trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-10-20:
Rotevatn sa at det grønne skiftet må lønne seg. Det er også andre ting som må ha lønnsomhet i seg, og det skal jeg komme tilbake til. I 2016 sto Senterpartiet og Venstre sammen om landbrukspolitikken og landbruksmeldingen da man sa at det skulle legges til rette for et aktivt landbruk i hele landet, med en foretaksstruktur som bygger på lokale jord-, beite-, skog- og utmarksressurser. Vi sto også sammen om at den norske landbruksmodellen i all hovedsak har vært vellykket, basert på importvernet, samvirkebaserte markedsordninger, forhandlingsinstituttet og en eiendomspolitikk for å sikre den selveide bonden. I behandlingen av denne stortingsmeldingen var Venstre også klar på at det skulle være lønnsomt å produsere mat i Norge. I Hurdalserklæringen slår vi fast at vi skal tette inntektsgapet mellom jordbruket og andre grupper gjennom en forpliktende og tidfestet plan. Står Venstres ambisjoner fra 2016 fast – om at det skal være lønnsomt å produsere mat i Norge – og vil man slutte seg til en sånn opptrappingsplan?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
SV vil alltid føre en rettferdig og solidarisk flyktning- og innvandringspolitikk. Som Fremskrittspartiet er vi opptatt av at god integrering for dem som allerede bor hos oss, er særdeles viktig. Forskjellen ligger nok kanskje i at Fremskrittspartiet ønsker en streng – og jeg opplever også stadig strengere – politikk, ikke minst når det gjelder familiegjenforening. Det å ikke få være sammen med dem man er glad i – barn, foreldre, ektefelle – betyr at man ofte bekymrer seg både dag og natt for hvordan disse har det. Det blir altoppslukende, og det blir vanskelig i hverdagen. Det gjør det også veldig vanskelig å bli integrert, lære seg norsk og komme seg ut i arbeidslivet. Ser representanten Wiborg at integrering kan hemmes av stadig strengere regler for familiegjenforening?
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Eit hovudtema i Bergstøs innlegg trur eg kan vere tryggleik. No står industriane våre ikkje berre på terskelen til, men på god veg inn i det grøne skiftet. Då er det veldig mange som uttrykkjer ei klar forventing til at dei internasjonale rammevilkåra, handelsavtalane, føreseielegheita og tryggleiken som ligg der, må liggje til grunn på vegen inn i det grøne skiftet – ikkje berre fordi ein må samarbeide, men òg fordi ein treng den handelen. Spørsmålet mitt til representanten Bergstø er då: Er representanten Bergstø einig i at dei handelsavtalane og det samarbeidet bør liggje til grunn òg på vegen inn i det grøne skiftet?
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Eg er einig i at vi skal utfordre det som har vore dårleg i dagens rammeverk, men då i kombinasjon med samtidig å vareta industrien sine interesser og arbeidsfolk sin moglegheit til å omstille seg og vere med på det toget når det går – i staden for å oppleve usikkerheit i marknaden når dei òg har usikkerheit knytt til omstilling og andre ting, anten det måtte vere teknologi eller etterspurnad. Då er eigentleg oppfølgingsspørsmålet mitt: Er representanten Bergstø einig i at det er Stortinget som må ta ansvar for å motverke det som går på sosial dumping, ta ansvar for det og bruke handlingsrommet? Det er nemleg den nye regjeringa veldig innstilt på, at vi skal ta det ansvaret.
Torbjørn Vereide (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Eg har lyst til å bruke mitt første innlegg på Stortinget til å fortelje ei historie om nokon som eg er glad i, og som eg bryr meg veldig mykje om. Eg har lyst til fortelje om Olav og Elena som jobbar på Thon Hotel i Jølster i Sogn og Fjordane valkrins, der eg kjem frå. Elena blei født i Russland og voks opp i Bulgaria. Då ho flytta til Noreg, visste ikkje ho kva det organiserte arbeidslivet handla om. Då ho jobba så hardt at ho ikkje berre heldt på å gå i bakken, men faktisk gjekk i bakken og måtte gå til legen, torde ho ikkje å seie frå, for det var ikkje sånn det var der ho kom frå. Men sjølv om ho ikkje hadde kjennskap til det organiserte arbeidslivet då ho kom til landet, lærte ho det, for i 2012 organiserte ho seg i Fellesforbundet. Det var ikkje kven som helst som blei tillitsvald på hotellet der – det var faktisk ektemannen hennar, Olav. Og det var ikkje berre ho som organiserte seg, for jammen gjekk dei og organiserte seg heile gjengen, frå null til bortimot alle. Når ein ser blikket deira og kor stor stolte dei er av arbeidsplassen sin, kor mykje drive og glede dei viser over det dei held på med, kjenner ein det. Ikkje berre gjer det noko med dei som tilsette, men det gjer òg noko med drifta og moglegheitene til dei som driv det, og dei som leiar bedrifta. Den forståinga gjer meg òg glad for at vi no har med oss i salen ein næringsminister som har uttrykt, som eigar sjølv, at det er bra for alle partar at vi har eit sterkt og organisert arbeidsliv. Like viktig er det at vi har fått ein arbeids- og inkluderingsminister som frå starten av seier noko om ambisjonsnivået vårt – om fagforeiningsfrådraget, som vi skal doble, og om at vi igjen skal innføre den kollektive søksmålsretten, som skal styrkje krafta i rørsla vår og ta kampen mot ulovleg innleige og arbeidslivskriminalitet. Ikkje minst er eg med og støttar opp om ei regjering som er på lag med arbeidsfolk. Eg registrerer dei stadige forsøka på å rakke ned på vanlege folk, men det er dei eg er på lag med, og det er eg utruleg stolt av.
