trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørn Tore Godal (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Da vil jeg si at når det gjelder KFOR, er det min absolutte intensjon å ha en videreføring av det norske bidraget der. Regjeringen er nå inne i en endelig behandling av det spørsmålet i lys av de sterkt beklagelige overskridelser som det er snakk om, og som vi tidligere har fått belyst gjennom denne delen av spørretimen. Men jeg ser det som uaktuelt å trappe ned vårt solidariske bidrag til den styrke som nå sørger for at det iallfall er et minimum av fysisk sikkerhet for menneskene i området, selv om svært mye gjenstår. Når det så gjelder de store økonomiske spørsmål knyttet til Forsvarets investeringer og drift, har representanten helt rett i at her er vi stilt overfor veldig store påkjenninger. Vi har i mange år forutsatt at vi skal dekke nye investeringer ved innsparing og slanking av drift. Den prosessen går for tregt. Men disse spørsmålene kommer vi tilbake til i full bredde.
Bjørn Tore Godal (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Et av målene for omstillingsprosessen i Forsvaret er å samordne utdanningen på tvers av forsvarsgrenene der dette er hensiktsmessig. Der det er mulig, bør sivile høyskole- og universitetsmiljøer danne basis for den kompetanseoppbygging som skal skje, framfor å bygge opp egne kompetansemiljøer i Forsvaret. Forsvarsgrenenes utdanningsordninger skal så langt mulig bygges over samme lest og etter de retningslinjer som er nedfelt i St.meld. nr. 22 for 1992-93 og St.prp. nr. 38 for 1995-96. I dag foregår som kjent forvaltningsutdanningen i Forsvaret ved Hærens forvaltningsskole i Halden, Luftforsvarets skoler Stavern og ved KNM «Tordenskjold» i Bergen. Utdanningen er parallell og til dels overlappende. Som et ledd i arbeidet med å finne løsninger på Forsvarets omfattende organisatoriske og økonomiske utfordringer er det utarbeidet og fremmet elleve konkrete tiltak som skal utredes i løpet av våren. Et av disse er samordning av forvaltningsutdanningen. Forslag til gjennomføring skal foreligge innen 1. juli 2000. Samordning av forvaltningsutdanningen har bl.a. til hensikt å sørge for rasjonelle og kostnadseffektive løsninger som ivaretar Forsvarets helhetlige behov, herunder å opprette en ny karriereorientert og fagrettet utdanningsplattform på tvers av forsvarsgrenene. I denne sammenheng skal det bl.a. vurderes større bruk av fjernundervisning, bruk av sivile kursplasser, regionale kurs, modulbasert utdanningsopplegg m.m. Utdanningsmodellen vil være en grunnleggende premiss for anbefaling om lokalisering av skolevirksomheten. Lokaliseringsspørsmålene er derfor helt åpne, og det er på det nåværende tidspunkt for tidlig å ta standpunkt til alternativer. Jeg har merket meg at Forvaltningsskolen i Halden har et godt og konstruktivt samarbeid med Østfold distriktshøyskole. Dette forhold vil bli tatt med i vurderingen vedrørende en eventuell framtidig samordning av forvaltningsutdanningen i Forsvaret og lokaliseringen av denne. Forsvarssjefen skal utrede de relevante alternativ og gi sin anbefaling til departementet. Så vil departementet gjennomgå og vurdere anbefalingen innenfor en helhetlig forsvarspolitisk ramme hvor også Forsvarets framtidige tilstedeværelse på Fredriksten festning i Halden vil være et av mange viktige elementer.
Bjørn Tore Godal (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Prosedyren i denne saken er slik jeg sa i mitt første svar, og meg bekjent har ikke forsvarssjefen fremmet noen endelig anbefaling. Jeg vil vurdere saken i lys av de momentene som jeg la fram i mitt første svar. Det er klart at den enkleste ting i verden for en forsvarsminister som fort vil bli populær, er å svare «ja» på 165 spørsmål fra samtlige representanter i denne sal på alt som kan være av mulige viktige spørsmål, men da ville Stortinget sannsynligvis endt opp med en fasit som ingen i Stortinget egentlig liker. Jeg er også pålagt av tidligere stortingsvedtak og andre forpliktelser å gå gjennom en lang rekke strukturelle spørsmål for å sørge for at vi har en rasjonell bruk av de pengene som Stortinget er så vennlig å bevilge, og denne sammenhengen må alle spørsmål dessverre ses i, men det tror jeg også representanten er fullstendig på det rene med.
Bjørn Tore Godal (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Nei, jeg har selvfølgelig ingen problemer med å skjønne de beveggrunner som bringer representanten til å stille det spørsmålet, og jeg har i mitt svar gitt en del – iallfall et par – vurderinger som i seg selv i alle fall ikke burde gi grunnlag for å si at jeg ikke er klar over de mange sterke sider som ligger ved Halden-alternativet, men det ville altså bære galt av sted om vi gav fasiten i alle slike spørsmål nå. Det betyr ikke at ikke de spørsmål som er brakt fram, vil bli vektlagt på en sterk og betimelig måte.
