Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2007-06-13:
I dag skal vi behandle hvordan vi skal sikre at kommunene kan gi et godt skoletilbud, en trygg og nær eldreomsorg, et godt kulturtilbud og få fylt opp noen hull i veien – vi skal behandle kommuneopplegget for 2008. Først vil jeg begynne med noen fakta. Kommunene får mellom 1,5 og 1,75 milliarder kr mer i frie midler. Vi tilfører 425 mill. kr mer til ordningen med ressurskrevende tjenester. I bunnen for dette opplegget ligger det at vi har fått 700 mill. kr mer i økt skatteinngang i år, som gjør at vi har et solid fundament for neste års budsjett. Hvis vi tar med de øremerkede satsingene, vil kommunesektoren neste år få mellom 4,5 og 5,25 milliarder kr mer å jobbe med. Med dette opplegget har vi fått en realvekst på ca. 20 milliarder kr i løpet av årene som har gått etter valget. Det er et solid fundament kommunesektoren har fått. Om hundre dager er det igjen valg – lokalvalg. 431 ordførere og tusenvis av folkevalgte skal be om tillit. Det vil være et mylder av lokaldebatter. Lokale kandidater skal peke ut retning og gi sine svar på de utfordringene de har i sin kommune, slik vi gjorde det for to år siden. De to første punktene i mitt og Senterpartiets valgprogram var skole og omsorg. Løsningen vi i Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV pekte på, var styrket kommuneøkonomi. Vi pekte på fellesskapsløsninger. Retningen vi ønsket var tydelig, og folk bestemte i valg. Da er spørsmålet etter to år: Kan vi se noen retningsendring etter stortingsvalget? Er det en vesentlig forskjell mellom debatten i dag, når Haga er minister, og debatten for fire år siden, da Solberg var minister? Jeg tror ikke jeg trenger å svare. Alle som kan se, ser det. Retningen er endret. En ny kurs er staket ut. Og som saksordfører er jeg glad for å si at det i dag er ro rundt kommunenes økonomi. Et bredt flertall i komiteen har sluttet seg til de rammer Regjeringen har lagt til grunn. I innstillingen er det i hovedsak to syn på hvorfor endringen har kommet. Noen ser det som en tilfeldighet. Vi andre ser det som et resultat av valget. De politiske partiene som satset på velferd og fellesskap, gikk fram. De som satset på det motsatte, gikk tilbake. Erna Solbergs linje ble forkastet i valg. Norge er et land med en mangfoldig geografi og en veldig forskjellig befolkningssammensetning i ulike deler av landet. I Norge har vi hatt vilje til å utjevne forskjeller, og det ser vi ikke minst i inntektssystemet. Flertallet og Regjeringen ønsker en innretning på neste års kommuneopplegg som fører til at alle skal få ta del i velferdsveksten. Mindretallets skattegrep, med Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, ville ha ført til at bare noen få kommuner hadde fått del i veksten. En sånn politikk ville etter min mening ha ført til økt sentralisering. For fire år siden var det et gryende kommuneopprør. Det var stagnasjon og delvis nedbygging av den offentlige velferden. Det var mange konfliktfylte prosesser som tok fokuset vekk fra det viktigste, nemlig å gi god omsorg og sørge for en god skole. Ifølge en KS-undersøkelse i 2003 reduserte 56 pst. av kommunene ett eller flere tjenestetilbud. Reduksjonene rammet spesielt to kjerneområder, nemlig skole og omsorg. Nå ser vi en helt annen virkelighet. Rapportene viser at det har gått fra kutt til styrking. De ekstra pengene er i stor grad brukt der de trengs mest. I 2006 ble det opprettet 16 100 flere barnehageplasser, en større økning enn noen gang før. Det ble 3 900 nye årsverk i pleie- og omsorgssektoren. Det er flere unge i videregående opplæring enn før, og flere får førstevalget oppfylt. Den politiske retningsendringen velgerne bad om, har begynt å virke. Nå er det lokalvalg, og grunnlaget er snart på plass, slik at man får reell lokal handlefrihet. Man kan se på mulighetene for utvikling i sitt lokalmiljø i stedet for nedbygging. Demokratiet funker, retningen er snudd.