Siri A. Meling (Høyre), 2013-03-21:
Statnett har store investeringsplaner for sentralnettet i den kommende tiårsperioden, og i den reviderte nettutviklingsplanen som ble presentert i juli 2012, anslås investeringsbehovet å være i størrelsesorden 50–70 mrd. kr. Det er stor politisk enighet om behovet for investeringene – både for å fjerne flaskehalser i nettet, for å kunne ta imot økte mengder fornybar energi i tråd med målsettingene med elsertifikatmarkedet og EUs fornybardirektiv, og med tanke på forsyningssikkerhet og å sikre beredskap til et samfunn som i stadig økende grad blir elektrifisert, og hvor vi gjør oss avhengig av strøm til vitale samfunnsfunksjoner. Store investeringer betyr også endringer i nettariffene. Statnett er en monopolist, og det er brukerne av nettet – dvs. husholdningene, næringsliv, industri og kraftprodusentene – som betaler etter en nærmere angitt fordelingsnøkkel. Høyre mener det ville være naturlig å diskutere kostnadsfordelingen for sentralnettet i lys av de store investeringene vi har foran oss. Vi har etterlyst denne vurderingen i flere sammenhenger, bl.a. da Stortinget i fjor behandlet nettmeldingen «Vi bygger Norge – om utbygging av strømnettet». Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti har ikke ønsket å ta denne debatten og vurderingen – dette på tross av signaler og frykt for konsekvensene av en to- til tredobling av tariffene for industrien. Her snakker vi om store summer – flere titalls millioner i økte kostnader. Industrien krever at sentralnettariffen må ta hensyn til industriens konkurransesituasjon. Mange aktører har en ganske marginal lønnsomhet for tiden. Dessverre fikk 250 ansatte ved Södra Cell på Tofte en tung beskjed i går – uten at jeg skal knytte dette direkte opp mot kommende endringer i sentralnettariffen, men brukt som et eksempel på at mange industribedrifter er i en ganske krevende situasjon. Kraftprodusentene på sin side frykter også en økning av tariffene, og de påpeker at økte kostnader kan medføre en redusert investeringsvilje i Norge under elsertifikatmarkedet. Hvis dette er riktig, risikerer vi at norske forbrukere vil subsidiere investeringer i fornybar energi i Sverige, siden Norge uansett skal finansiere halvparten av de 26,4 TWh ny fornybar produksjon elsertifikatmarkedet skal stimulere fram i Norge og Sverige. I dette bildet velger altså regjeringen å videreføre dagens nettkostnadsfordeling. Statnett arbeider i disse dager med en revidert tariffstrategi for sentralnettet for perioden 2014–2018. Dette er i beste fall en undervurdering av konsekvensene av de store nettinvesteringene i årene fremover, og i verste fall en diskusjon regjeringen og de rød-grønne partiene ikke tør ta. En monopolist som Statnett, er avhengig av tillit hos både myndigheter, politikere og kunder – dvs. husholdninger, industri og øvrig næringsliv. Det betyr at Statnett må tilstrebe en størst mulig grad av åpenhet og god dialog rundt sine prioriteringer og aktiviteter. Videre må Statnett kunne levere prosjekter innenfor tids- og kostnadsrammer som viser kontroll i alle ledd. Innsyn og åpenhet vil også for Statnett kunne være en kvalitetssikring. Høyre mener regjeringen tok en feil beslutning ved å legge ned Statnetts brukerråd og brukernes representasjon i Statnetts styre. Vi trenger mer, ikke mindre åpenhet og mulighet for innsyn i en periode med så store investeringer. Dette representantforslaget som vi har fremmet sammen med Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, omhandler også et ønske om at Stortinget – i alle fall én gang i løpet av en stortingsperiode – får seg fremlagt en plan for sentralnettinvesteringene fremover. Utbygging av kraftlinjer kan være kontroversielt, og det kan være en fordel med en mer direkte politisk forankring i tillegg til det faktum at vi på nettinfrastruktur bruker store beløp uten at Stortinget involveres – i motsetning til på en del andre områder, som eksempelvis samferdsel. Vi går mot en situasjon med kraftoverskudd i Norge. Det er viktig å styrke utvekslingskapasiteten mot utlandet – for å øke forsyningssikkerheten i Norge, øke verdiskapingen og bidra til at våre naboland når sine klimamål ved å kunne levere balansekraft til kontinentet. Høyre mener vi må øke ambisjonene på dette området i form av økt kapasitet, slippe alle gode krefter til i byggingen av disse forbindelsene og signalisere en aktiv holdning til samarbeid med våre naboland.