssekretær i Samferdselsdepartementet, Svein Ottar Sandal, ifølgje avisa Firda frå onsdag den 12. desember vedgått «ope at KrF i Sogn og Fjordane er samd i deler av kritikken mot regjeringa», og at dei «på desse punkta kan vere med på å danne felles front». Og vidare står det i avisa Firda: «Han kritiserte kraftig måten Frp gjekk fram på i Stortinget, og varsla rett ut – tre månader etter regjeringsdanninga – at KrF kan kome til å hoppe av.– Vi veit ikkje konsekvensane enno. Førebels er det for tidleg å felle ein dom. Men på eitt tidspunkt må vi stogge opp og sjå om vi får det vi eigentleg har ønskt. Sett frå Sogn og Fjordane, har vi ikkje fått nok att i dette budsjettforliket», sa Svein Ottar Sandal. – Dette må kallast klare ord frå Kristeleg Folkeparti sine folk ute. Spørsmålet eg har lyst til å stille, er om stortingsgruppa og regjeringsmedlemmene frå Kristeleg Folkeparti lyttar til sine tillitsvalde, og om Kristeleg Folkeparti har same haldning i regjering, storting og ute i medlemsmassen.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2001-12-13:
Valgkampen i Akershus, og spesielt på vestsiden, var preget av samferdselspolitiske utfordringer en finner i den delen av fylket. Fra vår side har vi prioritert tre hovedoppgaver: dobbeltsporet Asker–Skøyenkollektivtilknytningen til FornebuE16 fra Sandvika til Sollihøgda Det er en glede å kunne konstatere at framdriften av disse nå er på plass. Spesielt er det bra at trusselen om en eventuell omdisponering av midlene til E16 til andre prosjekter er borte. Denne trusselen lå der en stund fordi Bærum kommune bad om mer tid til å utrede et ekstra alternativ til trasé. Nå er pengene der, og beboerne langs E16 er fornøyd, og kommer nok til å puste lettet ut i kveld når avstemningen er ferdig, og de vet at pengene ligger der, selv om det muligens vil bli noen forsinkelser. En kort kommentar også om dobbeltsporet Asker–Skøyen. Selv om det vil være noen år til vi kan ta det i bruk, ser vi som er brukere av NSBs lokaltog fram til dette. Dagens tilbud er preget av fulle tog og forsinkelser. Derfor er det viktig for oss å holde tempoet og finansieringen oppe, slik at vi er garantert at arbeidet med dobbelsporet holder planen. Jeg har også lyst til i den forbindelse, når jeg er inne på NSB, å avlegge en liten visitt og en kommentar til Høyres forslag om å legge til rette for konkurranse innenfor persontrafikk på Jernbaneverkets skinneganger, og at en i den forbindelse må ta hensyn til bl.a. sporkapasiteten. Jeg regner med at de ikke tenker på strekningen Asker–Oslo. Der er det ikke plass til så mye som én liten ekstra avgang. Ellers er det litt fristende å komme med en liten invitt til Høyre, som i valgkampen gikk høyt ut og lovte å prioritere E18 nå. Både lokale kandidater fra Høyre, samt daværende samferdselspolitiske talsmann, besøkte Asker og Bærum og lovte flere ganger E18 nå. Da er det med undring vi konstaterer at samferdselsutfordringene på vestsiden i Akershus ikke er nevnt med et eneste ord i St.prp. nr. 1 Tillegg nr. 4, heller ikke E18.
