trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Jeg ser at Fremskrittspartiet og Høyre strever litt med rollefordelingen i det regjeringssamarbeidet som de prøver å lansere. I de alternative budsjettene kan det se ut som om Fremskrittspartiet prøver å bruke Høyre som stuntmann i skattepolitikken. Det er Høyre som skal framføre de halsbrekkende og upopulære skattelettene for de rike, mens de plutselig ikke er å finne i Fremskrittspartiets alternative budsjett. Men ifølge programmet og en rekke uttalelser fra ledende politikere fra Fremskrittspartiet er Fremskrittspartiet fortsatt for de samme skattelettelsene til de rike som Høyre går inn for, ikke minst når det gjelder å fjerne formuesskatten. Derfor lurer jeg på hva Siv Jensen vil gjøre for å forhindre at en fjerning av formuesskatten fører til at noen av de rikeste i Norge blir nullskattytere.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Det er veldig bra at representanten Siv Jensen mener at alle skal bidra. Mitt spørsmål var jo nettopp hvordan hun skal sørge for at alle vil bidra. Da har jeg heldigvis anledning til å stille det spørsmålet en gang til: Vil Siv Jensen sørge for at det ikke blir nullskattytere hvis formuesskatten fjernes? Hvordan vil hun gjøre det? Og vil vi få svar fra Fremskrittspartiet på hvordan det skal gjøres før stortingsvalget?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
I Dagens Næringsliv i dag går det fram at ved en fjerning av formuesskatten vil et betydelig antall av de rikeste i Norge bli nullskattytere. Erna Solberg har skrevet noe utmerket i sin bok «Mennesker, ikke milliarder», at hun aldri vil sitte i en regjering som aksepterer at noen av de rikeste blir nullskattytere. Mitt spørsmål er om Høyres leder fortsatt står ved det løftet, eller om det har samme status som løftene om intercityutbygging og løpende opptak i barnehagene, som Høyre har avlyst den siste uken. Og hvis ja, at hun fortsatt står ved dette, hvorfor leverer Høyre et alternativt budsjett som bare inneholder tiltak som beveger oss nærmere gjeninnføring av nullskattytere, og ingen tiltak som sørger for at de rikeste i Norge betaler mer skatt?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
I VG forrige uke sa representanten Erna Solberg om formuesskatten: «Nå ser vi på ulike modeller. Når vi er ferdig, skal vi presentere retningen i våre forslag.» Jeg lurer på når Høyre er ferdig, og om Erna Solberg kan love at forslaget til hvordan vi skal unngå nullskattytere, vil komme før stortingsvalget.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Dagens politikk legger opp til en kraftig økning i investeringene i ny fornybar energi. Jeg kjenner ikke detaljene i Fremskrittspartiets forslag. Jeg er alltid åpen for å vurdere forslag, men det er jo spesielt at klimakritikken kommer fra representanten Ketil Solvik-Olsen. Han representerer fortsatt et parti som en vel må kunne si framstår med en noe sprikende profil i klimaspørsmål. Representanten Solvik-Olsen forsvarer prisverdig nok det forskningen har vist oss om at klimaendringene er reelle, og at det er nødvendig å gjøre noe, mens andre talspersoner for samme parti frir til de delene av opinionen som helst ikke vil tro. Det er ingen tvil om at det hemmer og svekker troverdigheten og gjennomslagskraften til Solvik-Olsen i denne typen spørsmål at Fremskrittspartiet ikke klarer å rydde opp i hva partiet egentlig mener.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Regjeringens mål er som kjent at SAS skal kunne klare seg som et kommersielt flyselskap uten at det skal komme statlige bidrag. Men det å drive et av våre store flyselskap til konkurs ville være en spesiell måte å prøve å avvikle flytrafikken på. Det regner jeg ikke med at Solvik-Olsen heller tar til orde for. Måten å sørge for at vi i framtiden kan bruke mer miljøvennlige transportløsninger enn fly, er å bygge ut mer effektive jernbanestrekninger på de strekningene der det i dag flys mye. Jeg registrerer Fremskrittspartiets nye interesse for jernbaneinvesteringer. Men jeg ser også at profilen i det alternative budsjettet til Fremskrittspartiet fortsatt handler mest om vei. Fremskrittspartiet har vel fortsatt ikke forlatt sin trang til latterliggjøring av visjonen om lyntog i Norge, noe som vil være det helt nødvendige skrittet å ta hvis vi skal få til en «flyavløsning» i stor skala.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Denne regjeringens målsetting er at vi skal klare å styrke områdene rus og psykiatri. Innenfor det helsebudsjettet som nå stemmes igjennom, er det rom for betydelig vekst. Men jeg deler representantens bekymring for deler av rusomsorgen i Norge. Vi kan ikke si oss fornøyd når det er mange mennesker som ikke raskt nok får den hjelpen de trenger, og som i noen tilfeller dessuten ser ut til å få feil hjelp. Derfor trenger vi en rusomsorg med kapasitet til å hjelpe alle og med den nødvendige kvalitet og bredde i tiltak som skal til for å møte de rusavhengige på ulike måter, for vi vet at det er ulike ting som fungerer. Derfor står vi vakt om balansen mellom somatikk, rus og psykiatri, og derfor er vi opptatt av å sørge for at vi har gode, langsiktige vilkår, ikke minst for de ideelle aktørene som driver mange av de beste tilbudene.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Nei, fordi innsatsen for rusbehandling er styrket, er vi opptatt av å fortsette den kursen og styrke den ytterligere og være åpen for nye ideer. Men det er lite som tyder på at de nye ideene kommer fra Høyre, nettopp fordi Høyre ikke ønsker å prioritere i helsepolitikken. Med Høyres nye privatiseringsmodell vil det være sånn at det er de som stiller sterkest fra før – de som kjenner sine rettigheter best, de som bor nærmest en privat klinikk – som først kan få sine behov dekket. Jeg frykter at konsekvensene av det nettopp vil være at de svakeste kommer lenger bak i køen enn i dag. Helsepolitikk vil handle mer og mer om å prioritere, og derfor kan vi ikke ha det Høyre kaller et fritt behandlingsvalg. Vi må heller ha politisk mot til å prioritere dem som trenger det mest, først. Vi er på vei til å styrke både rus og psykiatri, men vi må gjøre mer. Det vil SV gå i front for.