trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Takk for spørsmålet. Energiprisene har, som vi alle vet, økt betydelig gjennom 2021 og inn i 2022. Det har særlig gitt utslag i økte strømpriser. Krigen i Ukraina har også bidratt til ytterligere prisøkning nå, særlig på drivstoff. Oljeprisen steg kraftig i dagene etter Russlands ulovlige invasjon i Ukraina og nådde et toppunkt på om lag 130 dollar per fat 8. mars. Deretter har oljeprisen falt noe tilbake. Vi ser det også på pumpeprisene. Jeg kjører forbi bensinstasjonen hver dag og ser at de går litt opp, og de går litt ned. Nå har de gått litt ned igjen. Energimarkedene er preget av usikkerhet, men av prisene i terminmarkedet kan det se ut til at markedsaktørene forventer reduksjoner i oljeprisen framover. Det vet vi selvfølgelig ikke, men det er i hvert fall verdt å ta med seg i diskusjonen. Et fall i oljeprisen vil gi reduserte drivstoffpriser. Den framtidige prisutviklingen på råolje, og dermed på drivstoff, er imidlertid, som jeg sa, usikker. Regjeringspartiene varslet i Hurdalsplattformen at vi vil redusere avgifter som rammer folk flest, slik som elavgift og drivstoffavgifter. Det har regjeringen også fulgt opp. Vi har redusert både elavgiften og drivstoffavgiftene sammenliknet med Solberg-regjeringens forslag til statsbudsjett for 2022. Vi har også kompensert bilistene for økning i CO 2 -avgift fordi vi mener at det skal være rettferdighet i klimaomstillingen, og at vi må ta hensyn til at det er geografiske forskjeller. Alle kan ikke kjøre elbil i dag. På grunn av de ekstraordinært høye strømkostnadene de siste månedene har vi også innført omfattende tiltak for å avhjelpe situasjonen. Det er midlertidige støtteordninger til husholdninger, som har blitt kraftig styrket, til jordbruk, idrettslag og frivillige organisasjoner, i tillegg til, som sagt, den reduserte elavgiftsatsen. Vi vurderer fortløpende konsekvensene av de økte drivstoffprisene og hvordan dette påvirker vanlige folk. Kjører man f.eks. 15 000 km i året med en bil som bruker 0,6 liter per mil, vil en prisøkning på 5 kr per liter utgjøre en merkostnad på 375 kr i måneden. Det merkes for en del vanlige familier i Norge. Men merkostnadene ved økte strømpriser, før strømstøtteordningen, var langt høyere. Derfor var det viktig å prioritere strømstøtte. Vi kan også, særlig dersom vi samlet sett ikke er tilbakeholdne i finanspolitikken, nå få renteøkninger. Som representanten vet: Da vil husholdningene kunne få økt de månedlige rentekostnadene med langt mer enn 375 kr. Eventuelle endringer i skatter og avgifter bør vurderes samlet i forbindelse med statsbudsjettet, slik at vi ser sammenhengen i skatte- og avgiftspolitikken. Vi legger senere i vår fram revidert nasjonalbudsjett. Da er det også naturlig å vurdere eventuelle endringer i drivstoffavgiften i den sammenhengen. Vi har sendt på høring et forslag om å forlenge strømstøtteordningen for husholdninger ut mars 2023. Det er også en forpliktelse fra regjeringens side om at vi ønsker å bidra til at ren og rimelig energi forblir et fortrinn i Norge.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Vi vurderer dette fortløpende. Jeg har tidligere sagt at vi på ingen måte utelukker at det kan bli aktuelt med ytterligere tiltak også overfor næringslivet, men det er viktig at vi også er bevisst på at det er et skille mellom det bedrifter har ansvar for, bl.a. å drive næringsvirksomhet for egen regning og risiko, og det fellesskapet og skattebetalerne har ansvar for. Bedriftene er vant til at ulike priser går opp og ned. Det gjelder råvarepriser, det gjelder transportpriser, det gjelder renter som beveger seg opp og ned, det gjelder strømpriser. Nå står vi overfor et lønnsoppgjør som vi ikke vet utfallet av. Da er det hele tiden spørsmål om balansegangen mellom det staten eventuelt skal kompensere for, og det staten ikke skal kompensere for. Det betyr som sagt ikke at vi utelukker å gjøre ytterligere grep. Når det gjelder reduksjonen i elavgift, kommer ca. 1 mrd. kr av den reduksjonen næringslivet til gode. Det kan også komme ytterligere tiltak. Derfor følger vi situasjonen tett sammen med næringslivet og partene i arbeidslivet.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Jeg takker for både en og to invitasjoner, og jeg vil også si at det er prisverdig at Fremskrittspartiet og representanten her inviterer næringslivet til seminar. Det er bra, det er fint. Næringspolitikken bør utformes sammen med bedriftene ute i landet, der hvor verdiskapingen faktisk skjer, ikke nødvendigvis på et kontor i Oslo. Så kan jeg berolige representanten med at jeg også bruker mye tid ute i landet. Jeg har besøkt over 200 bedrifter etter at jeg tiltrådte. Jeg møtte minst fire i går. Det var ingen av dem som tok opp strøm. De var opptatt av mange andre ting. Men vi er opptatt av strøm, for det er en ekstraordinær situasjon. Det er dramatisk mye høyere priser enn det har vært tidligere. Bedriftene er som sagt vant til at priser går opp og ned. En del har kraftavtaler som er langsiktige, andre har fastprisavtaler. Dette må vi følge veldig nøye med på. Fram til nå har vi ikke vurdert at det er behov for ytterligere ekstraordinære tiltak, men vi utelukker det ikke. Dette er også helt avhengig av hva som skjer de neste ukene og de neste månedene.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Takk for spørsmålet. Regjeringen Solberg stanset all konsesjonsbehandling av vindkraft så langt tilbake som i 2019. Det var gode grunner til en slik stans, men det har samtidig den virkningen at det ikke utvikles nye prosjekter og ny vindkraftproduksjon. Nå har det gått lang tid. Stortingets behandling av vindkraftmeldingen høsten 2020 innebar en rekke endringer i behandlingen av vindkraft. Mange av disse kan implementeres uten lovendringer, og dette jobber nå NVE med. Innlemming av vindkraft i plan- og bygningsloven krever på sin side endring av lov, med de prosessene det innebærer. Det er ingen direkte sammenheng mellom lovarbeidet og stansen i konsesjonsbehandlingen. Denne regjeringen vil arbeide sammen med kommunene og ikke mot kommunene i utviklingen av ny vindkraft på land. Om det er riktig å videreføre Solberg-regjeringens stans i konsesjonsbehandlingen av vindkraft, eller om det skal åpnes for utvikling av nye vindkraftprosjekter, og i så fall på hvilke premisser, krever grundige avveininger. Dette er noe regjeringen vil komme tilbake til.