Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2012-03-22:
Jeg vil gi ros til landbruksministeren – han er klar og energisk når det gjelder spørsmålet om vern av jord, all honnør for det. Spørsmålet i dag er: Er de offentlig demokratiske virkemidlene gode nok, slik at landbruksministerens intensjon kan gjennomføres i praksis? Situasjonen er at det er stor knapphet på matjord i Norge. Matjord er jord hvor det er meitemark, dess mer meitemark det er i jorda, dess mer fruktbar er jorda – det er kortversjonen. Norge er spesielt dårlig stilt med matjord internasjonalt, og det går fra vondt til verre. Vi blir flere mennesker, og menneskene har et kosthold som krever større og større arealer. Vi får altså både mindre arealer og mindre fruktbare arealer. Avlingene går ikke opp, slik som representanten fra Høyre prøvde å si. Avlingene går ned. Det blir både mindre areal og mindre avling per enhet. Jeg skal ikke gå inn på det, men det er et faglig faktum. Den mest fruktbare jorda ligger der hvor bosettinga er eldst, altså der hvor konfliktene er størst. Den jorda er spesielt viktig, for det er den jorda vi kan produsere mat på som menneskene kan spise direkte. Der kan vi produsere korn, poteter, grønnsaker og frukt – det som ikke trenger å foredles gjennom et husdyr. Det er store, private økonomiske interesser som ønsker å spise opp jorda gradvis. Det er enorme krefter. I de mest attraktive områdene er det vanlig med hemmelige opsjonsavtaler mellom grunneiere som teller kortsiktige penger, og økonomisk sterke, langsiktige entreprenører som inngår en hemmelig avtale, og som sjølsagt da undergraver jordvernet og gjør de demokratiske prosessene tilnærmet umulig å gjennomføre på en skikkelig måte. Det er noe svineri! Det offentliges rolle er helt avgjørende for å avveie disse interessene. Dagens praksis og virkemidler er resultat av politiske valg. Det er resultat av den politiske forståelsen vi har. Og når vi ikke har kommet lenger, er det fordi sterke interesser ønsker å ha et slapt jordvern. Det er synd å si det, men Arbeiderpartiets ledelse er blant dem. Sterkt jordvern har sterk støtte i befolkningen. Et ekte jordvern er et spørsmål om langsiktig samfunnsplanlegging. Vi har noe som heter rikspolitiske retningslinjer for boligbygging, som kom fra Miljøverndepartementet. Det er direkte i konflikt med jordverninteressene. Det må sies høyt og høyt og høyt og tydelig. Vi må tenke større enn bare fokus på at folk skal bo oppå jernbanestasjonen. Det er større verdier i livet enn å ha en slik samfunnsforståelse. Hvis ikke regjeringa på en bedre måte greier å legge et desentraliseringsperspektiv til grunn for arbeids- og næringslivet, kommer vi hele tida på hæla, og det blir spørsmål om å si nei, nei, nei for å prøve å verne. Den kampen kommer vi til å tape. Derfor er det den store samfunnsplanlegginga som er avgjørende, desentralisering av arbeids- og næringsliv. Landbruksministeren har forsøkt å bedre jordvernet ved en egen jordvernparagraf i jordlova. Det forslaget har landbruksministeren frafalt, som vi hørte. Det som da står igjen, er sjølsagt det opplagte, nemlig plan- og bygningsloven. Det er plan- og bygningsloven som må brukes, slik at du får en forskrift til plan- og bygningsloven som er slik at enhver kommune som vil planlegge arealbruk i tettstedene og rundt byene, skal ha det som sin obligatoriske oppgave å regulere til jordbruk på samme måte som en regulerer til friluftsliv, næringsformål og andre formål. Så får vi da den demokratiske prosessen i hvert enkelt kommunestyre om hvilke valg en skal ta, men vi får en avklaring. Vi får forutsigbarhet gjennom et juridisk dokument, slik at både grunneier og utbyggingsinteresser og det offentlige vet hva en har å forholde seg til. Planen er slik: Dette arealet er til jordbruk, dette er til friluftsliv – kom ikke her, sånn er det. Trengs det mer areal – ja vel, så må de arealene finnes et annet sted. Jeg takker for interpellasjonen. Det er prisverdig. Det er spørsmål om politisk avveining, og det må prates enda tydeligere enn det som har vært gjort hittil, for konfliktene er slik at det er utrolig sterke krefter i dem.