Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2001-11-27:
Jeg vil først få lov til å sitere fra Dagbladet 28. oktober: «Når en påtroppende sosialminister fra Høyre sier at det viktigste er å avskaffe fattigdommen, da gjør det vondt.» Det var det tidligere statsråd Grete Knudsen fra Arbeiderpartiet som sa. Ja, det er forståelig. Men jeg kan opplyse om at det føltes heller ikke særlig godt å bli stemplet som hjerteløs av Arbeiderpartiets representanter, som under hele valgkampen hamret kontinuerlig på at velferdsstaten ville bli rasert dersom Høyre kom til makten. Flere av Arbeiderpartiets veteraner har innrømmet og beklaget at Arbeiderpartiet sviktet dem som sitter nederst ved bordet. For oss fra regjeringspartiene føles det godt å ha en sosialminister som virkelig tar fattigdom og rus på alvor. Regjeringen har en sosialminister som går ut og møter folket, lytter og tar enkeltmennesket på alvor. Regjeringa vil satse på mer person- og målrettede tiltak for bedre å kunne hjelpe langt flere enn i dag. Regjeringen har foreløpig lagt inn ca. 250 mill. kr for å starte kampen mot fattigdom, og det skal videre utarbeides en tiltaksplan. Det er behov for et felles løft og for å motarbeide fattigdom i fremtida. Det er derfor positivt at Arbeiderpartiet nå er villig til å delta i det viktige arbeidet som må gjøres. Regjeringa vil i første omgang starte med å igangsette tiltak som spesielt vil lette hverdagen for uføre med barn og en del alderspensjonister. Det gjøres ved bl.a. å prisjustere de veiledende satsene for sosialhjelp, heve barnesatsene i de veiledende retningslinjene, øke barnetillegget til uførepensjonister med 5 136 kr pr. år, og prisjustere tilskuddet til lys og varme i bostøtteordningen, som ikke har vært justert siden 1996. Kommunene rådes til å holde kontantstøtten utenfor ved beregning av sosialhjelp. Den skattefrie netto inntektsgrensen for pensjonister økes med 1 000 kr. Dagens egenandelstak på legetjenester og medisiner senkes ned til 1 350 kr, i motsetning til Stoltenberg-regjeringens forslag som innebar en økning til 1 500. Blå resept-ordningen legges inn igjen, til tross for at Regjeringa egentlig ønsket en bedre ordning for kronikere og funksjonshemmede med stort forbruk av helsetjenester. Her vil Regjeringa komme tilbake med et langt mer treffende system. Strømavgiftene senkes med 2 øre fra 1. januar. Vi står dessverre overfor nok en stor utfordring, som vil trenge raske og omfattende handlinger. Velferdsstaten har lenge slitt med et alvorlig samfunnsproblem sett i forhold til rusmisbruk. Stadig flere barn og unge blir hekta på rus, med påfølgende alvorlige psykiske lidelser, som ofte fører til dødelig overdose eller selvmord. Det som tidligere var et storbyproblem, er nå daglig kost over hele landet. Blant mange skremmende eksempler i den senere tida kan jeg nevne at det i VG tirsdag 18. oktober står at 11- og 12-åringer kjøper heroin på Plata i Oslo. I Dagbladet for fredag 2. november stod det: «Hver femte ungdom på Røros bruker dop. Skolen ble stengt.» Hva er galt? Hvem bryr seg? Har vi – voksensamfunnet – sluttet å se barna, se de unge? Har vi sluttet å lytte til barn og unge? Jeg ønsker å invitere Stortinget til en bred mobilisering og krig mot narkotikaondet. I den sammenheng kreves det tett samarbeid mellom flere faginstanser, herunder psykiatri, rus-, barne- og familievern, i tillegg til de frivillige organisasjonene med flere. Det er viktig med et tett samarbeid innen rusmiddelomsorgen og psykiatrien. Det er derfor positivt at helseministeren og departementet vil la ruskapittelet følge psykiatrien når staten overtar sykehusene. Regjeringen har for 2002 lagt inn i budsjettet 20 mill. kr til lavterskel helsetiltak for rusmiddelmisbrukere og 35 mill. kr legemiddelassistert rehabilitering. Regjeringen vil komme tilbake med en egen tiltaksplan mot rus, som skal ta for seg både forebygging og rehabilitering. I den sammenheng håper jeg at Stortinget vil få en bred debatt om hvordan vi skal gå til felles krig for å bekjempe narkotikaondet.