trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Svein Flåtten (Høyre), 2017-06-21:
Vi har ført, og kommer til å føre, en politikk for å skape flere arbeidsplasser. Man kan ikke måle ulikheten gjennom skattestatistikker. Det å gi folk en jobb, som jeg nettopp var inne på, er det største bidraget man kan gi for å fjerne ulikhetene, det at man får noe å leve av og kan skape seg sitt eget liv. Det er heller ikke sånn at ulikhet bare kan tolkes ut av inntektsforskjeller, formuesforskjeller, skattenivåer. Det spørs også hva man gjør på forskjellige områder. Se hva denne regjeringen har gjort med hensyn til barnefattigdommen, som representanten Syversen var innom. Se hva vi har gjort på rusområdet, i psykiatrien – alt dette som løfter folk opp på veldig mange områder. Jeg synes det er beklemmende stadig å høre at Arbeiderpartiet når de snakker om ulikhet, er opptatt av skattestatistikk og ikke hva man gjør for det enkelte mennesket.
Svein Flåtten (Høyre), 2017-06-21:
Jeg har ikke lest detaljene om innlevering av utstyr i Sjøheimevernet, men jeg har blitt minnet på det tidligere i denne debatten av representanten Slagsvold Vedum. Jeg må si at når det gjelder vårt forsvar, som jeg også var inne på i mitt hovedinnlegg, har vi prioritert trygghet og sikkerhet i en meget urolig verden gjennom langtidsplanen for Forsvaret, gjennom å finansiere den. Den går på veldig mange områder, og jeg stiller meg absolutt bak det regjeringen gjør på dette området, for jeg ser at det gir meg og vår befolkning en total trygghet, som er viktig for meg. Slagsvold Vedum river ut en liten del, som han veldig ofte gjør i sin politiske retorikk, og maler opp et stort bilde, og så mister han fullstendig oversikten over det som er helheten i politikken – i dette tilfellet trygghetspolitikken.
Svein Flåtten (Høyre), 2017-06-21:
Nå bekrefter representanten Slagsvold Vedum nettopp det jeg sa i mitt første svar. Han sier at ja, de er opptatt av beredskap. Nei, Slagsvold Vedum er opptatt av en liten sektor, som til enhver tid kan populariseres og selges ut. Beredskap for meg er totalen, det er hvordan vi skal forholde oss til verden rundt oss, til vårt totale forsvar. Hvordan skal vi finansiere det? Hvordan skal vi modernisere det? Hvordan skal vi følge opp med teknologi? Slagsvold Vedum ønsker å senke den debatten ned til enkeltområder – som f.eks. Sjøheimevernet. Man kan trekke ut andre ting av det. Den debatten ønsker ikke jeg å gå inn i – jeg ønsker derimot å gå inn i en helhetsdebatt om vårt forsvar. Det ser jeg at Slagsvold Vedum ikke ønsker.
Svein Flåtten (Høyre), 2017-06-21:
Ja, de øker bitte bitte lite grann. Målingene via Gini-koeffisienten, f.eks., viser at vi er blant landene i verden med aller, aller minst forskjeller. Dette vet representanten Serigstad Valen, men han bruker allikevel stort sett skattestatistikk, som jeg alltid nevner – det er helt riktig. Jeg har sagt det mange flere enn ti ganger i denne salen at det er uriktig å bruke det! Det riktige er å skape flere arbeidsplasser. Det gjør man ikke gjennom å sette opp inntektsstatistikker og formuesstatistikker – man ser på hva pengene brukes til. Kan man hjelpe én, to eller tre ut av ulikheten ved at de har en inntekt, er det mye, mye mer enn å stå her og si at vi må skattlegge mer, for da får vi en større likhet ved at statistikken blir krympet sammen. Men det blir det absolutt ingen arbeidsplasser av.
Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Statsministeren startet valgkampen for en uke siden med å påstå at Høyre har løsningene i kampen mot ulikhet. Det er for det første en anerkjennelse fra statsministeren om at ulikhet er et økende problem i Norge. For det andre kan jeg ikke la være å tenke på at bedre ideer og nye løsninger jo var slagordet fra forrige valgkamp. Så hvorfor har hun ikke gjort noe med dette før? Skattekutt til de rikeste og en økende andel unge som ikke er i arbeid, gir større ulikhet – ikke mindre. Det er en villet politikk fra dagens regjering. Hvorfor skal folk tro på at Høyre nå vil føre en helt annen politikk enn de har ført hittil?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Representanten Limi er veldig fornøyd med å kunne konstatere at påstanden fra Wickholm er feil. Det er grunn til å se på den faktiske velstandsutviklingen i Norge. Man kan gå ti år tilbake og se at de aller fleste grupper har hatt en betydelig økning i realinntekt, og det gjelder også de fattige. Vi ser at det er færre og færre som er under fattigdomsgrensen. Det som betyr noe for alle i Norge, er å ha de samme mulighetene, være sikret en barnehageplass når man har behov for det, være sikret lik rett til utdanning og ha muligheten for å ha jobb og inntekt. Da må vi også legge til rette for at vi har aktivitet i økonomien, og at vi bidrar til verdiskaping i økonomien.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Det er ikke unaturlig at det å sitte i regjering og i posisjon har en viss innflytelse på et partis politikk. Det gjelder nok også Fremskrittspartiet. Samtidig vil jeg understreke at vi alltid har vært veldig opptatt av bøndene og matproduksjon. Det vi har fokusert på, er at bonden er en selvstendig næringsdrivende. Bonden må få lov til å utvikle sine verdier slik at det blir mulig å leve av å være bonde i Norge. Og det ser vi at vi har fått til. Vi har en positiv utvikling. Det er flere og flere heltidsbønder, og næringsinntektene til bøndene går opp. Det er veldig positivt fordi vi har mye kvalitet på norsk matvareproduksjon som vi skal ta vare på, og det er viktig at den norske forbrukeren også får ta del i det. Så vi har en positiv tilnærming til landbrukspolitikken, men vi er også opptatt av at det skal være lønnsomhet for dem som driver med matproduksjon i Norge.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
