trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
For å skapa grunnlag for framtidig verdiskaping og velferd er det avgjerande viktig at bedriftene våre tek i bruk ny kunnskap og satsar på næringsretta forsking. Dette er vi nok einige om alle saman her i denne salen i dag. Vi burde òg vera einige i at realveksten i løyvingane til forsking er på 32 pst. sidan vi overtok. Dette er ein formidabel auke. I næringsdebatten diskuterte vi SkatteFUNN, ei ordning det er stor semje om er både ubyråkratisk og ei veldig god ordning. Regjeringa har betra SkatteFUNN-ordninga, m.a. heva taka for årlege prosjektkostnader for eigenutført FoU frå 4 mill. kr til 5,5 mill. kr, og frå 8 mill. kr til 11 mill. kr for innkjøpt FoU. Regelverket er òg oppdatert, og SkatteFUNN-ordninga er no relevant for føretak som utviklar teknologiar der det krevst investeringar i demo- og pilotanlegg. SkatteFUNN aukar nominelt med 1,4 mrd. kr frå 2012 – dette er mykje pengar. Så må vi ha med oss at SkatteFUNN er ei ordning basert på rettar, og vi raud-grøne er opptekne av å bruka skattepengane til å utløysa prosjekt som elles ikkje hadde sett dagens lys, ikkje utløysa prosjekt som uansett hadde kome. Denne regjeringa satsar verkeleg på forsking. Det er sett i verk ei rekkje ordningar for å styrkja samarbeidet mellom universitet og næringsliv, forsking i og for næringslivet og kommersialisering av forskingsresultat. Sentre for forskningsdrevet innovasjon og Forskningssentre for miljøvennlig energi, Norwegian Centre of Expertise, Nærings-ph.d.-ordninga, verkemiddel for regional FoU og innovasjon, VRI, FORNY 2020 og miljøteknologiordninga – dette er gode ting for næringslivet. Ordninga med regionale forskingsfond har eg òg lyst til å nemna. Brukarstyrt forsking, der bedrifter er prosjektleiarar for forskingsprosjekta, er styrkt. Her er den forventa utløysande effekten på bedrifta sin eigen FoU-aktivitet eit kriterium for tildelinga. Det er bra. Det triggar meir forsking. Systemet for løyvingane til kommersialisering av forskingsresultat frå universitet, høgskular, institutt og helseføretak har òg vorte styrkt i dei seinare åra. Men eg vil alltid stilla spørsmålet: Brukar vi dei ressursane vi har, rett? Kva slags kunnskap treng vi faktisk i åra framover? Og finst det område der vi treng å styrkja innsatsen vår? Bør vi kanskje spissa meir? Alt dette og meir til vert nok grundig omtala i forskingsmeldinga som kjem, og den ser vi fram til.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-12-13:
Det er stort å stemma for eit kulturbudsjett som gjev så mykje glede, inspirasjon og engasjement i by og bygd. Det er no åtte år sidan Trond Giske, Magnar Bergo og Eli Sollied Øveraas på vegner av eit raud-grønt alternativ lanserte Kulturløftet – éin prosent av statsbudsjettet til kultur i 2014. Vi er i rute, vi har gjennomføringskraft: År for år har regjeringa levert, og i 2014 er vi framme. Så lovde dei raud-grøne representantane i tillegg ein styrkt kommuneøkonomi. Dette finn vi igjen, både direkte i kommuneøkonomien, og også i styrking av kulturskular og i mange andre lokale aktivitetar. Kulturløftet har gjort det mogleg både å styrkja eksisterande institusjonar og organisasjonar, å stimulera til spleiselag, til ny aktivitet, nye tiltak, styrkte arbeidsvilkår for kunstnarar og kulturarbeidarar og til mykje anna – men fyrst og fremst til ein større moglegheit til kulturell glede, bevisstheit, ytringsfridom og demokrati. Eg er glad for at vi har ei regjering som har eit breitt kulturløft å halda seg til, både gjennom Kulturløftet I og Kulturløftet II, og at ein aktiv språkpolitikk inngår i dette – det å ta på alvor å visa både i budsjettet og på annan måte at vi har to skriftspråk i dette landet. Det er sagt mykje godt om frivilligheita frå ulike parti. Der har òg regjeringa levert: Tenk at ein har fått på plass ei momskompensasjonsordning som 14 000 foreiningar og lag fekk del i i 2011, og som altså vil innebera totalt ein milliard kroner i 2014 – nærmare 950 mill. kr i 2013. Det gjev mykje glede og aktivitet. Så er det nokre truande skyer, for Høgre har no teke til orde for at elitekulturen skal dyrkast. Nei, vi må halda på fellesskapstanken.
Svein Harberg (Høyre), 2012-12-13:
I Norge kan vi med rette være stolte av vår immaterielle kulturarv, den delen av kulturarven vi ikke kan ta og føle på, slik som folkemusikktradisjoner, folkedans og ikke minst gjenfortellingen av Norges rike historie. Dessverre må vi konstatere at vi ikke kan være like stolte av hvordan vi de siste årene har tatt vare på denne delen av kulturarven vår. Norge må ta ansvaret for å ivareta den norske kulturarven. På samme måte som andre land har vi i Norge et særlig ansvar for å ta vare på våre egne kulturtradisjoner. Dette har vi forpliktet oss til gjennom UNESCOs konvensjon om immateriell kulturarv, men minst like viktig er det moralske og naturlige ansvaret vi har for å ta vare på historien vår. Vi kan ikke se at regjeringen tar oppgaven på alvor. FolkOrg gjør et utrolig viktig arbeid for folkemusikk og folkedans, og Høyre har foreslått å styrke dette med 1 mill. kroner i 2013. Ole Bull Akademiets arbeid for å holde instrumentalutdanningen i hevd i hele landet mener vi er så viktig at dette også må styrkes. Den levende og pulserende tradisjonen for norske friluftsspill gir et unikt bidrag til historiefortellingene om Norges fortid. Kunnskap om fortiden er avgjørende for fremtiden, og Høyre vil derfor styrke tilskuddsordningen for friluftsspill med 1 mill. kr i 2013. Kultur må vokse nedenfra, den må spire opp fra alle de initiativene de som lever i kulturen, kommer med – kultur trenger eierskap og entusiasme. Vi kan ikke planlegge kulturelt mangfold. Vi kan ikke styre kulturen ovenfra – den må vokse og spire nedenfra. For å kunne være stolte av tradisjonene våre må vi også kunne ta vare på dem. Mange små og tradisjonelle håndverksfag er i ferd med å dø ut fordi vi i Norge mangler utdanningstilbud i mange av disse fagene. De tradisjonelle håndverksfagene er en viktig del av norsk håndverkstradisjon og må holdes i hevd for å overleve. Disse fagene er kunnskap vi må ha for å kunne ta vare på og restaurere eldre kulturminner. Når et unikt tregulv eller et bevaringsverdig kirkeorgel skal restaureres, må ofte kompetansen hentes fra utlandet fordi vi ikke har den kompetansen vi trenger for å gjøre det selv. Høyre har flere ganger foreslått å gjøre stipendordningen for små og verneverdige håndverksfag permanent, men flertallet har ikke støttet opp om dette. Vi venter fremdeles på regjeringens forslag på dette feltet og mener vi må ivareta den nære og direkte undervisningen vi trenger for slik håndbåren kunnskapsoverføring. Høyre er kritiske til hvordan regjeringen har latt folkekulturfeltet henge etter. Høyre har hvert år foreslått å ivareta dette ansvaret. Også i dette budsjettet prioriterer Høyre folkekulturområdet.
