Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2005-04-19:
Arbeiderpartiet vil arbeide for et tolerant, flerkulturelt samfunn og mot rasisme. Vi har alle et ansvar for å bekjempe rasisme og diskriminering. Hverdagsrasisme bidrar til å legitimere trakassering og vold og undergraver de verdier vårt samfunn er bygd på. Den nye loven mot diskriminering som vi behandler i dag, vil sammen med mer effektive bestemmelser i straffeloven styrke det rettslige vernet mot diskriminering på grunn av etnisitet, nasjonal opprinnelse, avstamning, hudfarge, språk, religion og livssyn. Loven tar sikte på å gi et bedre og mer helhetlig grunnlag for å bekjempe rasisme og diskriminering i samfunnet vårt. Rasisme og diskriminering overfor personer med minoritetsbakgrunn er bredt dokumentert. Det fikk også dørvaktene på utestedet The Scotsman i Oslo oppleve sist uke. Der fikk dørvaktene sparken fordi de hadde feil hudfarge. Det er bra at vi blir kjent med slike saker. Men det er ganske utrolig at det kan skje i dagens Norge. Nå har komiteen vært i Canada, og jeg ville tro at en slik sak ville være ganske oppsiktsvekkende og kanskje overhodet ikke kunne ha skjedd i det landet. Det er flott at AUF, LO og Norsk Folkehjelp i kveld har arrangert konsert på Egertorget til støtte for de oppsagte. Den innstillingen som foreligger fra komiteen, ville ikke ha vært til hjelp for de oppsagte på The Scotsman. Det er helt klart et hull i lovverket som vi må tette igjen. Derfor fremmer Arbeiderpartiet sammen med SV og Senterpartiet et forslag om det, som vi håper også får flertall når vi skal gå til avstemning. De fleste av lovforslagene er det bred politisk enighet om. Når det gjelder personkretsen som skal omfattes av diskrimineringsloven, innebærer Regjeringens forslag at det rettslige vernet mot diskriminering omfatter etnisitet, nasjonal opprinnelse, avstamning, hudfarge, språk, religion og livssyn. Det betyr at det er flere grupper som ikke omfattes av det foreliggende forslaget. Dette er f.eks. homofile utenfor arbeidslivet og boligsektoren, funksjonshemmede, transkjønnede og mennesker som diskrimineres på andre diskrimineringsgrunnlag. Regjeringens begrunnelse for at disse gruppene ikke omfattes nå, er Syse-utvalget som er satt ned. Mandatet for Syse-utvalget er i hovedsak å utarbeide forslag som kan styrke det rettslige vernet mot diskriminering av funksjonshemmede. Utvalget vil avslutte sitt arbeid snart. Arbeiderpartiet mener at Regjeringen bør igangsette arbeidet med en helhetlig diskrimineringslov i tråd med internasjonale forpliktelser og vernet i Den europeiske menneskerettighetskonvensjon, EMK, fordi alle kvalifiserer til vern etter menneskerettighetenes generelle diskrimineringsforbud. Norsk rett har i dag ikke et uttrykkelig forbud mot rasistiske organisasjoner, men det finnes mer generelle forbud mot enkelte typer organisasjoner og forbund. Regjeringen har i tråd med Holgersen-utvalgets vurderinger av betenkelighetene ikke foreslått et generelt forbud. Dette er også i tråd med innstillingen fra en enstemmig justiskomite, som gikk imot å innføre et uttrykkelig forbud mot rasistiske organisasjoner, men at det i stedet innføres reaksjonsmuligheter rettet mot selve virksomheten som utøves av organisasjonen, framfor mot organisasjonen i seg selv. Det er Arbeiderpartiet enig i. Regjeringens eneste begrunnelse for ikke å gi en forrangsbestemmelse eller inkorporere rasediskrimineringsloven i menneskerettsloven er knyttet til en henvisning om at problemstillingen skal drøftes i stortingsmeldingen om maktutredningen som kommer senere. Arbeiderpartiet mener at en debatt knyttet til rettsliggjøring av politikken er viktig, men at det skal en særskilt begrunnelse til for ikke å inkorporere rasediskrimineringsloven i menneskerettsloven eller gi rasediskrimineringsloven en forrang i det foreliggende lovforslaget. Når da de øvrige konvensjonene er inkorporert i menneskerettsloven og utenrikskomiteen enstemmig tidligere har gitt sin tilslutning til også å inkorporere rasediskrimineringsloven, mener Arbeiderpartiet at vi bør videreføre dette standpunktet, og går inn for det. Så til spørsmålet om aktivitetsplikt. Aktivitetsplikten var en meget viktig del av Holgersen-utvalgets utkast til lov. Uten en aktivitetsplikt vil ikke loven kreve at arbeidsgivere aktivt skal foreta forandring og arbeide for den forebygging som trengs for å motvirke diskriminering. Erfaringene fra andre land som har jobbet lenge med etnisk diskriminering, har vist at et forbud mot diskriminering alene ikke er tilstrekkelig som tiltak mot diskriminering. Aktivitetsplikt er i dag forankret i likestillingsloven. Regjeringens argumentasjon om unødig byråkrati er etter Arbeiderpartiets oppfatning ikke tilstrekkelig og kan ikke tillegges avgjørende vekt. Arbeiderpartiet vil derfor gå inn for en aktivitetsplikt. Den skal også gjelde for arbeidslivets organisasjoner. Jeg vil ta opp det forslaget som er omdelt på plassene. Men det må inn en rettelse i siste linje, der det står «blir stilles dårligere». Det skal stå «blir stilt dårligere enn andre i tilsvarende situasjon».