Vidar Helgesen (Høyre), 2016-04-12:
Den nye klimaavtalen som vi fikk i Paris før jul, er et vendepunkt i det internasjonale klimaarbeidet. Senere i dag skal jeg, som det er blitt nevnt, redegjøre for hvordan regjeringen planlegger å følge opp avtalen. Det overordnede målet i Paris-avtalen er skjerpet sammenlignet med Cancun-avtalen fra 2010, da verden ble enig om togradersmålet. Formålet med Paris-avtalen er at global temperaturstigning skal holdes godt under 2 grader, og at alle land skal arbeide for at temperaturen ikke overstiger 1,5 grader. Dette er et svært ambisiøst mål. Det går mye lenger enn tidligere avtaler, og derfor har klimaforskerne begrenset kunnskap om hva dette målet vil innebære i praksis. Femte hovedrapport fra FNs klimapanel gir oss lite grunnlag for å vurdere hva slags tiltak som er nødvendig for å begrense global temperaturøkning til 1,5 grader. Det er derfor Paris-avtalen inviterer FNs klimapanel til å legge frem en ny spesialrapport i løpet av 2018. Det etterlyses fra verdens stater mer kunnskap om både konsekvenser og utslippsbaner knyttet til en temperaturøkning ned mot 1,5 grader. Det som i alle fall er klart, er at det vil kreve mye av alle land dersom verden skal nå togradersmålet og bevege seg mot 1,5 grader. Den nye klimaavtalen vil naturligvis få betydning også for Norge. Forutsatt at Stortinget ratifiserer avtalen, vil Norge, på lik linje med alle andre land, måtte bidra til avtalens overordnede formål om å begrense den globale oppvarmingen til godt under 2 grader, og arbeide for å begrense oppvarmingen til 1,5 grader. Norge vil videre være forpliktet til å kommunisere nasjonalt satte klimabidrag hvert femte år fra og med 2020, etter kriteriene skissert i avtalen. Regjeringen er i dialog med EU om felles oppfyllelse av klimamålene for 2030. Gjennom avtalen med EU om felles oppfyllelse vil vi gjennom innsatsfordelingen, som skal gjelde for perioden 2021–2030, få et ambisiøst mål for kutt i sektorene som ikke omfattes av kvotesystemet. Vi mener at felles oppfyllelse med EU legger til rette for en mer effektiv klimapolitikk enn om Norge skulle handle alene. Både Norge og EU har som utgangspunkt at gjennomføring av klimapolitikk må ses som ledd i en langsiktig omstilling til lavutslippssamfunnet. Sammen med EU kan vi gi mer forutsigbare rammevilkår for norske bedrifter og skape et grunnlag for å utvikle mer klimavennlig teknologi og andre løsninger i fellesskap. Det var et bredt stortingsflertall som stilte seg bak EU-løsningen da den var til behandling i fjor. Stortinget har vært kjent med tidsløpet for EU-prosessen gjennom behandlingen av Meld. St. 13 for 2014–2015 om ny utslippsforpliktelse fra våren 2015. I innstillingen til den meldingen anmodes regjeringen om å komme tilbake til Stortinget med en sak etter at innsatsfordelingen er klar, som beskriver hvordan regjeringen vil arbeide for å nå disse målene. Verken vi eller EU-landene kan nå si med sikkerhet hva som blir 2030-målet for kutt i ikke-kvotepliktige sektorer, og i hvilket omfang landene vil kunne samarbeide i Europa om å oppfylle disse målene. I tråd med tidligere stortingsvedtak vil regjeringen – etter at innsatsfordelingen er klar – legge frem resultatet av forhandlingene med EU og hvordan de norske klimamålene skal nås. Som representanten Hansson påpeker, haster det med å redusere klimagassutslippene. Derfor styrker regjeringen og samarbeidspartiene klimapolitikken nasjonalt, både med tanke på 2020-målene og for å omstille Norge til et lavutslippssamfunn. For å nevne noe: Vi forsterker klimaforliket. Vi har en historisk sterk satsing på jernbane, belønningsordning for kollektivtransport og gang- og sykkelveier. Vi har en historisk satsing på grønn skipsfart. Vi har økt satsingen på utviklingen av en ny klima- og miljøteknologi gjennom Enova og Innovasjon Norges miljøteknologiordning. Vi har lagt frem et offensivt forslag til lov om offentlige anskaffelser, som skal ta i bruk potensialet som de 462 mrd. kr i offentlige innkjøp årlig innebærer. Vi kommer tilbake til Stortinget snart med en sak om oppfølgingen av vedtak om Fornybar AS. Vi har i arbeid en stortingsmelding om sirkulær økonomi. Vi har et utvalg etablert for å komme med forslag til en strategi for grønn konkurransekraft. Vi arbeider med en ny stortingsmelding om industriens rammevilkår, som også skal bidra til å ruste norsk industri til å håndtere de store endringene som er i gang. Vi skal snart legge frem en ny energimelding. Vi arbeider med en ny bioøkonomistrategi. Den globale omstillingen til lavutslippssamfunnet er allerede i gang. Regjeringens mål er at Norge skal være i frontlinjen for grønn innovasjon, grønne investeringer, grønn teknologi og grønn konkurransekraft. Klimautfordringen må møtes med en aktiv bruk av virkemidler. Vi må utnytte virkemidlene vi har, til å utløse den innovasjonen som trengs for en bedre og mer offensiv klimapolitikk, og jeg ser frem til å samarbeide med alle partier på Stortinget i det videre arbeidet.