Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-10-20:
Norge har i åtte år hatt ei høyreregjering som har hatt sentralisering som mål nummer én. Det har vært ei regjering som har ført til større forskjeller mellom folk, og nå er det en glede endelig å debattere en ny regjeringsplattform, som peker på en ny og bedre kurs for hele landet. Folket viste oss ved valget at de er så inderlig klar for å endre retning. Distriktspolitikken skal forsterkes og fornyes. Tida for overhøring og overkjøring er over, og vi skal skape grunnlag for gode liv i hele landet. I Nordland fikk Arbeiderpartiet og Senterpartiet, de nye regjeringspartiene, flertall på benken med fem av ni representanter, og de gamle regjeringspartnerne fikk halvert besetningen sin. De fikk inn kun to av ni representanter fra Nordland. Dette viser helt tydelig at dagens regjeringsalternativ har bred støtte i mitt valgdistrikt. Jeg ser fram til å få ei stortingsmelding om distriktspolitikk, hvor anbefalinger gitt av Norman-utvalget og distriktsnæringsutvalget blir fulgt opp. Mange av anbefalingene er tiltak som Senterpartiet har jobbet for lenge, og som nå er slått fast i Hurdalsplattformen. Fergene blir gratis for samfunn uten veiforbindelse og med samband med under 100 000 passasjerer, og de blir rimeligere for andre. Det skal kompenseres for å velge grønne løsninger for ferger og hurtigbåter. Fiskerihavnene og FOT-rutene forblir statlige. Prisene på flybillettene på kortbanenettet skal ned, og antallet avganger skal opp. Drosjenæringen skal sikres ordnede forhold hvor kundene er trygge og sjåførene kan leve av jobben. Sosial dumping i transportsektoren skal bekjempes, og investeringer i samferdsel skal styrke norske bedrifter med norske lønns- og arbeidsvilkår. Høykapasitetsinternett skal bli en rettighet på lik linje med strøm, og mobildekningen skal kraftig forbedres der folk bor og ferdes, på land og på sjø. Senterpartiet vil sikre folk i dette landet nok og trygg mat produsert på norske ressurser. Det betyr at utmarka må brukes til beite for både rein og bufe, og Senterpartiet vil gå i front for en mer restriktiv rovviltpolitikk de neste fire årene, sånn det er slått fast i gjeldende politiske plattform. Den lokale forvaltningen og de regionale rovviltnemndene skal styrkes. Utfordringene i reindriftas og landbrukets beitebruk er stor mange plasser i landet. Jeg besøkte f.eks. en sauebonde på Rødås i Salten i sommer. Han mistet 130 dyr i fjor. I år ser det ut til å bli 190 dyr. Jerven, gaupa og høyreregjeringas skjeve vekting av rovviltforliket gjør at den drifta ikke kan fortsette. Vi må ha en mer restriktiv rovviltpolitikk, og den skal vi få på plass, selv om det kan ta litt tid å snu etter at rovviltet har fått være hovedmålet i den todelte målsettingen i en årrekke. Alle de tolv reinbeitedistriktene i Nordland gikk i fjor i lag om en uttalelse hvor de sier: «Vi har én stor felles bekymring – framtida for reindriften i Nordland. Reindriftens produksjon og avkastning har gradvis blitt redusert gjennom flere år. De siste årene har den negative utviklingen akselerert. Nå står vi ved et veiskille – økonomisk, driftsmessig og kulturelt. Som reindriftsutøvere ønsker vi å produsere mat til mennesker, ikke bare til rovvilt.» Reinkjøtt er en delikatesse som folk vil ha. Reindrifta er en næring, men den er også en bærebjelke i samisk kultur og tradisjon. Nå blir slakteuttakene stadig mindre. Likevel minsker reintallet i de fleste distriktene i Nordland. Selv voksne og livskraftige livdyr blir drept og skadet av rovvilt. Det første distriktet legges øde nå i år. Sånn kan det ikke fortsette. Det er derfor mange oppryddingsjobber som står igjen etter forrige regjering.