trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2008-01-15:
I likhet med interpellanten leste også jeg oppslaget i bl.a. Aftenposten i slutten av november i fjor. Oppslaget fokuserte på Frederik II videregående skole i Fredrikstad, der elevene i løpet av tre år til sammen kom til å miste 260 timer. Til forskjell fra interpellanten har jeg i tillegg lest Østfold fylkeskommunes svarbrev, som kom i etterkant av dette oppslaget. Jeg hadde forventet mer av Vestfold Fremskrittspartis stortingsrepresentant enn at han trodde at alt som stod på trykk i avisen, var den fulle og hele sannhet. Fylkeskommunen avviser at de har kuttet i lærernes undervisningstid for å spare penger. De slår fast at det ikke er foretatt noen kutt eller endringer i den tiden som skal brukes til undervisning. Elevenes undervisning skjer etter vedtatte læreplaner - læreplanen i de enkelte fag og den generelle læreplanen. Det eneste som har endret seg i Østfold fylkeskommune, er at arbeidsgiver og skoleeier har styring med den tiden som faglærer ikke har fastsatt til undervisning i sin klasse, men som går til andre aktiviteter. Tilbakemeldingene fra skolene i Østfold gir ingen dokumentasjon på at denne endringen går ut over elevene - heller motsatt, for denne tiden skal brukes slik at elevene får økt læringsutbytte: Læreren skal være mer forberedt til timen. Allerede i 2002 åpnet avtaleverket for en omdisponering av denne tiden - fra en mer lærerstyrt prioritering av tiden til en sterkere styring fra arbeidsgivers side. Fylkeskommunen skriver videre i sitt svarbrev at i forbindelse med Kunnskapsløftet har kompetansehevingen hos lærerne krevd annerledes ressursbruk enn tidligere. Jeg er enig med interpellanten i at det er alvorlig hvis elever i den videregående skolen ikke får den undervisningen de har krav på. Det går ikke bare ut over måloppnåelsen i læreplanen, men ut over kunnskapstilegnelse, læremiljø og holdninger til skolen. Elevene har rett til opplæring i samsvar med forskriftene i opplæringsloven, og ved brudd bør det slås ned på. Enhver fylkespolitiker skal være seg bevisst sitt ansvar som skoleeier - noe jeg også tror de er. Jeg er veldig glad for at kunnskapsministeren tar på alvor de bruddene på elevenes rettigheter som interpellanten har skissert i dag, og som kan forekomme. Det er viktig å sikre at grunnopplæringen blir drevet i samsvar med de lover og forskrifter vi har, som opplæringsloven og privatskoleloven. Derfor er jeg glad for at fylkesmannens tilsyn med grunnopplæringen blir styrket i inneværende år. Videre er jeg veldig fornøyd med at fylkesmannen har fått i oppdrag å føre skriftlig rapportering for å kunne gi pålegg om å rette opp forholdene hos de fylkeskommunene som ikke oppfyller det fastsatte minste timetallet for undervisningen.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-15:
Det er et viktig tema som representanten Anders Anundsen reiser i dag i en interpellasjonsdebatt. Vi skal ikke godta at videregående skoler kutter i lærerens undervisningstid for å spare penger. Det er viktig at alle elever får de timene som de har krav på. Det er ikke nødvendigvis slik at man skaper noe nytt ved å se seg tilbake, men det er viktig å kunne sin historie for å se hvordan framtiden blir, og ikke minst hvor vi er hen i dag. Da denne rød-grønne regjeringen overtok regjeringsmakten, stod det rundt omkring i Kommune-Norge og i fylkene i Norge lærere på oppsigelse. Denne regjeringen snudde denne trenden. Ved at vi økte kommunebudsjettene og fylkeskommunebudsjettene, trengte ikke kommunene og fylkene å kutte i skolebudsjettene, slik de hadde tenkt å gjøre. SV er bekymret over de signalene som kommer gjennom media, om at en rekke skoler har kuttet på undervisningstiden. Derfor er jeg veldig glad for at vi har en handlende statsråd som tar problemstillingen som representanten Anders Anundsen har tatt opp i en interpellasjon, alvorlig. Statsråden har gitt klare signaler og instrukser til fylkesmennene, og man har også økt budsjettene for å få et eget tilsyn, slik at det ikke skal være tvil om at elevene får de timene som de har krav på. Det er også viktig at elever, lærere og foreldre følger godt med og ser om man får de timene man har krav på. Det er kun gjennom innrapporteringer og et godt samarbeid med foreldre, elever og lærere vi kan følge med på om fylkene og kommunene gjennomfører det timetall som elevene har krav på. SV er opptatt av at vi skal styrke skolen. Vi ønsker å få inn flere lærere. SVs førsteprioritet er å styrke lærerens posisjon i klasserommet, bygge opp under de gode lærerne vi har rundt omkring i landet vårt, og gi dem muligheter til å gi en god opplæring og undervisning til elevene våre. Derfor har det vært veldig viktig for SV å styrke kommunene gjennom de budsjettene som denne regjeringen har lagt fram. Vi ser at i altfor liten grad har kommunene prioritert lærere og lærertetthet. Vi ser også nå at når mange kommuner kutter i budsjettene sine, tar skolen og lærerne en altfor stor byrde - det blir et altfor stort kutt på dette området. Derfor vil det være viktig for SV i tiden framover å se på tiltak som vil sikre at det blir flere lærere både i de kommunale skolene og i de fylkeskommunale skolene.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2008-06-11:
Saken gjelder et representantforslag fra Fremskrittspartiet om å opprette en sikkerhetskomite i Stortinget. Komiteen skal bl.a. ha til oppgave å drøfte med regjeringen viktige spørsmål om landets indre sikkerhet og antiterrorarbeid, beredskapsplaner samt de operative sikkerhetstiltak. Slik drøftelse bør i henhold til forslagsstillerne finne sted før viktige beslutninger fattes. Justiskomiteen har utarbeidet utkast til innstilling om forslaget, og utkastet er trykt som vedlegg til innstillingen fra Presidentskapet. Et tidligere forslag om å opprette en sikkerhetskomite med et tilsvarende mandat ble forkastet av Stortinget 11. januar 2007. I justiskomiteen og Presidentskapet har forslaget bare fått støtte av Fremskrittspartiet. Etter flertallets oppfatning er et stortingsorgan ikke egnet til å ha den rollen i Politiets operative oppgaver som mandatet i forslaget tilsier. Når det gjelder «viktige beslutninger» på dette området, som skal omfatte operative sikkerhetstiltak, kan det være helt avgjørende at beslutningene kan fattes raskt og fleksibelt. En forutsetning om at drøftelser med Stortingets sikkerhetskomite bør finne sted «før viktige beslutninger fattes» - slik det heter i forslaget - vil etter flertallets mening ikke bare være uhensiktsmessig, men rett og slett hemmende for virksomheten og i spesielle situasjoner kunne forsinke livsviktige tiltak. Jeg viser for øvrig til innstillingen med vedlegg og anbefaler flertallets konklusjon om at forslaget ikke bifalles.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Terrorangrepene i Madrid i 2004 og London i 2005 har vist at trusselbildet i Norge og andre europeiske land har blitt vesentlig større. Flere terrorangrep har heldigvis blitt avverget takket være god innsats fra de respektive lands etterretningstjenester. Fremskrittspartiet mener det er behov for økt innsyn i PSTs trusselvurderinger og etatens budsjettsituasjon. Fremskrittspartiet mener derfor at det bør opprettes en sikkerhetskomite i Stortinget. Sikkerhetskomiteen skal ha til oppgave å drøfte med regjeringen viktige spørsmål om landets indre sikkerhet og antiterrorarbeid, beredskapsplaner samt de operative sikkerhetstiltak overfor etater, direktorater, departementer, institusjoner og myndighetspersoner. Slik drøftelse bør finne sted før viktige beslutninger fattes. Komiteen bør videre ha ansvar for et budsjettkapittel som fatter Politiets sikkerhetstjeneste, PST. Komiteen skal gjennomgå og følge opp sikkerhetstjenesten og tjenestens arbeid. En slik sikkerhetskomite vil kunne åpne en mulighet for at spørsmål om beredskap, rutiner, bemanning, ressurser, lovgivning og informasjonsutveksling kan reises fra de folkevalgtes side. En slik mulighet eksisterer ikke i tilstrekkelig grad i dag, noe som innebærer at nasjonalforsamlingen ikke følger opp sine konstitusjonelle forpliktelser overfor befolkningen om å utøve kontroll. Jeg tar herved opp Fremskrittspartiets forslag, som er inntatt i innstillingen.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-06-11:
Det er ikke så lenge siden et nærmest likelydende forslag ble behandlet i Stortinget, den gang i kontroll- og konstitusjonskomiteen. Høyre sluttet seg da til flertallet, som gav uttrykk for at et stortingsorgan ikke er egnet til å ha den rollen i rene operative oppgaver på dette feltet, slik mandatet i forslaget tilsa. På et så viktig område som samfunnssikkerhet og terrorbekjempelse er det ofte helt avgjørende at beslutninger kan fattes raskt og tiltak settes i verk umiddelbart. Høyre vil heller ikke ved denne behandlingen gå inn for å opprette en egen sikkerhetskomite i Stortinget. Samtidig mener vi det er et reelt problem at justiskomiteen i sitt arbeid med budsjettet ikke får tilgang til PSTs graderte trusselvurdering, og at Stortingets forutsetninger for å vurdere om det stilles nødvendige ressurser til disposisjon til PST derved svekkes. Høyre mener det er behov for en avklaring på dette punktet og varsler derfor i innstillingen at vi vil komme tilbake til denne problemstillingen på egnet måte.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-06-11:
Da har vi i hvert fall fått oppklart én ting, at bemanningsprosjektet, som det har vært så mye hemmelighet rundt, skal bli offentliggjort på mandag, og at vi da skal få innsyn i hva man har tenkt bak de lukkede dører. Men jeg må også komme med den refleksjonen at når statsråden her gjør de utstyrsinvesteringer og de påplussinger som er gjort i budsjettet til politiet, til et stort poeng, vil jeg minne om at Regjeringen har hatt vel 150 milliarder kr mer til disposisjon enn den forrige regjeringen hadde - eller siden forrige valg - og det skulle bare mangle at ikke politiet skulle få sin del av den veksten i budsjettet. En annen ting er at opposisjonen i alle budsjetter siden statsråden tiltrådte, faktisk har foreslått større bevilgninger til politiet. Men det sa han naturligvis ikke noe om. Så har jeg igjen lyst til å utfordre statsråden på at Politiets Fellesforbund, som sitter på innsiden av bemanningsprosjektet, og som var de som først tok opp tråden og ideen om å iverksette en politistudie, en bredere anlagt tilnærming til dette med politiet, fortsatt i dag mener at det bemanningsprosjektet som skal presenteres på mandag, ikke gir den samme brede tilnærming og ikke har det innholdet som man mente at en politistudie skulle ha. Så er det selvfølgelig gledelig at så mange politiråd nå har sett dagens lys, eller vil se dagens lys i løpet av 2008. Enda er det et par hundre kommuner igjen, og jeg håper vi kommer i mål så fort som mulig med det. Men det er et paradoks at de lokalpolitikerne vi nå ønsker skal engasjere seg mer i justispolitikk, som vi ønsker skal være med i de store offentlige dugnadene for å få til tryggere lokalsamfunn, for å få til et politi som spiller mer på lag med lokale myndigheter, er de samme lokalpolitikerne som jeg ønsker skulle få lov til å spille en rolle med i en slik større politistudie, men som meg bekjent har stått på gangen når det viktige bemanningsprosjektet, som statsråden refererer til, har gjort sin jobb. Det slår meg også at når statsråden nå listet opp alle de tiltakene, alle de investeringene og alt det som er gjort med politiet i løpet av - jeg holdt på å si - de siste par-tre årene, er det jo nå-behov som dekkes, mens politistudien skulle se 15-20 år fram i tid. Så jeg kan fortsatt ikke forstå at statsråden ikke ser behovet for at vi skal være føre var, at vi skal se inn i glasskula, og at vi skal bygge en større politistyrke enn det vi har i dag. Men faktum er vel at den økte kapasiteten på Politihøgskolen knapt nok er nok til å dekke den naturlige avgangen og de utfordringene som er i etaten i dag.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2008-06-11:
Innledningsvis vil jeg gi full støtte til forslagsstillernes intensjoner om at en kunnskapsstyrt, analysebasert forskning, en politistudie, vil være nødvendig for å gi både storting, departement og direktorat gode beslutningsgrunnlag. Så intensjonen bak forslaget har jeg stor forståelse for. Det er også helt i tråd med hva vi har sagt i Soria Moria-erklæringen, at vi skal ha en kunnskapsstyrt justispolitikk. Allikevel har vi kommet til en annen konklusjon enn det forslagsstillerne hadde ønsket i behandlingen av denne saken, og det har flere momenter ved seg. For det første: Da vi tok over makten etter forrige stortingsvalg, hadde vi noen ganske akutte problemstillinger i Politi-Norge. Vi så fort at vi hadde store utfordringer med bemanningen. Det førte bl.a. til at vi kjapt økte opptaket på Politihøgskolen for å imøtekomme de utfordringene. Men vi var, slik som forslagsstillerne gir uttrykk for her, også usikre på hvor store utfordringer vi stod overfor i et lenger tidsperspektiv. Det var bakgrunnen for at Regjeringen satte ned bemanningsprosjektet i januar i fjor. Det er et prosjekt som sluttføres i disse dager, og som jeg ser veldig fram til å få resultatet av. Det vil i hvert fall gi et bilde av de viktigste utfordringene i politiet i Norge i framtiden, nemlig hvor stor bemanning vi trenger fram mot 2015-2020. Det var altså et av de sentrale punktene i forslaget fra forslagsstillerne. I tillegg er det etter hvert blitt slik at vi har debattert Politi-Norge mange ganger, både i komiteen og i denne sal. Og som en følge av det har vi også etterspurt noe gjennom merknads form og fra talerstolen om bemanningsprosjektet, om de kan se på andre momenter også. Da har jeg skjønt at det har de tatt opp i seg delvis, så det skal bli spennende å se hvilke type momenter de har avdekket i det arbeidet som nå har pågått i ett og et halvt år. Så er det også slik at en etat som politietaten, med den etatstruktur den har, selvfølgelig har en begrenset kapasitet når det gjelder hva den kan bedrive av analyse av egen etat. Det er bakgrunnen for at flertallet i justiskomiteen vil at forslaget skal vedlegges protokollen. Vi frykter at hvis vi nå på nytt setter ned et stort utvalg for å se på politietaten, vil det bli mye dobbeltarbeid. Vi vil derfor avvente resultatet av bemanningsprosjektet og gjennom det kanskje også få avdekket andre problemområder som forslagsstillerne ikke har tatt med her, for å se om det er nødvendig med enda mer utredning for framtiden. Men det svaret vet vi ikke pr. i dag, og derfor er flertallets innstilling at forslaget vedlegges protokollen. Vi anbefaler Stortinget å støtte det.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2008-06-11:
Jeg skal prøve å holde meg til ett område, nemlig bemanningsbiten. Syversen sa at vi kom til dekket bord. Ja, det kan godt være i forhold til en del av de store investeringene - det var mange planer som lå klare, og investeringer var startet opp. Men i forhold til bemanningssituasjonen er det ikke slik som Ellingsen sier, at det politiet har skreket mest om, er mer penger. Tvert imot har de skreket om at de ikke får besatt sine vakante stillinger. Det kommer altså fra politileder etter politileder over det ganske land - man får ikke tak i politiutdannede folk. Et resultat av det var et underforbruk for 2007 på en kvart milliard kroner. Det sier noe om situasjonen i norsk politi. Jeg skulle ønske at politiet hadde brukt mer av de 250 mill. kr på å ansette flere sivile, noe de har begynt å gjøre i større grad. Vi kunne gjerne gjort det mye mer, tror jeg. Det har også en samlet komite pekt på, både i forbindelse med politirollemeldingen og ved flere senere anledninger. Men allikevel er det en beskrivelse av hvordan situasjonen er i forhold til bemanning generelt. Jeg tror ikke norske politiledere, hvis de hadde hatt mulighet til å ansette politiutdannede folk, heller hadde sittet på pengene. Det tror jeg bare ikke. På det området er det et faktum, enten man liker det eller ikke, at det var noe langt annet enn et dekket bord vi kom til. Det kommer vil til å slite med, ikke bare i år og neste år, men i flere år framover. Da kan vi i hvert fall erkjenne det alle sammen, som vi prøvde i merknads form, når vi ikke bare tok med forrige regjering, men også Stoltenberg I-regjeringen og Bondevik I-regjeringen. Så det har ikke vært et angrep mot Bondevik II-regjeringen hele veien her. Vi har flere ganger, både i merknads form og med statistikkskriving, prøvd å peke på at det her har vært en svikt fra mange. Vi har også erkjent at det ikke var noe rungende skrik fra opposisjonen sist om å øke dette veldig. Men nå i dag er det et faktum, og da kan man heller ikke unnlate å ta det inn over seg, selv om man er i opposisjon. Dette er bare en invitt til at vi nå for en gangs skyld kan legge denne ballen død for framtiden, og så kan vi konsentrere oss videre om det vi felles kan løfte.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Ja, da tar gjerne representanten Ellingsen opp forslagene fra Fremskrittspartiet og Høyre.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-11:
Til vanlig er jeg her i huset utdanningspolitiker og jobber med Kunnskapsløftet. Før jeg kom på Stortinget, tok jeg historie som fag. En del av faget historie handler om kildeforståelse og om kildekritikk. Hvis man går inn i stortingsdokumentene, vil man se at nødnett er et romertallsvedtak i budsjettet for 2005. Deretter vil man se at bevilgningene ligger i budsjettet for 2006, og så vil enhver som kjenner den saken, vite at det senere har tatt tid - av grunner som jeg ikke skal gå inn på, men som sikkert har vært greie nok. Og i likhet med enhver som har vært i nærheten av å kjempe for en slik bevilgning som jeg har gjort, fra 1999 til 2004, vet jeg akkurat hva det krever å få den. Jeg er veldig glad for at statsråd Storberget ikke tapte en omkamp om det, for de som ikke liker det, vil alltid ta omkamper. Men det lå der som en satsing. Når det gjelder fengselet i Halden, lå det som en oppstart i Bondevik-regjeringens siste budsjett, for 2006. Det er helt strålende at man erkjenner det. Men det er slik at man blir ikke større i nåtid eller i framtid ved å prøve å skrive om historien. Og jeg er selvfølgelig helt klar over at det er riktig å handle, og at en del av handlingen handler om penger - det er ikke det som er problemet. Det som har vært utfordringen her i dag, er det representanten Syversen tok opp, om å la oss få handlingene dokumentert. En historisk studie vil dokumentere handlingene, men enda viktigere: Den vil peke på de behovene vi har nå. Det er helt fint at statsråden har fått penger til en rekke konkrete formål, men det er ikke nødvendig å skrive om historien for at det skal se bedre ut i nåtid. Det var derfor jeg gikk på talerstolen. Jeg hadde egentlig ikke trodd at jeg skulle gå på talerstolen så raskt etter representanten Syversens innlegg - men jeg gjør det. Og siden jeg ennå kjenner den indre psykologiske blodsmaken i munnen av å måtte slåss for nødnett i fem år, klarer jeg ikke å bli fortalt fra talerstolen hvordan det egentlig ble til. Det var slik at jeg faktisk var der, og jeg vet hva det kostet å få det til - både av arbeidsinnsats, utholdenhet, tro, håp og kjærlighet og intens backing fra Stortinget. Det er mulig at jeg er i fristil nå, men jeg var så nær på det. Og jeg er veldig glad for at Regjeringen ikke har forlatt det. Men jeg får jo si fra talerstolen at som norsk borger møtte jeg den borgeren som senere ble statsminister, som spurte meg om jeg var sikker på at det var midler i det avskjedsbudsjettet vi skulle lage, slik at man ikke fikk unødig trøbbel når man skulle forhandle, på Soria Moria. Jeg forsikret ham om at vi ikke hadde slike lurerier i forhold til ham; vi holdt ord. Så er det bra at man senere har holdt ord. Det andre er at det bygges videre. Jeg er litt bekymret fordi det går sent, men jeg er sikker på at det kommer i gang, jeg er sikker på at det kommer til nytte, når man får dette gode systemet for hele landet. - Noen historiske fotnoter fra en kunnskapspolitiker med historie som fag på denne junikvelden, med så mye vakkert på utsiden og med så mange utfordringer på innsiden.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-06-11:
President! Jeg har opplyst fra talerstolen at Venstre vil støtte forslagene.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
I Dagsavisen i dag sier representanten Odd Einar Dørum at han er inne i sin siste periode på Stortinget. Jeg må jo si det påligger de kommende medlemmer av justiskomiteen i neste periode, eventuelt dem som deltar i debatten, et stort ansvar: å sørge for at man har noenlunde present den historie som er nødvendig for å ha en kontinuitet i justisdebatten. På den annen side er jeg sikker på at samfunnsdebattanten Odd Einar Dørum vil sørge for at eventuelle faktafeil eller hull i hukommelsen likevel kommer til å bli påtalt, dersom det skulle være nødvendig. Vi fra Kristelig Folkeparti støtter mindretallet. Jeg har sett at det er noen som synes at bemanningsprosjektet i Politidirektoratets regi er et tilfredsstillende svar på mindretallets forslag. Jeg synes personlig at det måtte vært veldig greit å få en bred tilnærming i arbeidet, både når det gjelder oppgavedefinering, og når det gjelder dimensjonering av framtidig politistyrke, og at dette arbeidet også må involvere langt flere enn det som det nåværende prosjektet gjør, uten at det dermed er sagt noe galt om det. La meg bare nevne ett eksempel. Det gjelder spørsmål knyttet til samfunnssikkerhet. Grensesnittet mellom politiet og Forsvaret tror jeg det kunne være nyttig å ta med i en slik studie som mindretallet her foreslår. For øvrig viser jeg til merknadene fra mindretallet. Jeg kan i stor grad slutte meg til dem. Dermed har jeg også gitt en anvisning om vår stemmegivning.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Det er fristende - og det må være lov - når statsråden begynner å snakke om falsk historiebeskrivelse, å utfylle den historien som justisministeren prøver å fortelle. Da bør man også kanskje se litt utover akkurat den sektoren vi nå snakker om. Hvis vi skal ta for oss den situasjonen som den forrige regjering overtok i - etter Stoltenberg-regjeringen - var det en situasjon hvor norsk økonomi var på full fart nedover. Bondevik II-regjeringen måtte sørge for at man fikk økonomien på rett kjøl, og det fikk man. Effekten kom etter hvert, noe denne regjeringen til fulle har nytt godt av. Når denne regjeringen på tre år har fått 135 milliarder kr mer til disposisjon, kan man spørre seg om man mener at justissektoren samlet sett har fått sin del av det. Hvis statsråden ser på sine egne budsjettdokumenter, vil han se at veksten innenfor justissektoren er lavere nå enn det den var under forrige regjering, når man tar samlet budsjett under ett. Man kan harselere over startbevilgninger og hvem som begynte med hva når. Poenget er at man heller ikke kan isolere justispolitikken fra en samlet politisk vurdering av hva som faktisk er mulig innenfor de gitte budsjettene. Denne regjeringen har kommet til dekket bord, og nå ser vi at når det gjelder den økonomiske politikken, får man utfordringer fra denne regjeringen. Det må en ny regjering svare for, dessverre - ikke dessverre i den forstand, men økonomien blir etter hvert svakere, og det må antakelig først og fremst en ny regjering streve med. Poenget er at man ikke isolerer ett departements budsjett, det er det samlede budsjettet som betyr noe. I den settingen vil jeg påstå at Bondevik II-regjeringens budsjett prioriterte justissektoren i minst like stor grad som Storberget gjør. Han har mer penger til disposisjon, delvis takket være forrige regjerings innsats.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Også Kristelig Folkeparti støtter forslagene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-06-11:
Den bemanningsstudien som vi venter til uken, er jo nettopp med henblikk på framtida. Det er ikke slik at det skal være neste års budsjettdokument. Det er jo nettopp en bemanningsstudie fram mot 2015 og 2020, slik at her vil man nettopp ha muligheten til å se hvordan vi skal utdanne, hvordan vi skal løfte nivået på politiutdanningen i Norge langt utover det den forrige regjeringa hadde ambisjoner om. Det er det som er mitt anliggende i denne debatten. Jeg blir egentlig litt lei av at hver gang vi peker på at det er gjort et betydelig løft for politiet, blir det framstilt som falsk historieforklaring. Man skal ha studert historie veldig lenge hvis man kommer til at det er falsk historie. Og når det gjelder spørsmålet om DNA-satsingen, lå det ikke en krone i de budsjettene som ventet på oss, til den DNA-satsingen som et samstemt storting hadde snakket om i mange, mange år. Det lå ikke en krone til barnehus rundt omkring som vi etablerer nå - vi kommer til å få fem i løpet av kort tid. Det lå ikke en krone til det å kunne utvikle og få ned denne soningskøen som lå der som en mare. Og til det fengselet som vi har bygd i Halden: Det er riktig at det lå en oppstartsbevilgning på 20 mill kr, men jeg minner om at det fengselet koster 1,4 milliarder kr. Så man kan jo ikke beskylde Regjeringa for ikke å ta ansvar i forhold til så viktige og så store investeringer. Jeg har lært meg såpass i denne tida at oppstartsbevilgninger på mellom 10 og 20 mill. kr er greit, det må vi ha. Men det er det store investeringsløftet som koster penger. Det samme gjelder for nødnettet - man hadde de samme utfordringene i forhold til å skape den store investeringen som lå i det å gi politiet et avlyttingssikkert, trygt og funksjonelt samband. Jeg kunne sagt det samme om spørsmålet om redningshelikoptertjeneste, hvor vi har tatt betydelige investeringsgrep som er helt avgjørende i forhold til sivil samfunnssikkerhet og i forhold til politiets virksomhet. Når det gjelder utdanning, skjønner jeg at det er sårt å bli møtt med dette for opposisjonen. Men det er viktig å ha med seg historien her, for historien forteller oss hva slags situasjon vi står overfor neste år, nemlig at vi har for få utdannede politifolk. Da må man skue bakover for i det minste å lære av historien, slik at vi faktisk sørger for at opptakene blir høyere enn det de var tidligere. Så enkelt. Det er det Regjeringa har valgt å gjøre. Derfor legger vi mye inn på å få en bemanningsanalyse som også forteller oss hva slags nivå vi skal ha på politiutdanningen framover, slik at vi kan møte de behovene som finnes her i Norge. Jeg er ikke så fascinert av å sammenlikne med andre land og ha politifolk per capita. Jeg mener at vi skal utdanne politifolk slik at vi føler at vi ivaretar vår trygghet ut fra norske forhold, ut fra den forebyggingspolitikken vi har, og ut fra den samfunnsstrukturen vi har. Her mener jeg fortsatt at tida ikke er inne for flere planer og utredninger, utover den bemanningsanalysen som nå kommer. Tida er inne for å fullføre det som Regjeringa nå er godt i gang med.
André Oktay Dahl (Høyre), 2008-06-11:
Da var det slutt på feststemningen her i salen, da var vi tilbake der vi har vært en del ganger før. Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet, men når statsråden setter i gang, må jeg nesten gjøre det siden jeg også er en av forslagsstillerne. Vi skal altså ikke svartmale eller skjønnmale den situasjonen som norsk politi er i. Det statsråden gjør nå, er å male nonfigurativ kunst, for det blir ikke mer politi ut av det. Det begynner nå altså å avtegne seg et mønster, hvor statsråden når det kommer til politiet, i motsetning til i alle andre saker begynner å innta den samme strategien i det offentlige rom som sin kollega Brustad fra Hedmark - begynner å skyve andre mennesker foran seg fordi han ikke vil svare på spørsmål om den situasjonen som norsk politi er i. Når vi først snakker om norsk politi - åremålsstillingen til politidirektøren diskuterte man grundig. Jeg synes det er merkelig at man ved første anledning går bort fra de prinsippene vi diskuterte, og sørger for at den sittende politidirektøren får utvidet åremålet. Intet vondt sagt om den nåværende politidirektøren, men det minner litt om at man har en medarbeider som man har et godt forhold til, som det er praktisk å skyve foran seg når det neste år kommer til å bli synlig hvilken situasjon norsk politi er i, når man skal begynne å konfronteres med at man - som Syversen sa - ikke prioriterer politiet. Og man har ikke bare 135 milliarder kr, men 160 milliarder kr mer til fordeling enn det den forrige regjering hadde, som altså lot den sittende regjeringen komme til dekket bord. Vi i opposisjonen, og for Høyres del, skal passe oss for å svartmale. Derfor benytter jeg også anledningen igjen til å si at vi har en statsråd som er opptatt av veldig mye og gjør veldig mye på veldig mange felt. Men det viktigste feltet nå er norsk politi. 2008 skulle være politiets år - det har det blitt, men med motsatt fortegn. Det er jo litt merkelig hvordan vi fra hele politiet land og strand rundt får høre om en situasjon som er stikk i strid med det denne statsråden sier. Da kan man jo stille spørsmål om de, og vi, tar fullstendig feil, og om statsråden har fullstendig rett. Kanskje kunne han stukket fingeren i jorden og i hvert fall innrømmet at det er noe midt imellom. Da er det verken svartmaling eller skjønnmaling, og man begynner faktisk å se konkrete figurer - ikke nonfigurative figurer, men politifolk ute i gatene. Det ville vært en kunstform som denne statsråden kunne vist fremover når budsjettene legges frem.
