trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Guri Melby (Venstre), 2021-12-20:
Alle de tre partiene som nå danner flertall for et budsjett, har gitt ganske fagre løfter til studentene. SV har i sitt program lovet studentene en studiestøtte på 2G, dvs. en økning på 77 000 kr fra dagens nivå. I sitt alternative statsbudsjett la SV inn ca. 12 000 kr i økning, mens i det som ble budsjettenigheten med regjeringen, får studentene null i økning. Spørsmålet mitt til representanten er om vi nå risikerer en reprise på perioden 2005–2013. Da hadde vi et rød-grønt flertall der alle de tre partiene egentlig var enige om at vi skulle innføre elleve måneders studiestøtte, men der man ikke fikk det til i løpet av åtte år. Er det sånn at studentene igjen blir avspist med smuler når vi har et rød-grønt flertall?
Guri Melby (Venstre), 2021-12-20:
Jeg har selv jobbet på lærerutdanning i mange år, både i Trondheim og i Oslo. Selv om kvaliteten på lærerutdanningen er kjempeviktig for hva slags lærere vi får ut i den andre enden, er det også viktig at lærerutdanningen er attraktiv for veldig mange av de flinke elevene vi har på videregående skole. Det vi gjorde gjennom åtte år, var å satse på å gjøre lærerutdanningen mer attraktiv. Vi utvidet den til å bli en mastergradsutdanning. Vi vet at det er viktig for mange hva slags type utdanning der er. Vi så også at tallene for hvor mange som søkte seg til lærerutdanningen, økte år for år, og at de var de høyeste noensinne mens vi satt i regjering. Jeg er ganske sikker på at pandemien var et ganske sterkt tilbakeslag for rekrutteringen til læreryrket. Vi fikk heller ikke gjennomført de rekrutteringskampanjene vi satte i gang det siste året. Jeg kommer til å følge veldig nøye med på rekrutteringen til lærerutdanningen og håper at vi kan jobbe sammen med dagens regjering om å sikre at vi har god rekruttering, og sikre gode lærere i framtiden.
Guri Melby (Venstre), 2021-12-20:
Vi kan godt slå hverandre i hodet med tall og statistikk over hvor mange ukvalifiserte lærere vi har i norsk skole. Faktum er at tallet var det laveste noensinne det siste året vi satt i regjering, og da jeg var kunnskapsminister. Det er jo fordi staten og kommunene og norske lærere sammen har gjennomført et gigantisk løft der nesten 50 000 har fått videreutdanning. Uten det løftet hadde vi vært i en utrolig mye vanskeligere situasjon enn vi er nå. Men jeg er helt enig i at tallene fortsatt er for høye. Det er fortsatt for mange som mangler relevant kompetanse i de fagene de underviser i. Det jeg da ønsker å gjøre for å møte det problemet, er det motsatte av det regjeringen gjør. Det regjeringen gjør, er at de senker listen, slik at flere kan hoppe over den. Jeg vil heller at vi skal satse enda mer på videreutdanning og på å gjøre læreryrket mer attraktivt, sånn at vi får enda flere kvalifiserte lærere, ikke enda flere som greier å gå over en litt lavere list.
Guri Melby (Venstre), 2021-12-20:
Det å ha lik tilgang til utdanning av god kvalitet over hele landet er helt avgjørende, og det er ganske mange faktorer som må på plass for at det skal være sånn. Det å ha gode stipendordninger er viktig, og det å satse på kvalitet i skolen er også viktig. Det som har skjedd de siste åtte årene, er at vi har greid å øke gjennomføringsgraden i videregående skole fra å være litt over 70 pst. til nå å være rundt 80 pst. Det betyr at nesten 5 000 flere elver enn før går ut av skolen med enten et fagbrev eller et vitnemål i hånden, hvert eneste år. Når det gjelder de økonomiske ordningene som skal gjøre det mulig for folk å ta utdanning over hele landet, er det viktig at de er gode, og at de sikrer at vi har en reell lik rett til utdanning.
Guri Melby (Venstre), 2021-12-20:
Det er ingen tvil om at det er ulikt hvor godt elever har utbytte av skolen, og at det er sånn at den sosioøkonomiske bakgrunnen betyr noe. Tallene representanten refererte, sa ikke noe om utviklingen de siste åtte årene, om den er blitt forbedret eller forverret, men jeg ville blitt veldig overrasket hvis det var sånn at ens bakgrunn og foreldrenes økonomi ikke hadde betydning i de årene SV satt i regjering. Det ville i så fall ha vært veldig interessant og ganske oppsiktsvekkende. Dette tror jeg er en utfordring som vi alle faktisk trenger å bli bedre på, uavhengig av partifarge. Jeg tror vi må erkjenne at ingen av oss har lyktes godt nok i å greie å adressere dette, men det vi lyktes med i løpet av våre åtte år, er i hvert fall at vi greide å øke fullføringsgraden, og den gjelder jo for alle elever. Vi greide å øke den fra ca. 70 pst. til nesten 80 pst., og det betyr noe for absolutt alle.
Guri Melby (Venstre), 2021-12-20:
For å kunne gi god, tilpasset opplæring til elever må vi vite noe om hvor elevene står faglig, hva de kan, og hva de trenger mer hjelp til å utvikle seg på. Jeg vet at på venstresiden har skepsisen mot nasjonale prøver vært ganske utbredt. Noe av skepsisen kan jeg egentlig selv også forstå, bl.a. frykten for en rangering av skoler og ikke minst kritikken av at dagens nasjonale prøver gir lærerne for lite informasjon om den enkelte elev. Det var også en av grunnene til at vi satte i gang en helhetlig gjennomgang av kvalitetsvurderingssystemet, sammen med partene. En av de tingene vi bestemte oss for, var å utvikle en ny type prøver som vi kaller progresjonsprøver, som skal gi mye mer detaljert informasjon om den enkelte elev og gi et grunnlag for tilpasset opplæring. Da jeg så Hurdalsplattformen, regnet jeg med at det kom til å stå noe om nasjonale prøver, men jeg ble egentlig ganske overrasket over at det er nettopp denne prøvetypen regjeringen vil stoppe. Hva er kunnskapsministerens begrunnelse for å stoppe den prøven som vil gi mest informasjon om eleven og best grunnlag for tilpasset opplæring?