Bjørn Tore Godal (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jo, svært mye taler for det. Når Forsvarsdepartementet 14. mars mottok forsvarssjefens anbefaling vedrørende Hærens styrkeproduksjon, var bakgrunnen følgende: En av de grunnleggende premisser for utredningene i Forsvarsstudien 2000 og i Det forsvarspolitiske utvalg er at oppdragene til H M Kongens Garde skal videreføres uavhengig av struktur. Innføring av gjennomgående tjeneste kan derfor i prinsippet sees uavhengig av de pågående utredninger og uavhengig av framtidige endringer i Hæren. Anbefalingen fra forsvarssjefen gjelder innføring av gjennomgående tjeneste ved Garden og flytting av utdanningen av hjelpemannskaper til andre utdanningsavdelinger med ledig kapasitet. Som en konsekvens av dette foreslår forsvarssjefen nedleggelse av utdanningsavdelingen ved Agder regiment på Evjemoen. Gjennomgående tjeneste innebærer at befal og mannskaper blir satt sammen i avdelinger fra første dag og kan starte målrettet utdanning mot sin operative funksjon tidligere enn ved gjennomføring av en isolert rekruttutdanning. Slik tjeneste er gjennomført ved de fleste av Hærens øvrige avdelinger med positive resultater. Sentralt i beslutningsgrunnlaget om gjennomgående tjeneste for Garden ligger imidlertid også Evjemoens framtid og den rolle leiren skal ha i utdanningen av soldater. Forsvarsstudien 2000 og Forsvarspolitisk utvalg skal gi anbefalinger om Forsvarets omfang og organisering. Anbefalingene vil være viktige grunnlagsfaktorer når Regjeringen skal utarbeide ny langtidsmelding for Forsvaret. Tilpasning av styrkeproduksjonen i fredsstrukturen mot de krav krigsstrukturen setter, vil få konsekvenser for mange – ja kanskje alle – garnisoner rundt omkring i landet. Ingen militærleir i hele landet er garantert å ha det samme innhold som den har nå. Samordning av felles virksomhet på tvers av forsvarsgrenene og Heimevernet, landforsvarets regionale og territorielle organisasjon og Forsvarets øverste ledelse er blant de elementer som skal vurderes for å skape en funksjonell og kostnadseffektiv forsvarsorganisasjon. Og jeg understreker: Her gjelder det også toppen og ikke bare bunnen i systemet. I arbeidet med langtidsmeldingen vil Evjemoen bli vurdert innenfor en helhetlig forsvarspolitisk ramme. Til denne helhetlige ramme hører også ønsket om å gi landforsvaret en geografisk forankring i alle landsdeler. Jeg viser i denne sammenheng til forsvarskomiteens merknad til langtidsplanen for inneværende periode, der det som kjent heter: «Men det er etter komiteens mening nødvendig å opprettholde en tilknytning for landforsvaret på Sør-Vestlandet, og finner det naturlig at Evjemoen opprettholdes og videreføres som sentrum for en slik tilknytning til denne landsdelen.» Enhver forsvarsminister bør legge betydelig vekt på dette hensynet. Både Evjemoen og andre militære forlegninger må til sjuende og sist vurderes i det helhetsperspektiv representanten Halvorsen tar opp i sitt spørsmål.
Bjørn Tore Godal (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Med forbehold om at ikke alle signaler er filtrert fram til statsråden, tror jeg svaret på det er ja. Det er en forutsetning å ha et tempo og en fortgang i dette arbeidet som gjør at vi får tingene på plass på det utredningsmessige planet, slik at mitt grunnlag for å fremme en ny langtidsmelding for Stortinget er så godt som mulig. Det tilsier at vi forsøker å holde timeplanen i dette arbeidet, og det har jeg tillit til at vil skje.
Ingvald Godal (Høyre), 2000-03-29:
Eg vil gjerne få følgje opp litt når det gjeld forholdet til andre departement. Det vart vedteke for nokre år sidan at tenestemenn i utanrikstenesta skal vera lønsleiande for norsk personell i utlandet. Dette blir oppfatta som litt paradoksalt av folk som er ute på operasjonar der dei risikerer liv og lemmer så å seia dagleg. Det var ein som uttrykte det slik at desse typane berre risikerer å få ein champagnekork i hovudet, mens dei sjølve rett som det er risikerer granatar. Vil statsråden gjera noko for å rette på dette, slik at lønsnivået meir kan reflektere reell risiko for dei som er ute?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2000-03-29:
Jeg vil gjerne stille et spørsmål til statsministeren. Endringene i Den europeiske union har vist at nei-siden har fått rett. Det er blitt mer union, det er blitt mer integrasjon økonomisk, det legges opp til mer bruk av flertallsbeslutninger og til at de store landene skal få mer makt på bekostning av de små. Utenriksminister Thorbjørn Jagland har gitt uttrykk for ønsket om en ny medlemskapsdiskusjon, og at det er behov for en mer offensiv EU-politikk fra norsk side. Kan statsministeren klargjøre hva som er Regjeringens politikk i forhold til EU, og hva som er grunnlaget for en mer offensiv linje i forhold til EU?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2000-03-29:
Vi kan selvsagt fortsette debatten om hvem som hadde rett i 1994. Utvidelsen mot øst var også velkjent i 1994, og det ligger ingen utvidelse utover det vi kjente til i 1994, som er aktuell i dag. Jeg registrerer at statsministeren har til hensikt å bruke noe mer tid i forhold til en ny medlemskapsdebatt enn det utenriksministeren har tatt til orde for. Senest i dagens VG er utenriksministeren sitert, hvor han sier at han mener at spørsmålet om et nytt medlemskap kan komme opp allerede neste sommer. Jeg gjentar derfor spørsmålet: Hva er Regjeringens politikk? Har man til hensikt å bruke ti år, slik statsministeren har signalisert, eller skal denne debatten opp allerede neste sommer, slik som utenriksministeren tar til orde for?
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2000-03-29:
Eg har eit spørsmål til barne- og familieministeren. Det er gledeleg at familiepolitikken til sentrumspartia no blir førd vidare i og med at arbeidarpartiregjeringa lar barnehagemeldinga bli liggande, og at barne- og familieministeren vil føre vidare og administrere kontantstøtta til småbarnsfamiliane, sjølv om begge områda har blitt hardt kritiserte. Det kan endatil vere at barne- og familieministeren no blir kjend med fedrar som gjer seg nytte av kontantstøtte. Då ho var i opposisjon, kjende ho ikkje nokon, men som statsråd er moglegheita kanskje betre. Det er viktig for Kristeleg Folkeparti at vi får full barnehagedekning. Først då får barnefamiliane ein reell valfridom mellom kontantstøtte og barnehage. Med sentrumspartia sitt opplegg vil vi i år oppnå full barnehagedekning for barn over tre år. I Dagsavisen den 22. mars uttalte barne- og familieministeren at ho ønskjer å lovfeste retten til barnehageplass. I barnehagemeldinga går det fram at sentrumspartia ønskjer å lovfeste ei plikt for kommunane til å tilby barnehageplass til alle familiar som ønskjer det, når sektoren er fullt utbygd.(Presidenten klubber.) Synest barne- og familieministeren at barnehagemeldinga er eit godt grunnlag å jobbe vidare på, eller ønskjer ein her ein lovfesta rett til barnehage? (Presidenten klubber.)