Anna Molberg (Høyre), 2021-10-20:
Først vil jeg gjerne si at jeg gleder meg veldig til et godt samarbeid med Kjersti Bergstø i arbeids- og sosialkomiteen. Min første jobb som ung student i Oslo gikk gjennom et bemanningsbyrå. Jeg fikk arbeidserfaring, jeg fikk lønn, og jeg fikk en fot innenfor arbeidslivet. Det var også bra for min daværende arbeidsgiver å få hjelp til å rekruttere folk. Bergstø betegner ofte oss, som kom inn i jobb på denne måten, som løsarbeidere. I valgkampen besøkte jeg et lite selskap som heter Aktiv Bemanning på Kongsvinger i Innlandet. De bistår industrien i regionen med å skaffe viktig arbeidskraft, de hjelper folk inn i arbeid, og – det beste av alt – de koster ikke samfunnet én krone. Det er bedriftene som betaler for en tjeneste de ønsker. Jeg spør derfor: Anerkjenner representanten Bergstø at lokale bemanningsbyråer, som Aktiv Bemanning på Kongsvinger, kan ha en samfunnsnytte og hjelpe folk inn i arbeidslivet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-10-20:
Senterpartiet er enig med SV i at det å utjevne ulikheter er en hovedoppgave. Da tenker jeg på både sosiale og geografiske ulikheter. Det å stoppe sentraliseringen er en viktig jobb for Senterpartiet. Skal vi få unge familier til å flytte til distriktskommunene, må vi lytte til ungdommen. Og når ungdommen blir spurt hva som er viktigst for at de skal flytte, er det arbeid, gode tjenester, særlig barnehage og skole, og mulighet for å bosette seg der de selv ønsker i den kommunen de kommer fra – gjerne utenom boligfelt, gjerne i den grenda de har tilknytning til. Er SV enig med oss i Senterpartiet i at vi må ha en aktiv distriktspolitikk for å stoppe denne sentraliseringen, og hvilke grep ser SV for seg er nødvendig for at vi skal lytte til ungdommen og få ungdommen til å flytte tilbake til distriktskommunene?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-10-20:
Først vil jeg gratulere representanten Aasland med et viktig verv som parlamentarisk nestleder i Arbeiderpartiet. Så har jeg lyst til å stille et spørsmål særlig knyttet til fraksjonslederposisjonen i næringskomiteen, som representanten hadde i forrige periode. Da regner jeg med at representanten har lagt merke til de ganske oppsiktsvekkende uttalelsene fra tankesmien Manifest. Det er Magnus Marsdal som uttaler at Hurdalsplattformens næringsdel er oppsiktsvekkende radikal og et brudd med den politikken som har vært ført i Norge de siste 30 år. Er representanten Aasland enig i den vurderingen av næringspolitikken til regjeringen?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2021-10-20:
Gratulerer til representanten Myrli med et ærefullt verv som visepresident i Stortinget, og gratulerer også til representanten Nordlund som leder av næringskomiteen. I Høyre ser vi veldig frem til å samarbeide med Senterpartiet i komiteen. Mitt spørsmål etter å ha lest plattformen, og særlig det som handler om verdiskaping og næringsliv, er knyttet til et punkt som jeg håper representanten nøkternt egentlig kan forklare hva inneholder. Det er knyttet til punktet om å utrede et statlig eierskapsinstrument. Hva betyr det?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-10-20:
La meg først få lov til å gratulere representanten Aasland som leder i energi- og miljøkomiteen. Jeg ser frem til et godt samarbeid der. Representanten tok opp Hurdalsplattformens mål om 55 pst. kutt i klimagassutslippene innen 2030, og jeg er glad for at Hurdalsplattformen følger opp Solberg-regjeringens ambisiøse mål på dette punktet. Men det er ingen tvil om at Hurdalsplattformen er tydeligere på hvilke unntak fra klimatiltak som skal innføres, enn hvilke nye tiltak som skal legges på bordet for å nå disse målene. Ett effektivt tiltak som representanten kjenner til, og som representanten har sagt nei til, er forbud mot nydyrking av myr. Det er jo et svært billig og svært effektivt tiltak. Og nå som regjeringen skal legge frem en ny klimaplan, forhåpentligvis svært raskt, fordi det haster, er det da slik at dette tiltaket vil være utelukket fra den nye klimaplanen, eller vil representanten insistere på at det fortsatt skal være lov å dyrke myr?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-10-20:
La meg først få lov til å gratulere statsråden med ny jobb. Dette kommer til å bli en krevende og viktig oppgave, og jeg håper du får dine statsrådskollegaer med deg på den store omstillingen som vi som samfunn nå virkelig skal gjennom frem mot 2030. Jeg stilte i mitt innlegg et spørsmål til statsråden om statsråden kom til å opprettholde de posisjonene som Solberg-regjeringen har fremmet mot Glasgow, nemlig å doble klimabistanden frem mot 2025, opprette et klimainvesteringsfond på 10 mrd. kr og øke midlene til klimatilpasning, for å nevne noe. Statsråden representerer jo en mindretallsregjering, og han skal reise til Glasgow før tilleggsproposisjonen fra regjeringen kommer, så det er viktig at vi i Stortinget får vite hvilke posisjoner statsråden reiser til Glasgow med, helt konkret.
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-10-20:
Takk for svaret. Jeg ser frem til videre oppfølging fra statsrådens side og ønsker ham selvfølgelig lykke til i Glasgow. Så er jo Hurdalsplattformen klar på hvilke mål som gjelder for hvor mye vi skal kutte utslippene, og det er positivt. Samtidig er plattformen veldig tydelig på hvilke unntak man skal ha fra klimatiltak også, men mindre klar på hvilke nye tiltak som skal innføres for å nå de målene som vi i og for seg er enige om er ambisiøse og gode. Så spørsmålet er egentlig: Hvilke konkrete tiltak ser statsråden for seg skal innføres for å forsterke klimaplanen og bidra til at vi når målene innen 2030? Kan han nevne to–tre gode eksempler som bidrar til betydelige utslippsreduksjoner?
Nikolai Astrup (Høyre), 2021-10-20:
La meg da stille spørsmål om et annet viktig klimatiltak, nemlig forbud mot nydyrking av myr – det er et tiltak som kan spare oss for nesten en halv million tonn frem mot 2030. Er det et aktuelt tiltak å vurdere i den nye, forsterkede klimaplanen, som regjeringen kommer med forhåpentligvis innen utgangen av februar 2022?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Eg vil også nytte høvet til å gratulere representanten med stillinga som leiar i energi- og miljøkomiteen. Der får vi eit godt samarbeid, trur eg. Eg har eit spørsmål om situasjonen knytt til straum og straumprisar i landet når det gjeld nett. Vi ser at det er veldig stor differanse på straumprisane i Noreg. Dei var i går og i forgårs 20 øre i Midt-Noreg og nordover og 131 øre i sør. Då er det store utfordringar med omsyn til nett og behov for å byggje nytt nett, motorvegar i Noreg. Kva vil regjeringa eigentleg gjere for å betre den situasjonen?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Eg vil òg nytte høvet til å gratulere Barth Eide med statsrådsposten. Vi skal samarbeide godt på saksfeltet. Vi har ei stor utfordring i Noreg. Vi ønskjer eit levande lokalsamfunn og landbruk i heile landet, men det er ikkje foreineleg med den problemstillinga vi har spesielt når det kjem til ulv og rovdyrproblematikken i beiteprioriterte område. Eg har sjølv sete i rovviltnemnder, og det er eit stort problem. Spørsmålet er rett og slett: Har den nye regjeringa tenkt å sørgje for at rovviltnemndene klarer å handtere rovdyrspørsmålet, slik at det ikkje er verken ulv eller andre rovdyr i dei beiteprioriterte områda i landet?
