trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-01-11:
Sidan Avinor er organisert som eit aksjeselskap, er det Avinor sitt styre som vedtek dei årlege investeringsbudsjetta. Styret står sjølvsagt ikkje heilt fritt. Det er styresmaktene som fastlegg lufthamnstrukturen, og Avinor må syte for at alle lufthamner kan drivast på ein forsvarleg måte. Lufthamnene må t.d. møte dei til kvar tid gjeldande krava frå Luftfartstilsynet. Avinor opplyser at det dei to siste åra har vore investert til saman om lag 25 mill. kr i terminalbygget på Kjevik. Dette gjeld i hovudsak tryggingstiltak og nokre mindre utvidingar. Investeringsnivået dei neste åra vil vere høgt. I 2006-budsjettet er det sett av prosjekteringsmidlar til ei større utviding av terminalbygget som er kostnadsrekna til 65 mill. kr. Arbeidet skal etter planen startast mot slutten av 2006. Nytt tårn til 35 mill. kr er òg under prosjektering. I 2004 gjekk Kjevik lufthamn i økonomisk balanse, medan dei førebelse tala for 2005 viser eit lite overskot. Dei store utfordringane på Kjevik dei næraste åra gjeld krav til større tryggingsområde i begge endar av rullebana. Dette vil kunne koste om lag 200 mill. kr. Ei slik utbygging vil verte utgreidd i samband med ny reguleringsplan for området. Det skjer òg ei positiv utvikling med omsyn til trafikkutviklinga. Avinor opplyser at SAS Braathens frå 11. februar 2006 opnar ei ny rute til Alicante, medan KLM frå 1. mars vil doble kapasiteten til Amsterdam. Frå 28. mars 2006 vil SAS Braathens auke kapasiteten på ruta til København. På bakgrunn av den utviklinga ein ser på Kjevik, er det difor ikkje tvil om at både Avinor og flyselskapa satsar på Kjevik.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-01-11:
Ettersom Avinor er eit aksjeselskap, og det er Avinor som har ansvaret for utgreiingane og dei økonomiske prioriteringane på detaljnivå, kan eg ikkje uttale meg i detalj om dei planane som ligg føre, for dei ligg ikkje på mitt bord. Som statsråd er eg generalforsamling og ikkje dagleg leiar eller styret. Men eg kjenner meg trygg på at dei investeringane som vert gjorde, er tidsmessige, og at dei er innretta slik at Kjevik skal verte ein tenleg flyplass, ikkje berre etter dagens standard, men sjølvsagt etter den standarden me skal ha i framtida. Eg skjønar spørsmålet i forhold til at enkelte andre fylke har fleire flyplassar. Det er ein struktur som har vore lagd, og som ligg der. Denne statsråden har ingen planar om å gjere noko med han. Mitt mål er at Avinor skal kunne setjast i stand til å sikre alle flyplassane våre ei tenleg og framtidsretta utvikling – òg Kjevik. Eg meiner at dei planane som ligg føre, tek høgde for det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-01-11:
Pr. i dag har eg ingen planar om å vurdere eigarstrukturen. Når det gjeld det andre spørsmålet, vil eg påstå at det er hypotetisk. Eg synest me skal ha tillit til Avinor sine planar, som sjølvsagt vert utarbeidde i tett dialog med lokale styresmakter, og til at dei vil syte for ivaretaking av dei krava me ser at Kjevik har, og som folk i Agder-fylka har, til å ha ein tenleg flyplass både i dag og inn i framtida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-01-11:
I 2005 vart 11 personar drepne i trafikkulukker på E6 i Gudbrandsdalen. Dette er vesentleg meir enn i 2004, då to personar vart drepne. Dei siste åra har i gjennomsnitt seks personar vorte drepne i trafikkulukker på denne strekninga. Fleirtalet av ulukkene har vore møteulukker. Dette viser at det er store variasjonar frå år til år. Mellom anna som følgje av ulukkessituasjonen vil Statens vegvesen setje i gang ei vurdering av E6 gjennom Gudbrandsdalen med sikte på å lage ein samla strategi for tiltak som både på kort og lang sikt kan gje ein tryggare og betre veg. Vurdering av vegstandard, kostnader, finansiering og utbyggingsrekkjefølgje vert sentrale tema i dette arbeidet. Sidan møteulukkene utgjer ein vesentleg del av dei alvorlege ulukkene på strekninga, vil trongen for fysisk midtdelar vere eit viktig vurderingstema. På E6 nord for Lillehammer har nullvisjonsprosjektet til Statens vegvesen etablert ei prøvestrekning med ulike vegbreidder og midtdelarar og nye typar midtlinjeoppmerking. Etaten vil leggje resultata for desse og andre forsøk til grunn ved planlegging av tiltak både på kort og lengre sikt. Fartsnivået på vegen har stor innverknad på tryggleiken. I dag er det ni punkt for automatisk trafikkontroll – såkalla fotoboksar – mellom Lillehammer og Otta. Dette er ei effektiv form for fartskontroll. Statens vegvesen er i samråd med politiet i gang med å vurdere om det er føremålstenleg med fleire slike punkt på strekninga. Statens vegvesen har i løpet av 2005 etablert eigne ulukkesanalysegrupper i alle regionane. Gruppene er samansette av fagfolk med både vegteknisk, køyreteknisk og pedagogisk kompetanse. Alle trafikkulukker med drepne vert undersøkte av desse gruppene. Når alle dødsulukkene på E6 i Gudbrandsdalen i 2005 er gjennomgåtte, vil det venteleg liggje føre eit betre grunnlag for å vurdere tiltak. Statens vegvesen vil følgje opp dette arbeidet. Statens vegvesen skal òg auke innsatsen på teknisk kontroll av tunge køyretøy, m.a. kontroll av bremsar og dekk. I handlingsprogrammet for perioden 2006–2015 er det lagt opp til å gjennomføre utbygginga av E6 på strekninga Tingberg–Tretten i Øyer kommune i denne perioden. Under føresetnad av at det vert tilslutning til delvis bompengefinansiering av prosjektet, er det lagt opp til anleggsstart i første fireårsperiode. I tillegg vil det verte gjennomført mindre investeringstiltak og andre strakstiltak, i tråd med det som er skissert ovanfor. Større investeringar på E6 i Gudbrandsdalen utover strekninga Tingberg–Tretten må vurderast ved neste revisjon av Nasjonal transportplan for perioden 2010–2019. Dette arbeidet set eg i gang i departementet no.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-01-11:
Først vil eg beklage sterkt dersom eg har fått opplyst feil tal. Det er eg veldig lei meg for. Når det gjeld representanten Nistad sitt forslag om omprioriteringar, skjønar sjølvsagt representanten at eg ikkje kan svare på det over bordet her. Det er ikkje slik prosessane går, og det veit Nistad, med si fartstid i samferdselskomiteen, særdeles godt. Dei innspela han kjem med, skal eg gjerne ta imot og vurdere, men eg kan dessverre ikkje gje noko handfast svar over bordet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-01-11:
For å ta det siste først: Det er ingen tvil om at dødsfall i trafikken medfører store økonomiske kostnader, men først og fremst medfører det store kostnader og sorg og sakn for dei som mistar sine kjære. Eg skal m.a. til Oppland om kort tid og vere med på å markere det. Når det gjeld budsjettløyvingar, står målet fast. Statsråden vil sjølvsagt løyve desse pengane, men det skal inn i ein budsjettprosess, og vi må vurdere det opp mot andre prioriteringar. Men målet står fast. Eg vil heller ikkje seie at 460 mill. kr er lite. Eg trur det er meir enn det Framstegspartiet evna å plusse på for det budsjettåret som ligg føre, der ein var inne i forhandlingar med den førre regjeringa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-01-11:
Posten Norge AS ønskjer å lokalisere den nye austlandsterminalen for brev og pakkar på Robsrud i Lørenskog. Vidare ønskjer Posten å samlokalisere si verksemd innan tyngre gods på Alnabru i Oslo. Sistnemnde gjeld m.a. Nor-Cargo si verksemd, som i dag er lokalisert på Karihaugen i Oslo og Skårersletta i Lørenskog. Ifølgje Posten vil ei terminalløysing for brev og pakkar på Robsrud og ein terminal for tyngre gods på Alnabru leggje til rette for å overføre godstransport frå veg til jernbane. Posten viser til at det først og fremst er tyngre gods som vert transportert i containerar som det er aktuelt å transportere på jernbane. Ifølgje Posten vil Alnabru vere ei ideell lokalisering av Posten si verksemd innan tyngre gods, særleg ut frå nærleiken til jernbane, og dette vil såleis gjere det mogleg for selskapet å halde fram arbeidet med å overføre godstransport frå veg til bane. Ein ny austlandsterminal på Robsrud vil etter Posten sine analysar medføre ein nedgang i transportomfanget til verksemda som følgje av at dagens spreidde brevsortering kan samlast på éin stad, og at selskapet vil oppnå ei betre kapasitetsutnytting av bilane, dvs. høgare fyllingsgrad. Når det gjeld overføring frå bil til bane, peiker Posten vidare på at brev og pakkar i større grad enn tyngre gods anten vert sende til Gardermoen for å verte transporterte vidare med fly eller går direkte ut i Posten sitt forgreina distribusjonsnett i austlandsområdet. I den grad det er mogleg å sende lettare gods med jernbane, vil dette ifølgje Posten verte transportert med bil frå Robsrud til Alnabru. Eg vil minne om at Posten under regjeringa Bondevik II vart omdanna til eit statleg aksjeselskap der styret i selskapet har eit sjølvstendig ansvar for organisering av verksemda. Slik ligg det til styret å gjere val av stad for lokalisering av terminalane til selskapet. Som forvaltar av staten sitt eigarskap i Posten ser eg på bakgrunn av Posten si framstilling ikkje grunnlag for å gå inn og overprøve styret sine vurderingar og vedtak i denne saka. Saka vil i den vidare prosessen verte lagd fram for dei styresmaktene som varetek samfunnets interesser i slike reguleringssaker, det vere seg dei aktuelle kommunane, fylke og eventuelt Miljøverndepartementet dersom det vert fremja motsegn mot reguleringsplanen. Reguleringsplanen for Robsrud skal etter planen handsamast av Lørenskog kommunestyre den 8. februar 2006. Dersom dei aktuelle styresmaktene gir Posten løyve til å byggje terminal på Robsrud, ventar eg som eigar av Posten at selskapet finn gode transport- og infrastrukturløysingar som inneber minst mogleg lokale miljøbelastningar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-01-11:
Regjeringa fokuserer mykje på Groruddalen. Det har nyleg, seinast måndag i denne veka, vore halde eit møte om Groruddalen med synfaring for representantar frå tre departement og frå Oslo kommune. Me har god dialog med Oslo kommune om utviklinga i Groruddalen, og me følgjer det opp med dei statsrådane som det vedkjem. Når det gjeld Posten si lokalisering, er det mange vurderingar som Posten sitt styre – og sjølvsagt den daglege leiinga har gjort. Eg går ikkje inn i dei. Eg held meg til mi rolle som eigar, der eg ikkje går inn i denne typen daglege driftsspørsmål. Eg har spurt meg for om prosessen, og har tillit til at ein har teke omsyn til dei momenta ein skal ta omsyn til – både Posten sine eigne vurderingar, sjølvsagt, og dei som går på mest mogleg miljøvennleg transport og minst moglege belastningar for nærmiljøet i det området det gjeld.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-01-11:
