trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-23:
Eg takkar statsministeren for svaret. Dessverre viser ikkje det svaret korleis regjeringa har tenkt å handtere dette. Det Helgesen sa i går, var at det folkerettslege kan vere og ofte vil vere eit FN-mandat, men at òg t.d. invitasjon frå tredjeland vil vere å dekkje innanfor folkeretten. Det opnar jo for at ein legg ei anna retning og utydeleggjer det som har vore skiftande regjeringar si klare line i dette spørsmålet. Derfor vil eg spørje statsministeren om det er slik at Noreg skal stille soldatar til disposisjon, t.d. til EU sine styrkar, utan å ha eit FN-mandat.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2013-10-23:
Når ein går inn i ein trontaledebatt med ei ny regjering, skulle ein forvente stor optimisme og begeistring i salen. At eg og me som tapte valet og har gått ut av regjeringskontora, kanskje er litt mollstemte, var kanskje ikkje anna å forvente. Men eg har ikkje høyrt den store begeistringa frå den nye regjeringskonstellasjonen. Det har òg vore vanskeleg å få tak på kva den nye posisjonen eigentleg vil. Dei har tona ned veldig mange av sine tidlegare tøffe standpunkt som dei gjekk til val på. Eg hadde ansvar for bustadpolitikken i den raud-grøne regjeringa dei fire siste åra og hadde mange og lange diskusjonar knytt til at Finanstilsynet stramma inn eigenkapitalkravet ved kjøp av bustad. Den 28. august stod det i Aftenposten at høgresida ville senke sparekravet for bustadlån. Ein slo det tydeleg fast. Og det var berre eitt av mange oppslag og mange debattar. Så, den 8. oktober, gjekk ein frå å vere skråsikker til å vere i tvil. Og det førekjem meg at det berre er eitt av mange døme på at ein har gått frå å vere skråsikker til å vere i tvil. Det positive eg har høyrt i denne salen, er at Kristeleg Folkeparti og Venstre står på eigne standpunkt i viktige saker. Dei har markert det tydeleg i landbrukspolitikken. Eg håpar dei vil halde fram med å markere det tydeleg både i landbrukspolitikken, i distriktspolitikken og i fordelingspolitikken – område som kan synast å vere nedprioriterte av den nye regjeringa. Eg har i mine replikkar løfta fram det linjeskiftet som eg òg ser i tryggleiks- og forsvarspolitikken knytt til om me skal ha krav til FN-mandat ved internasjonale operasjonar. Det er vitterleg eit tema me må kome attende til. Eg ser fram til dei konkrete forslaga som kjem. Eg kan ikkje seie at denne debatten har bringa klarleik i kva som er målsetjinga og den klare politikken for den nye Høgre–Framstegsparti-regjeringa. Så ligg det forslag på bordet til avstemming. Senterpartiet vil støtte SV sitt forslag om ei stortingsmelding i løpet av våren 2014 som forsterkar klimaforliket. Andre forslag kjem me ikkje til å stemme for.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-23:
Jeg vil også ønske Erna Solberg velkommen til stortingssalen som statsminister. Vi i Venstre har store forventninger til den jobben som hun skal gjøre. Det ønsker vi henne lykke til med. Norge er jo et land der mange ting går bra, som vi har sagt mange ganger i denne trontaledebatten. Det er mange indikatorer som tyder på at vi klarer oss ganske bra i et europeisk perspektiv og i et verdensperspektiv. Men vi kan også se noen mørke skyer i horisonten. Én ting er den enorme oljeavhengigheten som norsk økonomi har – hvor avhengig vi er av én industri, en industri som vi vet ikke kommer til å vare evig, nemlig olje- og gassindustrien. Noe annet er at vi ikke investerer i og satser nok på det som er framtidas industrier – de arbeidsplassene vi kanskje ikke ennå vet kan finnes. Statsministeren løftet dette noe i sin tale. Er statsministeren enig med meg i at dette er en av de store utfordringene som norsk økonomi står overfor akkurat nå?
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-10-23:
Jeg har to replikker – dette er litt uvant, men veldig morsomt. Regjeringa som gikk av, hadde i sin trontale bare en ambisjon om å følge opp det klimaforliket som allerede lå i Stortinget. Man varslet heller ikke at man ønsket en ny klimamelding til Stortinget. Men i avtalen som den nåværende regjeringa har gjort med Kristelig Folkeparti og Venstre, har man ambisjoner om å forsterke klimaforliket. Kan statsministeren si noe om framdrift når det gjelder den nye meldinga, ettersom de avgåtte partiene tydeligvis har ambisjoner om at man i løpet av noen måneder skal gjøre noe som de ikke hadde ambisjoner om å gjøre på flere år?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-10-23:
Miljøpartiet De Grønne og jeg melder oss selvfølgelig på i koret av gratulanter og ser fram til å arbeide med regjeringen fra Stortinget. Statsministeren understreket meget betimelig konkurransekraftutfordringen for den delen av norsk næringsliv som ikke er oljedrevet. Fra vårt synspunkt er dette desto viktigere ettersom det er en hovedhindring for utviklingen av et bærekraftig og fornybart næringsliv, som er det Norge må over til. Samtidig later både høyre- og venstresiden til å være veldig uvillige til å ta fatt i det grunnleggende problemet, nemlig det faktum at vi har et oljedrevet næringsliv som det hovedsakelig satses på, og som driver opp disse kostnadene. Statsbudsjettet til de rød-grønne driver dem ytterligere opp og svekker norsk konkurransekraft. Er statsministeren villig til å gå inn på det grunnleggende faktum at en hovedsatsing på olje i Norge fortsetter å svekke mulighetene for den alternative næringsutviklingen i Norge?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2013-10-23:
Når man har et veldig viktig virkemiddel, og man har en politikk som man hevder er veldig viktig, er det naturlig å vente at man bruker dette virkemidlet til å fremme den politikken man står for. Statens pensjonsfond utland er verdens største fond i sitt slag. Det er rimelig å vente at Norge på ett eller annet tidspunkt gjør seg opp en mening om den samlede effekten av det fondet i forhold til politikk som Norge argumenterer for og står for internasjonalt. Det gjelder også klima- og bærekraftpolitikken, hvor skiftende regjeringer er veldig klare på at Norge ønsker å være en internasjonal pådriver for en klimavennlig og klimaansvarlig politikk. Den rød-grønne regjeringen slo imidlertid ved flere anledninger fast at Statens pensjonsfond utland ikke er et klimapolitisk virkemiddel, og kommentaren fra representanten Navarsete nå for et øyeblikk siden til to forslag som Miljøpartiet De Grønne har lagt fram, tyder på at det er en holdning som består. Men påstanden om at Statens pensjonsfond utland ikke er et klimapolitisk virkemiddel, er jo en fullstendig meningsløs påstand, for å investere 4 700 mrd. kr i det globale finansmarkedet, inklusiv i stor grad kull, olje, tjæresand osv., har selvsagt både en klimaeffekt og en god del andre effekter. Det er neppe tvil om at klimaregnskapet til Statens pensjonsfond utland er stygt sett fra et global oppvarming-ståsted. Derfor er det en utfordring for den nye borgerlige regjeringskonstellasjonen å ta stilling til om man ønsker å tenke nytt når det gjelder bruken av Statens pensjonsfond utland, og derfor har altså Miljøpartiet De Grønne lagt fram to forslag som kan starte denne utviklingen. Og vi understreker at begge disse forslagene kan gjennomføres uten å utfordre pensjonsfondets inntjening, snarere vil de på sikt styrke det, og uten å utfordre forvaltningsreglene og rutinene for dette. Det første forslaget gjelder altså at Statens pensjonsfond utland i løpet av 2014 gis et mandat til å investere inntil 5 pst. av fondets markedsverdi i infrastruktur for fornybar energi. Det andre forslaget er at man trekker seg ut av kull- og tjæresandaktiviteter. Vi vet at disse forslagene kommer noe brått på Stortinget, men Miljøpartiet De Grønne kom vel også litt brått på Stortinget. Vi skal innarbeide oss rutinene først, men problemstillingene kommer ikke brått på for Stortinget, derfor anmoder vi om og håper på at salen vil vise vilje til nytenkning og dermed stemme for våre forslag.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Jeg mener at leksehjelp og frukt ikke er de viktigste tiltakene for å øke kunnskapsnivået i norsk skole – men det bidrar. Det viktigste er tidlig innsats, flere lærere, flere ressurser til skolen, flere timer, mer etterutdanning av lærere – alt det som gjør at vi skårer bedre i internasjonale undersøkelser. Det vi ser nå, er at kunnskapsnivået i Norge stiger i disse undersøkelsene. Kunnskapsnivået i Sverige, som har valgt en annen vei, synker kraftig i disse undersøkelsene. Forskjellene blir større. Derfor bør vi etter Arbeiderpartiets syn fortsette å bruke pengene på å styrke en god, felles, offentlig skole – ikke åpne for privatisering, heller ikke åpne for rangering og konkurranse om plassene i grunnskolen, men isteden slå ring om den gode, felles, offentlige skolen, som nå er i sterk framgang.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Jeg mener det var utrolig viktig at vi fikk snudd den nedgangen som vi opplevde i norsk skole i første halvdel av 2000-tallet, til en framgang, at vi har økt resultatene i realfag tilsvarende et helt årskull i nivå, at det er færre som leser og skriver dårlig, og at norske elleveåringer – sammen med finner, for å være helt presis – nå regner best i Norden. Det er riktig at vi har fått noen flere privatskoler, og at det er blitt lagt ned noen små grendeskoler – først og fremst – i Norge. Men vi har et bredt privatskoleforlik i Stortinget, hvor Kristelig Folkeparti er med de rød-grønne. Jeg tror mange også i Venstre egentlig har stor sympati for denne modellen, hvor det er rom for noen alternative skoler, men hvor hovedvekten er på de offentlige. Det vi får nå, er en lovendring hvor det skal åpnes for langt flere private skoler, offentliggjøring av skoleresultater og konkurranse om plassene. Det vil gi et helt annet skolesystem, og det bekymrer meg dypt.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Helt siden daværende statsminister Gro Harlem Brundtland satte miljø og klima ordentlig på dagsordenen i Norge, har Arbeiderpartiet vært en sterk tilhenger av en god klimapolitikk, både internasjonalt og her hjemme. Vi har vært med på to klimaforlik i Stortinget, vi er gjerne med på et tredje. Derfor er det fornuftig at den nye regjeringen legger fram en sak for Stortinget. Vi hørte statsministeren si at det viktigste er ikke en melding eller et nytt klimaforlik, det viktigste er tiltakene. Vel, det er viktig at det er bred tilslutning til denne politikken, og at det blir lagt fram en sak for Stortinget om dette. Det ser vi fram til, og da skal vi være med. Vi skal være en pådriver – slik vi har vært – innenfor samferdselssektoren, innenfor industri og næringsliv og innenfor energipolitikken, for det er på disse tunge områdene klimapolitikk må iverksettes. Så må vi jobbe intensivt internasjonalt, få med de store aktørene i verden på en forpliktende klimaavtale, slik at vi virkelig sørger for det som er målet: å redusere de samlede klimautslippene – ikke bare i Norge, men totalt, dvs. globalt.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Vi vil i opposisjon stå fast ved den politikken vi hadde i regjering, på å legge til rette for næringsutvikling og på sysselsettingsvekst. Fra å overta en økonomi som var omtrent i nullvekst når det gjaldt privat næringsliv i 2005, hvor det hadde vært et-par-og-tjue-tusen flere arbeidsplasser over fire år, har vi altså tidoblet det for privat næringsliv – 250 000 over de åtte årene vi styrte. Vi har bidratt til vesentlig forenkling i privat sektor – ingen regjering har gjort mer – med over 5 mrd. kr i forenkling, og vi står fast på målet om 10 mrd. kr innen 2016, og gjerne 5 til når man utvider den perioden med to år. Jeg mener at vi må måles på samme måte. Jeg legger merke til at statsministeren krever av oss at vi skal innfri valgløfter i første statsbudsjett etter valget, mens hennes egne valgløfter skal måles i et generasjonsperspektiv. Vi skal jobbe intensivt for de målene vi hadde i regjering og gjerne sammen med Venstre på dette viktige området om innovasjon, forskning og næringsutvikling.
