trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Monica Mæland (Høyre), 2020-11-18:
La meg starte med å si at heller ikke i Viken skal noen domstoler legges ned. Halden, Moss, Sarpsborg og Fredrikstad skal fortsatt bestå, det skal være saker i alle tinghusene, dommere i alle bygg – bare så det er tydeliggjort. Det stemmer at et viktig argument for sammenslåing av tingretter til større rettskretser er ønsket om mer effektive domstoler. Det skyldes at noen domstoler har lange saksbehandlingskøer og lav kapasitet, mens andre domstoler har kort saksbehandlingskø og høy kapasitet. Ved å utvide rettskretsene til å omfatte flere av dagens tingretter kan vi jevne ut disse forskjellene, slik at ledig kapasitet kan benyttes der sakstilfanget er størst. Større rettskretser gir den fleksibiliteten som er nødvendig for å foreta denne typen omdisponering av saker og ressurser. Nettopp det at noen tingretter er så effektive mens andre altså ikke er det, er en viktig begrunnelse for å gjennomføre denne reformen. Dersom du f.eks. har en nabotvist på Varteig, og det på dette tidspunktet er lang kø på rettsstedet i Sarpsborg, kan du og motparten bli enige om at saken skal behandles i Halden, hvis køen der er kortere. Like viktig som økt effektivitet er økt kvalitet: Større enheter gir bedre mulighet for å tilby rettsmekling, spesialisering og målrettet kompetansehevingsarbeid. Med større enheter unngår man også lettere inhabilitet eller inhabilitetslignende situasjoner, og aktørene slipper å møte de samme personene i retten så ofte som i dag. Det gir høyere grad av uavhengighet, og det legger bedre til rette for å ta opp eventuelle kritikkverdige forhold i tingrettene. Regjeringen ønsker rett og slett det samme gode tilbudet i hele landet. Avslutningsvis nevner jeg at Halden tingrett støtter en utvidelse av rettskretsene.
Monica Mæland (Høyre), 2020-11-18:
Jeg oppfatter at representanten er mer opptatt av ordbruken enn av realitetene. Det er det som er litt rart. Det at det skal være dommere og domstoler der de er i dag – jeg vet ikke hvor mange ganger jeg har sagt det, og hvor mange ganger til jeg skal si det – synes ikke å være viktig. Men hva man kaller dem, er det viktige. Det at man legger ned Bergen tingrett den ene timen og kaller det Hordaland tingrett den andre timen, er altså en viktig debatt, ikke hvor dommerne er. Det forstår jeg ikke. Vi skal ha dommere der de er i dag. Ingen dommere mister jobben. Vi får færre sorenskrivere, det er det denne reformen handler om, og større fleksibilitet. Det er ikke bare effektivitet, men det er også viktig. Når vi ser flere hundre saker stå i kø enkelte steder fordi man har for mye å gjøre, handler det om effektivitet. Men det handler også om rettssikkerhet. Rettssikkerhet er viktig. Når vi vet at vi har domstoler, som jeg nevnte, som Valdres, med tre og et halvt årsverk, er man sårbar for sykdom og for ferie. Man har ikke mulighet for kompetanseheving.
Monica Mæland (Høyre), 2020-11-18:
Den henger veldig godt sammen. Det er slik at en leder veldig ofte har flere fysiske ansvarsområder, og at man faktisk må være til stede der domstolen er. Det er ikke slik at dommere skal reise rundt – dvs. det kan man jo gjøre hvis man trenger å kalle på noen dommere. Det er slik i dag også. Lagmannsrettene setter jo rett innenfor store geografiske områder. Her blir det slik at alle blir likestilte. De skal ikke ha ett hovedsete. Og sorenskriverne vil måtte reise rundt til sine domstoler og sikre sin tilstedeværelse.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-11-18:
«Valdres tingrett ønsker ikke å bli lagt ned og har i høringssvaret skrevet følgende: «At det skal være åpenbare kvalitetsforskjeller mellom store og små domstoler, mener vi det heller ikke er faglig belegg for å hevde.» Nord-Gudbrandsdal og Sør-Gudbrandsdal tingretter skriver følgende: «Domstolene er avhengig av tillit og et godt omdømme og det skapes best ved nærhet til brukerne.» Hvilket grunnlag har statsråden for å hevde at mindre domstoler har dårligere kvalitet enn større, og at tilliten blir bedre med færre rettskretser og mindre nærhet?»
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-11-18:
Vi kan helt sikkert slå hverandre i hjel med sitater fra høringsinnspillene, og jeg synes også Valdres tingrett har et veldig viktig poeng, nemlig at det bør være bred politisk enighet om de forslagene vi til slutt lander på, sånn at dette står seg over tid. Det er knapt 20 år siden sist det var runder med spørsmål om nedlegging. Riksrevisjonen har også gjort vurderinger, og de avdekket at det var både små og større domstoler som hadde for lang saksbehandlingstid. Valdres tingrett var blant dem med best effektivitetsutnyttelse, men det har ikke skånet den domstolen fra å bli nedlagt som selvstendig domstol. Apropos skåning er konsekvensene for de ansatte fortsatt et åpent spørsmål. Tingrettene i både Nord-Gudbrandsdal, Sør-Gudbrandsdal og Valdres trekker fram at minimumsbemanning ved rettsstedene må til for å betjene folk på en god måte lokalt. Anerkjenner ikke statsråden innspillene om minimumsbemanning for lokal rettssikkerhet og kvalitet?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-11-18:
Jeg mener å ha forstått at man i domstolloven peker på at det er én domstol per rettskrets. I høringsinnspillene som vi legger til grunn for diskusjonen, blir det trukket fram at nettopp minimumsbemanning hadde vært et viktig poeng også for bedre utnytting. Apropos dette å dele på saker eller å ha fleksibilitet i kapasiteten ved ulike domstoler: Det er et viktig poeng for å skape tillit at domstolene fungerer, at gjennomføring av saker ikke har f.eks. tekniske utfordringer, at man ikke kan dele på saker på grunn av tekniske hindringer, eller blir målt på effektivitet og derfor ikke ønsker å dele på saker. Valdres tingrett sier i høringssvaret: «Vi er avhengig av at alle rettssteder utstyres med nødvendig digitalt utstyr og ellers gjøres til et så funksjonelt rettssted som mulig. Det vil medføre redusert rettssikkerhet for det rettssøkende publikum om vi får a og b domstoler». Har statsråden sikret at alle landets domstoler har hatt like gode muligheter for kvalitet og gode løsninger?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
«De nye redningshelikoptrene SAR Queen har kapasitet til å gi bedre beredskap. Den 11. november meldte imidlertid NRK at SAR Queen kun kan lande trygt ved seks av landets akuttsykehus. I dag kan Sea King lande ved 21 akuttsykehus. Dette krever at det enten må gjøres betydelige utbedringer eller finnes alternative landingsplasser for de nye redningshelikoptrene. Vil regjeringen sørge for at SAR Queen kan lande trygt ved akuttsykehusene, og hva er konsekvensen hvis man må finne alternative landingsplasser ved mange sykehus?»