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Det kan være veldig bra å være radikal, men det kommer an på i hvilken retning du er det. Det er avgjørende for SV å holde oljeindustrien unna Lofoten, Vesterålen og Senja. Det er regjeringens politikk at oljeindustrien i denne perioden ikke har fått tilgang, verken til Nordland VI, VII eller Troms II. Det er vi i SV veldig stolt over at vi har fått til – to ganger. Jeg har den veldig klare ambisjonen på SVs vegne at vi nå skal vinne valget en gang til og få det til en tredje gang. Det som ligger i forvaltningsplanen, og som gjør at disse områdene ikke er åpnet, er regjeringens politikk. Derimot er jeg veldig bekymret for konsekvensene av det Kristelig Folkeparti og Venstre har sagt i regjeringsspørsmålet, nemlig at de kan tenke seg å åpne for en mindretallsregjering av Høyre og Fremskrittspartiet. Det er jo det scenariet som med størst sannsynlighet vil gi utbygging i Lofoten og Vesterålen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Jeg synes det er veldig hyggelig at representanten Skei Grande leser SVs program, og jeg håper det kan være til inspirasjon for flere. Det er helt riktig at vi har høye ambisjoner for forskningen. Jeg er glad for at vi deler de ambisjonene med Venstre. Bildet av en stor pauseknapp passer rett og slett ikke med virkeligheten, for vi har siden 2005 hatt en realvekst innen forskning på 32 pst. Tallene var betydelig lavere den gangen Venstre satt i regjering. Jeg vet ikke om det var en tilbakespoling, men imponerende var det i hvert fall ikke. Vi har tatt noen steg videre. Det er sånn at samfunnet og politikken utvikler seg, sånn at vi bygger stein på stein. Nå har vi bevilget store penger de siste årene, og vi er opptatt av både å få til større bevilgninger i årene som kommer, og ikke minst få en struktur rundt forskningssatsingen, slik at vi får enda mer ut av innsatsen i framtiden.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
I Senterpartiet er vi opptatt av at hele landet skal ha en positiv utvikling. Derfor har Senterpartiet og den rød-grønne regjeringen styrket ordninger som utjevner kostnader. Et eksempel er nettutjevningsordningen. Gjennom denne ordningen sikrer en at folk og næringsliv også utenfor de store byene slipper urimelig høye nettkostnader. Fremskrittspartiet har tatt til orde for å redusere denne utjevningsordningen sterkt. Mitt spørsmål til Siv Jensen er: Synes Fremskrittspartiet virkelig at det er rimelig å øke utgiftene til nettleie for folk og næringsliv i norske distrikter? Det blir for meg som å si – som hun nevnte i sitt innlegg – at man går fra et Europa på slankekur til norske distrikter på slankekur.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
Jeg synes jeg hørte representanten Solberg nevne at vi har en økonomi uten vekstkraft. La meg si det sånn at en økonomi uten vekstkraft hadde ikke skapt vel 340 000 nye arbeidsplasser og den laveste ledigheten i Europa. Men det jeg skal spørre om, er litt om landbrukspolitikken. Norges Bondelag har sagt som en kommentar til Høyres forslag om omfattende kutt i landbruket: «Vi blir ikke mette av skattelette». Høyre vil kutte landbruksbudsjettet med 1,8 mrd. kr, og Høyre vil også reversere regjeringens forslag til tollendringer. Det som sies fra Norges Bondelag, er at Høyres budsjettalternativ vil gi dramatisk reduserte inntekter for bøndene, slik de har beregnet det nylig. Mitt spørsmål til representanten Solberg er: Hvordan reagerer Høyres leder og partiet Høyre på Norges Bondelags slakt av Høyres landbrukspolitikk, og hvordan reagerer en på de tilbakemeldingene fra næringen en har fått på budsjettforslaget?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
Jeg vil gjerne følge opp det, for å karakterisere Norges Bondelags beregninger, som jeg tror er gjort av økonomer fra NILF, som «skrekkpropaganda», er litt spesielt når en snakker om landets største organisasjon innenfor landbruksnæringen. Det er hevet over enhver tvil at også Norges Bondelag, slik som vi, reagerer på de kuttene som er foreslått, og de har foretatt konkrete beregninger. Vi snakker om kutt i inntekter på mange hundre tusen for enkelte, slik de har lagt det fram. Hvordan skal Høyre øke norsk matproduksjon i framtiden når man har et slikt utgangspunkt for rammene og virkemidlene til næringen?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
La meg først få understreke at min kjennskap til Aass Bryggeri er ganske god – ikke minst til den situasjonen som Aass Bryggeri er i. De er dyktige, det er et godt drevet lokalt, familieeid selskap. Det er slik at formuesskatten noen ganger kan ha uheldige konsekvenser – det bildet ser jeg når representanten Svendsen påpeker det. Men det regjeringen har gjort i lang tid – gjennom alle år – er å forbedre rammevilkårene for næringslivet gjennom endringer i formuesskatten. Vi har gjort endringer som er til gode for svært mange. La meg understreke at min ambisjon er at vi fortsatt skal arbeide for å forbedre rammevilkårene for næringslivet gjennom fornuftige justeringer og tilpasninger av formuesskatten, sånn som vi allerede har gjort. Det er, som jeg nevnte i mitt innlegg, nesten 600 000 som har fått redusert formuesskatt, blant dem mange små næringsdrivende.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
Det er sikkert riktig at Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning har godtatt premissene for det Bondelaget har lagt fram, og at det dermed er gjort beregninger. Det er jo det representanten Flåtten her understreker. Det som er overraskende for meg, er den voldsomme forsvarsviljen Høyre har overfor norsk landbruk. Det kommer selvsagt av at de budsjettiltakene som Høyre har kommet med, den utryggheten som skapes gjennom de forslagene, føles veldig sterkt negativt i landbruksnæringen. Jeg skjønner godt dem som nå har investert – de som Høyre sier de skal ta vare på, de store bøndene – det er jo først og fremst de som blir truet ved at det kuttes i overføringer, at det kuttes i rammevilkår, og at det gjøres systemendringer, som også foreslås. La meg bare si at jeg tar til etterretning det Flåtten sier om Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning, men samtidig er det Bondelaget har laget et utgangspunkt som Høyre bør ta mer alvorlig.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
Vi aksepterer ikke den premissen – og det er jo feil, det du sier. Jeg opplever ikke at det er tegnet et fiendebilde av næringslivseiere og dem som tjener gode penger. Vi har dem, og det må vi ha i dette landet. Det som vi har sagt, som også statsministeren har sagt, er at den politikken som Høyre har foreslått når det gjelder formuesskatt, skaper større forskjeller, og den skaper uheldige løsninger geografisk og økonomisk i næringen. Den skaper forskjeller mellom dem som har mindre, og dem som har mer. Det må Høyre ta til etterretning. Dette er en konsekvens av de forslagene som man har kommet med i budsjettet, og det kan man ikke springe ifra.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