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Der var det mange ting jeg ikke har sagt, og som andre heller ikke har sagt. Det er ingen som kappes om å bygge ut mest mulig vindkraft på land nå. Snarere tvert imot er det stopp i konsesjonsbehandlinger av nye prosjekter. Men vi trenger mer fornybar energi, og jeg antar at Rødt er like opptatt som oss av at vi skal få til det grønne skiftet. Da må vi ha grønne elektroner, og regjeringen er ikke prinsipielt imot vindkraft på land alle steder i landet dersom det gjøres på en forsvarlig og god måte. Som jeg sa, vil vi jobbe sammen med kommunene, ikke mot kommunene. Det som har skjedd tidligere, under tidligere regimer, får andre svare på, men for denne regjeringen vil det at slike prosjekter har lokal forankring og oppslutning, være veldig viktig dersom en skal gå videre med det. Det er det vi nå vurderer, sammen med andre energikilder og energiformer, hvordan vi kan sikre at vi har tilstrekkelig, ren og rimelig fornybar energi til å klare klimamålene, men også til å bygge all den nye, grønne industrien vi alle er så opptatt av.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
«Få til en massiv utbygging» – jeg vet ikke hvor representanten har det fra. Jeg tror ikke hun har hørt det fra regjeringspartiene iallfall, det er ingen som har snakket om massiv utbygging. Snarere tvert imot har vi sagt at vi trenger mer fornybar energi, og den energien som bygges, må være bærekraftig. Det må ha oppslutning, det må selvsagt skje innenfor rammene av folkeretten. Vi har en klimakrise, vi har også en naturkrise, og vi er opptatt av å stoppe nedbyggingen av natur. Men på prinsipielt grunnlag å være imot én energiform, én type måte å produsere dette på, istedenfor å gå inn og vurdere hvert enkelt prosjekt og vurdere om det bør realiseres eller ikke ut fra et helhetssyn der alle disse momentene er med, det mener ikke vi er ansvarlig energipolitikk, og det kommer heller ikke til å være regjeringens energipolitikk. Men representanten kan være helt trygg på at om og når behandlingene kommer i gang igjen, kommer det til å se annerledes ut enn slik det har vært tidligere, rett og slett fordi vi vil ha folk med, ikke mot.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-23:
Det var artig å høyre førre replikkvekslinga. Kanskje burde statsråden ta ein samtale med sin kollega som skal til å opprette sju nye fylkeskommunar, men dette får vi ta i ein annan runde. Mitt spørsmål er som følgjer: «Regjeringa har høge ambisjonar om vekst i verdiskaping og eksport i grøne framtidsnæringar som batteri, hydrogen, IKT, havbruk og reiseliv. Då vil tilgang på relevant kompetanse vere ein kritisk faktor. Korleis vil regjeringa sikre desse framtidsnæringane tilstrekkeleg arbeidskraft og kompetanse til å nå måla om vekst i verdiskaping og eksport, i ein situasjon der arbeidsløysa er låg, andre samfunnsområde også treng fleire sysselsette og det i næringslivet blir opplevd som vanskeleg å hente inn fagkompetanse frå utlandet?»
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-23:
Eg takkar statsråden for svaret, som hadde mange gode resonnement som vi deler. Noko av utfordringa med svaret opplever eg er at statsråden ikkje gjev svar på kva som skal skje på mellomlang og lang sikt for å skaffe den kompetansen vi treng, for det handlar om utdanning, det handlar om gradvis å omskolere og flytte folk frå bransjar på veg ned, men som ikkje straks er vekk – olje- og gassnæringa kjem til å vere stor i fleire år til. Eg synest det er interessant å gå litt vidare på kva vi skal gjere på kort sikt viss vi skal ta på alvor at vi eksempelvis skal byggje ei stort batterinæring og ei stor havvindnæring allereie innan 2030. Då blir arbeidskrafttilgangen dei neste to–fire åra kritisk. Eg har fått tilbakemelding frå veldig mange eg har snakka med i næringslivet, i mange bransjar, om at det å faktisk greie å hente inn høgkompetent arbeidskraft frå utlandet, også frå utanfor EØS-området, blir ekstremt viktig, og at det er for vanskeleg i dag. Så eg vil spørje ein gong til: Kva konkret kan vi gjere for å bli meir konkurransedyktige internasjonalt når det gjeld arbeidskrafta vi treng på kort sikt?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-23:
Eg takkar igjen for svaret. Dette området er det mogleg å ha ein konstruktiv dialog om, for vi er eigentleg einige om det overordna målet. Eg trur òg det kan vere rett at det kanskje ikkje er så veldig mange formelle hinder, sjølv om det nok er nokre som kan ryddast opp i. Eg tenkjer hovudproblemet er at det blir stadig sterkare internasjonal konkurranse om arbeidskrafta på ein del av desse områda – innanfor IKT-næringa, innanfor ein del av dei andre nye teknologinæringane – og at andre land begynner å få meir og meir spissa strategiar for å tiltrekkje seg arbeidskrafta, gründarane og investorane. Det ser vi at mange andre europeiske og vestlege land har begynt å få, og kanskje er vi blitt vande til at vi er eit land folk kjem til uansett fordi vi er verdas rikaste og beste land – og så er vi i ferd med å gløyme kor vanskeleg det no faktisk er å nå fram i konkurransen. Så eg håpar statsråden kan svare at ja, her må vi faktisk ta nye initiativ, ikkje berre ved at lov- og regelverk skal vere på plass, men at vi aktivt rekrutterer den nøkkelkompetansen vi treng i dei nye næringane.
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
«Russland er en storprodusent av metaller og mineraler. Av de tretti kritiske råmaterialene på EUs liste produserer Russland atten. Disse er kritiske i teknologi og i det grønne skiftet. Russland produserer for eksempel 25 prosent av verdens vanadium. Det er store forekomster i Norge av vanadium. Men utvikling av mineralnæringen hemmes av byråkrati og mangel på kapital. Hva gjør regjeringen for å få fart på norsk mineralnæring?»