Sylvi Graham (Høyre), 2013-10-23:
Representanten Giske snakket om humør – jeg er i strålende humør. Men det er dessverre slik at den norske skolen i for stor grad reproduserer sosiale forskjeller, og at frafallet i videregående opplæring er for høyt, dette på tross av åtte år med løfter fra den rød-grønne regjeringen. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen vil realisere kunnskapssamfunnet. Arbeidet starter med å løfte kunnskapen i skolen. I sitt siste forslag til statsbudsjett foreslo den rød-grønne regjeringen ikke i det hele tatt å øke bevilgningene til etter- og videreutdanning av lærere. En god skole er over tid det viktigste verktøyet vi har til å fornye Norge og skape sosial mobilitet. Det gir alle elevene muligheter. Er representanten Giske enig i at den rød-grønne regjeringens prioritering av frivillig leksehjelp i 1.–4. klasse og skolefrukt – for å nevne noe – ikke har vært de riktige grepene for å løfte alle elevene i skolen og redusere frafallet, som nå er på opp mot 30 pst.?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2013-10-23:
Først vil jeg ønske Giske velkommen tilbake til Stortinget og gratulere ham med det viktige vervet som leder av kirke-, utdannings- og forskningskomiteen. Jeg registrerte i valgkampen at mange i Arbeiderpartiet uttrykte redsel for at en Høyre–Fremskrittsparti-regjering ville medføre massiv nedleggelse av offentlige skoler, og at private skoler kom til å erstatte disse. Jeg kan berolige representanten med at det ikke vil skje. Vi ser på privatskoler som et viktig supplement til den offentlige skolen, samtidig som de gir foreldre og elever valgfrihet. Representantens regjering la hver åttende dag siden den ble valgt i 2005, ned en skole – totalt 355 skoler. Samtidig har det aldri blitt opprettet så mange privatskoler som under representantens åtteårige regjeringstid. Spørsmålet til representanten Giske er da om han er fornøyd med konsekvensene av egen skolepolitikk.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2013-10-23:
Klimaforlikene i Stortinget i 2008 og 2012 må følges opp og videreutvikles med enda sterkere nasjonale tiltak og virkemidler i årene som kommer, om vi skal nå målsettingene. Den rød-grønne regjeringens ettermæle innen klimapolitikk er ikke særlig flatterende. Samarbeidspartiene Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti har i sin avtale forpliktet seg til å forsterke klimaforliket og føre en offensiv klimapolitikk. Hvordan vil Arbeiderpartiet være en konstruktiv støttespiller for samarbeidspartiene i deres bestrebelser på å forsterke klimaforliket?
Terje Breivik (Venstre), 2013-10-23:
Noreg er eit høgkostland. Det er grunnleggjande positivt for velstanden, handlefridomen og levestandarden vår. Så lenge me har eit næringsliv og ein eksportindustri som kvar dag vinn i konkurransen fordi dei maktar å vera i verdsklasse kva gjeld kunnskap, teknologi og innovasjonsevne, går dette veldig bra. Som næringsminister valde Giske likevel å bortforklara at Noreg tapar terreng på internasjonale statistikkar for innovasjon og gründerskap. Vil Giske og Arbeidarpartiet i opposisjon visa større audmjukdom for openberre og urovekkjande fakta og bidra til å styrkja og etablera nye stimuleringsordningar for gründerar, innovatørar og teknologiutvikling i eksisterande verksemder?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Vi har akkurat hørt representanten Syversen i sitt innlegg poengtere regjeringens verdigrunnlag, som også er med i samarbeidsavtalen, som Kristelig Folkeparti er en del av. Likevel vil jeg spørre representanten om han kan forstå at det har vakt reaksjoner at Kristelig Folkeparti, som et verdikonservativt parti, nå inngår i regjeringsgrunnlaget for en regjering med Fremskrittspartiet, som har en helt annen politikk på områder som f.eks. bistand, internasjonal solidaritet, flyktningpolitikk osv. Kristelig Folkeparti er, som Arbeiderpartiet, opptatt av internasjonal solidaritet og bistand. Vi nådde i regjering målet om 1 pst. av BNI til bistand. Vil Kristelig Folkeparti sørge for at det målet blir stående i framtidige budsjettforhandlinger med en regjering som har et slikt verdigrunnlag?
