Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-01-09:
Til siste taler vil jeg si at jeg synes statsråden svarte meget godt. Jeg synes bevisstheten rundt dette er ganske høy rundt omkring i samfunnet, og den stiger. Det tror jeg er hovedgrunnen bak de trendene som også Storberget pekte på, og jeg synes som sagt at statsråden allerede har gitt ganske gode svar. Jordvernproblematikken dreier seg egentlig om å ta vare på det produksjonsgrunnlaget vi har for mat. Det er en ganske sammensatt problemstilling, men det er en problemstilling med veldig god målsetting, for det dreier seg om evighetsperspektivet opp mot samfunnets mer kortsiktige behov. Det er klart at det bør være gjenstand for politisk debatt, og de fleste av oss opplever vel som sagt at bevisstheten rundt dette øker. Regjeringserklæringen er veldig klar, der står det: «Ta vare på god matjord, men balansere jordvernet mot storsamfunnets behov. Regjeringen vil foreta en gjennomgang av leiejordsproblematikken og agronomien i norsk landbruk med tanke på bedre avkastning på eksisterende arealer.» Man peker altså på, som jeg sa, at dette er en mer sammensatt problemstilling. Jeg synes at jordverndiskusjonen har lett for å bli veldig spisset. Som jeg sier, for det første er det ikke en veldig dramatisk utvikling i Norge. Siden 1992 og fram til i dag er det 3 pst. av arealet som har gått ut av produksjon, men det skyldes ikke bare nedbygging, det skyldes også nedlegging. Da står vi med en gang overfor to problemstillinger. Den ene er at i deler av landet er aktiviteten rett og slett for lav til at man klarer å opprettholde det arealet man har. Folk flytter derfra, og arealet blir ikke utnyttet. I andre deler av landet er aktiviteten så høy at man faktisk må omdisponere arealer. Derfor mener jeg at leiejordsproblematikken er uhyre viktig, som statsråden påpekte. Jeg vil si det litt populistisk, at man vasker ikke leiebilen når man leverer den fra seg. Det sier noe om holdningen til det å leie kontra å eie, og jeg mener at et av de viktigste grepene i en næring som åpenbart har store behov for omstrukturering på eierskapssiden, vil være å løse opp i begrensningene på eiendomsmarkedet i landbruket. Det vil være en helt sentral løsning også på en del av det vi diskuterer her. Det går på å opprettholde en høyere produksjon på de arealene vi har, og som vi kommer til å skulle ha. Andre løsninger er f.eks. grøftetilskuddet, som Høyre har slåss for lenge. Vi vet at mye norsk jord er vassjuk og ikke produserer optimalt. Vi vet også at det er mulig å flytte matjord hvis man gjør det riktig. – Jeg ser at tidligere statsråd ikke er helt enig i det, men det er faktisk rapporter som har konkludert med at hvis du gjør det grundig og riktig og skiller de forskjellige matjordlagene, er det mulig. Det er mulig du ikke opprettholder full produksjon, men i hvert fall er det en løsning som bør vurderes. Jeg noterer meg at IKEA faktisk har tatt det initiativet selv. Det viser bare at bevisstheten ute er ganske stor rundt dette, og at mange ønsker å bidra. Jeg tror også statsråden har et veldig godt poeng med kommunereform. Jeg tror at det å få større kommuner, få større kompetanse ute i kommunene, som vet hvordan man kan angripe denne problemstillingen, vil alle være tjent med. Så også der bør vi holde et høyt trykk på nettopp den type reformer. Jeg synes debatten er viktig, og – som jeg sa – det er å veie evighetens perspektiv opp mot samfunnets mer kortsiktige behov. Selvfølgelig skal det være gjenstand for en nærmest kontinuerlig debatt. Men det er mange aspekter ved diskusjonen – og det er også mange veier til Rom. Så dette er nok sikkert ikke siste gang vi diskuterer dette. Men jeg synes statsråden ga gode svar, og bevisstheten i regjeringen er høy rundt akkurat disse problemstillingene.