La meg legge til i den lange rekken fra Pollestad: Aldri før har det blitt bygd mer vei i Norge. Og det lovet vi i valgkampen i 2013. Det var det vi gikk til valg på. Vi ønsket å styrke infrastrukturen betraktelig og øke investeringene til vei og bane. Og i løpet av denne perioden er altså samferdselsbudsjettet økt med 50 pst. Det bygges mer vei, og det blir da dessverre også mer bompenger, men det er den statlige andelen av veiinvesteringene som øker. Og i den nasjonale transportplanen som ble behandlet for to dager siden, er det faktisk en satsing fra de fire samarbeidspartiene på godt over 1 000 mrd. kr i ny infrastruktur i Norge de kommende tolv år. Ja, det er delvis bompenger i den satsingen, men andelen bompenger går ned, og alternativet fra opposisjonen er å øke bompengene betydelig. Vi må bare erkjenne: Vi er imot bompenger. Det er et flertall i Stortinget som er for bompenger.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Jeg forholder meg også til det som er offentlig tilgjengelig statistikk, og det vi ser av statistikken, er at det har vært økende inntektsforskjeller i Norge. Samtidig er det slik at det har vært en betydelig velstandsøkning for alle grupper og alle mennesker i Norge hvis man ser tilbake og sammenligner med utgangspunktet for ti år siden. Men det er noen som da har fått litt mer enn andre. Det at det er inntektsforskjeller, er ikke noe som har blitt forsterket under denne regjeringen, det var også tilfellet i foregående periode, i hvert fall på slutten av perioden. Så vet vi at dette bildet er veldig sammensatt. For det er dessverre slik at vi har en del innvandrergrupper som blir hengende etter. Veldig ofte har det sammenheng med at de har en lav arbeidsdeltakelse, og de som er inne i arbeidsmarkedet, faller dessverre fort ut igjen. Det er noe som det er grunn til å ta alvorlig og fokusere på, og det mener jeg også at denne regjeringen og Fremskrittspartiet til enhver tid gjør, fordi vi trenger flere som deltar aktivt i arbeidslivet.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Slagsvold Vedum og Senterpartiet har nå blitt veldig opptatt av Heimevernet, og jeg konstaterer at også på det området er det ganske langt mellom liv og lære i Senterpartiets politikk. I de åtte årene Senterpartiet deltok i regjering, fikk Heimevernet 300 mill. kr mindre. Sjøheimevernets kommandostruktur ble lagt ned. To HV-distrikter ble lagt ned. I 2009 var det ingen øvelser i områdestrukturen, og innsatsstyrkene ble redusert fra 5 000 til 3 000 personer. Samtidig var det en generell underfinansiering av Forsvaret. Da vil jeg spørre Slagsvold Vedum: Kan han bekrefte at disse opplysningene er korrekte, og hva er grunnen til at Senterpartiet nå er så opptatt av å fremstille sin tid i regjering som en tid da det ble gitt en betydelig styrking til både Forsvaret og Heimevernet?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Bilavgifter har vært et viktig tema i alle disse fire årene og i alle budsjettforhandlingene, for Fremskrittspartiet og Venstre er veldig opptatt av bil. Venstre vil ofte ha bilavgiftene grønnere, og Fremskrittspartiet vil ha dem lavere, og så har vi klart å levere på begge deler. I løpet av perioden er engangsavgiften i snitt gått ned med 25 000 kr. Samtidig ser vi at utslippene fra nye biler nå faktisk er under det som er EUs mål for 2020. Så vi har fått ned utslippene uten å straffe bilistene. Vi har brukt gulroten, og vi har gjort endringer som har gitt gode resultater. Spørsmålet er da: Vil Venstre og Terje Breivik bidra til at vi kan fortsette denne positive utviklingen også i neste periode?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
La meg også gå litt tilbake til det vi behandlet på mandag, nemlig Nasjonal transportplan. Det mest oppsiktsvekkende da var ikke at opposisjonen ikke hadde noen tydelige felles prioriteringer , men manglende finansiering. Nå har Arbeiderpartiet tilbakevist at de har en tryllestav, og da er jo spørsmålet: Hvordan har Arbeiderpartiet tenkt å finansiere sine løfter fremover når skatteøkningen på 15 mrd. kr er disponert? Tryllestaven er ikke der. Skal man effektivisere, skal man kutte, og i tilfelle hvilke kutt og hvilken effektivisering er det Arbeiderpartiet planlegger? Det ga debatten på mandag ingen svar på.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Jeg hadde nær sagt, vi har jo kampert sammen i fire år nå, og noen ganger får Venstre og Fremskrittspartiet frem det verste i begge partiene, men veldig ofte finner vi gode løsninger. Nasjonal transportplan er et veldig godt eksempel på et felles prosjekt: tydelige prioriteringer, tilstrekkelig finansiering, bilavgiftene er nevnt tidligere i replikkordskiftet, der har vi fått til mye. Hva er etter Trine Skei Grandes oppfatning det viktigste vi har fått til i disse fire årene – ikke på tross av Fremskrittspartiet, men på grunn av samarbeidet mellom de fire partiene?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Dette er jo, som representanten selv sa, en prøve på disse fire årene, og etter framleggelsen av perspektivmeldingen har representanter for Fremskrittspartiet reist land og strand rundt med en graf som skal vise at forskjellene i Norge ikke er så store eller vokser så raskt som i USA. 1970-tallets USA var et land på vei mot mindre forskjeller. Så kom høyresiden, med skattekutt til de rikeste og «trickle-down» og svekkelse av fagforeningens rolle i samfunnet – egentlig akkurat den kursen som Fremskrittspartiet nå har staket ut for Norge. Spørsmålet blir: Er Limi fornøyd med å representere en regjering som har bidratt til økte forskjeller og satt oss på den samme farlige kursen som USA satte ut på en gang på 1970-tallet?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Det kan se ut som det har vært et slags mål her for regjeringen og støttepartiene å berolige hverandre med hvor enige og flinke man har vært oppigjennom disse årene. Jeg ser at et talepunkt som åpenbart er sendt ut bredt, er at vi har blitt enige om åtte budsjetter. Strengt tatt ble man enige om en tilleggsinnstilling, tre budsjetter, fire revideringer, hvorav en var revidering av en tilleggsinnstilling. Det gikk ganske bra helt til finansminister Siv Jensen skulle legge fram sitt helt eget budsjett. Det var da vi på en måte virkelig fikk se de store forskjellene innad i regjeringen og mellom støttepartiene. Det har vært tøft. Det har vært støttepartier og en regjering som har vist liten eller ingen lojalitet seg imellom. Vi har sett store oppgjør mellom ledende skikkelser i partiene, som nærmest ha skjelt hverandre ut på Dagsnytt atten. Trine Skei Grande har uttalt at Erna og Siv har skuffet henne stort. Man har brutt skriftlige løfter om det grønne skiftet, hvorpå man måtte true med en nær regjeringskrise. Stortinget ble satt i en situasjon man aldri hadde vært i før. Men i dag sies det tydelig: Dette har vi fått