Inge Hallgeir Solli (Venstre), 2008-06-11:
Denne saken omhandler en eventuell implementering av EUs og rådets direktiv, datalagringsdirektivet, i norsk lov. Formålet med EUs datalagringsdirektiv slik det nå foreligger, er å harmonisere de enkelte EU-medlemslands lovgivning knyttet til lagring av data framkommet ved bruk av elektronisk kommunikasjon. Hensikten er å gi justismyndighetene et verktøy for å avdekke, etterforske og rettsforfølge alvorlige kriminelle handlinger. Direktivet er framsatt under første søyle, med hjemmel i artikkel 95 i EU-traktaten, og er i utgangspunktet EØS-relevant slik det nå foreligger. Direktivet forventes å få rettslige konsekvenser i Norge, da det må gjennomføres endringer i lovgivningen. Disse endringsforslagene må legges fram for Stortinget dersom Regjeringen kommer til den konklusjon at direktivet er EØS-relevant eller på annen måte relevant for vårt samarbeid med EU. I innstillingen fremmes det forslag av Fremskrittspartiet, som Fremskrittspartiet orienterer om selv. Venstres anliggende i denne saken er at vi er skeptiske til datalagringsdirektivet slik det nå foreligger. Datalagringsdirektivet reiser en rekke spørsmål hva angår personvernet. En implementering av direktivet vil innebære lagring av opplysninger om folks e-postkontakt, telefonkontakt og Internett-bruk til eventuell bruk for politiet. Dette bryter med tidligere rettsprinsipper, ettersom kontakt mellom mennesker som ikke er mistenkte for noe, skal lagres i tilfellet de skulle komme under mistanke på et senere tidspunkt. Venstre er skeptisk til en endring av prinsipper som rokker ved enkeltmenneskers frihet til å kunne kommunisere fritt uten å bli overvåket. Dette truer personvernet og kan true ytringsfriheten. Det er imidlertid en del usikkerhet omkring datalagringsdirektivets videre skjebne, som gjør at det etter Venstres mening ikke haster med å legge saken fram for Stortinget. Irland har gått til søksmål mot EU for å få annullert direktivet. Irland viser til at direktivets begrunnelse er kriminalitetsbekjempelse, og at det ikke kan hjemles i artikkel 95 eller andre bestemmelser i EF-traktaten, som jo knytter direktivet opp mot Norge gjennom EØS-avtalen. Venstre vil derfor oppfordre Regjeringen til å avvente resultatet av søksmålet fra Irland før man tar stilling til veien videre når det gjelder behandlingen av direktivet. Dommen kan avklare norske myndigheters handlingsrom for å si nei til hele eller deler av direktivet. Direktivet kan også bli annullert. Går Regjeringen allikevel videre i denne saken med implementering av direktivet slik det foreligger, vil jeg vise til Venstres tidligere forslag om å legge seg på direktivets minimumsramme, som er seks måneders lagringstid. I innstillingen viser regjeringspartiene kun til statsrådens svarbrev. Jeg er bekymret over at regjeringspartiene ikke er villige til å støtte mindretallets og Venstres merknader i saken og heller velger å forholde seg tause. Jeg vil utfordre regjeringspartiene på hva man egentlig mener i denne saken. Avslutningsvis vil jeg anmode Stortinget om å støtte komiteens tilråding.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Jeg er veldig glad for at statsråden avslutningsvis slår fast at en er meget opptatt av personvernet, men jeg tillater meg å si at samtlige partier kanskje burde hatt et større fokus på det, særlig i fortiden. Men nå er det kanskje på tide at vi setter oss ned alle sammen, tverrpolitisk, og har det sterkere i fokus. Det det handler om her fra Fremskrittspartiets side, er å være litt proaktiv i forhold til direktivet som ligger der. Jeg blir litt overrasket over at Senterpartiet skal avvente en situasjon i andre land for å ha meninger om direktivet som ligger der. Det er derfor Fremskrittspartiet nå utfordrer: Kan ikke vi som selvstendig nasjon ta et standpunkt og ha en vurdering av direktivet slik som det foreligger nå, for å signalisere til EU hvorvidt vi mener at det er innenfor eller utenfor EØS-avtalen? Det er jo det Fremskrittspartiet i stor grad etterlyser her. Kan vi ikke få en debatt raskest mulig, slik at vi kan signalisere umiddelbart til EU hvorvidt vi er enig i at dette er innenfor eller utenfor EØS-avtalen?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
La meg stille et spørsmål til Regjeringen via statsråden, for jeg har også nettopp fått denne utgreiingen. Jeg synes det er meget interessant, for rapporten sier ikke bare det at en kan avvente. Rapporten konkluderer med fire punkter til, og de er vel så interessante. Her sies det nærmest at det kanskje ikke vil få noen politiske konsekvenser dersom vi allerede nå slår fast at dette direktivet ligger utenfor EØS-avtalen. De sier faktisk også at hvis den norske regjeringen skal konkludere med at dette er innenfor eller utenfor, så spiller det ingen rolle politisk, for vi vil få stor frihet til å tilpasse oss direktivet, uavhengig av hvilken konklusjon Regjeringen måtte falle ned på. Det styrker jo bare behovet for at vi bør ta debatten nå, og at Stortinget bør få delta i debatten, slik at Regjeringen kan fatte riktige vedtak som blir proaktive i forhold til at direktivet ligger der allerede.
Trond Helleland (Høyre), 2008-06-11:
Representanten Hoksrud lurte på hva representanten Helleland var redd for. Representanten Helleland er ikke redd for noen ting. Han ønsker bare å følge normal saksprosedyre i forholdet mellom storting og regjering. Når statsråden så klart har forsikret at hun ønsker å legge denne saken fram for Stortinget dersom den er relevant, slår jeg meg til ro med det og tar gladelig den brede og fulle debatt dersom det skulle skje.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2008-06-11:
Det denne saka eigentleg dreier seg om, er spørsmålet om implementering av datalagringsdirektivet skal opp i Stortinget. Det har Regjeringa sagt at det sjølvsagt skal, og slik sett er det ikkje nokon grunn til å dra opp ein stor debatt om dette i dag - eller i kveld, får ein vel heller seie. Eg meiner at saksordføraren hadde ein del gode synspunkt på saka i innlegget sitt. Likevel vil eg kort gjere greie for Senterpartiet sitt prinsipielle standpunkt. Vi meiner at det ikkje er noko som tilseier at datalagringsdirektivet rører ved konkurransereglane for den indre marknaden, og at det dermed skal vere EØS-relevant. På Nordmøre, og sikkert på mange andre vakre plassar i Noreg, har vi omgrepet «å vere skuggeredd». Det er synd om vi får eit samfunn som blir meir og meir skuggeredd, og der ein går på tå hev heile tida. Vi skal ikkje på nokon måte harselere med frykta for alvorlege terrorangrep og kriminelle handlingar, men Senterpartiet tykkjer kvart land må ha ansvar for og rett til å balansere mellom det å bekjempe kriminalitet på den eine sida og det å ta vare på personvernet og rettstryggleiken til enkeltmennesket på den andre sida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-11:
Jenny Klinge har vel gjort greitt greie for Senterpartiet sitt syn i saka. I mitt innlegg gjorde eg greie for Regjeringa sitt syn i saka, som ein regjeringsmedlem skal gjere. I Regjeringa er det slik at ein vurderer både pro et contra, og det er òg eit spørsmål om å avvente resultatet for Irland. I dag har eg fått overlevert ei utgreiing utført av Finn Arnesen og Fredrik Sejerstedt, våre fremste EØS-juristar, som peiker på at det er heilt legitimt å avvente resultatet av rettssaka Irland har reist mot direktivet, før ein tek stilling til om det skal takast inn i avtalen. Dette vil òg bety at me slepp å gå mange rundar med EU, som me elles må. Her går det altså ei sak som vil avklare dette for oss på ein ryddig måte. Så må Noreg etterpå ta stilling til om me, uavhengig av det, vil innføre direktivet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-11:
Regjeringa har då ikkje drøfta denne saka, men har på trappene å ha ein grei diskusjon om dette. Mi haldning er at me bør avvente Irland sin prosess. Det er eg rimeleg open på. Eg meiner det er viktig å få avklart på ein ryddig måte om direktivet er EØS-relevant, før me går vidare i saka. Så må me sjølvsagt uavhengig av det òg vurdere om delar av dette uansett er relevant for Noreg. Men det er jo viktig å tenkje igjennom at dei aller fleste av oss er lovlydige menneske, og ulempa for dei av oss må vegast opp imot behovet politiet vil ha for å få desse opplysningane. Så er det slik at med moderne kommunikasjon, skype og IP-telefoni, kan ein vel òg bruke desse utan at det kan verte lett å spore, uavhengig av om me innfører direktivet eller ikkje.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-11:
I og med at Regjeringa enno ikkje har teke endeleg stilling til korleis datadirektivet skal handsamast, er det vanskeleg for meg i dag å stadfeste tidsperspektivet og i kva rekkjefølgje sakene vil kome. Det er heller ikkje denne statsråden som sit med Personvernkommisjonen sin rapport, så eg vil ikkje uttale meg på vegner av andre medlemer av Regjeringa. Det får vedkomande sjølv gjere. Eg må berre be om å få kome tilbake til Stortinget når Regjeringa har teke sine drøftingar om dette.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-11:
I Dokument nr. 8-forslaget vert det bede om at Regjeringa, så snart det er praktisk mogleg, legg fram plan for ei samla og fullført utbygging av E18 Vinterbro i Akershus-Riksgrensa/Ørje, og med full statleg finansiering. Eit fleirtal i komiteen meiner at realitetane i dette Dokument nr. 8-forslaget skal behandlast som del av stortingsbehandlinga av komande NTP. Det er eg nøgd med. Gjennom behandlinga av St.prp. nr. 79 for 2006-2007 slutta Stortinget seg til eit revidert opplegg for sluttføring av Østfoldpakka. Opplegget har gjort det mogleg å framskunde prosjektet Krosby-Knapstad. Arbeida starta i 2007, og prosjektet vil vere ferdig i 2010. I NTP var det lagt opp til ferdigstilling av prosjektet fyrst etter 2015. Stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan for perioden 2010-2019 vil etter planen verte lagd fram mot slutten av året. Investeringsplanar i perioden vil stå sentralt i meldinga. Regjeringa tek sikte på at investeringsrammer for vidare utbygging av E18 gjennom Østfold skal omtalast i transportmeldinga, på lik linje med andre viktige tiltak og prosjekt på stamvegnettet. Nasjonal transportplan er nettopp høvet til å vurdere ulike strekningar og prioritere dei viktigaste for utbygging i den komande tiårsperioden. Medlemene frå Framstegspartiet, Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre gjer framlegg om at det snarast vert lagt fram ei sak om offentleg privat samarbeid, OPS, i samferdslesektoren på grunnlag av evalueringsrapporten frå Transportøkonomisk institutt. I St.prp. nr. 1 for 2007-2008 er det varsla at Regjeringa vil leggje fram for Stortinget på eigna måte si vurdering av om og eventuelt på kva måte slike ordningar skal nyttast i framtida. Eg ser det som naturleg at dette blir ein del av Nasjonal transportplan.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-11:
Dersom folk i Østfold og resten av landet hadde gitt Senterpartiet så mange stemmer at vi hadde hatt fleirtal i denne salen, kunne ein stilt det spørsmålet. Det har me ikkje. Me har òg ei kostnadsutvikling i sektoren som har gjort at mange prosjekt, ikkje berre E18, måtte forskyvast i tid uavhengig av dei rammer som Regjeringa har stilt til disposisjon, og som langt overstig det den førre regjeringa, men ikkje fleirtalet i denne salen, trudde under behandlinga av Nasjonal transportplan. Det vart frå den førre regjeringa harselert sterkt med at ein auka rammene. Det vart kalla luftslott og monopolpengar, men me har altså innfridd. Denne regjeringa har gitt samferdsla eit lyft, òg samferdsla i Østfold, etter ein svært god dialog med fylkesordføraren og det politiske fleirtalet. Det er eg ganske stolt av. Så får me jobbe vidare ut frå det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-11:
Det viktige for å unngå stans er at budsjettrammene er høge nok. Om ikkje eg har lese feil, hadde Kristeleg Folkeparti i sitt alternative budsjett for 2008 kutta 130 mill. kr i vedlikehald av riksvegar og 50 mill. kr i investeringar på riksvegar. Då synest eg at det er ganske freidig av Kristeleg Folkeparti å hevde at dei ynskjer eit lyft på samferdsla. Det hjelper ikkje å kome med finurlege låneordningar om ein samtidig kuttar på det ordinære budsjettet. Det denne regjeringa har gjort, er å skape ei føreseieleg utvikling på samferdsla ved å gi eit lyft gjennom å auke budsjettrammene. Det er varige ordningar. Ei låneordning til eit enkelt prosjekt vil vere ei ordning som er knytt til det enkelte prosjektet, og som dermed fell vekk etterpå. Regjeringas politikk er å auke ramma. Det håpar eg me skal fortsetje å gjere. Det er ein betre veg å gå.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-11:
