trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Da det høsten 2019 ble klart at Nordland kunst- og filmhøgskole sto i fare, mobiliserte denne trusselen både tidligere studenter og lokalsamfunn. Engasjementet var forståelig. Det nådde fram. I Arbeiderpartiet var vi aldri i tvil om betydningen av å opprettholde studietilbudet i Kabelvåg, og at det er unikt i norsk sammenheng. Arbeiderpartiet fikk med seg hele komiteen på en merknad i forbindelse med statsbudsjettet 2020 som lyder: «Komiteen har registrert oppropet for å bevare Nordland Kunst- og Filmfagskole. Etter komiteens vurdering tilbyr dette lærestedet gjennom bachelorutdanningen i bevegelige bilder, et tilbud som er unikt i Norge og som samfunnet har behov for. Komiteen vil videre understreke betydningen av tilbudet for utviklingen av både Lofotenregionen og den større Barentsregionen.» Arbeiderpartiet hadde håpet at et sånt enstemmig signal ville gjøre at regjeringen trygget videre drift. Men usikkerheten besto. Samtlige partier har vært på det rene med at Nordland kunst- og filmhøgskole må avvikle driften våren 2022 med mindre det sikres overgangsfinansiering. Derfor var vi i Arbeiderpartiet svært skuffet over at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet valgte ikke å bevilge nødvendige midler i statsbudsjettet for 2021. I forkant hadde vi oppfordret til at partiene i posisjon burde omprioritere for å sikre studieplassene som framtiden til skolen er avhengig av. Nordland kunst- og filmfagskole fikk tilskudd fra fylkeskommunen, men høyere utdanning er i dag ikke et fylkeskommunalt ansvar. Derfor mener vi at regjeringen snarest bør sørge for det høgskolen ber i høringen, nemlig midler i en overgangsperiode for å sikre drift fram til en langsiktig løsning er på plass. Uten overgangsfinansiering vil et unikt og velrennomert utdanningstilbud og fagmiljø kunne gå tapt. Det vil være synd både for studentene, for den større regionen og for mangfoldet i norsk høyere utdanning. Arbeiderpartiet har siden det ble kjent at det var fare for nedleggelse, vært en pådriver for at Nordland kunst- og filmhøgskole skal opprettholdes. I vårt alternative budsjett for 2021 foreslo vi 3 000 nye studieplasser. Vi ville gitt rom for å finansiere de nødvendige studieplassene. Vi støtter representantforslagets forslag til vedtak sånn som det foreligger, og håper innstendig at regjeringspartiene ser betydningen av at fortsatt drift blir en realitet.
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Jeg fikk lyst til å stille statsråden spørsmål som dreier seg om at han sier at det er veldig mange som søker om studieplasser, og det er riktig. Men i dette tilfellet har komiteen gitt et helt entydig signal om at dette er et tilbud som er unikt i Norge, og som hele samfunnet har behov for. Det er sånn at mangfoldet i universitets- og høyskolesektoren bl.a. sikres ved at loven ikke stiller generelt krav om akkreditering på institusjonsnivå. Dette har lovgiver vært veldig tydelig på i formuleringen av intensjonen i loven, og at denne måten å styre på, bidrar til mangfoldet i sektoren. Ser statsråden at man ved å la være å følge opp med studieplasser bidrar til å redusere mangfoldet i sektoren, som lovgiver ønsker å ivareta nettopp ved å utforme styringen på den måten som vi gjør her?
Kent Gudmundsen (Høyre), 2021-04-20:
Dette er en sak jeg har fulgt over veldig mange år. Jeg må bare starte med å gi ros til saksordføreren for å ha hatt en konstruktiv og god tilnærming til hvordan vi i komiteen skulle finne en helhetlig løsning på denne saken, som betyr mye for det lokalsamfunnet og for den landsdelen som skolen ligger i. Det som derimot er litt mer uryddig, er måten representanten Nina Sandberg legger fram historiefortellingen på. For det er nå en gang sånn at bakgrunnen for at vi er der vi er i dag, er at den tidligere fagskolen i Nordland innenfor kunst og film startet med en godkjenningsprosess opp mot NOKUT, startet med å ta opp elever, noe som gjør at man nå ikke lenger har fagskolestudenter og kan motta tilskudd fra Kunnskapsdepartementet og staten etter fagskoleloven. Det har man altså gjort uten å få nødvendig akkreditering på institusjonsnivå som er i henhold til universitets- og høyskoleloven. Man har heller ikke fått på plass en avtale som har gjort det mulig med en tildeling gjennom annen godkjent institusjon. Oppsummert står saken slik nå: Det er bred enighet om at de dialogene man så vidt jeg vet har med NTNU, og med andre universiteter, om å komme på plass under en akkreditert institusjon, er veien å gå for skolen, slik at man står i posisjon til å få tildelt studieplasser ved neste korsvei. Det er jo den riktige og eneste måten å gjøre det på, for vi må ha et visst nivå av ryddighet og ikke minst formelle prosesser knyttet til hvordan vi tildeler studieplasser for å sikre samtidig transparens, objektivitet og ikke minst at det er kvalitetssikring underveis av måten vi gjør det på. Så er det også verdt å merke seg at fylkeskommunen i Nordland, som eier denne skolen, og som styres av Arbeiderpartiet, har et betydelig ansvar for den situasjonen man er i nå. Man har kommet i en mellomposisjon, der man ikke har fagskolestudenter og dermed ikke er i posisjon til å motta støtte etter fagskoleloven. Derfor mener jeg at det også er veldig bra at man i komiteen nå er enige om at det i denne mellomfasen ligger et betydelig ansvar på Nordland fylkeskommune inntil man har landet disse formalitetene og man er i en posisjon til å se på tildeling av studieplasser.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
I 2019 vedtok flertallet på fylkestinget i Nordland at Nordland Kunst- og Filmfagskole skulle legges ned og avvikles når det siste kullet var ferdig i 2022. Fylket bevilget derfor ikke penger til skolen slik at de kunne ta opp studenter i inneværende studieår. I fjor sommer ble jeg kontaktet av de lokalt engasjerte, i Vågan og Kabelvåg, for å prøve å få på plass en løsning, slik at skolen kunne få ro til å gjennomføre de samtalene som var nødvendige med de universitetene de eventuelt skulle fusjonere med. Komiteen har behandlet saken før, med merknad i statsbudsjettet for 2020. Fylkestinget i Nordland har også behandlet denne saken tidligere, men mindretallet ble nedstemt da de i forbindelse med budsjettet for 2020 fremmet forslag om at fylkestinget skulle be staten finansiere skolen. Det var ingenting som førte fram. Men det er nå en gang sånn at det å gi seg ikke alltid er den enkleste løsningen. Fremskrittspartiet fremmet i sitt alternative statsbudsjett for 2021 forslag om å sette av 4,5 mill. kr for å sikre opptak i høst, men det fikk vi dessverre ikke gjennom i forhandlingene. Skolen selv har gjort en formidabel jobb for å