Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-04:
Stor oppgaveportefølje medfører behov for stadig flere politifolk. I tillegg har politiet i Distrikts-Norge store geografiske avstander som skal overkommes. Lærdommene etter 22. juli har vært mange. Å få et godt utrustet politi er den viktigste investeringen vi som samfunn kan gjøre for å forebygge og håndtere alvorlige hendelser og anslag mot tryggheten i samfunnet. Troms-benken har denne høsten hatt møter med politiet i både Troms politidistrikt og Midtre Hålogaland politidistrikt. Budskapet fra de to politidistriktene var klart: Det trengs flere politifolk, samtidig som det er viktig å ha mulighet til å fornye utstyr og bilpark. Helt nødvendige IKT-investeringer spiser også merkbart av lokale politibudsjetter. Så vet vi at det nye nødnettet vil kreve betydelig lokal medfinansiering i årene fremover. Dette er bakgrunnen for at Høyre foreslår en økning til politiet med 350 mill. kr i 2013. Høyre mener politiet må rustes bedre til å møte dagens og morgendagens utfordringer. Vi vil derfor styrke politiets grunnbemanning i hele landet. Vi vil foreslå en egen IKT-bevilgning til politiet på 100 mill. kr. IKT-situasjonen i politiet er virkelig bekymringsfull og et vesentlig hinder for en mer effektiv politietat. Derfor er det svært beklagelig at IKT-området ikke har blitt prioritert under den rød-grønne regjeringen. Mange politidistrikter – som f.eks. i Nord-Norge – har enorme avstander mellom ytterpunktene i sitt distrikt. Ressurssituasjonen har i mange politidistrikter fremtvunget organisering i svært store vaktdistrikter. Dette gjør polititjenesten sårbar, fordi responstiden kan bli på opp til flere timer. Dette er ikke en ønsket utvikling. Derfor mener Høyre at politiets budsjetter må styrkes. Politihelikopter er et meget nyttig verktøy. Beslutningen om å styrke politiets helikopterberedskap på Østlandet er avgjørende for at politiet skal kunne forflytte seg raskt, og for at helikopteret skal kunne brukes aktivt i bekjempelse av kriminalitet. I møter med politiet i Troms og Midtre Hålogaland diskuterte vi også hvordan samarbeidet mellom politiet og Forsvarets helikopterkapasitet i Indre Troms kan bidra til å redusere responstiden for politiet i nord ved alvorlige hendelser. Politiet informerte om at det var etablert dialog med Forsvaret, som er positive til å bistå politiet, og at det med svært beskjedne ressurser i størrelsesorden 1–2 mill. kr kan være mulig å sikre døgnbemanning på helikopterbasen på Bardufoss med en utrykningstid på ned mot 15 minutter. Det er et faktum at politiet ofte opplever å komme etter øvrige nødetater til store trafikkulykker. Det hadde vært interessant om justisministeren ville medvirket til at politiet i Troms og Midtre Hålogaland hadde fått ekstra midler til å prøve ut et nærmere helikoptersamarbeid med Forsvaret, som beskrevet, for å øke beredskapen og redusere utrykningstiden. Økt aktivitet i nordområdene krever økt satsing på beredskap i nord. Et tettere samarbeid mellom politi og forsvar vil utvilsomt gi både bedre beredskap og en bedre utnyttelse av samfunnets samlede ressurser. Det er med stor undring jeg har fulgt regjeringens unnamanøver når det gjelder å sikre et driftsgrunnlag for det vedtatte DNA-laboratoriet i Tromsø, som et samlet storting sto bak opprettelsen av, regjeringspartiene inkludert. Hovedbegrunnelsen var en styrking av rettssikkerheten ved å legge til rette for en «second opinion» for å kvalitetssikre bevisførselen i straffesaker hvor DNA-bevis kan være helt avgjørende. Et annet sentralt poeng ved opprettelsen av DNA-laboratoriet i Tromsø var at Norge samtidig skulle få sin egen utdanning på det viktige feltet rettsgenetikk. Etter flere titalls millioner til investering i og sertifisering av laboratorium og personell i Tromsø er det merkverdig hvordan regjeringen har prøvd å rømme unna ansvaret for å skaffe driftsmidler til Tromsø-laboratoriet. Dette har medført at fagmiljøet har stått i fare for å forsvinne. At det nå er funnet 3 mill. kr til en minimumsaktivitet når det gjelder reelle DNA-prøver i Tromsø, er et steg i riktig retning. Men dette kom altså etter vedvarende press fra Universitetet i Tromsø og Høyre, som mener det er alvorlig at Justisdepartementet gjennom flere år har unnlatt å følge opp Stortingets klare vedtak for å styrke rettssikkerheten i Norge. Det er mildt sagt skremmende å høre representanten Akhtar Chaudhry, som raljerer over det tidligere stortingsvedtaket, som tar så lett på det, og som mener at det ikke spiller noen rolle om vi har én, tre, seks eller ti analysemiljøer i Norge. Dette har aldri Høyre sagt eller ment. Det vi derimot mener, er at når Stortinget har vedtatt at vi skal ha et miljø for en «second opinion», er det regjeringens plikt å følge opp Stortingets vedtak.