Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2011-12-02:
Regjeringen har i lang tid satset på trygghet og beredskap. Neste år legger vi bl.a. opp til en av de største investeringene i samfunnssikkerhet noen gang: utbyggingen av et nytt landsdekkende digitalt nødnett. Denne investeringen pluss en styrket satsing på politi og påtalemyndighet legger godt grunnlag for ytterligere forsterkning av tryggheten og beredskapen. Jeg vil også takke for den omtanken som er kommet til uttrykk fra denne talerstol til Justisdepartementets ansatte. Terrorangrepene på Utøya og regjeringskvartalet 22. juli ligger fortsatt som åpne sår hos mange. Ennå har vi ikke full oversikt over hele hendelsesforløpet. For regjeringen har det vært viktig at vår respons på angrepene er å hegne om og styrke demokratiet, samtidig som vi styrker tryggheten og beredskapen. Tryggheten må være demokratiets fundament. Oppgaven for beredskapstroppen ved Oslo politidistrikt er å beskytte fellesskapet mot alvorlig kriminalitet. Beredskapstroppen skal styrkes neste år. Vi vil også styrke politihelikoptertjenesten, slik at Oslo-politiet kan leie et helikopter, etablere tre nye crew med til sammen seks nye årsverk og styrke beredskapen. I tillegg er militær beredskap gjenopprettet i Forsvarets helikopterskvadron på Rygge. Bell-helikoptrene der vil kunne støtte politiet med transport ved forespørsel. Regjeringen har dessuten satt i gang et arbeid med å legge til rette for at også Sea King-redningshelikoptrene enklere kan benyttes av politiets mannskap i tidskritiske situasjoner. Det er viktig for responstiden at vi sikrer at noen av våre mest operative beredskapsstyrker får bedre fasiliteter. Derfor prioriterer regjeringen nå arbeidet med å planlegge opprettelsen av et nytt beredskapssenter for politiet i Oslo, med sikte på å samle politiets helikoptertjeneste, beredskapstroppen og hundetjenesten i Oslo politidistrikt. Vi vil også øke bevilgningen til Politiets sikkerhetstjeneste. Økningen skal gå til investeringer i en avansert søkemotor for åpent nett, foruten økt kapasitet og flere årsverk til spaning og til livvakttjenesten. Fra 2005 og til og med 2012 er PSTs budsjett da nominelt økt med noe over 80 pst. Regjeringen har gitt PST bedre utstyr og metoder, som romavlytting, kommunikasjonskontroll og basestasjonssøk. Alt dette har vært tiltak for å bidra til at vi har en sikkerhetstjeneste som kan utføre sitt samfunnsoppdrag, nemlig det å beskytte fellesskapet mot terror og alvorlig kriminalitet. Det vil bli foretatt en ekstern gjennomgang av ressurssituasjonen i PST, slik at vi får et best mulig grunnlag for framtidig behandling av budsjettforslag for tjenesten. Justisdepartementet jobber nå med opplegget, og regjeringen vil komme tilbake til dette så snart som mulig. Siden regjeringen tiltrådte, har vi tatt ansvar for å komme i gang med store, nødvendige investeringer i trygghet og beredskap, som utbyggingen av nytt nødnett og anskaffelsen av nye redningshelikoptre. Nødnett er bygget ut i politidistriktene rundt Oslo. På forsommeren fikk vi et enstemmig stortingsvedtak om å bygge det ut i hele landet. I budsjettet foreslår vi nå å øke bevilgningen til Nødnett med 1,5 mrd. kr. Det gjør at den videre etableringen av denne avgjørende infrastrukturen kommer godt i gang. Nødnett vil styrke samfunnets evne til å bekjempe organisert kriminalitet og til å håndtere store ulykker, naturkatastrofer og mulige terrortrusler. Regjeringen foreslår også å øke bevilgningen til redningshelikopterberedskapen for å sikre videre framdrift i prosjektet med å anskaffe nye redningshelikoptre, og til at dagens Sea King-helikoptre kan holdes operative til nye helikoptre er på plass. Anskaffelsen av nye redningshelikoptre er en betydelig investering i samfunnssikkerhet og beredskap i Norge. Dersom Stortinget følger regjeringens anbefaling, vil vi på vesentlige områder forbedre redningshelikoptertjenestens evne til å løse samfunnsoppgaver som søk, redning, luftambulanse og andre viktige oppgaver. God infrastruktur er viktig for tryggheten. Vel så viktig er tilstrekkelig og kompetent personell. Den største utfordringen denne regjeringen arvet fra regjeringen Bondevik