Siri A. Meling (Høyre), 2015-12-14:
Norge har over mange år hatt fordel av en høy oljepris og et høyt aktivitetsnivå i petroleumssektoren. Gjennom det siste året har imidlertid oljeprisen halvert seg, og dette har medført ganske betydelige negative ringvirkninger for sysselsetting og aktivitet i denne industrien, både i oljeselskapene og i leverandørindustrien. Arbeidsledigheten øker, men heldigvis er denne situasjonen geografisk nyansert. Kystlinjen på Sør-Vestlandet og nordover mot Kristiansund merker de negative konsekvensene best. Andre deler av landet opplever imidlertid økende sysselsetting og høyere aktivitet. Blant annet har lav kronekurs og et moderat lønnsoppgjør styrket konkurranseposisjonen til mange typer eksportrettet industri. I en omstillingsperiode hvor petroleumsindustrien vil gi svakere vekstimpulser til norsk økonomi, er hovedutfordringen å skape mange nye arbeidsplasser i Norge fremover, og vi trenger å trygge eksisterende jobber. Vi vet at den største sosiale ulikheten går mellom dem som har en jobb, og dem som står utenfor arbeidslivet. Det største velferdsgodet er å ha en jobb å gå til – en inntekt som gjør at en kan betjene huslånet og sørge for seg selv og sin familie. Vi trenger å tilrettelegge for at det skapes mange nye jobber fremover. Vi trenger å skape disse innenfor en klimavennlig ramme, det berømmelige grønne skiftet, som det snakkes mye om. Vi trenger å skape nye jobber til de mange flyktninger og asylsøkere som har kommet til Norge. Jobb er en viktig integreringsfaktor og bidrar til å bygge velferdssamfunnet. Og vi trenger å skape nye jobber til alle dem som nå har mistet jobben og står utenfor arbeidslivet. Derfor har overskriften på statsbudsjettet fra regjeringen og fra Høyre vært et budsjett for arbeid, for aktivitet og for omstilling. Dette bærer også skatte- og avgiftsdelen av statsbudsjettet for 2016 preg av. Jeg legger til grunn at de ulike partiene selv vil redegjøre for sine egne skatte- og avgiftsopplegg. For Høyre er det viktig å arbeide for et lavere skatte- og avgiftsnivå for å stimulere til arbeid, sparing og investering. Høyre ønsker at det skal skapes mer, ikke skattes mer. Vi ønsker å stimulere frem nye arbeidsplasser og trygge eksisterende arbeidsplasser, slik at alle skal kunne ha en jobb å gå til. I samarbeidsavtalen mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre står det at vi i fellesskap bygger vår politikk på at verdier må skapes før de kan deles. Samarbeidspartiene vil styrke et allsidig og bredt norsk næringsliv og legge bedre til rette for privat eierskap. Regjeringen fortsetter sitt arbeid med å redusere nivået på skatter og avgifter samtidig som vi også foreslår å forbedre skatte- og avgiftssystemet. Skatt er ikke et mål i seg selv, men et middel for å nå politiske mål knyttet til å finansiere velferdsgoder på en mest mulig effektiv måte, oppnå en mer effektiv ressursutnyttelse, sikre sosial mobilitet og gi bedre vilkår for norsk næringsliv. Regjeringen og Høyre har som mål å skape et mer vekstfremmende skattesystem og en innretning som stimulerer til mer miljøvennlig adferd. I bunn må det ligge insentiver som gjør det mer attraktivt å jobbe, spare og investere. Hovedtrekkene i skatteopplegget fra regjeringen er som følger: Vi har gjennom skattemeldingen som ble lagt frem samme dag som statsbudsjettet, foreslått at selskapsskatt og alminnelig inntektsskatt skal ned på et nivå på 22 pst. innen 2018, og vi starter dette arbeidet allerede i statsbudsjettet for 2016, hvor disse satsene foreslås redusert fra dagens sats på 27 pst. til 25 pst. Dette er et viktig grep for å bringe selskapsskatten i Norge ned mot et nivå tilsvarende våre naboland og våre nærmeste konkurrenter. Jeg er glad for at det er en samlet finanskomité som stiller seg bak at selskapsskatten reduseres til 25 pst. Gjennom mange år har vi hatt samme sats på selskapsskatt og alminnelig inntektsskatt for å unngå skatteplanlegging. Dette prinsippet videreføres, og vi foreslår også å senke inntektsskatten til 25 pst. For å redusere statens inntektsbortfall foreslår regjeringen å innføre en ny trinnskatt med fire trinn for personbeskatningen, som erstatter den nåværende toppskatten. Slik denne er foreslått fra regjeringen og med noen