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
La meg begynne med å takke for lykkeønskningene. Jeg vet at representanten Jan Tore Sanner vet hvor utrolig spennende den jobben jeg nå tar fatt på, er. Det er ikke riktig at denne regjeringen ikke er opptatt av å sette seg mål for at flere skal bestå og komme gjennom skolen på en god måte, hvor de lærer det de skal. Derfor har vi helt tydelige mål på å øke kvaliteten i barnehagen. Vi har helt tydelige mål på å redusere prisen, sånn at flere barn får ta del i det barnehagefellesskapet, og vi har tydelige mål både for å utvikle skolefritidsordningen, som er en viktig del av barns skolehverdag, og for å øke kvaliteten i skolen. Jeg tror at veldig mange vedtak gjort på skoleområdet er godt ment, men at summen av vedtak gjort på skolefeltet dessverre har blitt så massiv at altfor mange lærere opplever å ikke ha tid til å undervise. Det går ut over kvaliteten, og det er denne regjeringen fast bestemt på å gjøre noe med framover.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Regjeringen mener selvfølgelig ikke at senkede krav er svaret, men vi må gjøre mer for at flere skal velge å bli lærere, og for at flere lærere blir værende i skolen. Kravet i lærerutdanningen på firer i matematikk er for rigid. Vi er opptatt av at flere skal ønske å søke seg til lærerutdanningen, men like viktig: Vi er opptatt av at lærerne skal få faglig påfyll gjennom hele arbeidslivet. Den satsingen kommer vi til å forsterke og fortsette med. Vi er opptatt av at det å jobbe i skolen skal være å jobbe på et utviklende sted, et sted hvor du opplever å få påfyll når du har behov for det, og at det ikke skal være regjering eller storting som bestemmer at det er akkurat i matematikk vi avskilter deg, slik at det er der du må ta etter- og videreutdanning. Vi tror at skolen selv vet hvor de har behov for å fylle på med kompetanse, og skolen kommer vi til å lytte til. Så er det viktig for meg å si at elevene våre skal lese, skrive og regne skikkelig fra et tidlig stadium i skolen. Det er åpenbart et mål for regjeringen. Det tror jeg heller ikke representanten Sanner egentlig er i tvil om.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg tror representanten Sanner velger, om ikke å misforstå – det ville kanskje være å dra det langt – så å forstå det slik. Med firerkravet i matematikk er det regjering og storting som bestemmer hvilke fag lærerne skal ta påfyll i, mens med vårt opplegg, når vi sier at man som lærer tar faglig påfyll gjennom arbeidslivet der det er behov for det, sier vi tvert imot at vi styrker flere av fagene i skolen. Vi er også veldig tydelig i Hurdalsplattformen på at det å ha en mer praktisk skole – styrke de praktiske og estetiske fagene også på etter- og videreutdanningssiden – er avgjørende. Det at elever er ulike når de kommer inn i skolen, må være en styrke. Uansett hva du har med deg i bagasjen, uansett om du vil lese deg til kunnskap om tid og rom, eller om du vil kjenne deg fram til det, uansett om du er praktisk sterk, teoretisk sterk eller begge deler, skal det være plass til deg i norsk skole. Derfor er denne regjeringen opptatt av å forsterke innsatsen for å gi bedre etter- og videreutdanning også i praktiske og estetiske fag.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg takker for lykkeønskninger fra sambygding Gulati, det varmer en ullsoknings hjerte. Det finnes neppe noe perfekt inntakssystem for videregående utdanning, men det vi må sørge for, er at flest mulig får mulighet til å ta det utdanningsløpet de selv ønsker, i rimelig nærhet til der de bor, sånn at vi ikke gjør det vanskeligere enn nødvendig å fullføre og bestå. Representanten kaller det fritt skolevalg. Jeg vil vel driste meg til å kalle det karakterbasert inntak, for det er det det betyr. Det betyr i realiteten at de med de aller sterkeste karakterene får velge plass først, mens alle andre må stille seg i kø. Så mener jeg at det er et fint prinsipp som har rådd i Norge i veldig mange år, nemlig at det er fylkene, som er tettest på både elevene, skolene og arbeids- og næringsliv, som er med på å avgjøre hvilke elever som skal kanaliseres til hvilke skoler etter at de har søkt. Det mener denne regjeringen fortsatt er et viktig prinsipp. Det vil vi holde fast ved, og vi vil reversere endringene Solberg-regjeringen gjorde.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg takker så mye for nok en hyggelig lykkeønskning. Regelverket vårt for barnehagen ble utformet i en tid da vi hadde et stort behov for å bygge ut mange nye plasser raskt. I dag er bildet et ganske annet. Omtrent halvparten av barnehagene våre drives av private, og i løpet av årene som er gått siden barnehageforliket ble inngått, har andelen private barnehager økt, og antallet konserner som nå driver barnehager, har også økt. Jeg vil gi representanten helt rett i at det er behov for å fornye og forsterke regelverket her, sånn at vi sørger for at barnehagene ikke drives av profitt, men av et ønske om å drive gode barnehager. Derfor har regjeringen sagt at vi skal se på lovverket. Det vil Stortinget absolutt bli involvert i, og målet må være at mer av pengene man tjener på barnehager, går tilbake til barna – sammen med et sterkere fokus på kvalitet, lavere pris for foreldrene når de skal betale for plassen, og at kommuner også får være med og påvirke hvilke barnehager som får lov til å etablere seg i hvilke kommuner.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg deler engasjementet for at målet for dem som driver barnehager, må være å drive gode barnehager, og at det er kvalitet, trivsel, lek og læring for ungene som er det aller viktigste. Så vil jeg si at det å utforme et nytt lovverk for dette feltet, som for veldig mange andre felt, er komplisert. Med den kjappe hoderegningen jeg har klart å gjøre etter at jeg gikk i den norske fellesskolen under daværende kunnskapsminister Gudmund Hernes, har jeg regnet meg fram til at det er ca. 123,5 timer siden jeg satte meg i statsrådstolen. Jeg har derfor ikke noe eksakt tidspunkt for når vi vil komme tilbake til Stortinget med disse reglene, men jeg kan forsikre representanten om at engasjementet er stort, først og fremst for at ungene våre skal få ha høy kvalitet i barnehagen når de går der, og også for å regulere dette bedre – til beste for unger i våre barnehager.