Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 2003-06-19:
På vegne av Kommune-Norge er jeg som saksordfører for kommuneproposisjonen svært glad for å konstatere at et samlet storting i dag vil slutte seg til de omfattende strukturendringer Regjeringen har foreslått for kommunesektoren for 2004. Regjeringen legger her opp til en politikk som styrker lokaldemokratiet og øker den kommunale handlefriheten gjennom desentralisering av oppgaver, myndighet og ansvar. Regjeringens mål er at innbyggerne skal oppleve nærhet til og innflytelse over beslutningene i lokalsamfunnet. Innbyggerne skal videre oppleve å bli tilbudt likeverdige tjenester av god kvalitet og tilgjengelighet, tilpasset individuelle behov – uavhengig av bosted. Organiseringen av tjenestetilbudet skal sikre best mulige tjenester til lavest mulig kostnad. Vi erkjenner at det er et stort behov for systemendringer i forholdet mellom staten og kommunesektoren. Indikasjonene på endringsbehovene er mange: Den økonomiske situasjonen i kommunesektoren er over tid svekket. Staten styrer kommunene i stor grad gjennom øremerkede tilskudd og detaljert regelverk, og statlig tilsyn med kommunene er ikke tilstrekkelig samordnet. Den sterke statlige styringen har ikke gitt den utjevningen mellom kommunene som intensjonen har vært. Det har vært synkende interesse og mindre oppslutning om å delta på den lokale politiske arena. De viktigste elementene i Regjeringens politikk for økt kommunal handlefrihet er følgende: økt bruk av rammefinansiering og sterk reduksjon av øremerkede tilskudd avvikling og forenkling av lover og regler samordning av tilsyn nye styrings- og kontrollformer med vekt på økt innbyggerkontroll og medvirkning rammebetingelser som motiverer til fornyelse og effektivisering Jeg vil understreke at det er en seier for lokaldemokratiet at en samlet komite stiller seg bak disse omfattende og nødvendige strukturendringene. Ikke minst er dette en seier for brukerne av de kommunale tjenestene som gjennom dette vil få et styrket og individuelt tilpasset tjenestetilbud. Jeg har merket meg at de foreslåtte endringene er i tråd med det kommunene selv ber om. Kommunenes Sentralforbund har ved flere anledninger, bl.a. i brev til kommunalkomiteen av 2. juni 2003, sagt seg svært fornøyd med de foreslåtte endringene, og de ber Stortinget slutte seg til Regjeringens forslag. Som saksordfører er jeg videre svært tilfreds med at Regjeringen har fått tilslutning til andre viktige endringer i inntektssystemet for 2004. Kristelig Folkeparti har over flere år kjempet for å få på plass en finansieringsordning for ressurskrevende brukere som setter den enkelte ressurskrevende brukers behov i sentrum. Det er svært viktig at mennesker med store omsorgsbehov får forutsigbare og tilfredsstillende tjenester, uavhengig av hvor i landet de bor. Regjeringen har lagt fram en god modell som gir kommunene like muligheter til å tilby likeverdige tjenester for alle sine innbyggere. Denne modellen ivaretar også best balansen mellom utgifter til ressurskrevende brukere og kommunestørrelse, ved at det gis kompensasjon utover et visst nivå pr. innbygger. Videre samsvarer Regjeringens foreslåtte modell også best med hovedprinsippene i inntektssystemet, der utjevning mellom kommuner skjer med utgangspunkt i utgiftsbehov pr. innbygger. Uansett hvilken modell som får flertall her i dag, er dette en seier for både brukerne, kommunene, Regjeringen og Kristelig Folkeparti. Vi fordobler rammen til dette formålet, og får på plass en statlig kompensasjon som står i forhold til kommunenes reelle utgifter på dette området. Kristelig Folkeparti har lenge pekt på at regionaltilskuddet ikke har ivaretatt kommuner som ikke lenger fyller vilkårene for regionaltilskuddet, på grunn av at folketallet overstiger 3 000 innbyggere. Dette har Regjeringen gjort noe med. Det innføres i 2004 en trappetrinnsmodell som ivaretar kommuner med et innbyggertall på mellom 3 000 og 3 200 innbyggere. Sammen med endringene i inntektskriteriene for miljø og landbruk, der kommunenes landbruksaktivitet og reelle ressursforbruk til miljøvernoppgaver vektlegges i større grad enn tidligere, er dette gode distriktspolitiske virkemidler. Jeg er svært tilfreds med at hele komiteen har gitt sin tilslutning også til disse endringene. På bakgrunn av utformingen av at arbeidsgiveravgiften i Norge må tilpasses statsstøtteregelverket i EØS-avtalen, har det vært knyttet usikkerhet til kommunenes utgifter til arbeidsgiveravgift. Det er derfor med stor tilfredshet jeg konstaterer at Regjeringen har fått tilslutning til at kommuner som påføres utgifter som følge av bortfall av differensiert arbeidsgiveravgift, gjennom skjønnstilskuddet fullt ut skal kompenseres for dette. Regjeringspartiene erkjenner at det over tid har utviklet seg en ubalanse mellom kommunenes inntekter på den ene siden og kommunenes oppgaver på den andre siden. Regjeringen foreslår derfor å øke kommunenes totale inntekter med 3 ¾–4 ¼ milliarder kr i 2004. De frie