Erling Sande (Senterpartiet), 2010-12-13:
Ei av overskriftene for budsjettdebatten for neste års statbudsjett innafor områda energi og miljø vil kunne vere «Global varme – lokal kulde». Dei av oss som deltok på klimatoppmøtet i Cancún, må slå fast at trass i ein kald haust her heime i Noreg held den globale oppvarminga fram, med fare for store konsekvensar for menneske verda over og for mangfaldet i naturen. Derfor blir det – med rette – forventa at Noreg skal bidra aktivt både internasjonalt og nasjonalt for å redusere utsleppa av klimagassar og sikre mangfaldet i naturen. Budsjettframlegget frå regjeringa for neste år medfører ei ytterlegare styrking på begge desse to viktige områda. Eit av dei viktigaste verkemidla som møter utfordringane med både global varme og lokal kulde, er den auka satsinga på fornybar energi. Regjeringa legg opp til at ein gjennom Enova også i 2011 skal bruke nær 2 mrd. kr på tiltak for å auke produksjonen av fornybar energi og varme, drive energieffektivisering innafor bygg og industri og bidra til ny teknologi innafor fornybarområdet. Her er satsinga på havvind eit av eksempla. Avtalen om grøne sertifikat, som blei underteikna førre onsdagen, skal bidra til 26,4 TWh ny energi, med mål om ei lik fordeling av dette mellom Noreg og Sverige. Det er eit særs viktig energi- og klimatiltak, og eg har lyst å gratulere statsråden og regjeringa med at dei har fått dette på plass. Styrkinga av statseigde Statkraft viser òg moglegheita for gjennom statleg eigarskap å byggje opp under fornybarsatsing både i Noreg og utafor landet sine grenser. For Senterpartiet er det viktig å understreke at dei grøne sertifikata ikkje må bety ei svekking av den statlege innsatsen i fornybar- og energieffektiviseringsarbeidet. Det er framleis eit stort uløyst potensial i energieffektivisering i industrien og i bygg, anten det er næringsbygg eller det dreier seg om privathushald. Forskingsinnsatsen på umodne teknologiar innafor fornybar energi blir eit stadig viktigare satsingsområde framover. Derfor er det ingen grunn til å kvile på laurbæra, snarare satse tungt vidare på det som både er god klimapolitikk og god næringspolitikk, då det kan gje vesentlege bidrag til grøne arbeidsplassar i heile landet i åra som kjem. Behovet for meir kraftproduksjon og styrkt forsyningstryggleik har synt seg endå tydelegare denne hausten. Delar av landet har igjen opplevd høgare straumpris enn andre, og straumnettet som skal binde landet vårt i hop, er ikkje tilstrekkeleg utbygd. Sjølv om regjeringa har teke viktige steg for å få realisert viktige overføringslinjer og byggje ut ny energi, er det altså framleis store utfordringar. Derfor er det viktig å understreke at arbeidet med å sikre ny overføringskapasitet på Vestlandet og i Nord-Noreg må halde fram. Budsjettet bidreg med midlar til å jamne ut kostnadene folk og næringsliv har til nettleige. Det er likevel grunn til å peike på at desse kostnadsforskjellane framleis varierer i stor grad, og at dette må vere ein viktig prioritet å gjere noko med. Energipolitikken vil vere eit særs viktig område for framtida, både for klimaet og for å sikre folk og næringsliv sikker tilgang på kraft til stabile prisar. Når viktige stolpar i den seinare tida no har kome på plass, er tida inne for å sjå framover. Det er derfor gledeleg at statsråden no set ned eit offentleg utval som skal følgje opp med ei melding om dei lange linjene i energipolitikken. Budsjettet som får fleirtal her i dag, inneheld òg ei viktig avklaring som har vore etterspurd i lengre tid, nemleg ein minstesats for tenestekjøp som SNO har med fjellstyra og fjelltenesta. Ein slik finansiell planke i botn er viktig for å sikre kompetansen, sikre arbeidstakarane i desse tenestene og for å kunne drive ein føreseieleg aktivitet. Forvalting av verneområde vil bli stadig viktigare framover, då fokuset er i ferd med å bli flytta frå nytt vern til oppfølging av eksisterande område. Dei nye forvaltingsstyra er no i oppstartfasen, og det er viktig å sikre desse reell styring med forvaltinga av områda, slik tanken var, og følgje opp dette med ressursar kanaliserte gjennom denne nye strukturen. Lat meg til slutt få høve til å takke kollegaene mine i komiteen og komitésekretæren for ei ryddig og god handsaming av budsjettet – ein god prosess i komiteen. Eg må òg få høve til å ta opp det omdelte endringsframlegget, som ein samla komité står bak.