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg takker for hyggelige og hjertelige lykkeønskninger, og jeg sender dem også tilbake. Det er hyggelig å se representanten Raja igjen. Til alle dem som går i en privat skole, til alle dem som jobber der, og til alle foreldre som har valgt privatskole for barna sine, vil jeg si: Tusen takk for at dere gjør den jobben dere gjør. Tusen takk for at dere går på skolen hver dag, gjør lekser, leser det dere skal, og pugger til prøver. Men jeg vil også si til oss som politikere at hvis vi skal lykkes med målet om å styrke fellesskolen, kommer det til å gå på bekostning av en del bevilgninger og prioriteringer vi gjør. President, du må tilgi meg hvis jeg husker feil tall, men jeg lurer på om ikke Solberg-regjeringens budsjett la opp til at vi skulle bruke om lag 6 mrd. kr på private skoler. Det er 6 mrd. kr som kunne vært brukt på fellesskolen. Jeg sier ikke med dette at denne regjeringen vil kutte alle de overføringene, men jeg sier at det er verdifulle penger for oss, som vi kan investere på utdanningsfeltet til beste for alle norske barn og unge som skal gå i vår felles kunnskapsskole i årene som kommer.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg vil også gjerne starte med å gratulere statsråd Brenna med utnevnelsen til en av de aller viktigste jobbene i den nye regjeringen, og jeg ser veldig fram til et godt samarbeid framover. Det er ikke noen overraskelse at den nye regjeringsplattformen på noen områder kunne vært mer ambisiøs etter SVs syn, også på kunnskapsfeltet, f.eks. når det gjelder å sikre at hver krone som er gitt til barnehagene i skattepenger og foreldrebetaling, faktisk går til barnas tilbud og ikke til store konserners private profitt. Der mener vi at det mangler flere grep i plattformen for faktisk å snu utviklingen, som å kreve at hver barnehage skal være et selvstendig rettssubjekt. Hvorfor er det viktig? Jo, det handler bl.a. om åpenhet og innsyn. Da er mitt spørsmål om statsråden er åpen for å komme fram til flere tiltak på dette feltet, f.eks. i tråd med Storberget-utvalgets anbefalinger.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Det er godt å høre, og målet for SV er at hver krone vi bruker på barnehage, skal gå til et enda bedre tilbud for barna – bedre bemanning, økt kompetanse, bedre rom og utstyr, bare for å nevne noe. Dette haster, for hvis utviklingen forsetter som nå, vil faktisk halvparten av de private barnehagene være eid av de fem største kommersielle barnehagekonsernene innen 2029. Da mener SV at det er litt for svakt at regjeringsplattformen f.eks. kun sier at det vil vurderes om det skal innføres en kommunal forkjøpsrett for barnehager som selges, når dette allerede er utredet av Storberget-utvalget. Derfor vil jeg spørre statsråden om når hun tar sikte på å lande denne vurderingen, sånn at vi kan ta de nødvendige grepene for å hindre videre ensretting og kommersialisering av barnehagene våre.
Abid Raja (Venstre), 2021-10-20:
Aller først vil jeg gratulere statsråd Tonje Brenna med det som flere allerede har vært inne på: en av de aller viktigste postene i regjeringen. For den handler om barn og unge og oppvekst, og den handler også om lærere, elever og å få til dette gode samarbeidet. Jeg husker statsråden fra mitt første møte med henne på en skoledebatt – det er vel kanskje tolv–tretten år siden – og jeg ser at energien, blidheten og kunnskapsrikheten er både videreutviklet og fullstendig til stede. Dette blir et godt samarbeid på Stortinget, og jeg ser fram til det. Så handler denne debatten også om å løfte fram noen forskjeller, og vi i Venstre har jo ingen utfordringer med det private – om det dreier seg om private skoler, profilskoler – vi mener det er et viktig tilskudd i Norge. Jeg lurer egentlig på hva statsråden vil si til alle dem som jobber i disse skolene, alle dem som har benyttet seg av disse skolene, og ikke minst foreldre som har vært veldig glad for det tilbudet som har vært der. Vil hun kunne si noe betryggende til disse, tatt i betraktning det som står om dem i regjeringserklæringen?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-10-20:
Først vil jeg si takk. Jeg ser også frem til å samarbeide med representanten Myrseth. Jeg tror ordene gratulerer og takk må være de som er mest brukt her i salen i dag, og det sier vel litt om at maktovertakelser er gode her i Stortinget også. Høyre har gått til valg på at dagens abortlov skal ligge fast. Det innebærer selvbestemt abort til tolvte uke, og det innebærer at vi skal beholde nemndene. Det er ikke kontroversielt, det står i Høyres stortingsvalgprogram. Så har vi en fri og uavhengig presse i dette landet, og når man blir intervjuet om sin nye oppgave som leder av helsekomiteen, kan man faktisk ikke velge hva som blir overskrift og ingress. Jeg snakket med journalisten om veldig mange andre saker. Jeg er innstilt på at vi gjerne kan jobbe sammen for å se hvordan abortnemndene kan fungere bedre. Høyre i regjering har også gjort mye for å sikre at abortnemndene fungerer godt. Men Høyres politikk på dette området ligger helt fast.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-10-20:
Jeg kommer fra et område som har utfordringer med ulv. Jeg har naboer og kjenner veldig mange som synes det er utrolig krevende å leve med det. Jeg hadde der jeg bodde tidligere, på Eidsvoll, en nabo som en sommer mistet nesten halve saueflokken sin på beite i vårt område. Jeg har veldig stor forståelse for at det er krevende. Men så er det slik at rovdyrpolitikken vår også skal balanseres, og jeg og Høyre står på det som er rovdyrforliket her i Stortinget, og håper at den nye regjeringen, med Senterpartiet, vil sikre at det som har vært vedtatt her i Stortinget som et bredt forlik når det gjelder bestanden av ulv og andre rovdyr, vil bestå fremover. Det er viktig for veldig mange.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-10-20:
For Høyre har det vært viktig å gjøre noe med egenandelstaket for å gjøre ordningen mer sosial. De som har hatt og har høye helseutgifter, har betalt veldig mye i egenandeler. Sammenslåingen av disse to takene er en forenkling for brukerne. Og så må vi ikke glemme at en del grupper – minstepensjonister, barn og mennesker med yrkesskader – allerede er skjermet fra en del av dette. Én av fire nordmenn har i dag frikort, og ved å slå sammen disse to takene blir frikortgrensen 1 715 kr lavere for de pasientene som tidligere ikke måtte forholde seg til bare én grense, men som måtte fylle opp begge frikortbeløpene før de kunne få frikort. Jeg er klar over at Fremskrittspartiet har vært uenig med Høyre i denne saken, men dette er Høyres politikk.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2021-10-20:
Abortloven balanserer to utrolig viktige hensyn: hensynet til kvinnen og hensynet til fosteret og fosterets rettsvern. Den abortloven vi har hatt siden 1978, har tjent oss godt, og vi har klart å ivareta denne utrolig viktige balansen. Så når representanten Hussein sier at vår regjering åpnet et ball om å diskutere abortloven, er det helt feil. SV har mye tidligere enn dette sagt at de ønsker en utvidet grense for selvbestemt abort. Det er helt naturlig, og vi må våge å diskutere abortloven. Den er utrolig viktig, men Høyres standpunkt er helt klart, og vi trenger ikke å starte noen omkamp eller kamp. Vårt standpunkt ligger helt fast: Dagens abortlov står fast for oss. Det innebærer selvbestemmelse for kvinnen inntil tolvte uke, som er utrolig viktig. Det innebærer også at vi fortsatt ønsker å ha abortnemnder, for vi mener det er viktig også for kvinnen når hun skal ta et vanskelig valg.
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Først vil jeg få gratulere representanten som ny komitéleder i helse- og omsorgskomiteen. Vi i Arbeiderpartiet ser fram til et konstruktivt og godt samarbeid i komiteen, noe som er særlig viktig nå når vi har en mindretallsregjering. Representanten Wilhelmsen Trøen nevnte at man skal stå på pasientens side. Men det gjelder åpenbart ikke alle pasienter. Den første saken som representanten tok opp da hun ble helsepolitiker, var kampen for abortnemnder. Det må jeg si jeg reagerte ganske mye på, ikke minst når vi har bakteppet til den forrige regjeringen, som jo avgjorde abortloven på bakrommet i stedet for i flombelysning, slik Arbeiderpartiet nå ønsker å gjøre i regjering. Spørsmålet er: Hvorfor mener representanten at en nemnd er bedre skikket enn kvinnen selv til å ta viktige beslutninger for hennes liv?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg vet ikke helt hva representanten Wilhelmsen Trøen tenker om rovdyrutfordringer, men det henger i høyeste grad sammen med psykisk helse. Folk i Akershus er blitt skremt av ulv. De har mistet både husdyr og kjæledyr. Og reineierne i Nordland fortviler. De siste årene har rovviltplagene akselerert. Reinen er rovviltets viktigste byttedyr hjemme hos meg. Det første reinbeitedistriktet legges nå øde, og mange andre distrikter har knapt dyr å slakte. Likevel minker flokkene. Kan representanten Wilhelmsen Trøen og Høyre nå tenke seg å støtte en mer restriktiv rovviltpolitikk?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg vil takke representanten for at hun hadde merket seg at vi har en framtidsrettet og offensiv næringspolitikk, og det skulle nå egentlig bare mangle. Det er riktig at det er gjort et vedtak i direktoratet som sier at man skal ta bort tilskuddet til Rørosmeieriet og Q-Meieriene, og vi får komme tilbake til hvordan det eventuelt slår ut. Men det er helt åpenbart for både regjeringen og Senterpartiet at vi er nødt til å se på hvordan kjedemakten reguleres i dette, og hvordan næringsmiddelindustrien håndterer dette. Vi skal fortsatt legge til rette for utvikling av gode lokalmatprodusenter, men det kan ikke skje på bekostning av at noen skal betale for noen få.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2021-10-20:
Det er helt riktig observert at vi har hatt en veldig sentraliserende regjering, som også representanten Sivert Bjørnstad har vært en del av. Det har Senterpartiet vært kritisk til sammen med veldig mange andre. Det viser for øvrig også valgresultatet. Når det gjelder representantens spørsmål, er dette noe som styret i Nortura har besluttet, uten at Senterpartiet har hatt muligheten til eventuelt å endre de rammebetingelsene som ledet til denne konklusjonen. Det har derimot representanten Sivert Bjørnstad hatt full anledning til de siste åtte årene, men har valgt ikke å gjøre det.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg synes det er trasig det som skjer. Jeg mener at Nortura burde ha undersøkt det nye politiske handlingsrommet og hatt en dialog med regjeringen. Om det kommer til å skje framover, vet jeg ikke. Det er det som vil være resultatet dersom Nortura selv ikke tar ansvar for utviklingen. Når det kommer til spørsmålet om hvilke rammebetingelser som den nye regjeringen og vi på Stortinget skal komme med som gjør at man hindrer den typen industrisentralisering, tror jeg representanten har god anledning til å sette seg inn i plattformens mange tiltak for å redusere kjedemakten, sånn at det blir enklere for de store markedsregulatorene å gjøre det samtidig som de skal tjene penger. Det er klart at et privat selskap er nødt til å tjene penger. At det skjer innenfor de betingelsene som den avgåtte regjeringen har stått for, er helt åpenbart – konsekvensen ser vi nå med det vedtaket som styret i Nortura beklageligvis har fattet.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2021-10-20:
Den nye regjeringen er helt tydelig på at staten skal bli en større og mer aktiv medspiller for å legge til rette for de nye framtidsrettede næringene. Og det er helt åpenbart at slike utredninger vil komme til Stortinget for behandling – om hvilke virkemidler vi skal legge til grunn som stat for en aktiv eierskapspolitikk. Det er helt åpenbart at en del av de måtene den forrige regjeringen har behandlet eierskapspolitikken på, har vært at alt skal få lov til å være som det har vært. Man skal få lov til å styre seg selv. Dessverre ser vi effekten av det rundt omkring. Noen plasser får man ikke beholdt den industrien man har, og man får heller ikke adgang til å få på plass nye industrier. Noen gode etableringer har det vært, men staten må være med som en aktiv bidragsyter i den omstillingen vi skal inn i – og den ser jeg fram til å få lov til å være med på å utforme.
