Øyvind Halleraker (Høyre), 2016-03-11:
Først vil jeg få takke utenriksministeren for en god og fyldig redegjørelse, som presiserer at hovedlinjene i norsk utenrikspolitikk ligger fast. Men verden ligger ikke fast. Dramatiske hendelser i våre østlige og sørlige nærområder forsterker en utvikling hvor stadig mer av utenrikspolitikken blir innenrikspolitikk. Regjeringen har tatt initiativ til en debatt om Norges veivalg i utenriks- og sikkerhetspolitikken. Jeg håper at debattene vi har her i Stortinget, kan fungere som veiskilt langs denne veien. Omgivelsene endrer seg i raskere tempo enn før, og det kan føre til at vi må korrigere kursen når vi ser uforutsette hendelser og situasjoner. Sentralt er likevel vår langsiktige strategi. De krisene vi nå ser, kan være over, og nye og andre kriser kan dukke opp i morgen, om 5, 10 eller 20 år. Derfor må vi tenke langsiktig i sikkerhetspolitikken og stå fast ved våre verdier og våre interesser. Få land er mer avhengig av internasjonale institusjoner og klare internasjonale spilleregler enn oss. Utenriksministeren presenterte en verden full av kontraster i sin redegjørelse til Stortinget. La meg starte med noen kommentarer til de gode nyhetene, viktige framskritt som er viet stor plass: Med Paris-avtalen under COP 21 fikk vi den første rettslig bindende klimaavtalen med reell global deltakelse fra alle land. Det skaper et godt grunnlag for å bekjempe trusselen som kommer av globale klimaendringer. FN vedtok i fjor nye bærekraftsmål, som skal erstatte tusenårsmålene. Vi har sett fredsskapende utvikling i flere land og på flere områder. Atomavtalen med Iran, fredssamtalene i Colombia, mer åpenhet i Myanmar og Venezuela er blant disse. Vi opplever økonomisk vekst i både Asia og Afrika, vi ser også framgang i WTO-forhandlingene, samtidig som den globale fattigdommen reduseres og flere barn får utdanning og bedre helsetjenester. Utdanning, særlig for jenter og kvinner, er nøkkelen til en varig vei ut av fattigdom. Fortsatt har 58 millioner barn ikke tilgang til skolegang. Derfor er hovedsatsingene på utdanning for jenter og barn i krise- og konfliktområder, humanitær bistand og innsats i sårbare land de viktigste bidragene for å lindre nød, hjelpe flyktninger i nærområdene og hindre at nye kriser oppstår. Utenriksministeren redegjorde også for de negative utviklingstrekkene verden står overfor: klimautfordringene, framveksten av terrororganisasjoner, epidemier og et stort antall humanitære katastrofer som setter verdenssamfunnet på prøve, og som er avhengig av gjensidig tillit og samarbeid for å kunne løses. Ansvaret hviler ofte på FN og den multilaterale orden, men hvert enkelt land må også bidra til handling. Flere stater som etter den kalde krigen gikk fra å være kommuniststater til liberale demokratier, opplever nå internt og eksternt press på demokratiske institusjoner. Vi må bidra til å fremme universelle menneskerettigheter, også på vårt eget kontinent, Europa. Situasjonen har i det siste også forverret seg langs Europas sørlige grenser. Urolighet og politiske omveltninger har forplantet seg og utgjør nå en sikkerhetsrisiko for vår del av verden. Vi ser at land i Europas nærområder i sør opplever en radikalisering og en voldelig ekstremisme som ikke kjenner landegrenser. Det mest prekære er situasjonen i Syria og i nabolandene. Krigen i Syria har pågått i over fem år, noe som har ført til en av de verste og største humanitære katastrofene siden annen verdenskrig. Jeg tror vi må erkjenne at verdenssamfunnet, til tross for gode intensjoner, ikke var i stand til å fatte konsekvensene av at Sikkerhetsrådet ikke kom med løsninger som stanset Assads maktovergrep mot egen befolkning. Nå sitter vi igjen med en dyr lærepenge. I Syria alene er nær 5 millioner flyktninger, og 7 millioner er internt fordrevne. President Assads overgrep har vært med på å øke ISILs framvekst og spredning til Irak og andre land i regionen. Det gjør det ikke lettere at mange aktører nå spiller inn i konfliktbildet. Involvering fra regionale makter som Iran, Saudi-Arabia og Tyrkia – og Russland, som har sluttet seg