trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-02-05:
Jeg sier takk til representanten Lundteigen for spørsmålet. Jeg er nok ikke enig i at den største utfordringen i offentlig sektor er å utvikle en bedre ledelse og ledelseskultur. Den største utfordringen i offentlig sektor er å levere gode tjenester til innbyggerne: gode helsetjenester, god skole, pleie for de eldre og den typen ting. Det er de største utfordringene. Jeg er enig i at god ledelse og god ledelseskultur er viktig, men jeg har ingen forutsetninger som statsråd til å gå inn og vurdere ledelseskulturen i Sandefjord kommune basert på medieoppslag. Kravene og forventningene til skoleledelsen har økt de siste årene, både som følge av ambisjonen i Kunnskapsløftet om å utvikle skolen som en lærende organisasjon og de mange forventningene samfunnet har til skolen. Igjen mener jeg at vi skal ha tydelige nasjonale satsinger på kunnskap og kvalitet. Vi setter nå i gang tidenes største lærerløft for å gi etter- og videreutdanning, sånn at gode lærere kan bli enda bedre, men samtidig mener jeg vi skal beholde den muligheten man har i dag til at kommuner kan løse disse oppgavene på litt forskjellig måte. Jeg vil bare understreke, siden representanten Lundteigen tar opp skoleledelse, at vi bruker også midler på å styrke nettopp skoleledelsen. I tilleggsproposisjonen til statsbudsjettet, altså den nye regjeringens forslag, utvidet vi rektorutdanningen fra 400 til 500 plasser. Det er en direkte investering i en bedre skoleledelse som denne regjeringen har gjort, som forhåpentlig også vil gi bedre kvalitet på skolene rundt om i kommunene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-02-05:
Det er vanskelig å være uenig med representanten Lundteigen i at både kraftsamling og forholdet mellom lærer og elev og god ledelse er utrolig viktig for kvalitet i skolen. Så er spørsmålet: Hva gjør man så med det? Det denne regjeringen har gjort, er å sette i gang et stort videreutdanningsløft. Etter at det har skjedd lite disse foregående åtte årene, setter vi inn et stort etterutdanningsløft – over 300 mill. kr ekstra til det – som vil gjøre at tusenvis flere lærere kommer til å få muligheten til faglig påfyll. Vi styrker rektorutdanningen. Vi kommer til å fortsette, ikke bare med individuell etter- og videreutdanning, men med tiltak for å bygge lag på skolen, sånn at man har en mulighet til å lage nettopp de gode faglige miljøene lokalt på den enkelte skole, som vi vet at kvalitet er helt avhengig av. Jeg er heller ikke redd for å si at skoleeierne – mange steder – må ta en mer aktiv rolle. Kommunen og fylkeskommunen er skoleeier, og det innebærer et større ansvar enn bare å diskutere skolestruktur.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-02-05:
17 pst. av guttene, basert på en undersøkelse som ble gjort for noen år siden, går ut av grunnskolen uten å kunne lese og skrive skikkelig. De er det man kanskje vil kalle funksjonelle analfabeter. Et mål er at alle elever som går ut av den norske grunnskolen, skal kunne lese og skrive ordentlig. Det er fornuftig målstyring. At man har klare faglige krav til hva skolen skal gjøre, er målstyring. Så er jeg ikke tilhenger av at man skal gå tilbake til det systemet man hadde under en del tidligere regjeringer – for noe over ti år siden – hvor man også hadde detaljert styring på hvordan lærerne og hvordan skolen skulle nå disse målene. Det tror jeg ikke er fornuftig. Men jeg mener at det å ha klare og tydelige læringsmål er viktig for skolen, det er viktig for politikerne, og det er viktig for demokratiet nettopp fordi at om man skal ha gode skoleeiere, må man også ha innsikt og informasjon om hva som foregår i skolen. Men målstyring må selvfølgelig, som alt annet, brukes med omhu.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-02-05:
Takk for spørsmålet. Representanten har helt rett i at vurderingssystemet som er innført i Sandefjord kommune, ikke er en del av regjeringens politikk. Jeg gjentar igjen: Vi har ingen planer om verken å tvinge kommuner til å vurdere elevene på en bestemt måte eller å stramme inn og skjerpe inn dagens regelverk. Men det er ikke fordi Kunnskapsdepartementet har gjort en kvalitativ vurdering av systemet, men rett og slett fordi det ikke er regjeringens politikk, slik det heller ikke var den tidligere regjeringens politikk å styre skolers og skoleeieres pedagogiske aktivitet. Regjeringen ønsker i stedet å bygge opp under lærernes profesjonelle ansvar.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-02-05:
Det var tre spørsmål. Det første spørsmålet dreier seg om å ha en systematisk kartlegging av elevenes læring gjennom hele skoleløpet. Vi har nasjonale prøver. Regjeringen har ikke tenkt å avskaffe dem. Vi vil eventuelt vurdere plasseringen av dem, men det vil vi komme tilbake til. Til det andre spørsmålet: Som representanten helt sikkert vet, er jo resultatene fra de nasjonale prøvene offentlige i dag. Basert på offentlighetsloven kan hvem som helst sende en e-post og få utlevert full oversikt over resultatene fra hver eneste skole. Så er det heldigvis sånn i et liberalt demokrati at staten ikke bestemmer hva som skal gjøres med denne informasjonen. Jeg har sagt – og sier gjerne igjen – at å lage nasjonale kartlegginger er meningsløst, men vi kan altså ikke forby avisene å lage den type kartlegginger, heller ikke i dag. Det kunne vi heller ikke i 2012, vi kunne det ikke i 2009 og heller ikke i 2006. Det er også grunnen til at det i alle disse årene har vært noen få medier som faktisk har laget denne type kartlegginger. Spørsmålet om nivådifferensiering får jeg eventuelt komme tilbake til.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2014-02-05:
Jeg forstår ikke spørsmålet. Jeg svarte på spørsmålet. Jeg kan legge til to ting. Det ene er at det vi kommer til å gjøre fra høsten 2014, er å endre dagens ordning, hvor du er nødt til å sende en e-post til Utdanningsdirektoratet for å få utlevert all informasjonen, til et system hvor informasjonen kommer til å ligge ute på Internett, sånn at også f.eks. foreldre har mulighet til å gå inn og sjekke. Vi kommer til å gjøre det på en måte som ikke legger til rette for rangering. Gjennom den løsningen kommer det heller ikke til å være mulig – på datasiden – til å rangere skolene. Det vi ikke kan garantere, er at noen ikke har lyst til å sette seg ned, gjennomgå, skrive ned for hånd alle resultatene fra alle skolene i Norge og så lage en rangering. Det kan ikke staten gjøre noe med – heldigvis.