Gjennom de årene vi har sittet i regjering, etter 2005, har vi endret skatte- og avgiftspolitikken mange ganger. Det gjelder også på landbruksområdet. Blant annet har det, mens jeg satt i regjeringen, blitt endringer når det gjelder matproduksjonsavgiften, avskrivingssatser for landbruksbygg, osv. Det er klart at vi hele tiden er ute etter å finne rettferdige og gode løsninger i skattepolitikken som ivaretar både den enkeltes behov og fellesskapets behov. Det eksemplet som representanten Andersen Eide her nevner, er noe av det som det må jobbes videre med. Det er en av de sakene som jeg mener vi i Senterpartiet skal følge opp.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
Jeg synes det er veldig bra at vi før helgen fikk en gjennomgang av den kunnskapsinnhentingen som har skjedd, hva gjelder Lofoten, der en også fikk høre olje- og energiministerens anbefaling til videre prosess med hensyn til oljeboring – eller veivalg mellom fisk og olje i Lofoten. Jeg er fra en kystkommune der fiskeri og oppdrett er grunnleggende viktig. Jeg har vært fiskeriminister og jeg har hele tiden sagt at jeg prioriterer fiskerinæringen svært høyt i diskusjonen om Lofoten/Vesterålen-området, men jeg skal gå med åpne øyne inn i den diskusjonen som olje- og energiministeren inviterer til. Den er nødvendig for oss alle å ta, og jeg tror vi skal finne gode løsninger, både gjennom programarbeidet i Senterpartiet og gjennom det arbeidet som skal skje i regjeringen, når det gjelder oppfølgingen av kunnskapsinnhentingen som er foretatt.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
La meg bare få påpeke én ting: Senterpartiet ønsker ikke å fjerne formuesskatten på kapital. Vi har en programformulering som sier at vi ønsker å fjerne formuesskatten på arbeidende kapital – det er riktig. Det er en stor forskjell, for det betyr at det må foretas en avgrensing dersom en skal gjennomføre forslaget i praksis. Det har vi jobbet med i regjeringen. Vi har ikke kommet igjennom med det, men vi har i stedet fått gjennomslag for betydelige endringer i løpet av de siste årene når det gjelder formuesskatt og når det gjelder bunnfradrag og endringer der. Det har bedret situasjonen for enkeltpersoner og for småbedriftseiere som blir omfattet av endringene. Vi ønsker å jobbe videre med formuesskatten for å få den enda bedre, men vi er opptatt av at vi ikke skal ødelegge den fordelingsvirkningen formuesskatten har. Det er helt åpenbart at hvis du tar bort formuesskatten helt og fullt, vil det skape større forskjeller, og det er vi motstandere av.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
Venstre snakker mye og godt om klima. I klimameldingen inngår satsing på skogbruket som en del av en offensiv klimaløsning. Der snakker vi om økt avvirking, økt planting og økt tilvekst. Alt dette er gode klimatiltak for å bruke skogen som karbonfanger og for å øke fornybar energiproduksjon. Så sier Venstre at de ønsker en mer offensiv klimapolitikk. Men i budsjettet som nå er lagt fram, foreslår de det motsatte når de kutter landbruksbudsjettet med 100 mill. kr. gjennom avvikling av tilskudd til skogsbilveier og til skogplanting under Landbrukets utviklingsfond. Mitt spørsmål til representanten Skei Grande er: Hva er grunnlaget for denne offensive satsingen på klima og skog i Venstre? Er det kun skog på sørlige breddegrader som aksepteres å ha klimaeffekt, eller er det også slik at skog i Europa har klimaeffekt for Venstre?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
Jeg registrerer at det å bygge skogsbilveier for å drive et bærekraftig skogbruk er en utfordring for Venstre. Et annet spørsmål til budsjettet går på det at Venstre foreslår å innføre full merverdiavgift på mat. Frukt, grønt og økologiske produkter skal ikke momsbelegges – det er da motsvarigheten. Det gir en enorm kostnadsøkning på mat i det norske samfunnet, og det vil ikke minst være fordelingsutfordringer i og med at det er barnefamilier med høye matbudsjetter som vil bli rammet hardest av et slikt forslag. Jeg vil be representanten Trine Skei Grande forklare litt av bakgrunnen for også det forslaget.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-11-27:
Jeg ønsker å spørre representanten Gundersen om inntektssystemet til kommunene. Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre forslår at en del av selskapsskatten skal tilbakeføres kommunene. Det er 11 mrd. kr som skal omfordeles. Det vil da ramme de skattesvake kommunene, og det vil tjene de skattesterke kommunene. I sitt forslag til program går Høyre noe lenger. Der går de inn for å straffe skattesvake kommuner ved å redusere inntektsutjevningen mellom kommunene. Ni av ti kommuner vil være tapere når vel 2 mrd. kr skal flyttes fra kommuner som fra før har lave skatteinntekter, til kommuner med høye inntekter. Jeg oppfattet at representanten Gundersen sa at man skal skape mer, ikke skatte mer, men la meg si det slik: Er det slik at Høyre skal straffe de svakeste mer?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
For Kristelig Folkeparti er det en viktig oppgave, og også en politisk oppgave, å legge gode rammer rundt familiene. Jeg opplever at også Fremskrittspartiet er opptatt av familiene – representanten Jensen var også innom det i sitt innlegg. Men en annen viktig oppgave i forbindelse med dette er jo også å legge til rette for at familier som står i fare for å splittes, kan møtes med gode tiltak. Jeg tenker da på samlivstiltak. Dette er imidlertid Fremskrittspartiet ikke så veldig opptatt av, for Fremskrittspartiet foreslo i sitt alternative budsjett for inneværende år å kutte på den posten, fordi man mente at generelle samlivstiltak ikke er en prioritert oppgave for det offentlige. Så mitt spørsmål til representanten Siv Jensen er: Vil de også i sitt alternative budsjett for 2013 fortsette å kutte i disse viktige tiltakene?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