Modulf Aukan (Kristelig Folkeparti), 2001-12-13:
Fleire talarar har i denne debatten teke til orde for eit betre tilbod når det gjeld kollektivtrafikken. Og meir gods over på kjøl har også vore eit uttalt mål ifølgje fleire planar som har passert dette huset i dei seinare åra. Eit prosjekt som kombinerer desse to målsetjingane på kysten, er realiseringa av skipstunnel gjennom Stadlandet. Dette prosjektet har no mognast gjennom planlegging og grunnboring, slik at neste trinn no peikar fram mot vedtak og gjennomføring. Det må ikkje no vera tvil om viljen til å føra dette fram til ei fysisk løysing, slik at dette ekstremt farlege havstykket kan unngåast for den delen av skipsfarten som det her gjeld for. Eg ser i den samanhengen fram til den meldinga som Regjeringa har varsla om prosjektet. Eg er glad for at det i denne innstillinga har vore sagt at ein skal evaluera dei seks ferjesambanda som i dag er såkalla anbodssamband. Det er openbert at bruken av såkalla bruttokontraktar i desse sambanda ikkje er ein optimal metode for å oppnå mest mogleg teneste for kvar krone. La det vere sagt i denne debatten at skal ein gjennomføra anbod i ferjetrafikken – og det ser eg vil koma – må det vera slik at selskapa som deltek i denne konkurransen, har økonomisk interesse av at brukarane er fornøgde, og at selskapa får inntektene av trafikken. Dette vil skapa større interesse i selskapa for å gje gode tilbod. I den samanhengen finn eg grunn til å nemna at den detaljstyringa vi har i dag når det gjeld ferjemateriell, er veldig sterk. Skal ein driva etter anbodsprinsippet, må selskapa få større fridom over disponeringa av det materiellet som ferjeselskapa rår over. Utan det vil ikkje dette verta ein effektiv anbodskonkurranse.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2001-12-13:
Eg finn det nødvendig å gjera statsråden merksam på to fleirtalsmerknader når det gjeld behandlinga av Nasjonal transportplan. Begge står på side 83 i Innst. S. nr. 119 for 2000-2001. Den eine gjeld betre kommunikasjonar i Ryfylke – eit område i Rogaland der det framleis er nattestengt og kolonnekøyring 365 dagar pr. år – og det heitte frå komiteen: «Komiteen sine medlemer frå Kristeleg Folkeparti, Framstegspartiet, Høgre, Senterpartiet og Venstre viser til omtale av ulike løysingar for fastlandssamband for Ryfylke og at revisjon av Transportplan for Ryfylke er under arbeid.Desse medlemene reknar med at departementet fylgjer denne saka nærare opp når lokalpolitiske vedtak er klare.» Dei lokalpolitiske vedtaka var klare i juni. Fylkestinget sørgde i desember for ytterlegare avklaring når det gjaldt førehandsinnkrevjing av bompengar for å realisera fastlandssambandet, Ryfylke-sambandet og Finnfast. Eg ser fram til å oppfølging frå statsråden si side. Så til temaet alternativ bruk av ferjetilskot. I Senterpartiet var vi fornøgde med det breie fleirtalet som står bak merknaden om dette i Innst. S. nr. 119. Det vart til stor glede i Rogaland at eit breitt fleirtal bad Regjeringa koma tilbake med ei eiga sak om dette til Stortinget. Eitt av prosjekta som synest høgaktuelt som pilotprosjekt for ei slik utprøving, er Finnfast. Eitt parti, nemleg Venstre, fann det nødvendig med eigen merknad og eigne fråsegn til media. Dei framstilte eige engasjement som sterkare enn det alle vi andre hadde, for å få til realisering av slike løysingar. I dagens innstilling er det nye merknader som på nytt understrekar at Regjeringa må koma tilbake til Stortinget der dette er aktuelt. Eg er overraska over den lunkne haldninga som Høgre og Kristeleg Folkeparti viser i sin merknad. Det veit eg at òg t.d. fylkesordføraren, frå Høgre, i Rogaland er. Måten dei uttalar seg på, gir grunn til å spørja statsråden kva planar ho har i forhold til oppfølging. Ho har vel ikkje tenkt å stilla Gunnar Kvassheim, May Britt Vihovde og dei som trudde på Venstre, i forlegenheit når dei flaggar så høgt eit eige og ekstra sterkt engasjement for å få til fleire fastlandssamband med medfinansiering frå ferjetilskotsmidlar?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2001-12-13:
Det er rørende å høre opposisjonens varme omsorg for Kristelig Folkeparti og de problemer som nattmøtene skaper for oss, bl.a. uttrykt av representantene Meltveit Kleppa, Ausdal Starrfelt og Ringstad. Jeg kan berolige de samme med at disse forhandlingene kom i land på dagtid, og vi vedkjenner oss faktisk vedtakene. Jeg vet om andre forhandlinger, hvor for øvrig Senterpartiet var med, som skjedde med Arbeiderpartiet i de sene nattetimer for ca. et år siden. Men det er kanskje best at jeg ikke kommenterer det videre. Så til representanten Tomas Norvoll – som lover minst og holder mest, ifølge ham selv. Han bagatelliserer vår satsing på å få flyprisene ned og konkluderer med at bortfall av flypassasjeravgiften er uten betydning. Maken til å kaste stein når man selv sitter i glasshus, syns jeg man skal lete lenge etter. Hva har Arbeiderpartiet gjort for å få flyprisene ned? Absolutt ingen ting! Her kan jeg også prøve meg på å være historieskriver og vise til behandlingen av Nasjonal transportplan, hvor det lengste Arbeiderpartiet kunne strekke seg, var til å være med på en flertallsmerknad om reduserte priser