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-10-20:
Jeg syntes det var veldig flott å høre representanten Nordlund snakke om næring i distriktene, for i Nationen i går kunne vi lese at Rørosmeieriet varsler dyrere melk etter plutselige kutt i distribusjonstilskuddet. Dette er sikkert ikke overraskende for Senterpartiet, all den tid den nye plattformen legger opp til mindre konkurranse og mer monopol i mat- og landbrukspolitikken. Det som imidlertid overrasker meg litt, er at man ikke ser at økt grad av monopol vil føre til dyrere og dårligere tilbud for vanlige folk, samtidig som det også vil medføre store konsekvenser for nettopp næringslivet i distriktene, som Q-Meieriene og Rørosmeieriet. På Røros jobber det nesten 50 stykker, og dette vedtaket kan bidra til å sentralisere bort jobbene deres. Så derfor, til representanten Nordlund: Vil Senterpartiet være med på en mer forutsigbar løsning for dem som jobber hos Rørosmeieriet og Q-Meieriene, enn å stå fast på å knekke på plass monopol gjennom å kutte hele distribusjonstilskuddet bare på noen få dager?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-10-20:
Det hadde vært fristende å snakke om ulv, men jeg skal ikke det. Jeg må få lov til å gratulere Borch med ny og viktig jobb, og jeg gleder meg veldig til godt samarbeid på feltet. Vi har samarbeidet godt i de fire årene som har vært, så jeg tror det kommer til å bli bra framover også. Før i dag stilte jeg et spørsmål til Senterpartiet som jeg ikke fikk svar på, så jeg tenkte jeg skulle prøve meg på nytt. I Nationen i går kunne vi lese om det plutselige kuttet i distribusjonstilskuddet. Det betyr f.eks. at det lille store Rørosmeieriet må betale 33 mill. kr i ulike avgifter til Tine Råvare og PU-ordningen. Det gir mindre konkurranse og mer monopol i mat- og landbrukspolitikken, som for så vidt Senterpartiet ønsker seg, men jeg synes det er litt overraskende at regjeringen ikke ser at økt monopol vil ramme distriktene hardt når næringslivet der sentraliseres. Det har vi sett flere eksempler på bare i dag, at arbeidsplassene flyttes til sentrale strøk. Dette mener jeg er bekymringsverdig for oss som er så glad i hele Norge, og derfor lurer jeg på om statsråden vil være med og få på plass en mer forutsigbar løsning og ikke knekke igjennom dette kuttet i distribusjonstilskuddet på bare noen få dager.
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2021-10-20:
Etter åtte herlige år med borgerlig regjering har vi et bedre utgangspunkt for omstilling enn noen gang. Framtiden ser lys ut for Norge. Vi står opp om morgenen til en økonomi som har blitt grønnere og mindre oljeavhengig, konkurransekraften er styrket, og vi har blitt mer digitaliserte. Vi går på jobb i et Norge som har blitt grønnere og sterkere. Arbeidsledigheten har igjen falt kraftig – til sammenligning mye raskere enn under f.eks. finanskrisen – og ledigheten vil fortsette å falle i 2022. I april i fjor var det på det meste 430 000 arbeidssøkere. Nå er tallet i underkant av 130 000, og vi er snart tilbake på nivået før pandemien. Vi våkner opp i et av landene som har håndtert koronakrisen aller best. I tillegg til lav ledighet og trygg styring gjennom en pandemi har Høyre i regjering ført en politikk for å skape mer og inkludere flere. Vi har brukt de store pengene på å investere i velferd, i velferd til vanlige folk. Ni av ti kroner av det økte handlingsrommet i statsbudsjettet er brukt til å styrke helse og omsorg, utdanning, kommuneøkonomi og samferdsel. Pengene er brukt på vanlige folk. Etter åtte år med Høyre i regjering våkner vi opp til et renere Norge, et land som har kuttet utslippene fem år på rad, og har det laveste nivået på utslipp på nesten 30 år. Vi har gjennom åtte år ført en politikk som har gjort det dyrere å forurense og lettere for vanlige folk å ta grønne valg. Den nye regjeringen hevder den vil kutte klimagassutslippene, men følger – iallfall foreløpig – ikke opp med tiltak. Hurdalsplattformen er retningsløs og oppsiktsvekkende svak på klima, nesten som om noen internt sitter og holder litt i håndbrekket. CO 2 -avgiften, som er det mest effektive verktøyet for å kutte i utslipp, uthules med en rekke unntak. Med Høyre i regjering ble tilskuddet til Enova doblet, vi satset blytungt på karbonfangst og -lagring, havvind og hydrogen – bare for å nevne noe. Listen er veldig mye lengre. Med Støre-regjeringens plattform ligger det an til at satsingen på Norge som en moderne og næringsvennlig klimanasjon som lå i den blå-grønne regjeringens klimaplan, svekkes framfor å trappes opp. Det betyr færre ben å stå på i framtiden for Norge, færre jobber i sektorer som kutter utslipp uten å kutte utviklingen. Jeg håper Støre-regjeringen har større ambisjoner både for norsk næringsliv og for framtiden enn det den viser i denne plattformen. Jeg må innrømme at jeg er optimist, så jeg heier på de grønne stemmene i Arbeiderpartiet. Det siste Høyre gjorde, var å legge fram et grønt, næringsvennlig statsbudsjett som legger til rette for gode og trygge liv for alle, både i byene, på bygda og langs kysten. Det gjorde vi bl.a. gjennom å legge grunnlaget for flere jobber i privat sektor, for det vi trenger de neste årene, er å skape mer, ikke skatte mer.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Senterpartiet har på inn- og utpust kritisert det de har kalt en storstilt sentralisering de siste årene av postkontor, lensmannskontor og andre statlige kontorer, som ikke nødvendigvis har ansatt mange folk i lokalsamfunnene, men hvor Senterpartiet har stått på barrikadene. I går, dagen etter statsministerens erklæring, kom beskjeden om at Nortura, bøndenes egen organisasjon, sentraliserer og legger ned to linjer: på Steinkjer og på Forus. 79 vanlige folk på Steinkjer mister jobbene sine. Dessverre har jeg ikke sett Senterpartiet stå på barrikadene for disse distriktsarbeidsplassene. Gharahkhani i Arbeiderpartiet sa i sitt innlegg at det nå må bli slutt på Norturas sentralisering. Norturas styreleder skylder på politiske rammebetingelser når det gjelder hvorfor de gjør dette. Hva er Senterpartiets plan for å få Nortura til å snu og opprettholde de 79 arbeidsplassene på Steinkjer som er besatt av helt vanlige folk?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Gharahkhani og Arbeiderpartiet sier på Stortingets talerstol til Nortura at det må bli slutt på sentraliseringen – når Arbeiderpartiets representant sier det, hvorfor kan ikke da Senterpartiets nye leder av næringskomiteen, Willfred Nordlund, slutte seg til det samme? Det merkelige her er at styrelederen i Nortura sier at det er politiske rammebetingelser som gjør at de må foreta dette kuttet. Ja vel, kan man ikke da heller si hvilke rammebetingelser man vil endre for å få Nortura til å snu i denne saken og opprettholde de 79 arbeidsplassene på Steinkjer? Det var helt vanlige folk som mister jobben sin? Jeg tror ikke det var mange av de ansatte i Nortura på Steinkjer i går som følte at det var vanlige folks tur. Tvert imot!