Guri Melby (Venstre), 2021-12-20:
En av de tingene jeg setter pris på ved statsråd Ola Borten Moe, er at jeg oppfatter ham som en ærlig politiker, en som ikke viker på standpunktene selv om han får kritikk, og som står i en storm. Kritikk opplevde Borten Moe å få i høst da han bekreftet i VG at det ikke kom til å komme en satsing på studiestøtte denne høsten. Som jeg påpekte i en tidligere replikk, har både Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV gått til valg på å øke studiestøtten, øke studentenes kjøpekraft. Men vi så i perioden 2005–2013 at de tre partiene ikke greide å innfri det løftet. Nå vil jeg gjerne utfordre statsråden, og jeg håper han er like ærlig som han pleier å være: Er et løft i studiestøtten noe han kommer til å prioritere disse fire årene, eller er det andre satsinger han heller vil bruke penger på?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-20:
Det har vi gjort. Men man løser ikke alle skolens utfordringer gjennom én stor reform. Utvikling i skolen må gjennomføres gjennom mange tiltak. Derfor har vi satset på tidlig innsats i skolen. Det har betydning også for ungdomsskolen. Tidlig innsats er ikke noe som bare skal gjøres i barnehagen og på barneskolen. Det er en arbeidsform som må brukes gjennom hele skolen. Vi har fornyet samtlige læreplaner for hele skoleløpet gjennom fagfornyelsen. Det legger til rette for ungdomsskolen. Vi har også satset på kompetanse for lærerne. Alle de tre elementene vil ha stor betydning for ungdomsskolen. Samtidig ser vi at det fortsatt er noen særlige utfordringer. Det knytter seg til at for mange har for svake faglige ferdigheter til faktisk å kunne fullføre videregående skole, fallende motivasjon og økt fravær. Dette er problemstillinger vi må ta tak i, og det varslet vi allerede i valgkampen våren 2021.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-20:
Resultatene taler for seg. Det er flere som nå fullfører videregående skole. Det er kanskje det viktigste tiltaket vi kan gjennomføre for å sikre at alle ungdommer får mulighet til å leve et selvstendig liv og til å få den viktige billetten inn i arbeidslivet. Det er 5 300 flere ungdommer som nå fullfører, og vi ser at politikken ga resultater. Fraværet på videregående stupte. Flere elever får gode karakterer, og de med det svakeste utgangspunktet har løftet seg mest. Politikken virker – ikke minst den store satsingen på lærerne. Ja, vi innførte firerkrav i praktisk matte for å komme inn på lærerstudiet. Det bidro til at flere hadde mulighet til å gjennomføre lærerstudiet. Det viser NIFU-forskning, Nordisk institutt for studier av innovasjon, forskning og utdanning. Vi satset på et historisk kompetanseløft for lærerne. Det vanner nå den nye regjeringen ut. Det er nå en ny kurs – bort fra kunnskap, kvalitet og læringsglede. Vår politikk ga gode resultater – flere fullførte videregående skolegang.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-20:
Ja, det er en utfordring, men vi tok tak i det nettopp gjennom å løfte lærerutdanningen. Det er ikke slik at jo lavere kravene er, jo flere lærere blir det – snarere tvert imot. Vi har sett at med skjerpede krav, høyere status, masterutdanning og et historisk etterutdanningsløft er det flere som ønsker å bli lærer. I vår tid ble det flere kvalifiserte lærere i klasserommene. Det var et viktig mål for vår regjering. Sammen med Kristelig Folkeparti gjennomførte vi en lærernorm som gjør at det nå er færre elever per lærer enn noen gang. Så flere lærere, færre elever per lærer og høyere kompetanse gir også gode resultater. Jeg er selvsagt helt enig i at det fortsatt er utfordringer. Det er lærere som mangler litt for å få lærerkompetansen. Derfor satset vi på en egen videreutdanning på universitetene i Nord-Norge. Det kan bidra til at flere av dem som er i skolen og som mangler litt, kan kombinere undervisning med å ta ekstra utdanning, som vil gjøre at også de blir kvalifiserte lærere.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-20:
Jeg skulle likt å vite hvor representanten har det fra at vår regjering gjennomførte mer testing og pugging i skolen. Hvor kommer det fra? Ja, vi mener det er viktig med nasjonale prøver. Vi mener at det er viktig at de elevene som sliter med lese- og skrivevansker, oppdages tidlig. Noe av det som gikk mest inn på meg som kunnskapsminister, var å møte ungdomsskoleelever som sa at det var ingen som oppdaget at de hadde lese- og skrivevansker. Derfor må vi ha nasjonale prøver og tester i skolen. Ja, vi har fornyet skolen gjennom fagfornyelsen. De læreplanene ble fastsatt i min tid som kunnskapsminister. De legger til rette for mer varierte undervisningsformer og mer praktisk læring. Det håper og tror jeg vil bidra positivt til å videreutvikle ungdomsskolen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-20:
I sitt svar til Kari-Anne Jønnes sier representanten Øvstegård at ordningen med gratis kjernetid og lavere foreldrebetaling ikke har fungert. Jeg kunne godt tenke meg å be representanten utdype hva som ligger i det. Hvis vi ser på gratis kjernetid, har andelen som har fått gratis kjernetid, økt fra 5 pst. til 15 pst. Det betyr at 15 pst. har fått gratis kjernetid. 45 000 familier har totalt sett fått glede av lavere foreldrebetaling og gratis kjernetid. For de familiene har det fungert veldig godt. Det som nå ligger i SVs gjennomslag, er at også de med vanlige og høyere inntekt skal få lavere foreldrebetaling. Når vi vet at andelen som har fått gratis kjernetid, har økt fra 5 pst. til 15 pst., og at 45 000 familier har fått glede av ordningene, hva i dette er det som ikke har fungert?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-20:
Spørsmålet fra representanten Hagerup gjaldt fallet i overføring til friskolene som følger av lavere kostnader i de kommunale skolene, og at det er viktig å følge det utover våren hvis det viser seg at det er andre grunner enn reelle fall i kostnader. Mitt spørsmål gjelder imidlertid lærerspesialistordningen. Etter at Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV ble enige om å fjerne denne ordningen med et pennestrøk, har det kommet sterke reaksjoner fra Utdanningsforbundet, kommunene og selvsagt fra dem det gjelder. Det som er oppsiktsvekkende er at regjeringen og SVs beslutning kom bare noen dager før sluttevalueringen kom, og sluttevalueringen er grunnleggende positiv – bidrar til faglig oppdatering av personalet, bidrar til lærersamarbeid, øker elevenes læringsresultat, gjør at gode lærere ønsker å forbli i skolen. Hvilket faglig grunnlag har regjeringen og SV for å kutte hele ordningen med et pennestrøk?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-20:
Nedstenging av samfunnet rammer studentene dobbelt: både det faglige og sosiale utbyttet og fellesskapet på studiestedet, og muligheten til ekstra inntekt gjennom arbeid. Vår regjering fremmet en rekke forslag for å avhjelpe situasjonen for studentene, dels gjennom samskipnadene og dels gjennom en egen ordning i Lånekassen hvor studentene kunne få økt lån og så få refundert en del som stipend hvis man hadde mistet inntekt på grunn av nedstenging. Jeg er glad for at Borten Moe nå varsler økt støtte til samskipnadene – etter at man først hadde kuttet noe av støtten – og til faglig oppfølging av studentene. Men det som gjenstår, er de studentene som mister muligheten til ekstra inntekt, og jeg registrerer at Borten Moe i VG i forrige uke varslet at det ville komme en pakke for studenter. Er det slik at man nå igjen vil se på den ordningen den forrige regjeringen hadde, med muligheten for økt lån og så få refundert noe av det som stipend?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-20:
Jeg har litt erfaring med å håndtere pandemi og er klar over at det er krevende, og at ting skjer løpende, og jeg er glad for at regjeringen også har fulgt opp noen av de initiativene vi har kommet med. Det er viktig at vi kan samarbeide på disse områdene. Det jeg konkret tok opp, er et verktøy som ligger i statsrådens skuff, nemlig muligheten til økt lån og så få refundert noe – opp mot 40 pst. – som stipend hvis man kan dokumentere at man har mistet inntekt på grunn av nedstenging. La meg da avslutte i god, samarbeidende ånd og si at jeg håper at statsråden vil se på det tiltaket. Det er ikke et tiltak som trengs å utredes i flere uker, det ligger i skuffen. Det er mange studenter som nå skal tilbake til studiesteder etter nyttår, og som da ikke vil ha muligheten til en ekstra inntekt, samtidig som de er rammet sosialt og faglig på utdanningsstedet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-12-20:
Jeg skal gi representanten Øvstegård rett i én ting, og det er at det er en annen barnehagesektor i dag enn for 20 år siden. Det er også bakgrunnen for at vår regjering startet et viktig arbeid for å tilpasse reguleringen av private barnehager til dagens virkelighet. Et av tiltakene er at vi har fått på plass et nasjonalt tilsyn, bl.a. begrunnet med at man har konsernbarnehager som er plassert i veldig mange kommuner. Men det er forskjell på å tilpasse regelverket til dagens situasjon og å være med på å skape den uroen som SV nå gjør i mange barnehager, fordi man har fått regjeringspartiene med på å fase ut det man kaller kommersielle barnehager. Det skaper uforutsigbarhet og utrygghet for mange tusen barn. Det skal være åpenhet og transparens, og det skal være et tilpasset regelverk, men det er forskjell på det og det å bevisst ønske å fase ut de private barnehagene. Til slutt til Arbeiderpartiets oppsummering av debatten: Hvis Arbeiderpartiet er enig med den forrige regjeringen i at vi skal få flere til å fullføre skolen, er ikke svaret å prioritere ned kunnskap. Den nye regjeringens første steg i utdanningspolitikken har vært å senke kravene til å komme inn på lærerstudiet, utvanne kompetansekravene i skolen og skape tvil om fraværsgrensen. Det er ikke svaret på utfordringen vi har, nemlig å få enda flere til å fullføre. Jeg synes vi på slutten av denne debatten kan glede oss over det som går i riktig retning, nemlig at flere fullfører, at flere velger yrkesfag, og at fraværet har gått ned. Jeg tror også vi kan enes om at det fortsatt er noen utfordringer i utdanningssystemet. De får vi rikelig med tid til å debattere i det nye året.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Det var ganske morsomt da representanten Sanner, tidligere kunnskapsminister, rett etter at det nye Stortinget var satt, leverte forslag om en ungdomsskolereform. Vi har jo visst i en årrekke at veldig mange elever mister motivasjonen på ungdomsskolen. Motivasjonen daler i løpet av ungdomstrinnene. Hvorfor det? En av hovedårsakene er at elevene ikke opplever utdanningen som relevant. Representanten Sanner og høyreregjeringens oppskrift har hele veien vært mer testing, pugging, vektlegging av bestemte teoretiske fag og ferdigheter – altså en mindre variert og mindre praktisk rettet skole. Resultatene i ungdomsskolen tatt i betraktning: Er dette forslaget om en ungdomsskolereform fra representanten Sanner en erkjennelse av at Høyres teste- og puggeskole-oppskrift ikke har fungert?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Fremskrittspartiet har lenge vært opptatt av å kutte i offentlige utgifter, eller sløseri med skattebetalernes penger, som de kaller det. Det ser vi også i behandlingen av dette budsjettet, for her kuttes det hardt i utdanning – ja i hundremillionersklassen. Jeg har alltid lurt på hvorfor Fremskrittspartiet da synes det er helt greit, ja, de til og med heier på det, at skattebetalernes penger som er gitt til f.eks. barnehagene, blir tatt ut til privat berikelse for eierne. De er så opptatt av at hver eneste krone skal snus i det offentlige, at all unødvendig pengebruk skal kuttes, men når skattebetalernes penger i milliardklassen går til helt andre ting enn det som er formålet, gjennom profitt på velferden, ja, da er det greit. Kan representanten Gulati forklare dette?