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg synes det var veldig interessant å høre at statsråden har en så offentlig aggressiv tilnærming til det vi står overfor i en utrolig viktig næring. Det gleder meg å høre. Norske mineraler hadde i 2016 en verdi på ca. 2 500 mrd. kr for det som lå i bakken i Fastlands-Norge. Da er utgangspunktet at i forhold til de undersøkelsene som er gjort, har vi bare undersøkt rundt 50 pst. av landet. Så vi trenger faktisk å putte inn litt penger i det også. Og så har vi sokkelen også. På norsk sokkel har man gjort en vurdering på i hvert fall 1 000 mrd. kr. Når det er sagt, har det også vært en viss verdistigning fra 2016 og fram til i dag, så verdiene er antakelig mange ganger høyere. Og man når prosesserer dette, vil verdien kanskje være 20 mrd. kr. Spørsmåler er …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Terje Hansen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Jeg går rett på problemstillingen. I Finland har man etablert et mineralfond på 5,5 mrd. kr. Det har bidratt til å skape massevis av arbeidsplasser. Er det en modell som statsråden kan tenke seg å være med på basert på kommersiell basis for liksom å dra i gang nye prosjekter? Samtidig, når det gjelder konsesjonsbehandling, går det i dag 12–15 år på å få en konsesjon igjennom. Kunne man lagt det inn eksempelvis under Olje- og energidepartementet å ta ansvar for hele prosessen, i stedet for å ha fire–fem departementer som styrer gjennomføringen?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Dette begynner å bli en vane. Det er andre gang på rad vi møtes når jeg stiller spørsmål til olje- og energiministeren. Men i dag var det et bra sammentreff. Spørsmålet lyder: «Rekordhøye olje- og gasspriser sørger for enorme inntekter til staten. De samme høye olje- og gassprisene, kombinert med norske avgifter og mva. på toppen, sørger også for rekordhøye strøm- og drivstoffpriser i Norge. Statsråden uttalte på Debatten 8. mars at regjeringen prioriterer strømstøtte til husholdningene, men ikke støtte mot høye drivstoffpriser. Folk flest og næringslivet sliter stort nå. Kan statsråden avklare om mer støtte på feltene kommer, eller om dagens støtteregime er alt hva regjeringen planlegger å gjøre?»
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Det er akkurat derfor vi tar til orde for å redusere den prisdriveren økte strømpriser og drivstoffpriser er. Det vil redusere risikoen for renteøkning. Det er riktig, som statsråden sier, at strømstøtte er kommet til husholdningene, men ingenting er kommet til næringslivet. I svar på skriftlig spørsmål og i media har ministeren tatt til orde for at næringslivet må tåle svingninger i markedet. Men det vi opplever nå, er ikke svingninger i markedet. Det er vedvarende skyhøye priser som mest sannsynlig vil vare lenge. Strømpriser som er tre til åtte ganger høyere enn normalpriser over et halvt år, er ikke en kortvarig svingning, det er en krise for noe som har vært bærebjelken i det norske samfunnet i 100 år. I tillegg har vi drivstoffprisene, som øker betraktelig. Ser ikke ministeren disse utfordringene? Og hvilket næringsliv er det ministeren besøker, hvis han ikke får disse signalene fra aktørene i bransjene?
Marius Arion Nilsen (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Ministeren bagatelliserer situasjonen. Det vi opplever nå, er ikke en svingning, det er en ekstraordinær krise både innenfor strøm, innenfor drivstoff og innenfor mange andre innsatsfaktorer. Det må regjeringen ta på alvor. Det var hell i uhell at næringsministeren måtte steppe inn for olje- og energiministeren, for da kan jeg benytte anledningen her i salen til å invitere ministeren til næringskonferanse her på Stortinget neste onsdag. Jeg sendte også mail rundt midnatt – med litt skrivefeil, så det ble to stykker. Klokken 14–16 onsdag i neste uke har vi invitert næringslivsledere, organisasjonsledere, andre stortingsrepresentanter og et næringsliv som har store utfordringer. Da skal vi få fram situasjonen og høre direkte fra næringslivet. Kan statsråden bekrefte at han vil delta neste uke og ta næringslivet på alvor?
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-23:
Jeg registrerer at i likhet med den forrige olje- og energiministeren er ikke den nye olje- og energiministeren så glad i Stortingets spørretime, men jeg skal ikke laste næringsministeren for det. Spørsmålet lyder: «Statsministeren uttalte overfor NRK at pausen i vindkraftutbygging på land nå er over, på tross av massiv motstand i befolkningen. Når vil NVE sette i gang konsesjonsbehandling av vindkraft – allerede etter utredningen som kommer i mars, eller først etter den juridiske avklaringen av integrering av vindkraft i plan- og bygningsloven?»
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-23:
Ingen partier gikk til valg på storstilt utbygging av vindkraft på land. Tvert imot hadde man, som statsråden har redegjort for, en pause – man ga etter for press fra folket og innførte en timeout på vindkraftkonsesjoner. Jeg tror mange føler seg lurt når Arbeiderpartiet og Høyre bare et halvt år etter valgkampen kappes om å bygge ut og bygge ned raskest mulig. Vindkraft på land har de samme negative konsekvensene som før: Naturen raseres, det skapes knapt arbeidsplasser, og Tax Justice Network har dokumentert hvordan fortjenesten fra norsk vindkraftproduksjon havner i skatteparadis som Luxembourg og Sveits. Selv ikke på steder hvor kommuner selv har ønsket vindkraftutbygging, har det vært konfliktfritt. Øyfjellet, som det har blitt referert til fra andre politikere i denne salen, har blitt framhevet som et glansbilde, men det har vært en katastrofe for reindriftssamer. Synes statsråden det er demokratisk og ansvarlig å sette i gang utbygging nå?
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-23:
Det er helt riktig at noen kommuner har ønsket å bygge ut vindkraft, men det har ikke vært konfliktfritt. Det er ikke minst Fosen-dommen et veldig godt eksempel på, at naturen og urfolks rettigheter har blitt krenket og tilsidesatt. Så selv om man kan ha oppslutning for noe, er det ikke sikkert at det er riktig å gjøre. Men fortsatt er det stor motstand i kommunene mot utbygging av vindkraft, og når man da sier at man skal intensivere utbyggingen av vindkraft på land, vil man jo måtte presse de kommunene hvis man skal få til en massiv utbygging. Jeg er enig med statsråden i at klimakrisen er viktig. Den siste delrapporten til FNs klimapanel slår fast at nedbygging av naturen vil forsterke konsekvensene av klimakrisen. Vi vet at vindkraft på land legger beslag på store arealer, inkludert naturens egne CO 2 -lagre. Hvordan kan ministeren med viten og vilje forsvare nedbygging av naturen og ramme dette inn som et klimatiltak når vi vet at vindkraft på land også innebærer at konsekvensene av klimakrisen kan bli forsterket?
