trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2008-05-09:
Aller først mener jeg at det var en nyttig opprydding saksordføreren foretok i forhold til ulike typer evaluering og revisjon som skal foretas. Når det gjelder det som ligger i innstillinga fra komiteen, om at en ønsker en bredere gjennomgang og en bredere evaluering av bruken av BU-midlene, er det et arbeid som jeg er i oppstart av. Jeg har en ambisjon om å få bedre resultatindikatorer på plass, slik at vi framover klarer å se det som i og for seg denne saken i stor grad handler om, hvordan vi på bedre måter enn i dag kan se effektene av de midlene som benyttes til å skape nye arbeidsplasser innenfor landbruket.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2008-05-09:
Representanten Anundsen sa i sitt første innlegg at lærerutdanningen trenger mer enn et malingsstrøk. Ja, det er nettopp det vi også mener. Fremskrittspartiet og Venstre driver kun med dette malingsstrøket, uten å ha isolasjon og planker å male på. Det tar tid å renovere et helt hus. Jeg registrerer videre at Fremskrittspartiet og Venstre ikke svarer på de spørsmålene som jeg stilte i mitt første innlegg. Vil dere ha spesialisering på nivå eller på fag, eller en kombinasjon av dette? Er allmennlærerens tid forbi? Vi kan ikke ta stilling til et representantforslag som er så diffust som dette. En stortingsmelding vil gå i dybden av problemstillingen, og den kunnskapen som lærerstudenten skal lære videre, og den kunnskapen som lærerstudenten skal ha, skal selvfølgelig være i fokus. Når det gjelder rammeplanen, har jeg fått signaler om at det bør vurderes å gjøre rammeplanen kortere og mer konkret enn den er i dag. Under behandlingen av stortingsmeldingen kan det godt hende at vi trenger å gjøre endringer i rammeplanen på andre områder enn akkurat å legge Kunnskapsløftet inn. Kanskje vil vi gjøre den kortere. Da er det lite hensiktsmessig å gjøre endringer i rammeplanen nå og om et halvt år. Vi kan ikke, for dem som skal sette seg inn i det og jobbe videre med det, gjøre sånne endringer hvert halvår. Jeg tror at Venstre virkelig undervurderer lærerinstitusjonene når representanten Dørum står her og mener at institusjonene overhodet ikke implementerer Kunnskapsløftet i sin utdanning av nye studenter. Representanten Dørum påstår også at antall søkere til lærerutdanningen er det samme som antall plasser. Det er feil. I år er det 2 470 planlagte studieplasser på allmennlærerutdanningen, og det er over 8 000 søkere. En svartmaling av utdanningen gagner verken de lærerne som er i skolen nå, eller dem som ønsker å bli lærere i framtiden.
Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2008-05-09:
Representanten Gunnar Gundersen sa at SV har fått Regjeringen med på at kunnskap ikke er noe viktig. Selvfølgelig er kunnskap viktig. Det mener Senterpartiet, det mener SV, og det mener Arbeiderpartiet. Vi godtar ikke at én av fem går ut av ungdomsskolen uten å kunne lese og skrive skikkelig. Det er nettopp derfor vi har satt tidlig innsats på dagsordenen. Så til Fremskrittspartiets Anders Anundsen, som sa at vi overhodet ikke har gjort noe som helst. Vi har satt tidlig innsats på dagsordenen, vi ønsker mer leksehjelp inn i skolen og har startet prosjekter med det. Vi vil ha større skole-hjem-samarbeid og har fullt fokus på det. Vi utvider antall timer på barnetrinnet, noe som opposisjonen ikke er med på. De timene skal gå til mer lesing, skriving, norsk, engelsk og matte. Når representanten sier at det ikke er meningen at dette ikke skal skje over natten, er det bare å sitere hva som faktisk står i forslaget: «Stortinget ber Regjeringen snarest mulig, og senest i forbindelse med Revidert nasjonalbudsjett for 2008, å fremme forslag om iverksettelse av en femårig allmennlærerutdanning.» Revidert nasjonalbudsjett - sist jeg sjekket kalenderen, kommer det torsdag i neste uke. På én uke er det umulig å få til innholdet i en femårig lærerutdanning. Vi trenger mer tid, det er derfor vi kommer med en stortingsmelding. Det er jo in i tiden å referere til bladet Utdanning fra denne talerstolen. I lederen i nr. 9 skriver Knut Hovland: «Venstre kan godt jekke seg ned litt.» Videre skriver han: «I løpet av de fire årene, fra 2001 til 2005, opplevde norsk skole og norske lærere noen av de alvorligste tilbakeslagene de har opplevd på flere tiår.» Den forrige regjeringen fikk gjennomslag for å oppheve klassedelingstallet i skolen. Det skulle i utgangspunktet bidra til å skape større fleksibilitet og skulle ikke brukes som en sparereform. Men i praksis er det blitt sånn mange steder i landet. Dermed blir det også dårligere kvalitet på tilbudene til elevene og en mye større arbeidsbyrde for lærerne. Hvis vi også tar med det store frislippet Bondevik-regjeringen bidrog til, spesielt i videregående opplæring, har vi nevnt nok eksempler på hva som gikk galt forrige gang Venstre satt i regjering.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-09:
