Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Jeg vil starte dette innlegget slik jeg startet mitt innlegg i finansdebatten for få dager siden. Jeg gjør dette fordi jeg mener at hvordan vi møter neste år, henger sammen med utviklingen de siste årene og hvordan det står til nå. Landet vårt går godt. Andelen helt arbeidsledige ligger på 2,2 pst., noe som er lavere enn da vi tok over etter de rød-grønne. Kommunenes økonomi er bedre enn på lenge. Ved utgangen av 2013 var 46 kommuner på ROBEK-listen, mot kun 10 kommuner nå. Mens antall heltidsbønder under rød-grønt styre sank med nærmere 50 pst., har tallet under denne regjeringen steget. Gjennom vår regjeringsperiode har det blitt lagt ned i snitt elleve små grendeskoler i året. Under rød-grønn regjering var tallet hvert år mer enn dobbelt så høyt. Det ble lagt ned dobbelt så mange akuttfunksjoner ved sykehus og tre ganger så mange fødeavdelinger under rød-grønt styre som under denne regjeringen. Gjennom våre år i regjering har vi klart å gjøre kommunene sterkere, sykehuskøene kortere, avviklet soningskøen, fått psykologer, fysioterapeuter, helsesykepleiere og ergoterapeuter ut i kommunene, sørget for lav innvandring, lav arbeidsledighet, samtidig som skattene er kuttet med mer enn 25 mrd. kr. Vi vil i 2020 nå målet om to politifolk per tusen innbyggere, og samferdselsbudsjettet er økt med hele 80 pst. Varene skal hurtig frem, og vanlige folk skal ha trygge veier. Tallene viser altså at det er denne regjeringen som tar vare på hele landet. Med dette budsjettet har denne regjeringen sørget for å styrke kommunene med hele 30 mrd. kr. Den gjennomsnittlige årlige veksten i kommunesektorens frie inntekter per innbygger har vært høyere i vår regjeringsperiode enn under rød-grønn regjering. I 2019 forventer vi en merskattevekst på 4,9 mrd. kr. Dette kommer i tillegg til 1,5 mrd. kr, som ble varslet i revidert nasjonalbudsjett i vår. Kommunene går derfor inn i 2020 med et godt økonomisk grunnlag. Veksten i frie inntekter blir på 1,3 mrd. kr. Dette dekker både økte demografi- og pensjonsutgifter, og i tillegg gir det rom for å styrke tjenestetilbudet innenfor rusfeltet med 400 mill. kr og tidlig innsats i skolen med 150 mill. kr. Hele veksten i frie inntekter går i 2020 til kommunene. Fylkeskommunenes inntekter holdes reelt sett om lag uendret sammenliknet med 2019. Kommunene har et stort potensial for å effektivisere driften sin. Med en effektivisering på 0,5 pst. frigjøres hele 1,3 mrd. kr. Regjeringen er opptatt av å gi kommunene større handlingsrom over egne penger og foreslår derfor å erstatte en rekke øremerkede tilskudd som kommunene har måttet søke om og rapportere på, med heller å innlemme dem i de ordinære tilskuddene til kommunene. Totalt vil kommunesektoren i 2020 få 3,6 mrd. kr som de selv kan bestemme hva de skal bruke på, der hvor de før var øremerket fra statens side. Det er bra for det kommunale selvstyret. Det går et tydelig skille mellom regjeringspartiene og opposisjonen. Der alle partier snakker om lokale prioriteringer og selvstyre for kommunene, skjer det helt andre ting i denne sal. Opposisjonen har null tillit til kommunene. I enhver sammenheng påpekes det at staten må inn, om kommunene skal lykkes. Det øremerkes og detaljstyres innenfor alle områder. Regjeringen arbeider for å redusere statlig detaljstyring og byråkrati, spre makt og myndighet og bygge samfunnet nedenfra. Det norske samfunnet er inne i en betydelig omstillingsfase. Omlegging fra en sterkt oljebasert økonomi og den demografiske utviklingen i befolkningen krever at offentlig forvaltning i både stat, fylke og kommune må være omstillingsdyktig og bruke ressursene effektivt og i samsvar med innbyggernes behov. Satsing på en enklere hverdag for folk flest må fortsette. Det handler om fornying, forenkling og forbedring. Kommunene trenger høy kompetanse og ny kompetanse. Noen kommuner er fortsatt for små til å klare å møte fremtidens krav til mangfold og kompetanse. Fraflytting handler om unge mennesker med en fullført eksamen i ryggsekken som de ikke får brukt i et fagmiljø. Resultatet er at de unge flytter fra distriktene. Da trenger vi ytterligere endringer i kommunestrukturen fremover, og det er derfor bra at regjeringen opprettholder de positive virkemidlene for å stimulere til frivillige kommunesammenslåinger. Opposisjonen står samlet om å kritisere kuttene som følge av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen. Likevel velger alle opposisjonspartiene å benytte dette handlingsrommet til egne prioriteringer fremfor å tilbakeføre det til hver