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2000-03-29:
Eg takkar statsråden for svaret. No er det ikkje riktig at barnehageutbygginga har stoppa opp dei siste åra. Det er framleis barnehageutbygging. Enkelte kommunar har venta for å sjå korleis behovet ville bli med innføringa av kontantstøtta, men den har ikkje stoppa opp. Eg er heilt einig med barne- og familieministeren i at det hastar med å få sett i verk tiltak, ikkje minst for dei private barnehagane, for å få ein større grad av likebehandling mellom kommunale og private barnehagar. Det er samtidig interessant at Arbeidarpartiet tonar ned den kritikken som dei gav då barnehagemeldinga kom. Når ein får tenkt seg om, verkar det som om dette likevel er eit godt grunnlag, og det viser at det som sentrumspartia har lagt fram, faktisk er eit solid og godt grunnlag for å nå målet om full barnehagedekning, slik at alle familiar som ønskjer det, skal få høve til å få ein barnehageplass.
Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg legger merke til at det nå gjøres til et stort politisk poeng fra sentrumspartiene at Regjeringen i hovedsak har valgt å la stortingsmeldingene ligge til behandling i Stortinget. Som representanten Molvær Grimstad er godt kjent med, er situasjonen, bl.a. for de private barnehagene, veldig urovekkende og alvorlig. Jeg har kommet til at det haster med å få til en offensiv satsing på barnehageutbyggingen her i landet, etter at vi har sett at den i realiteten har stoppet helt opp de to siste årene. Derfor haster det med å få behandlet barnehagemeldingen. Situasjonen for mange private barnehager vil være nedleggelse hvis ikke Stortinget behandler meldingen i vårsesjonen. Jeg opplever også at det er en stor politisk enighet i Stortinget om at vi skal få til full barnehageutbygging her i landet. Når det gjelder lovfesting, er det slik at Arbeiderpartiets sentralstyre mener at det er riktig at vi får til en generell lovfesting på linje med den vi har for skolefritidsordningen.
Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg er veldig glad for at man i Kristelig Folkeparti nå igjen gjør seg til talsmann for barnehagepolitikken her i landet. Slik har det ikke vært de to siste årene. Vi vet at Kristelig Folkeparti har stått for helt andre prioriteringer, nemlig å bruke 3 milliarder kr på en kontantstøtteordning som vi faktisk fremdeles mener ikke er en heldig bruk av skattebetalernes penger. Når det gjelder dette med kritikken, mener vi fortsatt at meldingen burde være mye mer visjonær på mange måter, og at innholdet burde vært langt mer offensivt. Men vi håper at vi gjennom et samarbeid med de ulike partiene i Stortinget kan legge et godt grunnlag, slik at vi kan få til en offensiv satsing på barnehagepolitikken i årene som kommer.
Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det representanten Stolt-Nielsen tar opp når det gjelder bemanningen i barnehagene, er et alvorlig problem, som jeg selvfølgelig vil følge opp nøye. Det er ingen tvil om at skal vi klare å ha en barnehage i framtiden med god kvalitet, er vi helt avhengig av å ha godt utdannede førskolelærere i de norske barnehagene. Så dette kan jeg forsikre representanten er et felt som den nye arbeiderpartiregjeringen vil følge nøye opp, og det vil vi få anledning til å komme tilbake til senere. Når det gjelder private løsninger og hvordan de vil fungere når det gjelder presset på denne sektoren, er det ingen tvil om at vi er helt avhengig av at vi får private initiativ her. Vi vet i dag at private barnehager står for ca. halvparten av det totale tilbudet. Arbeiderpartiet erkjenner at det er en virkelighet vi også vil komme til å ha i framtiden, og vi synes ikke det er ille at vi har et slikt privat initiativ på dette området. Men samtidig er det viktig å si at det småbarnsfamiliene etterspør, er jo nettopp fellesskapsløsninger og de trygge, gode offentlige tilsynsordningene.
Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Arbeiderpartiet mener at vi har tre hovedutfordringer i barne- og familiepolitikken, og en av dem er selvfølgelig å klare å få ned foreldrebetalingen. Det er selvfølgelig en målsetting for denne regjeringen. Det er ingen tvil om at den utviklingen vi har hatt når det gjelder prisnivået – spesielt i private barnehager, der vi ser en økning på ca. 6 pst. for fjoråret – ikke er en utvikling som vi mener er heldig. Men samtidig er vi avhengig av å spille på lag med kommunene. Vi vet at det er kommunene som i hovedsak vil stå for den nybyggingen vi skal ha her i landet. Vi har også en intensjon om en tredeling mellom kommune, stat og foreldre, der kommunen skal ta sine 30 pst. på alvor. Det som er situasjonen i dag, er at svært mange av kommunene ikke tar sine 30 pst. på alvor, men viderefører den betalingen til foreldrene. Dette er ingen god situasjon, og jeg håper at det arbeidet som det nå legges opp til i Stortinget gjennom behandlingen av meldingen, nettopp kan gjøre situasjonen slik at kommunen tar det ansvaret mer på alvor, slik at foreldrebetalingen kan gå ned.
Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Nå er det jo ikke slik at vi har fått en politisk unntakssituasjon her i landet i og med at vi fikk kontantstøtten, og jeg håper at representanten har forståelse for at programprosessen i de ulike partiene går sin gang. Arbeiderpartiet er midt inne i sin, og vi vil selvfølgelig på landsmøtet til høsten utforme en politikk for framtiden. Ett av de forslagene Arbeiderpartiets kvinnebevegelse har, er nettopp å bygge ut de ordningene som småbarnsforeldre oppfatter som gode, nemlig det å utvide svangerskapspermisjonen og å få full barnehagedekning. Jeg legger merke til at representanten i mange sammenhenger trekker fram måten vi bruker skattebetalernes penger på. Jeg kan ikke skjønne at ikke representanten deler mitt syn, at 3 milliarder kr til kontantstøtte er ufornuftig bruk når vi vet at kontantstøtten kun medfører to og en halv time mer reell tid i uken. Er virkelig representanten Sandberg fornøyd med det?
Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 2000-03-29:
Det er nokså bred enighet i Stortinget om at en ønsker en omfattende barnehagedekning i landet. Men samtidig har vi et kjempeproblem med at en ikke har nok utdannet personell til å bemanne disse barnehagene. Nå har barne- og familieministeren varslet at Arbeiderpartiet vil sette i gang et storstilt prosjekt med en stor utbygging av barnehageplasser. Jeg vil da spørre barne- og familieministeren hvordan hun har tenkt å løse bemanningsproblemet i forhold til alle disse barnehageplassene. Samtidig ser vi at kontantstøtten har utløst kreativitet når det gjelder barneomsorg for de aller minste i lokalmiljøene. Jeg vil spørre om barne- og familieministeren er enig i at private løsninger utenfor barnehagene bidrar til å dempe presset på barnehager og dermed dempe etterspørselen etter utdannet personell til å ta seg av de aller minste.
Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 2000-03-29:
«På årsmøtet for Norges Lastebileier-Forbund på Sola 4. mars 2000 ble det opplyst om at trailere som reiser ut av landet med langt mer diesel på tanken enn de trenger for sitt oppdrag i utlandet, har problemer med å få kvittert ut for diesel kjøpt i Norge, men må betale for alt over 200 liter når de returnerer. Hva vil statsråden gjøre for å løse dette problemet?»
Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 2000-03-29:
Jeg takker statsråden for svaret og registrerer at det ikke på noen måte er planer om å lette situasjonen for norske transportører som har korte oppdrag til utlandet, og som blir stoppet på grensen på vei inn og må betale for varer som de har kjøpt i Norge. Hvis en, som finansministeren sa, skal etablere et system for kontroll på begge sider av grensen, både av innførsel og utførsel, vil det si at Tollvesenets ressurser henger seg opp i å kontrollere drivstoff istedenfor å kontrollere alle andre varer som flyter omkring på det illegale markedet i Norge. Men ser ikke finansministeren at en harmonisering av prisnivået på diesel vil lette transportsektorens problemer, og at dagens system i høy grad favoriserer utenlandske transportører i forhold til norske transportører, og at transportører som kommer fra f.eks. Vestlandet og skal et kort ærend over til Danmark og blir straffebelagt når de kommer tilbake igjen, får et betydelig problem?
Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 2000-03-29:
Jeg takker igjen finansministeren for svaret og registrerer at finansministeren erkjenner at det norske avgiftsnivået har skapt et problem. Et flertall i Stortinget har skapt et problem for transportnæringen som en ikke tar sikte på å løse med det første. De økte dieselavgiftene har også medført betydelige problemer i hele Distrikts-Norge i form av økte kostnader for kollektivtransporten, med trusler om rutekutt for buss i store deler av landet. Kollektivtransport ligger under fylkeskommunenes ansvarsområde, og de har en anstrengt nok økonomi fra før. Hva vil finansministeren gjøre for å hindre at kollektivtrafikktilbudet i Distrikts-Norge blir lagt ned som følge av en dårlig konsekvensberegnet avgiftspolitikk fattet i samarbeid mellom Arbeiderpartiet og sentrumsregjeringen?
Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 2000-03-29:
«Lastebileiere som har gått over til den såkalte miljødieselen, forteller at drivstoffforbruket med denne dieseltypen stiger vesentlig i forhold til forbruket med vanlig diesel. Kan dette etter statsrådens mening sies å være miljøvennlig?»
Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 2000-03-29:
De opplysningene som ble gitt fra flere lastebileiere på Norges Lastebileier-Forbunds årsmøte på Sola, var at drivstofforbruket økte med mellom 20 og 23 pst. ved overgang til lavsvoveldiesel. Da skulle en jo tro at tettheten av andre avgasser vil føre til at miljøeffekten oppheves. Jeg har litt problemer med å forstå at det kan være miljøvennlig. Jeg har problemer med å se at det har noe miljøaspekt over seg i det hele tatt med denne hevingen av dieselavgiften. Hvis prisen for redusert svovel skal være økt utslipp av andre helseskadelige stoffer, må det vel sies å være dårlig miljøpolitikk. Det er andre stoffer i diesel som er farligere for den menneskelige helse, bl.a. for astmatikere, enn svovelutslipp.
Inger Stolt-Nielsen (Høyre), 2000-03-29:
Jeg har inntrykk av at hvis en bare kan knytte en avgift opp til miljøet, så går hva som helst. Det var jo også miljøaspektet som var bakgrunnen for at Venstre fikk gjennomslag for sin kongstanke, å øke elavgiften og oljeavgiften. Det samlede avgiftspresset på el, diesel og olje medfører alvorlige konsekvenser for både næringslivet og kollektivtransporten i distriktene. Nå er det slik at en ferge som ikke lenger går, forurenser heller ikke, mens en buss som ikke går, gjerne blir erstattet med en bil. Jeg vil gjerne spørre statsråden: Mener statsråden at Arbeiderpartiet skal videreføre denne form for miljøpolitikk, eller kan en vente seg endringer på dette området?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2000-03-29:
For å få fram det riktige behovet for barnehager er det viktig å se hva barnehager koster. I Norge er barnehager fryktelig dyrt. For mange familier er det en kostnad som er helt umulig, eller som gjør hverdagen vanskelig. Derfor er det viktig å få ned barnehageprisene hvis folk skal ha en reell valgfrihet til et kvalitetsmessig godt tilbud til barna sine. Hvilke målsettinger har Arbeiderpartiet tenkt seg for å få barnehageprisene ned, og hvilket system har Arbeiderpartiet tenkt seg når de skal videreføre kontantstøtten? Kan de f.eks. tenke seg å se mer på det finske systemet, der kontantstøtten er lavere og er kombinert med en lav maksimalpris i barnehagene og en garanti om å få barnehageplass innen ganske korte tidsfrister?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg registrerer igjen at den nye familieministeren kritiserer bruken av 3 milliarder kr til kontantstøtte og synes at dette er en stor sum i forhold til det resultatet vi eventuelt får ut av det. Jeg vil gjerne utfordre den nye ministeren til å legge fram et regnestykke for meg, for jeg registrerer at ifølge Aftenposten i går ønsker den nye familieministeren først og fremst å utvide fødselspermisjonen med 20 uker, de ønsker også full barnehagedekning innen 2003, og da er det interessant å se på kostnadsspørsmålet i forhold til det. Når familieministeren har fått oppfylt sitt ønske om alle barn under skolepliktig alder i barnehage samt to års fødselspermisjon, vil jeg gjerne se familieministerens kostnader på det området i forhold til 3 milliarder kr i kontantstøtte.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2000-03-29:
Jeg stiller følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Forsvarssjefen har gitt uttrykk for ønske om å samlokalisere forvaltningsskolene til Oslo. Forvaltningsskolen i Halden har gode tradisjoner, hensiktsmessige lokaler og et godt og konstruktivt samarbeid med Østfold distriktshøyskole i språk, IT og økonomi. Vil statsråden medvirke til at Forvaltningsskolen i Halden får fortsette?»