finne nye samarbeidspartnere. Vi er kjent med at de har inngått nært samarbeid og en intensjonsavtale med Kunstakademiet i Trondheim, som er en del av NTNU. Men det er helt klart at dette ikke er noen kvikkfiks eller en løsning som er på plass over natten. Da vi fremmet dette representantforslaget i februar, var skolens framtid fortsatt litt usikker. Men så skjedde det noe skikkelig gledelig. Fylkesrådet i Nordland fylkeskommune, med Senterpartiet og Arbeiderpartiet i spissen, endret mening, de snudde trill rundt. Da fylkesrådet hadde møte 26. mars, vedtok de endelig å videreføre driften av skolen midlertidig, fram til overdragelse til universitets- og høgskolesektoren innen 2024, og at kostnadene skulle innarbeides i fylkeskommunens økonomiplan. Den positive jobben rundt skolen har også båret frukter. Nå kan vi se at det er 73 søkere til bachelorutdanningen til høsten. Når vi fra før vet at over 80 pst. av de som er ferdige med studiet, er såkalt profesjonelt aktive etter gjennomført utdannelse, er dette en skole som utdanner folk til arbeid, og det må være førsteprioritet. Avslutningsvis må jeg få si tusen takk til komiteen. Det er skikkelig gledelig at en enstemmig komité, inkludert regjeringspartiene, og Arbeiderpartiet og Senterpartiet, stiller seg bak merknaden om å be regjeringen vurdere tildeling av studieplasser så snart det er mulig. Nå kan det bare gå en vei, og det er framover.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2021-04-20:
Nå sitter ikke jeg i denne komiteen, men som innbyggere i Nordland er det klart at fergedebatten får vi jo med oss. Jeg observerer at Senterpartiet, i diverse lokale medier, harselerer med at Fremskrittspartiet nå har blitt så lei seg for at vi ikke får støtte for at alle ferger skal være gratis, og så påstår de også at dette er noe nytt vi har kommet med, plutselig, etter at vi har kommet ut av regjering. Da må jeg få lov å påpeke at nok en gang er dessverre Senterpartiet ganske historieløse. Fremskrittspartiet har hatt gratis ferger i sitt partiprogram i mange år, men innretningen har vært litt forskjellig etter at de rød-grønne lovte oss en revolusjon på området, etter at de rød-grønne i kommuneproposisjonen lovte at alt kom til å bli så bra da forvaltningsreformen ble vedtatt i 2010, en reform som nærmest skulle ta fylkeskommunene og fergene til nye høyder. Men fylkeskommunene tar ikke ansvaret sitt. De legger bare større og større byrder på innbyggerne, som er avhengig av disse tjenestene. Så dette er ikke noe nytt. Når Senterpartiet nok en gang kommer med påstander ut av det blå – eller kanskje jeg skal si ut av det grønne – bør de sjekke historien rundt dette. Samtidig er det sånn at Senterpartiet også beskylder Fremskrittspartiet for å ha glemt hurtigbåtene. Dette er også beviselig feil. Vi står jo sammen med Senterpartiet i merknaden som akkurat sier at høye utgifter til ferge og hurtigbåt rammer skjevt, og at innbyggerne langs kysten rammes urimelig hardt. I tillegg står det under Fremskrittspartiets merknader at vi støtter subsidiært Senterpartiets forslag nr. 1, som nå har blitt forslag nr. 4, som går ut på at «Stortinget ber regjeringen innføre en ordning med gratis ferge og hurtigbåt for samfunn uten veiforbindelse» etc. Dette er altså forslag som Fremskrittspartiet støtter subsidiært, selv om vi selvfølgelig hadde håpet at vårt forslag om gratis ferge for alle hadde blitt vedtatt. Men når det står sånn i klartekst i innstillingen fra Senterpartiet, hvorfor skal Fremskrittspartiet skrive et eget forslag? Og da lurer jeg på om det er sånn at Senterpartiet egentlig er imot at Fremskrittspartiet støtter noen av deres forslag. Da burde de jo heller si det enn å prøve seg på en alternativ historieskriving.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-04-20:
Nordland kunst- og filmhøgskole, forkortet NKFS, er Norges og Skandinavias eneste tilbyder av bachelorprogram innenfor bevegelige bilder, som ble akkreditert av NOKUT i 2017. Programmet er utviklet av kunst- og filmskapere selv og Nordland fylkeskommune eier og har også finansiert investeringer og utvikling av tilbudet og sikret topp moderne fasiliteter som kan imøtekomme krav for en filmutdanning på høyeste nivå. Men vi kan ikke videreføre finansiering av en høyskole og drift av den. Det må også finnes en annen finansiering for å kunne videreføre studietilbudet. Vi var også tydelige på dette i innstillingen til statsbudsjettet i 2021, der en samlet komité stilte seg bak dette. Senterpartiet ønsker en videreføring av skolen. Høringsinnspillet fra Nordland fylkeskommune viser at de er tydelige og aktive i dialog med viktige aktører som kan sikre en mulig overtagelse av skolen. Siden alle studenter ved NKFS nå er tatt opp på det akkrediterte bachelortilbudet, vil det ikke være finansiering av fagskole og fagskolestudenter. Å innlemme NKFS i en akkreditert institusjon vil være en god løsning. Høyre skyver her ansvaret over på fylkeskommunen, men jeg vil mene at regjeringen definitivt har et ansvar også for både finansiering av studieplasser og rammevilkår for studietilbudet videre. Senterpartiet var skuffet over at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ikke kom fram til en løsning som kunne bevilge nødvendig midler i budsjettforliket. Dette kunne bety at høyskolen måtte avvikles. Vi må få en langsiktig løsning på plass for fagmiljøet og studietilbudet og næringen. Jeg kjenner selv Den norske filmskolen ved Høgskolen i Innlandet og merverdien den gir lokalt. Uten en nødvendig overgangsfinansiering vil et unikt og velrennomert utdanningstilbud og fagmiljø gå tapt, med det tapet det er for både enkeltstudenter og den større regionen i nord, og svekke mangfoldet i norsk høyere utdanning. Det er tafatt at Fremskrittspartiet fremmer et representantforslag uten at det er et konkret forslag som vi kan stemme for i Stortinget i dag. Akkurat nå er det 17 studenter på andre og tredje året. Det ble også mottatt 73 søknader for å fylle opp de 15 studieplassene som fylkeskommunen nå går inn for å sette opp til høsten. Det lover godt for framtiden, det viser at her er det liv laga for et fortsatt studietilbud – gitt de får muligheten til det.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2021-04-20:
Jeg takker for statsrådens innlegg. Dette er en skole som nå kjenner kniven på strupen, et fagmiljø som kjenner på at det er uforutsigbart, og studentene kan jo også stille spørsmål ved framtiden til fagmiljøet og fagtilbudet. Jeg lurer på om statsråden kan gi en kommentar på hva det hadde hatt å si hvis Stortinget hadde fattet et mer konkret vedtak i dag, og hva slags framtidsutsikter vi eventuelt kan prøve å gi denne skolen og dette miljøet, som selvsagt bør videreføres.