enkelt statlig virksomhet, selv om de mener kuttene er lite konkrete og fremstår som flate ostehøvelkutt uten retning. Samtidig snakker de samme partiene varmt om en tillitsreform. Opposisjonen vil altså at etatene skal gis tillit, samtidig som de bør detaljstyres. Det er også verdt å merke seg at Senterpartiet ikke synes at ostehøvel og 0,5 pst. holder, og en kan lure på hvilket redskap Senterpartiet tenker å ta i bruk. Regjeringen la i 2016 frem en nasjonal strategi for bruk av skytjenester, hvor det er beskrevet hvordan offentlige og private virksomheter kan få større rom til å velge skytjenester der det vil gi best resultat og vil være den mest kostnadseffektive løsningen. I dette budsjettet bevilges det 11 mill. kr til etablering av en markedsplass for skytjenester, hvor offentlige virksomheter kan få støtte i anskaffelsesprosessene og settes bedre i stand til å stille riktige krav og velge riktige og sikre tjenester. Digitalisering er et viktig verktøy for å få en mer effektiv offentlig sektor, og medfinansieringsordningen for samfunnsøkonomisk lønnsomme digitaliseringsprosjekter har gitt gode resultater. Norge har en sterk tradisjon for at folk eier sine egne boliger, og målet er at folk flest skal ha denne muligheten. Regjeringen har over mange år målrettet og forbedret bostøtten. I forslag til statsbudsjett for 2020 har regjeringen videre en satsing på bostøtte for å bekjempe barnefattigdom. Regjeringen vil sørge for en tilpasning vedrørende kommunesammenslåinger som trer i kraft 1. januar 2020, hvor det i enkelte tilfeller slås sammen presskommuner som har særlig høye boutgiftstak, med nabokommuner som ikke har hatt det. For å likebehandle alle bostøttemottakere i samme kommune legges det til grunn at de høyeste boutgiftstakene skal gjelde i hele den nye kommunen. Mottakere av bostøtte mottar i gjennomsnitt et høyere beløp enn i 2013. Et fallende antall mottakere skyldes at flere av de som tidligere har mottatt bostøtte, har fått økt realinntekt, og at flere har kommet ut i arbeid. Bostøtten har blitt styrket jevnt og trutt de siste årene. Blant annet er boutgiftstaket økt gjentatte ganger, og det har blitt enklere å få bostøtte i bokollektiv. Det er innført en permanent kompensasjonsordning så ikke uførereformen blir årsak til at noen som mottok bostøtte før reformen, mister den. Siden 2017 har det blitt tatt i bruk oppdaterte ligningsdata, som har bidratt til vesentlig færre feilutbetalinger. Bostøtten har utgjort en stabil andel av mottakernes boutgifter siden 2014, mens det største fallet i andelen av boutgiftene som ble dekket av bostøtte, kom under den rød-grønne regjeringen. Det er et stort behov for flere boliger i årene fremover, og regjeringen vil legge best mulig til rette for økt utbygging. Offentlige reguleringer skal ikke unødvendig forsinke eller fordyre boligbygging, og viktige forenklingstiltak som bidrar til raskere utbygging, er gjennomført. Det er kommunene som har et ansvar for å bidra til at vanskeligstilte kan skaffe seg og beholde en egnet bolig. En større grad av rammestyring gjør at kommunene kan gjøre lokale prioriteringer og bruke mindre ressurser på byråkrati. Det er få gode systemer for å søke, tildele og administrere kommunale utleieboliger. Det finnes heller ikke en god nasjonal oversikt over denne boligmassen. Konsekvensene er at det er vanskelig for innbyggerne å søke om kommunal bolig, og at saksbehandlingstiden ofte er lang. Derfor foreslås det å øke bevilgningen med 30 mill. kr til å utvikle nye løsninger for kommunalt disponerte boliger. Tilgjengelige data over boligmassen i Norge viser at flertallet av boligene ikke er tilpasset personer som ikke klarer å gå i trapper. Stadig flere planlegger bedre for alderdommen ved å flytte til mer egnet bolig mens de ennå er friske og raske. Hovedsakelig er det et ansvar for den enkelte å skaffe seg bolig som er tilpasset egen livssituasjon. Det vil likevel være nødvendig å gi tilskudd for prosjektering og installering av heis, samtidig som vi oppfordrer flest mulig til å planlegge for alderdommen selv. Regjeringen har siden 2013 økt bevilgningene til Sametinget med over 100 mill. kr. Bevilgningen for 2020 vil gi Sametinget gode rammer for sitt arbeid neste år. Det er foreslått en økning på 13 mill. kr til oppfølging av Hjertespråket. I tillegg til dette økes bevilgningene til andre samiske formål, som museumsbygg, samiske læremidler, reindriftsavtale og et Alternativ til Vold-kontor med samisk kompetanse, med 80 mill. kr. Totalt foreslår regjeringen en bevilgning til samiske formål på over 1,1 mrd. kr.