til sammen. Dette klarte vi. Dette ville vi ikke klart med noen andre. Samarbeidet har vært utrolig godt. Det er mulig man har behov for å si det til hverandre i denne salen, men jeg tror nok at velgerne vil spørre både Kristelig Folkeparti og Venstre i valget: Er det virkelig sånn at vi deler syn i klimapolitikken med Fremskrittspartiet? Er det virkelig sånn at vi i Kristelig Folkeparti deler menneskesyn når det gjelder flyktninger og innvandrere, med Fremskrittspartiet? Da tror jeg det kan bli vanskelig å si: Husk på det smertefrie samarbeidet vi har hatt om budsjettene, om den økonomiske politikken, og hvor mange av sakene våre vi har fått igjennom. Jeg tror at det som lever der ute i mediebildet, er noe helt annet. Jeg tror at velgerne ser noen partier som har støttet en regjering de ikke egentlig kunne stå inne for 100 pst., men det skal bli interessant å følge med. Jeg tror at mellompartiene i møte med velgerne vil tape på å eie alle beslutninger denne regjeringen har tatt, fullt og helt.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-06-21:
Representanten Limi var i sitt innlegg oppteken av at ein ikkje skulle snakka om politisk retorikk, men om realitetar, og det har eg tenkt å gjera, for etter fire statsbudsjett, fire reviderte statsbudsjett og fire år med Framstegspartiet i regjering er altså realiteten at aldri før, på fire år, har folk og næringsliv i Noreg betalt meir i bompengar, aldri før, på fire år, har ei regjering kome til Stortinget og føreslått meir i bompengar enn det som har skjedd i ein periode med finansminister og samferdselsminister frå Framstegspartiet. I mitt eige fylke, Rogaland, har altså regjeringa føreslått bompengar til nesten 100 000 kr per rogalending i desse fire åra. Då er mitt spørsmål til representanten Limi: Har ein innfridd valløftet om at det skal stå «gratis» på bompengeskilta?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-06-21:
På fire år har finansministeren og Framstegspartiet kravd inn meir bompengar enn nokon regjering før. Dei har altså ikkje nådd målet sitt om å fjerna bompengane i det heile. Det som kanskje er meir oppsiktsvekkjande, er at finansministeren og Framstegspartiet har vedteke fleire nye bompengkroner enn nokon regjering før. I mitt eige fylke, Rogaland, har innbyggjarane fått ei rekning på nesten 100 000 kr i bompengar frå Framstegspartiet i desse fire åra. Sonen min, som går i barnehagen, skal altså betala bompengar, innførte av Siv Jensen og Ketil Solvik-Olsen, fram til han er 25 år gammal. Så seier Framstegspartiet no at bompengar er nødvendige for å få bygd veg. Ja, det er det Senterpartiet òg meiner. Me har bompengar for å få bygd veg. Spørsmålet mitt til Siv Jensen er om ein no kan slå fast at Framstegspartiet og Senterpartiet er einige i synet på bompengar.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2017-06-21:
Partileiar Trygve Slagsvold Vedum skriv i ein kronikk i år: «Om man skal oppsummere den blåblå regjeringen med ett ord må det bli «sentralisering».» Senterpartiet har lova veljarane å føre ein reverseringspolitikk dersom Senterpartiet kjem i regjering. Då Slagsvold Vedum sat i den raud-grøne regjeringa, var det eit faktum at fleire gardsbruk blei lagde ned. Størrelsen på jordbruksareal i drift som forsvann under dei åtte raud-grøne åra, var på nesten 500 000 dekar. Det blei færre små skular. Det blei fleire folk i dei største byane, og færre statlege arbeidsplassar blei flytta ut frå Oslo. Korleis forklarer Slagsvold Vedum dette misforholdet mellom bodskapen sin og det han faktisk kan vise til frå regjeringa i 2005–2013? Viser ikkje dette at Senterpartiets politikk fyrst og fremst er retorikk og tomme ord?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Etter fire år har jeg en viss medlidenhet med Venstre, for jeg ser jo at det ikke er lett å være støtteparti. Venstre ble enig med Høyre og Fremskrittspartiet om én ting, og så gjør regjeringa noe helt annet. Breivik hadde en lang skryteliste i dag. I høst skrøt Breivik f.eks. av at det skulle komme 500 studieplasser til IKT. Det ble bare 140. Breivik trakk i høst fram såkornfond for IKT-næringen. Det er nå avlyst. Venstre har lenge krevd et målrettet skattekutt til oppstartbedrifter, som jeg har vært enig i, nå legger Høyre og Fremskrittspartiet fram en generell ordning for å treffe hele 40 pst. av alle bedrifter. Venstre var full av lovord om Fornybar AS, og vi venter fortsatt på konkrete resultater og framdrift. Mitt spørsmål er derfor følgende: Føler representanten Brevik seg etter fire år med samarbeid, lurt?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Arbeiderpartiet har lenge vært bekymret over de dårlige arbeidsforholdene for sjøfolk i norske farvann. Det første Mæland gjorde da hun inntok kontorene, var å stoppe det trepartssamarbeidet som da var – utredningen av arbeidsvilkår for sjøfolk. Høyre og Fremskrittspartiet har gjennom hele stortingsperioden vært klare motstandere av denne utredningen. I dag får statsråden en marsjordre fra Stortinget, der en vedtar at det nå må komme på plass en utredning av norske lønns- og arbeidsvilkår i norske farvann. Det er også viktig at dette blir et godt trepartssamarbeid. Kan statsråden her og nå garantere at det blir en rask framdrift og en rask oppfølging av dette forslaget? Kan hun også sikre at alle partene blir tatt med?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Jeg tror vi er egentlig ganske enige om den historiefortellingen. Det ble stoppet et viktig arbeid – som vår regjering hadde satt i gang – av denne regjeringa. Det er bare å beklage. Men jeg synes det er positivt at statsråden nå er villig til å sette i gang dette arbeidet. Arbeiderpartiet beklager at dette har tatt så lang tid. At en nå får et samlet storting med seg på dette vedtaket, er bra. Men siden statsråden brukte nesten all sin tid i svaret på min replikk til å snakke om historien som har vært, skal jeg gi henne litt mer tid – i neste svar – til å si noe om det arbeidet som nå ligger foran oss. Det vi er opptatt av, og som mitt spørsmål handlet om, er hvor raskt vi får i gang dette arbeidet. Dette er noe som vi har presset på for å få til i fire år, og jeg er glad for at et samlet storting nå stiller seg bak dette. Kommer dette arbeidet raskt i gang, eller må vi vente lenge? Og kan en sikre at alle partene blir tatt med?