justeringer i budsjettavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre, vil de fleste komme noe bedre ut med regjeringens forslag. Jeg er også glad for at en samlet finanskomité stiller seg bak prinsippet om trinnskatt, selv om partiene kan være noe uenige om bunnbeløp og prosentpåslag på det enkelte trinn. For Høyre er det viktig å stimulere til investering i arbeidsplasser, både eksisterende og nye. Derfor er vi glad for at den samlede eierbeskatningen i regjeringens forslag er noenlunde den samme som i inneværende år. Når vi ser utbytteskatt og reduksjon i selskapsskatt under ett, skal beskatningen være om lag uendret. Vi er også glad for at bunnfradraget i formuesskatten økes fra 1,2 mill. kr til 1,4 mill. kr – 2,8 mill. kr for ektepar – slik at om lag ytterligere 70 000 mennesker nå slipper å betale formuesskatt. En forbedring av formuesskatten gjennom økt bunnfradrag vil virke positivt for prosjekter som er avhengig av norsk egenkapital, og bidrar til å styrke det norske eierskapet. For Høyre og regjeringen har det vært viktig å endre på skattefavoriseringen av investering i eiendom. Dette arbeidet fortsetter i statsbudsjettet for 2016 gjennom forslaget om å øke ligningsverdien av sekundærboliger og næringseiendom fra dagens nivå på 70 pst. til 80 pst. av markedsverdi. Det foreslås for øvrig ingen endringer i verdsetting av primærbolig og fritidseiendom. Verden er preget av økt globalisering, og dette betyr at virksomheter og skattegrunnlag er mer mobile enn tidligere. Det er derfor viktig at skattesystemet tilpasses nye utviklingstrekk ved norsk og internasjonal økonomi på en måte som gjør det mindre attraktivt å bruke store ressurser på internasjonal skattetilpasning som undergraver det norske skattegrunnlaget. Vi gjør skatteplanlegging og skatteflytting litt mer vanskelig gjennom rentefradragsbegrensning og utbyttebeskatning av lån fra selskap til privat aksjonær. Lavere skattesats vil også gjøre det mindre lønnsomt å flytte overskudd ut av Norge. Vi gjennomfører skatteendringer på flere områder, bl.a. forbedrer vi SkatteFUNN-ordningen. Maksimalt fradragsgrunnlag for egenutført FoU økes fra 15 mill. kr til 20 mill. kr, og fradragsgrunnlaget for innkjøpt FoU heves fra 33 mill. kr til 40 mill. kr. Denne ordningen har vist seg både effektiv og populær og bygger opp under ønsket om mer innovasjon og industriutvikling både for å trygge arbeidsplasser og for at eksisterende bedrifter skal kunne utvide aktivitet og tilby nye arbeidsplasser. Vi foreslår at gevinster ved realisasjon av landbrukseiendom kun skal ilegges kapitalskatt, og kvitterer med dette ut et viktig løfte i Sundvolden-erklæringen. Dette er et viktig grep for å sikre omsetning av landbrukseiendommer, siden mange heldigvis ønsker å komme inn i denne næringen. Norge har i et normalt nedbørsår store kraftoverskudd, og det er viktig at denne situasjonen kan benyttes til industriutvikling og nye arbeidsplasser. Det er derfor bra at vi reduserer elavgiften for datasentre til samme lave sats som for industrien. Dette styrker konkurransesituasjonen for en næring som allerede har vist at de har vekstpotensial i Norge, og som gir betydelige ringvirkninger i antall arbeidsplasser og verdiskaping. Det bør også nevnes at regjeringen og Høyre forbedrer BSU-ordningen, boligsparing for ungdom, ved å øke maksimalt sparebeløp fra 200 000 kr til 300 000 kr. Dette er en viktig ordning for at unge lettere skal komme inn på boligmarkedet. For Høyre er det et betydelig velferdsgode at de fleste skal kunne eie sin egen bolig. Ellers innfører vi nå valgfritt enøkfradrag. Det betyr at vi i tråd med løftene fra Sundvolden-erklæringen gir skattefradrag for enøktiltak i hjemmet. Skal vi få til energieffektivisering av større omfang, må vi ha effektive ordninger for den eksisterende boligmassen som er enkle og ubyråkratiske å forholde seg til. Vi har en regjering som forstår situasjonen i norsk næringsliv og sysselsetting. Alle skal ha et arbeid å gå til, og vi fremmer derfor et forslag til skatter og avgifter for 2016 som skal bidra til økt aktivitet og arbeid. Regjeringens forslag til skatteopplegg for 2016 svarer på de økonomiske utfordringene Norge står overfor nå, og vi starter arbeidet med å gjennomføre en skattereform.