Det meste av det statsråden sier i sitt innlegg, høres jo tilforlatelig ut. Jeg merket meg særlig at statsråden har respekt for kunnskap og jobber med å fylle begrepet med innhold. Jeg håper statsråden har kommet et stykke på vei, for NOKUT-evalueringen av allmennlærerutdanningen ble gjort kjent i 2006 - og nå skriver vi 2008. SV har politisk tradisjon for å være utålmodig, og det er prisverdig, fordi det fører til rask handling. Men når partiet har kommet i posisjon, virker det som om handlingstempoet er noe redusert. Det bekymrer meg litt. NOKUT konkluderer, som statsråden selv sa, med at en femårig allmennlærerutdanning er nødvendig. Det har støtte fra Utdanningsforbundet, Elevorganisasjonen og en rekke andre. Da har jeg lyst til å spørre statsråden, til tross for at hun har varslet en stortingsmelding: Hvor lang tid vil statsråden bruke for å komme til samme konklusjon som ovenfor nevnt?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-09:
Dette har blitt en litt merkelig debatt. Jeg synes for øvrig at foregående taler argumenterte veldig godt for forslaget om femårig allmennlærerutdanning, men registrerer at de ikke kommer til å gå inn for det. Men det var også denne gangen representanten Åsa Elvik som fikk meg til å ta ordet. Hun sa både at Høyre skylder på organisasjonene, og at Fremskrittspartiet skylder på lærerne. La meg gjøre det klinkende klart: Det er svært mange veldig gode og dyktige lærere i norsk skole. Fremskrittspartiet har jobbet i mange år med å gjøre dem enda bedre. Derfor har vi, sammen med andre partier i denne sal, jobbet for å ha forpliktende etter- og videreutdanningsplaner for lærere, slik at de lærerne som er i arbeid i dag, skal få enda bedre kunnskaper. Sosialistisk Venstreparti stemmer imot. Årsaken er antakelig at SV har et litt annet kunnskapsbegrep enn det vi andre har, de legger vekt på andre ting enn lesing, skriving og faglige ferdigheter. Det er mulig. Kanskje det er en av årsakene til at den tidligere kunnskapsministeren i Utdanning nr. 10 tok et ikke så rent lite, det var i grunnen et ganske kraftig, oppgjør med det som har vært Sosialistisk Venstrepartis utdanningspolitikk gjennom mange år. Derfor står det lite til troende når Sosialistisk Venstreparti fra denne talerstolen gir uttrykk for at det er de som tenker på kvalitet i norsk skole. Det er vel antakelig de som har hatt minst tankevirksomhet på det området. Så forsøker man å kaste ballen over til noen andre, og sier at med Venstres gode intensjoner får man Fremskrittspartiet og Høyre på kjøpet. Som om intensjonene til Fremskrittspartiet skulle være noe annet enn gode. Det blir en form for politisk retorikk som ikke henger på greip. Som eksempel bruker man da en tillitsvalgt i Fremskrittspartiet, Sylvi Listhaug, som har sagt at det skal bli enklere å gi lærere som ikke klarer å håndtere fagene sine og læreryrket, en alternativ yrkesvei. Jeg trodde SV faktisk var enig i at det er, som vi også hørte fra representanten Tørresdal, viktig å sikre at de lærerne som jobber i skolen, faktisk har evnen til å lære bort. Det er ikke alle som har det. Men det er viktig å legge forholdene til rette for at de skal få det til, og de som ikke klarer å få det til, må man altså rettlede bort fra utdanningen. Hvis vi ikke har klart det gjennom utdanningen, må vi klare å rettlede dem bort etterpå. Jeg trodde at Sosialistisk Venstreparti var enig i det, men jeg forstår at heller ikke her er det kvalitet som står i fokus - og heller ikke kunnskap. Så registrerer jeg at statsråd Aasland sier at de vil se på rammeplanen for allmennlærerutdanningen. Da har jeg vanskelig for å forstå hvorfor ikke regjeringspartiene kan støtte dette forslaget i Stortinget i dag, slik at et samlet storting kan gå sammen om å tilpasse rammeplanen Kunnskapsløftet. Det burde ikke være vanskelig å følge opp gode intensjoner med handling.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-09:
Ifølge saksordfører Ljunggren er det Venstre og Fremskrittspartiet som har tatt på seg malerdressen i dag og begynt å male gjerder. Det er bekymringsverdig - ikke fordi vi bruker dressene til å male i, men fordi saksordføreren åpenbart må ha misforstått hva forslaget faktisk dreier seg om. Det har vi gjort rede for flere ganger i komiteen, vi har gjort rede for det i innstillingen, og vi har gjort rede for det fra talerstolen i dag. Likevel insisterer saksordføreren på at forslaget skulle innebære en eller annen form for over natten-runde på at man skal gjennomføre en innholdsløs femårig utdanning. Det er ingen av forslagsstillerne som noen gang har sagt det, kun saksordføreren og representanter fra regjeringspartiene. Så er det viktig at også saksordføreren lærer seg forskjellen på svartmaling og ønske om forbedring. Hvis det er svartmaling hver gang man peker på forhold innenfor allmennlærerutdanningen eller andre områder innenfor utdanningssektoren som har et forbedringspotensial, ja, da forstår jeg at denne regjeringen ikke får gjort noe som helst.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-05-09:
Gudmund Hernes har en gang sagt de bevingede ord: Gjenreis halvtidsstudenten i det minste! Det kan kanskje være en betegnende overskrift på allmennlærerutdanningen, slik den ser ut pr. i dag. I den undersøkelsen som jeg refererte til i mitt hovedinnlegg - fra Høgskolen i Oslo - har man altså regnet ut at den gjennomsnittlige studietida for allmennlærerstudentene tilsvarer et årsverk på 960 timer. Hvis man da sammenlikner det med en 40 timers uke, får man en stillingsbrøk på 60 pst., og dermed har man beregnet seg fram til at man i realiteten har en treårig allmennlærerutdanning i stedet for en fireårig. Dette er jo tall som har vært kjent en stund, og det går også rett inn i den kritikken som NOKUT har rettet mot utdanningsinstitusjonene. Som representanten Inger Enger var inne på, var det altså 123 direkte oppfordringer til institusjonene. Mitt spørsmål er da: Har statsråden foretatt seg noe for å sørge for at institusjonene følger opp den lave studieinnsatsen og -intensiteten hos allmennlærerstudentene?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-05-09:
Det var, ikke overraskende, representanten Åsa Elvik som fristet meg til å ta ordet igjen. For det første mener jeg faktisk at det er en krise for den norske skolen når vi ikke klarer å gi alle barn grunnleggende lese- og skriveopplæring. Vi stenger videre veier til utdanning og arbeidsliv. Vi vet at vi i Norge har over 700 000 mennesker i arbeidsfør alder som er utenfor arbeidsmarkedet, og veldig mange av dem har dårlige lese- og skriveferdigheter, mange er funksjonelle analfabeter, mange blir uføretrygdet, mange unge blir sosialhjelpsmottakere, og bakgrunnen er altså at de har gått gjennom en skole som ikke har klart å gi dem det grunnleggende. Det er en krise. Så er det slik at den norske skolen er god på demokratiforståelse, den er god på engelsk, den er god på samarbeid - men det vet vi jo. Den er god på trivsel, men det er ikke noen motsetning mellom trivsel og læring, snarere tvert imot. Jeg mener derfor at det er viktig å fokusere på det vi vet går bra, men også på å rette opp det vi vet ikke går bra. Det syns jeg vi må gjøre. Når representanten Elvik mener at Høyre skylder på institusjonene for ikke å ha fulgt opp den nye rammeplanen som kom for lærerutdanning, er ikke det noe Høyre sier, det er noe NOKUT sier. Som representanten Inger Enger helt riktig var inne på, kom det 129 konkrete forslag fra NOKUT. 123 av dem gikk direkte på utdanningsinstitusjonene. Hele komiteen har altså i den innstillinga vi i dag kommer til å vedta, stått sammen om å beskrive noen av NOKUTs viktigste funn, som bl.a. handler om manglende styring og ledelse ved utdanningsinstitusjonene. Det må vi ta på alvor, og det må også Regjeringa ta på alvor. Vi satte i gang en evaluering av den nye rammeplanen. Hensikten med det var sjølsagt å få vite om den fungerte etter hensikten. På et seminar der både statsråden og jeg deltok for et par uker siden, stilte utdanningsdirektøren i Oslo, Astrid Søgnen, et veldig viktig spørsmål på starten av sin innledning. Hun spurte: Hvorfor skal vi lykkes denne gangen? Det er hele kjernespørsmålet: Hva er det vi må gjøre for at vi skal lykkes, og hvorfor har vi tro på at de tiltakene vi nå setter i gang, gjør at vi skal lykkes i en annen grad enn tidligere? Lærere er skolens viktigste ressurs. Det er det ingen tvil om. Engasjerte, dyktige, faglig motiverte, kompetente lærere er den beste garantien vi har for at barn lærer det helt grunnleggende, nemlig å lese, skrive og regne. Vi vet at vi har utfordringer når det gjelder allmennlærerutdanning. Vi vet også at vi har veldig mange veldig dyktige lærere i den norske skolen, men vi trenger flere av dem, og vi trenger dem nå. Derfor er det så viktig at vi gjør noe med den utdanninga vi har, nå, at vi gjør det i dag og ikke venter på stortingsmeldinger og diskusjoner som kommer i framtida. Vi er nødt til å gjøre grep som kan bedre lærerutdanninga, f.eks. gjennomgå rammeplanene med sikte på å oppdatere dem i forhold til Kunnskapsløftet. Jeg forstår ikke at Regjeringa kan være imot det.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-05-09:
Jeg tror det er på sin plass med en ørliten heving av representanten Ljunggrens presisjonsnivå. Det er altså ikke sånn at opposisjonen har stemt mot forslag om å utvide skoledagen, som Regjeringa nå sist la fram i budsjettet. Tvert imot stemte bl.a. Høyre for, fordi utvidelse av skoledagen er en oppfølging av den politikken vi førte i regjering. Vi utvidet med 12 uketimer i perioden 2001-2005, og vi følte at det var nødvendig å følge opp med ytterligere timetallsøkning nå. Derfor er det viktig å presisere at opposisjonen ikke har stemt imot. Høyre har iallfall stemt for, og det er det også andre partier i opposisjonen som har gjort. Så er det også viktig å si at de tiltakene som representanten Ljunggren nevner, både leksehjelp, tidlig innsats og flere andre tiltak, er jo tiltak som ble satt i gang under den forrige regjeringa. Hele Kunnskapsløftets overbygning er jo tidlig innsats og vekt på grunnleggende ferdigheter. Det er positivt at det videreføres, men man kan altså ikke i debatten i dag forsøke å ta æren for det som andre har startet opp.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-05-09:
Jeg har i løpet av debatten i dag lært at definisjonen av å finansiere bredere formål egentlig er å finansiere løpende drift. Det argumenteres fra Regjeringa jevnt og trutt med hvor vanskelig det er å øke den offentlige forskningsinnsatsen, og dermed også å øke det strategiske handlingsrommet for norsk forskning - dette til tross for at Regjeringa har 130 milliarder kr. mer til fordeling enn det den forrige regjeringa hadde, i 2005. Likevel ser vi at på et annet område som sorterer innunder Kunnskapsdepartementet, nemlig barnehagene, som er et viktig formål som alle støtter opp om, er det ingen problemer med å øke bidragene til barnehageutbygging og makspris med mellom 3 og 3,5 milliarder kr fra det ene året til det andre. For 2008 bruker Norge ca. 17,8 milliarder kr til forskningsformål over statsbudsjettet og 21,6 milliarder kr til barnehageformål. Hvorfor er det så vanskelig å øke forskningsinnsatsen tilsvarende?