Trine Skei Grande (Venstre), 2021-04-20:
Dette er en spennende skole, og det er spennende at den har oppstått i Kabelvåg. Det er også spennende, kunstnerisk sett, å se hvordan denne typen utdanninger oppstår i fagmiljøet og med enkeltpersoner som drivere, og at man klarer å utvikle et fagmiljø som er så godt at de får den godkjenninga de fikk i 2017 fra NOKUT. For oss som har jobbet med kulturpolitikk lenge, er det også en studie i at gode kunstnere ikke alltid er gode lobbyister. Det er også interessant ut fra at denne typen institusjoner er viktig i utviklinga av lokalmiljøet og utviklinga av distriktene våre. Sett i lys av den nordområdedebatten vi hadde i går, viser det hvordan kunnskapsinstitusjoner kan være med og være drivere i utviklinga. Dette er en veldig positiv skole, og det er en viktig skole, faglig sett, ut fra kunstbehov, og hva Norge har av utdanninger, og det er bra at man får sikret det. Jeg tror ikke at Nordland fylkeskommune noen gang har villet kunsthøgskolen noe vondt, men måten de har håndtert saken på, har ikke gagnet skolen. Man har ikke hatt en langsiktig strategi, man har gått inn for å redde, og det er et venstrehåndsarbeid som ikke har ført til at man har fått den faglige utviklinga og bygd de alliansene som man har trengt. Så jeg håper også at Nordland fylkeskommune går i seg sjøl og ser på hvordan de jobber med kunnskapsmiljøet i eget fylke for å utvikle det og løfte det, og at denne måten å jobbe på ikke har vært noe god. Så har jeg et spørsmål til statsråden i innlegget mitt: Hvis man som borger møter staten, har staten en veiledningsplikt, og egentlig burde staten hatt en veiledningsplikt overfor denne skolen slik at de ikke hadde kommet i den situasjonen de er i nå. Jeg tror, og jeg ser ut fra intensjonene i denne salen nå, at en kommer til å finne gode løsninger framover, men det er klart at de har gått mange omveier som har kostet dem mye krefter, energi og penger, der de egentlig burde vært satt på et riktig spor på et mye tidligere tidspunkt. Jeg er glad for den støtten de har i denne salen, og at den er så bred politisk. Jeg tror at dette er en skole som vi virkelig kommer til å få nytte av i norsk kulturliv framover. Så er det en morsom del av kulturlivet som finnes i brytningen mellom børs og katedral, og som gir mange muligheter for utviklingen av god norsk kunst, som vi også trenger.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2021-04-20:
Aldri før i historien har det blitt produsert og konsumert så store mengder bilder og i så høy hastighet som nå. Aldri før har vi vært omringet av så mange skjermer i så mange ulike rom. Den nye teknologien utfordrer oss i måten vi ser, tenker, føler og forstår de bildene vi ser. Nordland kunst- og filmhøgskole, som Norges og Skandinavias eneste tilbyder av bachelorprogram innen bevegelige bilder, har vist seg å være et viktig samlingspunkt og ankerpunkt for både studenter og andre i bransjen. Nordland kunst- og filmhøgskole bidrar til et viktig mangfold i norsk universitets- og høyskolesektor. Dette mangfoldet er Kristelig Folkeparti opptatt av å ta vare på. I desember 2019 vedtok Stortinget endringer i universitets- og høyskoleloven, endringer som innebærer at alle høyskoler må ha institusjonsakkreditering for å få statstilskudd. Lovendringen om institusjonsakkreditering som vilkår for å få statstilskudd har som mål å bidra til høyere kvalitet og større likebehandling mellom alle typer institusjoner, men det er selvfølgelig ingen tvangstrøye. Som høyskole har Nordland kunst- og filmhøgskole anledning til å velge også andre finansieringskilder enn et statstilskudd, men om en ønsker statlig finansiering, som en selvfølgelig har som første mål, må en altså søke om institusjonsakkreditering på egen hånd, eller gå i dialog om mulig sammenslåing med institusjoner som allerede er akkrediterte. Kristelig Folkeparti har forståelse for at dette har vært en krevende situasjon for skolen og for skoleeier, men jeg er veldig fornøyd med at skolen hele tiden har vært aktiv i sitt engasjement for å få på plass en finansiering. Derfor er jeg glad for at skolen nå er i dialog med NTNU om en innlemmelse av skolen i en da allerede akkreditert institusjon. Samtidig har statsråd Asheim redegjort for NTNUs statlige tilskudd som gjør at vi kan legge til grunn at NTNU har økonomisk handlingsrom til å finansiere et forprosjekt om eventuelt samarbeid mellom Kunstakademiet i Trondheim og Nordland kunst- og filmhøgskole. Med en samarbeidsløsning her håper jeg at skolen og studentene får den kontinuiteten og tryggheten de så sårt har behov for for å kunne fortsette. Slik Kristelig Folkeparti ser dette, vil det kunne være en god løsning slik situasjonen står nå. Avslutningsvis vil jeg løfte fram verdien denne skolen har skapt. Sammen med Nordland fylkeskommune har man klart å etablere en skole som balanserer nytenkning og praksis på et så magisk sted som Kabelvåg i Lofoten. Med dette som utgangspunkt har det vist seg at det kommer kunstnere og filmskapere fra Norden og hele verden som besøker skolen for å undervise og holde workshops om innhold, former, metoder og prosesser. Vi håper at skolen, gjennom det nye samarbeidet som etableres, skal kunne få et bærekraftig fundament for å være en viktig skole også i framtiden.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-04-20:
Stortingsrepresentantene Freiberg og Søttar har fremmet et forslag om at Nordland kunst- og filmhøgskole og NTNU får økonomisk bistand i en overgangsperiode. Nordland kunst- og filmhøgskole har utviklet sitt tidligere fagskoletilbud til en bachelorutdanning i bevegelige bilder med økonomisk støtte fra fylkeskommunen. Jeg har registrert at fylkeskommunen ikke ønsker å finansiere bachelorstudiet på sikt, og at fylkeskommunen og skolen ønsker statstilskudd for å finansiere dette tilbudet. Regjeringen har over tid jobbet for å øke kvaliteten i høyere utdanning og forskning. Et hovedgrep var strukturreformen Konsentrasjon for kvalitet, som Stortinget sluttet seg til i juni 2015. Målet med reformen var å samle ressursene på færre, men sterkere institusjoner. Videre endret vi fra 1. januar 2020 universitets- og høyskoleloven, slik at det er et krav at høyskoler skal ha institusjonsakkreditering fra NOKUT for å kunne motta statstilskudd fra Kunnskapsdepartementet. Loven åpner for at man kan gjøre unntak fra kravet hvis det er særlig samfunnsmessig behov for utdanningene. Private høyskoler uten akkreditering, slik som Nordland kunst- og filmhøgskole, kan søke om institusjonsakkreditering eller gå i dialog om mulig sammenslåing med en institusjonsakkreditert høyskole eller universitet. Institusjonsakkreditering gir imidlertid ikke automatisk rett på statstilskudd. Det er positivt at Kunstakademiet i Trondheim ved NTNU vil vurdere samarbeid med Nordland kunst- og filmhøgskole. Jeg tror fagmiljøene kan ha nytte av, og bli sterkere av, nettopp et slikt samarbeid. Og jeg tror at det kan komme studentene til gode og gi dem et enda bedre studietilbud. Dette er i tråd med regjeringens mål om robuste fagmiljøer og høy kvalitet i utdanningene. Dersom skolen blir en del av NTNU, kan NTNU velge å søke Kunnskapsdepartementet om midler til denne utdanningen. En slik søknad vil bli behandlet i de ordinære prosessene for arbeid med statsbudsjettet og vil bli gjenstand for politiske prioriteringer. Universiteter og høyskoler som får tilskudd fra Kunnskapsdepartementet, får en årlig rammebevilgning som de selv skal prioritere og disponere slik de mener er best for å nå målene sine. De har altså en stor grad av frihet for bruk av bevilgningene. NTNU er den største høyere utdanningsinstitusjonen i landet og får en bevilgning fra Kunnskapsdepartementet på over 7,3 mrd. kr i 2021. Jeg mener derfor at de selv klarer å dekke kostnadene for å vurdere et samarbeid med Nordland kunst- og filmhøgskole. Når det gjelder å dekke kostnader for å drifte skolen frem til en eventuell innlemming i NTNU, mener jeg at Nordland fylkeskommune, som eier av skolen, har hovedansvaret for det, og jeg er derfor glad for at de også har tatt dette ansvaret. Helt til slutt til representanten Skei Grandes spørsmål om veiledningsplikt: Vi har absolutt hatt møter også med Nordland kunst- og filmhøgskole for å forklare regelverket og hjelpe dem så godt vi kan, men det kom nok kanskje litt sent med tanke på prosessen.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-04-20:
Regjeringen er naturligvis veldig lydhør overfor de signalene Stortinget også gir, og jeg er helt enig: Komiteen er veldig tydelig på at dette er et tilbud man ønsker at man når man kan søke om finansiering gjennom studieplasser, også skal få tildelt studieplasser. Grunnen til at jeg ordlegger meg som jeg gjør, er for så vidt egentlig ganske åpenbar, og det er at det er ikke bare denne høyskolen som skal søke om studieplasser. Det er veldig mange institusjoner som skal gjøre det. Hvis jeg hadde begynt å saksbehandle dette løpende fra Stortingets talerstol, tror jeg noen andre hadde reagert. For det de ber om her, er jo kategori A studieplasser – det er kostbare studieplasser – som naturligvis i en politisk prioritering vil settes opp mot andre studieplasser på andre institusjoner. Det er rett og slett en prioritering som derfor regjeringen gjør i budsjettene hvert eneste år når vi får søknad om studieplasser. Og så er det naturligvis opp til Stortinget til slutt å fatte vedtak om hvordan vi skal gjøre det.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-04-20:
Først: Jeg forstår også veldig godt frustrasjonen over den usikkerheten som er nå. Jeg kjenner noen ganger som politiker på at det er litt frustrerende å skulle peke på regelverket opp mot en ganske liten institusjon med mange idealister som gjør en fantastisk god jobb. Utfordringen er bare rekkefølgen dette er gjort i. Og, som jeg sa litt i mitt forrige svar også, det står opp mot ganske mange andre institusjoner som også søker studieplasser, og som gjør det innenfor det regelverket som er. Så spør representanten Knutsdatter Strand: Hva ville det betydd med et mer forpliktende vedtak i Stortinget? Det kommer litt an på hva vedtaket hadde vært, rett og slett fordi det er litt uklart for meg i den forstand at alle – også jeg – deler engasjementet for denne skolen, og mener at de gjør en flott jobb og er et tilbud som vi trenger. Men de må følge de reglene som er for tildeling av studieplasser. Så det hadde naturligvis kommet an på hva Stortinget hadde vedtatt. Men hvis Stortinget hadde sagt noe annet, ville vi selvfølgelig fulgt opp det som flertallet hadde bedt om.
