Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Takk for det. Beklager at det ble litt forsinkelser. Enten har jeg sett feil, eller så har det vært noen omrokeringer på dagsordenen siden jeg så den. Uansett, beklager så mye. Dette representantforslaget fra Venstre, som gjelder å endre beløpsgrenser i merverdiavgiftsloven § 15-3 for oppgavetermin ved lav omsetning, har som intensjon – formål – å forenkle regelverket. Videre er det jo slik i dag at det er åpnet for at mindre selskaper med en omsetning under 1 mill. kr kan søke Skatteetaten om å slippe – dvs. grensen går ved 1 mill. kr. Det var også det som var intensjonen da man i 2001 ønsket forenkling for de aller minste selskapene i Norge. Det er i utgangspunktet generelt tverrpolitisk enighet om at skjemaveldet i Norge må bli mindre, og at forslag på forenklingstiltak bør imøtekommes positivt. Imidlertid er det i denne sak uenighet i komiteen om akkurat dette forenklingsforslaget. Jeg tror imidlertid ikke at det er uenighet om at hvis forslaget fra mindretallet i komiteen ville blitt vedtatt, så ville det bety mindre arbeid for landets gründere og de små selskapene med få ansatte. Flertallet i komiteen, bestående av Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, vektlegger de eventuelle ulemper det kan medføre. Det henvises bl.a. til regjeringens handlingsplan mot økonomisk kriminalitet. I denne handlingsplanen framgår det at årlig oppgavelevering gjør at det er vanskeligere å avdekke visse former for svindel mot merverdiavgiftssystemet. Det er hovedbegrunnelsen for at man ikke vil støtte et slikt forenklingsforslag. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti er enige i intensjonen i representantforslaget fra Venstre, som har gjort at man i løpet av komitébehandlingen har endret ordlyden i forslaget ut fra opprinnelig tekst fra Venstre. Hvis man hadde vært enig i representantforslaget fra Venstre, ville det medført at småbedrifter med under 2 mill. kr i omsetning ville blitt tvunget til å innlevere omsetningsoppgave én gang i året, og at det ikke hadde vært frivillig. Det er da blitt et omforent forslag om at det skal være frivillig, og mindretallet i komiteen står samlet om dette forslaget i komiteen. Jeg vil også da ta opp det forslaget. Når det gjelder Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiets skepsis mot å øke grensen fra 1 mill. kr til 2 mill. kr, og begrunner det med økonomisk svindel, så synes jeg det sier litt om fokuset og troen – eller mangelen på tro – på gründere i Norge, at man tror og mistenker at de små bedriftene i Norge straks man har anledning til det, vil bli kriminelle. Jeg minner om at vi har relativt strenge straffer for økonomisk kriminalitet, spesielt når det gjelder unndragelser av skatter og avgifter, dessverre ofte strengere enn ved andre former for kriminalitet, men det er jo en annen debatt. Jeg tror imidlertid slike straffer virker mer forebyggende enn å skjære alle over en kam og opprettholde – eller innføre – unødvendig skjemavelde for alle gründere i Norge. Jeg vil også avslutningsvis nevne, selv om man ikke får flertall for dette forslaget, at finansministeren og flertallspartiene kanskje kunne vært litt imøtekommende i forhold til hvordan systemet fungerer i dag. Er man en liten bedrift, kanskje bare med én ansatt, med en omsetning på 100 000 kr, må man faktisk søke Skatteetaten om å slippe å fylle ut omsetningsoppgaven. Man må søke, og det er ikke noen automatikk i at man får tillatelse til bare å levere én gang i året. Det burde man kanskje se på. Jeg håper vi kan få positiv respons på det – hvis statsråden tar ordet senere i debatten.