Åsa Elvik (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Når departementet i samarbeid med det raud-grøne fleirtalet på Stortinget har gått inn i arbeidet med å følgje opp evalueringa til NOKUT, har vi hatt éin ambisjon. Det er å sørgje for at allmennlærarutdanninga er god nok. Det må då vere ein usannsynleg mykje viktigare ambisjon enn å seie at talet på år i utdanninga i seg sjølv er ein ambisjon. Talet på år kan eventuelt vere eit verkemiddel for å nå ein ambisjon. Det er i alle høve ein diskusjon vi får anledning til å komme tilbake til. Det er klart at vi er grunnleggjande ueinige når det gjeld korleis ein får endring til å skje. NOKUT-rapporten gav oss nokre beskjedar, som vi har teke særs på alvor når det gjeld det som ikkje er godt nok. Det blir sagt at mykje er bra, og det blir sagt at det er forskjellar mellom institusjonane, men det blir peika på nokre ting ved verksemda til institusjonane som er alvorlege, m.a. når det gjeld integrering av teori og praksis. Det er eit enormt paradoks når ein utdannar lærarar, som nettopp er dei som skal sørgje for at vi får elevar som kan lese, skrive og rekne, og bli gagns menneske, som er i stand til å halde seg til både teori og praksis. Det er den høgste ambisjonen av alle. Vi kan godt vere ueinige i framgangsmåten for korleis ein får endring til å skje, men sei ikkje at vi ikkje har følgt det opp. Er det noko vi har gjort, er det nettopp det. Eg synest at diskusjonen når det gjeld kunnskap, er ganske fornøyeleg. Læraren har ei utruleg viktig rolle som allmenndannar i det norske samfunnet. Læraren har også ei utruleg viktig rolle som forvaltar av spesialkompetanse, som eg no høyrer at dei borgarlege på ein måte snevrar inn som den einaste moglege forståinga av kva kunnskap er. Det er ikkje berre det kunnskap er. Skolen skal sørgje at elevane blir gagns menneske. Det har vore eit høgt heva ideal for den norske skolen. Eg har ikkje møtt ein lærar som ikkje lar seg engasjere av nettopp det målet. Då er det å sørgje for at alle elevar lærer det dei skal på skolen - at dei kan lese, at dei kan skrive, at dei kan rekne - utruleg viktig. Då må gjerne komiteleiaren fortsetje å snakke om ei krise i den norske skolen, men det vil eg ikkje vere med på. Det vil ikkje SV vere med på, for det skjer så utruleg mykje bra i den norske skolen. Det er ikkje grunnlag for å seie at det er krise der. Det er unyansert, det er svartmåling, og det føyer seg inn i den rekkja som opposisjonen også vel å tilnærme seg diskusjonen om allmennlærarutdanninga på. Det er lite konstruktivt. Ein sender ein utruleg demotiverande beskjed til alle dei som har virket sitt i desse utdanningsinstitusjonane, i desse viktige delar av samfunnet, når ein vel å leggje seg på ein sånn type retorikk.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-05-09:
Statsråden sa i sitt innlegg at en vil ha fokus på pedagogikken for at den skal bli mer oppdatert med hensyn til de utfordringer lærerne står overfor i hverdagen, i møte med elevene. Mitt spørsmål blir: I og med at kritikken har vært at det er for dårlig sammenheng mellom teori og praksis, mellom fagopplæring og den praksis lærerne møter i skolen, har denne utviklingen av pedagogikkfaget noe å si for praksisen? Ser en dette arbeidet som en del av pedagogikkfaget?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-05-09:
Representanten Kongshaug sa han var skuffet over Kristelig Folkeparti, som hadde sagt nei til forslaget. Da vil jeg bare presisere at Kristelig Folkeparti ikke har sagt nei. Kristelig Folkeparti har sagt at dette vil vi ta alvorlig og vurdere i neste omgang. Vi opplever spesielt ordet «snarest» i forslaget problematisk - at en skal bestemme seg for fem år først, og så får en ta resten av diskusjonen etterpå. Jeg synes spørsmålet om vi skal ha en fireårig eller en femårig lærerutdanning er et viktig spørsmål, det er et godt spørsmål, og det bør absolutt vurderes. Men en må vurdere helheten og ikke «jump to conclusions» - altså konkludere på lengden før en har vurdert hva en vil bruke denne lengden til. Så det er ingen grunn til at Venstre skal være skuffet over Kristelig Folkeparti. Vi har tenkt å ta deres forslag på alvor. Vi har ikke sagt nei, vi vurderer faktisk å si ja, men vi har ikke bestemt oss. Så til representanten Anundsen, om egnethet. Der er vi enige med Fremskrittspartiet og sikkert andre partier i denne salen. Det finnes lærere i skolen som aldri skulle vært lærere, som vi aldri ønsker som lærere for våre barn fordi de ikke kan det vi før kalte å lære fra seg - det vi i dag sier er å formidle kunnskap på en slik måte at det skjer læring hos barnet. Uansett hva vi kaller det, er det noen som ikke er egnet til å være i skolen. Når jeg tok det opp, var min hensikt å peke på at lærerutdanningen må avdekke disse lærerne. Det er en fallitterklæring dersom vi skal løse dette med å gjøre det lettere å sparke folk. Skal vi virkelig la folk gå gjennom en fireårig eller femårig utdanning og ikke få veiledning, ikke få signaler, og la dem slippe gjennom et nåløye, en eksamen, og få et papir på at de kan være lærere, dersom de ikke er egnet? Der er det et stort forbedringspotensial. Dette må vi kunne klare å få til gjennom lærerutdanningen. Jeg håper og tror at Regjeringen tar med seg de aspektene når de skal se på praksisdelen av allmennlærerutdanningen. Der må en sile ut dem som aldri må bli lærere.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-05-09:
Hvis en skal tro avisene, har det de siste dagene foregått en intens maktkamp innad i Regjeringen om mer penger til kommunesektoren og til landbruket. For Kristelig Folkeparti er dette viktige saker, som vi mener bør prioriteres. Så for all del - jeg håper at den dragkampen virkelig har ført til en satsing på landbruk og en styrket kommuneøkonomi. Det jeg imidlertid savner, er store oppslag i media om en intens dragkamp for å styrke høyere utdanning og forskning. Det ser vi dessverre svært lite til. Det er ikke tvil om at Regjeringens ulike budsjettforslag ikke har vært gode nok for høyere utdanning og forskning. Det har vært masse penger - ja - men de har ikke vært gode nok. Det er det ikke bare opposisjonen som er enig om, også en samlet universitets-, høyskole- og forskningssektor har flere ganger uttrykt sterk bekymring for budsjettene. Det som den forrige kunnskapsministeren omtalte som et hvileskjær, har nå vart i to år. Dette drar en nå videre med seg, slik at en får store problemer ved avslutningen av løpet i 2009. Kristelig Folkeparti har i sine alternative budsjett foreslått å rette opp kuttene samt å øke bevilgningene til forskning gjennom Forskningsfondet kraftig. Med de oppgangstidene vi er inne i, må vi benytte muligheten til å satse på både skole, høyere utdanning og forskning. Vi er bekymret for den utviklingen vi har sett i forhold til øremerking av avkastningen fra Forskningsfondet til bestemte formål, som f.eks. Norges kontingent til EUs 7. rammeprogram. Dette er en handlemåte som vi ser Regjeringen bruke stadig oftere. Og det er ikke bare overfor Forskningsfondet - det samme gjør seg gjeldende også når det gjelder Opplysningsvesenets fond. Når Regjeringen ikke finner nye penger til forskning, øremerker de i stedet avkastningen til å dekke løpende utgifter. Vi mener dette er en feil måte å bruke avkastningen i disse fondene på, og det innebærer en klar svekkelse av fondenes opprinnelige rolle og Forskningsrådets strategiske handlingsrom. Det har lenge hersket enighet mellom opposisjonspartiene om de aller fleste av forslagene som Venstre i dag fremmer her i salen. I innlegg, merknader, forslag, også alternative budsjettforslag, har opposisjonen nå i tre år bedt Regjeringen om å satse mer på høyere utdanning og forskning. Vi er enige om at det strategiske handlingsrommet i norsk forskning og utvikling må økes. I det etter hvert så ofte siterte intervju med den forrige kunnskapsministeren kommer han med et hjertesukk over den manglende støtten han fikk i Regjeringen internt. Kanskje kan vi se på dette forslaget som vi behandler i dag, som et forsøk på en hjelpende hånd fra opposisjonens side til statsråden og Regjeringen i kampen for å prioritere høyere utdanning og forskning. Det ser ut til at det trengs. Regjeringspartiene har sagt at de ikke vil støtte forslagene, og de har i hovedsak begrunnet det ut fra at det har budsjettmessige konsekvenser. Det er vel og bra, for vi står like foran revidert nasjonalbudsjett og snart også statsbudsjettet for 2009. Og for så si det på min stavangerdialekt: Det e då - ved de neste to budsjettbehandlinger - det gjelde!