De siste årene har kommunene opplevd å få stadig flere oppgaver fra staten, senest også rusomsorgen, som nå er innlemmet i kommunerammen. Av andre ting kan vi bl.a. nevne samhandlingsreformen, som er en statlig reform, der kommunene har måttet bidra med betydelige midler. En spørreundersøkelse blant landets ordførere og rådmenn viste at gapet mellom forventninger og hva kommuneøkonomien gir rom for, har økt de siste årene. Ordførerne og rådmennene sier altså at staten pålegger kommunene oppgaver de egentlig ikke har råd til. Samtidig sa statsråden følgende i sin pressemelding til budsjettet: «Vi snudde ein lang trend med smalhans i kommunane. Det har gitt rom for god samfunnsutvikling.» Dette er ikke sammenfallende med hva ordførere og rådmenn sier, så jeg vil spørre statsråden: Hvem har rett – er det ordførerne og rådmennene eller statsråden?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
De spørsmålene som Erna Solberg nå tok opp, er grundig kommentert allerede, særlig av statsministeren i hans innlegg. Min replikk skal handle om noe annet, nemlig om noe som jeg oppfatter som veldig viktig i denne debatten, og et helt sentralt tema. Det handler om at vi hele tiden har sett at det ikke finnes noe samlet økonomisk opplegg fra opposisjonen. Et av de spørsmålene som er veldig sentralt i den sammenheng, er selvfølgelig pengebruken. Fremskrittspartiet har nå framført med tyngde sitt forhold til pengebruk og handlingsregelen. Representantene Sanner og Solvik-Olsen tørrprater veldig mye om dette og vil ikke utfordre hverandre. Sanner prøver å unngå å svare på konkrete spørsmål. Men nå har vi kommet fram til grensen, representanten Solberg, og jeg spør: Stiller du deg bak Fremskrittspartiets forståelse av bruken av handlingsregelen?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Nå begynner jeg å bli ordentlig urolig. Nå ga jeg den parlamentariske lederen for Høyre en sjanse til å kommentere Fremskrittspartiets forståelse av handlingsregelen. Det gjør hun ikke. Vi har aldri vært i tvil om Høyres forståelse. Vi har stått sammen om det, representanten Solberg. Jeg kan si det på den måten: Arbeiderpartiet ville aldri gått inn i en regjering hvis det var uklart om pengebruken. Det gjør meg urolig om Solberg heller ikke vil svare på, hvis hun ikke svarer nå, om hun vil stå fast på forståelsen av handlingsregelen og ta avstand fra Solvik-Olsens karakteristikker, at handlingsregelen slik vi forfekter den, bl.a. er ideologisk og byråkratisk, som han sa her i Stortinget for et par timer siden. Kan vi ikke nå få et klart svar på dette? Dette er egentlig et kjernepunkt i denne finansdebatten, og det er den siste før vi skal møte velgerne på nytt.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Representanten Solvik-Olsen sa at jeg nok kunne lese og høre, men at jeg hadde vanskelig for å forstå. Jeg for min del kan bekjenne for Stortinget at jeg har ingen embetseksamen, men jeg forstår politikk relativt godt. Da jeg hørte Solvik-Olsens måte å argumentere på, satt jeg på plassen min og ble minnet om en legendarisk svensk finansminister som het Gunnar Sträng. Han hadde heller ingen embetseksamener, men han bygde det svenske velferdssamfunnet fra bunnen og oppover og gjorde det til en av verdens mest avanserte stater. I en ganske parallell situasjon som med Solvik-Olsen, men med en representant for det svenske «högern», gjorde Gunnar Sträng en øvelse som jeg også nå skal gjøre for Stortinget. Han tok i selene slik, dro dem fram, og så sa han: Skal vi fortsette med denne talleksersisen, eller skal vi snakke politikk? Det er det det handler om. Det handler nemlig om politikken og seriøsiteten i den, for er det noe som har preget Det norske storting, så er det akkurat det at man har vært veldig seriøs når det gjelder å holde orden på norsk økonomi, uavhengig av blokker på mange sett og vis. Det nye i situasjonen er Fremskrittspartiet, som Høyre nå inviterer inn i koalisjonen. Det er skremmende, for da rugger du på båten. Til representanten Sanner vil jeg si at jeg sa ikke – ikke – at jeg tvilte på Høyres syn på handlingsregelen. Jeg sa at det var meget bemerkelsesverdig at verken Sanner eller noen andre representanter fra Høyre ikke tok avstand fra Fremskrittspartiet. Det var det jeg sa. Det gjorde han ikke nå heller. Det står altså igjen at Høyre ikke vil det. Gundersen gjorde det ikke, Sanner gjør det ikke, Erna Solberg gjør det ikke – ingen gjør det. Da vet vi det. Det aller siste jeg vil si, det er at når det gjelder påstanden om min historieløshet i forhold til kraften, så vet jo representanten Høie veldig, veldig godt at uten det offentlige eierskapet til våre kraftressurser, hadde vi ikke greid å bygge den kraftkrevende industrien. Det er den som har vært grunnstammen. Det var det jeg sa – og dere rugger på den båten også.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Her var det mye en kunne ta tak i, men jeg la merke til at Lysbakken refererte til at opposisjonen, eller alternativet, var blitt mye mer blåere og mer radikalt enn noen gang. Jeg synes det er trist at radikalt er blitt et fy-ord for SV. Det kan ane meg at det har noe å gjøre med Ola Borten Moe. Det er til det jeg ønsker å stille spørsmål, for vi så mange fram til kunnskapsinnhentingen som Lysbakken hadde bestilt, om Lofoten, Vesterålen og Senja og mulig petroleumsaktivitet der. Fredag sendte ansvarlig statsråd ut en pressemelding der han skriver: «La oss få mer aktivitet i allerede åpnet areal i det nordøstlige Norskehavet nå, inklusive åpnet del av Nordland VI.» Både Lysbakken og jeg vet godt at Nordland VI er Lofoten. Ansvarlig statsråd ønsker altså å åpne Lofoten neste høst. Er det sånn at en enten ikke kan stole på ansvarlig statsråd og det han skriver i regjeringens pressemeldinger, eller har SV allerede inngått et kompromiss om at Lofoten åpnes neste høst?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-11-27:
I en replikkordveksling med Erna Solberg for litt siden sier representanten Brekk at Bondelaget har gjort konkrete beregninger som viser at det vil være store tap innen landbruket i Norge hvis man gjennomfører Høyres politikk. Disse konkrete beregningene beror på en rekke antagelser. Man antar en prisnedgang, man bruker ikke Høyres tall fra det alternative budsjettet, man tar ikke med skattelettelsene som er lagt inn, og man tillegger en rekke endringer i tilskudd som vi ikke har skrevet noe sted, men som det passer Bondelaget å anta. Det verste ved representanten Brekks innlegg er imidlertid følgende: Han sier at Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning har regnet ut dette. Det har de slett ikke gjort. Jeg vil gjerne at han enten gjentar det eller avkrefter det. De har bare godtatt premissene som Bondelaget har laget. Alle vet at to pluss to er fire, uansett hvordan man gjør det.
