Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2016-02-04:
I november 2012 var jeg med og fremmet et forslag om en legemiddelpolitikk for framtiden. Resultatet av dette representantforslaget ble i februar 2013 til et forslag fra Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti om at «Stortinget ber regjeringen utarbeide en legemiddelmelding» med en ny, helhetlig gjennomgang av hele legemiddelpolitikken. Venstre støttet dette forslaget. I dag behandler vi en slik gjennomgang. Meldingen «Riktig bruk – bedre helse» er blitt svært godt mottatt og får i dag også bred politisk forankring. Legemidler er så mye mer enn det en til vanlig tenker over, og flere har vært innom ulike sider av meldingen. Jeg har tenkt å fokusere på alle sidene ved selve medisineringen, dette fordi det er et tema som jeg har støtt på i mange forskjellige settinger. For mange år siden måtte jeg på grunn av sykdom begynne med daglig inntak av medisiner. Jeg husker at legen min satt og bladde fram og tilbake – fram og tilbake – i medisinkatalogen sin. Og jeg husker at jeg lurte på om det var trygt. Medisinen jeg til slutt endte opp med, virket veldig bra, faktisk så bra at jeg lurte på om jeg kunne ha blitt helbredet. Derfor sluttet jeg å ta medisinen min. Det var ikke lurt. Ingen hadde forklart meg hvor alvorlig det kan være ikke å ta medisinene sine. I dag har de fleste pasienter større mulighet til å tilegne seg kunnskap, på både godt og vondt. Dataverdenen har gitt oss nye muligheter, som Aschehoug og Gyldendals Store norske leksikon ikke ga meg. Helsetjenesten har en helt annen fokusering på informasjon og på mestring. Mye har blitt bedre, og bedre skal det bli. Medisiner er en viktig del av folks liv. Noen medisiner gjør at en overlever, andre gjør livet bedre, men medisiner ødelegger også liv. I Norge dør det flere ganger så mange av feil legemiddelbruk enn i trafikken. Verdens Helseorganisasjon anslår at mellom 30 og 50 pst. av pasientene som blir behandlet for kronisk sykdom, ikke følger anbefalt behandling. Legemiddelmeldingen peker på en rekke tiltak som skal bedre situasjonen. Men legemidler gir også bivirkninger. Derfor er jeg stolt av at den såkalte bagatellgrensen, som sto stille gjennom åtte rød-grønne år, nå er femdoblet. Det betyr at vi stadig får nye medisiner kjapt ut til pasientene. Dette er ofte medisiner som gir både bedre effekt og færre bivirkninger enn de tidligere medisinene. Vi vet at det foregår feilmedisinering i større eller mindre grad gjennom behandlingsforløp. Feil bruk av medisiner står for 12 pst. av pasientskadene, og feil bruk av medisiner tar liv. Mange av sykehusinnleggelsene kan tilbakeføres til feilaktig legemiddelbruk. Konsekvensene er dårlig ressursutnyttelse og økt sykefravær. Kostnadene for både pasient og samfunn er betydelige. Derfor tar vi dette på alvor. En legemiddelgjennomgang blant eldre med sammensatte lidelser generelt, men ikke minst i sykehjem, er et viktig og riktig tiltak. Det er på sykehjemmet de skrøpeligste bor, og vi vet at de får for mange medisiner. De får altfor mange medisiner og dessverre også feil medisiner. En samlet komité ber regjeringen vurdere retningslinjene for bruk av antidepressiva, smertestillende og vanedannende legemidler blant unge og vurdere tiltak for å begrense forskrivningen av disse. Det er nå også en samlet komité som støtter opp om kravet til de regionale helseforetakene om å få på plass tilbud om medikamentfrie behandlingsplasser. Jeg har truffet altfor mange ungdommer og deres pårørende som kan fortelle om en bruk som virker ute av kontroll. Også ungdommene i Forandringsfabrikken har vært tydelig på dette. Det er for lett å skrive ut en resept, sier de. En ny studie fra Folkehelseinstituttet og Høgskolen i Hedmark viser at 34 000 jenter og gutter under 18 år nå går på medisiner mot psykiske lidelser. Særlig har bruken av psykofarmaka steget kraftig hos jenter i alderen 14–17 år. Mammaen og pappaen til Silje Benedicte har jobbet mye og lenge for en innstramming, og de er svært fornøyd med komiteen, som nå er så tydelig og samstemt i akkurat dette. Jeg har stor tro på oppdateringsvisitter, som komiteen lærte om i Australia, og at alle behandlere som en pasient er innom, faktisk sitter med riktig informasjon om de legemidler pasienten går på, samt oppstartssamtaler, for å nevne noe. Legene må fokusere på bedre oppfølging av pasienters legemiddelbruk. Vi skal bruke farmasøytene, og vi skal styrke helsepersonells opplæring i legemidler og i håndteringen av disse.