Denne statsråden legg alltid vekt på vedtak frå lokale og regionale folkevalde organ. Det har kanskje samanheng med at eg nyleg kjem frå begge nivå og veit kor viktig det er å verte høyrt sentralt. Den førre regjeringa har omorganisert Posten til eit AS, dermed har ikkje statsråden handlingsrom i denne saka. Dersom Posten hadde vore eit forvaltingsorgan under statsråden, ville eg på ein heilt annan måte hatt verktøy til gå inn og gjere vurderingar i lag med dei lokale kommunane. Slik det no er organisert frå den førre regjeringa, held eg meg til at eg har ei eiga rolle, men at det er eit styre og ei dagleg leiing som har ansvaret for dagleg drift, og som slik òg har ansvar for å ha ein god dialog med dei lokale styresmaktene i alt planarbeidet. Eg har ingen grunn til å tru at Posten ikkje har hatt ein slik dialog i denne prosessen.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren, men som vil bli besvart av utenriksministeren: «Å styrke norsk suverenitet i våre nordområder, er noe de aller fleste er enig om. Samtidig kommer det signaler fra militært hold om at antall marinebaser og militærleire skal sterkt reduseres. Oppe i dette kan vi tilsynelatende ikke stoppe en gammel russisk fiskebåt som befinner seg i norsk farvann. Hvordan vil statsråden styrke den norske suvereniteten i nord?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg takker statsråden for svaret, som var utfyllende, men ikke utfyllende nok, selvfølgelig. Det er positivt at vi øker støtten til Kystvakten, men når vi vet hvor mye en båt koster å drive, er ikke 15 mill. kr mye. Det koster å fly, og det er ikke nok det som vi legger inn. Når vi vet at olje, gass, fiske og norske landjordområder – altså norsk suverenitet – er viktig, og at vi alle sammen skal satse på dette, må det mer til. Vi vet samtidig at Forsvaret bytter ut sine Leoparder med f.eks. Mercedes Geländewagen, at man kutter ut MLRS rakettvåpensystemer, at kun 1/3 av våre menn utfører førstegangstjeneste, at Heimevernet, som også er viktig i nordområdene, reduseres – Heimevernet ble redusert fra 83 000 til 50 000 mann – og at utstyr står ute og ruster mens verksteder/lagerrom står tomme fordi Forsvaret ikke har råd til å betale leie til Forsvaret(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret. I et intervju i Befalsbladet i desember 2005 sier forsvarsministeren at alt som ligger i nord, skal ligge i nord. Når man samtidig vet at forsvarssjefen sier at vi skal se på om vi skal redusere antallet marinebaser fra fire til en, at vi skal se på antall militærleire som skal reduseres, og at vi skal se på antall flyplasser hvor militære er involvert, blir jeg litt redd. Det kan kanskje være mer riktig å ha et forsvarsbudsjett som står i forhold til det Stortinget ønsker at Forsvaret skal gjøre, og det det norske folk skal gjøre. Slik det er i dag, er Forsvaret underbudsjettert. Det er ikke nok penger til å gjennomføre den aktiviteten som vi forventer at Forsvaret skal ha. Da er spørsmålet om bevilgningene til Forsvaret skal økes, eller om den militære aktiviteten skal reduseres, slik at vi får et budsjett i balanse mellom hva vi forventer at Forsvaret skal gjøre, og hva Forsvaret kan gjøre for den mengde penger man får.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg har et spørsmål til miljøvernministeren som skal besvares av samferdselsministeren. La meg legge til at jeg synes det er svært utilfredsstillende at ikke fagstatsrådene prioriterer Stortinget mer enn det som er tilfellet i dag. Jeg har følgende spørsmål: «Med Stortingets støtte ble det i 2005 igangsatt et omfattende arbeid med å kalke det sterkt forsurede Arendalsvassdraget i Aust-Agder. Et hovedformål var å reetablere en levedyktig laksestamme i vassdraget. Nylig stod et helt nytt kalkingsanlegg til 3 mill. kr klar for å kalke vassdraget, slik det var gjort vedtak om. Så kom beskjeden om at Regjeringen kutter i kalkingsmidlene, og at kalkingen med det stanser helt opp. Synes statsråden det er god miljøpolitikk å rasere gode miljøtiltak som kalking av Arendalsvassdraget?»
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg takker for svaret. Jeg synes det var et dårlig svar. Jeg viser til fagtidsskriftet pH-status, som nylig kom ut, der det står at nytt kalkingsanlegg i Nidelva kan bli stående ubrukt. Ordføreren i Froland, Sigmund Pedersen fra Senterpartiet, mener at dette skyldes uvitenhet fra miljøvernministeren. Ordføreren mener at det må komme midler slik at prosjektet blir fullført. Ordføreren fra Senterpartiet sier rett ut at det er for dumt at vi blir stoppet før vi kommer i gang. Han mener at dette vil ordne seg når ministeren får dokumentert hvor langt prosjektet har kommet. Det var jo de nåværende regjeringspartiene og Fremskrittspartiet som stod bak flertallet om mer midler til kalking. Nå mener plutselig disse regjeringspartiene at det ikke er behov for mer midler til kalking. Hva er årsaken til denne dramatiske helomvendingen i løpet av året? Vil statsråd/departement ta en telefon til ordføreren i Froland og få oppklart realiteten i saken?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg registrerer at det er et visst håp i det som her blir uttalt, slik at kalkingen i Nidelva og Arendalsvassdraget kan bli gjennomført i henhold til det som Stortinget tidligere har vedtatt. Jeg vil minne om at i Soria Moria-erklæringen står det som følger: «Regjeringen vil(…) at arbeidet mot forsuring av vassdrag ved hjelp av kalking skal være på et høyt nivå, slik at alle vassdrag i faresonen blir kalket og slik at frivillig innsats i form av midler og arbeids- og dugnadsinnsats blir fulgt opp fra statens side.» (…) Stans i kalking av Nidelva er etter mitt syn et regelrett og soleklart brudd på regjeringserklæringen. Hva er egentlig statsrådens kommentar til det? Denne kalkingen burde vært gjennomført om en skulle tatt hensyn til det som står i Soria Moria-erklæringen.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
«Kristiansand Lufthavn Kjevik er en heleid flyplass av Avinor. Dette medfører både rettigheter og plikter. Det har vært lite fokus på flyplassen fra Avinor sin side, selv om den stort sett har gått med overskudd og har et passasjergrunnlag som er økende. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at flyplassen blir oppjustert til en moderne og tidsriktig flyplass, sammenlignet med andre flyplasser i landet som går med overskudd?»