Svein Harberg (Høyre), 2012-12-13:
Jeg kan forsikre representanten Aksel Hagen om at vi har en felles ambisjon om å få en god offentlig skole. Og Ny GIV er et av de gode tiltakene som er på gang for å sørge for at flere skal fullføre videregående utdanning. Dette starter allerede siste halvår i 10. klasse. Nå har det de siste ukene kommet fram klare resultater av dette arbeidet. For det første kommer det fram at dette hjelper litt for noen, men det hjelper lite for de svakeste. Det er altså for sent og for lite. Det andre som har kommet fram, er at det er en klar sammenheng mellom de elevene som i 8. klasse har dårligere resultater, og de som i 10. klasse er på samme nivå. Høyre er for Ny GIV, men vi har vært veldig tydelige på at vi vil sette det inn allerede på 8. trinn. Dette har konsekvent blitt avvist av SV, med statsråden i spissen. Nå var representanten tydelig på å gripe fatt i ting tidlig. Er SV nå klar for å sette inn Ny GIV i 8. klasse på bakgrunn av det vi nå vet?
Svein Harberg (Høyre), 2012-12-13:
Jeg er sikker på at Presteforeningens representant på galleriet har fått mange nye tolkninger og mye inspirasjon av debatten her i dag. Jeg er ikke sikker på om budsjettet er like inspirerende. Det er riktig som statsråden sier, at kirken er inne i en periode som er preget av kirkeforliket – som vi har vært sammen om her på Stortinget – og det har vært mange utfordringer for Kirken. Dem har de tatt. De har også fått beskjed om omstillinger, og på bestilling fra departementet har de jobbet med effektivisering og plan for ny IKT-strategi. Nå var dette klart til realisering. Jeg regner med at når statsråden har vært med og bevilget penger til dette gjennom flere år og forberedt dette, var det meningen at også investeringene skulle skje. Nå lurer jeg på hva som fikk statsråden til å ombestemme seg når det gjaldt disse investeringene?
Svein Harberg (Høyre), 2012-12-13:
Det er jo nettopp det dette forprosjektet har vært med og legge til rette for, og jeg kan ikke se hva som skulle være usikkerheten. Det er ingen tvil om at her må det gjøres noe. Det vil vel tvert imot være uforsvarlig ikke å bruke det som en nå har kommet fram til. Signalene er klare på at hvis ikke dette gjøres nå, må det gjøres en fornyet jobb når dette skal realiseres, for her skjer det ting hos leverandørene hele tiden. Dette kan tas i bruk nå – hvis en venter for lenge, må en gjøre jobben på nytt. Jeg hører statsråden antyder at hun forventer at andre bidrar. Kirken driver nøkternt og nøysomt, de driver aktivt og godt. Hvis de nå skal gjøre dette på egen hånd, uten statsrådens hjelp, hva tenker statsråden at de da skal kutte i – er det prestestillinger, trosopplæringen eller arbeidet til de kirkelige organer, som nå skal ta alle avgjørelser i Kirken?
Svein Harberg (Høyre), 2012-12-13:
Jeg har ikke helt lyst å slippe saken vi diskuterte i sted. Jeg skjønner at statsråden har behov for å klarere alle ting omkring det å lage et eget selskap som skal ta seg av IKT-satsingene. Det å få de avklaringene kan jo godt gjøres selv om en legger inn en bevilgning i budsjettet. Det er ingenting som hindrer det. Det er jo det som bekymrer, at det ikke er lagt inn penger i budsjettet nå, slik at hvis en finner ut at dette er en grei måte å gjøre det på, og alle deltar slik de skal, så er pengene klare. Nå har en altså satt det på vent, og det er jo heller ikke særlig drivende med tanke på prosessen med å få alle de andre med. Det som forundrer meg, er at statsråden – mens hun skal avklare dette – egentlig setter dette på vent et helt år. Hun har selvfølgelig en sjanse til våren – vi får håpe den blir brukt.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
Norge har mange kreative mennesker, og ildsjelene bak Arctic Race of Norway er et godt eksempel på det. En hel landsdel har stilt seg bak initiativet om et femdagers årlig internasjonalt sykkelritt i Nord-Norge, med Tour de France-arrangøren på laget. Sykkelsporten er i voldsom fremgang her i landet. Dette har nå inspirert til å tenke nytt om sykkelritt i Norge med verdenseliten på startstreken. Ideen var nokså vill i utgangspunktet, men norsk, praktfull natur kombinert med et spennende konsept med flytende hoteller som flyttes rundt i Nord-Norge mellom etappene, var så spennende at idémakerne fikk selveste Tour de France-arrangøren, A.S.O., på kroken. Med A.S.O. følger tv-rettigheter til mellom 150 og 180 land. Arctic Race of Norway har derfor et enormt potensial som vindu til verden og for markedsføring av Norge. Sett i et nordområdeperspektiv, der reiselivsnæringen er pekt på som en vekstnæring, er det vanskelig å se for seg et bedre prosjekt enn Arctic Race of Norway. Realiseringen av sykkelrittet sist i juli, uken etter Tour de France, er nå nærmere enn noensinne. Det som gjenstår, er å få på plass de nødvendige garantier for arrangementet. Initiativtakerne har en samlet landsdel med på laget, og i samarbeid med næringslivet har de fått på plass halvparten av de 60 garantimillionene som kreves. I denne situasjonen er det uforståelig at regjeringen som sier den vil satse i nord, ikke vil spille på lag med nord. Argumentene fra regjeringen om at man bare støtter anlegg og derfor må si nei, holder ikke. Dagens rød-grønne regjering, med statsminister Jens Stoltenberg i spissen, gikk i 2005 inn med rundt 20 mill. kr til rally-VM, som i likhet med Arctic Race of Norway tar i bruk norske veier under sitt arrangement. Høyre og Fremskrittspartiet fremmer i dag et forslag der vi ber regjeringen komme til Stortinget med en sak om hvordan Arctic Race of Norway kan realiseres. All rosende omtale av Arctic Race of Norway fra utallige rød-grønne politikere og statsråd Trond Giske får en veldig hul klang om man i dag ikke vil bidra til ny behandling i regjeringen. Jeg håper i det lengste at regjeringen vil innse at den åpenbare forskjellsbehandlingen mellom rally-VM og Arctic Race of Norway ikke kan forsvares, og at regjeringspartiene i dag vil støtte forslaget som kan realisere Arctic Race of Norway – som et ledd i satsing på sykkelsporten og nordområdene. Det meldes nå om betydelig interesse fra profflagene innen sykkel for å delta. Nå gjelder det at også regjeringspartiene og regjeringen melder seg på.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