Denne regjeringa har gjort mykje meir for samferdsla i dette landet enn noka anna regjering har gjort på uminnelege tider. Ein må i alle fall minst tilbake til Opseth si tid for å finne tilsvarande lyft på samferdslesektoren. Framstegspartiet har definitivt ikkje bidrege i dei åra dei hadde budsjettsamarbeid og var med og hadde avgjerande innflytelse på budsjettet i dette landet, så eg synest det er freidig av opposisjonen å køyre det løpet ein gjer. Framstegspartiet veit at forslaget i dag er eit demonstrasjonsforslag. Ein veit før ein fremjar det at dette får ein ikkje fleirtal for fordi, heldigvis, det i denne salen er eit ryddig fleirtal som held seg til at me skal ha ein Nasjonal transportplan, og at prioriteringane må kome der. Det vil dei gjere, og då vil denne viktige vegen verte prioritert. Eg vil òg seie at årsaka til at vegen har vorte sett litt tilbake, handlar om at heile Østfold har stått samla om at E6 har vore den viktigaste vegen. E6 blir ferdig i 2009.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-11:
Når eg vert konfrontert med reine valløfte frå Senterpartiet, står dei for Senterpartiets rekning, og vi jobbar det vi kan, for å innfri dei. Eg er veldig godt fornøgd med at vi har greidd å finne dei løysingane me har gjort, både for E6, som straks vert ferdig, og som har vore fyrste prioritet i Østfold, og for E18. I motsetnad til andre fylke som ikkje får rusta opp nokon av sine stamvegar gjennom fylket, synest eg faktisk at Østfold har fått bra løysingar og bra utteljing. Det betyr ikkje at me er fornøgde før me har gjort ferdig E18. Eg har òg veldig god kontakt med min svenske kollega. Vi jobbar også for å få gjort noko med vegen på den andre sida, òg for E6, som kanskje er den vegen der det faktisk står mest igjen frå den svenske regjeringas side. Me har sterkt fokus på vegen. Me jobbar utrøytteleg uavhengig av kritikk, og kjem til å oppnå resultat som òg innbyggjarane i Østfold vil verte fornøgde med.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-06-11:
Eg bad om ordet i tilknyting til ei tolking av det eg sa om at påbegynte prosjekt skal fullførast. Denne regjeringa gjer nettopp det. Me fullfører dei prosjekta som er påbegynte. Det har vi òg gjort i Østfold. Dei prosjektparsellane som det har vore vedteke å få oppstarta, vert fullførte. Og det gjer me elles, som i Vestkorridoren, der vi fullfører heile jernbanekorridoren i staden for å vente og utsetje og la det gå i langdrag, slik dei gjorde, dei som hadde styringa før oss. Det er ein stor forskjell. Det betyr ikkje at ei heil stamvegstrekning, f.eks. frå Oslo til Trondheim, vert fullført samanhengande, sjølv om me no har strekninga i gang nord for Gardermoen. Det er ynskjeleg, ja, absolutt, men det var ikkje det eg la i uttalen min om at påbegynte prosjekt skal fullførast. Eg må berre presisere det. I hovudsvaret mitt sa eg at Regjeringa vil kome attende til spørsmålet om alternativ finansiering, og det vil vere svaret mitt, uavhengig av kor mange titals gonger ulike representantar og parti spør meg om dette i tida framover. Det kjem ikkje noko anna svar frå statsråden. For ettertida vil mitt korte svar vere nettopp det og ikkje noko meir. Dei rundane har me hatt så mange av i Stortinget, og eg har ikkje noko meir å tilføre før me kjem til NTP. Representanten Sahl vil ha ei unnskyldning for det eg sa. Eg skal presisere det eg sa. Det var ikkje uventa at Sahl ville seie at dei prioriterte midtdelarar, rassikring, kollektiv og jernbane - for totalt 195 mill. kr - men det står like fullt fast at dei kutta 180 mill. på riksvegane og tok 30,5 mill. ekstra i utbyte frå Flytoget, til saman 210 mill. Dei tok altså meir ut enn dei putta inn i samferdsla. Dei omprioriterte, og det er ærleg og greitt, men det er i alle fall ikkje ei styrking av vegbygging, som er temaet her i dag, og som er relevant opp mot lånefinansiering, som representanten Sahl har lyfta fana for i dag. Då er det relevant å sjå på kva han gjorde på riksveginvesteringane og stamveginvesteringane. Dei andre prosjekta er det vel ikkje aktuelt å lånefinansiere. Apropos E18 meiner eg, som det har vore sagt her frå andre, at det er relevant kva Kristeleg Folkeparti hadde for ambisjonar då dei sjølve sat i regjering. Kua bør hugse at ho har vore kalv.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Statsråden har understreket at direktivet utfordrer personvernet i Norge. Da er det også slik at tingenes rekkefølge ikke er likegyldig. Hvis man havner i en situasjon hvor man velger å tilpasse seg dette, er spesielt rekkefølgen i forhold til Personvernkommisjonens rapport viktig. Kan statsråden forsikre oss om at vi får Personvernkommisjonens rapport om personvern til bred debatt i Stortinget før noe skjer i forhold til en mulig innpassing av EU-direktivet i Norge?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Jeg skal også konstatere at det er positive ting her når vi i dag behandler saken. For det første er det kommet en juridisk betenkning fra de fremste ekspertene vi har på EU- og EØS-rett, som viser at i forhold til det som er fremvist før, har vi et betydelig handlingsrom. Det andre vi registrerer med tilfredshet, er at det er betydelig skepsis til og bekymring, i alle fall fra denne statsråden, over direktivet. Det er bra. Så håper vi at Regjeringens berørte statsråder parer beina og sørger for en enhetlig holdning til at Stortinget får en grundig behandling av personvern før vi gjør noe annet. Folk flest er faktisk opptatt av dette. Derfor har vi vist i innstillingen, og jeg viser igjen, til den personvernundersøkelsen som Datatilsynet har gjort i 2008, altså i år, som viser at mange har hørt om direktivet, mange synes det er ugreit med lang lagringstid også av nye data som det ikke er lagring av i dag, og mange er engstelige for at informasjonen som det i direktivet er snakk om skal lagres, vil bli misbrukt. Folk er altså opptatt av personvern helt generelt, og de er også spesifikt opptatt av og bekymret over datalagringsdirektivet. Fremskrittspartiet avviser at EUs ønske om å speilvende uskyldighetsprinsippet, det å innføre en ordning der alle betraktes som potensielle lovbrytere, skal innføres i Norge. Vi avviser EUs ønske om å mistenkeliggjøre egen befolkning. Vi avviser at frykt skal brukes som redskap for å styre mer av enkeltmenneskenes liv. Vi legger stor vekt på at innbyggerne i en rettsstat skal ha rett til å holde noe for seg selv, og at heller ikke politi eller andre offentlige myndigheter skal ha rett til å lete hvor som helst etter hva som helst når som helst. Vi mener personvernet i en rettsstat skal og må ha sterkt vern. Det er ikke tvil om at dette vernet har vært og er under sterkt angrep. Derfor har alle partiene på Stortinget sluttet opp om opprettelsen av personvernkommisjonen. Men det blir på mange måter underlig, for ikke å si meningsløst, hvis vi skal gå videre og angripe personvernet uten at vi først gjør opp status og får bredt behandlet personvernkommisjonens innstilling i en egen melding til Stortinget.