Sigurd Hille (Høyre), 2017-06-21:
Noe av det første regjeringen Solberg gjorde, var å avskaffe arveavgiften. Det var faktisk noe som var svært populært blant folk flest, og ikke minst de mange små og mellomstore bedriftseiere som plutselig var i stand til å foreta et generasjonsskifte uten at familien ble flådd. Nå ser jeg av merknadene til SV i denne saken at de foreslår at det skal innføres en sterkt omfordelende arveavgift, riktignok med et «høyt bunnfradrag», som det står. Jeg vil gjerne høre fra representanten Serigstad Valen hvor høyt dette bunnfradraget skal være, og om det i så fall vil være til hjelp for de små og mellomstore bedriftseierne når de skal foreta et generasjonsskifte.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Jeg er uenig i påstanden fra representanten Marthinsen om at medlemmer av de to regjeringspartiene ikke er interessert i å bekjempe forskjeller. Snarere tvert imot: Vi har gjort mange tiltak gjennom disse fire årene nettopp for å gjøre det. Vi har hatt målrettede tiltak rettet inn mot fattige barn, vi har gjort endringer i tilskuddsordningen for barnehager, slik at nettopp de som har de største utfordringene økonomisk, skal ha større muligheter til å få barnehageplass. Jeg mener at vi har tatt en lang rekke grep for å redusere det sosiale ubehaget det er å føle at man står utenfor. Jeg lot meg gripe av innlegget til representanten Serigstad Valen, og jeg deler mange av de refleksjonene han hadde rundt hvordan tiden kan oppleves lang hvis man er på utsiden. Nettopp derfor er det viktig å gjøre noe med det. Men Arbeiderpartiets eneste svar på det handler om skatt. Det er jeg uenig i. Men jeg mener at et omfordelende skattesystem bidrar til at vi kan ha gode velferdsordninger i Norge, og det har vi styrket under denne regjeringen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
La meg først si at jeg er enig i at arbeidsmarkedet kanskje er noe av det aller viktigste verktøyet vi har for å bekjempe ulikheter i et samfunn, fordi det å ha et arbeid å gå til, er kanskje noe av det aller viktigste for hver enkelt av oss. Det vi pekte på i Perspektivmeldingen, er særlig to områder hvor det kan ligge et stort potensial i forhold til fremtidig arbeidsutvikling. Det ene er å redusere ufrivillig deltid blant kvinner, som er et stort problem i Norge, og som vi kan gjøre noe med. Det andre er å øke sysselsettingen, deltakelsen i arbeidslivet for mange innvandrere som ikke er i jobb, og det har vært en vedvarende problemstilling gjennom mange, mange år, som denne regjeringen også arvet av den forrige. Det er vi nødt til å gjøre noe med. Det handler om god integrering, det handler om språkopplæring, det handler om kvalifisering, og det handler om å legge til rette for at det skapes flere arbeidsplasser. Og da er det viktig at vi legger til rette – gjennom skattepolitikken, gjennom innovasjonspolitikken – for at flere arbeidsplasser kan skapes, for at flere bedrifter kan fødes.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Fra en partileder til en annen tror jeg at man i hvert fall trygt kan si at landsmøtevedtak skal ikke en partileder stille seg til doms over. Det er landsmøtene som er de suverene til å fatte beslutninger i alle partier. Men det jeg kan forsikre representanten om, er at jeg har hatt møte med Ervin Kohn og mange andre for å opplyse om hva som er Fremskrittspartiets ståsted. Jeg tror også at representanten Hareide utmerket godt kjenner til den solide støtten de jødiske miljøene har hatt fra Fremskrittspartiet gjennom alle de år. Vi har vært opptatt av å bekjempe antisemittisme, vi har gått i bresjen for å styrke deres rettigheter. Vi har virkelig vært et sterkt talerør for å styrke jødenes rettigheter i Norge, og det har vi tenkt å fortsette med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Det var slutten av replikken jeg sto og ventet på, nemlig at Senterpartiet erkjenner at ja, regjeringen har lagt frem mange viktige samferdselssaker for Stortinget. Senterpartiet har vedtatt dem. Så når Senterpartiet forsøker å skape et inntrykk av at alt det som har skjedd på bompengesiden, ikke vedrører Senterpartiet, er det direkte feil. Men det som har skjedd, og som ikke skjedde med Senterpartiet i regjering, er at vi har økt statens bidrag. Den statlige andelen til veiprosjekter har gått opp. Vi har lagt ned flere bomstasjoner, vi har redusert satsene i bomprosjektene utenfor de store byene, og det ville ikke skjedd med en annen regjering. Vi har tatt vårt ansvar og prøvd å ivareta våre valgløfter, men vi har erkjent fra dag én at dette var et område hvor vi sto helt alene. Men vi har gjort det vi har kunnet for å redusere bompengesatsene, og øke statens bidrag. Og det er jeg ganske godt fornøyd med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Representanten Breivik vet utmerket godt at alle regjeringens medlemmer står bak de meldingene regjeringen legger frem for Stortinget. Jeg er enig i at det – mot kanskje mange spådommer – har vært et godt samarbeid mellom Venstre og Fremskrittspartiet i mange saker der mange trodde vi ikke skulle klare det. Ett av områdene er klimaområdet, der vi har klart det kunststykket å være opptatt av å bruke gulrot i mange sammenhenger der andre partier snakker om pisk. Bilavgiftene, som var tema i et tidligere replikkordskifte, er et godt eksempel på det. Vi har lagt om avgiftene i en positiv retning for bilistene. Det gjør at utskiftingen av bilparken nå går fortere enn noen gang. Det blir rimeligere for helt vanlige folk å kjøpe seg nye biler, som forurenser mindre, men som også bidrar til økt trygghet for barnefamiliene. Det mener jeg er et resultat av et godt samarbeid der man har som målsetting også å redusere skatte- og avgiftsbelastningen for innbyggerne. Ved å innføre en slik overordnet ramme er det mulig å få til gode løsninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
