Kristin Vinje (Høyre), 2014-10-06:
Jeg vil innledningsvis i dag benytte anledningen til å gratulere de to norske forskerne May-Britt og Edvard Moser med nobelprisen i medisin. Det er fantastisk. Så over til dagens debatt. I tillegg til arbeidet med store internasjonale spørsmål, som klima, fattigdom, krig og konflikt, og arbeidet med å sikre at offentlig sektor og våre velferdsordninger møter morgendagens behov, varsler regjeringen at den vil prioritere verdiskaping. Det er fordi vi må sørge for at vår velferd har solid finansiering, og at den enkelte skal ha en trygg jobb å gå til. For å sikre vår fremtidige velferd er vi avhengige av en skole som legger til rette for at flere lærer mer. Vi trenger universiteter, høyskoler og fagskoler som leverer relevant utdanning av god kvalitet, og vi trenger forskningsmiljøer som kan bidra til å forenkle, fornye og forbedre både næringslivet og offentlig sektor. Regjeringen la nylig frem sin strategi for hvordan elevene skal lære mer. Det handler om å skape et samfunn hvor forskjellene ikke er større enn at hver enkelt kan forme sin egen fremtid ut fra sine evner, innsats og interesser. En viktig del av denne strategien handler om å investere mer i læreren. Med Lærerløftet innfrir regjeringen på en av sine aller viktigste valgkampsaker – at norske skoleelever skal lære mer. Mange av tiltakene har vært etterlyst av lærerne selv, rektorer, skoleeiere og næringslivet. Dyktige lærere er avgjørende for elevenes faglige utbytte og mulighet til å gjennomføre videregående opplæring. Regjeringen har tillit til lærerne som fagpersoner. Med det utgangspunktet vil regjeringen satse enda mer på deres kompetanse og arbeide for å gjøre yrket mer attraktivt. Lærerløftet betyr at vi skjerper kravene for å bli lærer, og for å få lov til å være lærer. Barn skal undervises av lærere som har den nødvendige fagkompetansen. Regjeringen gjør de investeringene som skal til for at alle lærere kan fylle kompetansekravene vi nå stiller. Alle elever fortjener å bli møtt av en faglig dyktig lærer. Spesielt er dette viktig i kjernefagene matematikk, engelsk og norsk. I dag mangler én av fem mattelærere, én av syv norsklærere og over 40 pst. av engelsklærerne fordypning i fagene de underviser i. At læreryrket ikke er attraktivt nok, og at en del lærere mangler kompetanse i fagene de underviser i, er ikke lærerens feil, men et resultat av at politikere i mange tiår ikke har prioritert kunnskap i skolen høyt nok. Derfor gjennomfører regjeringen dette lærerløftet. Det regjeringen ønsker å gjøre, er å: etablere en praksisnær femårig lærerutdanning skjerpe opptakskravene til utdanningen stille krav om at lærere skal ha fordypning for å undervise i de mest sentrale fagene styrke satsingen på etter- og videreutdanning etablere piloter for å utvikle flere karriereveier i skolen Regjeringen vil også utvikle fagopplæringen gjennom offensive tiltak, som eksempelvis økt lærlingtilskudd, alternative opplæringsløp og å styrke muligheten for at yrkesfagelever kan veksle mellom opplæring i skole og bedrift. Det er i yrkesfagopplæring vi dessverre ser de største tallene for drop-out, og vi vet at de som ikke gjennomfører videregående opplæring, er de som i størst grad står i fare for å havne utenfor arbeidslivet senere. Målet er at flere gjennomfører. I tillegg vil regjeringen styrke de tekniske fagskolene og gjeninnføre statlig finansiering av fagskolene. Regjeringen har ambisiøse mål i kunnskapspolitikken, og helt konkret vil regjeringen legge frem en langtidsplan for forskning og høyere utdanning. Regjeringen vil også legge frem en stortingsmelding om kvalitet og struktur i høyere utdanning. Det betyr at vi i året som ligger foran oss, står overfor viktige debatter om hvordan vi skal innrette vår kunnskapspolitikk for å sikre verdiskaping gjennom trygge arbeidsplasser, som er hele grunnlaget for vår velferd. Det å sørge for at folk skal ha en trygg jobb å gå til, betyr også at flere enn det vi ser i dag, skal få muligheten til å komme inn i arbeidslivet. I dag er det over 650 000 mennesker som helt eller delvis er utenfor arbeidslivet. Det betyr at vi må ha en lavere terskel inn i arbeidslivet, slik at flere får muligheten til å skaffe seg relevant erfaring. Det er bl.a. derfor vi vil justere arbeidsmiljøloven. Vi er godt i gang med å levere det vi lovet i valgkampen i fjor. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har allerede markert seg innenfor kunnskap gjennom en kraftig satsing på etter- og videreutdanning av lærere, gjennom en forsterket innsats for universitets- og høyskolesektoren og gjennom en målrettet satsing på forskning og forskningsinfrastruktur. Trontalen som er grunnlaget for debatten her i dag, viser at regjeringen vil fortsette denne satsingen, og det betyr at vi ser en politikk som bidrar til at vi ruster Norge for fremtiden.