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2000-03-29:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er klart at det som er viktig for dette utdanningstilbudet ved administrasjonsskolen i Halden, er nå på en måte snarest mulig å få en oversikt over den framtid som denne skolen kan forvente seg. Det er en skole som har et meget godt tilbud, og ikke minst er det en skole som har et nært samarbeid med det distriktsfaglige miljøet ved distriktshøyskolen i Halden. I tiltredelseserklæringen fra regjeringen Stoltenberg ble det uttalt at det var et ønske om å opprettholde en desentralisert struktur. Når vi nå vet at alternativet fra forsvarssjefens side er å samlokalisere dette skoletilbudet i Halden til Oslo-gryta, hvor det verken er undervisningslokale eller boliger, blir dette noe merkelig, og jeg forventer at forsvarssjefen på en konstruktiv måte vil se nærmere på denne saken. Jeg ber om at han tar dette signalet på alvor.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2000-03-29:
Jeg takker statsråden for svaret, men jeg ønsker i denne sammenheng også å henlede oppmerksomheten på at Halden er i en veldig spesiell situasjon i forhold til det at det har vært fattet en rekke vedtak på sentralt hold om små og store fraflyttinger innenfor ulike etater. I sum betyr dette utrolig mye for dette distriktet, og det er det som gjør at hele Halden-miljøet egentlig nå reagerer. Når det er et så godt og konstruktivt samarbeid, og det er lokaler ved festningsanlegget, hvor skolen fungerer meget godt, er det uforståelig at en liksom også denne gangen til tross for at Stoltenberg-regjeringen i tiltredelseserklæringen sier at det ikke skal skje noen samlokalisering eller flytting inn til sentrale områder, opplever nettopp dette. Det er da jeg har et sterkt ønske om og nærmest pålegger forsvarsministeren å gjøre hva som helst for at ikke dette skal bli en virkelighet.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2000-03-29:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I tilknytning til Østfoldpakken fase I er det gitt samtykke til en felles dugnad med 50 pst. statstilskudd. Vil statsråden i revidert nasjonalbudsjett påse at det innarbeides startbevilgninger til denne viktige veipakken, slik at arbeidene kan påbegynnes i 2000?»
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2000-03-29:
Jeg takker for svaret, men det var egentlig ikke så veldig mye nytt. Å få enighet og vedtak om å bygge ut E6 og E18 samt jernbaneløsningen i Moss har vært en svært tung og vanskelig sak lokalt i Østfold. En hovedforutsetning var denne spleisesaken, med 50 pst. fra statens side. Det er klart at det nå har oppstått en stor utålmodighet, for vi ser at det er et klart skille på veistandard mellom Akershus og Østfold når vi tar f.eks. E6. Det medfører at vi har et stort behov for å få dette viktige arbeidet igangsatt så fort som mulig, og det må i hvert fall ikke skje slik at vi oppretter bomstasjoner først, før arbeidene kan påbegynnes. Jeg er fristet til å utfordre statsråden på om han kan gi noe klarere signal om sin personlige holdning i dette viktige spørsmål, slik at Østfolds befolkning har noe å se fram til.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2000-03-29:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg synes det er nyttig og hyggelig at det er tatt et initiativ, slik at en i hvert fall får fastsatt den konkrete biten som går på bompengeløsningen. Men ut fra statsrådens eget bosted regner jeg med at han er svært godt kjent med at dette er svært belastede veier, både når det gjelder alvorlige ulykker og stor trafikktetthet. Da er det viktig for oss at vi nå kunne få en erkjennelse av at det er ikke bare for disse to veiene å bli stående i en lang, lang kø i de kommende planer. De må gis en klar prioritering ut fra viktigheten av disse to veistrekningene og ikke minst også tunnelløsningen i Moss. Det forventer jeg at statsråden vil ta hensyn til når han begynner med sitt arbeid når det gjelder budsjett og veiplan.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg har følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Forsvarssjefen har foreslått å flytte det meste av aktiviteten fra Evjemoen til Oslo, noe som vil føre til store investeringer. Samtidig pågår utredningen Forsvarsstudien 2000, og Forsvarspolitisk utvalg arbeider med å få en helhetlig vurdering av hele Forsvaret, blant annet gjennom langtidsmeldingen. Vil det ikke være naturlig å avvente endringer i Hæren, og se alt i en sammenheng?»