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Jeg takker for spørsmålet, som egentlig ganske godt og tydelig viser forskjellen mellom hvordan SV og venstresiden versus høyresiden ser på velferden og utdanningssystemet i Norge. I mange år nå har vi i Norge hatt en tradisjon for universelle velferdsordninger, der alle barn kan få gå i vår gratis felles skole, der alle barn får rettighetene uavhengig av foreldrenes inntekt. Det har tjent oss godt. Noe av det beste med det norske samfunnet er de universelle ordningene. Det som representanten fra Høyre tar til orde for, altså behovsprøving, er det motsatte av universelle velferdsordninger. Det er stigmatisering. Det er at man må komme med lua i hånda og be. Vi vet at det ikke funker særlig godt, f.eks. når man ser på ordningen med redusert foreldrebetaling i barnehagene som ble gjennomført av forrige regjering i forrige periode.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Jeg er også veldig stolt over barnehageforliket – en massiv velferdsreform som sikret at alle barn får delta. Det som er interessant, er hvem som egentlig er den store forsvareren av barnehageforliket, for er det én ting vi har sett siden forliket ble innført og SV fikk på plass full barnehagedekning i regjering, er det nettopp at de små, foreldreeide, ideelle barnehagene blir skvist ut til fordel for store kommersielle konserner. Ja, så ille er utviklingen nå at hvis det fortsetter, vil halvparten av alle de private barnehagene være eid av fem store konserner innen 2029. Det er det motsatte av mangfold. Det er det motsatte av et tilpasset tilbud for hver enkelt, og det er det motsatte av den sektoren vi ønsker oss, med et mangfold av ideelle barnehager i tillegg til de kommunale. Derfor sier vi nei til den kommersialiseringen og profitten og ja til kommunale og private ideelle barnehager.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Jeg må innrømme at jeg vel gikk i 5. klasse i 2005, så akkurat hva slags prioriteringer som ble gjort da, er jeg ikke så veldig godt kjent med. Men på tross av det vet jeg veldig godt hva SV prioriterer i dag, og det ser man bl.a. i vårt forslag til alternativt statsbudsjett, som representanten Melby viser til. Der foreslår vi 355 mill. kr for nettopp å øke studiestøtten til 140 000 kr i året, sånn cirka. Det er våre prioriteringer. Det er det budsjettet vi stemmer for først, her i denne salen. Så skal vi bruke to–tre budsjettforhandlinger til, i møte med Arbeiderpartiet og Senterpartiet, til å få gjennom flere av våre prioriteringer. Jeg vil benytte anledningen til å si at den store motstanden som særlig statsråd Ola Borten Moe har vist mot å øke studiestøtten, forstår jeg ikke, og vi vil bruke tiden framover for å endre på det.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Når vi vet hvor mange barn som ikke får deltatt på dette viktige tilbudet, burde det være ganske innlysende hvorfor behovsprøving – den typen ordning hvor man må dokumentere lav inntekt, hvor man må komme til det offentlige og be – ikke fungerer særlig godt, sammenlignet med hvor mange som faktisk får dette tilbudet. Det er et ganske stort gap mellom behov og hvem som benytter seg av regjeringens gamle ordning. Jeg vil gjenta det jeg sa i et tidligere svar. Dette er et veldig godt eksempel på forskjell i syn på velferd, for vi velger heller å bruke den tradisjonen vi har hatt tidligere, å styrke de universelle ordningene. Jeg vil også minne om at de behovsprøvde ordningene som forrige regjering innførte, videreføres med dette budsjettet, i tillegg til den opptrappingen vi setter i gang.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Venstre skryter av den forrige regjeringens politikk for fullføring av videregående opplæring. Det synes jeg er litt rart, all den tid Statistisk sentralbyrå nettopp kom med en ganske så hard rapport over de siste årenes utvikling. Der kommer det bl.a. fram at blant elever fra lavinntektsfamilier fullfører bare 58 pst. videregående opplæring, mot 76 pst. fullføring blant resten. I rapporten kommer det også fram at elevenes lavinntektsbakgrunn er en forklarende årsak til at de i større grad faller fra. Jeg mener det er en ganske alvorlig dom etter åtte år med høyreregjeringens skolepolitikk at fullføring av videregående opplæring er et klassedelt gode. Vil representanten Melby fortsatt skryte av egne resultater, når man tar dette i betraktning?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Skolene og barnehagene står i en utrolig presset situasjon akkurat nå, med skyhøyt sykefravær og altfor lav bemanning mange steder til å håndtere situasjonen, og denne bemannings- og kapasitetskrisen har jo allerede vart i flere uker. Rundt om i landet er det nå innført mer hjemmeundervisning, og elevene får være mindre til stede på skolen. Nå er det straks juleferie, men jeg er bekymret for skolestart på nyåret, jeg er bekymret for skoleåret neste år, og jeg er bekymret for de konsekvensene dette får. Det er ikke sikkert at smittesituasjonen vil være bedre i januar. Hva gjør statsråden med bemanningen i skolen for å sikre at elevene kan få møte opp i januar, i første rekke, og hva gjør statsråden på lengre sikt for å gjøre noe med denne underliggende bemannings- og kapasitetskrisen som vi ser i både skoler og barnehager?