Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-12-19:
Ifølge Gul bok, som inneholder hovedtallene for statsbudsjettet for 2021, er statens samlede utgifter i regjeringens forslag 1 813 mrd. kr. Sagt på en annen måte, den norske stat vil neste år bruke 1,813 billioner kroner på offentlige velferdsordninger, tjenestetilbud og oppgaver. Samtidig viser tallene fra budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet at rammen for forliket er på 18,3 mrd. kr i påløpt endring. Det er nokså nøyaktig 1 pst. av den opprinnelige totalrammen. Tallene fra Arbeiderpartiets alternative budsjett viser omprioriteringer på til sammen 10,8 mrd. kr og økte utgifter til ulike satsinger på 34,8 mrd. kr. Senterpartiet på sin side vil i sitt alternative budsjett omprioritere 90,9 mrd. kr og øke statens utgifter med 26,2 mrd. kr. I respekt for opposisjonspartienes alternative budsjetter vil jeg gi honnør for gjennomarbeidede dokumenter med en tydelig politikk. Likevel bør det, sett i lys av hvor liten prosentandel av det samlede budsjettet som foreslås omdisponert eller økt, være et tankekors for både regjeringspartiene og opposisjonen at vi egentlig er enige om det aller viktigste: Norge er og skal forbli en mønsterstat der store skatteinntekter finansierer godt utbygd offentlig velferd og et bredt tjenestetilbud med høy kvalitet til innbyggerne, og der tillitsforholdet mellom myndigheter og befolkning er sterkt og stabilt. I en tid preget av pandemi, økt proteksjonisme og framvekst av nasjonalkonservative strømninger som gjør at det liberale demokratiet blir utfordret, er Norge en liten flekk av trygghet, velstand og stabilitet som mennesker i andre deler av verden bare kan drømme om. Med de overordnede innledende betraktningene vil jeg på vegne av Kristelig Folkeparti uttrykke tilfredshet med det framlagte forslaget til statsbudsjett for 2021. Også på næringsfeltet finner vi mye å glede oss over. Gjennom budsjettforliket med Fremskrittspartiet, som for øvrig fortjener honnør for en tøff, men konstruktiv tone under forhandlingene, er det kommet på plass bevilgninger som er svært viktige for den maritime næringen. Det viktigste punktet er en økt bevilgning på nettolønnsordningen for sjøfolk på til sammen 611 mill. kr. Dermed unngås kutt i ordningen i 2021. I tillegg er det enighet om å oppheve makstaket i tilskuddsmodellen for tre av ordningene til og med tredje termin i 2021. Videre har regjeringspartiene og Fremskrittspartiet blitt enige om å utvide Innovasjon Norges ordning for kondemnering av skip i nærskipsfart til også å gjelde offshoreskip. Samtidig blir ordningen styrket med 150 mill. kr. Det er også enighet om å utvide byggelånsgarantiordningen i GIEK til å omfatte forskuddsgarantier. Videre blir det innført en kompensasjonsordning på 480 mill. kr for karanteneutgifter hos bedrifter som er avhengig av innleid utenlandsk arbeidskraft. Samlet sett er de nevnte tiltakene et sterkt signal om at de fire partiene tar utfordringene i den maritime næringen på største alvor. Det er også svært gledelig at regjeringen har besluttet å fullfinansiere og gjennomføre bygging av en tretrinns kjede for fangst, transport og lagring av CO 2 . 25 mrd. kr skal brukes på Langskip-prosjektet til investering og drift de første ti årene, med en oppstartsbevilgning på 2,3 mrd. kr i 2021. Jeg er glad og stolt over at Kristelig Folkeparti i regjering har bidratt til at dette prosjektet blir realisert. Det vil gi enorme positive ringvirkninger for norsk industri, og Norge tar lederskap på en måte som gjør at andre vil følge etter i arbeidet med å nå klimamålene. Det var med forundring vi registrerte Fremskrittspartiets innledende skepsis til et av de mest ambisiøse industriprosjektene etter årtusenskiftet, og vi i Kristelig Folkeparti er derfor glad for at Fremskrittspartiet i budsjettforliket har gått en runde med seg selv og stiller seg bak realiseringen av Langskip med oppstartsbevilgning i 2021. Regjeringen viderefører også en landbrukspolitikk som sikrer en variert bruksstruktur med aktive bønder i alle deler av landet. Det er spesielt gledelig at det høye nivået på bevilgninger til veterinære tjenester blir videreført, samtidig som Veterinærinstituttets regionale tilstedeværelse blir styrket bl.a. gjennom ferdigstillelse av ny obduksjonssal i Tromsø i oktober i år. Det er viktig at regjeringspartiene og Senterpartiet sammen påpeker at Veterinærinstituttet i tiden framover vil ha en viktig oppgave i en nasjonal bioøkonomisatsing. Videre er det viktig for Kristelig Folkeparti å påpeke at betydningen av norsk jord- og skogbruk for det grønne skiftet må komme tydelig fram i de kommende meldingene til Stortinget om klima- og bærekraftsmålene som regjeringen arbeider med. Det blir for øvrig understreket i en felles merknad fra regjeringspartiene i komitéinnstillingen. Vi imøteser også revisjonen av jordvernmålene som er varslet fra Landbruks- og matdepartementet etter at målet i den gjeldende jordvernstrategien er nådd for tredje år på rad. Og når våre venner i Norecopa også i år har fått sin bevilgning til videre drift, uten å være nevnt i statsbudsjettet, men etter tverrpolitisk enighet i komiteen, blir det jul i år også.