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
En ser at det er et etterslep. Ellers hadde det kanskje ikke vært grunnlag for den påplussingen som skjer de neste to årene. En kan også sammenligne med andre fylker, f.eks. Møre og Romsdal, hvor det er fire flyplasser som betjener det samme passasjergrunnlaget som i Agder. Bør ikke fylker som Vest-Agder og Aust-Agder derfor kunne forvente i det minste én operativ høyverdig flyplass i landsdelen, uten at en må vente år etter år før en – nærmest ved et hastevedtak – får gjort noe med det? I tillegg vil en kanskje se at de påplussingene som skjer i 2006/2007, muligens ikke er gode nok for at det blir så høyverdig som det burde bli.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Hvis det nå er slik at Avinor ikke klarer å oppfylle forpliktelsene, med tilføring med midler osv., er statsråden da villig til å gjøre noe, f.eks. med avgiftsgrunnlaget, for å tiltrekke seg nye flyaktører og øke konkurransen, og til sist eventuelt også vurdere eierstrukturen ved flyplassen?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg vil først takke samferdselsministeren for at hun er en av de ytterst få statsrådene som har tatt seg tid til å komme hit i dag. Jeg vil få stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Antall ulykker med dødsfall og alvorlige skader har hatt en stor nedgang i 2005 for landet sett under ett, faktisk det laveste antall drepte på 50 år. Dessverre har utviklingen gått i feil retning for Oppland fylke, året 2005 ble et ulykkebelastet år. E6 gjennom Gudbrandsdalen har nå arvet den tvilsomme statusen som en av landets farligste strekninger, etter at Østfold og Vestfold fikk 4-felts motorveg. Hva vil statsråden gjøre for at den negative trenden kan snus i Oppland?»
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg takker for svaret, selv om jeg synes det var utrolig negativt. Det er faktisk ikke elleve dødsfall, det er 13, og det er dessverre mulighet for at det blir 14, etter det siste som skjedde. I avisen Gudbrandsdølen Dagningen står det i dag at Vegvesenet har planene klare for en utbygging, og de kan være ferdige med planleggingen gjennom Gudbrandsdalen i løpet av 2006. På strekningen fra Otta og sydover, som faktisk ikke engang har gul stripe, dvs. at veien har en bredde på under 6,5 meter, går det overhodet ikke an å sette opp en midtdeler, for da blir det ikke noe igjen av veien. Vil det ikke da være i tråd med det Vegvesenet sier i dagens avis, å gjøre planarbeidet ferdig i dette året, og så gå for en utbygging fra Otta og sydover, hvor de verste stedene er, dvs. gjøre dette mens man venter på planleggingen av dobbeltsporet jernbane fra Minnesund til Hamar og planleggingen av firefelts vei fra Minnesund og nordover – for det er jo en diskusjon om den skal gå i tunnel, om den skal gå oppe på åsen, eller om den skal gå nede? Kunne man ikke begynne i Gudbrandsdalen, der det er veldig trafikkfarlig?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Nå hadde Fremskrittspartiet, Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet et felles forslag i samferdselskomiteen når det gjaldt Nasjonal transportplan, om at vi skulle øke bevilgningene til veier med 1 milliard kr pr. år. Det ble ikke bevilget rare summen dette året. Hvorledes blir det da neste år? Vil statsråden da øke denne summen til 2 milliarder kr, eller vil det fortsatt bli som i år, at det ikke kommer noe særlig? I tillegg vil jeg bare si at hvert av disse dødsfallene i Gudbrandsdalen koster samfunnet omkring 25 mill. kr, så de summene en bruker på denne strekningen, er jo snart slik at en kan bygge, dessverre, veien gratis.
Borghild Tenden (Venstre), 2006-01-11:
«Posten ønsker å samlokalisere sine funksjoner i en ny hovedterminal for Østlandet. Posten ønsker selv å etablere terminalen på Robsrud i Lørenskog, men lokalmiljøet frykter den økte mengden trafikk, støy og forurensning som dette vil medføre. Stortinget har som mål, blant annet gjennom Nasjonal transportplan, å overføre gods fra vei til bane. Hvordan harmonerer dette målet med Postens lokalisering på Robsrud?»
Borghild Tenden (Venstre), 2006-01-11:
Jeg takker statsråden for svaret, og har følgende tilleggspørsmål: I regjeringserklæringen er Groruddalen trukket spesielt fram som et satsingsområde for mindre biltrafikk og forurensing. Får Posten det som de vil med Robsrud-planen, vil det stå for en meget stor trafikkøkning og medføre forverring av forurensingen i Groruddalen. Det er et stort paradoks at en statseid virksomhet av denne størrelse kan bli den første til å knuse troverdigheten i regjeringserklæringen vedrørende Groruddalen. Hvordan skal befolkningen ha tillit til at politikerne tar miljøet på alvor, dersom politikerne ikke vektlegger miljøhensyn ved beslutninger i virksomheter de selv eier?
Borghild Tenden (Venstre), 2006-01-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Ifølge Romerikes Blad fredag den 23. desember støtter statsråden planene til Posten om å bygge på Robsrud. Statsråden kjenner sikkert til den lokale prosessen som foregår. Hvor stor vekt vil statsråden legge på vedtaket som de lokale folkevalgte fatter?
André Oktay Dahl (Høyre), 2006-01-11:
Jeg er ikke like hyggelig som de foregående, som har utsatt sitt spørsmål til neste gang. Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål: «Hvilke initiativ vil statsråden ta i forhold til å vurdere eksempelvis innføring av tidsfrister i alvorlige sedelighetssaker, herunder vurdere hjemling av eventuelt skjerpede sanksjoner overfor påtalemyndigheten i saker med alvorlige tilfeller av embetsforsømmelse?»
André Oktay Dahl (Høyre), 2006-01-11:
Jeg takker for svaret. Vi leste nylig om hvordan påtalemyndigheten har brukt tre år og fem måneder fra en pedofiltiltalt ble tatt, til saken kom for retten – og her forelå det altså erkjennelse av en del straffbare forhold. Riksadvokaten reagerte med å betegne saksbehandlingen som stemoderlig. Dette er bare ett eksempel, som jeg ikke ber statsråden om å kommentere, men på generelt grunnlag ser jeg det slik at dette er egnet til å svekke tilliten til rettsvesenet. Det er sterkt belastende for den tiltalte, men kanskje mest for ofrene. Denne saken, som statsråden ikke behøver å kommentere, er faktisk et eksempel som det finnes flere av. Hvilke konkrete initiativ og tiltak ser statsråden for seg når det gjelder å styrke ofrenes stilling – med tanke på sendrektighet i påtalemyndigheten og de sanksjonene som statsråden har nevnt? Er statsråden tilfreds med at det i realiteten er så godt som bare i teorien at påtalemyndigheten kan bli møtt med reaksjoner når det foregår sendrektig saksbehandling?