Henrik Asheim (Høyre), 2014-02-05:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kunnskapsministeren: «For at elevrådsarbeidet skal fungere godt, er det avgjørende at de som sitter i elevrådet også har tilstrekkelige kunnskaper og informasjon til å gjøre en god jobb på vegne av sine medelever. Det siste som er utviklet av læremidler og lærerveiledning i klasseråds- og elevrådsarbeid ble utviklet for barneombudet for elever i 1.–4. klasse i 1999. Vil statsråden ta initiativ til å gjennomgå de læremidler og veiledninger som foreligger med sikte på å utvikle et oppdatert materiell for de elevene som deltar i elevrådsarbeid?»
Henrik Asheim (Høyre), 2014-02-05:
Jeg takker for svaret. Jeg tror at kunnskapsministeren er inne på noe viktig når han sier at dette er informasjon som må spres bedre, for dette er forespørsler som jeg har fått både fra elever og elevrådsrepresentanter og fra lærere i den norske skolen. Jeg kommer i dag fra et møte med alle elevrådslederne i Akershus. De etterlyser også mer informasjon, særlig faktisk til lærerne på skolen. Det som er utfordringen for dem, er at mange lærere ikke vet hva som forventes av elevrådet og hva elevrådet faktisk skal gjøre, og de oppfatter at det varierer veldig fra skole til skole hvordan elevrådsarbeidet fungerer. Og hvis elevene skal tas med i skolen og gjøre elevrådsarbeidet skikkelig, må også informasjonen komme lærerne til gode.
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2014-02-05:
«I Sandefjord kommune pålegges lærerne å evaluere elevene ved å angi om eleven skårer «under forventet, tilfredsstillende eller over forventet måloppnåelse». Foreldre og lærere mener dette ikke fremmer læring og i praksis er en form for karaktersetting i strid med lov og forskrift. Enkelte lærere som nekter å benytte systemet, er truet med oppsigelse. Mener statsråden det er akseptabelt at kommunen her omgår forbudet mot karakterer på barnetrinnet ved å benytte slike karakterlignende kriterier?»
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2014-02-05:
Jeg takker for svaret. Jeg er jo også klar over dette med registrering og målstyring ellers som skal rapporteres, men her er det på et annet nivå. Jeg har her et eksemplar av en halvårsvurdering for 3. og 4. trinn på 65 punkter, som læreren her sier går ut over lærernes tid i klassen. Statsministeren sa i sin nyttårstale at hun ønsker å legge til rette for at eleven skal møte drømmelæreren. Mener ministeren at dette skjemaveldet legger til rette for at denne læreren skal komme videre i sitt arbeid og bli en drømmelærer?
Ivar Odnes (Senterpartiet), 2014-02-05:
Målstyringen – dette regimet – ble jo innført i 2003, under Bondevik II-regjeringen, og så har det eskalert. Senterpartiet er selvsagt opptatt av lokalt selvstyre, men her går en enda lenger i å etablere sin egen domstol overfor de ansatte som ikke følger eget regelverk og eget forgodtbefinnende i kommunene. Jeg tror det er viktig å lytte til denne læreren her, og her sier jo også foreldrene noe, og det er kanskje også på tide at vi, på nasjonalt nivå, legger inn noen standarder, som jeg hadde håpet at ministeren ville kommentert noe mer.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-02-05:
«Sandefjord kommune sin praksis der dei tvingar lærarar å gjennomføra ei omfattande målstyring med pålagde halvårsevalueringar av alle elevar, har vekt reaksjonar. Lærarar rapporterer at dei bruker opp mot 50 timar kvart halvår på denne evalueringa. I regjeringserklæringa står det om å satsa på lærarane og at regjeringa vil «forenkle og redusere omfanget av unødvendig byråkrati og rapporteringskrav». Meiner statsråden at målstyringa som skjer i Sandefjord og i andre kommunar, er å satsa på læraren og redusera byråkrati?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-02-05:
Eg vil først takka for svaret. Det vert ein diskusjon om det lokale sjølvstyret opp mot kva for ansvar som ligg til Stortinget og regjeringa. Eg ser i innstillinga til stortingsmeldinga Tid til læring at Høgre saman med Framstegspartiet, Kristeleg Folkeparti og Venstre – den gongen opposisjonen – skriv: «Disse medlemmer vil understreke at hovedutfordringen i forhold til tidstyvene i skolen – slik disse medlemmer ser det – ikke primært ligger på lokalt nivå, men at staten har et hovedansvar i denne sammenheng.» Slik sett er eg glad for at kunnskapsministeren no er tydeleg på at ansvaret for å få mindre rapportering og mindre byråkrati ligg til regjering og kunnskapsminister, som eit overordna ansvar. Eg vil spørja igjen: Kva konkret tenkjer kunnskapsministeren å gjera for å følgja opp det som står i regjeringsplattforma, for å redusera byråkratiet i skulen?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-02-05:
Eitt av innspela frå Tidsbruksutvalet, som var opphavet til stortingsmeldinga, var at dei foreslo at nasjonale myndigheiter måtte tydeleggjera nasjonale krav til kartlegging og dokumentasjon, i tillegg til at skuleeigarar måtte vera tilbakehaldne med å setja lokale krav til dokumentasjon utover forskriftene i opplæringslova. Bakgrunnen var nettopp det som denne saka i Sandefjord illustrerer, nemleg at mange kommunar innfører eigne krav til kartlegging og dokumentasjon utover dei nasjonale krava, noko som fører til at lærarar ikkje får tid nok til kjerneoppgåvene. Er dette forslaget frå Tidsbruksutvalet noko som kunnskapsministeren vil vurdera i det arbeidet som han no varslar at regjeringa vil gjera?