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Når en pasient er skadet, teller hvert minutt og hvert sekund. SAR Queen er et fantastisk helikopter med større rekkevidde og større hastighet. Det som nå skaper bekymring, er at det kan se ut som om regjeringa har laget sin egen definisjon av hva det betyr at de nye redningshelikoptrene skal lande ved  sykehus. Det høres ut på regjeringa som at det kan bety at de skal kunne lande på en flyplass, som ofte vil kunne bety 20 til 30 minutter lengre tid fra en pasient lander med redningshelikopteret til pasienten er på sykehus. Fagfolk peker på at akuttkjeden da blir brutt. For eksempel gjelder det i Namsos og i Tromsø, der det går mye lengre tid dersom de må lande på flyplassen i stedet for på sykehuset. Spørsmålet som melder seg da, og som statsministeren ikke svarte på tidligere i dag, er hva regjeringa synes er en rimelig lang vei fra landingsplass til sykehus, eller sagt med andre ord: Hva er akseptabel tid fra SAR Queen-helikopteret lander til pasienten er på sykehus?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Jeg er helt enig – SAR Queen er verdens beste helikoptre, og vi er glade for at de nå kommer på plass. Det som imidlertid er situasjonen, er at ni år etter stortingsproposisjonen i 2011 som sa at det var behov for å utbedre landingsplassene, sju år etter at regjeringa signerte kontrakten for nye redningshelikoptre, fire år etter at helseforetakene advarte om at tiltak måtte på plass raskt for ikke å tape tid, er vi altså i ferd med å innfase de nye redningshelikoptrene, og ennå er ikke landingsforholdene avklart. Det er vel egentlig oppsiktsvekkende, men det viktigste for folk er at dette fikses, og at tryggheten sikres. Spørsmålet mitt til justis- og beredskapsministeren er: Når vil regjeringa informere om hvilke tiltak som trengs for at de nye SAR Queen-helikoptrene skal kunne lande på de 21 akuttsykehusene Sea King i dag lander på eller ved? Og vil utbedringene være klare til vi har faset inn alle helikoptrene?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-11-18:
«Professor i rettsvitenskap ved Universitetet i Oslo, Hans Petter Graver, sier i avisa Fremover i Narvik den 12. november: «Det blir mange flere dommere under den enkelte domstollederen, og en sorenskrivers uformelle makt til å påvirke arbeidsforhold i de nye og større tingrettene burde vært mer utredet.» Er statsråden enig i at sentralisering av tingrettene innebærer at sorenskriverens formelle og uformelle makt til å påvirke arbeidsforhold i de nye og større tingrettene blir kraftig styrket?»
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-11-18:
Det er ganske betegnende at statsråden ikke innrømmer at de nye tingrettslederne får en økt formell og uformell makt. Jeg trodde det var hele poenget – jeg trodde det var hele poenget med reformen. Det blir jo færre rettskretser, det blir færre sorenskrivere, og det er sorenskriveren som er sjefen i rettskretsen. Makten skal flyttes til ett bord i fylkene, enten det er Bergen eller Drammen, det er hele poenget med reformen. Dette er ikke utredet av domstolkommisjonen. Hva sa Riksrevisjonen i sin nylige rapport? De anbefalte ikke løsningen, de sa tvert imot at Riksrevisjonen anbefalte departementet og domstolkommisjonen å vurdere ytterligere tiltak for å øke fleksibilitet i ressursbruken mellom domstolene, også for å kunne håndtere variasjoner i saksinngang. Hva har regjeringa gjort for å følge opp det som Riksrevisjonen har anbefalt?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-11-18:
Det som er loven, er at det i § 19 står: «Tingrettene skal ha en sorenskriver som leder». Og det står at tingrettens leder kan «tilkalle dommere som er villige til å gjøre tjeneste fra tingretter i samme eller et annet lagdømme.» En har altså etter loven i dag adgang til å få til den fleksibilitet som trengs for å få en effektiv behandling. Det er en løsning som regjeringa ikke velger å bruke. I stedet sentraliserer regjeringa tingrettene. Så sier statsråden at rettsstedene skal beholdes permanent. Men så kommer det til et tillegg, og så sier statsråden: inntil Stortinget mener noe annet. Nei, det er feil. Det er ikke Stortinget som er tillagt den myndigheten. Det er etter § 25 Domstoladministrasjonen som fastsetter ett eller flere rettssteder for tingrettene. Er ikke det korrekt?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-11-18:
«Folkehelseinstituttet(FHI) har i år kjøpt inn ca. 1,2 millioner doser influensavaksiner, som fordeles til kommunene for å gi til personer i risikogruppen. Antall personer som har behov for vaksine, er 1,9 millioner. I år har apotekene fått lov til å tilby influensavaksiner, som kommer i tillegg til de vaksinene som FHI kjøper inn. Mange utenfor risikogruppen ønsker vaksinen i år. (FHI) Hvorfor har ikke FHI kjøpt inn flere vaksiner i år, og vurderer regjeringen å kjøpe vaksiner fra apotekene eller andre for å sikre at alle i risikogruppen får tilbud om vaksine?»
