Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-20:
Jeg vil igjen begynne med å takke representanten for å ha tatt opp denne viktige saken. Et godt grunnlag for både kulturell og religiøs sameksistens er faktisk kunnskap. RLE er et kunnskapsfag om religion, livssyn, etikk og filosofi, der undervisningen skal stimulere til allsidig dannelse og gi rom for undring og refleksjon om viktige religiøse, etiske og filosofiske/kulturelle spørsmål. RLE-faget er ikke lenger obligatorisk i lærerutdanningen, og antallet lærerstudenter som velger RLE, har ved flere utdanningsinstitusjoner gått kraftig ned. Resultatet av et svekket RLE-fag er at mange som i dag underviser i fag som har med religion å gjøre, ikke har fordypning i faget, til tross for at forståelse av ulike religioner blir stadig viktigere i vårt flerreligiøse samfunn, noe ikke minst den demografiske utviklingen bidrar til. Tempoet i innvandringen og tendensene til gettoer i Oslo, der enkelte skoler nesten ikke har elever med norsk som morsmål, gir store utfordringer. 71 pst. av befolkningsveksten i Norge er for tiden innvandringsdrevet. 27 pst. av Oslos befolkning på 587 000 personer, ca. 160 000, er innvandrere eller norskfødte med innvandrerforeldre. De neste 20 årene forventes en fordobling av ikke-vestlige innvandrere i Oslo. Det vil si at av 200 000 nye innbyggere, vil kun 40 000 være etnisk norske eller fra vestlig kulturkrets. Veksten i antall barn er så stor at det må bygges tusenvis av nye klasserom de neste årene i Oslo. Dette vil sette store krav til lærernes kunnskap i religion. Kirke-, utdannings- og forskningskomiteen har mottatt brev fra Nasjonalt fagråd for kristendomskunnskap og religionsvitenskap. Der vises det til at lærerstudenter velger bort RLE-faget. Dette vil medføre at det blir færre lærere som er godt nok rustet til å undervise i faget. Ifølge artikkel i Vårt Land den 21. juni 2011 var det ni klasser i RLE-faget ved Høgskolen i Oslo i 2011. Ved skolestart høsten samme år starter det én klasse. Jeg kan ikke si at jeg synes at dette er veldig stabilt. Hallgeir Elstad, leder for Nasjonalt fagråd for kristendomskunnskap og religionsvitenskap, har uttalt at han er bekymret for at svekket kompetanse blant lærerne vil føre til mindre kunnskap om ulike religioner og kulturer blant elevene, noe som er det motsatte av det vi trenger i dagens samfunn. Jeg ber om at statsråden merker seg, selv om hun ikke er til stede nå, at det også gis melding om at det i faget pedagogikk og elevkunnskap stort sett ikke gis noen særlig undervisning i RLE. Med bakgrunn i at det blant elevene i grunnskolen er en mengde ulike trosretninger og ulike etiske verdier, er det av stor betydning at elevene får god kjennskap til og god kunnskap om ulike trossamfunn. Undervisningen som gir grunnleggende og god kunnskap til elevene på dette området, kan gi bedre inkludering, bedre kulturforståelse og motvirke antisemittiske og andre rasistiske holdninger blant elevene. I et flerreligiøst samfunn, som en skoleklasse er i dag, må det kreves at læreren har kompetanse til å undervise i ulike livssyn. Lærernes kompetanse er den enkeltfaktoren i skolen som er aller viktigst for elevenes læring. Jeg må si at jeg ser tilbake med glede på min egen kristendoms- og religionsundervisning, der vi hadde faglig dyktige lærere som underviste og åpnet opp for spørsmål, debatt og dialog om de ulike trossamfunn, og gjorde at vi som elever ble engasjerte, og vi lærte å forstå både egen og andres tro. Målet må jo derfor være at lærere skal ha relevant utdanning i alle fag de underviser i. Skolen blir ikke bedre enn lærerne som underviser der. Det var en samlet opposisjon som tidligere krevde en gjeninnføring av RLE som obligatorisk fag i lærerutdanningen for 1.–7. klasse, og Fremskrittspartiet krever det samme i dag.