André Oktay Dahl (Høyre), 2006-01-11:
Det har jeg forståelse for. Tidsfrister er også et tveegget sverd. Men jeg har et siste oppfølgingsspørsmål til statsråden – på vegne av Regjeringen. Når det gjelder behovet for rettferdighet, har man tidsfrister for noe, f.eks. for narkotikaforbrytelser, ikke for grove sedelighetsforbrytelser. Hvilken forskjell ser statsråden mellom grove narkotikaforbrytelser og grove sedelighetsforbrytelser med tanke på eventuelle sentralt initierte tidsfrister? Og ser statsråden og Regjeringen med åpne øyne på eventuell innføring av tidsfrister for denne type grove sedelighetssaker, som jeg skisserte i mitt foregående spørsmål?
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Jeg skal besvare spørsmålet på vegne av justisministeren. Etter straffeprosessloven skal spørsmål om tiltale for et straffbart forhold, herunder sedelighetsforbrytelser, avgjøres så snart saken er tilstrekkelig forberedt. Dersom den mistenkte var under 18 år på den tiden handlingen ble begått, skal spørsmålet som hovedregel avgjøres innen seks uker etter at vedkommende ble mistenkt. Når saken er sendt til retten for pådømmelse, skal retten beramme hovedforhandling «så snart som mulig». Hovedforhandlingen skal som hovedregel berammes senest to uker etter at saken er kommet inn til tingretten. I saker hvor den siktede var under 18 år da forbrytelsen ble begått eller er varetektsfengslet, er det særskilte frister. Da skal hovedforhandlingen være påbegynt innen seks uker etter at saken kom inn til tingretten dersom «ikke særlige forhold er til hinder». Likeledes skal ankeforhandling være påbegynt innen åtte uker etter at anke til lagmannsretten er henvist til ankeforhandling. I tillegg til lovens frister har Riksadvokaten fastsatt mål for politiets og påtalemyndighetens arbeid med straffesakene. Alvorlige seksualforbrytelser er blant de sakstyper som i henhold til rundskriv fra Riksadvokaten skal prioriteres. Det er ingen tvil om at saksbehandlingstiden i sedelighetssaker i mange tilfeller har vært lang. Riksadvokaten og Politidirektoratet opplyser imidlertid at man nå ser betydelige forbedringer, og at den gjennomsnittlige saksbehandlingstiden for oppklarte forbrytelser generelt er betydelig redusert i løpet av 2005. Politiet og påtalemyndigheten er utvilsomt på rett veg. Jeg vil understreke at det er viktig at det arbeidet som allerede gjøres i politiet og hos påtalemyndigheten med å få ned saksbehandlingstiden, får fortsette. Ved andmodningsvedtak nr. 395 for 2003-2004 har Stortinget bedt om at Regjeringen utarbeider «en samlet tiltakspakke for å redusere straffesaksbehandlingstiden». Etter vedtaket skal tiltakspakken bl.a. inneholde «en utredning av tidsfrist for uttak av tiltale og beramming av straffesak». Justisdepartementet arbeider med å besvare anmodningsvedtaket, og et høringsnotat vil bli sendt ut i løpet av kort tid. Videre nevner jeg at det såkalte Fornærmedeutvalget, som skal utrede hvordan den fornærmedes straffeprosessuelle stilling kan styrkes, vil levere sin rapport i løpet av våren. Utvalgets utredning vil bli fulgt opp med utsendelse på høring. Etter straffeloven § 324 kan en offentlig tjenestemann som forsettlig unnlater å utføre en tjenesteplikt, straffes med bøter eller tap av tjenesten. Likeledes kan en embetsmann som utviser grov uforstand i tjenesten, straffes med bøter og i enkelte alvorlige tilfeller med tap av tjenesten, jf. straffeloven § 325. Disse bestemmelsene vil bli vurdert på nytt i arbeidet med ny straffelov, spesiell del, som pågår i Justisdepartementet. Foreløpig er mitt inntrykk at vi har hensiktsmessige regler om dette.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Jeg vil vise til den store oppmerksomhet som denne problemstillingen har i Justisdepartementet, til det arbeidet som blir gjort i forbindelse med den samlede tiltakspakken for å redusere straffesaksbehandlingstiden, og også til det arbeidet som foregår i Fornærmedeutvalget. Jeg vil her og nå ikke forhåndskonkludere når det gjelder det arbeidet som gjøres her. Det er noe som justisministeren vil komme tilbake til Stortinget med.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Jeg vil igjen vise til den oppmerksomheten denne problemstillingen har, og til det arbeidet som gjøres når det gjelder en samlet tiltakspakke for å redusere straffesaksbehandlingen. Det gjelder flere områder.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