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-11-18:
Jeg opplever ikke at statsråden svarte helt på spørsmålet om hva regjeringen gjør for å sikre seg flere vaksiner – om de f.eks. har inngått en avtale med apotekene om å kjøpe de vaksinene som er tilgjengelige der. Apotekerforeningen selv sier til VG at de har bedt om å bli med i den statlige ordningen som fastlegene er tilknyttet, der pasientene kun betaler en liten egenandel og resten av kostnadene for vaksinen refunderes av staten. Det er jo uheldig at personer i risikogruppen må betale mer for vaksinen fordi de henvendte seg for sent til legen. Fastlegene melder at de også burde ha fått tydeligere beskjed om å prioritere tøffere blant dem i risikogruppen fordi det nå rett og slett er tomt. Mener statsråden at dette er heldig, og er han bekymret over at risikogruppen ikke engang får tilgang til årets influensavaksine?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-11-18:
Jeg er jo glad for at apotekene har fått mulighet til å tilby influensavaksine i år, men nå er altså en lang rekke kommuner og fastleger tomme for årets influensavaksine og pneumokokkvaksinen – velutprøvde vaksiner som redder liv. FHI anbefaler dem til alle over 65 år og i risikogruppen. Pneumokokk gir altså lungebetennelse, men også blodforgiftning eller hjernebetennelse, og selv med antibiotikabehandling er dødeligheten ved slik sykdom på 20 pst. Vaksinen derimot redder liv. Hva vil statsråden gjøre for å unngå en situasjon der vi er tomme for pneumokokkvaksiner og influensavaksiner også de neste årene, og bidra til at de som trenger vaksine, også får det?
Bent Høie (Høyre), 2020-11-18:
Det har vært rekordstor etterspørsel etter influensavaksine globalt i år, noe som medfører begrenset tilgang i markedet. Mangelen skyldes den økte globale etterspørselen etter influensavaksine på grunn av koronapandemien og frykt for dobbeltinfeksjoner, sammenfallende topper og påfølgende kapasitetsproblemer i helsetjenesten. Målgruppene i influensavaksinasjonsprogrammet, altså personer med risiko for alvorlige komplikasjoner ved influensasykdom og helsepersonell med pasientkontakt, utgjør om lag 1,9 millioner personer. Til tross for mangelsituasjonen har Folkehelseinstituttet klart å anskaffe 1,2 millioner doser til influensavaksinasjonsprogrammet denne sesongen. Dette er betydelig flere doser sammenlignet med tidligere år, om lag 50 pst. økning fra fjorårssesongen. Når man også regner med antallet vaksinedoser som man tror apotekene kan anskaffe, har vi i Norge samlet sett bestilt inn 1,5 millioner doser. Jeg er kjent med at Folkehelseinstituttet har forsøkt å få tak i flere doser til denne sesongen i lang tid, men har foreløpig ikke lyktes med det. Det er viktig at vi sikrer vaksine til de mest utsatte og til helsepersonell. På grunn av mulig begrenset tilgang på vaksine denne sesongen er alle dosene både i programmet og i privatmarkedet forbeholdt målgruppene for influensavaksinasjon fram til 1. desember. Dersom alle vaksiner går til disse, ligger vi an til en vaksinasjonsdekning på 75–78 pst., som er målsettingen til Verdens helseorganisasjon. I de foregående influensasesongene var det om lag 40 pst. av målgruppene som tok vaksine. Foreløpig er 640 000 vaksinedoser registrert i det nasjonale vaksinasjonsregisteret, og det vil fremdeles pågå vaksinasjon fram mot jul. Dette tyder på at oppslutningen denne sesongen vil bli høy – noe jeg er veldig glad for. Med økt koronasmitte i samfunnet vil økt oppslutning om influensavaksinasjonsprogrammet kunne begrense den totale sykdomsbyrden og redusere belastningen på helse- og omsorgstjenesten i Norge.
Bent Høie (Høyre), 2020-11-18:
Det er nettopp det regjeringen har gjort noe med ved at vi – selv om vi nå for første gang åpner opp for at apotekene kan sette influensavaksine for å lette tilgangen – har regulert i forskrift at de også skal følge samme prioritering. Og det er første gang at influensavaksinen blir dekket av det offentlige. I Norge, ved tidligere influensavaksiner, har alltid den enkelte betalt både vaksinen og vaksinasjonen selv. Så dette er en kraftig forbedring av situasjonen, for hvis man tar vaksinen hos fastlegen, betaler man en egenandel på 50 kr, som inngår i tak 1-ordningen. Om apotekene skal komme inn under tilsvarende ordning i framtiden, må vi eventuelt ta stilling til i kommende sesonger, men dette er altså første gang apotekene har hatt mulighet til å sette influensavaksine.
Bent Høie (Høyre), 2020-11-18:
Det er å gjøre det samme som vi gjorde i år – nemlig å kjøpe flere doser. Heldigvis lyktes vi med det i år, slik at vi har 50 pst. flere doser enn det som har vært vanlig tidligere. Det er også naturlig å tenke seg at det bør vi gjøre til neste år, for jeg tror at oppslutningen om vaksinasjonsprogrammet kommer til å øke i årene framover. Vi har tidligere år ikke hatt denne problemstillingen, for vi har hatt for mange når en så liten andel som 40 pst. har vaksinert seg. I år, når vi har dekning av egenandeler og folk er veldig oppmerksom på dette, vil heldigvis dekningen gå opp. Og det er grunn til å tro at den ikke vil gå tilbake til gammelt nivå. Så er det den globale situasjonen som kommer til å avgjøre om vi lykkes med dette, for selskapene som produserer vaksinen, ønsker å fordele den rettferdig mellom landene. Derfor avhenger det også av den totale tilgangen.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
«Arbeiderpartiet har som målsetting at vi skal ha bosetting og aktivitet i hele landet. Levende bygder og lokalsamfunn er en del av livsnerven i Norge, og bidrar til at vi har mangfold og muligheter til å kunne utnytte våre felles ressurser best mulig. Derfor er det viktig for Arbeiderpartiet å ha ordninger som gjør det attraktivt å bo i distriktene. Distrikts- og digitaliseringsministerens regjering har blant annet kuttet i pendlerfradraget. Hvorfor mener statsråden at kutt i pendlerfradrag er god distriktspolitikk?»