Kunstnerisk aktivitet av mennesker som faller utenfor det vanlige samfunnet, såkalte «outsidere», har en lang tradisjon. Kunstneren er ufaglært og har ofte en særstilling i samfunnet. Kvæfjord kommune var vertskommune for en av landets største institusjoner for psykisk utviklingshemmede, Trastad gård. Under dyktig ledelse av Sigvor Riksheim utmerket denne institusjonen seg også som en pioner for å gi talentfulle psykisk utviklingshemmede muligheter til å utvikle sine kunstneriske evner. Etter nedleggelsen av Trastad gård ble Trastad Galleri ferdigstilt og åpnet i 2000 av prinsesse Märtha Louise. Kunstsamlingen består av to elementer: Trastad-kunsten, en samling av kunst laget av utviklingshemmede ved Trastad gård, samt en mindre nasjonal og internasjonal samling av Outsider Art. Det har lenge blitt arbeidet for at Trastad Samlinger i Kvæfjord skal bli et nasjonalt kompetansesenter for Outsider Art. Målene er å bedre offentlighetens tilgang til psykisk utviklingshemmede kunstnere og deres kunst på nasjonalt plan, skape utdanningsmuligheter på høyere nivå for kreative utviklingshemmede og arbeide for utviklingshemmede kunstnere generelt og for deres muligheter til deltakelse i utstillinger, herunder i juryerte utstillinger nasjonalt og internasjonalt. Dette initiativet har full støtte i de tre nordnorske fylkeskommunene. Jeg er derfor svært glad for at en samlet komité så klart har understreket betydningen av at Outsider Art-kunstnere – utøvere som i en eller annen form er mentalt syke, har intellektuelle vansker eller lærevansker, og som lever eller har levd på kanten av samfunnet – også må få mulighet til å uttrykke seg gjennom kunstnerisk skapende og utøvende virksomhet. Det er også svært positivt at komiteen i den forbindelse spesielt har pekt på Sør-Troms Museum, Trastad Samlinger, og deres utmerkede arbeid for Outsider Art. På bakgrunn av dette vil jeg faktisk utfordre den nye kulturministeren, om hun ikke allerede har vært der, til å besøke Trastad Samlinger som har en betydelig samling – som sagt – av spennende kunst laget av psykisk utviklingshemmede, og for å lære og høre om de spennende planene man har der om et nasjonalt kompetansesenter for Outsider Art. Det er ingen tvil om at vi har store kunstnere i Norge som er psykisk utviklingshemmede, og som kunne fått utvikle seg enda mer og fått mye større anerkjennelse hvis vi hadde greid å løfte dem fram på en bedre måte enn det vi gjør i dag.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
La det være helt klart: Det jeg fryktet, den frykten jeg hadde, ble gjort til skamme. Jeg er veldig glad for at de resultatene som kom, heldigvis viser at Norge er på rett vei. Men jeg synes man nå skal være varsom med å friskmelde norsk skole, for alle forskerne som var involvert – enten det var i PIRLS eller i TIMSS – understreket at her er det åpenbart fortsatt en jobb å gjøre. Det er ingen tvil om at Høyre vil gi den jobben første og høyeste prioritet. Derfor har vi satt av historisk høye bevilgninger til etter- og videreutdanning, derfor er vi villige til å gå løs på en masterutdanning, derfor vil vi gå løs på nye karriereveier for lærerne – de tiltakene som skal bidra til å styrke norsk skole, og gjøre at de kan løfte alle elever videre.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
En gal påstand om Høyres prioriteringer blir ikke mer sann av at den blir gjentatt flere ganger av representanten Truls Wickholm. Hvis man skal begynne å se utover kongeriket på hvordan forskjellige kommuner evner å prioritere skolen, tror jeg Truls Wickholm bør gå ganske stille i dørene. Jeg har fulgt med i mitt eget hjemfylke, Troms. Der sitter altså kommunene nå og kutter i sine budsjetter, de kutter til skole, de kutter til pleie og omsorg – og det er under dagens regjering, som skulle fremstå som så mye mer fantastisk enn tidligere regjeringer har vært. Nei, jeg synes man skal feie for egen dør, og så skal man innse at skole faktisk er et så viktig tema at det fortjener at staten legger mer penger på bordet til etter- og videreutdanning, at man tar et større nasjonalt ansvar for å få på plass en ny lærerutdanning, og at man faktisk gjør noen prioriteringer som på overordnet nivå skal bidra til og sikre at vi greier å løfte skolen i Norge.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
Ja, det hadde Aspaker kommet til å gjøre! Vi kan ikke ha skolereformer i dette landet som ikke virker, og jeg tror vi står oss på at vi erkjenner at Kunnskapsløftet som kom i 2004, vedtatt i denne salen med ganske bred tilslutning faktisk, nesten enstemmig, la noen nye brikker på plass når det gjelder grunnleggende ferdigheter, fokus på basisfag og viktigheten av at det er noen byggesteiner i elevenes skolehverdag som må plass for at man skal kunne bygge den videre kunnskapen på det. Så har jeg lyst til å si til det som Snorre Serigstad Valen sa om kommuneøkonomien: Det at Senterpartiet har misbrukt sitt fagdepartement til å konstruere en kommuneøkonomimodell som ingen i Høyre kjenner seg igjen i, og som på en måte er basert på tilfeldige parametere osv., får Senterpartiet selv svare for, men det er i hvert fall ikke en politikk som Høyre kommer til å føre overfor kommunene.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
Nå begår også representanten Tingelstad Wøien den urett mot Høyre at hun viser til en kommuneøkonomimodell som Senterpartiet har fått regnet ut i Kommunal- og regionaldepartementet, og som ikke er den kommuneøkonomimodellen vi kommer til å legge til grunn. Jeg registrerer at rundt om i Norges land i dag, sitter ordførere og kommunestyrepolitikere fra alle partier og river seg i håret og spør hvor de kan kutte. Høyre har i sitt alternative budsjett på skoleområdet lagt på nærmere 2 mrd. kr. Det er mye penger, som skal komme flest mulig elever i den norske skolen til gode. Vi prioriterer etter- og videreutdanning til tusenvis av lærere i stedet for 600 stillinger som skal fordeles på 170 skoler, én skole i Finnmark, fem, seks i tre kommuner i Troms – dette henger ikke på greip hvis man virkelig mener at man vil styrke kvaliteten i skolen.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
