Otto Gregussen (Arbeiderpartiet), 2001-06-08:
Sikker og effektiv sjøtransport er viktige stikkord i den stortingsmeldingen om fyrstasjoner som Regjeringen har lagt frem. En god infrastruktur for sjøtransport er viktig for konkurranseevne, verdiskaping og sysselsetting. For at sjøtransporten skal kunne vinne frem som et effektivt og miljøriktig transporttilbud, er det avgjørende at sikkerheten i farledene ivaretas. Dette krever gode navigasjonshjelpemidler og høy kvalitet på farvannsoppmerkingen. Elektroniske navigasjonshjelpemidler får stadig større betydning for sikkerhet og kommunikasjon til sjøs. Det tenkes i denne sammenheng på satellittnavigasjon, elektroniske sjøkart og maritim informasjons- og kommunikasjonsteknologi. Likevel vil det fortsatt være behov for en rekke tradisjonelle navigasjonshjelpemidler som fyr, lykter og merker. I stortingsmeldingen foretas det en gjennomgang av tilgjengelige navigasjonshjelpemidler for skipsfarten. Det gis også en beskrivelse av ulike tiltak som har til hensikt å ivareta sikkerheten til sjøs. I denne sammenheng har Regjeringen foretatt en vurdering av fyrstasjonenes betydning som navigasjonshjelpemiddel og fyrbetjeningens rolle i driften av disse installasjonene. Alle installasjoner som gir lys eller elektroniske signaler, er automatisert og fyrtjenesten kan således drives forsvarlig uten bemanning. Likevel er det fortsatt 31 bemannede fyrstasjoner langs norskekysten. Driften av disse legger beslag på en betydelig andel av de midlene som samlet bevilges til fyrtjenesten. I lys av den tekniske utviklingen på navigasjonsområdet og det akkumulerte vedlikeholdsbehovet innen fyrtjenesten foreslår Regjeringen at det i samarbeid med organisasjonene foretas en gradvis avbemanning av samtlige fyrstasjoner. I en totalvurdering av fyrstasjonenes rolle for sikkerheten til sjøs er det Regjeringens konklusjon at bemanning av installasjonene ikke lenger er et avgjørende moment. Hovedarbeidsoppgavene til den tidligere fyrbetjeningen må videre omdefineres fra vakt og tilsyn på det enkelte fyr til vedlikehold og tilsyn i et nærmere definert område langs kysten. Mannskapene vil kunne lokaliseres i landfaste baser, eller på fyrstasjoner med gode havneforhold og strategisk beliggenhet i forhold til det området som skal betjenes. Det antas at om lag 50 nåværende fyrbetjenter kan tilbys arbeid som vedlikeholdspersonell i nevnte system. Arbeidsstyrken vil således forsterke Kystverkets vedlikeholdskapasitet innenfor fyrtjenesten. Som en konsekvens heves kvaliteten på den eksisterende maritime navigasjonsinfrastrukturen, og dette har igjen positiv virkning på sikkerheten i farledene. I vurderingen som ligger til grunn for forslaget om å avbemanne fyrene, ligger at det i dag er en rekke navigasjonshjelpemidler som utfyller hverandre. Fyrstasjonene må ses i sammenheng med disse, og Regjeringen ser det som viktig at det brukes både tid og ressurser på videreutvikling av moderne navigasjonssystemer, eksempelvis utviklingen av det europeiske satellittnavigasjonssystemet Galileo og transponder-teknologi, AIS. På sikt kan slike systemer erstatte noe av behovet for tradisjonelle navigasjonshjelpemidler i farledene. Det er en viktig oppgave å legge forholdene til rette slik at brukerne får adgang til navigasjonshjelpemidler som møter deres behov i forhold til sikkerhet, yteevne og økonomi. Dette kan enten realiseres ved utbygging og drift i offentlig regi, eller ved å utnytte internasjonalt tilgjengelige systemer. I St.meld. nr. 28 varsles det at Fiskeridepartementet vil foreta en vurdering av Loran C i forhold til fremtidig engasjement med elektroniske navigasjonshjelpemidler. På bakgrunn av at Loran C kun i liten grad benyttes som navigasjonshjelpemiddel, har Regjeringen i forslaget til revidert nasjonalbudsjett varslet at norsk deltakelse i det nordvest-europeiske Loran C-samarbeidet ikke vil bli videreført etter 2004. Det amerikanske satellittnavigasjonssystemet GPS er det systemet som i dag har størst utbredelse. GPS har større nøyaktighet enn Loran C, og i tillegg er mottakere for GPS-signaler både billigere og enklere i bruk enn tilsvarende utstyr for bruk av Loran C-systemet. Det har i lengre tid vært arbeidet med å finne integrerte bruksområder for Loran C og GPS med tanke på å utnytte det beste ved de to systemene, også kalt Eurofix. Loran C-systemets kapasitet kan brukes til å sende korreksjonsdata for GPS med tanke på å oppnå mer nøyaktig posisjonsbestemmelse, men det har fortsatt ikke lyktes å utvikle praktisk anvendbare mottakere for disse signalene. I tillegg