Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-04-29:
Bakgrunnen for saken er Stortingets behandling av statsbudsjettet for 2002, der man vedtok å redusere bevilgningen over kap. 224 til skriftlig eksamenssensur i grunnskolen med 12 mill. kr. Et flertall understreket samtidig at sentralt utarbeidede prøver fortsatt skal være en del av den samlede elevvurderingen. Komiteen har først en enstemmig merknad der man «konstaterer at departementet mener det ikke er budsjettmessig dekning for utgifter til ekstern sensur av avgangsprøven i grunnskolen innenfor vedtatt bevilgningsramme, og tar til etterretning at det av praktiske og tidsmessige årsaker vil være vanskelig å få til en annen type sluttevaluering i grunnskolen for skoleåret 2001/2002». Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet og representanten Simonsen, har en merknad der man slår fast at «hovedmålet med elevvurdering i grunnskolen er å fremme læring og utvikling. Evalueringen skal støtte opp om læringsarbeidet, ved å gi tilbakemelding og rettledning i elevens arbeid, og » – ikke minst – «motivere for videre læring. Elevvurderingen skal også være grunnlag for evaluering og forbedring av kvaliteten på undervisningen». Komiteen har i tillegg tre mindretallsmerknader. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre henviser i sin merknad til Kvalitetsutvalgets mandat og dets vurderinger når de kommer, og Fremskrittspartiet og representanten Jan Simonsen har en mindretallsmerknad om at «eksamen basert på nasjonalt utarbeidede prøver og ekstern sensur … opprettholdes». Jeg vil bruke tiden på å redegjøre for Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiets mindretallsmerknad. Jeg regner med at de andre partiene vil redegjøre for de andre mindretallsmerknadene. Dagens system for ekstern evaluering av skriftlig eksamen i grunnskolen er lite egnet til å tilfredsstille innholdet og intensjonene i Reform 97, som sier at man med eksamen skal fremme læring og utvikling. Evalueringen skal støtte opp om læringsarbeidet ved at man gir tilbakemelding på og rettledning i elevens arbeid, samt at den skal motivere for videre læring og forbedre kvaliteten på undervisningen. Vi mener at dagens system er kostnadskrevende og lite egnet til å utvikle grunnskolen. Med en tilbakeføring av 12 mill. kr, som man nå foretar med dette forslaget, har man allikevel svekket den tidligere eksamen, hvor man overslagsvis, hvis man skulle opprettholde det samme nivået, måtte ha tilbakeført 14 mill. kr. I grunnskolen er det behov for å fokusere på læringsstøttende undervisningsevaluering framfor en kostnadskrevende sluttevaluering, og det er behov for å videreutvikle alternative eksamensformer. Evaluering underveis er mye bedre og viktig i elevens læringsprosess. I dag foregår det en betydelig forsøksvirksomhet med nye former for elevevaluering. Det er behov for en systematisk evaluering av de lokale forsøkene med nye dokumentasjonsvurderinger. Dette vil gi et godt grunnlag for å vurdere supplerende modeller for evaluering i grunnskolen, og man har en gjennomgang av disse. Ikke minst etter innføringen av rett til 13-årig skolegang for elever, hvor om lag 97 pst. av elevene fortsetter til videregående opplæring, er behovet for eksamen som sortering forsvinnende lite. Det er derimot et sterkt behov for å utvikle et system som ser på det 13-årige løpet som en helhet. SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet ønsker å endre dagens system for eksternt sensurerte avgangsprøver i grunnskolen samt å øke vektleggingen av undervisningsevaluering og fokusere på utvikling av nye prøve- og vurderingsformer i grunnskolen. Det valget staten gjør av metoder for vurdering og eksaminering, har stor betydning for undervisningsformer og for elevens forhold til læringsarbeidet. Som sagt tidligere pågår det spennende forsøksvirksomhet i grunnskolen. Jeg har opplevd å få tilbakemeldinger om at dagens sterke vektlegging av slutteksamen i det 10. skoleår begrenser forsøksvirksomheten og kreativiteten i den norske grunnskolen. Vi har et behov for å sette eleven i sentrum, og for å sette læring, utvikling og læringsstøtte i sentrum. Jeg vil hevde at dagens sluttevaluering ikke gjør dette. Vi har behov for et system som legger vekt på at skolen skal kunne bruke elevvurderingen til evaluering for å kunne heve kvaliteten i undervisningen på skolen, og som en pekepinn på kvaliteten i undervisningen og på hvor man står nasjonalt. Vi har også behov for et nasjonalt blikk på kvaliteten i grunnskolen. Da kan man f.eks. plukke ut et utvalg av skoler hvor man kan ha en ekstern analyse og vurdering av et utvalg elevbesvarelser i sentralt utarbeidede prøver, slik at staten kan ha et overordnet blikk på hvordan det fungerer, hvordan kvaliteten i grunnskolen er, og man kan lære av hva man gjør galt. Til grunnskolen igjen: Det er også viktig å kunne få en tilbakemelding om hvor man står lokalt når det gjelder skolen, og hvilket potensial man har for å utvikle undervisningen. Det mener jeg at dagens system ikke gjør godt nok. Til slutt vil jeg på nytt peke på flertallsmerknaden som alle partier unntatt Fremskrittspartiet og Jan Simonsen er med på, der man peker på at L97 slår fast at hovedmålet med elevevaluering i grunnskolen er å fremme læring og utvikling, og at evalueringen skal støtte opp om læringsarbeidet, ved å gi tilbakemelding og rettledning i elevens arbeid, og motivere for videre læring.