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Jeg må nesten få berømme statsråden. Det er en av de lengste bortforklaringene jeg har hørt, og er ikke i nærheten av å kunne svare på et enkelt spørsmål om hvorfor de har kuttet pendlerfradraget mye, og hvorfor hun mener det er god distriktspolitikk. Det er ganske godt gjort. Denne regjeringen har altså stått bak den største og klareste sentraliseringspolitikken Norge har sett på svært, svært lenge. Regjeringen har tvangssammenslått kommuner og fylker, den har fjernet skatteoppkreveren fra kommunene og sørget for at flyruter har blitt lagt ned, sentralisert statlige arbeidsplasser til de største byene og på toppen av det hele fjernet penger som gikk til å utvikle arbeidsplasser og aktivitet i distriktene. De pengene har gitt gode resultater der ute. Hvorfor har det vært så viktig å frata distriktene disse mulighetene til å drive fram nye arbeidsplasser og god distriktsutvikling?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Statsråden spør meg om kutt i pendlerfradraget er god distriktspolitikk. Arbeiderpartiet har vært mot kutt i pendlerfradraget. Det er statsrådens egen regjering som har kuttet i pendlerfradraget. Det er ikke god distriktspolitikk å gjøre som statsråden har gjort, å gå inn for og gjennomføre kutt i pendlerfradraget. I tillegg må jeg spørre statsråden om kommuneoppgjøret i fjor, som var det dårligste på 15 år. I år følger regjeringen opp overfor kommunene i sitt forslag for 2021, som gjør det enda dårligere enn fjoråret. Det er et minusbudsjett som regjeringen nå gir til kommunene. Kommunene må kutte i tjenestene til innbyggerne sine på grunn av forslaget fra regjeringen. Hvorfor mener distriktsstatsråden at kutt i kommunepengene er god distriktspolitikk?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Jeg er enig med representanten Lauvås i at levende bygder og lokalsamfunn er viktig for å kunne utnytte både menneskelige og naturgitte ressurser best mulig. Jeg er opptatt av å legge til rette for vekstkraftige distrikter i hele landet. Det handler om folks mulighet til å både jobbe og bo rundt om i distriktene. Det er flere faktorer som påvirker folks pendlermuligheter. I dag gis det fradrag i alminnelig inntekt for daglige reiser til og fra arbeid. Fradraget avgrenses av et bunnbeløp og en øvre grense. Fradraget gis som hovedregel basert på skattyters reiseavstand. Det stemmer at fradraget er noe redusert. Det skyldes dels at bunnbeløpet har økt, dels at skattesatsen på alminnelig inntekt er redusert. Redusert reisefradrag er dermed bl.a. et resultat av et bredt skatteforlik på Stortinget, som, så vidt jeg husker, også Arbeiderpartiet var med og støttet. Samtidig har minstefradraget i alminnelig inntekt blitt økt. Minstefradraget har som hensikt å dekke utgifter knyttet til det å skaffe seg inntekt. Videre har den gjengse innbygger også fått lavere skatt. Regjeringens skattelettelser favner bredt. I skatteopplegget for 2021 går om lag halvparten av lettelsene til folk med inntekt under 700 000 kr. Regjeringen har satset stort på reduksjon av reisetider og bedre fremkommelighet i hele landet. Vi har nær doblet samferdselsbevilgningene siden 2013. Utvidelsen av bo- og arbeidsmarkedsregionene – det å øke pendlingsomlandet til byer og tettsteder med større arbeidsmarkeder – er avgjørende for å styrke bosetting og positiv utvikling i alle deler av landet. Jeg mener at det i denne saken er viktig å se et større bilde enn kun det representanten Lauvås trekker opp. Den alminnelige arbeidstakers økonomiske rammer har blitt mye bedre under denne regjeringen. Regjeringens satsing på samferdsel bedrer også folks tilgang til arbeidsmarkedene i distriktene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Først har jeg lyst til å få representanten Lauvås til å fortelle meg hvor han finner sitater, eller hvem det er fra regjeringen som har uttalt at det å kutte i pendlerfradraget er god distriktspolitikk. Han siterer regjeringen på det i sitt skriftlige spørsmål. Jeg har i hvert fall aldri uttalt det. Jeg kjenner heller ikke til at noen andre statsråder har sagt at det er god distriktspolitikk. Forskjellen på Arbeiderpartiet og denne regjeringen er at vi ser folk og familiers økonomi under ett, og da handler det ikke bare om pendlerfradraget isolert sett. Det handler om hvordan vi reduserer det totale skattetrykket til familier og folk. En vanlig barnefamilie vil i 2021 betale 14 000 kr mindre i skatt enn de gjorde da Arbeiderpartiet sist satt i regjering. Da hjelper det ikke bare å redusere pendlerfradraget med den ene hånden, hvis man øker skatter og avgifter, slik Arbeiderpartiet gjør, med den andre hånden.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
I det skriftlige spørsmålet spør representanten Lauvås: «Hvorfor mener statsråden at kutt i pendlerfradrag er god distriktspolitikk?» Da regner jeg med at han hørt at jeg har sagt det noe sted, og det var derfor jeg lurte på om han kunne opplyse hvor han hadde hørt det, eller om det var et spørsmål om jeg mener det. Jeg er opptatt av at pendlerne skal komme seg raskt frem og tilbake til jobb, og at det skal være mulig å bo og arbeide i hele landet. Derfor er jeg veldig glad for at denne regjeringen, da vi tok over et sultefôret samferdselsbudsjett etter Arbeiderpartiet, faktisk doblet samferdselsbudsjettet. Det er mye veier til distriktene, og det betyr at vi bygger sammen bo- og arbeidsmarkedsregionene effektivt. En storstilt satsing på samferdsel, i motsetning til det Arbeiderpartiet gjorde, og å sørge for at det samlede skatte- og avgiftstrykket på familiene reduseres, i motsetning til det Arbeiderpartiet gjorde, er det som betyr noe i hverdagen. Det er helheten som betyr noe, ikke symbolpolitikken.