I St.prp. nr. 1 for 2004  – 2005 for Fiskeri- og kystdepartementet står det bl.a.: «Det legges opp til avhending av flere fyrstasjoner i 2005. Dette skal bidra til aktiv bruk av eiendommene. Det budsjetteres med om lag 10 mill. kroner i inntekter til staten fra salg av fyreiendommer i 2005.» Stortinget sluttet seg til dette forslaget. I 2005 har Fiskeri- og kystdepartementet og Kystverket avhendet flere fyrstasjoner til kommuner, og jeg viser til brev av 4. januar 2006 fra Fiskeri- og kystdepartementet til stortingsrepresentant Kvassheim som gir en oversikt over status i avhendingen av de enkelte fyrstasjoner. Når det gjelder retningslinjer for avhending av fyr, er dette senest omtalt i St. meld. nr. 28 for 2000-2001 Fyrstasjonene – posisjon og betydning i en moderne navigasjonsinfrastuktur. I denne meldingen ble følgende prosedyre lagt til grunn for avhending av fyr: Takst skal innhentes.Aktuelle statlige, fylkeskommunale eller kommunale institusjoner kontaktes for mulig overdragelse, fortrinnsvis til takst.Skulle disse ikke være interessert, vil foreninger med allmennyttige formål bli kontaktet.Til slutt vil det bli vurdert å selge til private eller å rive installasjonen. Ved enhver overdragelse vil det bli stilt krav til vedlikehold. Fyreiendommer skal i utgangspunktet avhendes til markedspris. Fiskeri- og kystdepartementet har lagt til grunn av det innhentes takst som gir grunnlaget for en slik markedspris. Ved taksering tas det også hensyn til de begrensninger en fredning legger på eiendommen. Jeg gjør oppmerksom på at ved kongelig resolusjon av 9. desember 2005 ble statsråd Odd Eriksen oppnevnt som settestatsråd for meg for å behandle avhendingen av Obrestad fyrstasjon i Hå kommune, som jeg antar er et av de fyrene som det vises til i spørsmålet. Jeg kan derfor ikke gå inn på selve avhendingen av denne fyrstasjonen. I forhold til prosess kan jeg opplyse om at Rogaland fylkeskommune, etter anmodning, har fått utsatt fristen for å besvare tilbudet til 31. januar 2006. Eigersund kommune har fått tilbud om å overta Vibberodden fyrstasjon til takst. Kommunen har, etter anmodning, også frist til 31. januar 2006 for å besvare tilbudet. Prosessen i forhold til avhending av de to nevnte fyrene har dermed ikke stoppet opp. Både fylkeskommunen og berørte kommuner har, etter forespørsel, fått forlenget svarfrist, slik at de nødvendige avklaringer foreligger før svarene gis. Fyreiendommene har ofte en unik beliggenhet. Som ledd i å sikre at allmennheten får mulighet til å nyttiggjøre seg dette, legges det opp til at avhendingen av fyrstasjoner gjøres i den prioriterte rekkefølgen jeg nevnte innledningsvis.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Regjeringen legger til grunn de retningslinjene som Stortinget har sluttet seg til. Når det gjelder Obrestad fyr konkret, har jeg erklært meg inhabil i den saken, og jeg vil ikke kommentere prosessen rundt det fyret utover det jeg har gjort i mitt svar. Når det gjelder Vibberodden, har fylkeskommunen, som nevnt, frist til 31. januar. Men jeg vil presisere her at prosessen ikke har stoppet opp.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Ja, Stortinget har lagt til grunn at fyreiendommene skal komme allmennheten til gode, og det legger vi til grunn i de prosessene vi har. Departementet har 4. januar gitt en oversikt over hvilke fyreiendommer som er lagt ut for salg, og hvordan prosessen ligger an i forhold til de enkelte fyrene. Når det gjelder Rogaland, er Vibberodden under avhending til Eigersund kommune, da med en forlenget svarfrist til fylkeskommunen. Egerøy er solgt til Eigersund kommune, og Obrestad er inne i en prosess som Nærings- og handelsdepartementet håndterer. I forhold til den listen som er forelagt, er det noen fyr i Nordland som ennå ikke er avhendet, og det er også ett i Sogn og Fjordane og ett i Møre og Romsdal. Jeg regner med at vi skal få avklaring når det gjelder disse, i løpet av ikke så altfor lang tid.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Det jobbes meget aktivt og meget hardt fra norske myndigheters side – det har det vært gjort fra første dag – for å få løst denne saken, for å få en snarlig løsning av den. Men det er ingen som på dette tidspunktet kan gi noen garantier for når denne saken er løst. Det er selvfølgelig fordi det her er to parter – det er den norske siden, og det er også en part på den russiske siden. Vi har valgt å møte de russiske påstandene med faglig dokumentasjon og en seriøs holdning i forhold til det de har kommet med. Jeg tror at den dialogen skal bidra til å få saken løst. Det er viktig at man her opptrer på en måte som bidrar til å løse saken, ikke låse situasjonen, og at vi ivaretar de viktige norske eksportinteressene. Jeg vil understreke nok en gang at vi har hatt en tett dialog med næringen i denne saken, og at vi hele tiden har hatt deres støtte.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Denne saken blir håndtert av fiskeriministeren, men selvfølgelig i tett dialog med utenriksministeren. Når vi har lagt vår strategi i denne saken, har det skjedd i et tett samspill med næringen, og også basert på de råd vi har fått fra vår ambassade i Moskva. Jeg har tro på at den faglige tilnærmingen skal løse denne saken. Det er også kontakt på departementsnivå. Jeg har henvendt meg til min russiske kollega og bedt ham om å engasjere seg personlig i saken. Og vi vil løpende vurdere ytterligere politiske henvendelser, bl.a. basert på den responsen vi får fra russiske myndigheters side i det møtet som skal være i Moskva i morgen, og i et møte som skal være mellom norske og russiske veterinærmyndigheter på fredag. Jeg tillater meg til slutt å referere til Trond Davidsen, en av direktørene i FHL, som har kommentert denne saken i Adresseavisen 30. desember i fjor. Der ble han spurt om hvordan han stiller seg til kritikken fra opposisjonspolitikerne, og han sier: «Hadde de samme politikerne vært i posisjon, ville de også tenkt seg om to ganger».