Henrik Asheim (Høyre), 2021-04-20:
Nå følger vi også opp med studieplasser. Det har kommet 4 000 flere studieplasser etter at koronapandemien slo til, med et nytt kull som videreføres fra høsten 2021. I dem ligger det også helt klare tildelinger nettopp til kunststudieplasser. Jeg mener ikke at det nødvendigvis er slik at vi ikke prioriterer det på den måten. Faktum er bare at skal du søke om studieplasser, må du ha en institusjonsakkreditering. Det har ikke denne høyskolen, fordi de begynte i feil ende, for å si det litt enkelt. Det betyr igjen at det må de få først når de nå samarbeider med NTNU. Jeg må si at jeg er også veldig glad for at fylkeskommunen har valgt å videreføre støtten, for det betyr at man har den tiden til å finne en løsning sammen med NTNU. Men det er den måten man må søke på, fordi, som sagt, selv om vi har opprettet 4 000 flere studieplasser, er det konkurranse om disse studieplassene. Det søkes alltid om langt flere. Derfor må man se det i sammenheng.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Det betyr noe hvor kunst skapes. En tidligere taler fra Kristelig Folkeparti sa noe om at vi ser mer bevegelige bilder enn noen gang. Det betyr noe at noen av de bildene er fra mindre steder, at de er fra distrikter, fra regioner, sånn at man speiler også den virkeligheten man lever i i nord. Som komiteen har sagt, er det viktig at vi har en unik kunstskole i bevegelige bilder i Barentsregionen. Siden akkrediteringen i 2017 har Nordland kunst- og filmhøgskole levd utrygt. Jeg vil berømme skolen, dens ansatte og også mange engasjerte lokalpolitikere, som har stått på i alle årene – de snart fire – som har gått siden akkrediteringen. Det har tatt tid å finne en havn, en akkreditert institusjon, for det som startet som en fagskole, men som nå er en høyskole med en god bachelor. Det har vært fulgt flere spor i denne prosessen, men jeg tror at NTNUs kunstfaglige utdanning er et riktig sted for denne skolen å høre til. Nordland fylkeskommune har båret et betydelig ansvar økonomisk og har også sagt at de vil gjøre det framover. Til og med Vågan kommune har sagt: Vi må få dette til å overleve. Den har oppstått på en spesiell måte, den har en unik posisjon i vår region. Vi er til og med villig til å bruke penger på dette. Hvorfor tar ikke bare NTNU og finansierer disse høyskoleplassene med en gang? Nei, de har et behov for å bruke tid på prosessen. Jeg mener at komiteen – en enstemmig komité – i dag gir et veldig sterkt signal til regjeringen og for så vidt også til NTNU: Bruk tiden, vurder å ta det innenfor rammen deres. Det som hadde gjort det veldig mye enklere for Nordland kunst- og filmhøgskole, var hvis regjeringen sa: Vi kan faktisk også bidra. Det er så lite penger, til en skole som har oppstått på en veldig spesiell måte, som Nordland fylkeskommune har båret på sine skuldre til nå, og som er en unik institusjon i nordområdene. Vi kan gi et bidrag. De må følge reglene for tildeling av studieplasser, og de har begynt i feil ende, sier ministeren i dag. Ja, ok, hvor mange sånne prosjekt finnes? Hvor mange har begynt i feil ende? Hvor mange har vært en fagskole i mange år og klart å bli en høyskole? Det er så unikt, det er så smalt. Kunne regjeringen ha bidratt med sitt når komiteen er så tydelig i dag, og Nordland fylkeskommune har bidratt med så mye? Det er et ønske og et håp fra en nordlending.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
La meg si tusen takk til komiteen, som har gått inn i problemstillingen. Jeg, i likhet med mange av komiteens medlemmer, anerkjenner den innsatsen som er gjort for å drive fram et nytt, unikt tilbud, som jeg er helt enig i er av stor betydning i regionen. Det tar utgangspunkt i lokale krefter, men har også større regional betydning, og, som flere har vært inne på, er dette et unikt nasjonalt tilbud og dermed også av nasjonal betydning. Det er mange historiefortellinger om hvordan dette har oppstått. Det er mye å si om høna-og egget-diskusjonen – hva kom først, og hva kom sist? – men noen hadde et initiativ, noen hadde en idé, og noen hadde drivkraft til å drive det fram og fikk det til, om kanskje ikke helt etter boka slik staten vil ha det. Det som er synd, er at saken må bli satt på spissen, slik den har blitt, med en trussel fra Nordland fylkeskommune om ikke å drive dette videre og nedlegge det fordi det ikke er et fylkeskommunalt ansvar. Så snur man, for man mener jo at dette er et viktig tilbud, og tar på seg et ansvar under signaler fra Stortinget om at det tross alt er et viktig tilbud. Jeg må si at jeg har ganske stor sans for den måten statsråden argumenterer på i saken: at vi har et regelverk som skal sikre forutsigbarhet, sikre at det er reelle prioriteringer, sikre statlige politiske prioriteringer om hvordan man skal drive fram og utvikle sektoren. Men jeg er også enig med representanten Skei Grande, som var oppe her og dro parallellen til den stortingsmeldingen vi behandlet i går, nemlig nordområdemeldingen. Et av navene i nordområdesatsingen i landet har nettopp vært å utvikle og styrke høyere utdanning, og da kanskje særlig i Nord-Norge. Dette hadde vært en gyllen anledning til faktisk å putte det inn i den sammenhengen og dermed si at dette må vi få til på en annen måte. Og kanskje er høyere utdanning særlig viktig i nordområdene for nettopp å motvirke det som var et av temaene som preget debatten i går: Hvordan møter vi det relative tapet av befolkningen i nord i forhold til resten av landet? La meg avslutte med å si at der det er politisk vilje, er det også mulig å få til noe, og som jeg sa, har jeg sans for måten statsråden argumenterer på. Men det finnes også eksempler på andre kommuner som hopper litt ut av regelverket. I en nærliggende kommune, nemlig Bø kommune, og med en herværende statsråd, hadde man en litt annen tilnærming. Der valgte man å gi milde gaver til dem med de største formuene i kommunen ved å kutte i formuesskatten lokalt. Så sier staten: Ja, men da skal vi stille opp med ekstra midler til denne kommunen fordi de ikke forutså alle implikasjonene av vedtakene de fattet. Så det er forskjell på kommuner og høyere studiesteder i Nord-Norge.