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Regjeringen har satt kompetansepolitikk høyt på dagsordenen gjennom flere år. Kompetansereformen, Lære hele livet, representerer en tung satsing på ulike kompetansefremmende tiltak. Det utlyses store midler til utvikling av fleksible etter- og videreutdanningstilbud og til desentraliserte utdanningstilbud. Jeg er derfor glad for at vi har en handlekraftig statsråd for høyere utdanning, som så til de grader har vært tydelig på at desentraliserte utdanningstilbud er viktig. I statsbudsjettet for 2021 foreslår regjeringen å videreføre satsingen i utdanningsløftet med 2,5 mrd. kr for å utvide kapasiteten i videregående opplæring, ved fagskoler, høyskoler og universiteter samt på kompetansetiltak for ledige og permitterte. Fylkeskommunene har også fått en forsterket kompetansepolitisk rolle. Universiteter og høyskoler har som en del av sitt samfunnsoppdrag å samarbeide med det lokale og regionale samfunns- og arbeidslivet om utdanning og forskning. At et lokalsamfunn reagerer når et studiested legges ned, forstår jeg veldig godt. Men universitetene og høyskolenes studiestruktur styres ikke politisk. Det er styrene som beslutter strukturen. Da Stortinget behandlet strukturreformen i 2015, understreket et stort flertall – jeg tror alle partiene bortsett fra Senterpartiet, så da var altså Arbeiderpartiet også med – at det også i framtiden, slik det er i dag, må være opp til institusjonene selv og deres styrer å vurdere hva en hensiktsmessig studiestruktur innebærer. Et godt og attraktivt studietilbud kan ha stor betydning for tilflytting og tilgangen på kompetent arbeidskraft lokalt og regionalt. Stortingsrepresentanten etterlyser hva regjeringen kan gjøre for å styrke praksisnær forskning. Undervisningen ved UH-institusjonene skal være forskningsbasert, slik at utdanningene skal baseres på ny forskning. I profesjonsutdanningene bidrar praksisnær forskning til å styrke kunnskap, kvalitet og effektivitet i arbeidslivet. Regjeringen er opptatt av høy kvalitet og relevans både i utdanning og forskning. Det er Direktoratet for internasjonalisering og kvalitetsutvikling i høyere utdanning, Diku, og Forskningsrådet som lyser ut midler som bidrar til arbeidsrelevante utdanninger og praksisnær forskning. Nå jobber statsråden for høyere utdanning og forskning med en stortingsmelding om arbeidslivsrelevans, som regjeringen planlegger å legge fram i 2021. Denne meldingen vil omhandle hvordan universiteter og høyskoler evner å møte arbeidslivets kompetansebehov. Det krever bredere dialog og mer systematisk samarbeid mellom universiteter, høyskoler og virksomheter både i stat, kommune og i privat næringsliv.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Jeg er veldig glad for den utredningen vi har fått fra distriktsnæringsutvalget. Jeg er veldig enig i mange av deres konklusjoner, ikke minst det som handler om kompetanse og desentralisert utdanning. Det er viktig med den nærheten også for å sikre og utvikle jobber rundt om i hele Distrikt-Norge. Derfor er jeg glad for at regjeringen har satset betydelig på desentralisert utdanning. På det konkrete spørsmålet fra representanten Sandberg vil jeg bare bekrefte at det satser vi videre på. Regjeringen bevilget 100 mill. kr til fleksible utdanningstilbud. Femten universiteter og høyskoler fikk tilbud om å opprette flere fleksible og desentraliserte tilbud som er tilpasset den livssituasjonen mange voksne er i. Diku har fått midler til utvikling og drift av studietilbud der det ikke er campus. Dette skal bidra til at folk i større grad skal kunne …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Det jeg er glad for, er at den økningen vi har sett i antall offentlig ansatte de siste årene, har kommet særlig i tre sektorer: Det har kommet innenfor justissektoren, vi har mange flere politifolk, det har kommet innenfor utdanning og forskning, og det har kommet innenfor helse- og omsorg, med helse- og omsorgsmedarbeidere, som representanten Sandberg er innom. Det er selvsagt viktig at vi bidrar med tilstrekkelig antall jordmødre i kommunene. Derfor satser også regjeringen målrettet for å øke antall jordmødre i kommunene. For 2021 har vi foreslått å øremerke 60 mill. kr til tilskudd til styrking av helsestasjon, skolehelsetjeneste og jordmorsårsverk. Vi prioriterer flere jordmødre, og vi prioriterer også ressurser til kommunene. Derfor er jeg veldig glad for at regjeringen la fram støttepakke til kommunene på over 7 mrd. kr bare for …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Jeg takker representanten Langholm Hansen for spørsmålet, som jeg skal prøve å svare på. Jeg er veldig glad for at representanten stiller det spørsmålet, for jeg er veldig stolt over det Norge har fått til når det gjelder bredbånd og mobildekning. Bredbånd, mobiltjenester og internett er grunnleggende viktig i dagliglivet vårt – for næringsutvikling og arbeidsplasser og for gode offentlige tjenester. Ikke minst har vi sett det nå, under pandemien, særlig knyttet til skoleverket og arbeidsplasser. Når jeg har uttalt meg så positivt, er det ikke uten grunn. Det er fordi utviklingen har vært særdeles positiv, både i de tettest befolkede områdene og i distriktene. Denne regjeringen har virkelig fått fart på utbyggingen av bredbånd i hele landet. Investeringene i nett og tjenester har økt. Det ble investert over 12 mrd. kr i nett og tjenester i 2019 – over 4 mrd. kr mer enn i 2013. Det er viktig å være klar over at nesten 100 pst. av husstandene i Norge har tilbud om grunnleggende bredbånd. Det handler om at vi kan bruke offentlige portaler, handle på internett, bruke nettbank, lese nettaviser og strømme videoer – det er viktig. Tallene som representanten er inne på, gjelder høyhastighetsbredbånd. Da vi tok over i 2013, var det bare 63 pst. av norske husstander som hadde tilbud om slikt bredbånd. Per første halvår 2020 hadde dette økt til 89 pst. av husstandene. Det er en formidabel økning. Dekningen har økt enda mer i spredtbygde strøk, og dekningen for fiberbredbånd i distriktsområder har økt fra bare 11 pst. da regjeringen Solberg tiltrådte, til 55 pst. i 2020, altså en femdobling. En stor del er bygd ut av markedet selv, men i områder der det ikke er kommersielt grunnlag, er det staten som bidrar med tilskudd. Denne regjeringen har tildelt mer til bredbåndsutbygging i distriktene enn det den rød-grønne regjeringen gjorde. Men vi stopper ikke der. Vi fortsetter bredbåndsutbyggingen med full kraft, og jeg er derfor veldig glad for at vi nettopp fikk beskjed om at i EUs DESI-indeks for 2020 er det Norge, sammen med Danmark, som faktisk har de beste nettet i hele Europa. Det er jeg veldig glad for. I stortingsmeldingen Digital agenda for Norge, fra 2016, satte regjeringen som mål at alle husstander i landet skal ha tilbud om høyhastighetsbredbånd på sikt. Vi arbeider nå med en ny stortingsmelding, som kommer snart, om bredbånd, mobil og internett. Der skal jeg love representanten at denne regjeringen kommer til å sette seg nye ambisiøse mål.