Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-06-09:
Det er viktig og bra at det kommer en melding om voksnes læring. Det vil jeg gi statsråden honnør for. Det er et stort behov for at dette temaet blir satt på Stortingets dagsorden. Det er et godt initiativ. Samtidig tror jeg det er klokt av regjeringen å ta med seg de tydelige merknadene som kommer fra et flertall i komiteen, på tre punkter. Det ene er at vi er misfornøyd med at perspektivet i meldingen blir for smalt. Skal vi snakke om voksnes læring, kan vi ikke kun være opptatt av læring for de voksne som befinner seg i en marginalisert posisjon – de som står i fare for å havne utenfor arbeidslivet eller har svake grunnleggende ferdigheter eller ikke godkjent kompetanse. Det er selvfølgelig en veldig viktig del av en politikk for voksnes læring. Men vi trenger også en politikk som tar inn over seg at framtidens arbeidsliv vil være sånn at de fleste vil ha behov for en kontinuerlig oppdatering av sin kompetanse – en kontinuerlig mulighet til å lære noe nytt og til å kvalifisere seg til et arbeidsliv som vil være i stadig raskere endring. På det området er meldingen for smal, og den er også for lite konkret. Det er selvfølgelig en vanlig kritikk mot stortingsmeldinger. Men likevel er det riktig å påpeke det, mener jeg, for skal vi komme noen vei, må vi inn i de konkrete forslagene. Flertallet i komiteen har påpekt to ting til. Det ene er det som handler om frivillige organisasjoners og studieforbunds rolle og vårt behov for å understreke det i større grad enn det som går fram av meldingen. Jeg vil også understreke det, i likhet med representanten Nybø. Så har jeg lyst til å bruke litt tid på folkehøyskolene. Det er bemerkelsesverdig at en melding som dette ikke omtaler folkehøyskolenes plass og rolle i utdanningssystemet. Jeg mener det ville vært åpenbart naturlig når vi diskuterer voksnes læring og innsatsen for at så mange som mulig skal klare å fullføre nyttige utdanningsløp. Vi vet at folkehøyskoler kan spille en avgjørende rolle i mange unge menneskers liv. De gir kunnskap, kompetanse og livserfaring, som er verdifullt i seg selv, men som også setter flere i stand til å fullføre øvrig utdanning. Som vi har påpekt i innstillingen, går dette også fram av forskning. Det gir et stort utbytte for elevene å delta på folkehøyskoler. Derfor bør det også være en del av vår strategi for å fremme læring for voksne. Den manglende plassen folkehøyskolene har fått i denne meldingen, kan også ses i sammenheng med det som går fram av revidert nasjonalbudsjett, der regjeringen nå har varslet at den vil komme med en utvidelse av studiestøtten. Det er veldig bra, men vi er bekymret for folkehøyskolestudentenes kår når regjeringen legger opp til å forskjellsbehandle dem og deres tilgang til studiestøtte. Det er vanskelig å forstå at de som går på folkehøyskole, ikke skal få være med på denne økningen. Regjeringens begrunnelse er at det er en eksamensfri utdanning, men skoleåret er like langt. Folkehøyskolene har i dag 198 skoledager, sånn som andre utdanningsløp i Norge. Jeg synes vi i denne perioden har sett en regjering som ikke er spesielt opptatt av folkehøyskolene. Vi hadde et folkehøyskoleopprør her utenfor huset for et par år siden. Vi har den manglende oppmerksomheten om feltet i denne meldingen, og vi har en omlegging av studiestøtten som rammer disse studentene veldig direkte. Min oppfordring til statsråden er at han tar med seg de merknadene som kommer fra et flertall når det gjelder folkehøyskolene, når det gjelder studieforbundene, og når det gjelder behovet for et bredere perspektiv enn det som er lagt fram i meldingen.