II i justissektoren, var nok mangelen på folk i politi- og lensmannsetaten. Derfor har vi gjennomført en påkrevd styrking av politiet ved å sørge for større budsjetter, flere studenter og flere ansatte. Vi har doblet opptaket ved Politihøgskolen og har de to siste årene tatt opp det rekordhøye antallet 720 studenter. Det nivået videreføres i 2012, samtidig som vi foreslår å øke bevilgningen til Politihøgskolen. I hvert eneste budsjett de siste årene har vi lagt inn ekstra lønnsmidler som gjør det mulig å ansette nyutdannede fra Politihøgskolen. Neste år vil vi legge til rette for at det kan opprettes over 300 nye årsverk i politiet, derav 202 til dem som går ut av Politihøgskolen neste sommer. I Oslo videreføres den nyopprettede enheten for etterforskning etter 22. juli med 55 årsverk, mens 40 årsverk skal bidra til at andre politioppgaver ikke blir skadelidende mens etterforskningen pågår. I 2012 ligger det an til at vi vil bruke innpå 30 mrd. kr totalt på justissektoren. Om lag 13 mrd. kr skal brukes på politi og påtalemyndighet. I tiden framover må vi vektlegge at ressursene benyttes riktig. Jeg er opptatt av kvaliteten i de tjenester som leveres, og at vi må få mest mulig politikraft ut av hver eneste krone. Derfor har regjeringen varslet en bredt anlagt resultatreform i politiet i denne stortingsperioden. Jeg er glad for de innlegg i dag som har også har betonet behovet for dette fokuset på kvalitet i tjenesten. Ett av aspektene ved dette arbeidet vil være å se på politiets arbeidsmetodikk og etatens evne til å nyttiggjøre seg ny teknologi. I budsjettet forslår vi å sikre nødvendig framdrift i arbeidet med å fornye IKT-systemene i politiet. Justis- og politidepartementet vil endre navn til Justis- og beredskapsdepartementet fra nyttår. Departementet vil bli tilført nye ressurser, og organisatoriske endringer er også aktuelt. Målet med slike endringer i strukturer og arbeidsmetoder må hele veien være å sikre fokuseringen på forbedringsarbeid, bedre resultater og kvalitet i alle ledd. Vi må følge utviklingen i trusselbildet og tilpasse politikken og måten vi jobber på, etter det. Vi må sørge for at de samlede ressursene til beredskap og krisehåndtering utnyttes på best mulig måte for samfunnet. Derfor har regjeringen varslet et tettere samarbeid mellom politi og forsvar. Blant annet vil Forsvaret gå gjennom bistandsinstruksen og se om prosedyrene for Forsvarets bistand til politiet kan forenkles ytterligere. Forsvarets rolle i den totale beredskapen vil bli et viktig tema både i den kommende langtidsplanen for Forsvaret og i den påfølgende meldingen til Stortinget fra Justisdepartementet om samfunnssikkerhet. Regjeringen er opptatt av å se helheten i straffesakskjeden. Når politiet har fått flere årsverk og oppklarer flere saker, er vi avhengig av å ha domstoler med god nok saksbehandlingskapasitet og tilstrekkelig med soningsplasser og personell i kriminalomsorgen. Våre domstoler er blant Europas mest effektive, og slik ønsker vi at det skal fortsette. Derfor foreslår vi å øke domstolenes bevilgning til styrket rettssikkerhet i forbindelse med gjennomføringen av datalagringsdirektivet, styrket drift ved Høyesterett og økt lønn til jordskiftedommerne. Vi har en kriminalomsorg basert på soning med meningsfylt innhold. Neste år fortsetter vi satsingen på alternativ soning og holder trykket oppe i arbeidet med soningsoverføring. Helheten i straffesakskjeden omfatter også omsorgen for ofrene. Regjeringen vil styrke voldsofferforvaltningen, både for å få ned saksbehandlingstiden for søknader som ligger inne, og fordi flere kommer til å søke om voldsoffererstatning etter 22. juli. Avslutningsvis vil jeg nevne at regjeringen har lagt til rette for at frivillige organisasjoner skal være sentrale bidragsytere og supplement til offentlige redningstjenester. Derfor har de fått doblet tilskuddet, fått forsikringsordning, bedre refusjonsordning og skal ha prioritet til å delta i redningsaksjoner dersom dette ikke går ut over kvaliteten. Jeg synes det er gledelig at flertallet i finanskomiteen foreslår å styrke bevilgningen til frivillige organisasjoner i redningstjenesten med 5 mill. kr utover regjeringens forslag.