trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Johannes Rindal (Senterpartiet), 2010-10-12:
Interpellanten Skei Grande tar opp et grunnleggende viktig tema, nemlig hvordan vi kan bruke utdanningssystemet for å sikre at alle kan delta i samfunnet. Målet om et universelt utformet samfunn handler om mer enn fysisk tilrettelegging; det handler også om annen praktisk hjelp i hverdagen, f.eks. tolking. For døve og personer med nedsatt hørsel er det avgjørende å ha et kvalitativt og tilgjengelig tolketilbud. Retten er hjemlet i folketrygdloven, men vi vet at tilbudet i dag er mangelfullt. Ett eksempel er spesielt slående: Da Hørselshemmedes Landsforbund skulle diskutere oppfølgingen av Tolkeutredningen på Stortinget, var det ikke mulig å oppdrive skrivetolk. Det er tydelig at behovet for å utdanne tolker er stort. Derfor er det gledelig at statsråden har et spesielt fokus på studietilbudet innen tegnspråk og tolking. Flytting av utdanningen fra Universitetet i Oslo til Høgskolen i Oslo er i prosess, og det er viktig at dette følges aktivt opp fra departementets side, slik at man både bevarer et slikt utdanningstilbud i regionen, øker kapasiteten og ivaretar den faglige kvaliteten som er nødvendig for å videreutvikle tilbudene. For Senterpartiet er det også viktig at anbefalingene fra Tolkeutredningen, bl.a. knyttet til skrivetolkutdanning, blir fulgt opp. Regjeringen har gjort mye positivt for å heve statusen til tegnspråk. Som både interpellanten og statsråden var inne på, ble tegnspråk offisielt godkjent som fullverdig språk ved behandlingen av St.meld. nr. 35 for 2007–2008 Mål og meining. Som statsråden også var inne på, ligger flere av forslagene i Tolkeutredningen i skjæringsfeltet mellom Arbeidsdepartementets og Kunnskapsdepartementets arbeidsområde. Det er nå over to år siden utredningen lå på bordet, og departementene må samarbeide tett om oppfølgingen framover. Behovet for tolketjenester og tilrettelegging vil øke i årene som kommer. Et interessant perspektiv som statsråden dro opp, var betydningen av det økende antall eldre framover og utfordringene knyttet til nedsatt hørsel i denne gruppen. Dermed er det klart at også kommunene er en sentral medspiller i utviklingen av et best mulig tilbud for disse. Samtidig skjer det mye spennende utviklingsarbeid innen helseteknologi som også er svært relevant for døve og dem med nedsatt hørsel.
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2010-10-12:
Interpellanten tar opp et viktig og veldig aktuelt tema. Jeg kan fortelle at Fremskrittspartiet på sitt landsmøte sendte direkte tolking for hørselshemmede. Det oppfordrer jeg andre partier til å følge opp, for det er viktig at også hørselshemmede kan følge den politiske debatten – også når det er direktesendinger. Kanskje det også kan bli sånn på tv etter hvert. Så Fremskrittspartiet tar dette på alvor. Man snakker mye om det inkluderende samfunnet. Alle skal med, alle skal ha rett til utdanning og jobb. Forutsetningen for å kunne delta er for mange at man får tilrettelegging, eller at man får de hjelpetiltakene som er nødvendig. Nylig sendte jeg et spørsmål til statsråd Bjurstrøm – det er jo mange statsråder som er berørt av dette. Det var i forbindelse med at elleve hørselshemmede førsteårsstudenter ikke fikk tolkehjelp da de begynte studiene sine. Det vil si at studentene ikke får oppfylt sine rettigheter. Det er ikke lett å begynne studier når du ikke forstår hva det blir forelest om. Tolketjenestens begrensede kapasitet har vært velkjent veldig lenge. Selv om kultur og fritid har vært nedprioritert, ser man nå at manglende kapasitet rammer både studenter og andre som har behov for tolketjenester, når de skal ut i arbeidslivet. På Navs hjemmeside har man kunnet lese følgende: «Vi gjør oppmerksom på at vi ikke kan garantere for at alle studenter som trenger tolk ved oppstart av nye studier vil få det. Vi er satt til å prioritere studenter som allerede er i et pågående studieløp.» Men de vil likevel prøve å hjelpe til. Det er altså lite forutsigbarhet for dem som ønsker å starte studier, om de vil kunne forstå og klare å følge studiene på