Sigbjørn Framnes (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
«Helsefagarbeidarane har tileigna seg god kompetanse innan faget sitt. Dei har arbeidd tett opp mot andre faggrupper i det daglege virket, også opp mot sjukepleiarane. Det er i dag stor mangel på sjukepleiarar rundt om i Noreg. Derfor er det eit paradoks at helsefagarbeidarar ikkje får kompetansepoeng/tilleggspoeng når dei søker på sjukepleiarutdanninga. Vil regjeringa arbeide for at kompetansen helsefagarbeidaren har opparbeidd seg, også blir verdsett ved søknad til vidareutdanning innan sjukepleie?»
Sigbjørn Framnes (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
Takk for eit omfattande svar med mykje detaljar. Eg er blitt beden av Monica Fosse, hovudtillitsvald i Fagforbundet i Stord kommune, om å reise følgjande spørsmål: Vil ministeren ta initiativ til ein samtale med dei tillitsvalde for å sjå korleis ein i fellesskap kan løyse dette snarast? Helsefagarbeidarane ser også med undring på kvifor personell i militæret og dei som går på folkehøgskule, får tilleggspoeng, og ikkje dei. Kan ministeren forklare den logikken?
Sigbjørn Framnes (Fremskrittspartiet), 2022-03-23:
I og med at mitt neste oppfølgingsspørsmål blei litt svart ut tidlegare, kva kan ministeren og regjeringa gjere for å få fortgang i dei tilpassingane? Forstod eg ministeren rett viss ein seier at dette med fagleg kompetanse faktisk bør telje ved vidareutdanning? Kva kan ein gjere for å forsere dette, for det hastar jo?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Vi er nødt til å sørge for godt samsvar mellom tilgangen på kompetanse og samfunnets behov over hele landet, spesielt når det gjelder kritisk helsepersonell. Vi vet at etterspørselen etter helse- og omsorgstjenester vil øke framover, og at vi har behov for både helsefagarbeidere og sykepleiere, både nå og i tiden som kommer. Vi har behov for flere sykepleiere i deler av landet, særlig i kommunene. Denne regjeringen vil bygge sterke profesjonsutdanninger med høy kvalitet over hele landet. Utdanning og livslang læring må være tilgjengelig der folk bor. Hvis vi styrker det regionale utdanningstilbudet, kan folk enklere få kompetansepåfyll og mer utdanning. Statistisk sentralbyrå har estimert at vi i 2035 kan mangle opptil 18 000 helsefagarbeidere og over 20 000 sykepleiere. Det er derfor viktig at vi ser på hvordan vi kan utdanne, rekruttere og beholde både helsefagarbeidere og sykepleiere i hele landet. Derfor har regjeringen nylig satt ned helsepersonellkommisjonen, som skal se på nettopp dette. Kommisjonen skal legge fram en NOU innen 1. februar 2023. Søkere fra yrkesfaglige utdanningsprogram kan kvalifisere seg for opptak til høyere utdanning gjennom å ta påbygging til generell studiekompetanse. For opptak til sykepleie er det i tillegg til generell studiekompetanse krav om minimumskarakteren 3 i norsk og 3 i matematikk. Det har ikke vært aktuelt å innføre tilleggspoeng for at søkere med fagutdanning skal prioriteres i rangeringen av søkere til høyere utdanning. Det er stor interesse for sykepleierutdanningen. Over 13 000 søkere hadde bachelor i sykepleie som sitt førstevalg i 2021, og det utgjorde nesten 9 pst. av alle søkere gjennom Samordna opptak. Det tilsvarte 3,7 kvalifiserte søkere til hver studieplass. Høsten 2021 var det 5 136 studenter som startet opp en bachelor i sykepleie. Fra og med høsten 2022 vil enda flere søkere få tilbud om studieplass ettersom vi har økt opptakskapasiteten med totalt 500 nye studieplasser i sykepleier- og spesialsykepleierutdanning ved mange av landets universiteter og høyskoler. Det er også oppnevnt et offentlig utvalg som skal foreta en helhetlig gjennomgang og vurdering av regelverket for opptak til høyere utdanning. Utvalget skal komme med sine anbefalinger til Kunnskapsdepartementet om hvordan departementet kan lage et mer forståelig og fleksibelt opptaksregelverk, som ivaretar søkernes rettssikkerhet, og som kan tilpasses framtidig høyere utdanning og den teknologiske utviklingen. Utvalget skal levere en NOU innen 1. desember 2022. Vi må avvente resultatene av disse prosessene før vi kan gjøre en nærmere vurdering av dette.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Jeg kan love at vi til enhver tid har god dialog med fagbevegelser og andre relevante parter i nær sagt det meste av det som foregår, og der det er relevant. Det overordnete bildet er to ting. Det ene er at vi øker antallet sykepleierstudieplasser ganske betydelig – 10 pst. økning fra og med 2022 i forhold til 2021. Det andre er at vi har svært god søkning på disse plassene. Det er heldigvis ikke noe problem å rekruttere sykepleierstudenter i Norge. Så kommer vi til å trenge flere. Det betyr at vi er nødt til å konsentrere oss om at flere står i yrket. Det gjelder både sykepleiere og helsefagarbeidere. Vi kommer til å gå inn i arbeidet med det jeg tror jeg vil si er forenkling knyttet til opptaksstruktur og hva det er som skal gis tilleggspoeng. Det arbeidet kommer til å starte i etterkant av den NOU-en som er varslet 1. desember 2022.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-03-23:
Det som haster, er å få opp det totale volumet på både helsefagutdanningene og ikke minst sykepleierutdanningene. Når det gjelder sykepleierutdanningene spesifikt, har vi god søkning på studieplassene. Det er 3,7 søkere som er kvalifisert for hver studieplass som er ledig. Vi har ikke problemer med å rekruttere folk til sykepleierutdanningene. Det som er utfordringen vår noen plasser, er å gi gode og fleksible løp for at man kan ta etter- og videreutdanning. Sjangerkravet for å komme inn på sykepleierutdanningen er at man har generell studiekompetanse og karakteren 3 i norsk og matematikk. Det foreligger det ikke noen planer om å gjøre noe med.
