Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2014-12-08:
Det skjer mye bra i norsk helsevesen, og i dag får pasienter behandling for sykdommer man for få år siden ikke kunne behandle, eller behandlingen førte rett og slett ikke fram. Den medisinske utviklingen og utviklingen av nye operasjonsmetoder skjer med raskt tempo. Dette er mulig takket være dem som jobber i helsevesenet, som jeg synes har kommet litt for lite fram her i dag. Det er de som forsker, og det er de som tør å tenke nytt. I dag blir mange friske etter en kreftdiagnose, og flere pasienter får økt livskvalitet ved at man kan skifte skulderledd, innsette hofteproteser og bli operert for grå stær, og med riktig behandling og god oppfølging blir pasienter med rusproblemer rusfrie. For regjeringen er det et mål at flere skal få ta del i denne utviklingen. For mange venter på behandling. Spesialisthelsetjenesten må videreutvikles slik at pasientens rettigheter styrkes og flere behandles. Vi må ha et større fokus på pasientens verdier, pasientens behov og pasientens preferanser. Det heter å sette pasienten i sentrum, ikke systemene. Det er ikke pompøst, det er faktisk helt nødvendig Vi ønsker å gi sykehusene økte bevilgninger, mulighet til lease utstyr, bruke ledig kapasitet hos private og prioritere dem som har sittet nederst ved det helsepolitiske bordet. Vi ønsker at sykehusene skal ha mulighet til å behandle flere, det er det offentlige som er bærebjelken. Det er derfor lagt til rette for aktivitetsvekst i sykehusene. Det har vært en høyere aktivitetsvekst i to budsjettår med Høyre og Fremskrittspartiet i regjering enn det de rød-grønne la til rette for i sin periode. Det gjenstår to år, og jeg vil si at 2014 var året med den høyeste budsjettveksten til sykehus noensinne. Regjeringen vil gjøre flere grep for å øke aktiviteten i sykehusene og få ned køer. Sykehusene gis større fleksibilitet og kan nå inngå leieavtaler på inntil 100 mill. kr for medisinsk-teknisk utstyr. Man går vekk fra den strenge aktivitetsstyringen, og aktivitetstaket fjernes. Derfor kan sykehusene øke behandlingen dersom økonomien og kapasiteten tillater det. Det legges også til rette for økt behandling av pasienter ved at innsatsstyrt finansiering nå er økt fra 40 pst. til 50 pst. Det skal lønne seg å behandle flere pasienter. Vi vil utnytte all kapasitet i Helse-Norge og åpner derfor for at ideelle og private sykehus skal kunne behandle flere pasienter for det offentliges regning. Slik ønsker vi å demme opp for det todelte helsevesen som vokste fram under det rød-grønne styret – lik det eller ikke. Vi har begynt å se resultater, og det er 10 000 færre som venter. Pasienter som sliter med rusproblemer og psykiske lidelser, blir opprioritert av regjeringen. For å redusere køer ønsker vi en mer tilpasset behandling, og vi vil innføre reformen fritt behandlingsvalg. Det er heller ikke en prestisjereform; det er en nødvendig reform. Vi ønsker å gi pasientene mer makt og mobilisere til kapasitet hos både offentlige og private. Vi ønsker også å sette kreft i fokus. I Kreftregisterets årsrapport fra 2013 ble det oppgitt at det er ca. 30 000 krefttilfeller hvert år. Det var i 2011, og jeg er sikker på at disse tallene er omtrent de samme for 2012 og 2013. Å få en kreftdiagnose er ganske skremmende – ikke bare for den som får det, men også for pårørende. Om lag 10 000 dør årlig av kreft. Det er derfor et stort behov for å standardisere og systematisere behandlingen. Det er flott at regjeringen har satt dette høyt på dagsordenen. Bent Høie har gitt Helsedirektoratet i oppdrag å utarbeide pakkeforløp, eller behandlingsforløp, for kreft og diagnoseveiledere for fastlegene. I hvert pakkeforløp for kreft defineres hvor mange kalenderdager de ulike delene av forløpet skal ha. Det skal fjerne usikkerhet – og usikkerhet med hensyn til venting. Pakkerforløp for brystkreft, lungekreft, prostatakreft, tykk- og endetarmskreft starter opp i 2015. Som tidligere år er det også i budsjettet forutsatt at enkelte tiltak også dekkes innenfor den foreslåtte rammen. Dette har vært kritisert av Arbeiderpartiet, senest i spørretimen. Men det er ikke noe nytt, det gjorde også regjeringen Stoltenberg i sine budsjetter – om de husker tilbake.