lik linje med andre. Tryggheten for at man vil ha utbytte av studiene, er altså ikke til stede. Det er ikke nytt, dette har man visst lenge. I Tolkeutredningen fra 2008 ble det fremmet 25 forslag til forbedringer, og de er ikke fulgt opp. Det er snart tre år siden. Statsråden sier nå at de vil vurdere ulike tiltak i 2011, men dette haster! Det er stadig flere som har behov for tolketjenester. Det har vært nevnt utdanningen til skrivetolk – det er det et skrikende behov for. Det er ikke nok med et kurs for å bli utdannet til skrivetolk. Det er en utdanning som krever høy kvalitet for at den skal fungere tilfredsstillende. Vi er i en situasjon hvor mange hørselshemmede faktisk hindres i å delta både i arbeidsliv, i utdanning og i fritidsaktiviteter. De får ikke rettighetene sine oppfylt. Jeg håper nå at de ulike statsrådene setter seg sammen og blir enige om hvordan de skal løse dette problemet raskt, og at man får opp utdanning og kapasitet, sånn at de som har behov for denne hjelpen, får den hjelpen de har rett til og krav på, og at de kan få mulighet til å delta i samfunnet på den måten man sier at de skal.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-10:
Vi har styrket denne ordningen i forhold til hvordan den var før vi overtok makten. Vi styrket denne ordningen ved å gjøre det til en rettighetsfestet ordning for kommunene rundt omkring over hele landet, til å få dekket behovene. Den er oppe på 80 pst – det er riktig at den var på 85 pst. tidligere. Men vi har altså både styrket kommuneøkonomien for å sørge for at kommunene generelt skal få bedre råd til å gi et ordentlig tilbud, og vi har styrket ordningen i forhold til hvordan den var den gangen høyresiden styrte med støtte fra Fremskrittspartiet. Så jeg tror at den ordningen som er i dag, er vesentlig mer forutsigbar for kommunene rundt omkring over hele landet enn den ordningen som var tidligere.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-10:
La meg ta det første først: Den gangen Erna Solberg – altså leder for Høyre og det partiet som Michael Tetzschner representerer – diskuterte boligpolitikk sist, hadde vi tre forskjellige målsettinger for å avskaffe bostedsløshet: Det ene var å sørge for at ingen mennesker skulle bo lenger enn tre måneder uten å få tilbud om et varig botilbud. Det andre var at folk som kom fra fengsel, skulle få muligheten til å komme seg inn på boligmarkedet og få et varig botilbud. Og det tredje var at andre grupper som kom fra andre institusjoner, skulle få et botilbud. Så vidt jeg husker, var Høyre dundrende enig i den tilbakeføringsgarantien som vi ga til alle folkene som kommer fra fengsel, for vi vet at det å sørge for å ikke gi folk en skikkelig bolig når de kommer ut fra fengsel, er den sikreste veien å få folk tilbake i kriminalitet. På de to andre områdene mener jeg at der har kommunen et ansvar, og i de største kommunene, som er styrt av Høyre og Fremskrittspartiet – altså Oslo og Bergen – lever ikke kommunene opp til det ansvaret.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-10:
Vi har gjort mye for å bedre vilkårene for de enslige mindreårige asylsøkerne, gjennom bl.a. å opprette et bedre tilbud i dag og overføre omsorgen for dem som er under 15 år, slik at de får et spesialtilbud som gis av barnevernet. Vi har tidligere også styrket innsatsen og tilbudet som gis for en del mindreårige asylsøkere. Men jeg er helt enig med Geir Jørgen Bekkevold med hensyn til behovet for å få på plass en vergeordning. Det er en av de tingene som jeg vil prioritere at vi jobber med i året som kommer, for det er ingen tvil om at de som er alene, og barn som er på flukt, har særlige behov for oppfølging, de har særlige behov for å få sine interesser ivaretatt. Derfor skal også regjeringen til sommeren komme med en stortingsmelding som skal handle om barn på flukt, og jeg er helt sikker på at der kommer dette til å bli en av de tingene som blir tatt ordentlig opp.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-10:
Hvis jeg hadde hatt lov, ville jeg sagt at Fremskrittspartiet har frekkhetens nådegave når de kommer og refererer til regnestykkene fra Mosvik på 145 mill. kr. De regnestykkene innebærer bl.a. tap av småkommunetilskudd. Det småkommunetilskuddet vil Fremskrittspartiet bare fjerne med en gang, ikke om 15–20 år, sånn som med dagens regelverk. Men la nå det ligge. Jeg hadde tenkt å peke på en av de tingene som Fremskrittspartiet tar opp her, der de sier at de vil avskaffe den sosiale boligpolitikken. De mener at det er helt feil med sosial boligpolitikk. Ja, det er lett å se på måten Fremskrittspartiet er med og styrer både Oslo og Bergen på. Her i Oslo har Fremskrittspartiet gjennom sin politikk overfor de kommunale boligbyggerne og den kommunale boligvirksomheten et uttrekk av 300 mill. kr i inntekter fra de folkene som bor i kommunale boliger. Mener Fremskrittspartiet at det er riktig politikk å ta fra de fattige og gi til andre?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-10:
Det er ganske påfallende hvordan Høyre driver på og kritiserer vår integreringspolitikk og Audun Lysbakken spesielt. Vi gjør et løft for å sørge for å øke antall norsktimer. Vi gjør et løft for å rette opp igjen en god del av de gale tingene som Høyre gjorde den gangen de satt med makten, som å kutte ut språkopplæringen i norsk for innvandrere i asylmottak, som de også gjorde for alle arbeidsinnvandrere. Vi har gjort løft for å sørge for å få de tingene på plass og for å få gratis kjernetid i barnehagen, fordi vi vet at det nettopp når en god del av de ungene som har særlige behov. Men la meg gå over til noe annet, som handler om næringsutvikling. Når jeg reiser rundt omkring i dette landet og møter Høyre-ordførere, møter jeg ikke én Høyre-ordfører som er enig med Trond Helleland i de kuttene som gjennomføres. Når jeg kommer til Bindal, snakker de om næringsutvikling når det gjelder støtte til lokalbedriften. Når jeg kommer til Værøy, viser de meg til lokalbedriften. Og satsingen på kaiutvikling i Bø ville aldri ha skjedd hvis det ikke hadde vært for de regionale pengene som ligger der, og som dere har kuttet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-10:
Nå hadde jeg bare tenkt å oppsummere debatten med å si tusen takk for en god debatt, for at vi var korte og klarer å avslutte i tide – men nå ser jeg jo at det er blitt en lang talerliste etter meg også. Jeg skulle svare Michael Tetzschner på et spørsmål som jeg ikke fikk svart på i replikken min, spørsmålet om noen saker der vi har bidratt til mer solidarisk flyktningpolitikk. Ja, vi har tatt tilbake språkopplæringen i asylmottak – mot Høyres vilje. Vi har sørget for at enslige mindreårige asylsøkere blir tatt hånd om på en god måte av barnevernet – mot Høyres vilje. Vi har sikret likebehandling av folk som blir beskyttet av flyktningkonvensjonen, og av dem som blir beskyttet av fare for retur. Der har vi sikret en likebehandling, som er en styrking – mot Høyres vilje. Og vi har sørget for en ordning for lengeværende barn – mot Høyres vilje. Så det er mange punkter her. Jeg tror at på det som går på effektivisering, det som en kan kalle for fornying, forenkling av offentlig sektor, på det som går på IKT-mulighetene skal vi ha en litt bredere debatt om på et litt senere tidspunkt. Der finnes det kjempestore muligheter. Vi mener at vi fra regjeringens side gjør en veldig ordentlig jobb på det feltet, men det er helt sikkert sånn at vi kunne diskutert det og invitert til en bredere diskusjon mellom både høyresiden og venstresiden. Vi er veldig klare på en del av de tingene som vi er imot, men når det gjelder de tingene vi er enige om, bør vi utvikle samarbeidet godt. Det finnes også store muligheter for samordning i kommunesektoren, der vi også har noe arbeid på gang. Innsatsen for å få på plass en nasjonal standard på e-ID, et nasjonalt ID-kort, er også noe hele komiteen slutter opp om. Der gjøres det en jobb fra regjeringen, og vi sier at her må vi bare komme raskest mulig i mål. Til slutt vil jeg bare si én ting som ikke har vært debattert her, men som har vært nevnt av flere forskjellige. Det er det som går på energieffektivisering i bygg. Der gjør Statsbygg en kjempejobb. Kommunalministeren har kommet med og fått på plass nye regelverk som ble innfaset fra 1. juli i år, som stiller krav til energieffektivisering i bygg. Nå sier vi at både når det gjelder statlig sektor og den jobben vi skal gjøre fra komiteen og regjeringens side med hensyn til oppfølging av Arnstad-utvalgets forslag om energieffektivisering i bygg, kommer vi tilbake. Dette er noe som blir viktig i klimaarbeidet i året som kommer. Så vil jeg igjen bare si tusen takk for en god debatt.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