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Jeg er glad for at vi har en modell som er markedsbasert og teknologinøytral, som fungerer helt utmerket, og som bidrar til at markedet gjør såpass store investeringer som bare i fjor, med 12 mrd. kr. Det gjør at vi også kan bruke skattebetalernes penger på andre nødvendige velferdsordninger. Det vi har gjort, er at vi har fastsatt en ledningsforskrift, og vi sørger for en bredbåndsutbyggingslov. Vi sørger nå for at alle har tilgang på 4G, men vi er også i gang med å rulle ut 5G over hele landet. Det betyr ikke så mye for husstandene, for det er ikke det å laste ned Netflix raskere som er målet, men det kommer til å bety enormt for industrien. Vi skal gå fra en firefelts motorvei til en åttefelts motorvei. Derfor er det avgjørende nå ikke bare det som skjer med mobil- og bredbåndsdekning, men det som rulles ut med det nye teknologiskiftet som vi er i gang med.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Jeg vil si til dem at regjeringen prioriterer å bygge ut bredbånd i spredtbygde strøk. Det er heller ikke slik at jeg har tatt æren for det de kommersielle aktørene har bygd ut. Det skal tjene dem alene til ære at de har brukt 12 mrd. kr på å investere i gode nett i fjor. En viktig årsak til det er at vi har konkurranse. Denne regjeringen har lagt til rette for at vi har tre aktører som konkurrerer i markedet, og det har bidratt til at vi blir kåret til å ha Europas beste nett. Mitt enkle svar er at vi bruker de midlene som regjeringen har bevilget. I inneværende år har vi en rekordhøy bevilgning på 406 mill. kr. Vi bevilger 264 mill. kr til neste år, som likevel er den største bevilgningen Norge noen gang har gjort til bredbånd. Så denne regjeringen ruller ut også bredbånd i høy fart, ikke minst i distriktene, slik vi har gjort til nå.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Regjeringen er opptatt av at folk skal kunne bo og jobbe over hele landet. Tilgang til grunnleggende og likeverdige tjenester er en viktig forutsetning for dette. Nettopp derfor har regjeringen satset stort på utvikling av gode digitale løsninger, slik at alle skal ha tilgang til raske og effektive offentlige tjenester og løsninger. Velkjente eksempler på dette er innsending av opplysninger til Nav eller skatteetaten. Regjeringen har bevilget over 700 mill. kr til digitaliseringstiltak i 2020 nettopp for å legge fundamentet for at digitale tjenester kan utnyttes av alle i alle deler av landet. Over 400 mill. kr er i år gitt i tilskudd til bredbåndsutbygging nettopp rettet mot bedre tilgjengelighet og hastighet i distriktene. Digitalisering av offentlige tjenester legger altså til rette for økt tilgjengelighet og kvalitet. Samtidig vil det på noen områder fortsatt være behov for eller ønske om publikumstjenester med fysisk tilstedeværelse. Da må de organiseres mest mulig hensiktsmessig for at vi skal bruke skattebetalernes penger på en mest mulig effektiv måte. Det er derfor regjeringen har gjennomført nødvendige strukturreformer innen f.eks. politiet, UH-sektoren, Statens vegvesen, sykehus og fylkes- og kommunesektoren. Med politireformen sørger vi for at vi har robuste politidistrikt, operasjonssentraler, større fagmiljøer, politi som kan rykke ut når hendelser oppstår, men også sitte bak skjermen og følge det nye kriminalitetsbildet, som er en stor trussel mot barn og unge i dag. Representanten Christoffersen nevner passtjenester som eksempel på en tjeneste som bør være lett tilgjengelig. Det er jeg helt enig i. Politiet er derfor nå i gang med å anskaffe mobile passkjøretøy som skal bidra til at det skal bli enklere å få pass for dem med lang reisevei til nærmeste passkontor. Når det gjelder fri rettshjelp, har man lik tilgang til den uavhengig av hvor man bor i landet. I tillegg har hver kommune et forliksråd. De løser tvister gjennom megling og er et godt alternativ for å sikre rettssikkerheten til den enkelte. Statens vegvesen er et eksempel på en annen etat som har jobbet mye med digitalisering og utvikling av selvbetjeningsløsninger. Målet er å oppnå enklere og mer tilgjengelige tjenester for brukeren. En rekke tjenester på førerkort- og kjøretøyområdet kan nå utføres hjemmefra uten at man er nødt til å møte opp på trafikkstasjonen. Det er bare å ta opp mobilen fra lomma, så kan man løse det enkelt og greit. Et eksempel på det er digital salgsmelding av kjøretøy. Dette er forenklinger både for det offentlige og for oss som brukere. For de tjenestene som fortsatt krever oppmøte, som førerprøver og kontroll av kjøretøy, skal det fortsatt være et tilgjengelig tilbud rundt om i hele landet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Det er en veldig deprimerende historiefortelling Arbeiderpartiet har om distriktene. Det ser vi også i det såkalte distriktsløftet til Arbeiderpartiet, som skal være den største satsingen på 50 år. Det jeg synes er gledelig, er at Arbeiderpartiet nå har innsett noe veldig smart, nemlig at det er den brede distriktspolitikken som er viktig. Den smale, lettfattelige og enkle distriktspolitikken som handler om subsidier og utviklingsmidler, er ikke det som hjelper for vekst. Nå er det slik at ikke alt det som representanten sier, medfører riktighet. Vi skal jo opprettholde alle rettsstedene, og jeg tror ikke folk blir boende i distriktet på grunn av at det er et kontor der, når de likevel kan gjøre ting enkelt på mobilen. Det viktigste er å ha gode velferdstjenester tilgjengelig. Det viktigste er at folk kan ha en jobb. Hvis ikke kan det ikke bo folk rundt om i hele landet. Da må vi sørge for desentralisert utdanning, vi må sørge for tilgang til kompetanse, og vi må sørge for at arbeidsplasser etableres.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Den globale megatrenden, som har vart i 60 år, ikke minst under Arbeiderpartiet i regjering, da flere flyttet til storbyen, er ikke noe vi kan fikse over natten. Det skjer over hele verden. Men vi er opptatt av at folk skal kunne bo og leve i hele landet, og distriktsnæringslivsrapporten, som nå er lagt frem, peker på at regjeringens distriktspolitikk for å bidra til etablering av arbeidsplasser virker. Folk må ha en jobb å gå til hvis de skal bo ute i distriktet. Og de må ha gode kulturtilbud og gode velferdstjenester. Derfor lanserte kommunalministeren og jeg i går startskuddet for å utarbeide en strategi for byer og tettsteder. Vi tror at det å ha sterke byer og tettsteder vil hjelpe også omlandet og distriktene, der man har velferdstjenestene, der man har jobbene, og at det er til det beste for begge.