Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Dagens debatt har synliggjort at regjeringa bruker de store pengene på de viktigste velferdsgodene: gode helse- og omsorgstjenester for alle gjennom satsing på helsefremmende og forebyggende tiltak, gode omsorgstjenester for eldre og andre som trenger det, breie folkehelsesatsinger og tjenester nær der folk bor, når det er det beste – slik Samhandlingsreformen legger opp til. Alle internasjonale målinger viser at Norge har sykehus i verdensklasse. Dette er en kvalitet vi skal ta vare på og videreutvikle. Regjeringa foreslår derfor å øke driftsmidlene til sykehusene i neste års budsjett med nesten 2 mrd. kr. Dette betyr en økning i pasientbehandlinga på vel 2 pst., dvs. den høyeste budsjetterte veksten noensinne. Med dette budsjettet kan 35 000 flere pasienter få behandling, og budsjettet legger opp til fortsatt styrking og videreutvikling av Sykehus-Norge. Den regionale organiseringa av sykehusene, som ble iverksatt gjennom den nå ti år gamle helsereformen, har vist seg å gi svært gode resultater. Den nylig avholdte Spekter-konferansen slo fast at vi har all grunn til å være fornøyd med det veivalget vi gjorde den gang, sjøl om man selvfølgelig har spesielle utfordringer særlig i Helse Sør-Øst. Jeg er ikke i tvil om at f.eks. de investeringene man har gjort ved sykehusene i den landsdelen der jeg bor, aldri hadde vært mulig dersom det enkelte fylket eller det enkelte sykehus skulle være seg sjøl nok. For ikke å snakke om dersom et sykehusdirektorat skulle bestemme – som høyrepartiene visstnok kan tenke seg. Derfor er jeg en sterk tilhenger av en fortsatt regional organisering av spesialisthelsetjenesten, som tar hensyn til både god funksjonsfordeling mellom sykehusene, nærhet mellom folk i regionen og de som leder sykehusene, og mulighet for Stortinget til å styre på et overordnet plan. Så til opposisjonens politikk. I heile høst har helse- og omsorgskomiteens leder Bent Høie stått på talerstolen og ropt at Norge har et klassedelt helsevesen. Han gjentok dette i debatten her tidligere i dag. Som bevis på dette klassedelte helsevesenet anfører representanten Høie at stadig flere kjøper private helseforsikringer, også i vårt land. Men kan noen forklare hvorfor Bent Høie i dag hevder at det ikke skulle være nødvendig med private helseforsikringer i Norge, mens den borgerlige regjeringa i 2003 innførte skattefritak for bedriftskjøp av slike forsikringer, med en finansminister fra Høyre ved roret? Med andre ord: ren oppmuntring til en atferd som ifølge det samme partiet ikke skulle være nødvendig. Men la oss tenke oss et øyeblikk at Høyre og den borgerlige regjeringa i 2003 skjønte at de var i ferd med å skape et klasseskille i helsevesenet, og at det var grunnen til at man innførte skattelette for kjøp av private forsikringer. Da er det særdeles merkelig at profilen på det skattefritaket som man innførte i 2003, har vist seg først og fremst å komme sjefer og andre høytlønte til gode, altså relativt unge, friske folk – og flest menn. En dundrende udugelig politikk dersom målet er å motvirke klasseforskjeller, spør du meg. Jeg skulle så gjerne i dag hatt en plausibel forklaring på denne komplett usammenhengende politikken. Det har jeg ingen tru på at jeg får. Men kanskje Høyre nå heretter kunne la et stillhetens slør senke seg over dette nokså meningsløse forsikringspreiket, før farsen går over til å bli tragedie. Eller som min gamle, kloke bestemor brukte å si: Når man kjenner at man vil tøve, skal man tie stille. Sannheten er at forskning viser at det er særlig tre forhold som virker som pådrivere for kjøp av private helseforsikringer: en generell positiv holdning til – og en aktiv politikk for – privatisering og kommersialisering skattelette for kjøp av slike helseforsikringer offensiv markedsføring i det offentlige rom for private forsikringer. Derfor ser vi at våre naboland Sverige og Danmark – under borgerlige regjeringer – har hatt langt større vekst når det gjelder private helseforsikringer enn det vi har hatt i Norge. Representanten Bent Høie sto for litt siden her i salen og påsto at den privatiseringsboomen Høyre vil rulle ut for norske sykehus, ikke fins i andre land. Da kan jeg betro representanten Høie at hovedtesen i Høyres sykehuspolitikk: fritt etableringsvalg – er ganske så likt det de borgerlige har begynt på i våre naboland Sverige og Danmark, nemlig at private kommersielle sykehuseiere kan etablere seg akkurat der de sjøl vil, behandle de pasientene de sjøl finner for godt, for så å sende regninga til det offentlige, uten avtale på forhånd. I Sverige har man startet en slik utrulling primært i Stockholm-området. Og konturen av en kommende profil i pasientbehandlinga kan vi se allerede nå: De friskeste og sprekeste har fått kortere ventetid for behandling, mens de pasientene som har sosialmedisinske diagnoser, har fått lengre ventetid og de er blitt flere. Jeg gleder meg til den debatten om helsebudsjettet som vi skal ha i neste uke.