Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2002-04-29:
Stortinget hadde for snart tre år siden en grundig gjennomgang og evaluering av Reform 94. Det var relativt bred enighet i Stortinget om at reformen hadde vært en suksess. Vi så at flere fikk skoleplass, flere fikk lærlingplass, og flere fullførte opplæringen. Likevel så vi at det også var visse mangler. Blant annet var ikke yrkesrettingen i de allmenne fagene på yrkesfag kommet langt nok, og muligheten til fleksibilitet innenfor hovedmodellen var heller ikke utnyttet godt nok. Sett i lys av Stortingets behandling den gangen burde det kanskje ikke vært nødvendig å behandle denne saken her i dag. Men vi ser altså at dette fortsatt er to problemområder innenfor videregående opplæring. Det var mye snakk om teoripresset i videregående opplæring også under evalueringen av Reform 94. Det kan ikke være tvil om at det var et behov, både i næringslivet og for mange elever, å ruste opp teoriinnslaget i de gamle yrkesfagene. Men dette ble gjort uten at forutsetningene om en god yrkesretting av teorien ble gjennomført. Prosjektet som Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet satte i gang i 2000 om differensiering og tilrettelegging i videregående opplæring, kan forhåpentligvis bidra til at opplæringen i større grad blir tilpasset den enkelte elevs behov. Jeg er glad for at en så godt som samlet komite slutter seg til forslaget, som vil gjøre det lettere for elever som ønsker det, å ta hele opplæringen i bedrift. Dette vil være helt i tråd med retten til tilpasset opplæring. Dersom vi skal få et slikt system til å fungere, må samarbeidet mellom skole og næringsliv styrkes. I mange fylker har skolene et godt samarbeid med lokalt næringsliv. Fra mitt eget hjemfylke, Møre og Romsdal, har vi flere gode eksempler på det. Dette er nyttig ikke bare for skolene, men også for bedriftene, som på den måten kan være med og sikre at de får kvalifisert arbeidskraft også i tiden framover. Det er viktig at det er nære og sammenhengende bånd mellom den praktiske opplæringen og hvordan den teoretiske delen organiseres og legges opp. Når næringslivet får større ansvar for den praktiske delen av opplæringen, er det også viktig ikke å forverre vilkårene for å ta imot lærlinger. I den forbindelse vil jeg kommentere forslaget fra Fremskrittspartiet om å øke lærlingtilskuddet igjen. Også i Arbeiderpartiet har vi sett at den omleggingen av tilskuddsordningen som ble gjort fra årsskiftet, har fått konsekvenser. Det er viktig at vi ikke svekker mulighetene til å få en lærlingplass. I enkelte fag er det også fare for at opplæringskontorer må legge ned eller redusere sin virksomhet som følge av at tilskuddene er redusert. Dette er særlig betenkelig i en situasjon hvor vi ønsker å gi bedriftene større ansvar for oppfølgingen av dem som har behov for å ta hele den fireårige opplæringen i bedrift. I Arbeiderpartiet er vi bekymret for at det reduserte lærlingtilskuddet særlig vil gå ut over de lærlingene som står svakest i utgangspunktet. Derfor ønsker vi å øke lærlingtilskuddet. Vi mener det beste er å gjøre dette i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Vi så i media i forrige uke at mye tyder på at yrkesfagene er blitt mer populære, selv om den endelige statistikken ikke er helt klar. Dette er en positiv utvikling som vi er nødt til å bygge videre på.