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Reiselivsnæringen er en viktig næring, ikke minst i Nord-Norge og Lofoten. Det er en viktig distriktsnæring og utgjør for mange små lokalsamfunn hjørnesteinsbedriften. Den bidrar til stor verdiskaping og sysselsetting i hele landet. I Nord-Norge bidrar den til jobber, den bidrar til bolyst. Nord-Norge har lyktes godt med å utvikle bransjen, med bl.a. nordlysturisme, fisketurisme – jeg kan nevne i fleng. Lofoten f.eks. har klart å hevde seg i en krevende internasjonal konkurranse om de mest betalingsvillige turistene. Det er intet annet enn imponerende. Men nå er næringen hardt rammet av pandemien, som resten av det norske samfunnet og næringslivet. Turistene kommer ikke, ting står stille. Det er vondt for den enkelte bedriftseier og ansatte, og det er vondt for lokalsamfunnene det rammer. For regjeringen og meg som distriktsminister har det vært viktig med treffsikre tiltak, som sørger for at så mange som mulig av reiselivsbedriftene – som gikk så det suste før koronaen – også overlever krisen, og står klar til å ønske gjester fra hele verden velkommen når hverdagen normaliseres. Reiselivsnæringen er én av næringene regjeringen kanskje har brukt mest tid på å diskutere og finne løsninger for, fordi det er en så mangfoldig næring. Vi skal fortsette med å bygge kompetanse i næringen, vi skal fortsatt satse på de fortrinnene som reiselivet i Norge har utviklet de siste årene. Reiselivet skal fortsette å skape nye jobber og legge grunnlaget for levende lokalsamfunn i distriktene. Derfor har vi tett dialog med reiselivsnæringen, slik at vi kan sette inn effektive tiltak som skal hjelpe reiselivsbedriftene, deres ansatte og berørte distriktskommuner gjennom krisen. Jeg må få lov til å si at jeg er imponert over regjeringens næringsminister, Iselin Nybø, som har jobbet døgnet rundt i måned etter måned for å gjøre det hun kan for reiselivet. Rett før sommeren ga vi 600 mill. kr direkte til kommunene og kommunale næringsfond. Kommunene i Nordland fikk til sammen 75 mill. kr til reiseliv. Reiselivet trenger flere tiltak. Derfor har Stortinget nå vedtatt å øke rammen til regionale investeringstilskudd gjennom Innovasjon Norge med 80 mill. kr. Vi har sørget for garantiordning for luftfart, fritak for lufthavnavgift – for Avinor skal sørge for et forsvarlig flytilbud i Norge – og vi har sørget for å få på plass en kompensasjonsordning som skal hjelpe det spekteret av reiselivsbedrifter vi har. Vi er også glad for at momsen er redusert. Vi er opptatt av fortsatt å utvikle reiselivet sånn at vi skal ha et slagkraftig distriktsreiseliv som står klart til å ta imot gjester når pandemien er over.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Jeg engasjerer meg sterkt i det og er derfor glad for at vi har fått på plass en så handlekraftig pakke med et bredt spekter av tiltak. Jeg er også glad når jeg hører kommuner og reiseliv som selv omstiller seg. Jeg var nylig i Finnmark og besøkte Hasvik, som brukte midler fra regjeringen til et fellesprosjekt for å løfte reiselivsbedriftene på Sørøya. De fikk bedriftsnettverksmidler fra Innovasjon Norge og har omstilt hele reiselivsnæringen, f.eks. Big Fish Adventure, som i mai bestemte seg for å finne ut av hvordan man kunne snu utfordringene pandemien ga dem, til noe positivt. De startet en ny merkevareprosess: satsing på sosiale medier rettet mot det norske markedet. Resultatet ble en bedre sommersesong enn noen gang før. Det viser at det ikke bare er midler fra regjeringen som er løsningen. Det handler også om evne til å snu seg midt i en vanskelig krise og tenke på hvordan man skal utvikle seg for å styrke seg overfor det internasjonale markedet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Jeg tror representanten skjønte godt at jeg prøvde å få fram forskjellen mellom hotellsenger og et destinasjonsselskap. Men nok om det. Jeg har også forklart den finansieringsordningen som gjør at visit- og destinasjonsselskapene er nødt til å få støtte også fra mange av reiselivsselskapene. Derfor er de avhengige av at reiselivet går godt, som representanten også påpeker. Som jeg sa, er det et sett med tiltak som regjeringen har presentert, alt fra endringer i permitteringsregelverket, reduksjon i arbeidsgiveravgiften, lønnsplikt, forlenget dagpengeperiode for permitterte og oppsagte til redusert merverdiavgift. Den listen er veldig lang. Og så har vi et veldig mangfoldig næringsliv i Norge. Fra regjeringens side prøver vi å være så mye i dialog som overhodet mulig og hjelpe alle, men at det er en tung tid også for destinasjonsselskapene, er det ingen tvil om.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Det å sikre trygghet for fødende i distriktene er viktig for regjeringen, og i den sammenheng er følgetjenesten avgjørende for at fødende som bor rundt om i Distrikts-Norge og har lang reisevei, skal føle trygghet. De regionale helseforetakene har siden 2010 hatt ansvaret for følgetjenesten for gravide. Helsedirektoratets veileder «Et trygt fødetilbud. Kvalitetskrav til fødselsomsorgen» legger til grunn at det er behov for følgetjeneste der det er halvannen times reisevei til fødestedet. I 2019 fikk de regionale helseforetakene i oppdrag å kartlegge følgetjenesten. Kartleggingen viser at helseforetakene i all hovedsak har fått på plass følgetjenesten. Noen steder har det manglet følgetjeneste. Det er ikke godt nok. Oppdraget med å kartlegge følgetjenesten er fulgt opp med et nytt oppdrag for 2020. Her er det klar beskjed fra helsemyndighetene om å få på plass følgetjenesten. Det viktigste tiltaket for å sikre en god følgetjeneste er å bidra til et tilstrekkelig antall jordmødre i kommunene. Med tettere oppfølging av gravide kan vi fange opp flere svangerskap med komplikasjoner og svangerskap der det er risiko for fødselskomplikasjoner eller at fødselen vil skje fort og uventet. Regjeringen satser derfor målrettet på å øke antall jordmødre i