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-05-09:
Kristelig Folkeparti er bekymret for den utviklingen vi har sett når det gjelder øremerking av avkastningen av forskningsfondene til bestemte formål. Ser ikke statsråden at det er en feil måte å bruke avkastningen av disse fondene på, og at det innebærer en klar svekkelse av fondets opprinnelige rolle og Forskningsrådets strategiske handlingsrom?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-09:
Statsråden sa at hun var sympatisk innstilt overfor viktige forsøk. Det er vi enige om. Et slikt forsøk er nå under avklaring ved Høgskolen i Bergen, hvor man ved allmennlærerutdanningen vil søke - hvis man ikke allerede har gjort det - departementet om tillatelse til å bruke en femårig master, hvor man gjør to ting. Man forsterker den faglige fordypningen i to fag, i norsk og matematikk, og man dobler øvelsestiden, altså praksistiden - dvs. at man gjør noe av det som har kommet fram i kritikken mot lærerutdanningen i NOKUT-evalueringen. Ved en slik master prøver man å vise hvordan man kan styrke den allmennlærerutdanningen man har i dag. Venstre er opptatt av om statsråden vil se med sympati på en slik forsøkssøknad fra en seriøs utdanningsinstitusjon som mener at dette er et nødvendig grep for å kunne komme videre når det gjelder å styrke kvaliteten i allmennlærerutdanningen.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-09:
Noen korte merknader. Representanten Ljunggren vil jo simpelthen ikke lese innstillingen, for premissene for det forslaget som er presentert, står i innstillingen og er gjort klart rede for fra Fremskrittspartiet og Venstres side. Iverksettelse betyr å sette i gang en prosess. Når det er kort tid til revidert nasjonalbudsjett, er det fordi saken er blitt liggende i komiteen, og det vet jo alle årsaken til: Vi fikk et statsrådsskifte. Så når tiden går, trekker jo ikke vi forslaget. Men slik er det. Når det så gjelder sitatet fra Utdanning, er Venstre veldig stolt av det som skjedde under Bondevik II-regjeringen. Vi fikk sammen med andre dratt i gang Kunnskapsløftet. Vi fikk dratt i gang en forpliktende etterutdanning, som den sittende regjering har arvet. Vi fikk dratt i gang en skjerping og en forbedring av lærerutdanningen, som den sittende regjering har arvet, og som de fører videre. Det vi venter på nå, er hva denne regjeringen skal gjøre på egen hånd. Det er derfor vi fremmer forslag, og det er derfor det også er med stor forundring vi konstaterer at en serie forslag - fra rekrutteringsplaner til systematisk videreutdanning - stemmes ned. Vi venter simpelthen på Regjeringens eget initiativ, og ikke bare på repetisjonen av arv fra forrige regjering.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-09:
Den 9. januar i år hadde jeg en interessant meningsutveksling med forskningsministeren her i salen. Jeg stilte spørsmål om strategisk handlingsrom for forskning, og jeg stilte konkret, som to av tre punkter, spørsmål om det å sikre et forskningsfond hvor avkastningen kan brukes til store satsinger, i motsetning til nå, hvor det er bundet opp, og, som det siste, om det var vilje til å vurdere flerårige budsjetter på viktige forskningsområder. Da var mitt spørsmål om statsråden var villig til å vurdere disse virkemidlene for å se på det strategiske handlingsrommet. Og svaret er klart - usedvanlig klart til å være et statsrådssvar i stortingssalen: «Jeg kan faktisk svare ja på det spørsmålet.» Så mitt spørsmål er da, etter at disse forslagene nå er fremmet på nytt i dag og blir nedstemt av regjeringspartiene - det gjelder forslag nr. 2 og forslag nr. 7, jeg skal la forslaget om basisbevilgning ligge: Når det gjelder disse punktene, skal jeg oppfatte det dit hen at det fortsatt er slik at statsråden mener at disse områdene er av vesentlig betydning å tenke på når det gjelder det strategiske handlingsrommet for norsk forskning?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-09:
Det er riktig som statsråden sier, at det er forskjell på tradisjonene i Norge og i andre land. Nå viste jeg til en ordning med en type langtidsbudsjettering for forskning som man de facto har ved Senter for fremragende forskning, selv om det ikke er formelt. Det har man jo. Vi vet at den løper ut om noen år. Statsråden brukte et eksempel som jeg valgte ikke å bruke, men som er godt, nemlig den avtalen som ble et resultat av klimaforliket mellom regjeringspartiene, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, hvor det ble inngått en forpliktelse. I den sammenheng er det tre forslag som er framlagt i dag, som går i den samme retningen. Det ene forslaget er det som går på et langtidsbudsjett. Det kommenterer jeg ikke. De to andre forslagene er følgende: Det er forslag nr. 1, som rett og slett er invitasjon til en prinsipiell gjennomgang. Jeg er faktisk forbauset over at det forslaget ikke får støtte, fordi det innebærer ingen binding. Det er en åpning for å se på en gjennomgang. Jeg skal nøye meg med å gå inn i den debatten som har oppstått i salen når det gjelder forslaget om å se på et mulig «søskenbarn» til Nasjonal transportplan - forslag nr. 6. Der svarte statsråden i første runde at hun ville ta det med seg videre. Så ble hun utfordret av representanten Jon Jæger Gåsvatn, som spurte om hun ville ha det som oversendelsesforslag. Da sa statsråden at det kunne være en mulig idé. Hun sa at det var et interessant forslag. Jeg tror at vi som står bak forslaget, gjerne vil høre statsråden utdype tydeligere hva som gjør det interessant for henne at vi skal la det bli et oversendelsesforslag, for vi har ingenting å tape på at forslagene blir nedstemt hvis statsråden likevel vil ta tanken videre. Det er måten som statsråden tenker rundt dette på, som er avgjørende for hvordan forslagene vil bli behandlet. Jeg har tatt ordet for å invitere statsråden til å si noe mer, for dette er kanskje det punktet i denne lange listen med forslag hvor det er mulighet for å skape et nærmere kontaktpunkt mellom regjeringspartiene og opposisjonspartiene i salen. Jeg synes statsråden hadde noen lovende tilløp, men tilløp må også ha gode nedslag hvis vi skal komme videre med det som har vært formulert som tema fra flere representanter.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-09:
Jeg synes statsråden svarte så bra i en åpen «kollokviegruppe» i stortingssalen at forslag nr. 6 i samråd med forslagsstillerne umiddelbart gjøres om til et oversendelsesforslag. Siden jeg er medlem av Kirken, og vi nærmer oss Kirkens fødselsdag, nemlig pinsen, får vi også gjøre forslag nr. 1 om til et oversendelsesforslag - i den forstand at det bør være litt god ånd her. Vi blander ikke inn den andre ånden, den får vi forholde oss til hver og en når vi kommer så langt, men i den parlamentariske ånd gjør jeg hermed på vegne av forslagsstillerne forslagene nr. 1 og 6 om til oversendelsesforslag. Jeg opplever at statsråden strakte ut en hånd, og det er dumt ikke å ta imot en hånd på et felt hvor det er bruk for flest mulige allianser for å få til resultater.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Det er ikke slik at departementet, og heller ikke de statsråder som til enhver tid har vært der, har ligget på latsiden etter at NOKUT-rapporten kom. Øyeblikkelig ble det satt i gang et arbeid med en større gruppe eksperter som vurderte situasjonen, og en rekke initiativ er tatt, også sentralt, for å stimulere til handling. Jeg minner om at det på statsbudsjettet for i år var satt av 40 mill. kr til ulike tiltak som skal styrke lærerutdanningene og gi ny kunnskap. Vi har altså en rekke forsøk rundt omkring. Vi har foran oss en ganske omfattende vurdering, både når det gjelder differensiering og mulige måter å bedre innhold og struktur i lærerutdanningen på. Jeg vil derfor si til representanten: Når lærerutdanningsmeldingen kommer i løpet av dette året, vil det bli rikelig anledning til å ta standpunkt til de ulike utdanningene, både de som i dag er femårige, og de som i dag går over et annet antall år.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Jeg tror representanten Eriksen Søreide og jeg er sammen om å avvente kanskje enda mer fortgang fra institusjonenes side når det gjelder oppfølging. Jeg tror representanten har uttrykt noe liknende tidligere. Jeg er selvfølgelig fullstendig klar over at de aller fleste av forbedringstiltakene i kjølvannet av NOKUTs rapport gikk direkte på den enkelte institusjon. Vi har som sagt jobbet systematisk med noen forsøksordninger og andre ordninger fra sentralt hold, men i vår oppfølging av institusjonene er dette selvfølgelig et meget viktig tema på vår dagsorden i styringsdialogen med institusjonene. Vi er hele tiden opptatt av at man skal fylle det eventuelle tomrom i studentenes utdanningstilbud, og at man gjør en skikkelig, god jobb for å legge til rette for at studentene også skal få fylt sin studiedag med det innholdet som skal være der. Jeg er glad for at representanten selv også i sitt innlegg sa at man vil begynne i den rette enden, og jeg tror det er mye å hente når det gjelder å forbedre dagens utdanning, før vi går på enda flere år.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Vi jobber aktivt med to av de viktigste kritikkpunktene fra NOKUT når det gjelder forsøk og vurderinger i forhold til de ekspertråd vi får. Det ene er praksis, og forholdet mellom praksis og teori, og det andre er styrking av selve kjernen i lærerutdanningen, nemlig pedagogikkfaget. Dette henger sammen. Pedagogikkfaget i seg selv betyr kanskje at det blir en bedre måte å lære på - når man har et tettere løp enn i dag, og ved å forholde seg til praksis. Det vil selvfølgelig være en særdeles viktig del av de vurderingene vi gjør. Det store spørsmålet er hvor detaljert både vi og Stortinget skal være i den endelige behandlingen av lærerutdanningen, og i hvilken grad vi skal gi noen flere overordnede føringer for hvordan institusjonene skal gjennomføre sine utdanningstilbud.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Vi ser positivt på all god aktivitet som skjer rundt omkring. Vi har allerede i dag masterutdanning ved alle våre universiteter på lærerutdanningssiden, så det er ikke mangel på erfaring fra tilbud med master, altså med en femårig utdanning, som ligger der - men det er på universitetsnivå. Det er for øvrig også det Finland har i sin lærerutdanning. Jeg ser på situasjonen i forhold til nye søknader slik at når vi nå er så nær framleggelsen av en melding, vil jeg heller ha diskusjonen i forbindelse med meldingen framfor å sette i gang ytterligere nye forsøk nå. Det er mitt primære standpunkt. Men jeg vil selvfølgelig vurdere alle innspill som måtte komme, både gode innspill til vårt arbeid med meldingen, men også innspill som kan hjelpe de enkelte utdanningene til kanskje å finne enda bedre veier enn i dag. Det er tross alt institusjonenes hovedansvar å få til en god utdanning, selvfølgelig innenfor de overordnede rammene man har. Men jeg vil se positivt på alle forsøk på å forbedre det.