Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2022-03-03:
Hurdalsplattformen slår klart og tydelig fast at regjeringens mål er rikelig med ren og rimelig kraft, slik Norge har hatt i årtier. Det skal komme industri og forbrukere til gode. Det står i kontrast til politikken til den forrige regjeringen, som ikke hadde noe slikt mål. Tvert imot ble det en periode slått fast at målet var økte strømpriser, noe man også år for år fulgte opp med økte elavgifter. Dagens regjering startet sitt virke med kraftig kutt i elavgiften – et kutt som for så vidt interpellantens parti ikke støttet i utgangspunktet, men som vi heldigvis kom til enighet om i tilleggsproposisjonen for inneværende års statsbudsjett. Når det er sagt, vil jeg takke interpellanten for initiativet til en svært aktuell og viktig debatt, og jeg registrerer at Fremskrittspartiet glimrer med sitt fravær når vi skal diskutere framtidens energipolitikk. Det er interessant. Det er ingen raske løsninger i denne saken. Prognosene fra NVE før invasjonen i Ukraina viste at vi kommer til å få en vedvarende høy strømpris fram mot 2023. Krigen i Ukraina gjør ikke dette mindre aktuelt – tvert om. Fra Senterpartiets side er vi grunnleggende opptatt av at norske husholdninger ikke skal gjøres til klienter av strømstøtte, bostøtte og sosialstønad. Denne vinteren må i så tilfelle sies å være en energipolitisk unntakstilstand. Kvaliteten i vårt samfunn har bygd på universelle ordninger. Strøm er et samfunnsgode i et land som har store fornybare energiressurser, som ligger langt mot nord, med lang vinter, ofte lave temperaturer og lang mørketid. Det er derfor viktig at det arbeides videre langs to spor. Det kortsiktige, fram mot våren 2023, skal sørge for at folk, næringsliv og industri har trygghet og forutsigbarhet for at de kan betale strømregningen. Det har vi gjennom denne vinteren løst gjennom å redusere elavgiften i vintermånedene. Vi har fått til en ekstraordinær strømstøtteordning for husholdningene, og løsninger for gartnerinæringen, frivilligheten og landbruket. Situasjonen for disse gruppene samt næringsliv og industri følges fortløpende videre, og man vurderer behovet for ytterligere tiltak. Strømstøtteordningen for husholdningene vil også bli evaluert i tråd med Stortingets vedtak. Det andre sporet er å få på plass en energipolitikk som sørger for at vi har sikkerhet for rikelig, ren og rimelig kraft. Første stopp på det sporet ble slått fast i Hurdalsplattformen – at det ikke skal bygges nye eksportkabler til utlandet under denne regjeringen. I tillegg trenger vi en kraftfull utbygging av ny, ren kraft når vi skal fase ut fossil energi framover og ny industri skal bygges. Regjeringens kraftfulle satsing på havvind er et godt tiltak for å nå målet. I tillegg må vi starte med å plukke den frukten som henger nederst. Det handler om storstilt energieffektivisering. Det handler om å oppgradere og utnytte den utbygde vannkraften så effektivt som mulig. Vi har ikke råd til å la være. Det handler om å ta i bruk bioenergiressursene dette landet har, og det handler om å øke produksjonen av f.eks. solkraft og noe vindkraft på land. Bare her ligger det et potensial på minst 20 TWh. Regjeringen har også varslet en tilleggsmelding til energimeldingen. Den vil legge føringer for hvordan vi kan utnytte energiressursene våre enda bedre. I tillegg har regjeringen nylig nedsatt en energikommisjon som har fått i oppdrag å kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon. Kommisjonen skal også se på potensialet for energieffektivisering og hvordan utenlandsforbindelsene påvirker forsyningssikkerheten og prisbildet. Kommisjonens arbeid skal være klart allerede i slutten av dette året. Målet er at Norge fortsatt skal ha overskuddsproduksjon av kraft, og at norsk industri og norske strømkunder skal ha rikelig tilgang på rimelig fornybar kraft også i framtiden. Senterpartiet ser fram til kommisjonens gjennomganger og konklusjoner. Den forrige regjeringen fikk, som vi har vært inne på før i dag, et oppdrag av Stortinget for et års tid siden om å vurdere tiltak mot høye strømpriser. Ingenting ble da gjort. Høyre forsøker i dag å snakke bort det vedtaket som om det kun gjaldt for snøen som falt i fjor, holdt jeg på å si – men det er det som er problemet, at det ikke falt snø i fjor. Sannheten er altså at det ikke ble gjort noe, til tross for at det vedtaket burde vært tolket videre enn det rent bokstavelig ble gjort. Resultatet ble uansett at da Arbeiderpartiet og Senterpartiet tiltrådte, var det ikke gjort noe forarbeid for å hindre høye strømpriser, slik dagens situasjon har gitt. Tvert om har svaret fra Høyre og Fremskrittspartiet vært mer marked, mer frislipp og enda tettere integrasjon med markeder som vil drive prisen i Norge opp. Inngangen til denne interpellasjonen var hvordan vi kan hindre at vi vinteren 2022–2023 står på samme sted som i dag. Jeg mener at regjeringen er godt i gang med det arbeidet langs flere spor, både på kort sikt og gjennom langsiktige endringer av energipolitikken, som sikrer at norske husholdninger og norsk næringsliv ikke gjøres til klienter, men skal sikres nok ren og rimelig kraft som et samfunnsgode også i framtiden. Det er det dette grunnleggende handler om.