Trine Lise Sundnes (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Det er godt å se deg tilbake i salen som stortingsrepresentant! I årene som kommer, trenger vi flere fagarbeidere og lærlinger, og ungdommer som velger et praktisk yrke, også for å nå målene om kutt i utslipp. I den forbindelse er det viktig at disse menneskene og arbeidstakerne møter et seriøst og anstendig arbeidsliv i tråd med bærekraftsmål 8, basert på ILOs anstendige arbeidsagenda, og at sosial beskyttelse, dialog mellom partene i arbeidslivet og rettigheter på arbeidsplassen er ivaretatt. Mitt spørsmål til den tidligere klimaministeren og representanten Rotevatn er: Burde ikke Venstre også være opptatt av å levere på denne delen av bærekraftsmålene? Og da tenker jeg spesielt på sykelønnsordning, bidrag til AFP-ordning og arbeidstakeres stillingsvern.
Trine Lise Sundnes (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
For å følge opp svaret ditt på spørsmålet mitt, representant: Jeg vil mene at hvordan norske virksomheter har håndtert pandemien, og hvordan arbeidstakere har holdt seg hjemme for å unngå smittespredning, kanskje nettopp er lakmustesten på at dagens sykelønnsordning er en god sykelønnsordning også for landet vårt. Er du enig?
Trine Lise Sundnes (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg forstår det dithen at representanten Rotevatn ikke er veldig opptatt av bærekraftsmål 8 og levering på anstendig arbeidsliv.
Helge Orten (Høyre), 2021-10-20:
Først av alt må jeg få gratulere representanten Eigil Knutsen med et viktig verv som leder av finanskomiteen, og jeg ser fram til et godt samarbeid i den komiteen. Jeg har også lest i Hurdalsplattformen, og det virker som om Arbeiderpartiets og Senterpartiets forståelse av aktiv næringspolitikk er synonymt med økt statlig eierskap. Samtidig legges det opp til en politikk der privat eierskap svekkes gjennom økt beskatning av norsk eierskap i norske bedrifter. Så er det også en formulering i plattformen som åpner for at staten både kan etablere og kjøpe seg opp i strategisk viktige deler av norsk næringsliv. Det kunne jo være interessant å få en konkretisering av hva representanten Knutsen legger i «strategisk viktige deler av norsk næringsliv», som er gode nok for Arbeiderpartiet og Senterpartiet til at de faktisk kan investere statens penger der.
Helge Orten (Høyre), 2021-10-20:
Nå er det jo sånn at vi allerede har et ganske omfattende statlig eierskap i Norge. Å utvide det ytterligere kan jo ha en konsekvens også for det private eierskapet, iallfall når man kombinerer det med å skattlegge privat eierskap i norskeide bedrifter – og norske arbeidsplasser – hardere enn det den forrige regjeringa la til grunn. Jeg vil bare bore litt videre i dette, for representanten sa ikke noe om på hvilke typer strategiske områder de ser for seg å bruke det statlige eierskapet. Det er interessant, ikke minst for omverdenen og for dem der ute: På hvilke områder er det Arbeiderpartiet og Senterpartiet ser for seg at en skal bruke det statlige eierskapet framover?
