Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-18:
Norsk alkoholpolitikk har over lang tid vært restriktiv, og Norge har som en konsekvens av dette et lavere alkoholkonsum og færre alkoholrelaterte skader enn andre europeiske land. Kristelig Folkeparti har merket seg Venstres representantforslag om heving av alkoholgrensen for øl som selges i dagligvareforretninger, og at det begrunnes ut ifra næringspolitiske perspektiver. Kristelig Folkeparti er opptatt av å videreføre en konsekvent og restriktiv alkoholpolitikk og mener hensynet til befolkningens helse og solidaritet med dem som sliter, må veie tyngst i alkoholpolitikken. De senere årene har omfanget av rusmiddelbruk blant ungdom gått markant ned. De siste 10‒15 årene har det imidlertid vært en betydelig økning i det totale alkoholkonsumet i Norge. Det er godt dokumentert at en restriktiv rusmiddelpolitikk har god effekt. Det er den store gruppen med moderat forbruk av rusmiddel, og da først og fremst av alkohol, som forårsaker mest skade og sykdom, og som påfører samfunnet de største kostnadene. Pris og tilgjengelighet er to av de mest effektive virkemidlene vi har for å føre en konsekvent og restriktiv alkoholpolitikk. Vi er derfor sterkt kritisk til å gjøre produkter med høyere alkoholprosent tilgjengelig i dagligvareforretninger. Etter Kristelig Folkepartis oppfatning undergraver og utfordrer dette de lange linjene i norsk alkoholpolitikk. Som Actis, rusfeltets samarbeidsorgan, påpeker, er forslaget en dårlig strategi for å få ned et helseskadelig forbruk. Vi stiller oss spørrende til at representantene bak forslaget mener endringene vil kunne bidra til å nå alkoholpolitiske målsettinger og være gunstig for folkehelsen. De påpeker i forslaget bl.a.: «Dersom man åpner for salg av sterkøl i dagligvareforretninger, vil det bli mulig for forbrukere å oppsøke et bredere utvalg øl uten å måtte ta turen mellom brennevinshyllene man finner i Vinmonopolets butikker. Å vri forbruket fra alkoholsterke produkter som brennevin til alkoholsvakere produkter som øl, vil være i tråd med Norges alkoholpolitiske målsettinger og også være gunstig for folkehelsen.» Det er virkelig grunn til å etterspørre holdbarheten i denne påstanden. Den synes snarere å være mer gyldig med motsatt fortegn. Dersom et sånt forslag blir gjennomført, er det vel heller grunn til å anta at forbrukerne i dagligforretningene velger bort produkter med lav alkoholprosent til fordel for et bredt og variert sortiment med sterkøl. Det er god dokumentasjon på at økt tilgjengelighet gir økt forbruk. Det gir spesielt grunn til bekymring at en sånn endring som foreslås, kan påvirke unges alkoholforbruk og salg til mindreårige. Som Vin- og brennevinforeningen påpeker, debuterer mange unge med øl kjøpt i dagligvareforretninger. Økt tilgjengelighet til ølprodukter med høyere alkoholprosent vil kunne resultere i økt forbruk og flere alkoholskader. Som Actis også viser til i sitt høringsinnspill, har Juventes skjenkekontroll over mange år vist at over 30 pst. av dagligvarebutikkene selger alkohol til mindreårige. Kristelig Folkeparti mener i likhet med Actis at det vil være uansvarlig å la en bransje som ikke klarer å kontrollere salg av vanlig øl, få ansvaret for å selge varer med en enda høyere alkoholprosent. Vinmonopolordningen er avhengig av folkelig oppslutning og legitimitet for å overleve. Etter vår oppfatning utfordrer forslaget vinmonopolordningen. Vinmonopolet er anerkjent og verdsatt av befolkningen. For fortsatt å kunne gi denne ordningen legitimitet er det av avgjørende betydning at norsk alkoholpolitikk støtter opp om Vinmonopolet som et av de viktigste alkoholpolitiske virkemidlene vi har. Kristelig Folkeparti mener derfor den foreslåtte endringen vil svekke vinmonopolordningen ytterligere, og synes det er urovekkende at representantene fra Venstre og Fremskrittspartiet setter kommersielle motiv over hensynet til folkehelsen og en solidarisk og restriktiv alkoholpolitikk. Representantforslaget, som skisserer en endring som vil gjøre produkter med høyere alkoholprosent tilgjengelig for flere og bredere segmenter, utfordrer hovedlinjene i norsk alkoholpolitikk, og vi er glad for at det er et flertall i denne salen som ikke støtter forslaget.