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Jeg vil også spørre om den situasjonen mange studenter står i nå, hvor studenter mister deltidsjobber i hardt rammede bransjer, kanskje særlig i serveringsbransjen. I motsetning til andre arbeidstakere som også betaler skatt, får ikke studenter dagpenger. Mange står nå på bar bakke. Enkelte studenter har ikke råd til å reise hjem til jul. Statsråden har varslet krisetiltak; det kommer støtte til samskipnadene, og det kommer støtte til institusjonene, men statsråden har ikke varslet inntektssikring hittil. Så vi sitter her på trappen og venter på krisepakken. Det første spørsmålet er: Når vil statsråden komme til Stortinget med krisetiltakene? Det andre spørsmålet er: Vil statsråden vurdere ikke å gi kredittkort, altså lån, til studentene som krisetiltak – som Senterpartiet kritiserte i forrige periode – men heller gi en ordning tilsvarende dagpenger for studenter?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Noe av det som er så vakkert med den norske barnehagetradisjonen, er at barns lek og læring alltid har vært i førersetet gjennom veiledning i fellesskap med dyktige ansatte. Jeg tegnet meg nå for å svare på noen av de påstandene som representanten Jønnes fra Høyre kom med i sitt innlegg. For jeg mener det er ganske avslørende at representanten Jønnes på den ene siden ønsker mer mangfold i barnehagesektoren og framhever det som noe positivt, samtidig som hun på den andre siden i samme innlegg brukte tid på å forsvare nettopp de kommersielle konsernene – kjedebarnehagene – i sektoren. Vi vet at hvis utviklingen fortsetter som nå, vil halvparten av de private barnehagene være eid av bare fem store konsern innen 2029. Det er ikke mangfold, det er tvert imot en snevrere barnehagesektor med mindre mangfold enn det som var utgangspunktet. Representanten Jønnes framhever at det her er snakk om gründere. Det er for all del mange dyktige mennesker som har startet opp f.eks. foreldreeide barnehager – startet opp ideelle tilbud som vi er veldig glade for, og som vi skal forsvare mot denne store kommersielle ensrettingen. Men det å snakke om gründere i en sektor hvor man mottar tilskudd fra staten for å utføre en lovpålagt oppgave, vet jeg at det også er ganske mange i barnehagesektoren som reagerer på. For det er noe med det å være gründer, at man gjør ting for egen risiko. Det gjør man ikke i barnehagesektoren, da gjør man noe på vegne av fellesskapet. Da mener SV at hver krone som blir bevilget til barnehagebarnas tilbud, skal gå til akkurat det og ikke til privat berikelse. Representanten Jønnes avsluttet med å gi en takk til de ansatte. Den takken vil også jeg slutte meg til. Men jeg mener vel at den beste takken vi kan gi til de ansatte i barnehagesektoren akkurat nå, er flere kolleger. De ansatte i barnehagesektoren har ropt gjennom mange år – under høyreregjeringen – på bedre finansiering av bemanningsnormer, og på tilskudd for å sørge for at det er nok trygge voksne og nok ansatte med rett kompetanse på plass i barnehagene. Det fikk de ikke av forrige regjering, og det er noe SV prioriterer å jobbe for i vår nøkkelrolle på Stortinget. For ansatte med rett kompetanse er det viktigste vi kan bidra med for å bedre tilbudet i barnehagen.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Den systematiske sammenblandingen og forvirringen av debatten som representanten Gulati ga godt uttrykk for i sitt innlegg nettopp, er veldig typisk for hvordan høyresiden diskuterer barnehagesektoren. Man sammenblander helt konsekvent private kommersielle barnehager og private ideelle barnehager, som de også gjør på andre områder i velferden. De selvstendige, foreldreeide eller andre ideelle barnehagene som svarte på kallet og helt riktig bidro til å oppnå full barnehagedekning, er jo en utdøende rase, fordi de store konsernene kjøper opp og tar over stadig mer. Det vi ser, er at hvis vi fortsetter som nå, vil de i stor grad bli borte. Derfor er det oppgjøret vi nå trenger å ta med kommersialiseringen i denne sektoren, helt nødvendig, nettopp for å forsvare mangfoldet, slik at vi ikke har igjen bare konserner som henter hundrevis av millioner fra barnas tilbud.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2021-12-20:
«Gikk tre år på skolen Og på juletrefest Der spelte je Josef Men fekk bære kjeft» Høyre i regjering har tatt grep for å hindre sånne skoleopplevelser. Vi har prioritert kvalitet i skoletilbudet til elevene gjennom åtte år. Det har gitt resultater. Flere enn noen gang fullfører og består videregående skole, og flere fullfører lærerutdanningen. Næringslivet sliter med å rekruttere kompetent arbeidskraft. I distriktene er utfordringen nå at læreplasser står tomme. Bedriftene klarer ikke å vokse fordi de ikke får fagarbeidere, og kommunene sliter med å rekruttere sykepleiere og helsefagarbeidere. Senterpartiets prioritering er å bruke 1,25 mrd. kr på grendeskoler framfor kvalitet og variasjon i tilbudet i distriktene. Hvordan kan Senterpartiet forsvare en prioritering av bygninger framfor kvalitet og innhold i tilbudet til elevene?
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2021-12-20:
For Høyre er det helt grunnleggende at alle fortjener like muligheter, uavhengig av bakgrunn, bosted og hvem foreldrene deres er. Det er også derfor vi målretter ordninger. Staten skal være mye for dem som trenger det mest, og da må den også være litt mindre for oss andre. For de mange og ikke for de få, sier SV. Det høres fint ut, men politikken SV fører i praksis, virker jo motsatt, og det aner meg at representanten putter «bomull i øra» og «vil itte høre slik bråk» når vi i Høyre sier det. Men når SV i budsjettforhandlingene prioriterer lavere barnehagepriser for alle, betyr jo det at de som trenger det mest, får minst. Hvordan kan SV forsvare sine manglende prioriteringer, som fører til at en familie med millioninntekt får like mye som en lavinntektsfamilie? Er ikke det å videreføre sosiale forskjeller?
