Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2010-03-09:
Denne innstillingen dreier seg om Riksrevisjonens rapport til Stortinget om resultatet av kontrollen med forvaltningen av selskaper der staten er eier. Det er faktisk snakk om 39 heleide aksjeselskaper, 43 deleide aksjeselskaper, fire regionale helseforetak, som vi har debattert i forrige sak, seks statsforetak, fem selskaper organisert ved særskilt lov og 26 studentsamskipnader. Jeg visste virkelig ikke at vi hadde 26 studentsamskipnader i Norge, men vi har tydeligvis det. De siste årene har revisjonen av statlige selskaper vært en del av Dokument nr. 1 fra Riksrevisjonen til Stortinget. Etter oppfordring fra kontroll- og konstitusjonskomiteen er de statlige selskapene nå skilt ut i et eget dokument. Bakgrunnen var at man mente at fristilling av statlig virksomhet ikke i vesentlig grad må svekke Stortingets og Riksrevisjonens kontroll ved bruken av statlige midler. Selv om nye institusjoner etableres utenfor det ordinære forvaltningsapparatet, må ikke det redusere betydningen av at viktige samfunnsoppgaver ivaretas og viktig kontroll utføres. Den overordnede styringen av og kontrollen med statlige oppgaver må fortsatt ligge i Stortinget, uavhengig av hvordan de statlige tjenestene organiseres. Det er altså bakgrunnen for at kontroll- og konstitusjonskomiteen har bedt om å få dette skilt ut som eget dokument i Stortinget. Det såkalte Frøiland-utvalget og kontrollkomiteen mente at Riksrevisjonens kontroll med fristilte virksomheter også måtte omfatte forvaltningskontroll, dette i tillegg til den eierskapskontrollen som inngår i den løpende selskapskontrollen. Dette blir ikke minst aktualisert gjennom opprettelsen av de nye helseforetakene, som jeg har lyst til å understreke også i forhold til forrige debatt. I den foreliggende innstillingen har komiteen merket seg Riksrevisjonens kritikk av enkelte av selskapene og støtter den kritikken som har kommet fram. Jeg viser også til saksordførerens innlegg. Manglende oppfølging skaper betydelig risiko for at staten taper store verdier, og at viktige samfunnsoppgaver ikke blir ivaretatt på en tilfredsstillende måte. Jeg skal ikke gå inn på de enkelte selskapene eller foretakene. Helseforetakene ble behandlet i forrige sak, og saksordføreren har gått gjennom de ulike sakene som har blitt påtalt av Riksrevisjonen. Men jeg drister meg til å si at det imidlertid kan anføres at det kan stilles spørsmål ved hvorvidt foretaksmodellen egentlig er egnet for å sikre den nødvendige kontroll med og styring av forvaltningen av store statlige midler til vårt helsevesen. Det går an å ha statlig eierskap uten å ha en foretaksmodell. Men det er altså en debatt som ikke hører hjemme her i dag. Når det gjelder utøvelsen av statens eierskapspolitikk, er det i eierskapsmeldingen lagt vekt på å vurdere styrenes arbeid på en god og systematisk måte. Styret skal se til at selskapets virksomhet er gjenstand for betryggende kontroll, og at selskapet forvaltes i samsvar med de rammer og forventninger som eier har gitt. Riksrevisjonen har undersøkt hvordan departementene følger opp styrene i statlige selskap, og om de fungerer tilfredsstillende. I kontroll med forvaltningen av statlige selskap for 2008 har Riksrevisjonen funnet svakheter ved måloppnåelsen i flere sektorer, som vi har hørt, bl.a. i de regionale helseforetakene, og komiteen støtter stort sett den kritikken som har kommet fram.