til dette har både Danmark, Tyskland og Nederland varslet at de vil trekke seg ut av Loran C-samarbeidet. I Regjeringens beslutning om å trekke seg fra det nordvest-europeiske Loran C-samarbeidet er det likevel tatt forbehold om at avgjørelsen kan revurderes dersom det oppstår radikale endringer i bruken av Loran C-systemet før 2004. Jeg vil, slik flertallet i komiteen ber om, komme tilbake til saken i budsjettet for 2002. Fiskeridepartementet har i dag forvaltningsansvaret for en rekke grunneiendommer langs kysten, og hovedtyngden av eiendomsmassen er tilknyttet fyrtjenesten. Utviklingen innen navigasjonshjelpemidler generelt og innen fyrtjenesten spesielt har resultert i at enkelte fyreiendommer ikke lenger har navigasjonsmessig betydning. Det er et allment prinsipp i norsk forvaltning at den eiendomsmassen som en statlig etat forvalter, skal forvaltes aktivt. I dette ligger det også at etaten må ha som mål å avhende, eller på annen måte avvikle, bygninger det ikke lenger er bruk for. Dette gjelder også for fyrstasjoner. Det må derfor foretas en løpende vurdering av den enkelte fyrstasjons betydning for sjøsikkerheten med tanke på avhending. For å oppnå reduksjon av fyrtjenestens drifts- og vedlikeholdskostnader legges det av denne grunn opp til at fyrstasjoner uten navigasjonsmessig betydning overføres til andre. Fyreiendommene har ofte en unik beliggenhet. Som ledd i å sikre allmennhetens interesser anbefaler Regjeringen å videreføre den prioriteringsrekkefølge og prosedyre for avhending av fyrstasjoner som ble trukket opp i St.meld. nr. 33 for 1996-97, og som Stortinget sluttet seg til. I korte trekk betyr dette, som flere har vært inne på, at statlige institusjoner fortsatt skal ha førsteprioritet, deretter følger kommunale eller fylkeskommunale institusjoner og foreninger med allmennyttige formål. Bare som et siste alternativ åpnes det for at fyrstasjoner kan selges til private. Riksantikvaren utarbeidet i 1997 en nasjonal verneplan for fyrstasjoner, og til sammen er 84 fyrstasjoner og fem klokketårn foreslått fredet. Utarbeidelsen av verneplanen var et viktig arbeid. Jeg legger stor vekt på at det både gjennom statlig aktivitet og lokal forankring vil bli satt i verk tiltak for å ta vare på kystkulturen. Det er imidlertid viktig å understreke at det isolert sett ikke er tilstrekkelig å fatte vedtak om fredning. Med begrensede ressurser må en konsentrere vedlikeholdet om de fyrstasjonene som er en aktiv del av navigasjonssystemet til sjøs, slik at det er mulig å opprettholde et høyt sikkerhetsnivå i farledene. Som en del av oppfølgingen av verneplanen vil imidlertid Miljøverndepartementet og Fiskeridepartementet gå sammen for å finne alternative forvaltningsformer for fredede ikke-aktive fyrstasjoner. For å dokumentere kysthistorien og ta vare på kystkulturen vil det i denne sammenheng også ses nærmere på muligheten for å etablere en museumsløsning for norske fyr. Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med en nærmere orientering om dette arbeidet i forbindelse med statsbudsjettet for 2002. Avslutningsvis vil jeg si noen ord om det pågående arbeidet med å følge opp behandlingen av St.meld. nr. 13 for 2000-2001, Om organisering av Kystverket. Fiskeridepartementet og Kystverket v/kystdirektøren følger lojalt opp Stortingets vedtak om å omdanne etaten til forvaltningsbedrift, flytte produksjonsenheten til Kabelvåg og flytte Kystdirektoratet til Ålesund. Jeg har full tillit til disse prosessene, og at de skjer i nært samarbeid med Kystverkets ansatte og deres organisasjoner. Jeg forutsetter videre å komme tilbake til Stortinget med en orientering om fremdriften i forbindelse med statsbudsjettet for 2002. Regjeringen er opptatt av at den totale offentlige ressursbruken langs kysten er optimal, og i dette bildet er Kystverket sentralt. Gjennom den prosessen som Kystverket og Fiskeridepartementet nå står overfor, ser jeg muligheter for å oppnå forbedringer, og de forslagene som Regjeringen har fremmet gjennom meldingen om fyrstasjonene, må ses som en naturlig del av arbeidet med å gjøre Kystverket til en mer moderne og effektiv etat for kystforvaltning og for maritim transport. Så helt til slutt: Representanten Stensaker viste til at moderne navigasjonshjelpemidler og elektroniske systemer kunne føre til at kartet sa at man var på land, mens man vitterlig var på havet. Jeg har selv sett om bord på hurtigruta at det kan være riktig. Men det er fordi sjøkartene ikke er gode nok. Navigasjonssystemene har blitt så presise at når kartene ikke er gode nok, får vi et problem.