Eg høyrer representanten Holmås skryte hemningslaust av korleis regjeringa bryr seg om folk ute i distrikta. Eg var på eit fellesmøte i går med fylkesmennene, og der kom det ein del bekymringsmeldingar om dei som har behov for hjelp, nærmare bestemt ressurskrevjande tenester. Det har altså regjeringa forverra i forhold til det som dei drista seg til å gjere i 2008. Kan representanten Holmås fortelje folk ute i distrikta, dei som er blant dei svakaste, at dette vil ein gjere noko med, og det vil ein gjere raskt?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
Statsråd Aasrud innrømmer at det har stått svært dårleg til med datasikkerheita i sentralforvaltninga. Derimot kan statsråden ikkje forklare kva som er årsaka til dette. Kan statsråden no forklare oss kva som er sett i verk for å rydde opp i dette, og når har statsråden full kontroll over det?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
Eg skal vere veldig kort. Eg vil berre gjere merksam på at Framstegspartiet ønskjer å få høve til å røyste mot kap. 571 post 60 og ber om at det vert føreteke ei eiga avstemming over den posten.
Michael Tetzschner (Høyre), 2010-12-10:
Jeg tenkte det kunne være betimelig med en replikk til representanten Holmås, slik at han også fikk snakket litt om SVs politikk. Det går på to poenger han hadde: Det ene var utsagnet om at det var lettere å få bolig hvis man hadde sittet i fengsel. Slik det ble sitert, hørtes det ut som om boligmarkedet i Oslo er stengt, mens det det ble referert til, var at de som sitter i fengsel, går foran andre i boligkøen, og det skyldes jo et initiativ fra statsråd Storberget. Så mitt spørsmål er om Holmås synes det er rimelig at folk som sitter i fengsel, skal ha garantert bolig til fortrengsel for andre som får seg bolig på egen hånd. Det siste jeg vil utfordre ham på, er: På hvilke områder har SV tatt initiativ til mer human flyktningpolitikk som Høyre har gått imot?
Michael Tetzschner (Høyre), 2010-12-10:
Representanten Ola Borten Moe er i likhet med sine kolleger i det rød-grønne prosjektet veldig fornøyd med å bruke skattebetalernes penger, og kan selvfølgelig også si at man bruker enorme beløp på kommunesektoren. Så forsto jeg det slik at man var på rett vei på alle områder. PISA-undersøkelsen går i riktig retning, selv om det man egentlig gjør, er å ha brutt en nedadgående kurve etter sosialdemokratiets eksperimenter. Det representanten ikke var inne på, var det som Senterpartiet kanskje skulle være mer interessert i resultatene av, nemlig det faktum at aldri har så mange mennesker flyttet fra småkommuner til større tettsteder og byer. Er representanten Borten Moe fornøyd med og stolt av den politikken hans parti er med på å administrere i regjeringskontorene?
Michael Tetzschner (Høyre), 2010-12-10:
Når jeg på slutten av debatten tegnet meg for et innlegg til, var det ikke for å inngå i de partipolitiske erklæringer, men fordi jeg rett og slett ønsket et konkret svar på en problemstilling jeg reiste tidligere i debatten, da statsråden ikke fant å kunne være i salen. Det gikk på to forhold i kommunesektoren som burde bekymre dem som sitter med ansvaret, inklusiv Stortinget. Det ene er: Uroer det ikke også statsråden å se en ukontrollert gjeldsoppbygging som gjør den fremtidige kommuneøkonomien særdeles sårbar overfor senere rentehevinger? Det andre, som har en god del teknikk, men dessverre også en god del realøkonomi i seg, er regnskapsføringen av pensjonsforpliktelser, som er en udetonert bombe i dag, og som kan vise seg å få realøkonomisk betydning på sikt. Jeg vil gjerne at statsråd Navarsete kommenterer det når spørsmålet stilles såpass konkret.