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Det er en spesiell dag, ikke bare for de to regjeringspartiene Fremskrittspartiet og Høyre og deres støttepartier Venstre og Kristelig Folkeparti, men for Stortinget og for landet. Vi debatterer en regjeringserklæring der Fremskrittspartiet for første gang er med i regjering. Det er Fremskrittspartiet stolte av, sier de her i debatten. Men de har kun fått 16 pst. av folkets stemmer og dermed ikke fullt gjennomslag for sin politikk i regjeringserklæringen, hører vi også de sier. Dermed tar de ikke ansvar for innholdet i erklæringen, betyr det. Det gjør heller ikke støttepartiene Venstre og Kristelig Folkeparti, hører vi, for de sitter på utsiden av regjeringserklæringen, med en samarbeidsavtale som gjør at regjeringen må til Stortinget og forhandle for å få flertall – først og fremst med Venstre og Kristelig Folkeparti, men det kan også dannes andre flertall, står det å lese i samarbeidsavtalen. Om denne regjeringserklæringen blir gjennomført, er altså allerede i det blå. Solberg-regjeringen har vakt oppsikt i en del andre europeiske land. Europeisk media har stilt spørsmål ved hvordan et høyrepopulistisk parti som Fremskrittspartiet kan komme i regjering i Norge, og påpeker at det er første gang et høyrepopulistisk parti er kommet i regjering i et land i Nord-Europa. Dette debatterer vi ikke her i dag. I Norge er det blitt uhørt å kalle Fremskrittspartiet høyrepopulistisk. Gjør noen det, står Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti opp og forsvarer sitt samarbeidsparti, og krever unnskyldning. Det har ikke alltid vært slik. Inntil for et år siden mente mange at Fremskrittspartiet er et høyrepopulistisk parti, også i Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti. I forbindelse med debatten om regjeringsdeltakelse eller ikke i Venstre, skrev gruppelederen for Venstre i Bergen bystyre i Dagens Næringsliv i oktober 2011 følgende: «Venstre er et sosialliberalt(…) parti. Høyre er i hvert fall både liberalt og borgerlig, og KrF er utvilsomt sosialt. Fremskrittspartiet er intet av dette. Påstanden om at Frp er et borgerlig parti blir ikke sannere fordi om framtredende høyrefolk gjentar den til det kjedsommelige. Borgerlig ideologi og politikk er kjennetegnet av toleranse, moderasjon, sosia1 samvittighet, dannelse og respekt for enkeltindividet. Fremskrittspartiets varemerke har derimot alltid bestått av en populistisk grunnholdning, kombinert med fremmedfiendtlighet og kulturpolitisk uvitenhet. Et moderne sosialdemokratisk parti er i så måte mer borgerlig i sin praktiske politikk enn hva Fremskrittspartiet er.» (…) Denne debatten gikk i både Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre før regjeringsdannelsen. Nå er denne debatten forstummet, eller kanskje bare lagt lokk på av ivrige partiledere i Venstre og Kristelig Folkeparti, som ønsker makt og innflytelse for sitt parti. Spørsmålet er når debatten kommer til overflaten igjen. For den pågår fortsatt – men under lokket.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2013-10-23:
Jeg ser på all politikk som verdikamp. En av de største verdikampene under Bondevik II-regjeringen var diskusjonen om bruk av militær makt i Irak. Statsminister Kjell Magne Bondevik var forbilledlig klar, turte å stå imot i alle runder, mens utenriksminister Jan Petersen ønsket å støtte USA uansett pris. Heldigvis klarte Bondevik og Lars Sponheim å stå sammen, de holdt ut og klarte å holde ved den norske holdningen, helt til FNs sikkerhetsråd ble enige om ikke å gi en støtteerklæring, gi et mandat til Irak-invasjonen. Er Kristelig Folkeparti og representanten Syversen beroliget nå når det er Fremskrittspartiet og Høyre som skal utforme utenrikspolitikken, når vi så hvordan Fremskrittspartiet og Høyre opererte under Irak-krigen, der Fremskrittspartiet ved enhver anledning kritiserte daværende statsminister Bondevik for å være feig og unnvikende?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-23:
Undervegs i debatten i går oppstod det ei betydeleg usikkerheit omkring Kristeleg Folkeparti sin miljøpolitikk. På spørsmålet mitt om kva det var som gjorde at Venstre støtta innføringa av eit kristendomsdominert fag i skulen, var svaret frå representanten Skei Grande at dette var for Lofoten, Vesterålen og Senja. Som vi alle i denne salen veit, er dette eit spørsmål der det ikkje skulle stå på Kristeleg Folkeparti. Lofoten, Vesterålen og Senja er jo ei sak som like mykje har vore fronta av Kristeleg Folkeparti som av Venstre. Derfor er spørsmålet mitt: Er det rett som Skei Grande påstår, at Kristeleg Folkeparti var villig til å ofre Lofoten, Vesterålen og Senja for å innføre eit kristendomsdominert fag i skulen?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-23:
Eg vel å stå her nede. Vi har nettopp feira høgsterettsdommen om at fiskekvota ikkje skal vere evigvarande, med tørrfisk, så eg trur presidenten kan vere glad for at eg ikkje står der oppe. Den nye regjeringsplattforma legg opp til å flytte verdiar og makt frå folk til selskap, frå småsamfunna til dei rike kommunane i aust og vest. Lat meg eksemplifisere dette frå min eigen landsdel, Nord-Noreg. Nord-Noreg er rik på ressursar, og Noreg vil framover vere stadig meir avhengig av ressursane i nord. Vi har fisk, mineralar, og vi har store energiressursar. Men det er ikkje gitt at naturressursane kjem dei som bur der, til gode. For kven er det regjeringa ønskjer skal sitje i førarsetet når ein skal avgjere framtida til landsdelen? Den nye regjeringa vil flytte kontrollen over fiskeressursane frå kystsamfunna til børs gjennom omfattande privatisering. Dei vil intensivere arbeidet med mineralutvinning, ein bransje som i svært liten grad legg opp til at verdiar blir igjen, og som kan fortrenge tradisjonelle næringar og framtidsnæringar. Dei legg opp til at olje og gass i konfliktsituasjonar skal prioriterast framfor andre næringar, med viktige unntak på område som anten Kristeleg Folkeparti eller Venstre vann gjennom med i samarbeidsforhandlingane. Sett på spissen: Skal det vere dei snevre ønska til Shell, Røkke og Fredriksen som skal avgjere Nord-Noregs framtid? Eller skal framtida formast av draumane og skapartrongen