«Den som ører har, hører.» To kommuner i Aust-Agder, tre kommuner i Oppland, som representanten Tingelstad Wøien kommer fra, tre kommuner i Troms og én kommune i Finnmark – disse fire fylkene sliter med stort frafall i videregående opplæring og trenger sårt et løft på lærerkompetansen, for de har også svært svake elevresultater ut av grunnskolen. Regjeringen vil altså bruke 1,5 mrd. kr på 600 lærere i 170 skoler i Norge. De samme pengene kunne ha gitt etter- og videreutdanning til 8 000–10 000 lærere, som kunne kommet alle landets 3 000 skoler til gode. Hvordan kan representanten fra Senterpartiet forsvare en slik prioritering, når det er åpenbart at behovet der ute er et helt annet enn det som dekkes ved at man plukker ut 170 tilfeldige skoler, som liksom har vunnet i et eller annet regjeringslotteri?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
Representanten Tingelstad Wøien var innom Ny GIV i sitt hovedinnlegg. Vi har nå fått en evaluering av Ny GIV, som viser at dette tiltaket har hatt effekt for 10 pst. av de 10 pst. svakeste. Det er 1-er-kandidatene man greier å løfte i norsk, mens effekten i matematikk ikke engang er til stede for disse elevene. Jeg er lærer selv, og hvis jeg skal være helt ærlig, er det å la elever gå 2,5 år i ungdomsskolen uten å greie noe særlig, for så å sette dem på et intensivkurs etter jul i 10.-klasse og forvente mirakler på det tidspunktet, lite realistisk. Er representanten Tingelstad Wøien nå villig til å revurdere tidspunktet for når man skal sette inn Ny GIV-tiltak i ungdomsskolen?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
TIMSS-undersøkelsen viser at vi har en vei å gå, og at vi bl.a. på ungdomstrinnet har betydelige utfordringer fortsatt. Ny GIV er nettopp evaluert, og jeg lurer på om ikke statsråden tok litt mye Möller’s Tran da hun skulle kommentere den, og nærmest bombastisk fastslo hvor stor suksess Ny GIV hadde vært. Hvis man går bak tallene, ser man at 10 pst. av de 10 pst. svakeste, altså 1-elevene, har greid å forbedre seg i norsk – en kan ikke se særlig klare resultater i matematikk, og så har de altså gått i lag med en god del flere elever som praktisk talt ikke har noen endring i sine prestasjoner. Jeg tror man er enige om at både enere og toere er et veldig svakt grunnlag for å komme seg videre og greie videregående opplæring. Så spørsmålet mitt til statsråden nå er: Er man villig til å revurdere tidspunktet for å sette inn Ny GIV, for å gi disse elevene en reell sjanse til å kunne bygge bedre kunnskap og komme seg videre.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
Jeg skal stille spørsmålet på en annen måte. SSB har denne høsten lagt fram en rapport hvor de påviser at det er en klar sammenheng mellom resultatet elevene oppnår på nasjonale prøver i 8. klasse og svært svake og lave standpunktkarakterer i 10. klasse. Ergo vet vi i 8. klasse hva slags elever som trenger hjelp. Da spør jeg på nytt: Er det ikke sånn at vi nå bør lære av forskningen og evalueringen og sette inn hjelpen på riktig tidspunkt? Hvis vi mener alvor med tidlig innsats, må vi sette inn hjelpen når vi avdekker hva slags elever som trenger hjelp, og ikke overlate dem til seg selv gjennom store deler av ungdomsskolen, for så å sette inn en liten brannøvelse etter jul i 10. klasse og håpe at vi skal berge dem med karakterer slik at de kommer seg gjennom videregående.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-12-13:
Jeg vil også takke for det jeg oppfatter har vært en bra debatt, selv om vi er uenige på en del punkter om hva slags prioriteringer som vil være de rette å foreta framover. Nå nærmer det seg den tiden hvor engler skal dale ned i skjul, og vi skal synge halleluja antakelig opptil flere ganger. Jeg kan ikke fri meg for å si at jeg synes kanskje det har vært vel mye halleluja her i kveld og litt lite edruelighet, for vi har en vei å gå før vi kan si at vi er helt i mål. Jeg tror det er en ganske viktig beskjed til norske elever at når juleferien er over, forventer vi at man går tilbake på skolen og yter full innsats. Det er helt nødvendig for når neste meldepost er når det gjelder disse internasjonale undersøkelsene, at for å fortsette den fremgangen vi nå kan spore, er vi nødt til å heve oss nye hakk. Medisinen mot manglende matematikkforståelse er mer matematikk, ikke mindre matematikk. Jeg tror det er utrolig viktig med mer og bedre etter- og videreutdanning for landets matematikklærere, og jeg tror det er viktig at den etter- og videreutdanningen ikke konsentrerer seg om ungdomsskolen, men at det er minst like viktig å satse på etter- og videreutdanning av matematikklærere på barneskolen. Denne høsten har det vært en viktig diskusjon blant fremtredende matematikere om hvordan lærerutdanningen bør endres, og om hvordan opplæringen av elevene må gi rom for mer trening i de fire regneartene. Det er også tatt veldig tydelig til orde for at algebra, hvor Norge skårer veldig dårlig, må introduseres på barneskolen og ikke i åttende klasse som i dag. Det så jeg selv et veldig vellykket eksempel på da jeg besøkte Smeaheia barneskole i Sandnes for et par år siden. De hadde adoptert et russisk matematikkopplegg og satt allerede i første klasse med ligninger med to ukjente, storkoste seg med x og y og forsket på hvordan disse sammenhengene faktisk var. Så matematikkfaget trenger et bredere fundament hos elevene, og det er utrolig viktig for de øvrige realfagene at matematikkforståelsen blir god tidlig for at man skal få mest mulig ut av det faget oppover i skolen. Min utfordring til statsråden er om den matematikkdiskusjonen som har vært i høst, blir tatt tak i på noen måte, og om vi kan forvente at vi får den fornyelse av matematikkfaget som kan gjøre at vi lykkes bedre med det. Tittelen på denne TIMSS forskningsrapporten var Framgang, men langt fram. Det tror jeg vi skal merke oss. Så vil jeg også gjerne at statsråden til slutt skal svare på den utfordringen jeg hadde i mitt første innlegg, om hun fortsatt akter å gjennomføre det salget av studentboliger i Narvik, eller om hun faktisk har tenkt at de studentene på ingeniørstudieplassene som er opprettet der, også skal ha boliger.