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2021-12-20:
«Je skulle ældri bli no’ stort, har bæssfar min spådd, men arbe nedpå på fabrikken dæ har je nå fått,» sa Rolf Paulsen. Og det er mange som Rolf Paulsen. I årene som kommer, vil Rolf og hans kolleger spille en viktig rolle i omstillingen av Norge. Rolf sa noe annet som er verdt å merke seg: «I konkurranser kjem je støtt tæl slutt, slik har det vøri si’a je var gutt.» Det har vi ikke råd til lenger. Kompetanse må være tilgjengelig for alle, også for en totning som Rolf, som ikke for alt i verden ville forlate de vakre flatbygdene. Det å sikre alle tilgang til kompetanse gjennom hele livet, uavhengig av alder, bosted og livssituasjon, blir avgjørende viktig framover. Utdanning er og må være en aktivitet, ikke en institusjon eller et bygg. Vi må i større grad legge til rette for at kurs, opplæring og utdanning ikke er fysisk bundet til et bygg på et spesifikt sted. Utdanningspolitikk må ikke brukes som distriktspolitisk virkemiddel, slik vi ser regjeringen nå legger opp til når de presser Nord universitet til å videreføre aktiviteten på Nesna. Det vil dessverre kunne gå ut over andre viktige og effektive grep for å øke tilgangen på desentralisert utdanning i hele landet. Reduseres utdanningspolitikk til distriktspolitikk, svekkes kraften i begge. Det er stort kompetansebehov over hele landet. Derfor styrket regjeringen Solberg fagskolesektoren betydelig de siste årene. Behovet for flere fagarbeidere er stort, og fagskolesektoren bidrar med god og relevant utdanning i tett samarbeid med arbeids- og næringsliv. Studieforbundene har et bredt samfunnsoppdrag. De bidrar til å sikre læring for alle. Frivillig sektor bidrar til kompetanseutvikling i og utenfor arbeidslivet, hvor det tilbys organisert læring, men også læring gjennom deltakelse i organisasjonenes ordinære aktiviteter. Studieforbundene kan nå fram til personer som vanligvis ikke oppsøker det offentlige utdanningssystemet, eller som står utenfor arbeidslivet. Kursene kan fungere som et springbrett til videre opplæring eller formell utdanning. Framtidens utdanning er summen av det mange ulike nivåer og aktører, både offentlige og private, tilbyr av kompetanse. Det aller viktigste for gode utdanningstilbud over hele landet er at kompetente fagmiljøer kan tilby en kombinasjon av fysiske, fleksible, digitale og samlingsbaserte utdanningsløp. Det vi trenger i tillegg, er kompetente og modige skoleeiere på alle nivåer som tør ta grep som sikrer oss attraktive utdanninger for framtiden. Da kan Rolf Paulsen fortsatt bo på Toten og studere ved Nord universitet eller ved Humboldt-universitetet i Berlin, om han vil. Det hadde «bæssfar hass» likt.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2021-12-20:
Storberget-utvalgets rapport – Du er henta! – har fått stor oppmerksomhet og har skapt stort engasjement i barnehagesektoren. Det er ikke uten grunn. Forslagene berører 140 000 barnehagebarn og en halv million mennesker i dette landet, som alle har et nært forhold til en privat barnehage, enten som barn, forelder, ansatt eller eier. Flertallet i utvalget tar til orde for grep som vil endre grunnlaget for driften av private barnehager dramatisk. Det er mange år siden barnehageforliket, og sektoren har endret seg siden den gang. Det er behov for en gjennomgang av finansieringssystemet for å sikre driftsgrunnlaget til de frittstående barnehagene, samtidig som vi må bidra til transparens for de større kjedene. Trygge barnehager med ansatte som trives på jobb, der barn kan utfolde seg og få sosial erfaring og verdifull læring gjennom lek, er noe av det viktigste vi som politikere kan bidra til. Gode barnehager med kompetente ansatte er en verdifull investering for samfunnet og for den enkelte. Det er et svært viktig bidrag for å hindre at ungene våre ender opp med å spikre «paller på Løten», for å si det med Vazelina. For Høyre er kvalitet og innhold i tilbudet til barna det aller viktigste, men vi er også opptatt av å ta vare på det store mangfoldet vi har av barnehager. I dag har vi full barnehagedekning i Norge, og det er takket være gründere – enkeltmennesker med et glødende engasjement og et ekte ønske om å gi barn en best mulig start på livet. De private barnehagene er verdifulle for oss som samfunn. Veldig mange av gründerne i barnehagesektoren har gjennom å investere sparepenger, egen og andres tid skapt trygge barnehageplasser og sin egen og andres arbeidsplass fordi de har ønsket å gi barna våre et godt tilbud. Vi trenger dem som alltid går foran og gir andre noe å strekke seg etter, slik at kvaliteten øker i både private og offentlige barnehager. Det gjelder også barnehagekjedene, som er viktige drivere av kvalitet. Høyre vil sikre forutsigbarhet også for kjedene. Barnehagene gir ulike barn like muligheter. Det er svært verdifullt for hvert enkelt barn og for storsamfunnet at vi sikrer en sunn, transparent og mangfoldig barnehagesektor som gir barna våre en god start i livet og foreldre valgfrihet og trygghet. Jeg vil avslutte med å takke alle barnehageansatte for fantastisk innsats gjennom to vanskelige år. Nå er det på tide å ønske alle god tur «hem’att tel jul».
Lise Selnes (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg tror ikke representanten ligger «på magan bak en sten», men når det gjelder høyere utdanning og forskning, er vi egentlig enige om at det er veldig viktig for omstillingen av Norge. I Fremskrittspartiets alternative budsjett kuttes det innen høyere utdanning og forskning. Overføringene til utdanningsinstitusjonene reduseres med 800 mill. kr, til Forskningsrådet med 100 mill. kr, til regionale forskningsfond med 20 mill. kr. Samtidig peker dere på at dette er viktig i omstillingen av Norge. Hvordan mener representanten at man skal nå målet om omstilling med så omfattende kutt innen høyere utdanning og forskning?
Lise Selnes (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg har sett på prioriteringene deres, og det er ikke tvil om at dere også flytter på noen penger og viser retning for hva dere ønsker. Likevel er det et kutt på nesten en halv milliard til denne sektoren, og det viser oss jo at dette ikke er deres viktigste satsingsområde, selv om arbeidslivsrelevans løftes opp. Arbeidslivsrelevans er vi alle opptatt av, men pengene ligger ikke der for å få det til.