på det regionale rutenettet. Arbeiderpartiet ville overhodet ikke være med på de forslag som SV og sentrumspartiene hadde i forhold til stamrutenettet. Så til Bendiks Harald Arnesen, som spådde rasering av distriktene når disse AS-ene kom. Jeg ber om unnskyldning, men jeg trodde det var Stoltenberg-regjeringa som fikk et distriktsopprør mot seg sist vinter og vår, og som fikk et valgresultat i tråd med det. Jeg vil minne representanten Bendiks Harald Arnesen om at det opprøret startet faktisk i nord. Og så vidt jeg har forstått av evalueringsprosessen i Arbeiderpartiet etter valgkampen, er dette erkjent i dag, ifølge media. Men jeg tar advarslene til representanten Bendiks Arnesen på alvor, og jeg håper at vi i fellesskap skal unngå et slikt opprør i den nære framtid. Til slutt til representanten Sverre Myrli, som tradisjonen tro viser sine evner til å beskrive historien. Jeg vedkjenner meg selvfølgelig tidligere felles merknader der vi understreket at NSB BA fortsatt skal være et statlig selskap. Det var nettopp det jeg framholdt i mitt hovedinnlegg, et 100 pst. statlig eid aksjeselskap. Det blir ikke mindre troverdig om vi sier det sammen med Høyre og Fremskrittspartiet enn om vi sier det sammen med Arbeiderpartiet. Så vil jeg helt til slutt minne representanten Sverre Myrli om at Stoltenberg-regjeringen delprivatiserte NSB Gods for få måneder siden, i mai i år. Men det har gått i glemmeboken.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-13:
God matjord er gull verdt. Men den gode matjorden er ofte lagt og distribuert slik at den kommer i konflikt med nye samferdselsprosjekter. Vi må vite at uansett hvilke muligheter som ny genteknologi og den brå revolusjonen i oppdrettsnæringen gir oss, vil vi fortsatt trenge god matjord. Men hva er vel matjord mot en ny motorvei? Når hensynene blir satt opp mot hverandre, taper ofte matjorden. I dette budsjettet bevilges det penger til et prosjekt som miljøbevegelsen har kjempet iherdig mot i ti år. Det er ny E6 ved Melhus, hvor det i første omgang vil gå med ca. 300 dekar matjord. For dem som har litt peiling innenfor landbruket, er dette av typen klasse A, den beste kornjord vi har i hele Norge. Hvis prosjektet videreføres som forutsatt, vil det gå med til sammen ca. 1 000 mål. Med til det prosjektet hører at 140 meter av veien er foreslått lagt i det vernede vassdraget Gaula, og at hele 7 km av den traséen går innenfor hundremetersbeltet. Jeg er glad for at heldigvis et flertall i komiteen iallfall er med på en merknad som sier at man skal gå gjennom de konsekvensutredningene som er gjort, når man legger opp til en firefelts motorvei der man i utgangspunktet bare hadde planlagt to felt. Jeg regner det som god folkeskikk så langt som mulig å prøve å svare på de spørsmål man blir stilt. Men når ikke det skjer, vil jeg tillate meg å gjenta spørsmålene til Kristelig Folkeparti: Hvorfor kunne ikke Kristelig Folkeparti være med på fellesmerknaden om luftforurensning og at man skulle få laget en evaluering av veiprosjektene knyttet til de nye kriteriene? Hvorfor var det så vanskelig å være med på det prosjektet? Hvorfor kunne ikke Kristelig Folkeparti, når de lovte det hundre ganger i valgkampen, være med på spleiselaget når det gjelder Oslo Sporveier? Og hvis det er så viktig som Jan Sahl sier, at flertallet forestilte seg et statsaksjeselskap, hvorfor skrev man da ikke det i innstillingen? Ordet «statsaksjeselskap» står ikke i innstillingen. Hvis det var det man mente, hvorfor skrev man det ikke inn? Når det står som det står, må vi forutsette at det er privatisering man mener Jeg vil spørre statsråden til slutt: Det komiteens flertall under behandlingen har gått inn for, har svekket miljøprofilen. Statsråd Børge Brende vil rehabilitere Norges miljøansikt utad. Har statsråden tenkt å hjelpe ham med det? Og deler hun min oppfatning knyttet til komiteens arbeid?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2001-12-13:
Kortbanenettet har vært diskutert i løpet av debatten i forbindelse med at Luftfartsverket skal omdannes til AS, og man har diskutert i hvor stor grad Stortinget i framtiden vil ha innflytelse på utviklingen av strukturen. Nå er det slik at Stortinget i løpet av vårsesjonen – tidlig, formoder jeg – skal få til behandling en melding om kortbanenettet. Luftfartsverket har levert en utredning, og vi er kjent med at det i den utredningen drøftes eventuell nedlegging av opptil flere kortbaneflyplasser. I innstillingen har Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV en felles merknad om at man mener at meldingen om kortbanenettet bør behandles i forbindelse med revidering av transportplanen, hvor man må se kortbanenettet i sammenheng med øvrig infrastruktur som vei, jernbane og sjøtransport. Det ville være det naturlige. Det var ikke flertallet enig i. Videre understreket vi at denne meldingen burde sendes ut på høring til kommuner og fylkeskommuner, til dem det angår – spesielt til fylkene som er lokal og regional samferdselsmyndighet. Mitt spørsmål på slutten av dagen til samferdselsministeren er om Regjeringen vil sende denne meldingen ut på høring til kommuner og til fylkeskommuner før den blir lagt fram for Stortinget til behandling.