Jeg er ikke først og fremst opptatt av prinsipper. Jeg er opptatt av å gjennomføre politikk som bidrar til å gjøre hverdagen bedre for innbyggerne i dette landet. Det handler om å legge til rette for at flere kommer i jobb. Derfor har det vært viktig å gjøre endringer i skattesystemet, det har vært viktig å styrke samferdselsbudsjettet, det har vært viktig å gjøre noe med skolen, det har vært viktig å styrke forskning og utdanning, og det har vært viktig å bruke virkemiddelapparatet på en god måte. Så har jeg lyst til å minne representanten Valen om at det var den forrige regjeringen som la frem uførereformen. Det var denne regjeringen som oppdaget at det var betydelige urettferdigheter i den, som vi rettet opp gjennom å gjøre endringer så fort vi oppdaget dette. Det er et faktum. Så kan man godt diskutere om vi skal gjøre mer og vri dette ytterligere, men jeg tror SV må erkjenne at det var betydelige svakheter i den uførereformen SVs regjering la frem, og som denne regjeringen har rettet opp i.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Eg vil sende ein takk til finansministeren for eit godt samarbeid om revidert nasjonalbudsjett. Finansministeren starta sitt innlegg med å gjere dette litt breiare med å sjå bakover kva me har fått til, og framover. Noko som eg har lyst til å utfordre finansministeren på, er at Framstegspartiets landsmøte valde å vedta eit omskjeringsforbod. Skal jødiske gutebarn kunne bli omskorne i Noreg? – Nei, sa landsmøtet i Framstegspartiet. Ervin Kohn, leiar for det mosaiske trussamfunnet, har sagt at det er å forby ein religiøs praksis og ein jødisk tradisjon. Han gjekk så langt som å seie at det er eit signal om at jødar ikkje er ønskt i landet vårt. Det trur eg ikkje er Framstegspartiets intensjon. Men når ein opplever slike sterke reaksjonar, vil eg spørje: Kva tenkjer finansministeren? Er dette vedtaket uklokt?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Eg er sikker på at Arbeidarpartiet kjem til å levere ansvarlege budsjett, men når det gjeld Nasjonal transportplan, som eg har lese Arbeidarpartiet sitt innspel til, så ser eg at her er det sett av ein pott med pengar. Og det er 5 mrd. kr ekstra på vegar, mens vegane som er antyda at ein vil gjere noko med, får ein sum på 50 mrd. kr. Det er sagt at InterCity skal vere på plass i 2030. Det veit me vil koste titals milliardar, og E39 langs kysten vil òg ha betydelege summar med dei ambisjonane Arbeidarpartiet har. Mitt spørsmål er: Eg trur at Arbeidarpartiet vil levere ansvarlege budsjett, men vil dei levere på dei prosjekta som dei har gitt signal om at dei no ønskjer å få bygd?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Eg vil nytte anledninga til å få takke representanten Nesvik for godt samarbeid. Det er ein dyktig parlamentarikar som tar avskjed som stortingsrepresentant. Og med den kapasiteten han er, kan eg utfordre han på noko eg ikkje heilt har forstått. Framstegspartiets program seier at Framstegspartiets prinsipp er at forureinar skal betale. Samtidig seier dei ein annan stad i programmet at dei ikkje vil auke skatter, avgifter og utgifter for innbyggjarar og bedrifter. Korleis skal ein greie å la forureinar betale dersom partiet er imot verkemidla for å hente inn pengane? Eller, eksempelvis, når det gjeld kommunane: Ein seier at ein ønskjer at kommunane skal ha moglegheit til å kontrollere sine inntekter og utvide dei, mens ein samtidig gir forbod mot nettopp det i andre delar av programmet? Det er mi siste utfordring til Nesvik.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Dette er anledninga til å sjå tilbake, og det er viktig å sjå på kva me lovde veljarane i 2013. Da sa Kristeleg Folkeparti at ei stemme på Kristeleg Folkeparti var ei stemme til ein enklare kvardag for familiane og at me set dei mest sårbare barna først. Me sa familie og menneskeverd. Gjennom desse fire åra ser me at det har vore ein raud tråd i prioriteringane våre. Kristeleg Folkeparti har satsa på barn, familie og menneskeverd. Eg har lyst til å peike på noko av det me har oppnådd.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Eg vil takke for det gode spørsmålet. Eg trur det er veldig viktig at me er bevisste på at den debatten me har, er med på å prege det samfunnet me har. Representanten Tajik sa at det viktigaste er kva for sikkerheit og beredskap me har, men eg trur kanskje det ho nemnde i neste setning, er enda viktigare: førebygging. Med den siste hendinga me no ser i London, ser me at kjærleiken, men òg vondskapen, er ganske likt fordelt, frå ulike miljø, og eg trur ikkje me skal seie at det er eitt miljø som berre står for det vonde. Derfor treng me nettopp å vere med på å byggje. Eg nemnde òg frå talarstolen noko eg meiner er med på det, når eg seier kva verdiar me har bygd samfunnet vårt på. Dei kristne verdiane har prega landet vårt. Det handlar om nestekjærleik, det handlar om menneskeverd, det handlar om forvaltaransvar. Det meiner eg er gode verdiar me må ta med oss vidare.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
For det første vil eg seie at det er ein heider å få Serigstad Valen som replikk nr. 2 – ein av dei beste replikantane i stortingssalen. Men til spørsmålet hans om barnetillegget: Me var med på å forbetre barnetillegget gjennom budsjettforhandlingane hausten 2014. Me fekk til betydelege betringar, men me kom ikkje heilt i mål. Samtidig er det òg ei utfordring at ikkje menneske som går på trygd, skal få betre vilkår enn personar som er i full jobb. Men Kristeleg Folkeparti var jo med på eit forslag som SV kom med i denne stortingssalen, om at me skulle evaluere nettopp dette. Dessverre blei det forslaget med eit knapt fleirtal ikkje vedtatt. Det meiner eg er veldig synd, for det er noko med å få vite konsekvensane av det forslaget. Men me har gjennom det òg sagt at me er opne for å vere med på endringar som kan gjere det enda betre, og me var òg bekymra for effekten allereie da i 2014.