Svein Flåtten (Høyre), 2012-11-27:
Statsråden svinger seg til de store høyder og tar ansvaret for verdens matvareproduksjon. Da er det viktig at det er bærekraftig her hjemme. Hvis en går inn i de rød-grønne budsjetter, vil en finne at det går et sted mellom 250 mill. kr og 300 mill. kr til økologisk produksjon. Målsettingen til statsråden er 15 pst. I øyeblikket er førstehåndsverdien 1,5 pst. Det betyr at man kan gange dette med ti, og da skal man bruke 3 mrd. kr på det. I tillegg vil målet tilsi at nå bruker vi 4 pst. av arealet – ti-gangen vil bety 40 pst. Med tanke på disse store visjonene for å bidra til verdens matvareproduksjon: Hvor er bærekraften i det økonomiske – jeg tenker på pengebruken over de offentlige budsjetter – og også i arealbruken, som uomtvistelig er større?
Svein Flåtten (Høyre), 2012-11-27:
Men det var ikke dette jeg spurte om, president. Har jeg anledning til en replikk til?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Både parlamentarisk leder, Lars Peder Brekk, og jeg kjenner til at mange bønder rundt om i landet sliter med å få endene til å møtes, og at jordbruksoppgjøret ikke ga bøndene den nødvendige økningen i inntekt. Vi ser at også skattesystemet slår ufordelaktig ut for de aktive bøndene. Gevinst ved salg av landbrukstomter skattlegges i dag som personinntekt med inntil 50 pst. dersom det er drift på gården. Dersom det ikke er drift på gården, skattlegges gevinsten med inntil 28 pst. Altså gir skattereglene incentiver til å legge ned driften. Kristelig Folkeparti ønsker at salg av landbrukstomter, enten det er frivillig eller ufrivillig, skal fritas fra beskatning dersom gevinsten reinvesteres i landbruksdriften. Støtter Senterpartiet et slikt forslag?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Under budsjetthøringen kom Norges Fiskarlag med en klar bekymringsmelding til regjeringen når det gjelder tilskudd til næringstiltak som garantilott, føringstilskudd til tiltak for mottaksstasjoner og til selfangst. Vi har bl.a. i mange år sett en utvikling med nedleggelse av stadig flere fiskeindustribedrifter. Regjeringen foreslår samme beløp på denne budsjettposten for 2013 som for 2012, altså en reduksjon i bevilgninger. Deler statsråden Fiskarlagets bekymring for at konsekvensene av en reduksjon i næringstilskuddet vil føre til at det mange steder vil være umulig å være bosatt for yrkesfiskere som har mindre båter, og at det igjen vil føre til at verdifulle fiskeressurser ikke blir utnyttet?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Kristeleg Folkeparti er, på same måte som regjeringspartia, oppteke av familiane. Me prioriterer familiane i alle deira ulike former gjennom å styrkje foreldrepermisjonsordninga, gjennom å utvide fedrane sine rettar, halde på maksprisen og ikkje minst sikre arbeid til alle. Problemet til Kristeleg Folkeparti er at dei no står i fare for å bli grunnlaget for det mørkaste blå regjeringsalternativet gjennom tidene. Alvoret blir understreka av dei tidlegare Kristeleg Folkeparti-leiarane Bondevik og Svarstad Haugland, for dei har sett kva det kostar. Noko av det som står på spel ved eit slikt samarbeid, er rettar for fedrane, makspris i barnehagane, vern mot mellombels tilsetjingar og vern mot pålegg om uønskt overtidsarbeid. Dersom dette blir fjerna, blir konsekvensane for familiane alvorlege. Vil Kristeleg Folkeparti verkeleg risikere å bli medansvarlege for ein politikk der dei rikaste i landet får store skattekutt, medan barnefamiliar får auka utgifter og fedrar færre rettar, og er dette i samsvar med Kristeleg Folkeparti sitt verdigrunnlag?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Selv om det ikke kom så veldig tydelig fram i representanten Hareides innlegg nå, har jo Kristelig Folkeparti tydelig valgt side i regjeringsspørsmålet. De går for et borgerlig samarbeid. Jeg er for så vidt spent på hvordan Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet skal finne sammen i mindre saker som spritsalg, åpningstider på helligdagene osv., men også i de større og viktigere sakene – en av dem er bistands- og utviklingspolitikk. Når det gjelder bistands- og utviklingspolitikk, har Kristelig Folkeparti og de rød-grønne mye til felles. De rød-grønne har doblet innsatsen når det gjelder bistand. Vi har et 1 pst.-mål av brutto nasjonalinntekt, mens Kristelig Folkepartis samarbeidspartnere kutter. Høyre kutter i sitt alternative statsbudsjett 1,5 mrd. kr til bistand, Fremskrittspartiet kutter 7,5 mrd. kr, og ingen av dem vil ha et fast mål for norsk bistandsnivå. Hvordan stiller Kristelig Folkeparti seg til dette? Kan de garantere at de i en ny regjering vil holde fast på 1 pst.-målet som de rød-grønne har?