Lise Selnes (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Høyere utdanning handler ikke bare om formell kompetanse vi trenger for framtiden. Det dreier seg også om bl.a. sosial utjevning og distriktspolitikk. Når vi teller studieplasser, må vi ha flere tanker i hodet samtidig. I vårt budsjett gir vi midler til 15 nye studieplasser til legeutdanning på UiT, noe som er en bevisst og klok prioritering. Videre gis det 100 mill. kr ekstra til desentralisert utdanning, og en har bedt Nord universitet gjenopprette utdanningen på studiestedet Nesna. I debattene i media registrerer jeg at enkelte, både i sektoren og i andre partier, er bekymret. De er bekymret både for kvaliteten i utdanningstilbudene i distriktene og for at styringssignalene våre kan være en trussel mot autonomien i universitets- og høyskolesektoren. Blant annet registrerer jeg en bekymring om signaler som går på campuslokalisering, og at arbeidslivsrelevans kan undergrave denne autonomien. For å ta det siste først: Det må være klinkende klart at forskning er og skal være fri. Ingen – heller ikke vi politikere – kjenner nøyaktig til hva slags kunnskap det vil være bruk for i framtiden. Når vi kobler utdanning og forskning til arbeidslivsrelevans og konkrete utfordringer i samtiden, vil dette likevel ikke si at vi ikke mener at kunnskap og dannelse har en egenverdi. For Arbeiderpartiet er det viktig å ta vare på humanistiske fag og annen kunnskapstradisjon som ikke bare handler om å leve av, men også om å leve for. Til sist: Desentralisert utdanning skal tilbys av etablerte høyskoler og universiteter, og gradene som tilbys, skal være underlagt den samme akkrediteringen som resten av sektoren. Arbeiderpartiet og Senterpartiet er derfor ikke bekymret for kvaliteten i utdanningen. De regionale utdanningssentrene vil være et nav og en motor i kompetanseutviklingen, noe som vil ha stor verdi både lokalt og regionalt, og det vil imøtekomme etterspurte behov i både privat og offentlig sektor. Det er altså ikke snakk om noen b-utdanning, det som vil foregå i distriktene og på utdanningssentrene. Det var ikke Vazelina, men dikteren Henrik Wergeland, fra min nabokommune, Eidsvoll, som skrev: «Bokhyllen er den stige, hvorved du bliver din overmands lige.» La oss ta dette til oss i et samfunnsperspektiv og ha mange tanker i hodet på samme tid når det gjelder høyere utdanning. Her er det snakk om en sektor som er for viktig til å ha politisk spill og billig retorikk.
Lise Selnes (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
21 måneder – nesten to år – har for oss alle vært preget av pandemi, med nedstengning, mindre sosial aktivitet, permisjon fra jobb, hjemmeundervisning og egenstudier. Hvordan dette påvirker meg eller alle andre, aner vi faktisk ikke omfanget av ennå. Det jeg vet, er at de årene jeg hadde som student i starten av 20-årene, var år som virkelig var med på å forme meg som det mennesket jeg er i dag. Gjennom pandemien har de ansatte ved lærestedene og studentene lagt ned en enorm ekstrainnsats for å gjennomføre nettbasert utdanning. Vi har tatt sjumilssteg i den digitale utviklingen. Likevel kan en aldri erstatte det fysiske møtet med studentmiljøet og lærestedet. Det finnes ikke bevilgninger fra noe statsbudsjett eller fra noen regjering som kan bringe tilbake to år fra et ungt menneskes liv. Vi må likevel gjøre det vi kan, og jeg er veldig glad for at regjeringen foreslår å bruke 140 mill. kr på å sette i gang og forlenge tiltak for studentene også i 2022. I perioden vi har bak oss, ser vi også at det har blitt fokusert mer på ungdoms psykiske helse. I Hurdalsplattformen er vi også ganske tydelige på at vi ønsker å styrke psykiske helsetilbud for studenter i regi av kommunene i samarbeid med samskipnadene. Hurdalsplattformen har også klare ambisjoner på studentenes vegne. Her slår vi fast at vi vil bygge 3 000 studentboliger i året og innføre tolv måneders studiestøtte til dem som får barn eller har barn i studietiden. Dette er konkret og god politikk, og det er også god sosialdemokratisk politikk, for det er ikke størrelsen på foreldrenes lommebok eller familiesituasjonen som skal bestemme muligheten for å velge høyere utdanning. Vi vet at stadig flere vil søke seg til nettopp høyere utdanning i årene som kommer. Vi er nødt til å se kompetansebehovet i næringslivet og i offentlig sektor i sammenheng med den regionale utviklingen, men også med studentvelferden. God læring avhenger av en trygg livssituasjon. Derfor er det viktig å jobbe bredt og godt med studentøkonomi og studiefinansiering. Jeg avslutter der jeg startet – med pandemien. Dette har vært krevende tider for både studentene og institusjonene. Og selv om Vazelina synger at «det bæste i livet er gratis», vet vi at utfordringene vi står i nå i UH-sektoren, også trenger krisepakker.
Maren Grøthe (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det er interessant å lese Fremskrittspartiets alternative budsjett, der store, flate kutt er mer regelen enn unntaket, f.eks. når man velger å kutte 50 mill. kr i tilskudd til folkehøyskolene. For noen uker siden var jeg på besøk på Rødde folkehøgskole. Der fikk jeg møte mange elever, bl.a. elevrådslederen Henrik, som fortalte hvor viktig dette året var for ham. Han fortalte at han hadde fått tatt en pust i bakken, tenkt og reflektert, både over livet og hvilke studier han skulle ta, og ikke minst lært mye av å møte mange andre mennesker han ikke ellers ville møtt. Henrik er en av 15 000 elever som går på folkehøyskole i år. Dersom man gjør så store kutt i tilskuddene som Fremskrittspartiet ønsker, vil egenandelene måtte økes betraktelig, og betydelig færre folk vil kunne ta del i folkehøyskoletilbudet. Mitt spørsmål til representanten er derfor: Mener Fremskrittspartiet at folk flest ikke lenger skal kunne gå på folkehøyskole?
Maren Grøthe (Senterpartiet), 2021-12-20:
For oss i Senterpartiet er det et mål at man skal kunne fullføre videregående skole uavhengig av hvor man bor eller hvor mye foreldrene tjener. Dessverre viser mange medieoppslag denne høsten at realiteten ikke er sånn – f.eks. for Elias, som stod fram i NRK om at borteboerstipendet ikke dekket husleien engang, og at han gikk store summer i minus hver eneste måned. Gjennom budsjettforliket vil nå den nye regjeringen og SV begynne å ta grep mot dette og øke borteboerstipendet med 40 mill. kr. Under forrige regjering, da representanten selv var kunnskapsminister, var retningen for borteboerstipendet derimot at man stilte høyere krav og strammet inn reglene og omfanget av ordningen. Mitt spørsmål er derfor: Deler Venstre synet på at økt borteboerstipend er en viktig sak?
