Ola Elvestuen (Venstre), 2015-10-05:
Klimatoppmøtet i Paris nærmer seg, og en ting står klart: En avtale er viktig og riktig, men en avtale vil uansett ikke bli bra nok til at verden når sitt mål om maksimalt 2 graders oppvarming. Det er den samlede innsatsen til alle landene som vil bety noe, og ifølge Climate Action Tracker – en organisasjon som fire forskningsinstitutter står bak – antar en at global oppvarming bare begrenses til 2,7 grader om verden overholder løftene som er lagt fram så langt – og det er alle løftene som er lagt fram så langt. Historien har jo ofte vist at slike løfter dessverre sjelden blir fullstendig gjennomført. Det er unødvendig å si at dette er svært alvorlig. Hvis vi følger dagens politikk, vil oppvarmingen i år 2100 være på 3,6 grader, med de konsekvensene som det gir. Norge skal samtidig tilslutte seg EUs klimarammeverk for å sikre 40 pst. reduksjon av klimagassene fram mot 2030 både gjennom det europeiske kvotesystemet og gjennom reduserte utslipp i ikke-kvotepliktig sektor. Dette vil sikre reduserte utslipp, kontrollstasjoner på veiene og like rammebetingelser for norsk næringsliv sammenliknet med europeiske konkurrenter. Men Venstre er bekymret for at regjeringen ikke vil ta skrittet helt ut. Selv om vi tilslutter oss en av EUs klimapilarer med 40 pst. reduksjon, viser regjeringen fortsatt ingen vilje til å tilslutte seg EUs tre andre pilarer, som er mer fornybar energi, mer energieffektivisering og kanskje viktigst for Norge, EUs infrastrukturarbeid – et arbeid som tar sikte på langt bedre utveksling av energi mellom land og regioner. Om Norge stiller seg på utsiden av dette arbeidet, er det vanskelig å forstå, all den tid et godt resultat på dette området er bra for klimaet, bra for Norge og bra for norske bedrifter og norsk industri. Selv om vi ikke er medlem av EU, har vi store muligheter til å delta også i dette samarbeidet. Uavhengig av dette står det klart at Norge må gjennom en enorm omstilling i årene som kommer. En del av dette kommer som følge av lav oljepris, noe vi nok må venne oss til, særlig hvis klimapolitikken lykkes, og en del som følge av den omstillingen som må skje på bakgrunn av klimaendringene og tiltakene for å begrense dem. Dette er viktige tiltak, kanskje særlig i Norge innenfor transportsektoren. Skal vi nå vår målsetting om 40 pst. innen 2030, må mye tas innenfor transportsektoren. Miljødirektoratet viste i sin rapport fra tidligere i sommer at skal vi nå målet, må tilnærmet 100 pst. av nybilsalget om ti år være nullutslipp, og tungtransporten må være fossilfri innen 2030. Innenfor maritime næringer har vi store muligheter for å ha en innovasjon. Det er bra for norsk næringsliv, hvor vi må ha en omstilling. Elfergene er bare første steg her. Det må omstilling til innenfor norsk industri og næringsliv, Enova og miljøteknologiordningen og andre ordninger er viktige virkemidler. Vi trenger virkelig et stort og reelt grønt skatteskifte og fortsette det vi har startet på i budsjettene tidligere, og vi må gjøre det enklere for folk flest å ta miljøvennlige valg i hverdagen. Det er viktig at man har tro på at det man gjør som enkeltperson, har en reell effekt, og at vi har med oss både enkeltpersoner, industri, organisasjoner og lokale myndigheter i den omstillingen som landet må igjennom. Et annet viktig mål for Norge og verden er å stoppe tap av biologisk mangfold innen 2020. Denne oppgaven er like viktig som å stoppe klimaendringene. Naturen gir oss produkter som mat, medisiner og brensel og økosystemet gir tjenester som rent vann, CO2-binding, pollinering og demping av flom. Vi tar gjerne disse tjenestene som en selvfølge, men de er livsnødvendige for livet på jorda, og de har en enorm verdi. Intakt natur med et rikt mangfold er kort sagt den beste livsforsikringen vi kan gi oss selv og våre etterkommere. Forskere fra FNs miljøprogram – UNEP – estimerer at vi deler jorda med om lag 100 millioner andre arter. Men mangfoldet forsvinner raskt. FNs miljøprogram har estimert at det hver dag forsvinner mellom 150 og 200 arter på verdensbasis – opp mot tusen ganger raskere enn tidligere. Bare i Norge er 2 400 arter på norsk rødliste og dermed truet. Forskere anslår også at 60 pst. av jordas økosystemer er ødelagt bare i løpet av de siste 50 årene. Denne raseringen av verdens sarte økosystemer er et av våre største miljøproblem og må bli tatt på alvor. Vi må ha et helt annet kunnskapsnivå. Vi må stoppe ødeleggende prosjekter som gruveslam i fjorder, og vi trenger i budsjettet for neste år et løft for å ivareta norsk natur.