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Hvor lenge varer psykisk sykdom? Det er et ganske dumt spørsmål, for det er det ingen som kan svare på. Men jeg har inntrykk av at Venstre mener at de vet det, for jeg har lest Venstres alternative statsbudsjett. Venstre ønsker å vedta når din psykiske sykdom, lungebetennelse eller andre sykdommer skal være over. Det er fordi Venstre har vært i Sverige og hentet ideen om såkalte normerte sykmeldinger. Da har Venstre vedtatt at du skal bli fortere frisk av lungebetennelsen din, eller av kreft, eller når du har havnet i en ulykke. Alle vet at sykdom er helt ulik hos ulike mennesker, også avhengig av f.eks. hvilken jobb du har. En vond rygg kan bety noe helt annet i én jobb enn i en annen. En brukket fot betyr noe ganske annet hvis man sitter her på Stortinget, enn om man arbeider på et sykehjem. Hvorfor ønsker Venstre å bestemme hvor lenge folk kan være syke? Og jeg vil spørre representanten Skei Grande: Hvor lenge varer psykisk sykdom?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Venstre er vanligvis opptatt av at politikere skal bestemme mindre, at andre mennesker skal bestemme mer, og at politikere ikke kan vedta seg inn i folks hverdag. Men representanten Skei Grande svarte ikke på utfordringen. Jeg er SV-er, og jeg mener at det må en lege til for å bestemme om et menneske er friskt eller ikke. Jeg tror ikke politikere kan vedta det. Politikere skal ikke bestemme når en lungebetennelse skal være over, eller når et brudd er grodd. Det er derfor mitt parti jobber for å trygge sykepengene mot kutt og for at det er fagkunnskap og ikke politikk som skal avgjøre om vi er friske eller ikke. Hva ved sykdom er det som gjør at akkurat det er noe Venstre mener man kan regulere politisk? Hvor lenge varer sykdom?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Representanten Kambe snakker om sjuårskrise. Det er et tema Kambe nok har lite erfaring med, og det er jo fordi Høyre aldri har hatt mandat fra velgerne til å regjere så lenge som i sju år. Han sier at Kristelig Folkeparti, Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet er enige om det meste, så jeg har en liten prøve på det. Tidligere i debatten i dag utfordret jeg Kristelig Folkeparti-leder Knut Arild Hareide på om Kristelig Folkeparti kunne garantere at de ville stå på 1 pst.-målet i bistandspolitikken. De rød-grønne har jo doblet bistandsbudsjettet under sin regjeringstid og oppfylt målet om 1 pst. av bruttonasjonalinntekten til bistand. Hareide garanterte at det ikke vil kuttes i bistand i en regjering der Kristelig Folkeparti inngår. Kan representanten Kambe kvittere ut denne seieren for Kristelig Folkeparti her og nå og her og nå legge fra seg de bistandskuttene som Høyre har i sitt alternative statsbudsjett? Eller vil Kambe parkere Kristelig Folkeparti?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Representanten Skei Grande var opptatt av å være modig og djerv, og var opptatt av klima. Statsminister Stoltenberg uttrykte i sitt innlegg bekymring for at CO2-utslippene og klimaendringene øker. Det er en bekymring jeg tidligere har hørt at representanten Skei Grande deler. I dette budsjettet kutter både Høyre og Fremskrittspartiet tiltak mot avskoging. Høyre kutter 750 mill. kr, Fremskrittspartiet kutter 2 mrd. kr. Dagens Næringsliv har på lederplass karakterisert prosjektet som vellykket, både fordi det bidrar til konkrete utslippsreduksjoner i Brasil og fordi det har satt fart i det internasjonale arbeidet med å redusere avskogingen. Det er altså dette prosjektet Fremskrittspartiet og Høyre vil kutte. Mitt spørsmål blir: I denne saken, er Venstre nærme regjeringen eller Fremskrittspartiet og Høyre?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Det hjelper vel neppe å kutte i det mest effektive tiltaket hvis man virkelig er opptatt av å gjøre noe med klimaet. Jeg har hørt representanten Skei Grande tidligere i Stortinget. Hun pleier å spørre representanten Jensen: Finnes det menneskeskapte klimaendringer? Til dags dato har jeg ikke registrert at Skei Grande har fått et svar på det spørsmålet. Men jeg tenker kanskje at kuttene i budsjettet gir det svaret og av Venstre kan ses som en forsmak på hvordan det vil være å forhandle med Høyre og Fremskrittspartiet. De synes riktignok det er gøy å være for klimafond når de kan forhandle med regjeringen, men når de skal prioritere selv, er det ikke så gøy og ikke så viktig. I Oslo ser vi det samme. Venstre sliter i byregjering. De har fått tre færre sykkelveier i år enn i fjor. Jeg stiller meg spørsmålet, og jeg stiller det også til Skei Grande: Hvorfor har Venstre valgt feil side i klima- og miljøpolitikken?