Guri Melby (Venstre), 2022-03-23:
«Regjeringen har besluttet å avlyse eksamen. Likevel skal standpunktkarakterene settes i mai. I fjor utsatte den forrige regjeringen standpunktsettingen til juni. Hva vil regjeringen gjøre for å motivere flere elever til å komme tilbake på skolen og følge undervisningen, og vil regjeringen flytte settingen av standpunktkarakterer til juni?»
Guri Melby (Venstre), 2022-03-23:
Jeg er veldig glad for å høre at kunnskapsministeren deler mitt syn om at det vil være en fordel dersom mange sørger for å bruke hele skoleåret, og dermed sette standpunktkarakter så sent som mulig. Jeg er glad for å høre at det signalet er sendt, og jeg håper kunnskapsministeren er tydelig overfor hele sektoren på at det er ønskelig, slik at flest mulig faktisk følger det. Så viser kunnskapsministeren til at det nå er bevilget en del penger til de kommunene som har hatt høyest smittetrykk, og der vi kan anta at flest elever har mistet verdifull læring. Den potten var jo en pott fra vår regjering som den nye regjeringen valgte å kutte i, og etter at regjeringen kuttet i den, ble det gjennomført rødt nivå med undervisning mange steder, dvs. at elevene fikk mindre undervisning over hele landet. Spørsmålet mitt til kunnskapsministeren er: Har kunnskapsministeren vurdert å utvide potten, og har hun fått noen tilbakemeldinger fra sektoren om at man mener at 216 mill. kr er tilstrekkelig for å greie å gjøre den jobben de nå er satt til?
Guri Melby (Venstre), 2022-03-23:
Jeg er litt usikker på hvem kunnskapsministeren viser til når hun sier at man skal detaljstyre skolen. Det har i hvert fall ikke vært foreslått verken av meg eller av mitt parti. Det vi har vært opptatt av, er å styrke ressurstilgangen til skolen, slik at de kan få lov til å gjøre den jobben de er satt til. Det som har vært viktig med de pengene, som også gjennom hele pandemien har vært bevilget til tapt progresjon, er at de nettopp ikke har vært øremerket til noen spesielle formål; skolen har fått lov til å bruke dem til det de selv syntes var fornuftig. Det viser seg også at de har brukt dem på veldig gode tiltak: på økt lærertetthet, på intensivopplæring og en lang rekke sånne ting. Men da jeg var kunnskapsminister, var tilbakemeldingen veldig tydelige på at det å styrke kommunerammen generelt ikke gjorde at elevene fikk tettere oppfølging i skolen. De pengene nådde ikke fram. Er det sånn at dagens kunnskapsminister har fått andre signaler, og at skolene nå faktisk får økte ressurser, eller er det et behov for å øremerke penger, slik tilbakemeldingen jeg fikk da jeg var kunnskapsminister, var?
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
I fag med eksamen gjelder det normalt særlige frister for når standpunktkarakteren må være fastsatt. Når det ikke blir eleveksamener denne våren, faller disse fristene bort. Hovedregelen om at standpunktkarakteren skal settes ved avslutning av opplæringen, gjelder fortsatt. Pandemien har ført til forskjeller i elevenes skolehverdag på ulike steder i landet. Noen har opplevd lange perioder med strenge smitteverntiltak, mens andre har hatt en mer normal skolehverdag i nesten hele perioden. Det er skolene som vet best hvilket vurderingsgrunnlag de har for elevgruppen. Av den grunn mener jeg det er viktig at skolene får frihet til å tilpasse opplæringen og tidspunktet for når standpunktkarakterer skal settes. Vi har valgt å ikke sette noen frist for når standpunkt skal settes denne våren. Men – og det vil jeg understreke: Jeg har oppfordret skolene og skoleeierne til å legge til rette for at dette kan gjøres så sent som praktisk mulig, slik at lærerne får et best mulig grunnlag for å fastsette standpunktkarakteren. Jeg har også vært tydelig på at jeg forventer at den tiden som ellers ville vært brukt til eksamen, brukes til å gi elevene god opplæring og flere muligheter til å vise sin kompetanse. Jeg vil også gjøre Stortinget oppmerksom på at det heller ikke i fjor ble satt noen frist for å sette standpunktkarakter da alle eleveksamener ble avlyst. Skolene ble oppfordret til å sette dem så sent som mulig. Jeg mener det var en klok løsning da, og jeg mener det er en klok løsning nå. For å støtte skolene i arbeidet med å sette standpunktkarakterer har Utdanningsdirektoratet publisert en rekke ressurser. Det ble også avholdt et webinar om standpunktvurdering den 22. mars. Webinaret rettet seg særlig mot skoleledere, skoleeiere og statsforvaltere. Representanten Melby peker på noe viktig i sitt spørsmål, nemlig motivasjon blant elevene og at pandemien har påvirket denne i negativ retning for mange. Jeg har jevnlig dialog med både skoleeiere, lærerorganisasjoner og Elevorganisasjonen. Mange peker på det samme, nemlig at elevene opplever mangel på tilhørighet i det sosiale felleskapet. Elevene våre har savnet å være sammen på skolen i tiden vi legger bak oss. Jeg mener det har vært viktig å komme tilbake til en mest mulig normal skolehverdag, der ro til både opplæring og sosialt samvær er helt sentralt. Jeg har ønsket å gi skolene rom til å jobbe faglig og sosialt for å stabilisere skolehverdagen til norske barn etter smitteverntiltakene, og har derfor også gitt penger til kommuner og fylkeskommuner, slik at det skal være rom for å sette inn tiltak som passer de lokale behovene. Vi fordelte nylig 216 mill. kr til kommuner, fylkeskommuner og friskoler, hvor områder som har hatt særlig høyt smittetrykk, har blitt prioritert. Dette kommer i tillegg til at regjeringen prioriterer en sterk kommuneøkonomi. Gjennom tilleggsnummeret til statsbudsjettet for 2022 økte vi de frie inntektene til kommunesektoren med 2,5 mrd. kr utover forslaget fra regjeringen Solberg. Jeg har stor tillit til at det gjøres et godt arbeid på dette området i norsk skole.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Sektoren er veldig tydelig overfor undertegnede på at de ønsker ro, tillit og tid til å jobbe sammen med elevene, slik at de skal lære mest mulig og bruke tiden best mulig fram mot sommeren. Det er det samme som regjeringen og jeg som kunnskapsminister har vært opptatt av, nemlig å gi den roen og tilliten til det gode og viktige arbeidet. Så synes jeg det er litt paradoksalt at etter to år med pandemi, hvor veldig mange har skrytt veldig mye av den fantastiske innsatsen som lærerne har nedlagt for alle landets elever, i kjølvannet av det som en slags premie for den viktige og gode jobben har en diskusjon om i hvilken grad vi skal detaljstyre det arbeidet som skal gjøres i det videre. Jeg er helt sikker på at det er et stort engasjement blant norske lærere for å få elevene opp om morgenen og inn på skolen, og at vi skal gjøre det vi kan for at flest mulig lærer best mulig. Og jeg er opptatt av å gi tid, ro og tillit til å gjøre nettopp det.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-03-23:
Den viktigste tilbakemeldingen jeg får, er ønsket om ro, tid og tillit til å jobbe sammen, jobbe godt med fag og gi elevene en så normal hverdag som mulig. Så vil det alltid være et ønske om flere ressurser i skolen. Der tror jeg behovet og ønsket er utømmelig. Det er selvfølgelig også en diskusjon og vurderinger vi gjør i denne regjeringen. Men det veldig tydelige signalet nå er at det ikke er noe ønske om eksplisitte tiltak, forslag eller planer for hvordan dette skal gjøres på en annen måte enn det arbeidet som allerede gjøres i skolen. Der er ønsket ro, tid og tillit til å jobbe godt med fagene og sørge for å få elevene tilbake til en mest mulig normal skolehverdag. Jeg opplever at sektoren er veldig glad for at jeg har vært opptatt av å uttrykke at den tilliten har jeg. Derfor har vi ved avlysning av eksamen sagt: Bruk tiden godt. Men for øvrig må skolene selv vurdere hva den tiden skal brukes på, til beste både for elever og hver enkelts mulighet til å lære.