Michael Tetzschner (Høyre), 2010-12-10:
I lys av videre evenementer utover ettermiddagen skal jeg også være kort. Jeg har bare to merknader, men de har en viss betydning. For det første baserer vårt forslag seg på at det skal være en selvstendig lukkegrunn å vurdere hensynet til private interesser. Her er det et poeng at det kan være private interesser som kan være tungtveiende, selv om de ikke er knyttet til personvernet. Derfor hadde det styrket loven og beskyttelsen av private rettigheter og interesser om man hadde fulgt forslaget fra Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti. Det andre jeg ikke vil la gå upåtalt hen, er at denne saken kommer i rett tid i og med at vi fra Kommune-Norge får innberetninger om at det utvikles uformelle kontaktfora som binder opp den senere saksbehandlingen i de folkevalgte organene. Hvis det blir mer utbredt, er det selvfølgelig ikke noen styrke for lokaldemokratiet, for det betyr at det folkevalgte organet blir sandpåstrøingsorgan. Da vil det heller ikke være av særlig interesse å insistere på åpenhet, hvis beslutningen allerede er tatt i de lukkede rom. Så under henvisning til Aftenpostens omtale av forholdene i Larvik er det etter vedtakelse av denne lov helt klart at dette såkalte dialogforum bør innstille sin virksomhet.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-10:
I Kristelig Folkepartis alternative budsjett har vi satt av 10 mill. kr til en landsdekkende vergeordning for mindreårige asylsøkere. I dag er ordningen slik at vi har en vergeordning mens de mindreårige asylsøkerne er i transittfasen, men når det gjelder en vergeordning for mindreårige asylsøkere når de skal bosettes i kommunen, er tilbudet høyst variabelt. Derfor har vi tatt til orde for en landsdekkende vergeordning. Norsk Folkehjelp har utarbeidet en plan for dette og har utfordret oss på å få dette på plass. Så jeg har lyst til å utfordre Heikki Holmås og SV på akkurat dette temaet: Hva tenker SV i forhold til å få på plass en slik ordning overfor en gruppe som er svært sårbar?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-10:
I flere undersøkelser har vi fått vite at kvaliteten på kommunale tjenester er vel så gode i små kommuner som i store kommuner. Flere undersøkelser viser også at folk som bor i små kommuner, faktisk er mer tilfreds med tjenestetilbudet enn folk som bor i større kommuner. Allikevel tar Arbeiderpartiet til orde for tvangssammenslåing av kommuner. Til tross for gryende opprør blant Arbeiderpartiets egne på grasrota mener Arbeiderpartiet sentralt at de alene vet best hvordan norgeskartet skal se ut. Når skal Arbeiderpartiet gi opp dette prosjektet?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-10:
Integreringsdebatten og integreringsfeltet er svært viktig for Kristelig Folkeparti. Det er helt riktig, det som representanten Lise Christoffersen peker på; her er det en stor avstand mellom Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet. La meg si det sånn: Regjeringsspørsmålet ligger ikke veldig høyt oppe på vår agenda akkurat nå. Faktisk er det sånn at vi bruker mest tid på å prøve å få beveget denne kolossen av en rød-grønn regjering i riktig retning, også på integreringsfeltet. På dette området er det Kristelig Folkeparti som vil mest. Det viser seg i budsjettene. De rød-grønne er ikke med på å støtte de forslag som Kristelig Folkeparti fremmer, snarere tvert imot. Akkurat nå må jeg si at mesteparten av tiden brukes til å prøve å få flyttet på denne rød-grønne kolossen i riktig retning.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-10:
Jeg vil ta opp den samme tråden. Jeg stilte et skriftlig spørsmål til statsråden som handlet om nettopp dette med incentiver som må til for å få til en frivillig kommunesammenslåing. Statsråden svarer at hun ikke kommer til å foreslå noen tiltak som går på å gi incentiver til dette. Det som er min frykt, er at ved å være så passiv i forhold til et så viktig tema, er Senterpartiet med på å bidra til å legge hele avgjørelsen i fanget på Arbeiderpartiet, som har tatt til orde for tvangssammenslåing. Ser ikke statsråden at hun ved å opptre så passivt i forhold til dette viktige temaet er i ferd med å miste muligheten til å være med på å avgjøre en så viktig debatt framover?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-10:
Regjeringen sier at man ønsker fornyelse som kan gi mer velferd og mindre administrasjon. Kristelig Folkeparti stilte i forbindelse med sitt arbeid med budsjettet et spørsmål til Finansdepartementet om hvor mye penger regjeringen bruker på ekstern konsulenthjelp, bl.a. også til PR-byråer. Dette kunne ikke Finansdepartementet svare på. Det betyr altså at her er det enorme kostnader som man ikke har oversikt over i Finansdepartementet. Mitt enkle spørsmål er: Når man ikke har oversikt over dette, hvordan kan man da snakke om fornyelse? Og hvordan skal man få mer velferd til innbyggerne og mindre administrasjon?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-10:
Aller først vil jeg takke justisministeren for det initiativet han har tatt for å få på plass en stortingsmelding om barn på flukt. Jeg tror det blir en av de viktigste debattene vi kommer til å ha på dette feltet i denne salen på lenge. Vi vet at mange mindreårige asylsøkere befinner seg i en utrolig sårbar situasjon. Vi vet at i løpet av de ti siste årene er det mellom 300 og 400 barn som har forsvunnet fra asylmottak, som vi ikke kan gjøre rede for. Det er stor fare for at mange av disse barna har vært utsatt, eller er utsatt, for menneskehandel – eller slaveri, som er det rette ordet for det. Har justisministeren allerede nå tenkt ut noen tiltak, en vei å gå, for å komme akkurat disse barna i møte?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-12-10:
Regjeringen har foreslått å øremerke 240 mill. kr til det kommunale barnevernet i 2011. Vi i Kristelig Folkeparti har sagt vi er glad for at regjeringen på denne måten anerkjenner behovet for styrking av det kommunale barnevernet. Det er bra at regjeringen ser at det er nødvendig med ekstraordinære tiltak hvis vi skal oppnå en reell økning i antall ansatte i førstelinjetjenesten – en faktisk kapasitetsutvidelse. Men det Kristelig Folkeparti har vært opptatt av, er at vi savner en langsiktig og forpliktende opptrapping som ivaretar kommunenes behov for forutsigbarhet og langsiktighet. Det vi får melding om, er at det er vanskelig for kommuner å benytte midlene til å opprette nye stillinger, rett og slett fordi kommunene ikke vet om disse midlene videreføres for 2012, 2013 osv. Det er ikke vanskelig å forstå frykten for å opprette nye stillinger som kommunene kanskje ikke vil klare å finansiere etter 2011. Regjeringens mangel på forpliktelse utover 2011 skaper altså utfordringer for kommunene. I tillegg har vi fått melding om at en rekke kommuner er redd for at innretningen på ordningen vil skape unødvendig mye papirarbeid og ressursbruk på administrasjon, samt at det vil ta for lang tid før midlene når fram til kommunenes barnevernstjenester. Kristelig Folkeparti har derfor bedt regjeringen sikre at midlene brukes etter hensikten, at midlene når fram så raskt som mulig, og at bevilgningen fører til en reell kapasitetsutvidelse i det kommunale barnevernet. Vi håper statsråden vil gi sin forsikring om at kommunene kan regne med å få disse midlene også etter 2011. Kristelig Folkeparti har foreslått ekstra midler til det kommunale barnevernet i vårt alternative budsjett – 200 mill. kr i tillegg til regjeringens styrking. Det kommunale barnevernet må ha nok ressurser, kapasiteten må være stor nok. Vi kan ikke leve med at bekymringsmeldinger ikke følges opp, at barn som trenger hjelp, ikke får det, eller at hjelpen kommer for sent. Ett barn som står i kø eller ikke blir fulgt opp til rett tid, er ett barn for mye.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-10:
Arbeiderpartiet er klar over den situasjonen som er knyttet til ekstraordinære strømpriser. Vi har til hensikt å følge den situasjonen nøye og sørge for at det blir gjort noe med tanke på mennesker som kommer i en slik situasjon. Vi har anledning til å bruke bostøtten, og vi vil vurdere det. Vi kommer til å sørge for at det blir ordninger, slik at de som er mest utsatt for det, kommer til å få hjelp og støtte. Det er en krevende situasjon. Vi har et strømmarked som svinger veldig, og vi er klar over at det er mennesker som trenger hjelp, og de skal få hjelp.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-10:
For det første har jeg lyst til å si at alle de rød-grønne partiene er utrolig stolte av den satsingen som har vært på kommunesektoren i disse årene. Det har vært et fantastisk løft. Jeg har vært ordfører i 14 år, så jeg vet det, og jeg har kjent det på kroppen. Jeg er utrolig glad for at det ikke er Erna Solberg som er kommunalminister. Når det gjelder de samlede økte utgiftene til administrasjon, har de samlede utgiftene til kommunesektoren økt med nesten 90 mrd. kr fra 2005 til 2009. 6 pst. av denne utgiftsveksten har gått til administrasjon, 94 pst. har gått til andre formål i kommunene. Administrasjon utgjør en mindre andel i 2009 med rød-grønn regjering enn i 2005, da Høyre satt i regjering. I tillegg kan det kanskje være interessant for Høyre å se nærmere på den enkelte kommune. Så vidt jeg kjenner til tallene, økte fra 2008 til 2009 administrasjonskostnadene mer i Høyre-styrte kommuner enn i arbeiderpartistyrte kommuner. Så kanskje noen sitter i glasshus.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-10:
Jeg bor selv i en liten kommune, og jeg er veldig fornøyd med de tjenestene jeg får der. Jeg synes at jeg lever et veldig godt og rikt liv der. Men jeg vet også, fordi jeg kommer fra en kant av landet hvor det er store utfordringer, at mange kommuner sliter med å få fagfolk, med å fylle stillinger, med å gjøre alle de tingene en kommune skal gjøre. Det er jo dilemmaet med generalistkommunene når den minste kommunen har under 300 innbyggere og den største er Oslo. Det er et voldsomt spenn. Når det gjelder Arbeiderpartiet, så har vi igangsatt en debatt. Vi har ikke konkludert. Vi har startet en bred programdebatt som vi skal fortsette helt til vårt landsmøte. Vi skal ikke før i 2013 ta stilling til hvordan vi skal gjøre dette. I Arbeiderpartiet er det høyt under taket, og det er lov til å diskutere fritt. Vi har frittalende politikere. Så det blir en spennende debatt, der alle får komme til orde og være med og påvirke det endelige resultatet.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
I merknadene i denne innstillinga er det mange flotte formuleringar, og ein samla komité har m.a. sagt: «Komiteen mener at bostøtten er et målrettet tiltak for å hjelpe dem som trenger det mest. Komiteen viser til at strømprisene har svingt kraftig de senere år. Det er derfor viktig at regjeringen følger utviklingen i strømprisene nøye, og bruker bostøtten som virkemiddel for å hjelpe de mest vanskeligstilte dersom en igjen opplever en unormal sterk vekst i strømprisene.» Problemstillinga er at då vi hadde finansdebatten, fremma opposisjonen følgjande forslag: «Stortinget ber regjeringen følge utviklingen i strømprisen nøye, og dersom en unormal situasjon igjen oppstår på elektrisitetsmarkedet, bes regjeringen vurdere å bruke bostøtte for å avhjelpe situasjonen for de mest vanskeligstilte.» Dette blei nedstemt av regjeringspartia, og då er mitt spørsmål: Kva meiner Arbeidarpartiet om dette?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
Eg kan bekrefte overfor representanten Magnusson Lydvo at i Nord-Korea var det ikkje snakk om marknadskrefter. Der var det berre statleg finansiering av alt, og der var det ingen konkurranse og ingen private bedrifter. Om det er nokon inspirasjon eg har henta frå Nord-Korea, er det det at planøkonomien ikkje er framtidsretta. Det er ikkje noko å kopiere. Det sosialistiske systemet er heller ikkje noko godt utstillingsvindauge. Vi ønskjer ikkje eit statleg byråkratisk stykkprissystem. Vi ønskjer ei statleg finansiering, og vi ønskjer konkurranse. Dette vil forenkle. Dette vil også sikre at brukarane får dei tenestene som dei har behov for, når dei har behov for dei. Så dette vil medføre færre byråkratar, og, viktigast av alt, det vil sikre at brukarane får den hjelpa dei treng.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