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2014-02-05:
«Sandefjord kommune har fått mye oppmerksomhet for måten de måler elevene på. Kommunen har innført et vurderingssystem der elevene fra 1. til 10. klasse deles inn i en tredelt skala etter ferdigheter. Vurderingssystemet er svært omstridt blant elever, lærere og foresatte. Flere lærere og foresatte boikotter systemet, og to lærere har fått reprimander for «ordrenekt». Mange mener at skjemaene fører til en unødvendig byråkratisering, og at det virker demotiverende på lærere og elever. Statsråden har i tilknytning til denne saken sagt at slike vurderingssystem ikke er en del av regjeringens nasjonale politikk. Vil statsråden gripe inn dersom det viser seg at flere kommuner har innført/vil innføre lignende vurderingssystemer i skolen?»
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2014-02-05:
I regjeringsplattformen står det at regjeringen vil kartlegge læringsresultatene gjennom hele skoleløpet og sikre full åpenhet om resultat på skolenivå. Mitt spørsmål til kunnskapsministeren blir: Når og hvordan vil regjeringen gjennomføre dette? Og kan statsråden love at dette ikke betyr flere åpne rangeringer, flere skjemaer, flere kartlegginger og mer nivådeling i norsk skole de neste årene?
Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2014-02-05:
Jeg tror jeg må stille spørsmålet en gang til. Kan statsråden love at det ikke blir flere åpne rangeringer, skjemaer, kartlegginger og nivådeling i norsk skole de neste årene?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-01-15:
Jeg har et spørsmål til finansministeren. Vi er noen uker inne i det nye året, og det vedtatte budsjettet for 2014 gjelder. Budsjettets innretning diskuterte vi her i fjor, og nå kan vi begynne å måle virkningene mot virkelighetens verden. En tydelig prioritering i dette budsjettet var å satse mindre på barnehager. De er færre og dyrere, og kontantstøtten er økt. I går kunne vi lese at i den kommunen som finansministeren og jeg bor i og er valgt fra – Oslo – venter 2 300 barn på ledig barnehageplass. En av satsingene fra den forrige regjeringen var å få på plass nok barnehageplasser og å få redusert prisen. Det lyktes vi med. Det ble opprettet rundt 80 000 nye plasser, og prisene ble reelt redusert med flere titusen kroner per år. I budsjettet for 2014 foreslo Stoltenberg II-regjeringen å starte opptrappingen mot to barnehageopptak gjennom å bevilge tilstrekkelige midler til etableringen av om lag 2 900 nye plasser. Vi foreslo også å redusere prisen for 2014. Regjeringen gjør altså andre valg. I stedet for å sørge for flere barnehageplasser, blir det færre. I stedet for å redusere prisene, blir de høyere. Noen foreldre vil nok da velge å være hjemme med barn på grunn av kontantstøtten. Men hvilke tanker gjør statsråden seg når hun leser om over 2 000 småbarnsfamilier som nå ønsker barnehageplass, men ikke har utsikt til å få det?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-01-15:
Dette hører absolutt hjemme hos finansministeren, for det handler om samfunnsøkonomien. Hun snakker om en politikk som er blitt dreiet i en annen retning. Ja, det er riktig. For de 2 300 barna som nå ikke får barnehageplass, er politikken dreiet i en annen retning. Det de kan trøste seg med, er 50 øre i skattelette per dag. Her kan de få et klart valg fra regjeringen. Regjeringen har dreiet politikken i en annen retning og har en annen prioritering: 50 øre i skattelette per dag. De som har over 2 mill. kr i inntekt får 40 000 kr i skattelette i året, men de er det ikke så nøye med. Disse barnefamiliene får trøste seg med det. Det er en dårlig trøst. På NHO-konferansen i forrige uke fikk vi meget interessante data fra professor Mari Rege ved Universitetet i Stavanger om betydningen av gode barnehager, som ruster barn for bedre språk- og matematikkferdigheter og bedre sosiale og følelsesmessige ferdigheter, viktig for deres bidrag til samfunnsøkonomien senere i livet. Når finansministeren nå jobber med sine valg for budsjettet i 2015, hvordan vil hun ta denne kunnskapen med i sine vurderinger? Satsingen på barnehager er viktig for å få til en velfungerende samfunnsøkonomi, der folk virkelig kan yte og har like muligheter til utdanning og arbeid ved starten av livet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2014-01-15:
Det er riktig som finansministeren sier, vi hadde en god debatt om dette før jul, og jeg går ut fra at finansministeren tar med seg det som var stemningen i Stortinget. Vi får også en ny debatt mer spesifikt om forholdet til kull, og jeg tror hun vil merke seg at det er et flertall i Stortinget som har holdninger her, som regjeringen må reflektere i sitt arbeid. Så vil jeg bare bekrefte at det i alle fall er Arbeiderpartiets klare syn at man fra denne salen ikke skal drive detaljinvesteringer for Statens pensjonsfond utland. Vi skal ha integritet, langsiktighet og forutsigbarhet. Men Norge er et demokrati, og i motsetning til i en del andre land med store fond, er fondet formet litt av hvordan holdningene er i vårt samfunn. Blant annet har vi altså tatt beslutningen om at vi ikke investerer i tobakk, og i regjeringserklæringen står det også at det skal være en høyere profil og satsing på fornybar energi. Det er spennende å følge med på det. Men da vi hadde debatt her i Stortinget før jul, sa Fremskrittspartiets talsmann – min kollega Hagesæter – at det å gå ut av tobakk var dumt, for andre hadde bare kjøpt de aksjene. Da spurte jeg finansministeren: Er hun enig i den beslutningen vi tok, om ikke å investere i tobakk? Og jeg gjentar spørsmålet nå fordi tre spørsmål ikke nyttet før jul: Er hun enig i den beslutningen vi da fattet, om at Statens pensjonsfond utland ikke investerer i tobakk?