til det nordnorske folket? Den nye regjeringsplattforma legg opp til ein ny kommuneøkonomimodell. Her legg ein opp til at kommunar med hovudkontor og kapitaleigarar skal få endå meir av kaka. Taparane er strøk der store verdiar blir skapte av små samfunn som er opptatt av fisk og landbruk. Dette vil svekkje velferda og busetjinga og som konsekvens norsk verdiskaping på sikt. SV stiller seg konsekvent på sida til folket og miljøet. For oss er det openbert: Framtida er avhengig av at vi tar i bruk heile folket, heile landet, på ein berekraftig måte. Dette perspektivet må gjennomsyre alt vi gjør. I Nord-Noreg brukte vi valkampen på å vise at det finst ei anna moglegheit for utvikling i landsdelen, som vil skape langt fleire arbeidsplassar, som vil vere på nordlendingane sine premissar, og som peiker i retning av ein langt meir spennande framtid enn å gjøre Nord-Noreg til eit haustingsland. Det er dette som er å si ja til Nord-Noreg. Dette er også eit viktig grunnlag som eg er valt inn på. Denne mobiliseringa vil eg auke i styrke framover, spesielt i ei tid då høgresidas politikk kjem til å dominere.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-23:
Eg tenkte eg skulle nemne det i ein merknad litt seinare.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Det er noen regler i Stortinget som ikke er skrevet, men som er ganske fasttømrete, og som ligger fast. Det er bl.a. at lederen av kontrollkomiteen av helt naturlige årsaker er fra opposisjon, og at lederen av finanskomiteen av like naturlige årsaker er fra posisjon. Så har flere representanter fra Kristelig Folkeparti gitt uttrykk for at Kristelig Folkeparti er i opposisjon. Derfor er mitt enkle spørsmål: Er nå lederen av finanskomiteen fra posisjon eller fra opposisjon?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Jeg har allerede gratulert statsråden. Det er – ikke overraskende – ikke veldig mye som er klart fra regjeringa ennå, den har ikke sittet veldig lenge, men noe er klart: Regjeringa har sagt at de uføre som i framtida skal bli alderspensjonister, skal få redusert sin pensjon. Så har regjeringa vært klar på at de som har mye penger i form av formue, skal få mindre skatt. Synes statsråden dette er en god omfordelingspolitikk?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Statsråden skyver nå foran seg dem som arbeider til de går av med pensjon, men det er jo ikke foreslått noen endringer eller forbedringer for dem, det er foreslått et kutt for dem som er uføre, kanskje født uføre, og som har vært uføre hele livet, som i dag ser fram til at det ikke er full levealdersjustering, men regjeringa har altså sagt at de vil levealdersjustere pensjonen for dem fullt ut. Det er et rent kutt i de uføres alderspensjon i framtida. Er ikke det riktig?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2013-10-23:
Regjeringsplattformen har svake formuleringer om jordvern. Det heter at regjeringen vil ta godt vare på matjorden, men balansere jordvernet mot storsamfunnets behov. Det tyder på at Høyre og Fremskrittspartiet ønsker å gjøre det lettere å bygge ned jordbruksareal, spesielt rundt byene og tettstedene våre. Mens vi i den rød-grønne regjeringsperioden halverte nedbyggingen, kan vi nå oppleve reversering av jordvernet. Mitt spørsmål til Venstre er om de vil stille opp for jordvernet. I Venstres program heter det: «Jordvern er en forutsetning for fremtidig matproduksjon. Venstre vil derfor styrke jordvernet og sikre vern av produktiv matjord med irreversible endringer.» Er representanten Elvestuen enig med meg i at denne formuleringen ikke lar seg forene med regjeringens formulering i den politiske plattformen?
Ola Elvestuen (Venstre), 2013-10-23:
For Venstre er jordvern viktig, og det er viktig at vi nå ikke får en nedbygging av landbruksarealer. Det eneste stedet hvor dette kan være en problemstilling, er omkring knutepunkts- og fortettingsområder, men selv der mener Venstre at med en god kvalitet på fortetting er det mulig å unngå nedbygging av landbruksjord. Jordvern er viktig, og jordvern må opprettholdes som en viktig målsetting også i årene framover, og det vil Venstre jobbe hardt for.
Ola Elvestuen (Venstre), 2013-10-23:
For det første tror jeg det er få prosjekter som har vært dårligere organisert og har fått et dyrere resultat enn prosjektet på Mongstad, som definitivt ikke er noe man skal ta til etterfølgelse. Så er det klart at i forhandlinger er det mange saker som er oppe samtidig, uten at jeg skal gå inn på de enkelte delene av de forhandlingene som vi var inne i. Fra Venstres side er samarbeidsavtalen mellom Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet en god avtale – en god avtale der vi har fått gjennomslag for de viktigste miljøpunktene som vi gikk inn i samtalene med. Det er balansen i avtalen og helheten som er det avgjørende, og den er vi godt fornøyd med.
Ola Elvestuen (Venstre), 2013-10-23:
Jeg vil gjerne på vegne av Venstre knytte noen kommentarer til forslagene som er kommet inn. Fra Venstres side er vi helt enig i at det er viktig å se på Statens pensjonsfond utland for å se om en her bør utvide investeringsprogrammet mot klimavennlige investeringer. Det er noe vi har vært opptatt av lenge. Vi mener også det er viktig å se på om man skal utvide risikoen når man skal gjøre investeringer inn mot fattige land – ikke for at dette er bistand, men nettopp for at det kan gi en høyere gevinst tilbake. Det vil være et viktig tiltak også for å bekjempe fattigdom og for å få en god utviklingspolitikk. Statens pensjonsfond utland er nå av en slik størrelse at det er klart at dette er et virkemiddel som, ved dets innretning, er et virkemiddel Norge kan benytte seg av. Men det har også økonomiske konsekvenser hva vi gjør med denne innretningen og hvordan vi bruker Statens pensjonsfond utland, og vi mener at det krever en langt grundigere diskusjon og debatt enn gjennom en trontaledebatt i Stortinget. Jeg mener at dette også selvfølgelig bør innom en grundig komitébehandling. Jeg vil også si at jeg er fornøyd med statsministerens kommentar om at regjeringen vil gå nærmere inn i disse problemstillingene. Det er også en del av regjeringserklæringen. Venstre vil ikke stemme for de forslagene som nå foreligger. Når det gjelder en melding fra regjeringen til Stortinget om forsterking av klimaforliket, mener vi at det å forsterke klimaforliket har sin muskel og sin kraft i den samarbeidsavtalen som er inngått mellom Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet. Vi er godt fornøyd med den framdriften som regjeringen har lagt opp til når det gjelder dette og vil selvfølgelig komme tilbake til konkrete forslag i forbindelse med budsjett og også ellers i samarbeid med samarbeidspartiene Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-23:
Jeg er glad for at representanten fra Venstre nå sier at de vil videreføre forsøket på å få til CO2-fangst, for det er noe av det viktigste man kan gjøre på klimasiden. Så det er kanskje ingen grunn til – for å si det sånn – å harselere over det mer, men jobbe for det. Det andre er lokal luftforurensning, som er en viktig sak. Det er vi enig i. Men jeg har behov for at Venstre nå oppklarer det inntrykket som ble skapt i går av Venstres leder. Hun sa at det var nødvendig for Venstre å gi religion en større plass i undervisningen i barneskolen for å få Lofoten og Vesterålen av Kristelig Folkeparti. Nå avviste Kristelig Folkeparti dette blankt i stad i en replikkordveksling. Kan Elvestuen bidra til å oppklare hva det var som gjorde at Venstre gikk med på dette, da de tok reservasjon eller gikk ut av avtalen på andre viktige områder? Var det Kristelig Folkeparti som tvang fram dette?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-23:
SV vil støtte alle forslag som løfter dem som har det vanskeligst. Da håper jeg også at representanter fra Høyre og den nye regjeringen støtter det som ligger i det nye budsjettet, nemlig en dobbelt så stor pakke som det Høyre fremmet i vår til de mest vanskeligstilte. Men det som representanten unnlater å nevne, er alle de kuttene man har foreslått for de fattigste familiene. For eksempel har man tatt over 1 mrd. kr fra arbeidsløse eneforsørgere – inntekten de har mens de kvalifiserer seg. Det har Høyre foreslått i Stortinget i flere år. Nå varsler man også at man har tenkt å fjerne barnetillegget til de fattigste, de som har lavest uføretrygd. Det kommer jo ikke ett menneske i arbeid om man fjerner dette. I tillegg varsler man tvangsarbeid for sosialhjelp. Det er i hvert fall ikke nye tanker, det er gamle tanker, og det bidrar til en respektløs tilnærming til folk som trenger respekt og bistand istedenfor den type argumentasjon som Høyre har stått for i Stortinget.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-23:
Det er fordi f.eks. eldreomsorg eller barnevern ikke er det samme som en flyreise eller et brød. Det er stor forskjell på de tjenestene. Dessuten er det ikke sånn her i landet at det er skattebetalerne som betaler inn skatt, og det offentlige som bevilger penger til at kjøpmennene skal kunne selge brød – eller flyreiser. Det systemet har vi ikke. Det vi mener, er at de offentlige tjenestene som vi skal gjøre sammen, finansierer vi felles over skatteseddelen. Vi bruker de pengene til det, og ikke til utbytte til aksjeeiere. Dette er andre typer tjenester som vi ikke skal drive fordi vi skal tjene penger på dem, men fordi det er en del av velferden som folk har rett til som innbyggere i Norge. Da skal det ikke komme an på om noen ser seg i stand til å tjene penger på det eller ikke.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-23:
Jeg vet ikke om jeg skal ta på meg jobben med å gjøre representanten Hagesæter klokere, det tror jeg er «tungarbeid», som vi sier på Hedmarken, men poenget er at det er forskjell på offentlig velferd og ting og tjenester som vi kjøper ellers. Det er forskjell på en bil og en sjukehjemsplass. Problemet blir enda større når man ser at vi ikke har for mye penger til å drive offentlige tjenester i dette landet; vi trenger egentlig mer for at det skal bli bedre. Hva er det da som er lurt med at noen skal sitte og tjene penger på dette, altså ta utbytte – ikke at noen har lønn for å gjøre jobben, men at noen i tillegg skal ta utbytte og ha fortjeneste av dette? Jeg er en glad skattebetaler, men jeg blir også litt grinete hvis mine penger går i lomma på folk som er nullskattytere og har lokalisert seg i skatteparadiser, og som ikke bidrar med fem øre til fellesskapet sjøl.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-23:
Takk, president! Jeg vil først takke for hyggelig omtale og si det samme. Det er veldig mye som Kristelig Folkeparti og SV er enige om på disse områdene. Vi ønsker et konstruktivt og godt samarbeid med Kristelig Folkeparti, både når det gjelder fattigdomssatsing, og når det gjelder velferd og omsorg i fellesskap. Da ber jeg representanten for Kristelig Folkeparti merke seg at det forslaget som vi har lagt inn i dag, handler om å verne de private nonprofit-aktørene, og at vi ikke vil slippe kommersen inn på områder der vi mener de ikke har noen rolle å spille. Der håper jeg på Kristelig Folkepartis støtte. Når det gjelder kommunestruktur, er SV for at det skal skje i frivillighet. Vi er veldig for at det skal være muligheter for å drive lokaldemokrati, men vi er også for at folk skal ha like rettigheter. Hvis en f.eks. er funksjonshemmet eller sjuk, eller en skal ha en barnehageplass eller trenger barnevernet, skal det være likt og ikke variere fra kommune til kommune.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2013-10-23:
Jeg tar ordet fordi jeg opplever at man bruker en moralisering overfor sykmeldte kvinnfolk, innvandrere og folk på uføretrygd for å så tvil om bærekraften i velferdsstaten. Men den samme moraliseringen ser vi ingenting av når vi diskuterer skattepolitikk og om de som har mye, skal bidra mer. Hvis man er interessert i fakta i disse sakene, vil jeg anbefale en publikasjon som har kommet i dag, som heter Arbeid og velferd nr. 3-2013, som forteller oss svart på hvitt at det er ikke økning, men nedgang i de helserelaterte utbetalingene i Norge. Alderstrygden øker – vi er mange som blir eldre, men det håper jeg alle er glad for. Men hvis vi må kutte, så kutt ut skattelette til oss som har mer enn nok fra før. Da har vi nok til dem som sliter mest, og vi trenger ikke å kutte slik som denne regjeringen planlegger.