Helge Orten (Høyre), 2021-10-20:
Jeg legger merke til at flere representanter fra både Arbeiderpartiet og Senterpartiet snakker om aktiv næringspolitikk som om det skulle være noe nytt. Det er det jo ikke. De siste åtte årene er det ført en svært aktiv næringspolitikk, og det har vært en formidabel økning i satsingen på næringsrettet forskning, utvikling og innovasjon. Det har vært helt avgjørende for å støtte opp om den omstillingen store deler av næringslivet vårt har stått i og står i, og for å utvikle ny teknologi som både kan bidra til lavere utslipp og legge til rette for økt konkurransekraft for norsk næringsliv. Aktiv næringspolitikk handler om å støtte opp om den næringen der vi har særlige forutsetninger for å lykkes, f.eks. innenfor den maritime sektoren, der våre bedrifter er helt i verdenstoppen. Grønt Skipsfartsprogram og krav til lav- og nullutslippsløsninger for ferger og hurtigbåter er eksempler på hvordan offentlig-privat samarbeid kan bidra til framtidsrettede løsninger som har et stort eksportpotensial, og som bidrar til lønnsomme arbeidsplasser. Aktiv næringspolitikk var det også da regjeringen Solberg fikk på plass en hydrogenstrategi og en tydelig satsing på teknologiutvikling og infrastruktur. Satsing på offshore havvind og støtte til viktige prosjekter for karbonfangst og -lagring er også områder der det er mulig å skape ny industri og eksportinntekter for Norge, og som bidrar til reduserte utslipp. Aktiv næringspolitikk handler om å sørge for at bedriftene våre møter færrest mulige hindre for å utføre sin virksomhet. Digitalisering og forenkling av mange funksjoner vil bidra til lavere kostnad og økt konkurransekraft. Den digitale dekningen i Norge har aldri vært bedre, og nå rulles også 5G-nettet ut for fullt. Digital dekning i hele landet er et av våre store konkurransefortrinn og avgjørende for innføring av ny teknologi på mange områder. Aktiv næringspolitikk er det når vi de siste åtte årene har doblet samferdselsbudsjettet og bygd infrastruktur i hele landet. Aktiv næringspolitikk handler også om stabilitet og forutsigbarhet i eksportmarkedet. Da nytter det ikke å så tvil om EØS-avtalen, slik f.eks. Senterpartiet og SV gjør. Aktiv næringspolitikk krever en god skattepolitikk. Når selskapsskatten er redusert til 22 pst. og skatten på arbeidende kapital er betydelig redusert de siste årene, betyr det at det er blitt mer attraktivt å investere i norske arbeidsplasser og norske virksomheter. Det virker som om Arbeiderpartiet og Senterpartiet mener at aktiv næringspolitikk er lik økt statlig eierskap. Samtidig vil de samme partiene øke skattleggingen av norsk eierskap i norske bedrifter. Det er feil medisin. Aktiv næringspolitikk handler i første rekke om å legge til rette for at det er attraktivt å investere i norske bedrifter og norske arbeidsplasser, og at disse bedriftene kan utvikle seg på en god måte. Da skaper vi lønnsomme arbeidsplasser og legger til rette for innovasjon og utvikling.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2021-10-20:
Først: Gratulerer til statsråden, og lykke til med spennende og krevende oppgaver! Jeg må få si at når jeg leser Hurdalsplattformen, er det fra dyrenes perspektiv ganske trist lesning. Den forrige regjeringen var med Venstre i spissen en av de mest dyrevennlige regjeringene Norge har hatt. Nå ser vi at Arbeiderpartiet og Senterpartiet på ingen måte har det samme ambisjonsnivået på vegne av dyrs velferd og rettigheter. Dyrevernpolitikk er ikke engang nevnt i plattformen for andre dyr enn såkalte produksjonsdyr, og også for produksjonsdyrene er det status quo. Dagens dyrevelferdskrav i landbruket er ikke strenge nok, og da hjelper det ikke med styrket mattilsyn og veterinærtjeneste. Vi må ha mindre intensiv drift, vi må fase ut hurtigvoksende raser, og vi må ha et mer variert og fleksibelt levemiljø for f.eks. gris. Derfor vil jeg spørre statsråden: Hvilke ambisjoner har landbruksministeren for å sikre strengere dyrevelferdsregler for at dyr ikke lider i landbruket?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg merker meg at når landbruks- og matministeren er i salen, bruker Høyre tiden på å spørre om helt andre ting. Det vitner om at landbrukspolitikk kanskje ikke er så viktig for Høyre, men jeg kan jo merke meg det. Men siden jeg er litt over snittet opptatt av scooter, kan jeg si til representanten Svardal Bøe at det var vel ikke forrige regjering som endret på scooterpolitikken, de ble vel heller presset av bl.a. Senterpartiet i denne salen til å gjøre endringer i lov om motorferdsel. Jeg hadde håpet at Høyre var litt mer opptatt av å diskutere landbrukspolitikk i dag, men merker meg at det ikke er så stor interesse for det i Høyre, og det synes jo jeg er beklagelig.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg takker for gratulasjonen, og jeg vil også takke for det gode samarbeidet vi hadde forrige periode på Stortinget. Jeg håper vi fortsatt kan ha et godt samarbeid. Når det gjelder den saken som representanten sikter til, tror jeg representanten har forståelse for at jeg ikke i dag kan snakke om en forvaltningssak som er til behandling i departementet. Det jeg kan si, er at virkemiddelapparatet som næringen har, og som har vært veldig viktig for næringen, er det viktig å slå ring rundt nettopp for å ha aktivitet i landbruket over hele landet.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-10-20:
Det regjeringen har lansert i regjeringsplattformen, er en ny kurs innen norsk landbrukspolitikk, en kurs jeg håper også SV vil være med på og vil være med og samarbeide om. Den er krystallklar på at vi ønsker å legge fram en forpliktende og tidfestet plan for å tette inntektsgapet mellom jordbruket og andre grupper. Så deler jeg bekymringen til representanten fra Troms om det arktiske landbruket. Vi ser stor nedgang i Nord-Norge. Nå er vi nødt til å legge opp til at vi har et virkemiddelapparat som er med på å sikre et landbruk i hele landet. Vi er også nødt til å øke investeringstilskuddet, slik at unge bønder og bønder som vurderer å ta over gårdsdriften, får den økonomiske støtten og den økonomiske tryggheten de trenger for faktisk å drive med det som er verdens beste matproduksjon.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-10-20:
Som sagt har denne statsråden bare vært i jobben i fem dager. Men dette er et viktig tiltak i regjeringsplattformen, nettopp for å bidra til at man skal kunne ha landbruk over hele landet, også i distriktene – i Nord-Norge, på Vestlandet, på Sørlandet, på Østlandet. Det er viktige tiltak nettopp for å stimulere til at man skal kunne ha landbruk over hele det fantastiske landet. Man kan jo også spørre næringen selv om ting var veldig mye bedre da representanten sitt parti satt og styrte, om det var stor optimisme i næringen da. Min viktigste jobb og regjeringens viktigste jobb blir nå å ha en tett og god dialog med næringen om hvordan vi faktisk skal bidra til en ny kurs i norsk landbrukspolitikk – en kurs som rydder opp etter forrige regjerings massive rot.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-10-20:
Vi skal ha en landbruksnæring i hele landet, og vi skal ha et sterkt landbrukssamvirke. Det som har gjort Norge og bøndene i Norge så sterke som man ser nå, er samarbeidet i Norsk Landbrukssamvirke. At det er bøndene selv som eier disse organisasjonene, er utrolig viktig, nettopp fordi man skal kunne ha meieri – et Tine-meieri – i Finnmark, og for at man skal kunne ha slakterier rundt omkring i landet. Og så er det aller viktigste nå å bidra til en ny kurs i norsk landbrukspolitikk, til å tette det enorme inntektsgapet mellom bønder og andre grupper og til å øke investeringstilskuddet, slik at bønder virkelig ønsker å investere i næringen og ikke minst føler på den tryggheten de fortjener, for å produsere trygg, norsk, ren mat for den norske befolkningen.