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Jeg tror jeg skal overlate til ansvarlig statsråd å gå nærmere inn i barnehagepolitikken, men det jeg på generelt grunnlag kan si, er at statsbudsjettet for 2014 inneholder en lang rekke tiltak for å styrke økonomien til barnefamiliene gjennom både skattereduksjoner og en lang rekke andre tiltak som vi mener er godt tilpasset situasjonen i norsk økonomi. Jeg har registrert at opposisjonen de siste dagene har forsøkt å tegne et litt karikert bilde av det de mener er uheldige fordelingsvirkninger av budsjettet for 2014. Det er jeg uenig i. Jeg mener det er litt underlig å mene at skattelettelser er et problem for den jevne husholdning eller for næringslivet. Det er snarere tvert imot sånn at det styrker mulighetene for økt verdiskaping. Det styrker mulighetene for å trygge sysselsettingen fremover, og det er viktig. Det er heller ikke riktig at barnehageprisene er blitt skjerpet gjennom dette budsjettet. Regjeringen har kun inflasjonsjustert barnehageprisene, og maksprisen videreføres på samme reelle nivå som i 2013. Jeg tror man skal nærme seg denne diskusjonen med noe større bredde. Noe av utgangspunktet for regjeringspartiene da vi gikk til valg, var jo å dreie politikken og føre den over i en noe annen retning enn den de rød-grønne partiene hadde, og det har vi levert på. Vi gikk til valg på å redusere skattetrykket. Det har vi begynt med. Vi gikk til valg på større valgfrihet for barnefamiliene. Det er vi i gang med. Det er en politikk som et flertall av velgerne har ønsket seg, og som regjeringen nå følger opp.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Det er bred politisk enighet om at barnehager er viktig, og at vi skal sørge for at det er barnehageplasser til dem som vil ha det. Det som er forskjellen på denne regjeringen og den forrige, er at vi i tillegg til å legge til rette for barnehageplasser til dem som vil ha det, også gjør det mulig for barnefamilier å velge annerledes der man ønsker å gjøre det. Det handler om verdier. Det er et verdispørsmål om man har tillit til at den enkelte familie selv kan ta valg. Men skal ha man ha et reelt valg, må det foreligge ulike økonomiske incentiver nettopp for å kunne ta de valgene. Men så har jeg lyst til å minne representanten Støre på at utgangspunktet for den omfattende barnehagereformen som har vært gjennomført gjennom flere år, ikke kom fra Arbeiderpartiet. Den kom gjennom et initiativ fra Fremskrittspartiet og SV, som var utgangspunktet for det barnehageforliket som har ligget til grunn for den kraftige utviklingen av barnehageplasser gjennom de siste årene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Problemet med spørsmålet til Marianne Marthinsen er at det er fullt av feil. Den første feilen er at vi altså ikke har gjeninnført skatteklasse 2. Det som har skjedd gjennom dette budsjettforliket, er at trykket på skatteklasse 2 er mindre nå enn det var i fjor. Det er realiteten. Det er også sånn at regjeringen gjennom både skattepolitikken og måten vi innretter den økonomiske politikken på, snarere tvert imot er opptatt av å styrke arbeidstilbudet. Vi går jo med full kraft inn for å se på hvordan vi nå kan legge forholdene bedre til rette for at de 600 000 menneskene som står på utsiden av arbeidslivet, lettere skal kunne komme gjennom barrieren og komme inn. Vi ser på hvordan vi skal sørge for at folk kan stå lenger i arbeid, i hvert fall de som ønsker det. Det er en lang rekke tiltak som vi er i ferd med å se på, som samlet sett og hver for seg vil bidra til å styrke arbeidstilbudet i Norge, og det vil være bra for norsk økonomi langt inn i fremtiden.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Det er mange viktige spørsmål å diskutere når det gjelder både fordelingsmessige hensyn, og – ikke minst – hvordan vi kan legge forholdene best mulig til rette for at alle får en tilnærmet lik mulighet til å lykkes i sitt fremtidige yrkesaktive liv. Jeg er veldig glad for at budsjettforliket mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre ga større valgfrihet for barnefamiliene, basert på den tilliten som disse fire partiene mener at vi må gi til enkeltmennesker og enkeltfamilier. Men jeg er også helt sikker på at vi i forbindelse med de kommende budsjetter vil ha gode diskusjoner, ikke minst med Kristelig Folkeparti og Venstre, om hvordan vi kan innrette virkemidlene bedre og mer treffsikkert, for å nå dem vi virkelig tror det er behov for å hjelpe bedre.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
La meg først si at jeg deler mange av refleksjonene som Hans Olav Syversen nettopp ga uttrykk for. Det er jo én av grunnene til at disse fire partiene har funnet et sterkt fellesskap, bl.a. i synet på enkeltmennesket og i de verdiene som ligger i å ha tillit til at den enkelte familie selv kan foreta gode valg når det gjelder hvordan de ønsker å legge oppvekstvilkårene til rette for sine barn. Vi kommer til å følge opp alle disse elementene fra budsjettforliket, rett og slett fordi det er viktig – vi har respekt for de avtaler vi har inngått med Kristelig Folkeparti og Venstre. Men ikke minst handler det om å se på hvordan vi kan innrette virkemidlene, sånn at de blir mest mulig treffsikre. Det handler om, som jeg også sa i svaret mitt til Trine Skei Grande, å legge forholdene best mulig til rette, sånn at alle har et godt utgangspunkt for å møte sitt fremtidige yrkesaktive liv.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Jeg har respekt for at det er partier i Stortinget som er mot kontantstøtte. Grunnen til at noen av oss er for, er at det handler rett og slett om å gi barnefamiliene anledning til å innrette omsorgen av barna i de første årene av barnets levetid på en annen måte enn en A4-løsning bestemt av politikerne. Så er spørsmålet om de valgene barnefamiliene tar de første få årene av et barns levetid, er av så dramatisk karakter at det påvirker ens samlede pensjonsopptjening langt inn i alderdommen. Jeg er ikke så sikker på det. Jeg mener at de aller fleste av oss er godt opplyst, og har muligheten til å ta det valget basert på en helhetsbetraktning. Ikke minst handler det også om å ha den grunnleggende tillit til at hver enkelt familie selv tar de valg som de mener er riktige. Jeg skylder å legge til at de aller, aller fleste småbarnsfamilier velger barnehage for sine barn. De som ønsker å velge annerledes, må få anledning til det, og det legger denne regjeringen til rette for.