Anna Molberg (Høyre), 2022-03-23:
«Regjeringen vil «fase ut de konkurransefremmende tiltakene» som sikrer konkurransekraften til mindre meieri. Tilskudd til mindre aktører er som kjent et virkemiddel for å sikre konkurranse og et visst utvalg i norske butikker all den tid markedet er dominert av én stor aktør. Regjeringen har blant annet vedtatt å frata Q-meieriene distribusjonstilskuddet. Hva tror statsråden blir konsekvensene for mindre aktører i meierisektoren ved å fjerne konkurransefremmende tiltak, og hvilke tiltak blir de neste som fases ut?»
Anna Molberg (Høyre), 2022-03-23:
Jeg takker hjertelig for svaret. Regjeringens ønske om å fase ut tilskudd til mindre aktører har skapt ganske mye uro og forvirring. Det har bl.a. bidratt til at investeringer hos uavhengige aktører har stoppet helt opp, og dette har veldig mye å si for lokale arbeidsplasser flere steder i landet. I mitt hjemfylke ligger Synnøve Finden i Alvdal. Det er en hjørnesteinsbedrift som nå går en usikker framtid i møte, på grunn av de politiske signalene som Hurdalsplattformen stadfester. Jeg registrerer at statsråden sier at regjeringen skal evaluere disse konkurransefremmende tiltakene, og at mandatet snart er klart. Da lurer jeg på om statsråden kan si noe om hva dette i praksis betyr. Hvordan skal mindre aktører i Namsos, på Røros, i Alvdal, i Gausdal og på Jæren forholde seg til dette framover, når denne evalueringen pågår?
Anna Molberg (Høyre), 2022-03-23:
Det var Landbruksdirektoratet som vedtok å fjerne distribusjonstilskuddet til Q-meieriene i overgangen mellom to regjeringer. Nå er det sånn at Hurdalsplattformen ikke er til å misforstå på dette området. Det står rett ut at de konkurransefremmende tiltakene skal fases ut uten noen nærmere forklaring. Til syvende og sist vil dette også svekke den norske bonden. Uten konkurranse blir foredlingsleddet mer ineffektivt, innovasjonstakten vil gå ned, og det norske meierimarkedet vil bli svekket for forbrukerne. Jeg registrerer at statsråden sier at hun er for konkurransefremmende tiltak i meierisektoren, og at det er bra med konkurranse, men på denne bakgrunnen og hvis vi ser i Hurdalsplattformen, er det litt vanskelig å forstå hvordan regjeringen kan være for nettopp konkurranse. Så spørsmålet blir: Er statsråden egentlig for konkurranse i meierisektoren?
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-03-23:
«PST og E-tjenesten trekker frem fremmede staters påvirkningsvirksomhet som en alvorlig trussel mot nasjonale interesser, og de peker på at trusselen har økt de siste årene. Det er avgjørende at PST får tilstrekkelige virkemidler til å håndtere trusselen som slik aktivitet medfører. I mai 2021 sendte Solberg-regjeringen forslag om å kriminalisere påvirkningsvirksomhet på høring. Forslaget rammer forsøk på å påvirke beslutninger eller den allmenne meningsdannelsen i Norge. Hvordan vil regjeringen følge opp lovforslaget?»
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-03-23:
Jeg takker for svaret, og jeg kan love statsråden at Høyre vil være fleksible med å få et sånt lovforslag raskt igjennom. Men jeg etterspør litt mer konkret når vi kan forvente det, all den tid regjeringen Solberg sendte dette lovforslaget på høring for snart et år siden, og høringsfristen gikk ut for tre måneder siden. Går det an å skissere noe om framdriften utover snarest mulig, for snarest mulig kan jo bety så mangt på departementsspråk?
