Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2002-03-07:
Kulturministerens redegjørelse og debatten så langt viser at det er bred politisk oppslutning om betydningen av å opprettholde en allmennkringkaster i Norge av hensyn til demokratiet og for å vedlikeholde og styrke den identitet som er forankret i vår kultur og vårt språk. NRK har med andre ord fått en oppgave som går utover det andre mediebedrifter har, fordi institusjonen har en særskilt forpliktelse til å favne vidt, mediemessig og kulturelt. Antall seere eller lyttere er altså ikke eneste mål på denne mediebedriftens suksess. Når enigheten om dette er så bred, er det viktig – som også kulturministeren peker på i sin redegjørelse – at vi også er villig til å betale det dette koster. Det innebærer at NRKs økonomi både må ha et nivå som står i forhold til den omfattende oppgaven institusjonen er pålagt, og en mulighet til å ligge i forkant teknologisk og mediemessige. Men det er også viktig at NRK har et stabilt inntektsgrunnlag som gir mulighet for langsiktighet i utviklingsarbeid og planlegging. Dette er også av betydning for at den organisasjons- og styringsmodell som er valgt, skal kunne fungere etter sin hensikt. De siste årene har vi sett at NRKs økonomi har krevd tiltak som har ført til uro – også i denne salen – i forhold til de forpliktelser som ligger til grunn for virksomheten. Det er i slike situasjoner ansvarsforholdene i styringsmodellen utfordres. Dette betyr selvsagt ikke at NRK skal skjermes mot å drive effektivt, at de skal skjermes mot nødvendigheten av omstillinger og kravet om å husholdere strengt med sine ressurser. Det er ikke nødvendigvis noen nær sammenheng mellom romslige budsjetter og høy programkvalitet. Det kan ofte være slik at omstillinger, også de som springer ut av økonomisk nødvendighet, kan utløse ideer og kreativitet som er med på å skape den dynamikk og fornyelse som er nødvendig for å fylle sin medie- og kulturpolitiske rolle inn i en ny tid. Kulturministerens redegjørelse viser også at Regjeringen erkjenner at NRKs økonomiske fundament ikke er tilstrekkelig i dag for at institusjonen skal kunne ta skrittet over i den digitale teknologien og samtidig opprettholde sine forpliktelser som allmennkringkaster. Det er støttet av talere fra regjeringspartiene i debatten, og dette er også Arbeiderpartiet enig i. Regjeringen vurderer fire alternativer for å styrke NRKs økonomi. I valget mellom disse alternativene må Regjeringen vurdere både behovet for å styrke NRKs økonomiske evne på kort sikt og behovene på lengre sikt. I et slikt bilde vil det være noe overraskende – for å si det slik – om denne Regjeringen lander på en betydelig økning av kringkastingsavgiften. For det første vil dette undergrave mulighetene for en naturlig og nødvendig normal inntektsvekst i årene framover. Men det vil også være galt – i hvert fall etter Arbeiderpartiets syn – å gi lisensen et betydelig hopp i en tid da det, av mange grunner, er riktig å bruke den økte økonomiske handlefriheten landet har, til å redusere et høyt avgiftsnivå. Fra Arbeiderpartiets side er vi innstilt på å sikre et bredt flertall for andre av de løsningene kulturministeren skisserer. Den enkleste og kanskje ryddigste løsningen vil være å la NRK omfattes av merverdiavgiftssystemet, men med en nullsatsordning, slik at lisensen fortsatt fritas for moms. Det gir et nødvendig inntektsløft og en stabilitet for dette nivået i årene framover som institusjonen kan planlegge sine investeringer og sin drift ut fra. Denne ordningen vil også fjerne det hinder som i dag eksisterer mot kjøp av tjenester utenfor bedriften. Selv om NRK nå synes å få styrket sitt inntektsgrunnlag, verken vil eller skal det innebære noe vern mot fortsatt effektivisering og fornyelse. Det er en hindring i dette arbeidet at det å bruke egne ansatte er 24 pst. billigere enn kjøp av tjenester fra andre. Dette har også en kulturpolitisk dimensjon. Ved å fjerne denne «tollbarrieren» kan NRK gjennom innkjøp av programproduksjoner bidra til å styrke norske produksjonsmiljøer innen film og fjernsyn. Som kulturministeren sier i sin redegjørelse, har ikke programproduksjonen holdt tritt med veksten i sendetid, noe som betyr mer utenlandsk såpe og andre serier, i hvert fall hvis vi ser på vårt samlede TV-tilbud. Arbeiderpartiet er åpen for å vurdere varianter av en slik løsning for å sikre et bredt flertall. Men i bunnen for den løsning som velges, må det ligge at NRKs økonomi gis et fundament som er sterkere enn i dag, og som er stabilt over tid. Jeg håper også kulturministeren og Regjeringen, når de nå skal samles på Halvorsbøle, legger dette til grunn når den skal foreta det valg som er nødvendig for å sikre NRKs evne til å fylle sin viktige medie- og kulturpolitiske rolle framover.