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Jeg vil takke Trygve Slagsvold Vedum for spørsmålet. Det gir meg anledning til nok en gang å understreke at denne regjeringen i løpet av tre uker reduserte det samlede skatte- og avgiftstrykket med over 7 mrd. kr, like mye som den rød-grønne regjeringen i løpet av sine åtte år skjerpet skatte- og avgiftstrykket med. Så vi er godt i gang med det vi lovet velgerne, nemlig å redusere skatte- og avgiftstrykket i Norge. Jeg mener at man må tillate seg å se på helheten. Man må se på hvordan dette innvirker på både økt sysselsetting, trygge arbeidsplasser og nye investeringer, som vil være helt avgjørende for norsk økonomi i fremtiden. Denne regjeringen har varslet at den vil gå igjennom avgiftene for å se på om de er innrettet slik de bør være, om de virker etter hensikten. Dette arbeidet er vi i gang med. Vi kommer til å gå igjennom hele bilavgiftssystemet for å se på hvordan vi kan gjøre det bedre. Vi jobber hele tiden målrettet for å se på hvordan vi ytterligere kan forbedre virkemåten til skatte- og avgiftssystemet og samtidig under den overskrift at vi ønsker å redusere det samlede skatte- og avgiftstrykket. Det at vi i løpet av så kort tid har gjennomført en omfattende skatte- og avgiftsreduksjon, signaliserer at vi har fått en regjering som tenker annerledes i skatte- og avgiftspolitikken. Der den forrige regjeringen var opptatt av å holde skatte- og avgiftstrykket høyt, jobber denne regjeringen for å redusere det samlede skatte- og avgiftstrykket. Det er helt riktig at man i forbindelse med budsjettforliket på Stortinget fikk en økning i mineraloljeavgiften, et vedtak som alle partier – med unntak av Senterpartiet – sluttet seg til. Dette får også noen konsekvenser for klimaforliket, hvor man har fattet vedtak om bl.a. å fase ut oljefyring innen 2020.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Jeg er ikke enig i påstanden om at det er forskjell på Fremskrittspartiet i opposisjon og i posisjon. Vi gikk til valg på å senke skatte- og avgiftstrykket. Det første vi gjorde da vi kom i regjering med Høyre, var å fremme forslag for Stortinget om en kraftig reduksjon i skatte- og avgiftstrykket. Vi har levert det vi gikk til valg på. Det er helt riktig at vi ikke har klart å gjøre alt. Derfor har denne regjeringen tenkt å fortsette arbeidet med å gjøre innretningen på skatte- og avgiftssystemet bedre, og vi har tenkt å fortsette arbeidet med å redusere det samlede trykket. Jeg synes det er viktig også å se på helheten. Jeg har hørt et samlet norsk næringsliv være veldig godt fornøyd med mange av de skatteendringene regjeringen foreslo og fikk vedtatt i Stortinget før jul. Det handler om formuesbeskatning, om bortfall av arveavgiften og om at vi har redusert bedriftsbeskatningen og personbeskatningen til 27 pst. Dette er blitt tatt svært godt imot av et samlet norsk næringsliv, som uttrykker optimisme – også for fremtiden. I tillegg hadde vi i budsjettet en rekordsatsing på samferdsel. Det vil også medvirke til dette.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
For det første: Den forrige regjeringen skjerpet det samlede skatte- og avgiftstrykket, og det at de innså at noen av skjerpelsene var feil og dermed reverserte dem, var jo klokt. Men til forskjell fra den forrige regjeringen har altså denne regjeringen redusert det samlede skatte- og avgiftstrykket med over 7 mrd. kr, noe som kommer norsk næringsliv til gode. I tillegg følger selvfølgelig denne regjeringen nøye utviklingen i norsk økonomi. Vi har tett kontakt med næringsorganisasjonene og lytter til de innspillene de kommer med. Det betyr at er det behov for å gjøre endringer i bevilgningene, gjøre endringer på ulike områder, vil denne regjeringen løpende vurdere det, f.eks. inn mot revidert nasjonalbudsjett.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Basert på de sonderingene Høyre og Fremskrittspartiet hadde med Kristelig Folkeparti og Venstre, står det i regjeringsplattformen at vi skal sette ned en grønn skattekommisjon. Det handler om å se på helhetsvirkningene av et mulig grønt skatteskifte, se på hvordan vi kan innrette dette sammen med den overordnede ambisjonen som denne regjeringen har om å få det samlede skatte- og avgiftstrykket i Norge ned. Vi jobber nå med å se på hvordan vi skal sette ned en slik grønn skattekommisjon, hvilket mandat den skal få, og på hvilken måte den skal jobbe frem mot å gi anbefalinger til storting og regjering om hvordan vi i fremtiden kan innrette dette.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