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Selv om dette er en kurant sak i en hektisk innspurt for Stortinget i et valgår, fortjener den likevel noen ord. Denne problemstillingen dukket opp under behandlingen av regionreformen i Stortinget, der det kom fram at det faktisk ikke fantes et offisielt navn på samisk for Nordland fylke innskrevet i inndelingsloven, slik formalia krever. Derfor oppfordret undertegnede nettopp Nordland fylkeskommune til å ta den utfordringen. Jeg vil rette en takk til daværende fylkesordfører, Sonja Alice Steen, som tok den oppfordringen og sørget for at vi nå har kommet dit vi er i dag. Nordland fylke har innslag av samisk befolkning fra alle de tre største språkgruppene, både nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk, i et langstrakt fylke. Det er allikevel spesielt gledelig at man gjennom å anbefale et lulesamisk navn også synliggjør det ansvaret Nordland fylkeskommune har for å støtte opp under den minoriteten som det lulesamiske folket er. Jeg er glad for at hele komiteen slutter seg til det forslaget og gleder meg over at vi nå også får et offisielt samisk navn på Nordland fylke.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-04-20:
Jeg vil også si at jeg er veldig takknemlig for at komiteen har kommet med en tydelig og klar tilbakemelding. I likhet med saksordføreren har vi i Senterpartiet en klar forventning om at komiteens tilbakemelding følges opp som forutsatt. Da kunst- og filmhøgskolen gikk fra å være fagskole til å få en bachelorutdanning, var det hele tiden med en intensjon om at den skulle overtas av universitet eller høgskole. Allerede i 2017 var det innledet dialog med Nord universitet om å få til en overtakelse. Det lyktes ikke, og Nordland fylkeskommune har i to omganger senere vært i dialog med Universitetet i Tromsø uten å komme fram til en løsning, slik man hadde håpet. Nå er det, som vi vet, en fruktbar og god dialog med NTNU, og vi håper alle sammen at det lykkes, og at en stor og profesjonell aktør som NTNU kan være med og drifte skolen videre. Det er også riktig, som flere representanter har vært inne på, at fylkeskommunen har gjort vedtak om å avvikle driften. Det er av økonomiske hensyn. Jeg tror mange vil ha forståelse for at et flertall i et fylkesting, når man har begrensede driftsmidler tilgjengelig og alternativet ofte er å videreføre lovpålagte oppgaver, som f.eks. videregående utdanning, satt opp mot andre, ikke lovpålagte oppgaver, da velger å prioritere det første. Men når det er sagt, er jeg veldig, veldig glad og takknemlig både for at fylkesrådet i Nordland har snudd, og for at en samlet komité her i Stortinget er så pass entydig på at dette er noe man ønsker å finne en løsning på. Jeg vil ønske alle parter lykke til videre og håper at vi kommer i mål med dette som forutsatt i innspill fra tidligere talere.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-04-20:
Vi har ganske nylig – i går – diskutert nordområdemeldingen, der det presiseres at de overordnede politiske målene for Nord-Norge bl.a. er boattraktivitet, velferd og økt jobb- og verdiskaping. Samtidig mener distriktsdemografiutvalget at man bør redusere prisene eller fjerne billetter på ferjer med ledig kapasitet for å øke nytten av ferjetilbudet. Senterpartiets forslag i saken tar inn i seg begge disse aspektene, men viktigst er det at det er et forslag som er et krav fra kystbefolkningen selv. Vi kan ikke forvente at folk skal bo der ressursene finnes, når det koster en kvart månedslønn å ta med familien og campingvogna på helgetur til nabokommunen. Så er spørsmålet: Hvorfor skal staten bidra med mer? Jo, det er fordi bosetting og verdiskaping i hele landet krever politisk vilje og politisk prioritering, og Senterpartiet ønsker å prioritere nettopp det. Hvis vi ser på driftsbudsjettene til ferjefylkene, er det innlysende at det ikke er mer å hente. Rutetilbudet er tatt ned til langt under det som bør være et minimum, og prisene er for høye. Det er vi i Senterpartiet smertelig klar over, men det er ikke mer å gå på i dagens inntektssystem og med dagens ordninger. Samtidig, som vi har vært inne på tidligere, legges det om til lav- og nullutslippsfartøy som et statlig krav. Dette er dyrt, men kompenseres ikke fullt ut. Når tre nye ferjesamband på Helgelandskysten nå straks går over til elektrisk drift, reduseres utslippene med 4 000 tonn CO 2 årlig. Det er veldig bra, men vi mener at merutgiftene må kompenseres fullt ut av staten og ikke belastes fylkeskommunene. Senterpartiet foreslår også at betaling med AutoPASS på ferjene må bli lik ordningen for bombrikker. Da betales kun et depositum på 200 kr, og reiste turer etterfaktureres. Dagens løsning med skyhøye forhåndsinnbetalinger er svært urettferdig. Den rammer fryktelig skjevt i samfunnet og gjør at mange rett og slett ikke har råd til rabatt. Samtidig må transportaktører langs kysten betale hundretusener av kroner til Skyttel AS. For oss som er avhengige av ferje, er det vår «bomvei», og vi mener at ordningene må sidestilles. Derfor er 200 kr nok. Jeg merket meg at statsråden var bekymret for at dersom alle skulle få den samme rabatten, ville det igjen gå ut over kystbefolkningen, men jeg mener at når alle kan skaffe seg bombrikker for bil til 200 kr, uavhengig av hvor man bor hen i landet, bør det være likt for ferjer. Jeg skulle selvfølgelig ønsket at et flertall i Stortinget så viktigheten av å støtte opp om forslagene våre i denne saken. Alle fagre ord om distriktssatsing, næringsutvikling, verdiskaping og bolyst faller på steingrunn om man ikke ser nødvendigheten av å innføre den ene reformen som folk faktisk vil ha, nemlig den om finansiering av ferje- og hurtigbåttilbudet.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2021-04-20:
Jeg vil takke komiteen for samarbeidet i saken, selv om vi ikke legger fram en enstemmig innstilling. Ekebergsletta er kanskje landets mest kjente slette, kanskje først og fremst fordi verdens største fotballturnering, Norway Cup, har blitt arrangert der siden 1972. Sletta og området rundt har gjennom historien hatt mange ulike bruksområder, fra landbruk til forankringsplass for luftskipet «Norge» i 1926. I dag benyttes sletta først og fremst til idrett og rekreasjon og er en del av Oslos største parkområde, som også omfatter Brannfjell, Ballsletta og Ekebergskogen. Dette sammenhengende området er et viktig rekreasjons- og fritidsområde, som foruten å være arena for flere idrettsgrener også inneholder bl.a. en skulpturpark, en besøksgård og et område med viktige naturverdier som allerede har vern. Ekebergsletta har gjennom historien fått utvikle seg til hva den er i dag, et område preget av stor og allsidig aktivitet, og jeg oppfatter at forslagsstillers intensjon med forslaget er å forhindre utbygging av området. Gjennom de siste 100 årene har Oslo på en god måte klart å kombinere utvikling og bruk av sletta til hva den er blitt i dag. Allerede i 1937 sikret kommunen en del av området nettopp til et parkområde. Nå har kommunen slått fast at den ønsker at Ekebergsletta skal vernes som et landskapsvernområde etter kulturminneloven eller naturmangfoldloven. Oslo bystyre har understreket at dette ikke må skje på en måte som går på tvers av slettas formål som frilufts- og idrettsarena, men tvert imot videreføres på en måte som ikke bidrar til omfattende og kompliserte byråkratiske prosesser for frivillige arrangører. Statsråden og statsforvalteren har overfor kommunen pekt på at området ikke tilfredsstiller kriterier for slikt vern, men at statlig sikring som friluftsområde er veien å gå for å ivareta verdiene på sletta. Heller ikke byantikvaren mener området tilfredsstiller vernekriteriene etter kulturminneloven. Komiteen er skjønt enig om at veksten i Oslo uten tvil setter friområder og grøntarealer under sterkt press, men det er kommunen som har reguleringsmyndighet, og den har de brukt på en måte som har klart å utvikle og ivareta de ulike interessene på Ekebergsletta i et historisk lys. Bystyrets vedtak vitner om at man har vært seg sitt ansvar bevisst, slik at disse områdene også i framtiden kan være til glede og rekreasjon både for store deler av befolkningen i byen og for dem som kommer tilreisende. At Stortinget skulle overprøve en godt forankret lokal prosess, synes like uklokt i denne saken som i andre saker der Stortinget overprøver godt funderte lokale prosesser og initiativer.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2021-04-20:
Takk til saksordføreren for et godt innlegg. Jeg er enig i hvert ord som ble sagt, for vi er alle sammen enige om at Ekebergsletta har en enorm verdi – som er vanskelig å beskrive med ord – for denne byen, for Norge og gjennom Norway Cup egentlig for hele verden. Jeg tror at det er veldig bred enighet i Oslo og her i Stortinget om at Ekebergsletta skal tas vare på for framtiden, på en måte som sikrer at vi fortsatt kan bruke den som en arena for friluftsliv og idrett. Men det at det er enighet i dag, betyr jo ikke at det kommer til å være enighet om dette i all framtid. Så vi mener at det kan være gode grunner til å se på måter å gi Ekebergsletta et sterkere vern. Fra Arbeiderpartiets side vil vi si at vi gir full støtte til det bystyret gjør, med det rød-grønne byrådet i front, i prosessen for å sikre sletta. Derfor mener vi at det forslaget som vi behandler i Stortinget i dag, egentlig kommer i feil rekkefølge. Dette er en prosess som nå kjøres lokalt. Jeg mener at et eksempel på at dette kommer på feil tidspunkt, selv om intensjonen er veldig god, er at forslaget etter at det ble fremmet, har blitt endret til det vi skal stemme over i dag – man erkjente at det kom litt feil ut. Selv om vi ikke stemmer for forslaget som det foreligger i dag, sier vi ikke at vi er motstander av det. Vi mener tvert imot at dette er noe vi håper at man får til, men da bør initiativet først tas lokalt, og så får vi eventuelt komme tilbake til det i Stortinget dersom dette skulle bli en prosess som låser seg. Men jeg har veldig tro på og håper at både regjeringen og direktoratet kommer til å være positive til de prosessene som kjøres lokalt, og fra Arbeiderpartiets side vil vi i alle fall oppfordre veldig sterkt til å ha en positiv innstilling til det arbeidet som byrådet og bystyret i Oslo gjør.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
Det er SV som har fremmet dette representantforslaget, og det har vi gjort fordi vi mener at dette er en viktig sak som det er viktig å få framdrift på, og der det er arbeid i gang. Det er viktig nå å få vernet de frie grøntarealene vi har, og Ekebergsletta er et slikt område som vi mener bør vernes i framtida. Det er stadig press på Ekebergsletta fra utbyggingsinteresser, så det er ikke uten grunn dette temaet reises i Stortinget. Det har selvfølgelig også vært politisk debatt om dette i Oslo i mange år, der partier som f.eks. Høyre har vært imot et slikt vern. Vi mener det er viktig nå at alle gode krefter som ønsker å verne Ekebergsletta, slår seg sammen og jobber for det. Det er også grunnen til at forslaget i salen nå har blitt endret, for det er en prosess på gang. Men jeg har lyst til å si at fra SVs side mener vi at vern er den løsningen som trengs for framtidas generasjoner – og det må det være lov å si tidlig i prosessen – og vi ønsker å ta et initiativ og presse på for å finne løsningen. Det er en pågående diskusjon om kommunalt eller statlig vern, men det er viktig nå at alle de som ønsker å bevare Ekebergsletta, finner en løsning på dette sammen, slik at vi sikrer de viktige verdiene. Ekebergsletta har vært umistelig for dem som bor i området, men jeg tror også for hele Oslo-området. Det er mange fra hele verden som har vært på Ekebergsletta og har et forhold til den, og det er et område som åpner opp for den type aktiviteter som gjør at barn og unge fra hele verden kan samles. Derfor ønsker vi å fremme forslaget som står i innstillingen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-20:
Da stortingsflertallet stemte ned å likestille menneskerettighetene til mennesker med funksjonsnedsettelse med våre andre menneskerettigheter, viste det hvor langt det er igjen, og hvor mange det fremdeles er som tror at rettighetene til mennesker med ulike typer funksjonsnedsettelse handler om sosial- og helsefeltet – og ikke om diskriminerings- og likestillingsarbeid. Det er fem år siden rettighetsutvalget avga sin innstilling, NOU 2016: 17 På lik linje, og tre år siden Stortinget ba regjeringen utarbeide en stortingsmelding om hvordan grunnleggende rettigheter skulle sikres også for mennesker med utviklingshemming. Jeg tror det er den gruppa i samfunnet som er mest diskriminert, som har minst selvbestemmelse i eget liv, der samfunnet overhodet ikke er tilpasset dem, men andre. Det er altså fem år siden denne NOU-en kom med mange gode forslag, og så hører jeg statsråden si at det har vært korona, og det har rammet departementet. Ja, det har det, men jammen har det rammet tjenestene til mennesker med utviklingshemming også. Veldig mange av dem har, mot loven, blitt nektet å ta imot besøk til og med i eget hjem. Og akkurat det viser hvor gal holdningen er mange steder fremdeles. Man ser på mennesker med funksjonsnedsettelse eller utviklingshemming og tenker: Så lenge du trenger hjelp av det offentlige, kan vi bestemme over deg. Man ser ikke forskjell på en omsorgsinstitusjon og eget hjem. Dette er også mennesker som mer enn noen andre vil bli rammet i slike situasjoner som vi har nå, men det var ikke systemer til å passe på det – det var ikke systemer til å passe på det. Derfor er det så nødvendig at vi får disse tiltakene på plass. Denne stortingsmeldingen skulle vært på bordet for lenge siden. Det hadde vært mulig å arbeide den fram før pandemien kom, hvis det hadde vært et prioritert område for regjeringen, men dessverre ser det ikke sånn ut. Jeg vil også peke på noe annet innenfor dette feltet, som jeg er veldig opptatt av. Likestillingssenteret på Hamar driver noe de kaller VIP-kurs. Da er «VIP» en betegnelse som betyr «viktig, interessant person». Det er et kursopplegg for at utviklingshemmede skal lære å ta vare på seg sjøl, for vi vet at mange av dem er utsatt for overgrep. Mange av dem er utsatt for å bli lurt. Og de får gå på kurs, slik at de lærer seg å si nei og håndtere vanskelige situasjoner. Dette er også en del av likestillingsarbeidet som Likestillingssenteret har tatt på seg, og nå er det på tide at regjeringen også leverer på dette feltet.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-04-20:
Veldig mange har et forhold til Ekebergsletta, særlig de som bor i Oslo, selvfølgelig. Det er et viktig friområde og grøntareal. Også veldig mange barn og unge har opp gjennom åra spilt Norway Cup på Ekebergsletta og vet godt både hvor i Oslo den er, og hvordan den ser ut. I denne saken er det et spørsmål om hvem som skal ha forvaltningsansvaret, og hvem er eieren. Jeg er glad for innlegget fra representanten Åsmund Aukrust, fordi det er forslagsstillerne her som sitter i byrådet i Oslo, som er eier, som er planmyndighet. En må jo stille spørsmålet: Hvilke trusler står Ekebergsletta faktisk overfor? Utbyggingsinteresser – ja. Det er det Oslo kommune og bystyret i Oslo som tar stilling til. Først og fremst er dette en diskusjon om hvem en skal verne mot. Det blir da en politisk diskusjon om bystyret i Oslo, byrådet, faktisk ønsker et vern mot seg selv. Jeg håper ikke at det må til. Såpass tillit må vi ha til lokaldemokratiet. Jeg er veldig glad for at man sier i Arbeiderpartiets innlegg at vi må ta denne prosessen nedenifra, hos eieren, i de folkevalgte organer som forvalter Ekebergsletta, og at det er en jobb å gjøre der. Så har de rett til å ta initiativ og søke staten om tilskudd til ulike verneformål. Spørsmålet er hvor mye tilskudd en kan få til det etter hvert. Det står mange nasjonale arealer i kø for å komme inn i en tilskuddsordning. Jeg vil nok tro at Oslo kommune har anledning til å forvalte Ekebergsletta selv, med den økonomien de har. Reguleringen av den – ja, jeg er absolutt åpen for å bidra til en framtidig regulering av Ekebergsletta, men det initiativet må komme fra Oslo kommune.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2021-04-20:
Ja, det var aller mest av den grunn jeg tok ordet. Jeg tror ikke det blir noen stor debatt om denne saken, men det er en sak som har pågått over noe tid. Prinsippet her er viktig, at det er forurenser som skal betale, og det er det saken handler om, å knesette prinsippet om en avsavnsrente når staten må tre inn for å hjelpe noen som f.eks. har forlist med olje om bord. Det har vi jo nylig sett eksempler på. Det nederlandske skipet «Eemslift Hendrika» kom i drift i Norskehavet tidlig i april, og Kystverket måtte trå til og få tauet båten inn til Ålesund, og det var mye tungolje om bord. Det var ett eksempel. Et annet eksempel vi har sett internasjonalt i det siste, er at det gigantiske skipet «Ever Given» kjørte seg fast i Suezkanalen. Det skipet er tatt i arrest, så det sier noe om hvor dyre slike redningsaksjoner er og hvilke utfordringer det skaper når en ikke har et system for det. Så jeg er veldig glad for at det er så stor enighet om å innføre dette. Det har vært på høring og vært til behandling i et par år, så dette er greit å få satt i system.