til krigføringen på Assads side – gjør ikke situasjonen noe enklere. Det det syriske folk trenger, er støtte til moderate krefter som bidrar til en politisk løsning. Under et besøk i Oslo i desember uttalte FNs spesialutsending til Syria, Staffan de Mistura, at han så antydninger til en løsning, et lys i tunnelen, på det som er blitt kalt hans «mission impossible». Flyktningkrisen har ført til et langt sterkere engasjement også i europeiske land. ISILs framvekst har ført til et nytt interessefellesskap mellom ellers motstridende parter, men Russlands militære inntreden i Syria krever koordinering av innsatsen og en felles oppfatning mellom USA og europeiske land om hva som skal til for å oppnå regimeendring og fred i landet. Saudi-Arabia og Iran, som har nøkkelen til å løse konflikten fredelig, er selv i en stedfortrederkrig mellom sunnier og sjiaer i Jemen og har fryst sine diplomatiske forbindelser. Vi trenger en internasjonal kraftsamling for å løse krisene og konfliktene i Midtøsten og Nord-Afrika for å hindre at mennesker legger på flukt. Det fordrer at vi jobber langs flere akser. Først og fremst må menneskene gis håp. Svak statlig styring, mangel på ytringsfrihet og høy arbeidsledighet er roten til fortvilelse. Myndigheter i utsatte land med svak statlig styring må ta folks opprør på alvor. Samtidig må det slås ned på terrorisme og radikalisering. Norge har, som demokratisk overskuddsnasjon, mulighet til å spille en tilretteleggerrolle for fred innad i og mellom landene i regionen. Vi har bidratt langs flere akser. Som medlem av den flernasjonale anti-ISIL-koalisjonen er Norge med på å trene opp kurdisk peshmerga og den irakiske hæren, slik at de står bedre rustet til å slå ned på terroristene i ISIL. Vi var en gruppe fra Stortinget i Erbil i Nord-Irak nylig og traff mange dedikerte norske soldater på oppdrag. Jeg vil berømme deltakelsen og innstillingen hos de norske militære som bidrar til treningsoppdraget der. Det er vi svært takknemlige for. Organisert kriminalitet, især menneskesmugling, utgjør et økende problem. Mange flykter, men mange reiser også med falske forhåpninger, gitt dem av menneskesmuglere. Asylantene som kom over Storskog i fjor, kom fra 46 land, ikke bare Syria. Det er nå essensielt å få på plass løsninger som begrenser menneskesmuglingen og reduserer migrasjonspresset mot Europa. Uttalelsene fra EUs ledere fra toppmøtet i helgen viser at EU diskuterer nytenkende grep som kan bidra til å bedre situasjonen. Det viktigste er at vi får nye tiltak som får effekt på tilstrømmingen til Europa og Norge, og at de kan hindre at flere liv går tapt i Middelhavet. I Norge ønsker vi en streng, men rettferdig politikk for å håndtere flukt og migrasjon, og vi skal fortsatt gi beskyttelse til dem som trenger det. Norge er en stor bidragsyter, og støtten til humanitære formål øker i 2016 til nærmere 5 mrd. kr for å møte de store og økende humanitære behovene i verden som er resultat av krig, konflikt og naturkatastrofer. På giverlandskonferansen i London ga Norge et tilsagn om 10 mrd. kr til fordrevne syrere i regionen. Den sikkerhetspolitiske situasjonen preges nå av økt uforutsigbarhet og usikkerhet, der den internasjonale rettsorden slik vi kjenner den, er under press. Russland fører en mer aggressiv utenrikspolitikk. Medvedev snakker om en ny kald krig – vår statsminister tilbakeviser heldigvis dette. Men Russland har utviklet en betydelig økt militær evne, med vilje til å bryte folkeretten og bruke militær makt for å fremme sine interesser. Nordområdene er i sterkere grad blitt et strategisk område, som kan utløse et spekter av hendelser. Det krever suverenitetshevdelse og tilstedeværelse, avskrekking og beroligelse. Den internasjonale rettsorden kan komme ytterligere under større press i en multipolar verdensorden, der nye stormakter og – viktigere – ikke-statlige aktører utfordrer dagens lover og regler. Da vil det bli enda viktigere for Norge å understøtte en FN-ledet verdensorden og stå sammen med våre NATO-allierte, våre nordiske og europeiske venner og andre som støtter en fri og demokratisk verden.