Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-12-04:
Jeg er enig med representanten. Vi må tenke på framtiden, vi må gjøre kloke veivalg og foreta prioriteringer i dag, slik at vi får et norsk politi som er godt rustet til å møte morgendagens behov og utfordringer. Vi har nå en historisk høy politibemanning. Siden regjeringen tiltrådte, har antall politiårsverk økt med over 1 500. Regjeringen er også i rute med å nå målsettingen om to politiårsverk per 1 000 innbyggere innen 2020. Per 31. desember 2008 hadde vi en politidekning på 1,64 politiårsverk per 1 000 innbyggere. Ved utgangen av 3. kvartal i år er politidekningen 1,92. Mye har skjedd siden 2008. Denne regjeringen har siden den tiltrådte, satt i gang en rekke nødvendige tiltak og forbedringer for å legge til rette for en god polititjeneste. Vi så at det var et stort behov for å gjøre struktur- og organisasjonsendringer i norsk politi, og dette har vi fulgt opp. Politiet har fått mange nye stillinger, bedre kapasitet til å avdekke og oppklare kriminalitet, og det er gjort vesentlige investeringer for å bedre beredskapen og styrke innsatsevnen. Her kan nevnes nytt beredskapssenter for politiet, flere nye politihelikoptre, styrking av PSTs arbeid for å forebygge terror og vekst i IP3-mannskap og beredskapstropp. Vi har også styrket arbeidet mot overgrep mot barn ved bl.a. å øke kapasiteten til statens barnehus og styrke politiets etterforskning av vold mot barn. Regjeringen har således allerede tatt nødvendige grep. Med nærpolitireformen gjorde regjeringen helt nødvendige og viktige valg for framtidens politi. Vi har i dag mer robuste politidistrikter og operasjonssentraler og større fagmiljøer som gir gode forutsetninger for å avdekke og bekjempe kriminalitet. Vi har etablert politikontakter for alle landets kommuner, slik at den gode, lokale forankringen og kontakten som politiet tradisjonelt har hatt med kommunale samarbeidspartnere og befolkning, kan videreutvikles. Sentralt i kvalitetsdelen av reformen står de seks standardfunksjonene, forebygging som primærstrategi og etterforskningsløftet. Samlet vil disse tiltakene endre politiets arbeidsmetoder og arbeidsprosesser, noe som krever at de ansatte tilegner seg nye måter å jobbe på. Det innebærer at svært mange ansatte har gjennomført eller skal gjennomføre krevende kompetansehevingsløp. Etterforskningsløftet alene innebærer årlig obligatorisk opplæring for etterforskningsfeltet. Representanten stiller spørsmål om to årsverk per 1 000 innbyggere. Jeg presiserer at dette måltallet er knyttet til to polititjenestepersoner per 1 000 innbyggere og er et mål på landsbasis. Dette måltallet har gjort det mulig å gjennomføre en systematisk og planlagt satsing på politiet over flere år. Nærpolitireformen og satsingen på ansatte med politiutdanning har gitt etaten et historisk løft. Politiet har aldri vært bedre rustet til å løse samfunnsoppdraget sitt enn i dag. Regjeringen la i 2017 fram perspektivmeldingen om framtidens utfordringer som vil prege hele samfunnet. Globalisering med økte strømmer av personer, varer og tjenester over landegrenser, befolkningsutvikling der flere bor i byer, klimaendring med mer ekstremt vær, og en teknologisk utvikling med stadig hurtigere taktskifte er sentrale deler av utviklingstrekkene. Alle disse utviklingstrekkene vil også prege norsk politi og dets evne til å løse samfunnsoppdraget og oppgaver innen beredskap, forebygging og bekjempelse av kriminalitet i framtiden. Jeg vil særlig trekke fram den teknologiske utviklingen og endringen i kriminalitetsbildet som følge av den. IKT har blitt en integrert del av samfunnet, benyttes til viktige samfunnstjenester og er en del av hverdagen til folk flest. Den teknologiske utviklingen har også bidratt til et skifte i kriminalitetsbildet, der kriminalitet begått ved hjelp av eller mot digitale kanaler har fått en mer dominerende plass, og det er mer kompleks kriminalitet. Et eksempel er overgrep på nett, der det kan være én gjerningsmann og noen ganger flere hundre ofre. Denne kriminaliteten har ikke geografiske grenser, den er ressurskrevende å etterforske og iretteføre. Denne utviklingen må politiet og påtalemyndighetene settes i enda bedre stand til å håndtere. Regjeringen planlegger å legge fram en stortingsmelding i vårsesjonen. Meldingen vil omhandle de framtidige utfordringer politiet og påtalemyndighetene vil møte, og hvilke krav dette stiller til utvikling av både kapasitet og kompetanse. Vi er nå i en situasjon der arbeidet med å etterforske og iretteføre dagens og morgendagens kriminalitet må forsterkes. Da må det sees spesielt på både kompetansesammensetningen og kapasiteten i politiet. Vi har gjennom flere enn 1 500 nye polititjenestemenn og -kvinner lagt et godt grunnlag. Vi skal bygge videre på den kompetansen som allerede finnes i politiet, og sørge for ytterligere utvikling. Samtidig trenger vi flere spesialister som er utdannet innen det ordinære universitets- og høyskolesystemet, og som tilfører nødvendig tilleggskompetanse i politiarbeidet. Politiet trenger bl.a. flere med solid IKT-utdanning og analysekompetanse. Alt i alt trenger vi en bredere kompetanse i framtidens politi. Men vi starter ikke på bar bakke. Det er allerede blitt flere ansatte i politiet som har spisskompetanse til å møte et mer digitalt kriminalitets- og trusselbilde. Et sentralt tiltak her er etableringen av et nasjonalt cyberkrimsenter ved Kripos. Skal politiet lykkes med å forebygge og bekjempe nye kriminalitetsformer, må etaten gis handlingsrom og fleksibilitet. Regjeringen og Stortinget må sørge for bevilgninger og sette mål. Men ledelsen i politiet må i størst mulig grad kunne disponere de bevilgningene som vedtas, til bemanning, utstyr og materiell. Det må være Politidirektoratet og politimesterne som ut fra politifaglige vurderinger fordeler ressursene, slik at politiet når de mål og gjennomfører de prioriteringer vi politikere har satt. Hvordan vi skal måle eller vurdere kvaliteten i de tjenestene politiet leverer til samfunnet, vil bli ett av flere sentrale spørsmål om politiets kompetanse som vi skal drøfte i stortingsmeldingen. Jeg vil også legge til at det ikke bare er bevilgninger, mål og prioriteringer som er nødvendig for at politiet skal være godt rustet til å møte morgendagens kriminalitetsbilde, jeg vil også vurdere om vi har et lov- og regelverk som er tilpasset endringene i kriminalitetsbildet. Jeg skal ikke forskuttere debatten jeg håper meldingen vil bidra til. Den blir viktig. Vi har alle et ansvar for et robust og framtidsrettet politi. Jeg ser fram til å fortsette denne viktige debatten når meldingen legges fram til våren.