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Både finansministeren og denne regjeringen er trofaste mot det regelverket som ligger rundt handlingsregelen og Statens pensjonsfond. Når man går til kilden, til opprettelsen av oljefondet i 1990, og f.eks. leser merknadene fra Fremskrittspartiet, er det veldig interessant lesning. For å holde Stortinget unna kortsiktige fristelser – det står ikke det ordrett i innstillingen, men det var iallfall poenget – mente Fremskrittspartiet den gangen at man skulle grunnlovsfeste oljepengebruken, et sterkere vern rundt oljepengebruken enn det vi ser i dag. Da man skiftet navn i 2006, med representanten Christian Tybring-Gjedde som saksordfører, gjentok man sine sterke formuleringer fra 1990. Et interessant spørsmål er hvorfor ikke Fremskrittspartiet har foreslått å endre loven, slik at den blir mer i samsvar med partiets påstander og det som kommer til uttrykk i partiets politikk i det alternative budsjettet.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Det var ikke en planlagt replikk i den forstand, men det var et planlagt svar, for jeg har blitt stilt det samme spørsmålet flere ganger nå. Da tenkte jeg at det i grunnen er lurt å se litt på «record»-en, som det heter, for Fremskrittspartiet når det gjelder den slags spørsmål i Stortinget. Mitt poeng er at i loven om Statens pensjonsfond utland går det klart fram hva som skal regnes inn i kontantstrømmen, på både inntekts- og utgiftssiden. Der er det tydelige føringer på hvordan man skal føre statens direkte engasjement i oljevirksomheten. Mitt poeng er at ved flere korsveger har Fremskrittspartiet hatt en mulighet til å endre det lovverket, men de har faktisk ikke gjort det. Gå fra ord til handling, er mitt råd til Fremskrittspartiet. Da vil resten av denne salen se hva slags uansvarlig økonomisk politikk Fremskrittspartiet står for.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Den nåværende og tidligere kunnskapsminister fra SV har styrt og styrer dette departementet godt. Det er utfordringer i skolen, ja. Det er nettopp derfor vi ønsker å fullføre den jobben vi har startet på, en skole som i 2012 er preget av ro, tillit og samarbeid. Elever lærer mer, flere fullfører og består. I Pisa-undersøkelsen når det gjelder lesing, har Norge rykket opp fra 19. plass til 9. plass. Vi styrker høyere utdanning og forskning – 23 400 flere studieplasser de siste årene. Det er et grunnlag som blir lagt for en bedre skole. Det er et grunnlag som blir lagt for økt verdiskaping i framtiden. Men, ja, det er utfordringer i norsk skole. De tar vi tak i, og de har vi tenkt å jobbe videre med for å oppnå enda bedre resultater.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Hvis man ser på reelle 2012-kroner, har innsatsen til forskning økt med 6 mrd. kr fra 2005. Det utgjør en økning på om lag en tredjedel eller rundt 32 pst. reelt sett. Det er en sterk satsing på forskning. Vi er ett av de landene i OECD som bruker størst andel av BNP over offentlige budsjetter til forskning. Så vi har store ambisjoner på forskningsområdet. Ny GIV, som er et tiltak for å ta tak i frafall i den videregående skolen, er et usedvanlig godt tiltak. Det skal vi videreutvikle og det skal forbedres, slik at enda flere klarer å fullføre videregående skole. Vi ser at det er en god investering i framtiden, fordi det gjør at ungdom kommer gjennom skolen på en god måte og senere har muligheter i arbeidslivet, og ikke går over i uførekøen, som mange gjør dersom man ikke gjennomfører videregående skole. Ja, det satses, og vi skal satse videre.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Det er to forhold som jeg har lyst til å framheve i den sammenhengen. Det er en betydelig satsing på, og det vil bli en betydelig satsing på, å oppfylle det løftet som er gitt. Mitt inntrykk er at vi er godt i rute for å nå i mål i 2014 med de løfter som tidligere ble gitt. Det andre som er viktig å ha med seg, er at vi i denne perioden har styrket kommuneøkonomien betydelig, for en av utfordringene i den sammenhengen er den kommunale egenandelen. En trygg og god kommuneøkonomi i bunnen er viktig for å kombinere økonomien med de satsingene som kommer direkte over statsbudsjettet. I løpet av denne perioden har inntektene til kommunesektoren økt reelt sett med mange og seksti milliarder kroner, og neste års budsjett innebærer et nytt løft for kommuneøkonomien når det gjelder utviklingen bl.a. i frie inntekter, som også er viktig for satsingen på eldreområdet.
Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Uten å ta stilling til de enkelte deler i Venstres alternativ når det gjelder skatteforslag, vil jeg generelt si at den tanken som går ut på å utjevne forskjeller gjennom skattesystemet, er en fornuftig tilnærming til bruk av skatt både som et middel for å skaffe fellesskapet gode, forutsigbare og trygge inntekter, og også for å bruke skattesystemet til styrking av fordelingsprofilen. Det har denne regjeringen gjort, og det vil denne regjeringen fortsette med. Det er særlig utviklingen i formuesskatten som har gitt det sterkeste bidraget til en mer rettferdig byrdefordeling mellom dem som har mye, og som har evne til å løfte en større skattebyrde enn andre, og dem som har lite. Så ja, på et mer generelt grunnlag er vi for gode skatteforslag som styrker fordelingsprofilen i skattesystemet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Det er ikke noe rart i det hele tatt, for mitt innspill om 2 000 studentboliger per år gjaldt stortingsperioden fra 2013. Denne perioden har vi forholdt oss til det som står i regjeringsplattformen, som Tord Lien ganske riktig sier er en fordobling fra 2005: en bygging fra 500 til 1 000 nye studentboliger per år. Det er jeg godt fornøyd med. Det er det studentene krevde, og de fikk 100 pst. innfrielse. Når jeg har tatt til orde for at vi bør doble ambisjonsnivået en gang til fra 2013, er det av flere grunner, dels fordi presset på boligmarkedet har økt betydelig – særlig i de områdene der de største studiestedene er – og dels fordi det å bygge studentboliger er en veldig enkel og ubyråkratisk måte for raskt å være med på både å skaffe studentene bedre boligtilbud og å sende et signal inn i det private markedet, som også er stort på dette området. Så det er et forslag som jeg allerede har fått gjennomslag for i SVs forslag til arbeidsprogram for neste periode, og som jeg dermed regner med at har store sjanser for å bli den rød-grønne regjeringens politikk i 2013, når vi vinner valget på