Maren Grøthe (Senterpartiet), 2021-12-20:
En god oppvekst varer hele livet, og det budsjettet og den retningen som stakes ut gjennom Hurdalsplattformen, er en god start på at vi skal sikre akkurat det. For oss i Senterpartiet er det, og har alltid vært, viktig at man skal ha like muligheter, med et godt utdanningstilbud uansett hvor man bor og hvilket utgangspunkt man har – et utdanningstilbud hvor vi gir barn og unge de verktøyene de trenger for å klare seg videre i livet, og som utdanner den kompetansen som næringslivet og det norske samfunnet trenger i framtiden. Derfor vil vi gå i front for å sikre at vi får flere gjennom utdanningsløpet. Vi vet at det ofte er de elevene som ikke er sterkest teoretisk, som faller gjennom. Derfor har vi nå startet arbeidet med en mer praktisk og variert undervisning i skolen. Vi styrker de praktisk-estetiske fagene i videreutdanningen til lærerne, vi innfører ikke nå den ekstra timen i naturfag som den forrige regjeringen ønsket, og vi har varslet en ungdomsskolereform. Yrkesfagene skal få et løft, og vi bevilger 114 mill. kr utover Solberg-regjeringens budsjett for å sikre flere en lærlingplass. Slik skal vi sikre at flere får seg en utdanning, men også at vi har nok hender i skole og eldreomsorg og til å bygge veier – og kanskje til å snekre et «surfbrett i kryssfinèr(…) med raude striper på». (…) Samtidig vet vi at dette på noen områder ikke er nok, særlig ikke når det gjelder den store mangelen på sykepleiere, leger og lærere. Derfor oppretter vi 15 nye studieplasser på medisin i Tromsø. Vi skal sikre profesjonsutdanningene et løft, og det starter vi med allerede neste år, når vi skal sikre 500 flere plasser på sykepleierutdanningen. Det er en økning i kapasiteten på 10 pst. Så er det slik at vi bor i by og bygd, mellom fjell og fjord i Norge, og utdanningstilbudene må være tilpasset dette. Navene i dette er kommunene våre, som får en stor økning i frie inntekter som de kan bruke der de ser de har behov. I tillegg innfører vi et tilskudd per grunnskole, noe som bidrar til at man ikke trenger å legge ned skoler for å spare penger. Vi øker borteboerstipendet, og vi legger inn midler til en betydelig satsing på desentralisert utdanning, både med lærerutdanningen på Nesna og tilskudd til Nordland kunst- og filmhøgskole. Totalt sett er dette utdanningsbudsjettet og Hurdalsplattformen et godt utgangspunkt for det videre arbeidet som både skal få ned forskjellene mellom folk og ta hele landet i bruk. Men navet i at vi skal greie alt dette, er våre ansatte i oppvekstsektoren, de som stiller opp hver dag og legger ned en innsats for våre barn og unge. Så jeg vil avslutte med å gi dere en stor takk. Dere er barnas, men ikke minst alle oss andres hverdagshelter.
Maren Grøthe (Senterpartiet), 2021-12-20:
Det er interessant å høre debatten her i dag. Det kan nærmest virke som om Høyre mener at dersom man skal satse på et godt utdanningstilbud over hele landet, vil det gå på bekostning av kvalitet, og undervisningen vil bli dårligere. Jeg undrer meg over hvordan man kan mene det. Er det sånn at Høyre mener at lærerne som underviser på små skoler, er dårligere enn lærerne som underviser på de store? Spør du meg, må heller mindre klasser skape rom for å se elevene og å følge opp hver enkelt. Jeg registrerer at representanten Jønnes mener at utdanningspolitikk ikke må brukes som distriktspolitisk virkemiddel, men realiteten er at dette går hånd i hånd. For mange skoler og utdanningstilbud blir lagt ned som følge av stram kommuneøkonomi, ikke for å gjøre hverdagen bedre for ungene. Vi i Arbeiderpartiet og Senterpartiet har tillit til at kommunene tar gode beslutninger, men vi vil sikre det økonomiske insentivet til det. Derfor styrker vi kommuneøkonomien og innfører et grunnskoletilskudd, som kan brukes der man selv ser det er behov – om det gjelder bemanning, læremidler eller noe helt annet. Det er faktisk sånn at utdanningspolitikken er det viktigste midlet vi har for å utjevne sosiale forskjeller og for å nå regjeringens mål om å ta hele landet i bruk. Utdanningsinstitusjonene er navene i mange lokalsamfunn i hele Norge, men det er også her vi har muligheten til å gi alle barn og unge de verktøyene de trenger for å greie seg videre i livet. De verktøyene må man ha tilgang til uavhengig av om man bor i Alta, i Leka, i Medalen eller på Grünerløkka. Som vår forsknings- og høyere utdanningsminister pleier å si: Det fine med kunnskap er at det blir bare mer av det dersom vi deler. Etter åtte år hvor sentralisering har vært svaret, er det på tide at vi deler den kunnskapen med hele landet.
Øystein Mathisen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Læreren er en av de viktigste faktorene for hvor godt ungene lærer, og hvor godt klassemiljø man har. Arbeiderpartiet ser et stort behov for å utdanne og skaffe flere lærere. Denne regjeringen skal gjøre dette ved å utdanne flere på forskjellige steder og ha inntak som ikke ekskluderer dyktige potensielle lærere. Vi skal gi bedre arbeidsforhold gjennom styrket kommuneøkonomi, mer tid til å være sammen med elevene og mindre påtvunget byråkrati. Og vi skal rekruttere tilbake lærere som har forlatt yrket, med målrettede kampanjer de neste årene. Dette er en stor oppgave. Mener representanten Melby, som tidligere har vært kunnskapsminister for Venstre i mange år, at denne jobben er blitt gjort lettere av at 335 studieplasser stod tomme i lærerutdanningen?
Øystein Mathisen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det er ingen tvil om at norsk skole kunne ha trengt de 335 ekstra lærerne som ikke ble utdannet i fjor. Samtidig som dette skjer, at vi ikke klarer å fylle opp utdanningene, er det mange som forlater yrket. Bakdøren står rett og slett oppe. Resultatet er at i snitt ble 25 pst. flere ukvalifiserte årsverk i undervisningen gjennomført i grunnskolen med Venstre i regjering. Ut fra denne utviklingen: Hvordan kan representanten da mene at det var rett å ønske å avskilte rundt 20 000 lærere som har mye erfaring, er dyktige og kunne stå i yrket og bidra til at vi hadde kvalifiserte lærere over hele landet?