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Som tør være godt kjent, ønsker Regjeringa primært å løse sentrale velferdsoppgaver gjennom god utnyttelse av det offentlige tjenestetilbudet. I helsesektoren er situasjonen den at private aktører, både de som er tuftet på ideelle og de som er tuftet på kommersielle formål, har medvirket konstruktivt i det viktige arbeidet med å få ned uverdige ventetider og lange ventelister de senere årene. Avtaleinngåelser og samarbeid mellom regionale helseforetak og private tjenesteleverandører skal selvsagt fortsatt håndteres på en ryddig og god måte. Samtidig har vi i denne regjeringa, som representanten kjenner godt til, valgt å ha en differensiert tilnærming til private aktører. Gjennom Soria Moria-erklæringa er det lagt til grunn at avtaleomfang mellom regionale helseforetak og private kommersielle sjukehus framover skal begrenses. Her må det selvfølgelig gjøres vurderinger i forhold til behovsituasjonen og hensiktsmessig behovsdekning i den enkelte region. Etter at helsereformen trådte i kraft, har ventetidene heldigvis blitt betydelig redusert. Det mener jeg er veldig bra. Vi vil fortsatt sikre at ventetidene holdes lavt. Men vi ønsker primært at kapasiteten i de offentlige sjukehusene skal utnyttes på en langt bedre måte enn det som er tilfellet i dag. Samtidig har vi markert at private sjukehus, drevet av ideelle organisasjoner, skal sikres gode vilkår. Når det inngås avtaler med private kommersielle aktører, vil selvsagt gjensidig forutsigbarhet stå sentralt. I disse dager forberedes, som spørreren er godt kjent med, foretaksmøter med de regionale helseforetakene, hvor styringsbudskapet for inneværende år – i egenskap av å være eier – skal formidles. Her vil Regjeringas plattform med hensyn til relasjonen til private aktører bli formidlet. Men jeg kan forsikre representanten Lønning om at bakteppet for ulike styringskrav som stilles, fortsatt er et godt tjenestetilbud til pasientene, både med hensyn til tilgjengelighet, kvalitet og korte ventetider.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Som helseminister og som representant for denne regjeringa er det selvfølgelig pasientene jeg først og fremst er opptatt av, og av at det skal være tilbud av god kvalitet, godt faglig nivå og kortest mulige ventelister. Så tror jeg representanten har et poeng i at de som får behandling – dersom de venter kortest mulig tid, får best mulig behandling osv. – ikke er så opptatt av hvor de får den, men bare av at de får den. Men vi mener altså at det fortsatt er ledig kapasitet noen steder i det offentlige, som kan utnyttes på en langt bedre måte. Vi mener det er viktigere enn å styre etter de prinsipper som den forrige regjeringa gjorde – å legge til rette for at private, kommersielle aktører skal få enda flere avtaler. Det ønsker vi å begrense, og vi mener at summen av dette ikke gir pasientene noe dårligere tilbud enn det som har vært politikken fram til nå.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Jeg kan forsikre representanten Lønning om at jeg som helseminister vil gjøre det som står i min makt for å sikre at pasientene får et best mulig tilbud – at de venter kortest mulig tid, og at de får et tilbud av best mulig kvalitet. Vi bygger selvsagt ikke helsepolitikken vår på antagelser. Men det er altså slik at i en del av våre regioner og ved en del av våre sjukehus er det dokumentert at det fins en god del ledig kapasitet. Vi mener den bør utnyttes fullt ut i stedet for å bruke så mange ressurser på private, kommersielle aktører. Men det er jo inngått avtaler med en del private, og det er ikke slik at de blir nullet ut nå. Det er heller ikke slik at vi skal si opp avtaler før vi er sikre på at det fins et annet tilbud som er bra for å ivareta både ventetider og kvalitet, men styringssignalet er klart: Vi må utnytte kapasiteten i det offentlige, gi gode vilkår til frivillige og ideelle sjukehus og gi mindre til det som er kommersielt. Dette er helt klart. Men det er ikke bygd på antagelser, det er bygd på at vi skal sikre korte ventetider for pasientene.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Jeg vil også ønske representanten, og for øvrig alle andre i dette hus, godt nytt år. Til spørsmålet: Det er riktig som representanten Sortevik påpeker, at Helse Vest med bakgrunn i historien har hatt et lavere bevilgningsnivå enn det som er gjennomsnittet for landet. Derom hersker det ingen tvil. Det er et bevilgningsnivå som ble videreført ved etablering av de fem regionale helseforetakene i 2002. Dette har medført at Helse Vest har hatt lavere overføringer per innbygger enn andre regionale helseforetak. I St.meld. nr. 5 for 2003–2004, Inntektssystem for spesialisthelsetjenesten, ble det lagt fram nye kostnadsnøkler for fordeling av basisbevilgningen mellom de regionale helseforetak som skulle gjennomføres gradvis over år. Meldinga ble behandlet av Stortinget i desember 2003. Denne omlegginga innebærer at Helse Vest har fått økte bevilgninger i 2005 og 2006, og at de framover skal få økte bevilgninger i 2007 og 2008. Med andre ord: Denne skjevfordelinga skal rettes opp. I forbindelse med Stortingets behandling av statsbudsjettet for inneværende år sluttet Stortinget seg til Regjeringas forslag om 500 mill. kr mer til sjukehus i 2006 enn det Bondevik-regjeringa hadde foreslått. Det medfører at Helse Vest har fått 140 mill. kr mer enn det Bondevik-regjeringa opprinnelig hadde foreslått til pasientbehandling for inneværende år. Det betyr at den høye aktiviteten kan videreføres, og at det på landsplan kan behandles vel 20 000 flere pasienter. Regjeringa er opptatt av at skjevfordelinga mellom helseregionene skal rettes opp. I Regjeringas tiltredelseserklæring har vi sagt av skjevfordelinga av inntekter mellom helseregionene skal rettes opp raskere enn det som ble lagt til grunn i St.meld. nr. 5 – den jeg refererte til i stad. En slik forsering ble også vedtatt i forbindelse med Stortingets behandling av statsbudsjettet for 2005. En enda raskere oppretting av dette er et spørsmål som Regjeringa må komme tilbake til i forbindelse med budsjettet for neste år. Stortinget har vedtatt et budsjett for de regionale helseforetakene for 2006 som bl.a. legger til grunn at de regionale helseforetakene skal være i økonomisk balanse i løpet av dette året. Det gjelder også Helse Vest. Stortinget er også gjort kjent med at det i 2006 vil være nødvendig med ytterligere omstillinger i flere regioner for å innfri dette balansekravet. Det vil også gå fram av min styring av Helse Vest gjennom det foretaksmøtet vi skal ha i slutten av denne måneden. Av det nylig utsendte bestillerdokumentet til Helse Vest går det fram at Helse Vest må gjennomføre lovpålagte oppgaver, dvs. innfri sitt «sørge for»-ansvar. Regionale helseforetak skal sørge for at befolkningen får tilbud om relevante tjenester i henhold til de lover som gjelder, og i henhold til øvrige myndighetsdirektiver.