Knut Tønnes Steenersen (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Jeg har gjort meg noen betraktninger rundt avisene, som det har vært en del snakk om i dag med hensyn til mediestøtten, som det nå heter, og som det står på side 121 i innstillingen har vært en stor suksess – i hvert fall ifølge Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene. Men det er to ting som har overrasket meg med hensyn til hvordan avisene selv har stilt seg de siste årene. Allerede på begynnelsen av 1990-tallet begynte de første avisene å skrive sin egen dødsattest ved å fortelle at papiravisen kom til å dø. Jeg tror kampen om lesere ville vært en annen hvis bransjen selv hadde belaget seg på å vinne, ikke på å tape. Det var mange av oss som jobbet i mediebransjen i andre medier, som sto måpende og lurte på hvorfor avisene tok denne stillingen til seg selv. Det andre som overrasker meg, og som jeg også tror har vært uheldig for avisene, er at da man så at Internett kom, valgte man å gi bort innholdet sitt – som man tok betalt for i papiravisen – på Internett helt gratis. Nå står avisene foran en vanskelig jobb, de skal finne nye forretningsmodeller for å tjene penger på nye plattformer. Og så er det faktisk slik at noen aviser fortsatt klarer å være offensive på avisdelen, på det som kommer på papir, f.eks. Aftenposten. Mine barn leser hver uke Aftenposten Junior med stor glede, og jeg ser at Aftenposten har prøvd seg med enda flere nye produkter på papir som fungerer veldig godt. Så det er mulig. Slik jeg leser de fire partiene på s. 121, står det at mediestøtten er veldig viktig, og at denne skal økes. For det første er det veldig underlig for meg at man må trykke nyheter på døde trær for å få ta del i denne støtten, for støtten blir jo ikke tildelt andre medier. Internett er i vekst, og radio og tv holder seg bra i konkurransen om lesere, seere og lyttere. Spørsmålet som vi i Fremskrittspartiet noen ganger stiller oss, er om det er fornuftig at staten skal holde en bransje som selv sier at den skal dø, kunstig i live. Det er vel kanskje slik i en moderne og fremadrettet politikk, at man prioriterer dem som har framtiden foran seg, og ikke dem som har framtiden bak seg.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2012-12-13:
Jeg har bedt om ordet i denne debatten for å få si noen ord om de omfattende planene for et stort sykkelløp i nord – Arctic Race of Norway. Dette store prosjektet startet med et lite sykkelløp på Andørja i Ibestad i Troms – Tour de Andørja. Dette løpet viste seg snart å bli så populært at denne lille bygda nå får besøk av masse folk fra inn- og utland når løpet årlig finner sted. Også statsråder har deltatt i dette løpet. Med utgangspunkt i denne suksessen har aktive og dyktige folk, med Knut Eirik Dybdal i spissen, sett at dette må kunne utvikles til noe mer og på en måte som involverer hele den nordlige landsdelen. Dette vil garantert bli en kjempesuksess, og dette vises best ved den internasjonale interessen planene har fått. Fra internasjonal media er interessen enorm, og dette skyldes nok at et slikt løp kan skje i en landsdel hvor det er lyst hele døgnet, og hvor det også er mulig å se midnattssola. Samtidig skal løpet gå gjennom en rekke kommuner, byer, tettsteder, bygder, kystsamfunn osv. Dette er virkelig et ekte nordområdeprosjekt. Aktiviteten på kysten vil også stå sentralt, og det planlegges å benytte Hurtigruten som base for utøverne når de forflytter seg langs denne ruten. Dette er et helt unikt prosjekt som vil markedsføre landsdelen på en fantastisk måte. Alle forstår at dette er noe jeg personlig virkelig brenner for, og sammen med de to andre benkelederne fra Nordland og Finnmark har vi engasjert oss sterkt for å få dette viktige prosjektet til. Vi er mange som har tro på dette prosjektet, og vi kan nå se at fylkeskommunene, kommunene, næringslivet og andre aktører går inn i et spleiselag for å få dette til. Dette blir et fantastisk nasjonalt arrangement.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
12:43:09]: God tilrettelegging for fysisk aktivitet er en av de beste investeringene vi kan gjøre i folks helse. Idretten er kanskje den viktigste arenaen for å bedre folkehelsen og redusere livsstilssykdommer. Hvem vi er og hvor vi kommer fra, er uinteressant i fellesskapet som idretten representerer. Det er også derfor idretten gir mulighet til verdifulle fellesskap som staten som fellesskap aldri kan erstatte. Norsk idrett viser tydelig hvordan den kanskje aller beste integreringen skjer utenfor politisk styrte tiltak. Idretten bidrar til å bygge ned språkbarrierer, forebygge uro i skolen og flytte fokus bort fra kriminalitet. Idretten er en god arena for inkludering av mennesker med nedsatt funksjonsevne. Men alt dette kan man ikke ta for gitt. Idretten er en grasrotbevegelse som bygges best nedenfra og opp. Som politikere er vår rolle å bidra til gode rammebetingelser for idretten så idrettsbevegelsen selv kan finne de gode løsningene. Suksess forutsetter at idrett og frivillighet er uavhengig, og at norsk idrettspolitikk er forankret i idrettens lokale miljøer. For sterke statlige bindinger er ikke et gode for idretten. Det engasjementet som driver alle frivillige, må ikke kveles av statlige bindinger og et snikende byråkrati som følge av direkte offentlig støtte. Derfor har Høyre konsekvent foreslått å gi idrett og frivillighet bedre muligheter til egenfinansiering. Høyre mener det er avgjørende å satse på idrett som en breddebevegelse. Over to millioner nordmenn opplever glede, spenning og utfordringer gjennom den organiserte idretten. Det styrker samholdet og fellesskapet i samfunnet vårt. Det er breddeidretten som i stor grad motiverer og mobiliserer den norske frivilligheten og dugnadsånden. Alle barn og unge må få mulighet til å leke, lære og oppleve utfordringer og mestring gjennom idrett. Derfor er tilgangen til bane- og hallkapasitet viktig å sikre. Den er nå mange steder sprengt. Vi trenger flere håndballhaller, svømmebassenger og hoppbakker. Høyre vil gi barn og unge muligheter. Derfor foreslår vi å øke midlene til idrett med 200 mill. kr i 2013. Etterslepet på finansiering av idrettsanlegg er på over 2 mrd. kr, og det er bekymringsverdig at ikke regjeringen tar det på alvor. Det er også bekymringsverdig at særlig Arbeiderpartiet gir store forventninger til idretten og i festtaler og valgkamp uttrykker at de klart vil øke midlene til idretten, men dessverre ikke gjør det når det kommer til det å legge penger på bordet, og når budsjettene skal vedtas i Stortinget.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