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Eg synest det var så gode replikkar at eg har lyst til å svare på begge deler. Me stemte saman med Senterpartiet mot å leggje ned Sjøheimevernet, og Venstre og Kristeleg Folkeparti sikra òg 15 mill. kr for å fortsetje verksemda til Sjøheimevernet i 2017, slik at det var moglegheit til å gjere ei reell ny vurdering etter valet. Så ser eg òg den utviklinga som har gått føre seg i Sjøheimevernet, som eg synest har vore for dramatisk – ikkje minst når me ser på Heimevernet, der regjeringa har stoppa etter påtrykk. Dei har ikkje gjort det same for Sjøheimevernet. Det synest eg er beklageleg. Når det gjeld regionreforma, trur eg at ho er eit steg på vegen – kanskje ikkje mot det perfekte, men det er ikkje perfekt slik det er i dag. Eg har tru på større regionar som får betydeleg fleire oppgåver. Men så lenge me ikkje får fleire oppgåver, treng me ikkje større regionar i seg sjølv. Så Kristeleg Folkepartis vurdering er at å lykkast med å få fleire oppgåver til regionane må vere målet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Han har også tatt opp forslag.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Det var samferdselsministeren som ga meg den utnevnelsen, og jeg vil ikke snakke ned Harry Potter. Jeg utnevnte for øvrig han til å være den norske versjonen av Humlesnurr, Harry Potters læremester. Arbeiderpartiet har skapene fulle av kalkulatorer. Jeg er helt sikker på at Jens Stoltenberg har med sin – det har jeg inntrykk av når jeg hører ham ytre seg i private kanaler om hva han synes om norsk politikk. Men Arbeiderpartiet bruker sunt politisk skjønn når vi skal ta politisk ansvar for økonomien. Våre budsjetter går opp. I Nasjonal transportplan har vi lagt inn 7 mrd. kr mer enn regjeringen på en ramme på rundt 1 000 mrd. kr. Høyre la inn over 30 mrd. kr mer enn vårt forslag i 2013, Fremskrittspartiet over 400 mrd. kr mer. Så de har virkelig noe å lære bort når det gjelder overbud, hvis det er det representanten er urolig for. Men det behøver han ikke være når det gjelder Arbeiderpartiet, for vi skal levere ansvarlige budsjetter, ansvarlig politikk og gjøre det viktigste i Norge til det viktigste i norsk politikk.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Jeg vil ikke bebreide representanten Limi for ikke å ha lest vårt Nasjonal transportplan-forslag – han sitter i en annen komité – men der er dette grundig redegjort for, og våre anslag går opp. Det vi har vist til, er at hvis vi gjør besparelser i prosjekter, hvis vi gjør teknologiske gjennombrudd, hvis vi gjør det næringen selv sier, å bygge mer effektivt, og det frigjøres midler, så peker vi på prosjekter vi da kan gjennomføre, og vi har satt av en pott til det. Så vil vi i budsjett for budsjett kunne levere på det. Vi tar altså høyde for at vi kan få til ting, da kan vi også gjøre mer. Men det interessante ved det dette valget er at vi står overfor en regjering som sier at det ikke er mer handlefrihet igjen i økonomien til å bruke mer oljepenger, øke oljepengebruken, og så har de ett parti som vil øke skattekuttene med 20 mrd. kr, og representantens parti som vil øke skattekuttene med 50 mrd. kr. Da får vi for første gang en reell debatt: skattekutt eller velferd? Det spørsmålet kommer til å komme da, for da kan man ikke kompensere med å pøse på med enda mer oljepenger. Arbeiderpartiet velger velferd, ikke som en utgift, men som en investering i menneskers muligheter til å gjøre nytte for seg i eget liv og i arbeid.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
La meg skille mellom noe veldig konkret. Vi skal fullføre Arna–Stanghelle, som vi utredet og var for i vår periode, men ikke kunne bevilge penger til, for den var ikke fullt konsekvensutredet. Det er veldig konkret. Så kommer vi til å stå her i 2030, Knut Arild Hareide og jeg, fortsatt aktive i norsk politikk, enten på storting eller i regjering, og se tilbake på 2017 og si: Tenk alt som skjedde på samferdselssektoren, tenk på de teknologiske gjennombruddene, tenk alt det ble mulig å gjøre som vi ikke så for oss i 2017. Det kommer vi til å se. Og det er der Arbeiderpartiet har sagt vi løfter inn bredbåndsatsing som en del av Nasjonal transportplan. Det er de nye transportveiene. Og vi sier: Hvis vi kan bygge mer effektivt – 30 pst. sier næringen, de bygger mer effektivt i andre land – hvis vi kan få til dette enda mer effektivt enn det representanten er stolt av i sitt opplegg, da peker vi på alternativer som vi kan framskynde. Og vi opprettholder målet for InterCity og tror at hvis vi klarer å gjøre framskritt i måten vi bygger på, så kan vi også nå det målet. Det skal avgjøres budsjett for budsjett, og Arbeiderpartiet har alltid levert i tråd med sine løfter i forbindelse med Nasjonal transportplan og de enkelte budsjettene.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Jeg sa ikke at maktbalansen gjaldt trepartssamarbeidet, men i norsk samfunnsliv og arbeidsliv har den balansen tippet under denne regjeringen. Når regjeringen med Venstres støtte innfører mer midlertidighet i arbeidslivet i en tid da arbeidslivet opplever trykk for midlertidighet fra globale utviklingstrekk – 60 pst. av nye jobber i OECD er nå midlertidige – når man har svekket arbeidernes vernelov, og når man på mange områder gjennomfører store reformer uten å konsultere arbeidslivets parter, vel da konstaterer jeg, dette er et skjønn, at balansen tipper. Vi mener det er avgjørende at den tipper tilbake i balanse. Trepartssamarbeidet skal vi praktisere i forbindelse med arbeidslivet, men på mange andre områder for å nå mål vi har i samfunnet vårt, er vi tjent med det. Vi vil ha høyere organisasjonsgrad, blant folk på jobb og i bedrifter, og vi vil stimulere til begge deler fordi det er en investering. Med borgerlig regjering, med Venstres støtte, tipper det i retning av dem med sterkest kapitalinteresser og sterkest teknologiinteresser. Vi vil ha den balansen tilbake, og derfor er vi på parti med folk på jobb.