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Selvsagt ser vi på rammeplanen i forbindelse med det arbeidet som gjøres nå. Vi er nå i den situasjonen at vi har hatt to rammeplaner på ganske kort tid. Den forrige var ganske detaljert, og den som er nå, er lite detaljert. Det er selvfølgelig helt nødvendig å vurdere rammeplanen som sådan og innholdet i den når vi nå skal ha en gjennomgang av lærerutdanningen. Men å påstå at det ikke er gjort noe, er å skyte langt over målet. I år er det satt av 40 mill. kr til tiltak på årets statsbudsjett for å styrke lærerutdanningen og gi ny kunnskap. Det er satt i gang forskningsprogram for praksisrettet FoU for barnehage, grunnopplæring og lærerutdanning, departementet har støttet en egen årlig FoU-konferanse, det er et program om veiledning av nyutdannede lærere, det er satt i gang et treårig prosjekt på regionalt nivå for å utvikle samarbeid mellom universitets- og høgskolesektoren og skole- og barnehagesektoren, det er et utviklingsprosjekt som er ledet av NTNU og Universitetet i Agder, det er et prosjekt med nye modeller for lærerutdanning for grunnskolen ved høgskolene i Telemark og i Vestfold,(presidenten klubber) og slik kunne jeg fortsette. Det er mange ting som er i gang,(presidenten klubber igjen) og det er det vi bruker som grunnlag for vårt arbeid nå. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Det har vært en interessant debatt, som har gitt mange innspill til vårt viktige arbeid. Jeg tror det er best at alle, både regjeringspartiene og opposisjonen, er enig i hva kunnskap er - at det handler om både det praktiske og det teoretiske, at det handler om både det som kan måles, og det som ikke kan måles, og at det er det som er grunnlaget for det elevene skal lære, og det lærerne skal formidle. Jeg håper at vi er enige om at den form for kunnskap vi trenger, som er det helhetlige, er det vi legger til grunn. Jeg tok ordet nå for å svare på representanten Gundersens innlegg - om vi har noen tall for hvordan institusjonene følger opp. Jeg kan da berette at vi har dialog med alle institusjonene i forbindelse med styringsdialogen, og alle institusjonene har blitt pålagt å ha oppfølgingsplaner, og det har jeg fått bekreftet at de har. Alle institusjonene har nå oppfølgingsplaner, og fra departementets side har man pålagt alle å rapportere hvordan de følger opp. Så vi følger tett med i hva institusjonene gjør. Jeg synes også det er interessant det som er kommet fram her om skoleeiers ansvar for de enkelte institusjonene - altså for de enkelte skolene. Vårt ansvar er for lærerutdanningsinstitusjonene, og det er dem vi snakker med, og vi har et ansvar for at de følger opp her. Det er en utfordring knyttet til diskusjonen om en eventuell femårig lærerutdanning. Vi har jo det på våre universiteter i dag. Det er mange måter man kan ha en femårig lærerutdanning på, men når det gjelder den fireårige lærerutdanningen som i dag er ved våre høyskoler først og fremst - jeg nevnte det så vidt i mitt innlegg - har man en utfordring i både den kapasitet og den mulighet de enkelte høyskolene har til å utvide en utdanning til å bli mer omfattende. Jeg ser for meg en god og spennende diskusjon, kanskje også i oppfølgingen av Stjernø-utvalgets rapport, om en arbeidsdeling mellom det profesjonsrettede og det disiplinrettede, slik at vi også i lærerutdanning kan få enda tydeligere varianter både av en god profesjonsutdanning og av den disiplinutdanningen som ligger i dagens femårige mastertilbud, som mange av våre universiteter allerede har. Jeg takker for debatten, og har notert meg svært mange gode innspill til vårt arbeid med melding om lærerrolle og lærerutdanning.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Vi har jo noen klare formål i den forskningsmeldingen vi nå forholder oss til, som forteller oss hvilke behov som er viktige som grunnlag for forskning. I tillegg har området klimaforskning og miljøforskning blitt forsterket gjennom de siste år som en type forskning som er meget sterkt ønsket i forhold til kartlegging og analyser. Vi legger også stor vekt på å ha med næringslivet i forskningen, og i grenselandet mellom forskning og innovasjon har vi en rekke ordninger som kan stimulere til et enda bedre samspill mellom næringsliv og staten når det gjelder forskningsinnsats. Det er et område som jeg hele tiden arbeider med, sammen med kolleger i Regjeringen, og jeg håper at vi kan få fram god, behovsdrevet innovasjon og gode forskningsresultater på bakgrunn av enda mer forskning, også fra næringslivets side.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Jeg håper jeg ikke kan oppfatte Eriksen Søreide slik at hun ikke er enig i Regjeringens barnehagesatsing, for det er noe av det jeg virkelig er stolt av at Regjeringen har fått til. Og jeg må jo si at jeg kvier meg for å gå inn på en direkte sammenligning når det gjelder beløp, av satsing på barnehager og satsing på andre områder som er viktige for Regjeringen. Jeg kan forsikre representanten Eriksen Søreide om at det er kamp på alle områder der Regjeringen gjerne vil ha mer midler, enten det er skole, barnehage eller forskning. Jeg er ansvarlig for forskning, og sammen med andre statsråder som er ansvarlige for det samme, gjør vi det vi kan for å få en god forskning. Og vi synes i grunnen at vi har fått til ganske mye med f.eks. en satsing på 1,2 milliarder kr mer til forskning dette året enn vi hadde året før. Jeg er også opptatt av at den forskningen vi gjør, er kvalitativt god forskning. Det er en balanse mellom totalramme og kvalitativt innhold som jeg hele tiden er opptatt av.