I Norge er vi stolte av idrettsheltene, både historisk og i samtiden. Kniksen, Hjallis, Bjørgen og Northug er bare noen få tilfeldige utvalgte eksempler på vår lange og stolte idrettstradisjon. På kultur- og musikkfeltet har vi like stolte tradisjoner. Fremragende kunstnere i samtiden arver en tradisjon av kunstnere som Ibsen, Munch, Grieg, Flagstad og Vigeland, og den videreføres både hjemme og ute av Fosse, Nerdrum, Andsnes, a-ha og Strømgren, bare for å nevne noen få. Den gleden og energien disse enerne sprer gjennom sine prestasjoner, har enorm betydning for alle i idretts- og kulturlivet. På begge felt går topp og bredde hånd i hånd og trenger hverandre. Men der idretten har bygd et godt apparat for å utvikle og løfte frem talentene, har ikke kulturfeltet de samme virkemidlene for å stimulere og hjelpe den neste generasjonen enere frem. Høyre vil derfor løfte talentutviklingen på kulturfeltet. Det å løfte frem enerne innenfor kunst og kultur, er ressurskrevende. Det handler om å få på plass et helhetlig løp. Hvis vi skal bevare den gode bredden i norsk kulturliv, må vi derfor sikre at økonomiske og sosiale kår ikke hindrer skolering og stimulering av unge talenter. Optimal talentutvikling krever både utvikling av kulturskolens kompetanse, tilgjengelige lærerkrefter og talentutviklingsprogrammer ved norske høyere læresteder. Høyre foreslår derfor å bevilge midler til et pilotprosjekt som løfter utviklingen av unge særlige kulturtalenter uavhengig av deres bakgrunn og uavhengig av deres økonomiske og sosiale kår. Alle barn og unge skal ha de samme mulighetene. Høyre mener det er avgjørende å trygge den faglige kvaliteten på kulturopplæringen. Regjeringens intensjon om et bedre kulturtilbud for barn og unge er god, men løsningen er dessverre ikke så god. Når det regjeringen selger ut som gratis kulturskole, ikke bare underfinansieres, men gjør at de helt nødvendige stimulerings- og utviklingsmidlene kulturskolen trenger, blir fjernet, da heller regjeringen faktisk babyen ut med badevannet. Høyre vil styrke posten hvor man trygger kulturskolens stimuleringsmidler, sånn at de vel 70 mill. kr regjeringen ville bruke på et ufullstendig kulturtilbud i skolefritidsordningen, heller sikrer en best mulig utvikling av Norges kulturskoler, starter pilotprosjekter for talentutvikling og brukes for å redde kulturskolekøene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
Jeg skal starte med å gi ros til representanten Stokkan-Grande. Han er en av de få fra de rød-grønne som faktisk går på talerstolen og snakker om egen politikk, fremfor å bruke hele innlegget sitt på å angripe Høyre. Det er gledelig at det finnes noen som også er opptatt av å snakke om hva Arbeiderpartiet vil. Det er bra. Etter sju år med rød-grønt styre er det fremdeles over 4 000 som jobber som pedagoger for barn, uten å ha utdannelse til det. Etter sju år med Arbeiderpartiet ved roret beskriver Utdanningsforbundet regjeringens barnehagesatsing som et hvileskjær. Jan Davidsen og Fagforbundet kritiserer regjeringen for at barn og ansatte i private barnehager forskjellsbehandles. Rasmus T. Gjestland i Utdanningsforbundet skriver om det statsbudsjettet som ble lagt fram, at det «ikke er lagt inn rekrutteringstiltak som vil kunne ha noen effekt som sikrer barnehagekvaliteten på landsbasis». Representanten Stokkan-Grande hevder at regjeringen øker kvaliteten i barnehagene med dette budsjettet. Hva slags kvalitet og hvilke forslag er det i statsbudsjettet som vil heve kvaliteten i barnehagene?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
Jeg er veldig glad for det spørsmålet, og jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet også begynner å engasjere seg for et mer fleksibelt opptak i barnehagen. De rød-grønne hevder at vi har full barnehagedekning i Norge, men det har vi jo ikke. Barn som er født etter 31. august og er ett år gamle, har overhodet ikke rett til barnehageplass. Det gjør det fryktelig vanskelig for veldig mange foreldre som planlegger å gå ut i jobb etter endt fødselspermisjon. Derfor ønsker Høyre et mer fleksibelt opptak, med mer fleksibilitet i barnehagesystemet, slik det var før regjeringen tvang gjennom overføringer til rammer, og man mistet fleksibiliteten. Derfor foreslår vi fri etableringsrett, kommunal stykkpris og full likebehandling i Høyres program. Jeg håper det går gjennom på Høyres landsmøte, slik at Høyre kan sikre full fleksibilitet i barnehageopptaket.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
Dette var også et veldig godt spørsmål, og jeg vil svare veldig klart og tydelig: Nei, jeg støtter ikke den uttalelsen, for jeg er overbevist om at kvalitet i barnehagen henger nøye sammen med et pedagogisk, trygt og stabilt personale. Da er det klart. Det har bekymret meg litt at særlig SV nå har gått så høyt ut på banen mot Oslo, all den tid SV- og arbeiderpartistyrte Trondheim har mange flere barn per ansatt. Av de fem største byene i Norge ligger rød-grønne Trondheim på bunnen når det gjelder voksentetthet i barnehagene. Da er det plutselige kjøret som SV nå har mot høyrestyrte Oslo, veldig spesielt, når de ikke greier å ordne opp i sitt eget styre i Trondheim. Der har de fokusert på antallet plasser – ikke på kvalitet, og det gjør at Trondheim kommer dårligst ut blant storbyene, og det er veldig synd.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