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-03-23:
En annen lov statsråden nok kjenner godt, og som vi jobbet mye med da statsråden var i opposisjon, er sikkerhetsloven. Den ble sendt på høring i fjor høst. Det var en lov Senterpartiet var veldig tydelig på at det burde gjøres noe med, og også i Hurdalsplattformen står det om sikkerhetsloven. Jeg ser ikke at den samme handlekraften er til stede nå som en kanskje var opptatt av i opposisjon, men hvor langt har departementet kommet i arbeidet med å revidere og stramme inn sikkerhetsloven, noe en forventer at skal gjøres?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-23:
Innledningsvis vil jeg framheve at illegitime påvirkningsoperasjoner utgjør en økende utfordring og innebærer en trussel også mot åpne og frie demokratier. Både PST og E-tjenesten har i en årrekke trukket fram fremmede staters påvirkningsvirksomhet som en alvorlig trussel mot grunnleggende nasjonale interesser i Norge. I den årlige trusselvurderingen fra februar i år viste PST at påvirkningsoperasjoner i regi av fremmed etterretning kan undergrave befolkningens tillit til norske myndigheter. Hvis andre lands tjenester lykkes i å påvirke eller endre en politisk avgjørelse i Norge, svekker det demokratiet. Senest fredag sist uke meldte PST om en økt etterretningstrussel fra Russland i lys av invasjonen av Ukraina og Vestens reaksjoner. Den sikkerhetspolitiske situasjonen tilsier at denne typen virkemidler kan være en mer aktuell trussel nå enn de har vært tidligere, selv om trusselen har vært vedvarende høy. Påvirkningsoperasjoner er ikke eksplisitt lovregulert i den nåværende straffeloven. Den tidligere straffeloven satte forbud mot visse former for påvirkning, men bestemmelsen ble opphevet ved ikrafttredelsen av ny straffelov. Den manglende straffereguleringen medfører at PST i veldig begrenset grad kan avdekke, forebygge, etterforske og iretteføre påvirkning fra fremmede stater i Norge, og dette er et problem som jeg setter pris på at representanten tar opp. Under høringen ble Solberg-regjeringens lovforslag kritisert for å inneholde vage og uklare vilkår som innebærer en risiko for at straffebudet får en nedkjølende effekt på ytringsfriheten. Det var tunge høringsinstanser, som Advokatforeningen og Norges institusjon for menneskerettigheter, som derfor mente at forslaget ikke burde vedtas i sin nåværende form. I utgangspunktet mener jeg det er gode grunner for å innføre et straffebud som kriminaliserer denne typen virksomhet. Det er imidlertid en krevende oppgave å utforme et straffebud som rammer ulovlige påvirkningsoperasjoner og samtidig ivaretar andre hensyn. Jeg er enig med høringsinstansene i at det er veldig viktig at menneskerettslige krav ivaretas på en betryggende måte, og i tillegg må straffebudet formuleres tilstrekkelig klart, sånn at samfunnsborgere settes i stand til å forutse hvilke ytringer og handlinger som er straffbare. Jeg tar sikte på å komme til Stortinget så snart som mulig med et konkret lovforslag som rammer illegitime påvirkningsoperasjoner.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-23:
Jeg kan dessverre ikke være mer konkret enn det på nåværende tidspunkt.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-03-23:
Regjeringen er veldig opptatt av å ivareta norske interesser, og nasjonal sikkerhet er en veldig viktig del av det, særlig når vi ser hvordan trusselbildet har sett ut de siste årene, og hvordan det har utviklet seg med tanke på muligheten for at fremmede stater kan drive etterretning i Norge og ønske å påvirke Norge med både tradisjonelle virkemidler og også nye virkemidler, som økonomiske, noe vi bl.a. hadde et tilfelle av i fjor knyttet til Bergen Engines-saken. Regjeringen begynte arbeidet med å styrke nasjonal sikkerhet så fort vi kom inn. Vi har bl.a. fått på plass en mekanisme for screening av investeringer, som gjør at vi kan ha bedre kontroll på det enn vi hadde før. Vi jobber også med å følge opp sikkerhetsloven, og vi kommer til Stortinget når det er klart.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Eg har på vegner av Morten Stordal og meg sjølv æra av å setje fram eit representantforslag om å kutte ferjebilletten på Nordøyvegen.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Litt tidlegare i dag høyrde eg på representanten Astrup frå Høgre, som var så oppteken av at vi måtte byggje så mange utanlandskablar, og at utanlandskablane var så viktige i tørrår, og dei var så viktige i tørrår for å kunne importere kraft frå Europa. Då lurer eg på: Kva kraft frå Europa? Det er jo ikkje kraft i Europa å importere til Noreg. Det er jo ei kraftkrise i Europa på grunn av ein feilslått miljø- og klimapolitikk i Europa, der ein nett tek ned atomkraftverka og kolkraftverka sine og har gjort seg heilt avhengig av norsk gass. Og vi er så greinlause at vi klarer å sende straumen vår – vi skal i alle fall gjere det – ut på plattformene for ikkje å kunne brenne vår eigen gass til straum. Straumen skal til Europa og verte brend i gasskraftverk der, og vi skal eventuelt få straumen tilbake igjen. Er det mogleg å vere så greinlause at vi skal gjere noko sånt i ein situasjon der vi manglar straum i Noreg? Kva straum er det Europa kan eksportere? Frå eg kom på Stortinget i oktober og fram til i dag, har pila gått frå Noreg til Europa med straumeksport, ikkje omvend. Nokre få dagar har eg sett det, og eg trur eg har vore inne på driftsdata.statnett.no nesten kvar dag. Kva straum er det Europa skal sende til Noreg? Dei skal kutte ned endå meir etter klimahysteriet sitt i Europa. Så snakkar ein om tørrår – nei, då skal ein gjere ting og tang. Ja, når var det sist tørrår i Noreg? Det var i 2006. Då var magasinfyllingane på 30 pst. No i dag er magasinfyllingane på 22,6 pst., og på Austlandet er dei på 8,1 pst. Kva tørrår er det ein snakkar om? Skal det verte endå verre? Ein fortset å eksportere kraft til utlandet som om ingenting har hendt, og prisane går til himmels. Så vert det sagt frå representanten frå SV at det ikkje er eksporten og kablane som gjer at prisane vert så høge på Aust-, Vest- og Sørlandet. Kva er det då som gjer at det i Midt- og Nord-Noreg har vore ein snittpris på 12, 13, 14 øre – der magasinfyllinga er høg? Kva er det då som gjer at det er så stor forskjell på prisane i Noreg? Det er ikkje ein einaste kabel mellom Midt-Noreg og sørover. Det er ein kabel over Orkanger og Dovre, og i den er det omtrent ikkje noko som går, og det er Fardallinja. Kva er det som skal regulere det viss det ikkje er kablane til Europa og den europeiske marknaden?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-04-21:
Då eg høyrde Astrups svar til meg, begynte eg å lure på om vi ikkje har vore i same land dei siste månadene, for straumprisane har vitterleg fare til himmels i Noreg, og folk har hatt både fem, ti og femten gonger høgre straumprisar på Aust-, Sør- og Vestlandet enn normalt. Det heng i hop med rekordlav fyllingsgrad. Vi såg det bl.a. den 10. april. Då var prisen 16 øre/kWh i Danmark, over alt i Sverige og i Midt-Noreg og nordover, medan han var vel 170 øre/kWh på Aust-, Sør- og Vestlandet. Det er jo noko merkeleg om ikkje det skulle ha noko med den kjempelåge magasinfyllinga å gjere, men ein knip igjen augo og eksporterer vidare sjølv om magasina nærmar seg å vere tomme. Det har noko med ei verkelegsoppfatning av kva som er grunnlaget å gjere, og eg trur alle er einige om at låg fyllingsgrad og påkoplinga til Europa og kraftmarknaden der fører til prisfastsetjinga på Aust-, Sør- og Vestlandet – der Midt- og Nord-Noreg ikkje får den same påverknaden. Det er vi vel ganske einige om. Så til det at det kan verte mykje meir kraftproduksjon med vindkraft, som det vert sagt. Det hjelper så veldig lite når det omtrent ikkje er kablar og liner i Noreg til å frakte den straumen. Det hjelper ikkje kva som vert produsert i Midt- og Nord-Noreg, for den straumen kjem ikkje Aust-, Sør- og Vestlandet til gode uansett. Den straumen reiser rett til Sverige og gjennom Sverige, for der er det mange 420 V-liner frå Nord-Sverige til Sør-Sverige. Straumen fer rett igjennom Sverige og kjem ikkje Noreg til gode i det heile. Regjeringa må gjere noko med utbygging av linenettet, og det er også det vi har peika på. Når det gjeld å byggje ut havvind osv., som nokre vil, har også NVE peika på at det ikkje er liner og mogeleg å få det til på kort sikt. Ein kan sikkert klare det på lang sikt, men det går utover andre ting uansett. Og så er det næringslivet vårt. Kor lenge skal vi ha ein situasjon der næringslivet på Aust-, Sør- og Vestlandet spesielt vert ramma av skyhøge straumprisar, skyhøge drivstoffprisar og i tillegg får meir bompengar, høgre avgifter og høgre renter? Alt går feil vei, og det er ein konkurransesituasjon som er umogeleg for norsk næringsliv. Polske trailerar fyller 600 liter diesel for 10–11 kr/liter i Polen, kjører til Noreg, brukar 200 liter, løyver 200 liter for å kome seg tilbake og konkurrerer ut norsk transportnæring i Noreg. Det var transportnæringa. Kva med alt anna næringsliv? Skal vi også eksportere næringslivet til utlandet? Eg håpar inderleg at representanten Astrup ikkje er einig i at vi skal eksportere næringslivet til utlandet. Vi må ha eit norsk næringsliv. Grunnen til at folk bur i Noreg, er at dei faktisk har ein arbeidsplass å gå til.
Lisa Marie Ness Klungland (Senterpartiet), 2022-04-21:
Eg ønskjer å takke for engasjementet for dei ideelle sjukehusa våre. Sjukehusa nemnde i representantforslaget bidrar med heilt nødvendig kapasitet i helsevesenet. Det er ikkje tvil om at det er eit tverrpolitisk engasjement for dei ideelle bidragsytarane våre. Desse har langsiktige avtalar med helseføretaka og driv med behandling på vegner av det offentlege. Helse- og omsorgsminister Ingvild Kjerkol har uttalt seg om forslaget. Det har ikkje kome inn høyringsinnspel til representantforslaget. Statsråden uttalar at ideelle sjukehus skal kompenserast på lik linje med andre helseføretak, og at bodskapen om likebehandlingsprinsipp skal vere godt innarbeidd hos dei regionale helseføretaka. I uttalen frå statsråden om representantforslaget blir det trekt fram at Helse Sør-Øst i styremøtet sitt i februar i år behandla forslag om kompensasjon for koronaeffektar frå andre halvår i 2021, og statsråden skriv: «Helse Sør-Øst RHF har bekreftet at forslaget til fordeling av kompensasjonen innebærer at Diakonhjemmet og Lovisenberg behandles på lik linje med de offentlige sykehusene.» Me viser at det i vedtaket til Helse Sør-Øst kjem fram at Diakonhjemmet Sykehus og Lovisenberg Diakonale Sykehus er blant sjukehusa som mottar kompensasjon: «Styret slutter seg til at det tildeles en samlet kompensasjon på 186,7 millioner kroner til Sykehuset Østfold HF, Vestre Viken HF, Diakonhjemmet Sykehus, Lovisenberg Diakonale Sykehus og Martina Hansens Hospital for økonomisk merbelastning ved koronapandemien andre halvår 2021.» Styrevedtaket til Helse Sør-Øst og tildelinga av kompensasjonsmidlar til Diakonhjemmet Sykehus og Lovisenberg Diakonale Sykehus viser at ideelle sjukehus blir likebehandla med dei offentleg eigde. Forslaget frå representantane er at ideelle sjukehus må få kompensert kostnadene sine knytte til pandemien på lik linje med dei offentlege, og dette er følgt opp av det regionale helseføretaket. Senterpartiet har elles eit stort engasjement for dei ideelle aktørane og vil jobbe for å sikre at det er føreseieleg, og for langsiktige avtalar for desse.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Selvfølgelig stiller jeg meg bak det som nettopp kom fra saksordfører Klungland. Så vil jeg si en stor takk til alle som har gjort en viktig jobb i lang tid med pandemi. Det innebærer selvfølgelig også jobben som de ideelle har gjort. De ideelle sykehusene, og særlig de ideelle lokalsykehusene i Oslo og Bergen, har vært viktige for den håndteringen av beredskapen som vi sårt har trengt. De har bidratt til å ta godt vare på sine pasienter, og de har også vært med på å avlaste sykehus som har hatt for stor belastning. Jeg er også glad for at denne saken har løst seg lenge før den var behandlet ferdig på Stortinget. Samtidig var det viktig å få regnskapene og de faktiske kostnadene på bordet før RHF-ene kunne utbetale kompensasjonen. Sykehusene har fått kompensert sine kostnader og er i dag fornøyd. Jeg var før påske på besøk hos Diakonhjemmet Sykehus her i Oslo, og jeg er imponert over hvordan de har klart å snu seg rundt, være kreative og sikre pasientene sine. I tillegg har de avlastet Ahus med over 300 innlagt koronapasienter. I Hurdalsplattformen har Arbeiderpartiet og Senterpartiet sagt tydelig at vi ønsker å samarbeide mer og tettere med de ideelle. Det er vi godt i gang med. De ideelle sykehusene er allerede en integrert del av vår felles helsetjeneste og er avgjørende for de 420 000 som har et ideelt sykehus som sitt lokalsykehus.