Trond Helleland (Høyre), 2017-06-21:
Jeg hørte i innlegget til Gahr Støre at han var bekymret for oljepengebruken, og historisk har Høyre og Arbeiderpartiet stått sammen om en økonomisk ansvarlig linje i norsk politikk. Vi har stått sammen om pensjonsforlik, delprivatisering av tungrodde statlige bedrifter, opprettelsen av oljefondet og ansvarlige budsjettoppgjør. Men etter vårens mange krumspring fra Arbeiderpartiet er det grunn til å spørre om denne linjen nå er forlatt. Jeg spør etter å ha hørt Jonas Gahr Støre i debatten om NTP, der Arbeiderpartiet manglet langt over 100 mrd. kr for å finansiere sin plan. Her i revidert ville han ha 1 000 nye studieplasser, men betale for 500. Han sier i utenriks- og forsvarskomiteen at han vil beholde helikopter på Bardufoss uten å ta regningen på 3 mrd. kr, og alle elever skal få iPad, osv., osv. Gahr Støre sammenliknet seg selv med Harry Potter i NTP-debatten. Kan det bekreftes at Jens Stoltenberg tok med seg Arbeiderpartiets kalkulator til Brussel, og at Jonas Gahr Støre har erstattet den med en tryllestav?
Trond Helleland (Høyre), 2017-06-21:
Det er ingen uenighet om at et godt organisert arbeidsliv er en styrke for Norge. Det bidrar til bedre harmoni når det gjelder lønnsfastsettelse. Det bidrar til at vi har en positiv utvikling på alle indekser som går på ulikhet og på økonomisk – jeg holdt på å si – utvikling og «avanserthet». Så jeg er positiv til det. Men det er ikke sånn at den eneste skattelettelsen, som Arbeiderpartiet prioriterer, skjønner jeg, er å øke fagforeningsfradraget. Det er ikke en vei vi ønsker å gå. Vi ønsker et arbeidsliv der folk står fritt til å organisere seg, men der det kan være en fordel for mange å være organisert. Vi ønsker et arbeidsliv der arbeidsgiverne organiserer seg og kan drive forhandlinger med LO, YS og Akademikerne og andre viktige fagforeninger. Men det å lage en særpolitikk rettet inn mot én fagforening er ikke vår linje.
Trond Helleland (Høyre), 2017-06-21:
Men det må jo være en stor misforståelse, for all den lovgivningen, all den – jeg holdt på å si – dialogen med næringsliv, med arbeidsliv, med arbeidsgivere og arbeidstakere, den har jo fortsatt. Under denne regjeringen har det blitt styrket. Vi har bl.a. laget en handlingsplan mot sosial dumping og arbeidslivskriminalitet, som LO var veldig positiv til. Vi har en rekke initiativ. Men det skal ikke være sånn at vi utvikler en egen politikk for fagforeninger og for LO. Det er ikke vårt ønske. Det vi ønsker, er å ha det gode trepartssamarbeidet og videreføre det og involvere partene sterkt når det er lover som skal utvikles. Representanten Hadia Tajik vet veldig godt at LO, NHO og andre organiserte har sine talerør inn i direkte dialog med regjeringen, de sitter i lovutvalg og har en rekke muligheter til å påvirke. Vi ønsker en balansert politikk, der arbeidslivets parter blir tatt på alvor.
Trond Helleland (Høyre), 2017-06-21:
Jeg mener at vi har kommet langt når det gjelder rovviltpolitikken, i denne perioden. Det har vært et utålmodig bredt flertall i Stortinget som har ønsket å få fart på både det å se på genetisk undersøkelse av ulv og det å felle flere ulv, særlig de som er utenfor sonen – de bør felles så fort som mulig. Men representanten Gundersen har fremmet et forslag på egen hånd i dag. Alle kjenner representanten Gundersens engasjement i forhold til ulv. Det er et engasjement jeg deler langt på vei, men jeg synes ikke det er en god idé å gå inn midt i en prosess der departementet nå jobber med anbud, jobber med å hente inn ulike aktører som skal være uavhengige, for å kartlegge den genetiske opprinnelsen til ulv. Så vi kommer ikke til å støtte det forslaget.
Trond Helleland (Høyre), 2017-06-21:
Jeg mener at det aller viktigste med bostøtten er at den blir målrettet inn mot dem som trenger den aller mest, og det er det vi har gjort. Det har vært en kraftig forbedring for dem som har de aller største behovene for å få bostøtte. Jeg kan jo legge til at det nettopp nå ble offentliggjort statistikk som viser at antallet bostedsløse i Norge har gått kraftig ned, for første gang på mange år, og det skjedde ingenting under den rød-grønne regjeringen. Så antallet bostedsløse, altså folk som har måttet bo på gata, har gått kraftig ned under denne regjeringen. Vi tar menneskene på alvor ved å målrette tiltakene mot dem som trenger det mest. Det har vi gjort også når det gjelder bostøtten.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-06-21:
Jeg innrømmer at det er en stund siden Venstre hadde statsministeren, men en av de siste tingene den siste Venstre-statsministeren fikk på plass, var trepartssamarbeidet i Norge. Det har vært en stor fordel for Norge. Jeg anser det også som en ting Arbeiderpartiet har trykt til sitt hjerte og som man har sett hvor viktig har vært for konkurransekrafta vår, for utjevning og for alle de gode løsningene vi har utviklet. Jeg tror også at trepartssamarbeidet kommer til å bli kjempeviktig framover for Norge som nasjon. Derfor var jeg litt forundret, eller faktisk litt engstelig, da representanten Gahr Støre gikk ut for noen dager siden og sa at arbeidsgiverne har altfor stor makt i trepartssamarbeidet, at man må gjenopprette maktbalansen i arbeidslivet, når vi egentlig ser at trepartssamarbeidet fungerer veldig godt. Det har fungert også under forskjellige regjeringer. Så hvilken makt er det han er redd for? Hvilken balanse er forrykket, og hvordan kommer det til å bli i framtida?
