Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2013-03-21:
Utfordringene når det gjelder helsesituasjonen for innvandrere favner bredt. Innvandrerbefolkninga i Norge er ingen homogen gruppe. Det dreier seg om ulike mennesker som av forskjellige årsaker har kommet til Norge: flyktninger, asylsøkere, arbeidsinnvandrere og familiegjenforente. Dette innebærer også noen utfordringer for helsetjenesten, som vi må ta på alvor. Meld. St. 6 for 2012–2013 «En helhetlig integreringspolitikk – Mangfold og fellesskap» ble lagt fram høsten 2012. Det er en viktig melding og et viktig dokument for dem som har kommet hit fra andre land, for samfunnet og for oss alle som er opptatt av et samfunn som gir like muligheter og en likeverdig helsetjeneste. De fem største innvandrergruppene i Norge i dag er fra Polen, Sverige, Pakistan, Somalia og Irak. Flesteparten av innvandrerne kommer fra EØS-land og europeiske land utenfor EU. 44 pst. av alle innvandrerne kommer fra Asia, Afrika og Sør- og Mellom-Amerika. Det finnes god kunnskap om helsesituasjonen blant enkelte innvandrergrupper med lang botid i Norge. Vi har mer mangelfull kunnskap om innvandrere med kortere botid. Særlig gjelder dette innvandrere fra vestlige land – til tross for at de utgjør over halvparten av innvandrerbefolkninga. En undersøkelse fra 2005/2006 om helse og levekår blant grupper av innvandrere viste at det er en økt hyppighet av diabetes type 2 og høyere forekomst av psykiske lidelser blant noen av de undersøkte gruppene. I enkelte innvandrergrupper er det også betydelige kjønnsforskjeller knyttet til helse. Slike funn er det viktig å ta på alvor for helsetjenesten og prøve å gjøre noe med. Reell tilgang til helse- og omsorgstjenester er viktig. Juridisk rett til helsehjelp er ikke ensbetydende med reell tilgang til helse- og omsorgstjenester. Det finnes mange ulike barrierer, f.eks. økonomiske, organisatoriske og språklige, som kan begrense den reelle tilgangen til helse- og omsorgstjenester. Kvaliteten på tjenestene vil også påvirke behandlingsutfall og hvordan personer kan nyttiggjøre seg helse- og omsorgstjenestene. Migrasjonsprosesser kan ofte innebære psykisk belastning. Hendelser – før, under og etter migrasjon – kan være belastende og i noen tilfeller traumatiske. Hvert menneskes erfaringer er individuelle erfaringer. Migrasjon medfører utfordringer i møtet med et nytt samfunn, nytt språk, nytt klima, nytt levesett og nye normer. Hvordan personer opplever og mestrer dette varierer. Derfor er det store variasjoner mellom enkeltpersoner og grupper når det gjelder konsekvensene av migrasjon for helse. Det kan være mange årsaker til at pasienter og brukere med innvandrerbakgrunn ikke mottar eller opplever å motta likeverdige helse- og omsorgstjenester. Dette kan føre til at pasienten og brukeren opplever seg forskjellsbehandlet og diskriminert – et problem som denne meldinga også dreier seg om. Jeg vil nevne noen punkter som viser hva regjeringa har gjort og vil gjøre på dette området. Den vil bidra til likeverdig helse- og omsorgstjenester, bl.a. gjennom bedre tilrettelagt informasjon legge fram en melding til Stortinget om folkehelse våren 2013, som bl.a. skal ha bred omtale av innvandreres særskilte helseutfordringer, og i tilknytning til meldinga kommer også en nasjonal strategi om innvandrerhelse i 2013 videreføre folkehelseprosjektene i Groruddalssatsinga, som i stor grad retter seg mot innvandrerbefolkninga at tilskudd til NAKMI, Nasjonal kompetanseenhet for minoritetshelse skal styrkes ytterligere, og inneværende år har de driftsmidler på totalt 8 mill. kr starte opp en egen satsing for å kvalifisere flere med innvandrerbakgrunn til fagutdanning innen helsefag forbedre kunnskapsgrunnlaget om innvandreres helse og deres bruk av helsetjenester ha bedre tilrettelagte tjenester på Internett for innvandrerbefolkninga. Vi har mange utfordringer på helsefeltet – også for innvandrerbefolkninga. Men folk som har kommet hit til Norge, har også kulturelt betingede helsefordeler. Mange har et sunnere kosthold, med mye frukt og grønnsaker, færre bruker tobakk eller rusmidler. Dette er positivt, sett fra et folkehelseperspektiv. Jeg vil også understreke hvordan arbeidstakere med innvandrerbakgrunn gjør en uvurderlig og fantastisk jobb i pleie-, helse- og omsorgssektoren. Det hører også med til bildet når vi snakker om helse og integrering. Til slutt: Det å leve i et mangfoldig samfunn er en positiv utfordring – også for helsa vår – gjennom at vi møter mennesker som representerer noe annet enn det vi kjenner fra før. Det tror jeg er bra for oss alle i dette landet.