La meg først si at jeg mener det er direkte galt når Bård Vegar Solhjell påstår at denne regjeringen ikke har klima- og miljøfokus. Det har vi. Vi har ambisjoner om å føre en offensiv og målrettet miljø- og klimapolitikk. Selv om det ikke er definert som ett av de åtte hovedsatsingsområdene, går det som en rød tråd gjennom hvert enkelt av de åtte hovedsatsingsområdene og regjeringsplattformen. Så til spørsmålet om Statens pensjonsfond utland. Vi hadde en god debatt i Stortinget basert på et representantforslag fra SV før jul, hvor en del av disse spørsmålene var gjenstand for diskusjon. Jeg sa da at vi vil komme tilbake til alle disse spørsmålene i forbindelse med den meldingen vi skal legge frem for Stortinget i løpet av våren. Der kommer vi til å gå gjennom mange ulike problemstillinger. Vi kommer til å kvittere ut spørsmålene fra Strategirådet, som har jobbet med uttrekksspørsmål og organisering, og sett på videreføring og videreutvikling av etiske problemstillinger knyttet til forvaltningen av fondet. Og som jeg også varslet før jul, kommer vi selvsagt til å følge opp og gi noen svar i hvert fall på en del av de spørsmålene som var gjenstand for debatt i Stortinget før jul. Vi har merket oss at det er ulike syn på dette spørsmålet fra Stortingets side, men jeg har lyst til å si, som jeg også sa da, at noe av det som har vært bredt forankret, og som det har vært bred enighet om i Det norske storting, er at det fondet er uegnet som både utenrikspolitisk og miljøpolitisk virkemiddel. Hvis denne salen ønsker å ta beslutninger av miljøpolitisk karakter, må det gjøres på en annen måte enn hyppig å endre forvaltningspraksisen av fondet. Det skal først og fremst være en finansiell investor. Da må vi sørge for at vi har en langsiktig og forutsigbar forvaltning av fondet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Jeg vil gjenta det jeg sa i stad, nemlig at denne regjeringen har en ganske offensiv holdning til miljø- og klimapolitikken, og vi har ambisjoner om å treffe med de virkemidlene vi lanserer, ikke minst for å få til mye av det den forrige regjeringen snakket om, men var veldig langt unna faktisk å realisere. Da må vi gå igjennom alle virkemidlene, se systematisk på dem og se om de er innrettet på en slik måte at de faktisk treffer det målet de er tiltenkt å treffe. Så har jeg også registrert at det går en debatt om den såkalte «karbonboblen». Den er bl.a. initiert av Zero, men det er jo ikke sånn at det er et uniformt syn på dette spørsmålet. Veldig mange ledende økonomer har det stikk motsatte synet av det Zero har lansert, men jeg registrerer at det går en debatt. Det jeg ønsker å gjøre i forbindelse med meldingen til Stortinget, er å omtale en del av disse problemstillingene. Jeg har ikke sagt nå at jeg åpner for å gjøre endringer. Det jeg sier, er at vi skal redegjøre for disse spørsmålene når vi kommer med meldingen til våren.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Denne debatten har jeg hatt med SV tidligere – også før jeg ble statsråd – og jeg har for lengst bekreftet at Fremskrittspartiet erkjenner at mennesker er med på å påvirke dette. Det diskusjonen må handle om, er jo ikke det sporet. Det er om hvilke tiltak og hvilke virkemidler vi skal iverksette for å oppnå mål. Det er jo den mye mer interessante debatten rundt dette. Jeg registrerer at etter åtte år med rød-grønn regjering var man ganske langt unna måloppnåelse. Man hadde utfordringer med å levere på mange viktige områder. Denne regjeringen har sagt at den ønsker å gå igjennom alle virkemidlene i klima- og miljøpolitikken, fordi vi mener det er mulig å innrette dette på en mer offensiv og mer målrettet måte. Det kommer vi til å gjøre, og vi kommer til å komme tilbake til det til Stortinget på egnet måte.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Den beslutningen står jo, og hvis regjeringen skulle finne på å anbefale endringer i det, vil vi varsle det på egnet måte overfor Stortinget. Jeg har merket meg, slik Gahr Støre også sier, de signalene som har kommet fra Stortinget bl.a. knyttet til kull. Det betyr at regjeringen vil måtte omtale den problemstillingen på egnet måte i forbindelse med meldingen som kommer til Stortinget. Det er mange viktige spørsmål, og vi kommer også der til å gi en bred omtale av Strategirådets anbefalinger. Vi kommer til å gi en omtale av de spørsmålene vi selv har omtalt i regjeringsplattformen, som bl.a. handler om fornybar energi. Det er mange viktige, store og tunge problemstillinger som vil bli berørt, men jeg er veldig glad for at Gahr Støre er så tydelig på at man skal ha en forutsigbar og langsiktig forvaltningshorisont for fondet. Det har tjent oss godt. Derfor kan vi ikke gjøre brå endringer etter daglige, politiske innspill fra Stortinget. Vi må tenke grundig gjennom hva vi gjør, det har Stortinget gjort gjennom alle år, og det håper jeg vi fortsetter med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Nå er det først og fremst miljø- og klimaministeren som har hovedansvaret for de konkrete tiltakene på dette området, så det er jeg helt sikker på at hun vil kunne svare Stortinget på på egnet måte. Hovedspørsmålet her handler jo om Statens pensjonsfond utland og hva slags forvaltning vi skal ha av det i fremtiden, og jeg har altså mange ganger varslet Stortinget om at vi på egnet måte vil omtale en lang rekke av disse spørsmålene i den årlige meldingen til Stortinget som kommer til våren. Jeg har registrert at det er mange syn, både når det gjelder uttrekk av kull, og når det gjelder andre debatter rundt karbonspørsmål. Dette er tunge, krevende spørsmål, ikke minst når det gjelder den langsiktige forvaltningen av Statens pensjonsfond utland, som vi må gi en bred omtale av i den meldingen som vi legger frem på vårparten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Det spørsmålet har jeg altså nå svart på en lang rekke ganger – òg til spørsmålet om Statens pensjonsfond utland. Hovedformålet med forvaltningen av Statens pensjonsfond utland er å sørge for at vi opptrer langsiktig og forutsigbart fordi det er store verdier vi forvalter på vegne av det norske folk. Det har lenge vært bred enighet om vi skal ha den forutsigbarheten i forvaltningen, og at fondet skal være en finansiell investor. Det er krevende å blande et mål om finansiell investeringsprofil med mange ulike, politiske hensyn. Derfor har man jo hele tiden vært så klar på at fondets hovedmål skal være å være en finansiell investor, og at utenrikspolitiske, miljøpolitiske og klimapolitiske spørsmål først og fremst skal vedtas av Stortinget på andre måter og gjennom å bruke andre virkemidler. Men så har jeg registrert at det er stor interesse for å omtale disse spørsmålene, ikke minst fordi Statens pensjonsfond utland er tungt inne i selskaper som er omfattet av dette. Derfor vil vi komme tilbake til dette på egnet måte til våren.