Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2003-10-21:
Representantene Arne Sortevik, Ursula Evje og Ulf Erik Knudsen har gjennom Dokument nr. 8:110 for 2002-2003 fremmet forslag der de ber Regjeringen fremme de lovendringsforslag som er nødvendige for å gjøre den skriftlige sidemålsundervisningen i skolen valgfri. Innstillingen som Stortinget har til behandling i dag, viser at Fremskrittspartiet ikke har støtte fra noen av de andre partiene for et slikt forslag. Flertallet viser til at endringer i lovverket som fører til at sidemålsundervisningen i skolen blir gjort valgfri, vil være en endring av norsk språkpolitikk. Dette er en endring flertallet ikke ønsker. Flertallet mener det er nødvendig å rette oppmerksomheten mot de språkpolitiske målsettingene om sidestilling av de to målformene, og ber Regjeringen se til at dette blir ivaretatt i utdanningssystemet. Videre viser flertallet til svarbrevet fra statsråden, som varsler en samlet melding til Stortinget våren 2004, der Kvalitetsutvalgets mange forslag vurderes, og hvor også norskfaget vil bli drøftet. Forslaget fra Fremskrittspartiet er nærmest en årlig foreteelse. Argumentasjonen er, synes jeg, mildt sagt underlig. I pressemeldingen representanten Sortevik sendte ut etter avgivelsen av innstillingen, viser han til at mange elever er negative til nynorsk, og at fagfolk hevder at de faglige prestasjonene i skriftlig nynorsk er dårlige, og blir dårligere. Så sier han: «Skriftlig sidemål kan derfor vurderes som en pedagogisk mobbing av elever.» Argumenter for å fjerne nynorsk er altså at resultatene er dårlige, og at elevene er negative til faget. Fremskrittspartiet har, så langt jeg har registrert, tanker og meninger om å styrke andre fag der resultatene er svake, mens sidemålet altså skal bort. Nynorsk og bokmål har siden 1885 vært offisielt sidestilte språk. Det vil Senterpartiet fortsatt at våre to språk skal være. Denne sidestillingen krever at kjennskap til nynorsk og bokmål er allmenn i hele landet. Derfor trenger vi en styrket opplæring i begge språkene. Når Stortinget skal behandle meldingen om norsk skole til våren, er styrket sidestilling av nynorsk og bokmål et prioritert mål for Senterpartiet. Jeg har behov for å kommentere en merknad fra regjeringspartiene der de henviser til et forsøk ved Revetal ungdomsskole i Vestfold. Det er valget av eksempel som undrer meg. Dette forsøket består i bare å gi opplæring i muntlig sidemål. Så kan en spørre om det er et forsøk som vil styrke nynorsk. Jeg mener det er en klar svekking, vi snakker om to sidestilte skriftspråk. Undringen blir faktisk større når jeg undersøker hva dette forsøket egentlig består i. Sidemålsforsøket ved Revetal er en liten del av et større prosjekt der skolen gjennomfører et bredt treårig forsøk uten karakterer i noen fag. Fordi elevene ikke skulle ha karakterer i noe som helst fag, fikk skolen anledning til å la elevene droppe skriftlig sidemål. Forsøket ved Revetal er altså karakterfri skole, og ikke først og fremst et forsøk med sidemålsundervisningen. Jeg vil heller vise til et prosjekt ved Holmlia skole, som stod omtalt i Aftenposten Aften den 10. oktober, der 30 elever i 9. klasse har valgt å bruke nynorskbøker i KRL-faget. Lærerne har lenge sett at elevenes nynorskkunnskaper ikke er gode nok når de går ut av grunnskolen. Vi skal «sammenlignes med de andre 9.-klassingene på skolen for å se om vi kan mer enn dem», sier Tahir, som har pakistanske foreldre, og som videre sier at det er viktig å lære nynorsk, for da lærer man også noe om Norges historie. Det er viktig å lære nynorsk. Det er en del av kulturarven vår og det eneste norske språket vi har. Dersom elevene får arbeide oftere med nynorsk, vil grunnlaget for mange av de negative holdningene til språklæring forsvinne, tror lærerne ved Holmlia. Det er denne offensive holdningen vi trenger til våre to sidestilte skriftspråk.