kommunene, og for 2021 har vi foreslått å øremerke 60 mill. kr av tilskuddet til styrking av helsestasjons- og skolehelsetjenesten til jordmorårsverk. Regjeringens satsing gir resultater. Slik sikrer vi også kvinner i distriktene med lang reisevei til fødestedet følge av jordmor. Helse Midt-Norge opplyser at St. Olavs hospital i flere år har arbeidet for å bedre jordmorberedskapen og følgetjenesten i øyriket i Trøndelag, Hitra, Frøya og Heim. Det er økende fødselstall – gledelig nok – i distriktet Hitra og Frøya, og kommunene er i ferd med å ansette et tilstrekkelig antall jordmødre til å organisere en egen vaktordning. Det vil være bra for gravide på Hitra og Frøya. Helse Midt-Norge håper at beredskapen og følgetjenesten for Hitra og Frøya vil være på plass innen kort tid. Bakgrunnen for den midlertidige endringen, som representanten Kjerkol viser til i sitt spørsmål, var at St. Olavs hospital trengte jordmødrene på fødeavdelingen i dette tidsrommet, og da oppsto det en utfordrende situasjon. Følgetjenesten er viktig for tryggheten for gravide. Det er de regionale helseforetakene som har ansvaret for å få på plass følgetjenesten, og det er gitt klare føringer om å få dette på plass. Det er noe helseministeren følger tett opp.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Hvis folk skal kunne bo i hele landet, også i distriktene, skal de være trygge når de skal føde. Derfor skal ikke by og land settes opp mot hverandre, og derfor er jeg veldig glad for at vi har en helseminister som har gitt så tydelige og klare føringer om å få dette på plass, og forventer at det kommer på plass. For det skal ikke være sånn som dette. Til det aktuelle tilfellet som representanten er inne på ved Helse Midt-Norge: I den aktuelle perioden 25. september 2020–25. oktober 2020 etablerte Helse Midt-Norge en vaktordning 24/7 på Hitra og Frøya med to lokale jordmødre akkurat i de dagene dette var et problem. Det ble avtalt individuelle ordninger med gravide i Heim og Rindal under samme periode, og beredskap og følgetjeneste i de fire kommunene var derfor godt planlagt i perioden da andre jordmødre var omdirigert til St. Olavs hospital. Det betydde at man klarte å ivareta tryggheten til de fødende akkurat på dette tidspunktet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-11-18:
Regjeringen er veldig opptatt av dette, for det skal være trygt å bli gravid og føde uansett hvor du bor i Norge. Det viktigste tiltaket er å sikre gode følgetjenester. Det bidrar til et tilstrekkelig antall jordmødre i kommunene, og derfor satser denne regjeringen målrettet på å øke antall jordmødre i kommunene. Befolkningen skal ha trygghet for at de får hjelp når de trenger det, uansett hvor de bor. Derfor skal vi fortsatt ha en desentralisert sykehusstruktur med nærhet til fødetilbudet, og vi skal ha en godt utbygd ambulansetjeneste. Denne regjeringen har styrket tilbudet i de kommunale helse- og omsorgstjenestene betraktelig. Forutsetningene rundt om i landet vårt er ulike. Da må vi løse oppgavene på litt ulike måter. Men det er ikke sånn at by og land skal settes opp mot hverandre, og at det ikke skal være trygt for fødende å bo på bygda.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
«Nesna er Nord-Norges nest eldste institusjon for høyere utdanning. Nedleggelsen av lærerutdanninga på Nesna demonstrerer dessverre med all tydelighet at det trengs en bedre politikk for utdanningstilbud i hele landet, som grunnlag for bærekraftige lokalsamfunn og gode velferdstjenester nært der folk bor. Arbeiderpartiet vil bygge ut utdanningssystemet og prioritere desentralisert utdanning. Men hva vil regjeringa gjøre for å styrke universitetenes rolle i regional utvikling og den praksisnære forskninga?»
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Jeg takker statsråden for svaret. Da registrerer jeg at hun mener det er opp til studiestedene enkeltvis å sørge for at man får den totale kapasiteten av fagfolk i Norge som er nødvendig. Distriktsnæringsutvalget understreker at det kreves en aktiv politikk for å motvirke sentralisering og advarer om at fraflytting og mangel på arbeidskraft med relevant kompetanse er den største utfordringen for utviklingen av Distrikts-Norge. Utvalget peker også på og framhever spesielt utdanningssystemets sentrale rolle for folks valg av bosted og tilgangen til arbeidskraft i regionene. Vi vet at rundt 70 pst. blir værende i regionen der de studerer. Hvis en ser på dem som er født i regionen, er det hele 80 pst. Jeg registrerer at Høyres partiprogram, som jeg skjønner distriktsministeren har hatt et særskilt ansvar for i en annen rolle, sier ingen ting om å styrke høyere utdanning i distriktene. Da må jeg nesten spørre: Hvordan vil regjeringen i praksis følge opp utvalgets anbefaling for desentralisert utdanning for å hindre fraflytting og utvikle kompetansen i regionene?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
Kompetansebehovsutvalget, for å følge opp det, slår fast at mangelen på kvalifisert arbeidskraft er spesielt stor i helse- og omsorgssektoren, og at utfordringene er særlig store i distriktene. I september kom Riksrevisjonens rapport om bemanningsproblemer i helseforetakene, der det slås fast at jordmormangel påvirker kvaliteten i fødselsomsorgen. Til tross for økende jordmormangel vet vi at kandidatmålet for jordmødre er uendret fra 2013 og framover. Nylig la jeg merke til at NRK meldte at fødeavdelingen i Kristiansund har mangel på jordmødre, men bemanner opp med vikarer fra såkalt røde land, som unntas fra karantenebestemmelsene. Mitt spørsmål er: Ser statsråden at mangel på helsepersonell i distriktene også kan svekke beredskapen under pandemien, og hva vil hun da eventuelt i regjering gjøre for å motarbeide en slik problemstilling?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-11-18:
«Distrikts- og digitaliseringsministeren har gjentatte ganger uttalt seg utrolig positivt om bredbåndsdekningen i Norge, men dekningsgraden varierer veldig. De tettest befolkede områdene har en dekning på 96 pst. Dekningen i Distrikts-Norge er bare 56 pst. Områdene, med lavest befolkningstetthet, utgjør samtidig de dyreste områdene å bygge ut. Hvilken plan og tidshorisont har regjeringen for å oppnå full bredbåndsdekning i hele landet, for å unngå at vi også i framtiden har en todelt digital dekning?»