Rannveig Kvifte Andresen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-10:
Når vi nå skal innlemme AMT-direktivet i EØS-avtalen og på bakgrunn av dette gjøre endringer i kringkastingsloven, åndsverkloven og film- og videogramloven, er det i stor grad for å følge med i utviklinga. Vi får stadig flere tjenester på nettet som ligner fjernsyn – og da ser vi verdien av å gjøre endringer som kan føre til harmonisering av regelverk for tradisjonell tv og audiovisuelle tjenester. I likhet med foregående taler viser jeg til saksordførerens innlegg om innholdet i sakene, og kommer her kun med noen enkeltdetaljer som SV er opptatt av. SV er svært fornøyd med det strenge regelverket vi har når det gjelder markedsføring og reklame i Norge. Det er vesentlig for oss å forsikre oss om at forbud mot alkoholreklame opprettholdes gjennom lovendringene – også i rettede sendinger fra utlandet. Forskning viser at de som utsettes for alkoholreklame, ikke bare drikker mer, men også debuterer med alkoholkonsum i tidligere alder. I komiteens merknader i saken står det at flertallet viser til at det generelle alkoholforbudet i Norge hviler på solid helsepolitisk grunnlag. Nå er det jo ikke generelt alkoholforbud i landet, men generelt alkoholreklameforbud har vi heldigvis. Og det hviler på solid helsepolitisk grunnlag. Fremskrittspartiet ønsker å oppheve forbudet mot tobakksreklame. Nå ser vi rundt om i Europa at det stadig er flere land som innfører forbud mot tobakksreklame, så forslaget er virkelig stikk i strid med hva som er utviklinga i veldig mange andre land. Vi har en nasjonal målsetting om å redusere tobakksbruken stort, og det vil sannsynligvis ikke kunne nytte hvis vi innfører en mulighet for å ha reklame for tobakk i landet. Det er også politisk uenighet om andre reklameforbud som videreføres – så som respektfrie legemidler og politisk reklame. For førstnevnte er det også helsepolitiske argumenter for å opprettholde forbudet. Det er lite ønskelig med et større forbruk av legemidler. Når det gjelder forbudet mot politisk reklame, hevder Høyre og Fremskrittspartiet at det er et inngrep i ytringsfriheten. Men argumentet for å innføre og videreføre dette er jo å sikre mer likeverdige vilkår for ytringer. Vi vet alle at det er relativt kostbart å kjøpe reklameplass, og da er det naturlig nok de største og rikeste partiene som i størst grad vil kunne benytte seg av reklamemuligheten. Tv-reklame er et sterkt virkemiddel, og SV synes det er helt greit å videreføre forbudet mot politisk reklame. Et siste punkt jeg ønsker å knytte noen kommentarer til, er departementets lovforslag om at teksting i fjernsyn gjennomføres i kringkastingsloven. Som vi har hørt, skal det nå innføres teksting av alle riksdekkende fjernsynssendinger fra NRK mellom kl. 18 og kl. 23 hver eneste dag, direktesendinger inkludert. Utenfor dette tidsrommet skal alle sendinger, som ikke er direktesendinger, tekstes. Det er strengere krav enn til de øvrige kanalene, hvor det heter at det er de fjernsynskanalene med mer enn 5 pst. publikumsandel som skal tekste alle fjernsynssendinger mellom kl. 18 og kl. 23. Der vises det til at det kun er hvis det er teknisk mulig, at man trenger å tekste de direktesendte programmene. Selv om det hadde vært ønskelig at absolutt alle program hadde vært tekstet, har vi forståelse for at dette må tas skrittvis, og er fornøyd med at første steg på vei mot en universell utforming av tv-tilbudet nå tas.