Monica Mæland (Høyre), 2020-12-15:
Det overordnede målet for innvandringspolitikken er å ha en kontrollert og bærekraftig innvandring. Det er viktig å føre en asylpolitikk som holder antall asylsøkere uten beskyttelsesbehov lavest mulig, for å bruke ressursene på asylsøkere med beskyttelsesbehov og kvoteflyktninger. Etter 2015 er det kommet relativt få asylsøkere til Norge. I de første elleve månedene i 2020 har det kommet om lag 1 300 asylsøkere. De siste fire årene har det kommet om lag 3 000 asylsøkere per år. Det lave antallet i 2020 henger sammen med koronasituasjonen. Til sammenligning mottok Norge mellom 9 000–12 000 asylsøkere per år i perioden 2011–2014 og over 31 000 i 2015. Det forventes at antall asylsøkere vil holde seg lavt også i 2021. Få asylsøkere bidrar til å redusere behovet for asylmottak. Fra starten av 2020 og frem til utløpet av oktober har antall beboere i asylmottak blitt redusert fra om lag 2 500 til om lag 2 000. Det er anslått at nedgangen i antall beboere i mottak vil fortsette i 2021. Reduksjoner i mottaksbefolkningen vil isolert sett føre til reduserte utgifter til innkvartering av asylsøkere. For å kunne opprettholde en grunnkapasitet, herunder å sikre at det eksisterer et marked for mottaksoperatører, noe som er viktig dersom ankomstene på nytt øker på et senere tidspunkt, er det ikke anbefalt å si opp mottakskapasitet i samme takt som tidligere. Det er viktig også i fremtiden å føre en asylpolitikk som holder antall asylsøkere uten beskyttelsesbehov lavest mulig. Dette gjør at ressursene kan brukes på personer med reelt beskyttelsesbehov. Sett i lys av det lave antallet asylsøkere og forventet nedgang i familieinnvandringstallene foreslår regjeringen å ha en kvote på 3 000 plasser i 2021, inkludert eventuelle relokaliserte. Koronapandemien har ført til at det har vært krevende å ta imot alle overføringsflyktningene som det var planer om å hente til Norge i 2020. Ubrukte plasser i kvoten for 2020 vil bli overført til 2021. Det ser ut til å gjelde om lag 700 plasser. Det innføres en engangsløsning for utlendinger med lang oppholdstid. Tiltaket åpner for at enkelte utlendinger med avslag på asylsøknaden, og som har lang oppholdstid, kan få oppholdstillatelse i Norge. Disse personene vil få mulighet til å arbeide og forsørge seg selv. Det har vært en betydelig økning i antall søknader om statsborgerskap. Dette er en konsekvens av at prinsippet om ett statsborgerskap er blitt avviklet, og det er nå forventet en økning på om lag 60 000 saker i perioden 2020–2022. For å hindre at saksbehandlingstiden blir for lang, har regjeringen foreslått å øke bevilgningen til politiet og UDI med til sammen 61,5 mill. kr i 2021. Et av målene til regjeringen er å ha raske returer av personer uten oppholdstillatelse. Asylsøkere som har fått avslag på asylsøknaden, og som ikke reiser frivillig, skal bli tvangsreturnert. Dette er viktig for å bevare tilliten til asylinstituttet og sender et tydelig signal til de uten beskyttelsesbehov som vurderer å reise. Det er anslått at politiet vil uttransportere 4 300 personer i 2021, mens 220 forventes å reise gjennom ordningen med assistert retur. Det forventes å være færre returer i 2021. Nedgangen i dette tallet henger sammen med at det er færre personer i mottak med utreiseplikt. Regjeringen legger i sitt forslag til statsbudsjett for 2021 opp til stø kurs i innvandringspolitikken.