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Det har skjedd en utvikling i fondet fra det begynte, med en kapital på 3 milliarder kr, til det nå er oppe i 66 milliarder kr. Det er helt naturlig at prinsippene for bruken av fondet er annerledes i dag enn de var da fondet ble opprettet. Det som jeg refererte til i stortingsmeldingen hvor fondet ble lansert, var at den økte avkastningen av fondet ville bidra til å realisere de overordnede forskningspolitiske prioriteringene. Det er ikke snakk om noen øremerking, men det er snakk om på hvilken måte vi i enhver budsjettsammenheng vil finansiere viktig forskning. Jeg vil også hevde at det er viktige forskningsbidrag som hele tiden er blitt finansiert gjennom avkastningen av Forskningsfondet.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Det var det jeg syntes, at vi hadde diskutert dette før, og jeg kan bekrefte det jeg sa i debatten i januar. I mellomtiden har det ikke vært en budsjettanledning som dette naturlig hører hjemme i, men det fratar verken meg eller representanten Dørum engasjementet i at disse sakene er usedvanlig viktige for å få til en god og framtidsrettet forskning - at vi kan se litt lenger framover enn bare til hvert enkelt budsjett. Det er en krevende øvelse. Vi er ikke slik skrudd sammen som f.eks. Sverige og Danmark på dette punktet. De har en annen tradisjon for dette. Men jeg har lyst til, siden Dørum er opptatt av dette, å berømme både ham og de andre opposisjonspartiene som var med i klimaforliket, for der har man faktisk klart å få til et treårig løp på forskningsinnsats. Så det er en god modell, sammen med de andre jeg har nevnt, for at det fremdeles burde være mulig å få til noe som er litt mer langsiktig. Jeg håper at vi kan klare det, men jeg kan selvfølgelig ikke love noe her og nå. Det er et viktig mål for meg at vi får en forutsigbarhet i det som er det forskningspolitiske handlingsrommet.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Hvis jeg skal få lov å svare kort og greit, ville jeg jo foretrekke at det ble gjort om til et oversendelsesforslag, og at vi da kunne arbeide med det i den sammenhengen som jeg nettopp refererte til i forhold til representanten Dørums spørsmål. Så jeg vil anbefale at det blir et oversendelsesforslag, men det er selvfølgelig helt opp til Stortinget å bestemme på hvilken måte man vil forholde seg til sine forslag på. Dette er et interessant forslag, og det er spennende å kunne ta den sammenlikningen med Nasjonal transportplan. Selvfølgelig blir også der budsjettene vedtatt hvert år, men man har en langsiktighet når det gjelder planleggingen. Slik sett kunne det jo også, f.eks. i forhold til dette med utstyr, være en interessant innfallsvinkel. Så jeg ser fram til eventuelt å kunne vurdere det i en slik sammenheng.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-09:
Jeg regner med at representanten Dørum ser de begrensningene som ligger i å svare på dette på veldig kort varsel. Det viktigste utgangspunktet mitt er at dette er tanker som jeg har vært inne på selv, fordi jeg har sett etter modeller og andre instrumenter som har i seg et litt mer langsiktig perspektiv. Jeg vet at det er en utfordring i forhold til alt som går på det mer langsiktige, at man ikke kan binde opp selve budsjettbevilgningen for mer enn et år av gangen, og det gjøres da heller ikke i Nasjonal transportplan. Men der har man en plan som går noe lenger enn det. Så jeg har da vært inne på tanken om at man særlig i forbindelse med en strategi for utstyr kan tenke seg - og det er også noe Forskningsrådet har kommet med i sitt innspill til departementet - en lignende måte å handle på som man gjør når det gjelder Nasjonal transportplan. Hvis jeg hadde fått et slikt forslag oversendt, ville jeg tatt det på alvor, og jeg ville selvfølgelig også benyttet anledningen til å si at forslag nr. 1 egentlig ville være en lignende stimulans for meg. Det handler jo litt om det samme. Jeg forstår veldig godt at det er umulig å være konkret her, ikke minst fordi vi nettopp håndterer disse tingene i budsjettsammenheng. Men som en mulig del av en strategi for å få til en noe mer langsiktig tenkning og dermed gi dette strategiske handlingsrommet, ville jeg ha satt stor pris på å få disse innspillene for dermed også med enda større tyngde å kunne vurdere dette som løsninger innenfor det norske forskningssystemet.
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2008-05-09:
Det er altså tverrpolitisk enighet om at vi må gjøre noe med lærerutdanningen. Som saksordføreren sa, er det som skjer i dag, ikke godt nok. Regjeringspartiene signaliserer at hele lærerutdanningen må settes på vent, og de anser det som en stor og sammensatt reform. Samtidig sier de at det er behov for å løse de kortsiktige utfordringene - uten at de kommer med et eneste forslag til tiltak. Så mitt spørsmål er: Hva er årsaken til at regjeringspartiene ikke er villige til å gjennomgå rammeplanen for allmennlærerutdanningen for å sikre at den er oppdatert i forhold til Kunnskapsløftet? Ser ikke statsråden nødvendigheten av en slik kvalitetssikring, eller er det viktigere for regjeringspartiene bare å komme med en masse tomme fraser som ikke følges opp i konkret handling, enn det er å lytte til landets største skoleeier?
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2008-05-09:
Det er veldig viktig med langsiktighet og forutsigbarhet i forskning. Derfor er det jo i denne innstillingen nå fremmet to forslag som tar sikte på det, både forslag nr. 6 og forslag nr. 7. Når det gjelder forslag nr. 7, opplever vi bare en merknad fra regjeringspartiene, som peker nese og viser til Bondevik-regjeringens avfeiing av Statsbudsjettutvalgets forslag. Men når det gjelder forslag nr. 6, har vi hørt her i dag at både Arbeiderpartiet og Senterpartiet, og også statsråden, har sans for det forslaget. Mitt spørsmål er da om regjeringspartiene er villige til å stemme for det, om statsråden anbefaler det, eller om det bør gjøres om til et oversendelsesforslag.