Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2015-11-10:
Takk til interpellanten. Jeg er helt enig i det som har blitt sagt tidligere i debatten om at vi er nødt til å tenke helhetlig for å bli kvitt problemet med frafall, og vi må se på mange ulike tiltak. Det er mange grunner til at altfor mange ikke fullfører, og da må vi se på ulike løsninger for å hjelpe elevene gjennom skoleløpet. Vi har tidligere i dag debattert tidlig innsats i skolen. Vi vet mye om hvilke elever som faller fra. Vi vet også at mange av elevene som opplever problemer under videregående opplæring, ofte har hatt problemer gjennom hele skoleløpet. Det er ikke sånn at problemene oppstår idet de begynner i videregående opplæring. Derfor er tidlig innsats i skolen veldig viktig: det å kunne hjelpe elevene tidlig, legge et godt grunnlag de første skoleårene til å kunne lære, utvikle seg videre og være i stand til å stå løpet ut. Dette er grunnen til at Kristelig Folkeparti er opptatt av tidlig innsats, ikke minst gjennom å øke lærertettheten i grunnskolen – gi lærerne mer tid til hver enkelt elev, spesielt når det gjelder de minste barna. Vi vet at gutter er overrepresentert i frafallstatistikken. Det er også barn av foreldre med lav sosioøkonomisk status og barn med utenlandsk bakgrunn. Om vi øker lærertettheten og reduserer gruppestørrelsen i skolen noe, får akkurat de samme gruppene spesielt mye igjen for det. Dette er en veldig langsiktig satsing, og resultatene vil vi ikke se før om en del år. Det er også viktig at vi hjelper dem som nå er i faresonen for å droppe ut. En del av dem som dropper ut, gjør det fordi de ikke får lærlingplass. Det må vi gjøre noe med. Dette er en utfordring som vi har diskutert mange ganger tidligere i denne sal. Vi har gjort noe ved å øke lærlingtilskuddet. Jeg mener det bør økes ytterligere, fordi dette er utrolig viktig for å få flere bedrifter til å velge å ansette lærlinger. Vi må bli flinkere til å dele «best practice» innenfor dette feltet, tror jeg. Her er det store forskjeller også fra fylke til fylke i hvilken grad man lykkes. I Rogaland har de vært veldig flinke. Der gjøres ting litt annerledes enn i mitt fylke, Vestfold, hvor man ikke har oppnådd like gode resultater. Jeg tror vi kan lære av dem som er flinke. I Rogaland har næringslivet hatt et stort behov for lærlinger. Det kan jo godt hende at man også der vil oppleve litt større utfordringer framover, med den økonomiske situasjonen de står overfor. Når det gjelder å dele «best practice», vil jeg peke på en skole jeg har nevnt flere ganger tidligere: Re videregående skole i Vestfold. Der har man tatt noen grep ved å følge opp elevene bedre, både ved å ta kontakt med dem før de begynner på skolen og bli kjent med dem, sånn at de skal føle seg trygge når de begynner på skolen, og ved tettere oppfølging av elevene etter at de har gått ut i lære. De har også tatt grep for å skolere de yrkesfaglige lærerne til å undervise i fellesfagene, fordi man ser at det er fellesfagene som ofte er bøygen for mange av elevene. Når læreren som skal undervise deg i engelsk eller matematikk, er den samme som du har snekret sammen med tidligere på dagen, har kanskje denne læreren en mulighet til å skape en veldig verdifull relasjon med elevene. Jeg vet at Utdanningsdirektoratet har vært på besøk på Re videregående skole for å få mer informasjon om dette. Det mener jeg er bra. Jeg vil nevne at Kristelig Folkeparti ønsker at vi oppretter en frafallspott som skoler, kommuner og skoleeiere lokalt kan søke om midler fra, til lokale tiltak mot frafall. Det vil både hjelpe på situasjonen der og gi oss forslag til satsinger som vi kan innføre nasjonalt.