Knut Vollebæk (Kristelig Folkeparti), 2000-02-23:
Saddam Hussein er en diktator som i løpet av et tiår førte sitt folk inn i to angrepskriger. Det irakiske militære har ødelagt store landbruksområder som et ledd i målrettede angrep mot egen befolkning. Selv om det er vanskelig å komme med presise tall, antas at 5 000 mennesker døde umiddelbart etter ett av myndighetenes angrep med kjemiske våpen mot byer i Nord-Irak i 1988. Siden innføringen av sanksjonene har Irak motarbeidet alle forsøk fra FNs side på å skjerme sivilbefolkningen mot virkningen av tvangstiltakene. Mat og medisiner var unntatt fra sanksjonene fra første dag. Den irakiske regjeringen la fra første stund vansker i veien for humanitære organisasjoners arbeid. Tilbudet om olje for mat-programmet som ble fremsatt i 1991, kunne ikke iverksettes før i 1996, fordi Irak ikke aksepterte de betingelser som var stilt. Store summer har gått til militære forskningsprogrammer og bygging av presidentpalasser. FNs egne representanter har understreket at arbeidet med olje for mat-ordningen ikke er fulgt opp tilstrekkelig fra irakisk side. Nødvendige produkter for utsatte grupper er utelatt fra bestillingslister, mens det oppfordres til helsemessig uheldig og dyr kostholdsprofil bl.a. for nyfødte. Mat og medisiner har vært lagret unødvendig lenge. En kan ikke se bort fra at Irak i vesentlig grad har medvirket til den vanskelige humanitære situasjonen i den hensikt å utnytte dette som et pressmiddel i forhold til det internasjonale samfunn for dermed å få opphevet sanksjonene. Jeg finner det nødvendig å minne om disse forhold. Jeg vil imidlertid samtidig understreke at jeg deler bekymringen for den humanitære situasjonen i Irak. Til tross for at olje for mat-ordningen har bidratt til å forbedre situasjonen i den tid den har fått virke, er det grunn til uro over situasjonen for sivilbefolkningen. Under de meget vanskelige forhandlinger som foregikk i FNs sikkerhetsråd i 1999, og som 17. desember i fjor førte til vedtak av Sikkerhetsrådsresolusjon nr. 1284, mente et stort flertall av medlemslandene at olje for mat-ordningen ikke fungerte godt nok. Videre ble det pekt på at Irak fortsatt ikke hadde oppfylt FNs krav om nedrustning. Den resolusjonen som er vedtatt, viderefører derfor våpeninspeksjonene og sanksjonene. Samtidig er det gjort vesentlige endringer i olje for mat-ordningen. Man har søkt å finne en balanse som bidrar til forbedringer i det humanitære arbeidet, samtidig som det muliggjør kontroll med bruk av de midler som genereres ved oljesalget. Fra norsk side har vi flere ganger understreket betydningen av å forbedre den humanitære situasjonen i FNs fortsatte arbeid med Irak. Endringene i olje for mat-ordningen er i ferd med å bli iverksatt. Det er mitt håp at de vil føre til forbedringer i den humanitære situasjonen i Irak. Dette er imidlertid fremdeles avhengig av irakiske myndigheters samarbeid. Fra norsk side ble det gitt betydelig humanitær bistand til Irak i etterkant av Golfkrigen. Siden har støtten til Irak stort sett vært opprettholdt på et høyt nivå, og siste år var bistanden på 33 mill. kr. Vi har bl.a. gitt midler til innkjøp av spesialnæring, til rehabilitering av vannforsyning, minerydding og matvarehjelp. Vi holder nær kontakt med miljøer og organisasjoner som kan gi informasjon om situasjonen i Irak, og om hvordan man best kan bistå. Sikkerhetsrådet har tilkjennegitt at man vil være villig til å vurdere en suspensjon og mulig senere opphevelse av sanksjonene dersom Irak samarbeider med det nye inspeksjonsorganet og IAEA over en periode på 120 dager. Det er mitt håp at Irak vil benytte denne muligheten.