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-06-21:
Når jeg hører Arbeiderpartiet snakke om samarbeid, skjønner jeg hvorfor de alltid spiser opp dem de sitter i regjering sammen med, for det er liten respekt for forskjellighet. Men det er soleklart: Det fins to regjeringsalternativ på borgerlig side. På rød-grønn side fins det en helt utrolig mengde forskjellige regjeringsalternativ, og det aner ikke velgerne hva er. Jeg tror velgerne kan forholde seg til at det fins to alternativ på borgerlig side, men vi kommer til å samarbeide, vi kommer til å snakke sammen. Jeg tror at alle skjønner at Venstre driver en viktig valgkamp for å sikre borgerlig flertall i Stortinget. Da trenger vi et sterkt Venstre, et sterkt Venstre som står på både for miljø, for småbedrifter, for gründerskap og for skole – som kommer til å være vår satsing, sånn som det har vært i denne perioden. Vi er slett ikke i mål verken når det gjelder å skape arbeidsplasser eller å løfte skolen i norsk politikk. Det er vi klar for å gjøre videre.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-06-21:
Jeg syns at NTP er et veldig godt eksempel på den brytninga – vi får faktisk til noe konstruktivt. Vi har fått til en veldig god og bra NTP, som også er ganske stor og ambisiøs. Men vi tuller ikke med penger, som vi ser at mange andre partier gjør i salen når de skal budsjettere her. Vi har den største jernbanesatsingen siden Venstre hadde rent flertall her og satset på Bergensbanen, mens vi ser at noen av de andre partiene som vi skal drive valgkamp mot, forteller om at livet deres sist de satt i regjering, handlet om en evig kamp mot jernbane. Liv Signe Navarsete sier at hele hennes liv som samferdselsminister handlet om å kjempe mot at det skulle komme penger til jernbane. Jeg har opplevd en helt annen tone i Fremskrittspartiet. De har faktisk skjønt at det å bygge god jernbaneinfrastruktur der det trengs, er en viktig nøkkel for å takle samferdselsutforminga for framtida.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-06-21:
Det er av og til jeg har vondt av veggen, idet jeg ser at Senterpartiet slår den ene eller den andre veien. Jeg husker Magnhild Meltveit Kleppa, som virkelig var med og kjempet for en human flyktningpolitikk. Nå konkurrerer Senterpartiet med å ligge bortenfor Fremskrittspartiet i asyl- og flyktningpolitikken. Det vi har kjempet for, er barn. Vi har kjempet for at unger skal bli behandlet skikkelig. De betyr at de aller fleste lengeværende barna som Arbeiderpartiet skulle kaste ut i forrige periode, har vi sørget for blir. Men vi har også sørget for kloke innstramminger. Men noen av de innstrammingene når det gjelder barn, der Senterpartiet har kappes med Fremskrittspartiet om å ligge i ytterpunktet, har ikke vi vært enig i. Vi har vært med på mange innstramminger denne perioden som er kloke og fornuftige i forhold til de utfordringene vi står overfor, men Venstre kommer alltid til å kjempe for ungene. Vi kommer til å kjempe for at ungene skal bli behandlet rettferdig. Vi kommer til å kjempe for at unger også skal ha de menneskerettighetene som vi egentlig har blitt enige om. Da er det skammelig å se at Senterpartiet konkurrerer om å ligge på ytterpunktet også i den saken.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-06-21:
Min drivkraft i politikken handler om å få gjennomført politikk. Min drivkraft i politikken handler om å få til å løfte Kunnskaps-Norge. Det handler om å bekjempe fattigdom blant unger, sørge for at alle får en like god start. Det handler om at vi skal takle de klimautfordringene vi står overfor. Da kan vi gjerne bruke tid på hvem som skal kjøre de svarte bilene, men jeg er opptatt av hva de som er i de svarte bilene, blir tvunget til å gjøre. Vi kommer til å bruke makta vår for å få gjennomført politikk. Det er politikk som er drivkraft i samarbeid, ikke om man liker trynet på den ene eller andre. Så jeg kommer til å kjempe for de sakene. Det er de sakene jeg kommer til å kjempe for i valgkampen at vi skal få gjennomført. Så får noen holde på med spillet om hvem som skal sitte her og der. Jeg ønsker meg en blå-grønn regjering. Det skal jeg kjempe for hele valgkampen. Får jeg til det, skal jeg kjempe for de sakene som vi faktisk vil ha gjennomført.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-06-21:
Jeg skal være så grei med representanten Lysbakken at jeg skal stille spørsmål om et av yndlingsspørsmålene hans, nemlig de forferdelige velferdsprofitørene. Men når vi diskuterer det, blir det mye annet. Det er noe jeg ikke forstår, og jeg får aldri svar på det spørsmålet fra SV, og nå må jeg få det. Hvorfor er det greit å bruke offentlige penger til mannfolk når de «gründer» ting, at de skal kunne ta ut fortjeneste – når de driver IT-selskap, brøytefirmaer, søppelfirmaer, driver med veibygging, hva som helst, er det greit at mannfolk tjener penger – mens damer som «gründer» innenfor offentlig sektor, ikke får lov til å ta ut fortjeneste på det de gjør? Hvorfor skiller SV mellom kvinnelige og mannlige yrker når de leverer tjenester til det offentlige?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Eg høyrde representanten Helleland seia at arbeidsløysa gjekk ned, men det kom trass alt tal i dag som viser at arbeidsløysa går opp. Men noko som faktisk går ned i dette landet, er organisasjonsgraden i arbeidslivet. Det er ganske alvorleg, for eit godt organisert arbeidsliv gjer arbeidsfolk trygge, det gjev dei meir innflytelse over sin eigen arbeidskvardag. I tillegg er det lønsamt å vera organisert både for den enkelte og for samfunnet. Arbeidarpartiet vil gjera fleire ting for å få opp organisasjonsgraden. Det eine me vil gjera, er å endra formålet i arbeidsmiljøloven, sånn at me òg slår fast der at eit godt organisert arbeidsliv er ein del av formålet. Det andre me vil gjera, er at fagorganisasjonane skal få ein sterkare posisjon, bl.a. gjennom kollektiv søksmålsrett, og me vil òg auka fagforeiningsfrådraget. Når det gjeld det siste, har denne regjeringa late fagforeiningsfrådraget falla gjennom heile perioden ved at dei ikkje har justert det. Så spørsmålet mitt er: Korleis har Høgre tenkt å bidra til eit godt organisert arbeidsliv?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Det er ramsa opp ei rekkje eksempel på initiativ som Arbeidarpartiet vil ta for å bidra til eit organisert arbeidsliv. Representanten Helleland valde berre å fokusera på eitt av dei og forsøksvis å latterleggjera det tiltaket. Men summen av det som representanten Helleland seier, peiker jo i retning av at Høgre meiner at ein ikkje skal ta politisk initiativ for å bidra til å få opp det organiserte arbeidslivet. Han gav iallfall ingen eksempel på at Høgre ønskjer å aktivt gjera noko, utover det å bruka ei rekkje positivt ladde omgrep om det organiserte arbeidslivet. Har han tenkt å gjera noko aktivt sjølv òg for å bidra til at me framleis skal ha den norske arbeidslivsmodellen som me har i dag? Eller har han berre tenkt å stå her og snakka pent om den?