For middelklassen og dem som tjener godt, er maksprisen en veldig bra ordning. Blant dem som tjener dårlig og har lav inntekt, er det flere som må betale mer for en barnehageplass enn før maksprisen ble innført. Det er enkelte familier som opplever det, og det er veldig synd. Når man har gratis kjernetid, som man har i enkelte kommuner, er det foreldre som har meget høy inntekt – faktisk millionlønninger – som nesten ikke betaler noen ting for barnehageplassen sin. Det synes vi er urettferdig. Vi ønsker at alle som ønsker å sende barna sine i barnehagen, skal ha muligheten til det. Derfor setter vi av 150 mill. kr til innvandrere og flyktninger som går på introduksjonsprogrammet, slik at barna deres får gratis barnehage. Vi setter av 150 mill. kr til dem med lavest inntekt, slik at dårlig økonomi ikke skal være et argument for ikke å sende barnet sitt i barnehagen.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
På TV 2 15. august 2005 uttalte Kristin Halvorsen følgende: «Vi skal ha full barnehagedekning innen utgangen av 2007, og innen utgangen av 2008 så må vi ha en garanti i Norge som er sånn at man får barnehageplass tre måneder etter at man har søkt.» Retten til barnehageplass er begrenset til barn som er født før 1. september. Men i Norge blir det også født barn etter 1. september. Hele tre av ti barn fødes etter 1. september. Den rød-grønne retten til barnehageplass utelukker altså tre av ti barn. Det påstås likevel i statsbudsjettet at det er full barnehagedekning i Norge. Mener representanten Kvifte Andresen at det er riktig å hevde at vi i dag har full barnehagedekning, og at alle ettåringer som har rett til en plass – og som man ønsker en plass til – får det?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
Jeg vil også stille meg bak representanten Horne og gi uttrykk for at det var et veldig sterkt og veldig fint innlegg som representanten Grøtting holdt. Mitt spørsmål dreier seg om forbrukerpolitikk. I det siste har særlig representanter fra Senterpartiet vært veldig opptatt av å forby alt som er usunt; de har lagt seg på en veldig forbudslinje. Da tenker jeg på f.eks. kindereggforskriften, jeg tenker på pappvin, på solarium. Jeg oppfatter jo Senterpartiet som et parti som har tillit til folk flest, og som ønsker at folk skal ta ansvar for eget liv. De vil gi folk tillit og valgfrihet. Støtter representanten Grøtting den forbudslinjen som Senterpartiet nå har lagt seg på i politikken?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
SV er stolt av det rød-grønne styret i Trondheim – i hvert fall gir de ofte inntrykk av det. Jeg lurer på om statsråden er like stolt over det SV gjør i årets budsjett. De kutter nemlig i barnevernet. Det er veldig, veldig trist. Mens køen av barn som venter på fosterfamilier, øker – det står 40 barn i Trondheim og venter på nye fosterhjem, de bor i dag i beredskapshjem – salderer SV budsjettet med mer enn det de selv hadde satt av til å skaffe og rekruttere nye fosterfamilier. Mener statsråden at det er et skritt i riktig retning, at det er en prioritering som vil foregå nå i flere kommuner fra SVs side, at man kutter i barnevernet og salderer budsjettene med de mest utsatte barna?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
Av våre fem største byer ligger Trondheim, ifølge de offisielle KOSTRA-tallene, nå på bunnen når det gjelder voksentetthet i barnehagene. Statsråden har engasjert seg voldsomt i demonstrasjonen – og i situasjonen – i Oslo, og hun har gått ut i alle medier og vært særdeles kritisk til Høyre-byrådet. Når vil statsråden gå ut i alle medier og være kritisk til Trondheims varaordfører, fra SV, og ordfører fra Arbeiderpartiet, når det er sånn at av de fem største byene i Norge, ligger Trondheim på bunnen med hensyn til voksentetthet i barnehagene?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
Jeg regner med at statsråden da vil kontakte sine rød-grønne venner i Trondheim og komme med like sterke advarsler som hun gjør til Oslo. Redaktøren i Utdanning skrev forleden om kvaliteten i barnehagen: «Men statsråden bør egentlig sitte musestille når alle protestene kommer, for regjeringen har gjort svært lite for å styrke bemanningen i barnehagene. Og når Halvorsen påstår at dette er et helt nytt problem, blir det nesten latterlig. Norge har vært blant landene innenfor OECD-området som har hatt den svakeste pedagogtettheten i mange år.» Hva gjør statsråden konkret i neste budsjett for å heve kvaliteten i barnehagene, og hva har statsråden gjort de siste årene for å få flere pedagoger og flere voksne inn i barnehagene?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2012-12-13:
Jeg ønsker å takke familie- og kulturkomiteen for en veldig god debatt. Det har vært en konstruktiv debatt, som har fått frem forskjellene både i kulturpolitikken og ikke minst i familiepolitikken, for der er det store forskjeller mellom opposisjonen og posisjonen. Det er fint å avslutte arbeidet i komiteen på denne måten, med en verdig og god debatt. Debatten var verdig helt til representanten de Ruiter fra Arbeiderpartiet gikk på talerstolen. Debatten i dag har ikke vært preget av påstander som ikke har rot i virkeligheten, men den ble det da representanten de Ruiter gikk på talerstolen og kom med påstander om Høyres politikk og Høyres barnehagepris som ikke stemmer. Jeg vet ikke om det er fordi representanten ikke jobber med barnehagepolitikken til daglig. Jeg kan kanskje ta høyde for at det er det det skyldes, at man ikke har helt klart for seg hva Høyre har foreslått. Men jeg synes det er synd å senke debatten til et så lavt nivå at man kommer med løgnaktige påstander om Høyres barnehagepolitikk og usannheter som ikke har rot i virkeligheten overhodet. Hvis representanten de Ruiter fortsetter å komme med feilaktige påstander om Høyres barnehagepolitikk, anbefaler jeg ham å gå til lederen av finanskomiteen, som har sendt en uforbeholden beklagelse på vegne av Arbeiderpartiet til Høyre, der Arbeiderpartiet beklager at de ved flere anledninger har kommet med usannheter om hva en barnehageplass ville ha kostet med Høyres politikk. Før representanten de Ruiter snakker videre om hva en barnehageplass vil koste med Høyre, anbefaler jeg ham på det sterkeste å gå og snakke med familiefraksjonen til Arbeiderpartiet og med representanten Torgeir Micaelsen, som sendte en beklagelse til Høyres stortingsgruppe, der man innrømmer at man har laget et regnestykke på helt feil premisser, og at det ikke har noen rot i virkeligheten. Jeg håper at vi i fremtiden ikke vil få høre påstander fra Arbeiderpartiet som man har klekket ut på partikontoret, og som viser seg ikke å ha noen rot i virkeligheten, men at man faktisk forholder seg til hva Høyre har foreslått, og hva en barnehageplass ville ha kostet med Høyres politikk.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Ca. 15 000 barn blir født denne høsten, fra september til desember, 15 000 barn som ikke er garantert barnehageplass neste høst. I september var representanten Arild Stokkan-Grande høy og mørk ute i media og sa at de rød-grønne er garantisten for gode barnehager, og at de rød-grønne skal få på plass et ekstra opptak for å sikre alle ettåringer barnehageplass. Det var nok veldig mange av foreldrene som gledet seg til dette, og så fram til det da budsjettet kom i høst. Men der lå det ikke penger til noe ekstra opptak. Fremskrittspartiet har lagt inn penger så vi sikrer disse barna som er født i høst, barnehageplass neste høst. Men mitt spørsmål til representanten blir: Når regner representanten Arild Stokkan-Grande med at det er barnehageplass til alle ettåringer, uansett når de er født?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Da komiteen var i Stavanger for halvannen måned siden, sa tidligere statsråd Tora Aasland, som nå er fylkesmann, at hun er bekymret for kvaliteten i det statlige barnevernet. Fremskrittspartiet ønsker et mangfold innen barnevernet, og Fremskrittspartiet ønsker å ta i bruk de private institusjonene mer, for det er mange velfungerende, gode private institusjoner som ikke blir tatt i bruk. Det som vi også ser i nysalderingen, som vi skal behandle senere, er at regjeringen selv innrømmer at vi har for lite penger til kjøp av private plasser, spesielt i Region vest. Regjeringen har selv lagt inn ekstra penger i år for å benytte seg av kjøp av private tjenester. Vi trenger et mangfold, og vi trenger at kommunene som ser disse barna, får tilgang på de plassene som til enhver tid er det barnet trenger – det være seg fosterhjem, en privat eller en statlig institusjon.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Vararepresentant Christina Nilsson Ramsøy fra Senterpartiet mente at regjeringen hadde gått for langt i å styre familiene når det gjelder å utvide fedrekvoten. La nå det være med det. Fremskrittspartiet har tro på at familien selv kan få lov til å fordele disse ukene. Om det er far eller det er mor som velger å være hjemme lenger, mener Fremskrittspartiet må være opp til den enkelte familie selv å bestemme, og at de selv kan fordele disse ukene. Vi har også tro på at den moderne mannen i dag selvfølgelig ønsker å være hjemme mest mulig med barna sine. Men vi ser at veldig mange private næringsdrivende, enkeltmannsforetak og ikke minst bønder ikke har muligheter til å ta ut 14 uker med pappaperm, og at det i de familiene blir mor som må gå ut i arbeid tidligere enn hun hadde tenkt, fordi de ikke har muligheten til å kunne fordele disse ukene, og fordi mor ikke kan overta de ukene som far ikke kan bruke. Dette er essensen i Fremskrittspartiets politikk på akkurat dette feltet. Vi ønsker at familien selv skal få fordele disse ukene.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Først av alt synes jeg det er flott at SV – jeg har lyst til å gi honnør for det – nå går inn for at det skal komme på plass flere opptak. Det Fremskrittspartiet ønsker, er at det ikke skal være en spesiell dato, det skal kunne være muligheter til å søke på barnehageplasser for alle ettåringer. Det som Fremskrittspartiet har gjort, er at vi i neste års budsjett i alle fall har sikret de ca. 15 000 barn som blir født denne høsten, en rett til barnehageplass til neste høst, og har da lagt inn penger i kommunerammen, slik at det skal komme på plass flere barnehageplasser til de barna.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2012-12-13:
Representanten Kvifte Andresen snakket veldig varmt om likestilling, og at likestilling var en av de sakene som gjorde at hun engasjerte seg i politikken. Men av og til lurer jeg på om likestilling for SV bare gjelder kvinner, og ikke menn. I dag er det slik at menn etter samlivsbrudd og i forbindelse med samvær og omsorg ofte blir diskriminert i forhold til kvinner. Når det gjelder foreldrepermisjonen og fedrekvoten, som har vært viktig for SV å få inn, ser vi at far ikke har selvstendig opptjeningsrett. Da vi fikk budsjettet i år, der regjeringen legger opp til å øke fedrekvoten til 14 uker, var Fremskrittspartiet litt skuffet over at man ikke heller hadde funnet plass til å gi far selvstendig opptjeningsrett. For det er for få fedre som i dag har selvstendig opptjeningsrett. Så mitt spørsmål blir: Er representanten enig at far burde fått selvstendig opptjeningsrett?