Odd Henriksen (Høyre), 2013-10-23:
Det med tjenestetilbud og kommunene er kjempeviktig, og vi har sett at vi må gjøre en reform. Etter åtte år med rød-grønn regjering har vi gjentatte ganger hørt hvor mange milliarder de har økt budsjettet med og brukt på ulike formål. SV lovet til og med at de skulle kunne fjerne fattigdommen med et pennestrøk om de kom i regjering. Høyre ser alvorlig på at antallet fattige barn har økt de siste årene. For å øke den sosiale mobiliteten har Høyre foreslått lavere barnehagepriser for familier med lav inntekt, gratis barnehage for barn av flyktninger som er på institusjonsprogrammet, og senest i juni i år foreslo vi sammen med de andre borgerlige partiene en satsing på 70 mill. kr til ulike tiltak for fattige barn. Som vi har hørt, er den nye regjeringen svært opptatt av samarbeid. Kan vi regne med at SV nå vil støtte regjeringens forslag til gode og nødvendige tiltak for de aller svakeste her i samfunnet?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-10-23:
SV og representanten Andersen er prinsipiell motstandar av konkurranse i offentleg sektor. Det kom også klart til uttrykk i det innlegget som blei halde her. Men samtidig har eg registrert at SV er positiv til konkurranse på andre område. For eksempel var SV så vidt eg hugsar positive då Norwegian kom på banen – at dette var ein sunn konkurranse som ville bidra til at ein fekk betre tenester til innbyggarane. Regjeringspartia meiner at offentleg velferd skal vere offentleg finansiert, men at det er kvaliteten på tenestene som er avgjerande her, ikkje kven som utfører dei. Eg har då lyst til å stille spørsmålet til representanten Andersen: Kan ho forklare meg kva det er som gjer at konkurranse ikkje fungerer når det gjeld offentleg velferd, men at konkurranse likevel fungerer på andre område?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-10-23:
Denne leksa har eg høyrt mange gonger tidlegare, og eg blir ikkje noko klokare av det. Vi er veldig opptatt av at tenestene skal vere gode. Det må vere kvaliteten på tenestene som er avgjerande – slik må det vere. Om det gjeld offentlege velferdsgode, eller om det gjeld flyreiser, må det vere kvaliteten på tenestene som er avgjerande. Og dersom ein har forskjellige tilbydarar, kan ein også få eit mangfald og eit val som ein ikkje har dersom ein har ein monopoltilbydar. Eg vil be representanten Andersen igjen om å klargjere kva ho meiner er det avgjerande for kvifor konkurranse er uheldig når det gjeld velferdstenester i offentleg sektor, når det altså fungerer og er noko som SV ønskjer på andre område. Dette må forklarast litt nærmare enn det som blei gjort i stad.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-10-23:
Jeg vil gratulere Karin Andersen med ny komité og takke for godt samarbeid da vi satt sammen i arbeids- og sosialkomiteen. Jeg har opplevd representanten som en samarbeidsvillig og oppriktig engasjert person i viktige spørsmål der Kristelig Folkeparti og SV har mye til felles. Så kan det kanskje være en bemerkning at nå, med en ny regjering, har vi større muligheter til å kunne forenes der vi er enige, og få gjennomslag for den politikken. Jeg opplever – iallfall når en spiller konstruktivt, slik vi har fått lov til å gjøre i arbeidet tidligere – at vi kan finne gode løsninger sammen. I kommunal- og forvaltningskomiteen vil det være viktige saker: bl.a. kommunereform. Vi ser at kommunene har fått større oppgaver – og sannsynligvis vil få større oppgaver. Det vil bety at kanskje kartet må tegnes på nytt. Det er spennende å høre hva Karin Andersen tenker om det. Det samme gjelder også asylfeltet og integrering, som er viktige saker der Kristelig Folkeparti og SV har mye til felles. Hvilken rolle ønsker SV og representanten å innta for at en kan forenes og prøve å bedre politikken på disse feltene?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2013-10-23:
Jeg vil få lov å gratulere Robert Eriksson som statsråd og ser fram til et godt samarbeid. Vi hadde et godt samarbeid i arbeids- og sosialkomiteen, der Eriksson fungerte som leder, og jeg ser fram til at han nå skal være statsråd. De tonene som er i innlegget til statsråden, er utrolig bra. Det er mye der som Kristelig Folkeparti bare kan skrive under på, og vi gleder oss til de sakene kommer til Stortinget og kan bli gjennomført. Så er det ett felt som vi i opposisjonen har jobbet mye med de siste årene, nemlig barnefattigdom. Der varsler statsråden at han vil komme med en tiltakspakke. I Stortinget har vi fremmet mange felles forslag, konkrete tiltak, målrettet mot dem som er fattigst. Derfor er signalene fra statsråden veldig gode, og jeg vil utfordre ham på om han vil gå i dialog med Stortinget, sånn at vi kan være med på å spille tiltakspakken, eller forslagene som skal komme, enda bedre, slik at vi får konkrete og målrettede tiltak som kan hjelpe dem som er fattigst.
Bent Høie (Høyre), 2013-10-23:
Spørsmålet fra representanten sier kanskje mye om hvordan Arbeiderpartiet har sett på planer som har blitt vedtatt av Stortinget, for det virker som om Arbeiderpartiet i regjering ikke har sett på den type planer som noe styringsverktøy. Denne regjeringen har en helt annen holdning til planer som vedtas i Stortinget. Vi ser på det som et viktig styringsverktøy. Derfor er en av våre hovedhensikter med å innføre en nasjonal helse- og sykehusplan å flytte den type helt grunnleggende beslutninger, som er avgjørende for befolkningen, tilbake igjen til folkevalgte organer. Jeg ser ikke på Stortinget som Oslo. Jeg ser på Stortinget som det stedet i Norge der hele Norge samles for å diskutere felles utfordringer. Det er ikke riktig at denne regjeringen tar til orde for fri etableringsrett av sykehus. Tvert imot, den forrige regjeringen har fremmet en proposisjon til dette stortinget om fri etablering av private sykehus. Den håper jeg ikke får flertall.