nytt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Jeg er fornøyd med at vi er på rett vei. For det er en betydelig økning når det gjelder interesse for ingeniørstudiet f.eks., og vi har økt antallet studieplasser innenfor ingeniør- og realfagutdanningene. Det er uteksaminert flere innenfor realfag nå – en økning fra 2008 til 2011 på over 20 pst. Så vi er faktisk på rett vei. Det betyr også at anslagene for hvor mange ingeniører vi kan mangle framover, er justert ned. Jeg gleder meg over at vi er på rett vei, men jeg bruker det som en spore for ytterligere å få opp interessen rundt realfag, for vi kommer til å trenge det på mange områder. Mitt intense ønske er at veldig mange flere ungdommer skal se hva slags muligheter som ligger innenfor disse yrkene – kanskje særlig at jentene i sterkere grad skal kaste sine øyne på realfag, for jeg tror kanskje ikke de er like klar over at det er mange interessante utfordringer på dette området, som det er på andre områder innenfor utdanningssystemet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Nå begynner jeg virkelig å glede meg til valgkampen. For dette er et forslag som er kjempet fram av elever, lærere og foreldre i skolen som ønsker å prøve ut hvordan det er å få økt lærertetthet. Vi har valgt ut halvparten av de 30 prosentene av ungdomsskolene som har flere enn 20 elever per lærer, ut fra hvilke det er som har lavere enn snitt i grunnskolepoeng, og da treffer vi ganske godt. Da skal vi høste erfaringer med hvordan det er å få til bedre lærertetthet. De som har skoen på, er hellig overbevist om at det betyr at man kan jobbe mer praktisk og variert, at man kan følge opp elevene med mye bedre tilpasset opplæring, og at man kan få tilbake en del av de lærerne som har forlatt skolen. Så det gleder jeg meg virkelig til å diskutere med Høyre. Så har jeg et spørsmål til Høyre. Jeg ser at Høyre foreslår å redusere kommunenes egenandel når det gjelder videreutdanning, fra 25 pst. til 20 pst. Hvordan i all verden tror Høyre at det skal utløse 2 500 flere videreutdanningstimer?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-27:
Vi har fulgt opp den formuleringen i regjeringserklæringen med to timer gratis SFO pluss de kulturskoletimene som kommer på dette årets budsjett. Så er det sånn at det vi får tilbakerapportering på når det gjelder barnetilsynsundersøkelsen, er at foreldre med barn i småskolen er fornøyd med leksehjelpen. Og vi ser, når vi ser på fordeling av hvem som bruker den, at den har en god sosial utjamningseffekt. Det er en større andel av foreldrene med lav inntekt og lav utdanning som bruker leksehjelp, enn dem som har barn som går i SFO. Så får vi en avsluttende rapport – en dybderapport – til våren om hvordan leksehjelpen har fungert, men mitt inntrykk er at det er veldig forskjellig, og at det er veldig mange som har veldig gode erfaringer med leksehjelpen.
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg noterer meg at statsråden mimrer om gamle dager og løfter og lovnader, men jeg noterer meg at hun ikke var innom samtlige rød-grønne partiers lovnad om elleve måneders studiestøtte, men det får vi kanskje komme tilbake til. I 2006 økte den rød-grønne regjeringen byggingen av studentboliger fra rundt 500–600 til 1 000. Etter 2000 har det ikke vært noen økning i det tallet, noe som har ført til at det i år er rekordstor kø. Aldri har så mange fått nei til studentbolig som i 2012. I sommer sa statsråden og partilederen hennes at det er behov for å øke antallet studentboliger som bygges hvert år, fra 1 000 til 2 000. Men da høsten kom, var forslaget i statsbudsjettet også i år 1 000 boliger, og dermed er det rekordstor kø også i 2013. Hva er det som har endret seg fra sommeren 2012 til høsten 2012?
Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Akkurat dette med om den rød-grønne regjeringen får fortsette etter valget, tror jeg heller vi får komme tilbake til ved en senere anledning. Jeg noterer meg også at statsråden ikke kommenterer økning av studiestøtte, som sto både i Soria Moria I og alle de tre rød-grønne partiprogrammene i 2009, men som sagt hadde jeg ikke forventet at det skulle bli et stort tema i dag. Den saken er vel lagt på is. Men sist onsdag hadde jeg og statsministeren en runde her i salen om realfagskandidater. Og det er jo rett, som statsråden sier, at antallet realfagskandidater er svakt økende. For første gang i denne regjeringsperioden er man faktisk over nivået man var på i 2006. Men sett i forhold til andel både av en samlet arbeidsstyrke i Norge og av kandidater som kommer ut, er man jo langt unna faktisk å etterfylle behovet ute i arbeidslivet. Er statsråden fornøyd med situasjonen som den er i dag?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2012-11-27:
I sitt hovedinnlegg tidligere i dag slo Audun Lysbakken fast at tiltaket med 600 nye lærerstillinger er øremerket skoler «med de største faglige og sosiale utfordringer», for å sitere ham ordrett. Faktum er at regjeringen har pekt ut skolene uten å snakke med skoleeierne. Faktum er at tiltaket bare kommer 170 av landets 3 000 skoler til gode. Og faktum er at regjeringen skal bruke 1,5 mrd. kr på 600 lærere som kunne vært brukt til etter- og videreutdanning for mange tusen lærere. Hvordan kan statsråden forsvare et tiltak som treffer så tilfeldig, og at skolene er plukket ut her i Oslo? Og hvordan kan statsråden forsvare et tiltak som kommer så få elever og så få lærere til gode? Er det ikke et tankekors at det kommer tre stillinger til Finnmark – et fylke som ligger på topp i frafall, og som dessverre ligger nær bunnen når det gjelder eksamensresultater og grunnskolepoeng?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Vi kan vel vente oss et enkelt budskap fra Fremskrittspartiet i valgkampen. Det som jeg ønsker å spørre representanten om, går på skattelettelser for arbeidsfolk – med Fremskrittspartiet blir det store skattelettelser. Men Fremskrittspartiets nestleder mener at medlemmer i fagforeninger som bevilger penger til politiske parti, ikke skal få fagforeningsfradrag – en klar exit til LOs 893 000 medlemmer. I budsjettet tar de dette helt vekk, en klar høyre-uppercut til norsk fagbevegelse. Jeg lurer på: Mener Fremskrittspartiet at det skal gå et skille mellom LO og resten av fagbevegelsen når Fremskrittspartiet tar sine avgjørelser? Og nr. 2: Mener Fremskrittspartiet at det er greit å redusere skattefradraget for organiserte ansatte, mens man ikke rører fradragene til de organiserte på arbeidsgiversiden?