Aud Gaundal (Arbeiderpartiet), 2001-02-13:
Som ved tidligere år er det lagt fram en omfattende stortingsmelding om Husbankens virksomhet. Denne gangen gjelder det årene 1998 og 1999. Meldinga er grundig, og det har for komiteen vært naturlig å knytte noen merknader til enkelte sider ved meldinga. Komiteen har merket seg at det i 1998 ble satt i gang bygging av færre boliger enn i 1997. Det er pekt på at plan- og bygningslovens ikrafttredelse fra 1. juli 1997 kan være noe av årsaken, likeledes at det var høg aktivitet innen sektoren for yrkes- og forretningsbygg. Renteoppgangen er selvfølgelig også med. En samlet komite er imidlertid glad for at det ble en kraftig oppgang i andre halvår av 1999. Så får vi håpe at innkjøringsproblemene med ny plan- og bygningslov er over, og at trenden med økt byggeaktivitet kan fortsette. Komiteen har vært og er fortsatt opptatt av at en må prioritere bostedsløse, unge og vanskeligstilte grupper. Komiteen viser her til de ulike fraksjoners merknader om Husbanken i budsjettinnstillingene fra de foregående år og i Innst. S. nr. 100 for 1998-99 Om bolig for unge og vanskeligstilte. Komiteen viser også til at en med bakgrunn i kommunenes handlingsplaner for de mest vanskeligstilte på boligsektoren har merket seg at Husbanken regner med å ha etablert samarbeid med 90 kommuner i 2001. Komiteen mener dette er en viktig strategi for tiltak som må gi gode resultater. Flertallet i komiteen, Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, viser til den positive utviklingen som har skjedd når det gjelder kommunenes bruk av etableringslån. Dette flertallet mener dette er en god utvikling, fordi etableringslån og kjøpslån er gode virkemidler for egne boliger til de som har vanskeligheter i det ordinære lånemarkedet. Dette flertallet viser også til at det var flere enkeltpersoner som søkte om kjøpslån i 1999, og at årsaken ligger i at ordningen er åpen for flere unge som er i etableringsfasen. En samlet komite har merket seg at nedgangen i tallet på misligholdte lån ser ut til å ha stoppet opp. Komiteen har forståelse for at årsakssammenhengen er at en større del av lånene går til økonomisk vanskeligstilte husstander. Selv om komiteen tar dette til etterretning, kan jeg vel som saksordfører tilføye at det er en utvikling vi må se kommer. Flertallet ved Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti ber i en flertallsmerknad om at Regjeringa vurderer å utvide inntektsgrensen for de som kan benytte kjøpslån. Dette flertallet finner det også riktig at Husbanken legger bedre til rette for kjøp av rimelige bruktboliger. Dette flertallet er det som også knytter en merknad til at kommunene etablerer kommunale bostøtteordninger. Dette er jo en ordning som Kommunal- og regionaldepartementet har oppfordret til. Jeg har imidlertid fått synspunkt på at en egen merknad kan være motsigende, og den merknaden står på side 10 i innstillingen. For oss er det ingen motsetning i det at vi ønsker kommunale bostøtteordninger, men samtidig ser at enkelte kommuner kan bruke ordningene litt annerledes enn vi kunne ha ønsket. I tillegg er det et flertall som mener at tomtekostnadene er en svært tyngende del av investeringene til bolig. Etter dette flertallets syn må derfor både staten og kommunene nå i større grad bidra med rimelige eller gratis tomter for å få ned prisen på boligprosjektene, særlig for dem med lavest betalingsevne. En samlet komite viser til at bostøtte er en meget god ordning som gjør det mulig for bestemte husstander med lav inntekt å etablere seg i en god og nøktern bolig. Bostøtten har ellers fått en bred og god gjennomgang i meldinga. En samlet komite anbefaler derfor at St.meld. nr. 16 vedlegges protokollen.