Ola Elvestuen (Venstre), 2016-03-17:
Jeg er helt enig med representanten Arnstad i at når det gjelder å ivareta kulturminner, er det handling vi først og fremst trenger, ikke en ny samlet gjennomgang av viktige kulturminner. Så Venstre stemmer ikke for forslaget fra mindretallet, men det er ikke fordi vi ikke er enig i at dette er et viktig arbeid, men fordi vi mener at det som er viktig nå, er at vi faktisk gjennomfører de planene vi har. Vi har stortingsmeldinger fra både 2005 og 2013, med de ti bevaringsprogrammene som det er referert til tidligere. Nå handler det om at disse må følges opp og gjennomføres. Noen av dem gjennomføres jo: Programmet for stavkirker har god måloppnåelse. Og selv om det er for lave bevilgninger, er også det med teknisk-industrielle kulturminner fulgt opp. Også når det gjelder Bevaringsprogrammet for middelalderruiner, Bevaringsprogrammet for bergkunst og Bevaringsprogrammet for utvalgte arkeologiske kulturminner og kulturmiljø, vil målene i stor grad bli nådd. Der det er og har vært problemer, er på feltet «fartøyvern». Til dette feltet ble det gitt betydelig økte midler i fjor, som er ytterligere økt i år. Der det fortsatt er et stort etterslep, er innenfor programmet for fredede kulturminner i privat eie, og det er viktig fra statens side i sterkere grad å følge opp dem som eier disse kulturminnene. Fra Venstres side er vi fornøyde med og mener at det er viktig at vi nå får en gjennomgang av status i budsjettet for 2017. Men det er like viktig hvordan man vurderer veien videre. Det som er helt avgjørende, er at vi får nye programmer som peker framover mot 2030, 2035 og 2040, som komiteen påpeker i sine merknader. Nå skal vi nå dette steget, og så skal vi videre fra statens side. Én ting er de nasjonale, verneverdige kulturminnene, som må følges opp av Riksantikvaren og staten. Like viktig er det å ha systemer for å ivareta de jevne verneverdige byggene som vi har i Norge. I den sammenheng er Kulturminnefondet avgjørende, og vi har styrket også det – ikke minst i årets budsjett – og Venstre kommer til å prioritere dette også i årene framover. Men vi trenger også en litt annen tenkning. Fra komiteen er det påpekt at klimaendringene truer kulturminner. Det er riktig og viktig, men det er også viktig at vi ser på kulturminner som en viktig del av det å bekjempe klimaendringer, for er det én ting som FNs klimafond påpeker, er det at et av de viktigste tiltakene for å bekjempe klimaendringer er bedre å utnytte den bebyggelsen som allerede står der. Det handler om å ivareta den bebyggelsen som vi har, ved å signalisere overfor kommuner og andre som driver med arealplanlegging, at det å bevare klimaet ikke handler om bare å bygge tettere og høyere, men at det handler om å ivareta den bebyggelsen som allerede står der, og så ha en tilpassing av de nye byggene som skal settes opp. Ikke minst i forbindelse med den saken vi nettopp har behandlet, som handler om at vi skal redusere det ressursmessige fotavtrykket, er det avgjørende at vi klarer å ivareta den jevne verneverdige bygningsmassen som man har i Norge, mye bedre enn vi gjør nå. Her er det store ressurser å spare. Det er mange viktige kulturminner å ivareta, og det er mye god stedsutvikling vi kan få til, ved bedre å ivareta og verdsette den historien som ligger i bredden av kulturminner som vi har i Norge, samtidig som vi skal sette vårt avtrykk og se vår tid i forbindelse med den bebyggelsen som allerede står der. Her har vi en stor oppgave. Dette handler ikke bare om å se til Riksantikvaren. Det er like viktig å se på hele det nasjonale ansvaret, ikke minst når man ser på hele planverktøyet, og at dette også formidles ned til kommunene, og at man understøtter de kommunene som tar sikte på en stedsutvikling og en byutvikling som bygger videre på verdiene vi har, samtidig som man legger sin tid inntil og oppå det som allerede er der.