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg takker for svaret. Den avgåtte regjeringen skapte usikkerhet blant Forsvarets personell og i kommunene på grunn av mange sprikende signaler. Jeg er glad for at den nye regjeringen nå vil se ting i en større og strukturert sammenheng. Selvfølgelig vil utredningene og studier og til slutt langtidsmeldingen gjennomgå innholdet i alle militærleirer. Men jeg er svært glad for at forsvarsministeren understreker at Forsvaret skal ha geografisk forankring i alle landsdeler, og at forsvarsministeren slår fast de parlamentariske og demokratiske selvfølgeligheter at han vil legge betydelig vekt på Stortingets meninger. Jeg vil bare til slutt spørre om statsråden tror at innstillingen fra Forsvarspolitisk utvalg og Forsvarsstudien 2000 blir ferdig til sommeren.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Etter dagens regelverk er utgangspunktet at det skal legges fram en utførselsdeklarasjon for Tollvesenet for alle varer som utføres fra Norge. Gjeninnføres den samme varen i uforandret stand, er den fritatt for toll og merverdiavgift, men ikke særavgifter. Dette forutsetter imidlertid at utførselsdeklarasjonen legges fram som dokumentasjon for at det er den samme varen som gjeninnføres. Tilsvarende bestemmelser finnes ikke for særavgifter, f.eks. særavgiften på autodiesel. Hvis varens verdi ikke overstiger 5 000 kr, behøver man ikke framlegge utførselsdeklarasjon dersom varen allerede er fortollet eller framstilt her i landet. Utførselsdeklarasjon kan imidlertid framlegges dersom det er behov for dokumentasjon ved en eventuell senere gjeninnførsel. Norges Lastebileier-Forbund har uttrykt ønske om at Norge innfører en tilsvarende modell som den som gjelder i Tyskland. Ved utførsel fra Tyskland deklarerer transportøren antall liter drivstoff på tanken til tollvesenet. Tollvesenet foretar en fysisk kontroll av tanken og skriver ut en «tilgodelapp» på antall liter drivstoff. Når transportøren returnerer, legger han fram «tilgodelappen» for det tyske tollvesenet. I tillegg til taxfree-kvoten kan han da innføre toll- og avgiftsfritt den mengden drivstoff som framgår av «tilgodelappen». I tilknytning til dette foretar tollvesenet nok en fysisk kontroll av tanken. Den tyske ordningen innebærer at det tilstås avgiftsfritak selv om det drivstoffet som ble utført, er oppbrukt utenfor landets grenser, og tanken er fylt opp med drivstoff kjøpt i utlandet. Etter de norske bestemmelsene er det kun varer som tidligere har vært her i landet, som kan innføres toll- og merverdiavgiftsfritt utover taxfree-kvoten på 200 l. Et fritak i tråd med den tyske modellen vil kreve en endring av dagens regelverk og vil innebære at drivstoff settes i en særstilling i forhold til andre varer ved innførsel. Ordningen vil være ressurskrevende for Tollvesenet og tidkrevende for transportørene ved at det må legges fram utførselsdeklarasjoner og foretas kontroller også når transportører reiser ut av landet. På grunn av det høye avgiftsnivået på drivstoff i Norge sammenlignet med f.eks. Tyskland, vil det være nødvendig med regelmessige fysiske kontroller av drivstofftankene for å unngå at ordningen misbrukes. Ordningen vil derfor innebære langt mer omstendelige rutiner på grensen enn hva som er tilfelle i dag, og jeg har derfor pr. i dag ikke planer om å foreslå et slikt system her i landet.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Når det generelt gjelder dieselavgiften og rammevilkårene for lastebilnæringen, tar jeg sikte på å komme tilbake med en vurdering av det i revidert nasjonalbudsjett 2000. Når det gjelder de konkrete spørsmålene om den tyske ordningen som representanten har tatt opp, er det min vurdering at den vil bære med seg så vidt mye ekstra administrasjon og ekstra tiltak både fra myndighetenes side og fra næringens egen side, at jeg pr. i dag ikke vurderer det som hensiktsmessig å innføre en slik ordning.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
La meg først vise til at når det gjelder forskjellen mellom det norske avgiftsnivået på drivstoff og det avgiftsnivået man finner i en del andre land, er nok ikke forskjellene internt i Stortinget – ganske særlig mellom flertallet og Høyre – så store at det i seg selv ville ha endret bildet slik at Norge fikk et avgiftsnivå som ble lavere enn i andre land. Her tror jeg nok at avstanden mellom forslagene som ligger i Stortinget, er mindre enn det som tidvis kan fremgå av den offentlige debatten. Når det gjelder representantens spørsmål om utviklingen i avgiftsnivået, må jeg først få lov til å vise til at budsjettet for 2000 er vedtatt av Stortinget, og det forholder Regjeringen seg til. Men jeg har varslet en gjennomgang av disse spørsmålene i revidert nasjonalbudsjett. Når det gjelder spørsmålet om kollektivtransporten, ligger vel det noe utenom det hovedspørsmålet som i dag er stilt, og jeg vil få vise til at samferdselsministeren og kommunalministeren selvfølgelig løpende vurderer denne type spørsmål.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det er riktig at en svært lav andel av det som ble levert til hovedtankanleggene i januar, ble belastet med svovelavgift. Årsaken er at oljeselskapene på grunn av svovelavgiften fant det lønnsomt å produsere og levere lavsvovlet diesel, og at selskapene hadde kapasitet til det. Leveransene av lavsvovlet diesel til depotene har så langt økt raskere enn lagt til grunn i budsjettframlegget, der en beregningsteknisk forutsatte en gradvis innfasing gjennom 2000. Den internasjonale markedsprisen på lavsvovlet diesel er høyere enn prisen på annen diesel, og denne prisdifferansen må en anta vil gjenspeiles i prisen til forbruker. Ved overgang til lavsvovlet diesel vil derfor utsalgsprisen ikke gå like mye ned som bortfall av svovelavgiften eventuelt skulle tilsi. Prisen til forbruker vil dessuten avhenge av konkurransen mellom de ulike distribusjonsselskapene på det norske markedet. Det er imidlertid liten grunn til å tro at fortjenestemarginene i bransjen generelt har økt som følge av svovelavgiften og omleggingen til diesel med lavt svovelinnhold. Når det gjelder dieselavgiften og rammevilkår for lastebilnæringen, vil jeg komme tilbake med en vurdering av dette i revidert nasjonalbudsjett 2000. I den sammenheng vil jeg også orientere om innfasingen av diesel med lavt svovelinnhold.