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Jeg tror representanten Elvestuen vet utmerket godt at hvis regjeringen har ambisjoner om å fremme konkrete forslag til endringer, gjør vi det i forbindelse med den bebudede meldingen til våren. Det vil være veldig lite klokt av meg nå å varsle endrede innretninger enten den ene eller den andre retningen, rett og slett fordi det påvirker fondet, og det mener jeg vil være uansvarlig. Derfor har vi varslet – som er helt vanlig – at vi i meldingen som er en årlig foreteelse, omtaler alle disse spørsmålene bredt og i forbindelse med den i så fall fremmer forslag til endringer hvis vi mener det er riktig.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2014-01-15:
Jeg er helt sikker på at statsråden forstår den fortvilede situasjonen som småbarnsforeldre som nå venter på barnehageplass, er i. Men dette har også mye større dimensjoner ved seg. Skrinleggingen av to barnehageopptak, gjeninnføring av skatteklasse 2, økt kontantstøtte: Alt dette er jo en direkte stimulering til at flere kvinner skal være hjemme. Regjeringen har selv beregnet at det vil være 7 000 færre barn i barnehage neste år. Fremskrittspartiet var imot pensjonsreformen, som nå gjør at eldre arbeidstakere jobber som aldri før. Nå går partiet i regjering altså i bresjen for en rekke tiltak som vil svekke arbeidstilbudet for en stor gruppe arbeidstakere. En av de tydeligste konklusjonene i perspektivmeldingen var jo at vi er helt avhengig av folks arbeidsinnsats for at velferdsstaten skal bære. Spørsmålet mitt er: Er dette noe som i det hele tatt bekymrer statsråden?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-01-15:
Takk for det, president. Da skal jeg gjennomføre det slaget her med statsråd Horne. Mitt oppfølgingsspørsmål – eller oppfølgingsslag – går til Solveig Horne.(Munterhet i salen) I august, da Solveig Horne var stortingsrepresentant, var hun meget tydelig og klar da hun sa at Fremskrittspartiet ville ha løpende barnehageopptak – helst i går. (Munterhet i salen) Så ble Solveig Horne statsråd, og det første statsråd Horne gjør, er å fjerne muligheten til to årlige opptak, som vi hadde begynt å trappe opp. Jeg vil bruke Hornes egne ord: «Det er en skam at foreldre må planlegge fødselen for å være sikret barnehageplass». Nå står 2 300 barn uten barnehageplass. Er det fortsatt en skam?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-01-15:
Mitt hovedspørsmål går til finansminister Siv Jensen. Finans- og avgiftsminister Siv Jensen er leder for et parti som i fjor feiret 40-årsjubileum. «Anders Langes Parti til sterk nedsettelse av skatter, avgifter og offentlige inngrep» var starten. Deretter kom Carl I. Hagen. Alle husker hans utrettelige kamp for lavere bensin- og dieselpriser. Var det en bensinpumpe eller dieselpumpe, var det stor sannsynlighet for at Hagen sto ved siden av og var indignert. Vi som satt her i salen i forrige periode, husker at Fremskrittspartiet tok til orde for en fastprisordning for bensin – 11 kr literen – og kom med forslag om å sette ned prisene. Dette har vært en kamp i 39,5 år. Så skjedde det noe. Fremskrittspartiet fikk makt. Hva var resultatet av makten? Jo, avgiftene på bensin og autodiesel økte. De økte moderat, men de økte. Midt oppe i det hele skjedde det en historisk økning i avgiftene på såkalt avgiftsfri diesel. Aldri noensinne har det vært en så stor økning i dieselkostnadene som under finansminister Siv Jensen. Jeg vil ikke tro at det å gjenta dette er det Siv Jensen drømmer mest om. Derfor er mitt spørsmål til finans- og avgiftsminister Jensen: Vil hun ta initiativ til å redusere avgiftene til rød-grønt nivå?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2014-01-15:
Jeg takker for svaret fra finans- og avgiftsminister Jensen. Fremskrittspartiet valgte – da en satte ting på spissen her i Stortinget – å felle Willoch-regjeringen på en økning av bensinprisen på i underkant av 50 øre. Da Fremskrittspartiet kom til makten, syntes en det var helt legitimt å øke dieselprisene med over 80 øre. Det er litt forskjell på opposisjon og posisjon – helt tydelig. Mitt spørsmål handler om maskinentreprenørene. En mellomstor norsk maskinentreprenør får over 0,5 mill. kr mer i økte kostnader. For dem hjelper det ikke at andre får lavere formuesskatt. Er det samsvar mellom det Fremskrittspartiet lovte i valgkampen – lavere avgifter, lavere kostnader i bygg- og anleggsbransjen – og det å sende en stor regning til alle som bygger veier rundt omkring i landet? Synes finans- og avgiftsminister Siv Jensen det er klokt at alle som bygger veier, i snitt skal få 0,5 mill. kr mer i avgifter i år enn det de hadde i fjor?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Jeg takker for spørsmålet. Dette spørsmålet er det helst kunnskapsministeren som skal svare på, men jeg har ingen problemer med å forsvare regjeringens budsjett med tanke på at vi nå har satset veldig mye på skole i forhold til det budsjettet som forelå. Så er det sånn i dag at alle ettåringer har rett til barnehageplass. Regjeringen jobber nå med å få til en mye mer fleksibel ordning, slik at flere ettåringer kan få plass i barnehager, samtidig som vi også vet at veldig mange kommuner i dag har løpende opptak, og at flere og flere barn får plass i barnehager. Det som var viktig for denne regjeringen i budsjettarbeidet, hvor vi hadde veldig kort tid på oss, var å få på plass større fleksibilitet til familiene ved å øke fellesandelen på foreldrepermisjonen, og ikke minst ved å øke kontantstøtten. Men jeg har lyst til å legge til at i det budsjettet som Stoltenberg II-regjeringen la fram, var det ikke lagt inn en eneste krone til oppfølgingen av løpende barnehageopptak.