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Når det gjelder skjevfordelingen, er vi opptatt av å rette opp den. Jeg kan ikke nå gå inn i og gå god for hvilke tall som gjelder, men vi kommer tilbake til en eventuell ytterligere forsering av det i statsbudsjettet for neste år. For inneværende år er det vedtatt at vi går fram ett år fortere enn det som det opprinnelig lå an til i planene. Når denne regjeringa greide å få opp 500 mill. kr mer enn det opprinnelig lå an til, etter at vi hadde sittet i statsrådstolene i 14 dager til tre uker, synes jeg ikke det er så aller verst, men jeg skjønner at dette ikke har løst alle utfordringene i Helse-Norge. Det er også slik at Stortinget har vedtatt at det skal være økonomisk balanse i alle våre helseforetak i løpet av inneværende år, så det er på en måte to hensyn som går litt mot hverandre. Det er klart at det byr på utfordringer i Helse Vest og i andre deler av landet. Skjevfordelingen skal vi rette opp. Det har kommet mer penger. Hva som kommer framover, må vi ta stilling til i budsjettene, men dette er jeg selvfølgelig særdeles opptatt av.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2006-01-11:
Det må ikke herske noen tvil om at lovpålagte oppgaver og lover skal følges, også i Helse Vest og i Helse Bergen. Jeg forutsetter at ledelsen i Helse Vest ser på – og det er jeg helt sikker på at de gjør – den situasjonen som nå er i Helse Bergen, og særlig knyttet opp mot Haukeland sykehus, i forhold til at dette følges opp. Vi har fått inn betydelig mer penger for inneværende år. Hva som måtte komme av penger i tida framover, regner jeg med at representanten har forståelse for at jeg ikke kan svare på noen dager ut i det nye året – men det er klart at jeg er veldig oppmerksom på den situasjonen som er i sjukehussektoren. Men denne regjeringa har altså nå rukket å sitte i drøyt to og en halv måned, og vi greier ikke å lage revolusjon på så kort tid.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Først: Godt nytt år til statsråden! Så til spørsmålet, som også dreier som om sykehus: «Fortsatt er det en skjevdeling i ressurstildelingen til de regionale helseforetakene som gjør at Helse Vest, og derved også Helse Bergen og Haukeland Universitetssykehus, får tildelt for knapt med midler i forhold til tildeling i andre helseregioner. I forbindelse med budsjettarbeidet for 2006 i Helse Vest varsles nå kutt i lovpålagte sykehusoppgaver dersom budsjettrammene gjennomføres. Hva er statsrådens plan for å sikre at lovpålagte sykehustjenester sikres for alle sykehuspasienter i Helse Vest?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Utgangspunktet for å dekke inn skjevfordelingen, noe det altså er bred enighet om å gjøre, har den svakhet at den bare dekker inn ca. en femtedel av den skjevfordelingen som ble påvist gjennom en egen utredning om finansieringssystemet og finansieringsordningen for de regionale helseforetakene. Det mangler altså henimot 500 mill. kr for Helse Vest, i tillegg til den skjevfordelingen som det nå er enighet om å dekke opp. Dette er blitt så alvorlig at det er en punktmarkering blant 8 500 ansatte i Helse Bergen i dag. Jeg ser at statsråden uttaler til Aftenposten i dag at bosted ikke lenger skal avgjøre hvilken behandling en får dersom en kommer på sykehus, men det er faktisk det som pasientene i Helse Vest / Helse Bergen, og de som sogner til Haukeland sykehus også som lokalsykehus, opplever. Den oppfattelsen får de faktisk støtte for fra de ansatte, ikke minst fra legehold og ansvarlig medisinsk hold, som advarer mot kuttene i 2006.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg takker igjen for svaret. Det er slik at det er dagens pasienter og pasientene i 2006 som er mest bekymret, og med god grunn. De kuttene som er varslet, vil gå ut over bl.a. behandling av kreftpasienter og føre til at fødende sendes hjem én dag etter de har født ved Kvinneklinikken, som er knyttet til Haukeland sykehus. Det er en pasientrettighetslov som gir pasientene rettigheter. Det er også slik at det er tilsyn, både helsetilsyn og arbeidstilsyn, som har påpekt uansvarlige forhold ved dette store sykehuset, forhold som skyldes pengemangel. Er det pengemangel i Norge? Er det pengemangel som gjør at denne regjeringen, som har flertall, og som har sagt at den vil bedre sykehusøkonomien og utvikle kvaliteten i velferdssamfunnet og velferdstilbudene, ikke kan gjøre noe for de pasienter som trenger sykehusbehandling i 2006? Skal de vente til de blir friske, eller håpe på bedre forhold i 2007 og 2008?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg har følgende spørsmål til fiskeri- og kystministeren: «I desember 2005 varslet russiske myndigheter at det ville bli iverksatt importforbud for fersk norsk laks fra 1.1.06. Importforbudet er nå iverksatt. Også i USA er det kommet sterke advarsler mot å spise norsk oppdrettslaks. Norsk oppdrettslaks begynner nå å få et troverdighetsproblem internasjonalt. Hittil har Regjeringen valgt en passiv holdning for å få løst laksesaken med Russland. Når vil Regjeringen endre strategi og begynne å arbeide aktivt for å finne en løsning i de økende antall laksekonflikter med andre land?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg takker statsråden for svaret, og jeg takker for så vidt også statsråden for an hun er til stede her i salen i dag. Det er ikke alle statsråder som gidder det. Egentlig hadde jeg vel håpet at statsråden ikke var her i dag, men heller hadde tatt seg en tur til Russland for å prøve å få løst den konflikten som oppdrettsnæringen står overfor. Jeg mener at Regjeringen her har vært for passiv. Det er en konflikt som har pågått i snart to måneder, og nå først sender man en byråkrat over for å prøve å finne en løsning. Jeg merker meg at departementsråden som reiser over til Russland, har sagt at han tror det kommer til å ta lang tid før man finner en løsning. Samtidig sier altså utenriksminister Jonas Gahr Støre at han håper på en snarlig løsning. Da er spørsmålet mitt: Når forventer fiskeriministeren at man har en løsning i denne konflikten?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-01-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg vil bare vise til oppslaget i bladet Fiskaren i dag, der det står at de som jobber innenfor lakseimport i Russland, påstår at Regjeringen har opptrådt klønete i denne saken. Så her er det jo tydeligvis ulike syn i så måte. Ut fra det statsråden sier om håndteringen av denne saken, at det er de ulike departementsråder og faginstanser innenfor fiskeriministerens område, vil jeg stille spørsmål om hvem det er som håndterer denne saken fra Regjeringens side. Jonas Gahr Støre sier at han skal til Russland i midten av februar, og venter å finne en løsning da. Samtidig har Jonas Gahr Støre skrevet i et brev til meg før jul at det er fiskeriministeren som håndterer denne saken for Regjeringen. Da er mitt spørsmål: Er det fiskeriministeren som håndterer dette, eller er det utenriksministeren?