Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2015-11-10:
Interpellasjonen som representanten Bøhler har tatt opp om tiltak til å sikre tidlig og bedre samordnet innsats når elevene er i ferd med å droppe ut av videregående skole, er en svært viktig sak. Gruppen som dropper ut av videregående skole, har høyere sannsynlighet for å møte på problemer senere i livet, bl.a. med å forsørge seg selv og ivareta seg selv på andre måter, enn dem som fullfører vanlig videregående skole. Det aller viktigste for å forebygge frafall i videregående skole er å sørge for at elevene får tilegnet seg grunnleggende kunnskaper i lesing, skriving og matte i grunnskolen. God og tydelig skoleledelse og den enkelte lærer er de viktigste ressursene for elevens læring, og Fremskrittspartiet har forventninger til at regjeringens formidable satsing på videreutdanning av lærere og innen skoleledelse vil gjøre elevene bedre rustet til å fullføre videregående skole. Vi har også forventninger til at prosjektet «Et lag rundt eleven» og det tverrdepartementale prosjektet som kunnskapsministeren beskrev i sitt innlegg, som omtales som «0–24-samarbeidet», vil være med på å gi en samordnet og styrket innsats overfor elever som sliter i skolen. Tidlig innsats med tilpasset opplæring, god tilbakemeldingskultur i skolen og god kontakt mellom lærer og foreldre er viktig i hele skoleløpet og er spesielt viktig i faser der elevene står i fare for å droppe ut. Med god dialog mellom elev, lærer og foreldre kan man lettere finne løsninger som passer eleven. Det er ikke alle som passer til å gå på skolen så lenge som vi gjør i Norge, og det er derfor behov for fleksible løsninger på området for dem som ikke er typisk A4-elever. Fremskrittspartiet mener at gjennom å tillate flere alternative opplæringsløp vil man få ned det ordinære frafallet og samtidig få bedre mulighet til å gi dem som faller fra, mulighet til å lykkes. Regjeringen har tre hovedmål for Yrkesfagløftet: tettere samarbeid mellom skole og arbeidsliv, mer fleksible løp i fag- og yrkesopplæringen og bedre kvalitet og relevans i opplæringen. Arbeidslivet vil dermed få den fagkompetansen de har behov for, og ungdommen får realisert sine evner gjennom fag- og yrkesopplæringen. Bøhler nevner bl.a. praksisbrev i sin interpellasjon. Det er for øvrig en ordning som Fremskrittspartiet alltid har vært en stor tilhenger av, og som vi mener bør brukes mer. Evalueringen av forsøksordningen med praksisbrev viser også at ordningen har hatt en klar effekt på gjennomføring og tilgang til læreplass i bedrift for de kandidatene som deltok. Fremskrittspartiet er derfor positive til et forslag om at praksisbrevordningen skal være et tilbud som skal gis i alle fylker. Når det gjelder fylkeskommunenes oppfølgingstjeneste, så er det mulig at den varierer fra fylke til fylke, men min erfaring fra Rogaland er at den fungerer veldig godt, og at elevene blir fanget opp på et tidlig tidspunkt, og at de da får tilbud gjennom oppfølgingstjenesten og andre aktuelle etater som er involvert. Og gjennom Ny GIV har vi nå fått langt bedre oversikt over målgruppen ungdom mellom 15 og 21 år utenfor utdanning og arbeid, og dette gir både skoler og aktuelle instanser en helt unik mulighet til å fange opp ungdom i risikosonen. Videre ser vi at forsøk med Nav-veiledere i videregående skole, der Stovner og Hellerud videregående i Oslo er blant pilotene, har veldig god effekt. Vi i Fremskrittspartiet har forventninger til at regjeringens tydelige initiativer gjennom oppfølging av elevene, Yrkesfagløftet, sammen med de andre tiltakene, som «Et lag rundt eleven» og det omtalte 0–24-samarbeidet, vil sørge for at flere elever vil fullføre sin utdanning i videregående skole. Men dette forutsetter jo at eleven vil ta imot de tilbudene som gis. Det er en forutsetning for å lykkes.