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Jeg er veldig glad for at Kristelig Folkeparti tar opp dette viktige spørsmålet og spesielt at de poengterer så klart og tydelig at det er barns beste som er det viktigste i denne debatten. I fire år har jeg diskutert i Stortinget barnevernets situasjon og den utfordringen de har med til enhver tid å kunne gi det rette tilbudet til de barna som trenger hjelp. Vi har sett så altfor ofte at man ikke har klart å gi barn i barnevernet en bedre hverdag enn det de ble flyttet fra. Derfor trenger vi et mangfold av hender der ute som kan hjelpe de barna som trenger hjelp fra staten. Det viktigste målet for meg som barneminister, og ikke minst for regjeringen, er på barnevernsområdet å gi utsatte barn og unge et best mulig barnevernstilbud. Da må vi ta alle hender i bruk. De ideelle organisasjonene er en viktig del av det arbeidet. I dag er det slik at vi bruker både statlige plasser, ideelle plasser og kommersielle plasser. Nå gjelder en samarbeidsavtale, som den forrige regjeringen inngikk, og som var støttet av Kristelig Folkeparti, om at man først skal bruke de statlige, så de ideelle og så de kommersielle aktørene. For meg er det viktig at vi tenker på barna og ikke hva slags styringsform hjelpetiltakene har. Den samarbeidsavtalen regjeringen skal gå inn i, handler ikke bare om barnevernssektoren. Den handler om russektoren, og de viktige aktørene i den ideelle sektoren som regjeringen ønsker å benytte seg av og gi gode, forutsigbare rammevilkår og avtaler. Den avtalen skal jeg komme tilbake til når regjeringen har fått sett på hvordan den skal være. Jeg tror det er viktig å fokusere på barna. Vi trenger både statlige institusjoner, ideell sektor og kommersiell sektor, som gir viktige bidrag til de barna som trenger hjelp.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Det jeg lover er at denne regjeringen ønsker å spille på lag med de ideelle organisasjonene og den ideelle sektoren. Derfor ønsker regjeringen å videreføre samarbeidsavtalen med de ideelle organisasjonene. Men innretningen på den avtalen vil jeg gjerne komme tilbake til når regjeringen har hatt en drøfting av den. Det jeg kan love Kristelig Folkeparti, er at de skal bli tatt godt med på råd før vi endelig skriver den avtalen.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Ja, det har de. I de årene jeg har vært stortingsrepresentant, og før, har jeg vært ute og besøkt ideelle organisasjoner og institusjoner som driver et utrolig godt arbeid for de barna som trenger hjelp. Det veldig mange av disse organisasjonen etterlyser, er langsiktighet og forutsigbarhet. Vi snakker om barnas liv her, og barnas liv gjelder ikke bare ett eller to år, men over veldig mange år. Derfor er min intensjon å gi de ideelle organisasjonene, og også de private, langsiktige avtaler og forutsigbarhet, slik at de kan skape trygge rammer for de barna som trenger hjelp. Jeg deler ikke representantens bekymring. Jeg har sett så mange gode og dyktige ideelle institusjoner som driver et så viktig arbeid for barna. De barna skal ha den sikkerheten at vi trenger alle. Vi trenger de ideelle organisasjonene, samtidig som vi trenger alle andre som kan bidra til å gi de barna som trenger hjelp, en god oppvekst.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Som jeg har sagt før, er veldig mange i denne salen opptatt av at man skal bruke statlige institusjoner, ideelle institusjoner eller private institusjonar. Mitt hovedanliggende er å fokusere på barna, og at vi til enhver tid har et tilbud til det enkelte barn som trenger hjelp. Jeg har lyst til å minne representanten Toppe på, hvis parti har vært i regjering i åtte år, at slik situasjonen har vært til nå, har man kjøpt 50 pst. av de plassene man trenger av ideelle, private og kommersielle aktører. Av de 50 pst. som brukes av ideelle og kommersielle, er det 40 pst. som blir brukt av de ideelle. For denne regjeringen kommer de ideelle aktørene til å bli viktige i framtiden – akkurat slik som det har vært i årene før. Men jeg må få lov til å komme tilbake til innretningen på dette. Jeg fokuserer på at vi til enhver tid har et tilbud til de barna som trenger det. Om de hendene er ideelle, kommersielle eller statlige er underordnet.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
Jeg kan svare helt kort på det: Denne regjeringen – og jeg som barneminister – kommer til å gå i bresjen for at vi skal bruke ideelle organisasjoner. Det er ideelle aktører i dag som gjør en fantastisk jobb for de barna som trenger det. Selvfølgelig: Har de god kvalitet, leverer det rette tilbudet til det enkelte barn, ja så har også de kvinnelige ansatte i institusjonen – om den er privat, ideell eller statlig – en sikker og forutsigbar framtid.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2014-01-15:
I åtte år satt SV i regjering. I fire år hadde de barne- og likestillingsministeren – og, vil jeg si, barnevernsministeren. Jeg skulle ønske at de hadde vært like bekymret for de barna som har måttet flytte og flytte og flytte fordi vi ikke til enhver tid har hatt det rette tilbudet til dem. I august i fjor ventet 237 barn på å få en fosterfamilie. Kanskje kunne vi ha brukt noen av institusjonsplassene på disse barna. Derfor trenger vi både ideelle, kommersielle og statlige aktører, nettopp for å sikre at de barna som trenger vår hjelp, til enhver tid får det rette tilbudet. Jeg er helt enig med representanten når hun sier at vi snakker om hjemmene til disse barna, og at det må være forutsigbarhet. Veldig mange av disse barna har ikke den forutsigbarheten. De hadde det i hvert fall ikke under den rød-grønne regjeringen. De måtte flytte og flytte og flytte, fordi vi ikke fant det rette tilbudet til dem. Mitt anliggende her er til enhver tid å kunne gi disse barna det tilbudet de trenger.