Bent Høie (Høyre), 2013-10-23:
Disse spørsmålene vil representanten få svar på når regjeringen legger fram sine statsbudsjett, både det budsjettet som vi legger fram i år, og ikke minst de budsjettene som regjeringen har muligheten til å jobbe nesten et helt år med, slik som den forrige regjeringen har gjort. Da vil en få svar på hvordan en balanserer ut disse ulike ønskene. En regjeringsplattform er en regjeringsplattform for en fireårsperiode. Den tar selvfølgelig hensyn til den økonomiske situasjonen som landet til enhver tid er i, men vi mener at vi har viktige og riktige ambisjoner både når det gjelder å styrke konkurransekraften i Norge gjennom å investere i infrastruktur, og også når det gjelder å skape et bedre helsevesen som er rustet for å møte den befolkningsutviklingen og sykdomsutviklingen som vi står overfor. Så registrerer jeg at den regjeringen som representanten støtter, sprang fra sitt eget valgløfte om 12 mrd. kr mer til sykehusene i det første statsbudsjettet den la fram etter valget, der en ligger godt under det å innfri det løftet.
Bent Høie (Høyre), 2013-10-23:
Disse spørsmålene får vi rikelig anledning til å komme tilbake igjen til i de årlige statsbudsjettdebattene. Høyre har alltid jobbet for å legge fram gode statsbudsjetter som tar hensyn til økonomien i landet, og som balanserer de ulike forholdene opp mot hverandre. Det er noe som denne regjeringen kommer til å gjøre. Det gjenstår for meg fortsatt å forstå at 2,4 ganger 4 blir mer enn 12, men kanskje representanten kan komme tilbake igjen til det regnestykket en annen gang.
Bent Høie (Høyre), 2013-10-23:
Jeg vil takke for representantens spørsmål og takke for lykkønskningene. Det som representanten her tar opp, er et spørsmål som Høyre, Fremskrittspartiet, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti, SV og Venstre har vært enige om over lang tid, nemlig behovet for å få en nasjonal helse- og sykehusplan som ikke minst inneholder noen minimumskrav til hva de ulike sykehustypene skal inneholde. Når jeg ikke kan svare bekreftende på representantens spørsmål om at det er nøyaktig det som Legeforeningen foreslår, er det fordi jeg mener at vi kanskje bør involvere noen andre enn bare Legeforeningen i arbeidet med å utvikle disse definisjonene. Men det jeg er enig med representanten og Senterpartiet i, er at vi har behov for å få en nasjonal helse- og sykehusplan som inneholder noen minimumskrav til hva f.eks. et lokalsykehus skal inneholde, og det bør bygge på Legeforeningens syn og noen andre fagfolks syn. Det arbeidet tar vi på det største alvor, og det håper jeg blir en god sak for Stortinget å være med og diskutere.
Bent Høie (Høyre), 2013-10-23:
Takk for lykkønskningene. Jeg er veldig glad for det som representanten sier om å bruke tid på utviklingen av en nasjonal helse- og sykehusplan. Dette er noe som Stortinget på mange måter har lengtet etter i over åtte år. Det er veldig viktig for regjeringen at det arbeidet gjøres på en god måte og involverer lokalsamfunn og de ulike fagmiljøene, helseregionene og sykehusene på en slik måte at det som vi presenterer for Stortinget, er bra og godt forankret og gir et godt grunnlag for Stortingets diskusjon, slik at det faktisk blir det styringsredskapet som et stort flertall på Stortinget har ønsket. Setter vi der knappe tidsfrister for oss selv, kan vi fort risikere at et viktig prosjekt for et stort flertall i Stortinget kommer dårlig ut, og dermed at vi ikke lykkes. Så til det som du spør om: Jeg har allerede satt i gang og fått en første orientering når det gjelder situasjonen ved Ahus, og har bedt om ytterligere for å være sikker på at de er forberedt på en eventuell influensaepidemi som kommer rundt jul. Så vet jeg at det er et ønske om en granskning knyttet til hovedstadsprosessen generelt. Der har jeg behov for å gå inn og se på hva en sånn kan bidra til, hva som eventuelt vil være vilkårene og kriteriene og sånt(presidenten klubber)(presidenten klubber) for framtiden. (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Bent Høie (Høyre), 2013-10-23:
Statsråd Bent Høie er ikke uenig med representanten Bent Høie, men regjeringen har kommet fram til at det faktisk er mulig å ivareta begge hensynene. Det har skjedd to vesentlige endringer siden den artikkelen ble skrevet. Den ene er at Legeforeningen har gått inn for en reservasjonsmulighet, ikke en reservasjonsrett. Den artikkelen var i all hovedsak en artikkel som handlet om en egendefinert rett hos den enkelte fastlege. Det som nå ligger i avtalen mellom Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Høyre, er en reservasjonsmulighet. Innenfor det handlingsrommet som Legeforeningens landsstyrevedtak har lagt på dette området, mener jeg at det skal være mulig å ivareta begge disse hensynene, nemlig at leger kan ha en reservasjonsmulighet, men samtidig at det ikke blir et problem i møte mellom lege og pasient. Jeg er også som helseminister opptatt av at vi har leger som har en etisk refleksjon, og som ikke opererer på autopilot i forhold til de direktivene de får fra staten.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Først vil jeg gratulere Bent Høie med det viktige vervet som helseminister. Høyre har lenge meldt at de vil legge ned de regionale helseforetakene. Isteden vil man lage en nasjonal helse- og sykehusplan med konkret beskrivelse av innhold, kompetanse, kvalitet og beliggenhet når det gjelder sykehusene. Men en sykehusplan er ikke noe styringsverktøy. Det er det navnet tilsier, en plan. Jeg venter fremdeles på at Høyre skal komme med iallfall noen tanker om hvordan man vil styre sykehusene – denne viktige sektoren. Nasjonal sykehusplan skal ifølge Høyre kun omfatte de offentlige sykehusene. Samtidig åpner regjeringa for fri etableringssrett for private kommersielle sykehusdrivere, som sjøl skal få bestemme hvor de vil etablere seg, hvilke pasienter de vil behandle, med automatisk rett til å sende regninga til det offentlige – altså sterk styring av de offentlige sykehusene, men med en potensielt sett stor kommersiell sykehussektor som skal kunne gå under radaren for politisk styring. Hvordan skal regjeringa kunne drive god ressursfordeling for hele landet i et slikt todelt sykehussystem?