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Diesel med svovelinnhold på maksimalt 0,005 pst. vil bli påbudt i EU i 2005, og hensikten med den nye svovelavgiften var å oppfylle EU-kravene for diesel på et tidligere tidspunkt. Diesel med maksimalt 0,005 pst. svovelinnhold synes i dag å ha overtatt markedet for umerket diesel. Opplysninger om andelen av umerket diesel som belastes med svovelavgift i januar, kan bekrefte det. I januar ble det innbetalt svovelavgift på om lag 140 000 liter, mens det ble innbetalt dieselavgift på vel 30 millioner liter. Det er noe usikkerhet med hvor mye lavsvovlet diesel som leveres til hovedanleggene, fordi oljeselskapene gis anledning til å forskyve innbetalingene. Markedsprisen på lavsvovlet diesel er høyere enn prisen på annen diesel, men prisdifferansen varierer over tid som følge av endringer i tilbud og etterspørsel etter disse produktene internasjonalt. Så lenge differansen er mindre enn svovelavgiften på 25 øre pr. liter, er det lønnsomt for oljeselskapene å levere lavsvovlet diesel til det norske markedet, og det er nok tilfellet i dag.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Regjeringen har oppmerksomhet rettet mot de problemstillinger som vår økende grensehandel innebærer, og det er åpenbart at drivstoff er blant de såkalte lokkevarer som kan bidra til å påvirke grensehandelsomfanget. Når det er sagt, er det altså slik at vi har et samlet økonomisk opplegg som et flertall i Stortinget har stilt seg bak, og som innebærer det avgiftsnivået som er fastsatt. Jeg er innstilt på å foreta en gjennomgang av disse spørsmålene i revidert budsjett, slik at Stortinget får anledning til å drøfte spørsmålene. For øvrig vil jeg understreke at vi ikke har opplysninger som tyder på at diesel med lavt svovelinnhold ikke leveres til hele landet. Opplysninger fra oljeselskapene tyder på at de har kapasitet til å forsyne hele det norske markedet med umerket diesel med denne kvaliteten. Det er også vanskelig å se at det skal være lokalt betingede kostnader ved å levere diesel med lavt svovelinnhold framfor å levere diesel med høyt svovelinnhold.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Ifølge opplysninger Landbruksdepartementet har innhentet fra Statens næringsmiddeltilsyn, er det importert 15 890 kg storfekjøtt fra Danmark som er tolldeklarert overfor Tollvesenet som import til Norge. I tillegg til dette kvantum eksporteres det storfekjøtt fra Danmark til norske tollagre som bl.a. er beregnet på salg til skip i utenriksfart og til oljeinstallasjonene i Nordsjøen. Videre importerer norsk næringsmiddelindustri storfekjøtt fra Danmark til bearbeiding i Norge for senere eksport. Denne importen er ikke beregnet på forbruk i Norge, og er ikke omfattet av statistikken over importert storfekjøtt fra Danmark i 1999. Reisende fra Danmark som har vært utenfor Norge i minst 24 timer, kan som kjent medbringe inntil 3 kg kjøtt. Denne lovlig importerte kjøttkvoten er ikke tatt med i det statistiske materialet. Det er ikke kjent hva den danske kjøttbransjen baserer sine tall på, men det antas at den samlede eksport til Norge baserer seg på den totale mengde storfekjøtt som eksporteres fra Danmark. Dette inkluderer som nevnt også kjøtt som ikke er tolldeklarert som import til Norge, men som tas med av reisende til Norge, kjøtt som tas inn til salg til skip i utenriksfart og til bruk ved de norske oljeinstallasjonene i Nordsjøen, og kjøtt som tas inn for bearbeiding av norsk næringsmiddelindustri for senere eksport. Tallene fra Toll- og avgiftsdirektoratet og tallene fra den danske kjøttbransjen vil derfor ikke være sammenfallende. Toll- og avgiftsdirektoratet har nylig henvendt seg til danske myndigheter for om mulig å få en oversikt over eksport til Norge som er basert på de samme varenummere som den norske statistikken bygger på. Jeg legger til grunn at avvikene vil finne sin nærmere forklaring gjennom den kontakten som nå er etablert med de danske myndighetene.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Det er alltid ønskelig å ha en mest mulig korrekt statistikk, og det er også bakgrunnen for den henvendelse som Toll- og avgiftsdirektoratet har sendt til danske myndigheter for å få en oversikt over eksport til Norge som er basert på de samme varenumrene som den norske statistikken bygger på. Likevel finner jeg grunn til å understreke at selv om den import som medbringes av reisende fra Danmark, ikke skulle vært tatt med i den danske statistikk, er det nok slik at det ligger betydelige volum i kjøtt som ikke tolldeklareres som import til Norge, men som altså enten anvendes til skip i utenriksfart, til oljeinstallasjonene, eller til næringsmiddelindustrien med sikte på videre eksport. Med bakgrunn i den informasjonen som jeg har pr. i dag, finner jeg grunn til å tro at det er det som forklarer de avvikende tallene. Man har rettet en henvendelse til danske myndigheter for om mulig å få ytterligere materiale.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Nå tar representantens spørsmål til meg utgangspunkt i statistikk og omfanget av den samlede innførsel fra Danmark. Det er bakgrunnen for mitt svar. Når det blir spørsmål om kontroll med de leveransene som skjer til skip, de leveransene som skjer til oljeinstallasjoner, og de leveransene som blir grunnlag for ytterligere eksport, blir det en annen type spørsmål. Jeg forutsetter at de relevante myndighetene ser til at kontrollen skjer på en betryggende måte.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Etter Stortingets avgiftsvedtak skal det betales årsavgift til statskassen. Avgiften forfaller til betaling den 15. mars, og avgift som ikke er betalt innen forfall, skal forhøyes med 250 kr, som da kalles tilleggsavgift. Ved utsendelse av årsavgiften for 2000 ble en del krav sendt til feil eller mangelfulle adresser. Bakgrunnen for dette var Tollvesenets mangelfulle tilpasning av datasystemene til nye postnumre. Av årets 2,3 millioner årsavgiftskrav ble ca. 53 000 krav sendt med denne postnummerfeilen. De aller fleste ble likevel brakt fram til mottaker. Tollvesenet mottok ca. 2 500 krav i retur, som etter avtale med postverket siden ble omdelt. Stikkprøver har ikke avdekket feil av ovennevnte omfang, og på dette grunnlag antas bare et relativt begrenset antall bileiere berørt. Finansdepartementet har vært i kontakt med Toll- og avgiftsdirektoratet om saken. Det er enighet om at ileggelse av tilleggsavgift kan virke urimelig i de tilfeller der det er Tollvesenets feiladressering som er årsaken til at bileieren har fått betalingsblanketten for sent, og at det er dette som er grunnen til at betalingsfristen er oversittet. Toll- og avgiftsdirektoratet vil derfor etablere en ordning, slik at tilleggsavgiften frafalles når bileieren i slike tilfeller betaler den ordinære årsavgiften snarest mulig etter fristen. På denne måten legger jeg til grunn at saken blir løst på en fornuftig måte.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-03-29:
Jeg er enig med representanten i at dette ikke burde ha blitt noen sak, og jeg er glad for at vi klarte å få løst den veldig raskt. Etter Grunnloven er det slik at skatter og avgifter vedtas av Stortinget, og de fleste særavgiftene gjelder nærmere angitte varer og blir oppkrevd etter det såkalte deklarasjonsprinsippet, dvs. at den avgiftspliktige selv må beregne og innbetale korrekt avgift innen nærmere angitte frister. I denne saken har det altså vært min vurdering at rimeligheten tilsa at man ikke påla et tilleggsgebyr i de tilfellene hvor det ikke var den som skulle innbetale, som selv var skyld i at innbetaling ikke var foretatt. Derfor er det ryddet opp i forhold til denne saken. Når det gjelder det generelle, tar vi med oss erfaringer fra det som skjedde i denne saken, og så skal vi få lov til eventuelt å gi en nærmere redegjørelse.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg ønsker å stille finansministeren følgende spørsmål: «Kun 0,12 pst. av all diesel som ble solgt i januar 2000, hadde et så høyt svovelinnhold at det skulle betales ekstra avgift. Vil statsråden se på denne svovelavgiften, samt generelt på dieselprisen, slik at Norge kan tilby lastebilnæringen og andre dieselforbrukere en pris som kan være på tilsvarende nivå som i våre naboland?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg takker statsråden for svaret, som ikke var – slik jeg ser det – noen lovnad om en eventuell prisreduksjon på diesel før i revidert nasjonalbudsjett 2000. Avgiften på 25 øre ble innført 1. januar for å lokke oljeprodusentene til å produsere miljødiesel med 0,005 pst. svovelinnhold. Regner en med momsen, førte svovelavgiften med seg en prisstigning på 31 øre. Synes statsråden det er riktig at transportnæringen skal bli belastet med en avgift som ikke fungerer etter intensjonen når denne type diesel ikke er å få tak i for de fleste, nettopp på grunn av oljeselskapenes problemer med produksjon og lagring? I Sverige brukte en seks år på denne prosessen.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2000-03-29:
Jeg takker nok en gang statsråden for svaret. Jeg håper og tror at statsråden ser alvoret i de høye drivstoffprisene Norge har, slik at vi fortsatt skal kunne ha levende distrikter, og at vi skal kunne slippe å få en stadig økende grensehandel bl.a. på grunn av dieselprisen. I mitt nærområde på svensk side, nemlig Bograngen, selges diesel for 6,80 kr i svensk valuta, nesten 3 kr billigere enn i Norge. Skjønner statsråden at man reiser dit for bl.a. å fylle opp sine dieseltanker, og at man da også handler andre varer og dermed øker grensehandelen?
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2000-03-29:
Jeg skal få stille finansministeren følgende spørsmål: «Statens næringsmiddeltilsyn mener vår import av dansk storfekjøtt i fjor var på 14 tonn. Tallene baserer seg på opplysninger fra Toll- og avgiftsdirektoratet. Den danske kjøttbransjen har tall på at de eksporterte 55,8 tonn storfekjøtt til Norge fra januar til november 1999. Hvordan kan slike misforhold oppstå, er toll- og kontrollordningen så tilfeldig og dårlig, og hva vil i tilfelle statsråden gjøre for å rette på forholdene?»
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2000-03-29:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er ikke riktig at de tall som en opererer med fra Danmark, baserer seg på den totale mengden storfekjøtt som eksporteres fra Danmark til Norge, bl.a. er den lovlig importerte kjøttkvoten pr. person er ikke tatt med her. Dansk kjøttbransje selv sier at de tall de bruker, kun omfatter eksport til en verdi over 6 500 kr – eksport av ferskt eller frossent kjøtt til menneskeføde, og eksport som baserer seg på eksportlisenser. I 1998 ble det importert 47 tonn storfekjøtt – 47 000 kg. At importen skal falle med 33 tonn fra 1998 til 1999, stemmer dårlig i en tid hvor kjøttforbruket bare øker. Jeg må jo si at det er ting som tyder på at en her har så dårlige tall at det må gjøres noe i denne sammenhengen. Både Statens næringsmiddeltilsyn og Statistisk sentralbyrå baserer sine tall på Tolldirektoratets tall, og da må det kontrolleres og justeres opp i den etaten.
Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2000-03-29:
Jeg registrerer hva finansministeren sier, men det står i tilfelle likevel igjen å forklare hvorfor importen har falt med 33 tonn fra 1998 til 1999, og hvordan 40 tonn skal forklares. Ole Meland, som representerer kjøttbransjen i Danmark, sier at han vanskelig kan forestille seg at ¾ av all deres eksport går til skipshandel og det som finansministeren her nevnte. Det er en annen alvorlig side ved dette, som bl.a. Økokrim har tatt opp i det siste. Førsteadvokat Jørn Holme i Økokrim sier: «Nettopp på grunn av Veterinæravtalen, som vi i fjor vurderte som en svekkelse av importvernet, mener Økokrim det er viktig å rette fokus mot de tiltak myndighetene gjør for å sikre befolkningen mot uønskede bakterier fra utlandet.» Og han sier videre: «Regelverket må håndheves, og praktiseres langt strengere enn i dag» – dette også ut fra Folkehelsas synspunkt, at man i hvert fall må ha kontroll med den importen som foregår i stort. Og det er den jeg befatter meg med her.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2000-03-29:
«Det har kommet frem i media at flere bileiere ikke har fått tilsendt krav om innbetaling av årsavgift for 2000. Dette skal skyldes at man i Toll- og avgiftsdirektoratet har brukt gamle postnumre. Til tross for at manglende innbetaling skyldes en åpenbar feil fra Toll- og avgiftsdirektoratets side, ilegges det likevel purregebyr som følge av manglende betaling. Hva vil statsråden gjøre slik at det ikke kreves inn purregebyr for de tilfeller der manglende innbetaling skyldes statens egen feil?»
Jan Tore Sanner (Høyre), 2000-03-29:
Jeg vil takke for svaret. Statsråden fortjener honnør for at han ikke bare går løs på de store og viktige sakene, men også tar seg tid til å løse det som kan kalles for småsaker. Dette burde aldri vært en sak. Når staten har begått en feil, er det urimelig at privatpersoner skal belastes. Jeg forstod statsråden dit hen at det nå blir etablert en ordning i Toll- og avgiftsdirektoratet slik at vi kan unngå denne type pinligheter i fremtiden, og at dette vil få generell betydning for statens innkreving av gebyrer når staten er årsak til at det blir forsinkelser, at privatpersoner altså da ikke blir belastet med purregebyr. Jeg ber statsråden bare bekrefte at dette vil få generell betydning og ikke bare i dette tilfellet som gjelder årsavgift på bil.