Petter Løvik (Høyre), 2001-12-13:
Som fleire frå dei tre regjeringspartia har gitt uttrykk for tidlegare i debatten, er vi veldig godt nøgde med det som Stortinget kjem til å vedta i kveld. Vi er stolte over den snuoperasjonen vi er i gang med, som på sikt vil gi folk i Noreg betydeleg betre samferdselstenester. Eg har likevel merka meg at ikkje heile Stortinget deler den gleda, og eg har merka meg at fleire representantar har kome fram og prøvd anten å latterleggjere eller gjere dei endringane vi legg opp til, forholdsvis små. Eg har lyst til å stille eit par spørsmål. Når representanten Signe Øye står fram og kritiserer det som vi ikkje har fått gjort, sjølv om vi har fått gjort litt når det gjeld Østfold, kvar var ho og Arbeidarpartiet dei åra dei sat i posisjon og hadde fleirtal? Kva gjorde dei på den sida? Stort sett ingenting. Kva med Tomas Norvoll, som prøver å latterleggjere den milliardinnsparinga vi har på passasjeravgifta, som vil gi lågare prisar? Ein kan seie at den milliarden er for liten, men det er iallfall ei god byrjing. Kva har Arbeidarpartiet og representanten Norvoll gjort når det gjeld dette? Svaret er: Stort sett ingenting. Eg har lyst til, på ein litt forsonande måte, å sende ei lita julehelsing til desse to representantane spesielt. Eg vil gjere det med eit vers frå eit dikt som ein nesten-sambygding av meg skreiv i 1867 som heiter «Etterstev», også kjent som «Til lags åt alle kan ingen gjera». Med spesiell helsing, dersom det er lov, til representantane Øye og Norvoll vil eg altså sitere eit av versa, som lyder som følgjer: «D"er mange nog som vil domar veraog læ åt alt, som dei andre gjera.Og lyte finna dei rundt ikring,og sjølve gjera dei ingen ting.»
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2001-12-13:
Jeg har lyttet med stor interesse til de ulike innlegg i denne debatten, og spesielt har jeg merket meg alle dem som har berørt spørsmål knyttet til den omleggingen som nå foretas for NSB, Posten og Luftfartsverket til AS. Jeg ønsker også helt klart å gjenta og presisere at det det er snakk om, er et heleid statlig AS. Jeg har merket meg den kritikken og den frykten flere talere fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet har gitt uttrykk for i forbindelse med denne omdanningen. Representanten Starrfelt lurte på om vi ikke var opptatt av at vi skulle ha med oss ikke bare ledelsen, men også de ansatte på en slik omforming. Jo, selvfølgelig ønsker vi det. Statsråden har også i sitt innlegg sagt at dette kommer til å ta tid. Det er helt naturlig at det blir en lang og effektiv prosess for å prøve å finne fram til en best mulig løsning. Det vi ønsker med denne omformingen, er å få en bedre utnytting av ressursene, større effektivitet og bedre service. Så kan jeg heller ikke unnlate å komme med en liten bemerkning knyttet til det spørsmål som ble tatt opp av representanten Signe Øye, hvor hun sier at det er svært lite som har blitt gjort på Østfold-veiene de siste årene. Det er da grunn til å legge merke til at det faktisk var samferdselsminister Odd Einar Dørum den gang som i samarbeid med fylkestinget i Østfold inviterte til en dugnad. Denne betydelige saken ble så tatt opp av statsråd Dag Jostein Fjærvoll fra samme regjering, som da fremmet den såkalte Østfoldpakken, fase 1, for Stortinget, som også ble vedtatt, og som nå i dag har fått sin videreføring ved at vår statsråd har tatt opp igjen viljen til å satse på en tilrettelegging av en bedre fremkommelighet på denne vanskelige veien. Da vil jeg for mitt vedkommende, akkurat som komitelederen, spørre: Hva er det egentlig Arbeiderpartiet har gjort i denne saken i løpet av de fem–ti siste årene når de har sittet i posisjon? Jeg tror vi alle gjør lurt i å være edruelige i fremstillingen av de enkelte saker. Her er det om å gjøre å finne en best mulig løsning, til felles nytte.