inntektene foreslås økt med 2 ¼ milliarder kr. Med de utfordringene kommunesektoren i dag står overfor, mener vi imidlertid at det ikke er tilstrekkelig bare å øke de økonomiske rammene. For å gi kommunene det handlingsrom de ber om, er det av helt avgjørende betydning at økte rammer kombineres med andre tiltak, som jeg har redegjort for tidligere. Jeg vil berømme Regjeringen, som har foreslått nye kriterier i inntektssystemet som fanger opp kommunenes utgifter til rus og psykiatri. Dette har vært en mangel siden nytt inntektssystem ble innført, noe som har rammet de store byene spesielt. Det har vært mange spørsmål fra kommunene om konsekvensene av denne omleggingen. Isolert sett kan tabellen i kommuneproposisjonen, som illustrerer kommunenes inntekter etter at modellen er fullt ut gjennomført, være misvisende. Det er derfor viktig for meg å presisere at omleggingen skal skje over fem år, der dagens ordning trappes ned parallelt med at de nye inntektskriteriene innføres. Endringene må også ses i sammenheng med økningen både i de totale rammene og i de frie inntektene. Opposisjonspartiene ber Regjeringen gjennomføre separate forhandlinger med den enkelte fylkeskommune i tilknytning til uttrekket som følge av oppgaveendring innen barnevern og familievern og på rusområdet. Jeg kan i den forbindelse vise til at dette er ivaretatt. Allerede 13. juni var det et møte mellom fylkesordførernes arbeidsutvalg, Kommunenes Sentralforbund og Kommunal- og regionaldepartementet om dette tema. Der gir fylkesordførernes arbeidsutvalg uttrykk for at de er enig i prinsippene for gjennomføring av uttrekket. Arbeidsutvalget viser imidlertid til at de beregnede utgifter for administrasjon og fellesutgifter er for høye, men Helsedepartementet, Sosialdepartementet og Barne- og familiedepartementet har i egne møter med den enkelte fylkeskommune fått oppgitt tall i overensstemmelse med tallgrunnlaget som er nyttet ved uttrekket. Kommunal- og regionaldepartementet er innstilt på å korrigere tallgrunnlaget basert på verifiseringer fra fylkeskommunene av nevnte mulige feil. Arbeidsutvalget er ikke tilfreds med at det i rammen for uttrekket fra fylkeskommunen er lagt inn en beregnet volumvekst fra 2002 til 2003 på henholdsvis 6 og 3 pst. for barnevern og rusområdet, og hevder at dette vil få negative konsekvenser for tjenestetilbudet innen videregående opplæring. Den beregnede volumveksten ligger imidlertid godt under gjennomsnittlig årlig vekst de siste fem årene. Arbeidsutvalget ønsker at departementet ser nærmere på utformingen av tapskompensasjonen. KS hevder at det kan råde misforståelser om tapskompensasjonen i flere fylkeskommuner. Kommunal- og regionaldepartementet vil ta initiativ til en dialog med hver enkelt fylkeskommune om tapskompensasjon og økonomisk virkning for den enkelte fylkeskommune. På vegne av kommunene er jeg skuffet over at Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Fremskrittspartiet ikke gir sin fulle tilslutning til den omfattende innlemmingen av øremerkede tilskudd som er foreslått i proposisjonen. Opposisjonen gir prinsipiell tilslutning til innlemming av øremerkede tilskudd, men vil ikke gå fra ord til handling. Jeg registrerer at jeg deler denne skuffelsen med kommunene. Administrerende direktør Olav Ulleren i Kommunenes Sentralforbund uttaler til Dagens Næringsliv av 17. juni at han er svært skuffet over at Regjeringens avviklingsplan for øremerkede tilskudd ikke fullt ut får tilslutning for 2004. Ulleren beklager også at opposisjonen ikke støtter innlemmingsplanen for 2005–2007. Regjeringen har tillit til at kommunepolitikerne over hele landet har den samme sterke interessen for videreutvikling av gode velferdstjenester som det rikspolitikerne har. For å ivareta lokale behov og sikre prioritering i tråd med lokale ønsker og behov vil Regjeringen overlate flere valg og beslutninger til det enkelte kommunestyre. Vi konstaterer at opposisjonen ikke har samme tillit. Jeg kan ikke unnlate å minne om at vi flere år har blitt kåret til et av verdens beste land å bo i. Det er ikke alltid det gjenspeiles i den offentlige debatten, der får man dessverre ofte inntrykk av det motsatte. Vi vet at noen har falt utenfor. Kristelig Folkeparti vil kjempe for at også disse skal løftes opp og gis en tilfredsstillende livssituasjon. Høstens budsjettrammer avgjør hvor mye det er mulig å øke kommunenes totale budsjettrammer med. Regjeringen har sagt at det minimum vil bli om lag 4 milliarder kr. Det er uvanlig og unødvendig å fremme forslag om det som allerede er foreslått i stortingsproposisjonen. Regjeringspartiene vil derfor ikke fremme mindretallsforslag nr. 5 i innstillingen. På vegne av Kristelig Folkeparti og Høyre vil jeg imidlertid fremme forslag nr. 6. Regjeringspartiene kommer videre til å gi sin støtte til forslag nr. 13, fra Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet. For øvrig vil jeg anbefale de forslag til vedtak i komiteens innstilling som regjeringspartiene står bak, nemlig VI, IX og X.