For det første vil eg seie at Framstegspartiet har ikkje sagt at vi skal fjerne småkommunetilskotet over natta. Det har vi aldri sagt, så det må vere noko som representanten Holmås har drøymt. Kvar han har det frå, veit ikkje eg. Det som vi har sagt, er at vi bør vurdere å utfase dette småkommunetilskotet over x år. Det må bli varsla i god tid før vi gjer det. Det er nettopp for at ein skal få fortgang på kommunesamanslåingsprosessen. Når det gjeld sosial boligpolitikk, har vi i motsetning til SV og i motsetning til regimet i Nord-Korea tru på marknaden. Vi trur at om ein stimulerer marknaden, tilrettelegg bustader på forskjellige nivå og forskjellige størrelsar etter forskjellige behov, vil det vere den beste måten for på lang sikt å sikre alle ein bustad som er tilpassa deira eige behov.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
No vil eg først kommentere straumprisane. Dei høge straumprisane i Noreg kjem av at ein har forsømt seg med å byggje ut produksjonskapasitet i Noreg. Det er det som er årsaka. Eg meiner at dei som har styrt dette landet, har stilt oss ufatteleg dårleg når det er slik at vi i eit normalår må importere kolkraft eller atomkraft frå nabolanda våre for å dekkje behovet vårt. Vi må ha større utbygging. Det har Framstegspartiet foreslått ei rekkje gonger. Når det gjeld den behovsstyrte statlege finansieringa, skal den ikkje vere byråkratisk i det heile. Det er etter same modellen som f.eks. om ein blir arbeidsledig. Då får ein statleg finansiert arbeidsløysetrygd. Blir ein sjuk utover arbeidsgivarperioden, får ein statleg finansierte sjukepengar. Det er ingen som spring rundt og bekymrar seg for at det er byråkratisk, for det er ikkje byråkratisk. Systemet vårt med behovsstyrt statleg finansiering av velferdstenester vil heller ikkje vere byråkratisk.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
Kommunalministeren skryter stadig vekk av kor mykje meir pengar kommunane har fått den siste tida. Når vi tek kontakt med våre lokalpolitikarar og ordførarar rundt omkring, er det eit litt anna bilete dei melder tilbake. Det dei melder tilbake, er at det blir stadig fleire folk i Kommune-Noreg – berre dei siste tolv månadene er det blitt meir enn 62 000 fleire innbyggjarar i Noreg – det er ein aldrande befolkning, og ein får stadig nye krav til tenestene, frå både regjering, storting og innbyggjarar. I tillegg er det auka pensjonskostnader, og det er også auka rentekostnader på grunn av at gjelda er rekordhøg. Mitt spørsmål til statsråden er: Kvifor legg ein ikkje inn dei faktorane når ein skal skryte av kor mykje meir pengar kommunane har fått? Er det fordi ein då sannsynlegvis ville hamne på minus?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
Eg trur ikkje det skulle vere grunnlag for å ha ein lang debatt i denne saka. Det er eit breitt fleirtal og ein samla komité på dei fleste områda. Det er rett nok eit mindretalsforslag, som eg hermed vil fremme på nytt. Dersom det skulle bli nedstemt, vil det nok då vere ein samla komité som sluttar seg til lovutkastet frå regjeringa. Det er også to forslag som er varsla vil bli fremma frå Venstre. Eg reknar med at Venstre vil gjere greie for dei sjølv. Men eg vil rå Framstegspartiet si stortingsgruppe til å støtte både forslag nr. 2 og forslag nr. 3, frå Venstre.
Trond Helleland (Høyre), 2010-12-10:
Jeg synes det må være litt trist, jeg, for en flertallregjering å stå her og kun snakke om motstanderens politikk – totalt uten visjoner og totalt uten tanke for framtiden, bare snakke om det som skjedde for seks–sju år siden. Erna Solberg blir trukket fram som skremmebildet, som sultefôret kommunene, osv. Det ser ikke ut som Erna Solbergs popularitet er varig svekket av den behandlingen hun ga kommunene. Nå ser vi altså at de rød-grønne skryter av én ting, nemlig pengebruken sin. Visjonene mangler fullstendig. Reformene uteblir. Intern krangel stopper ting. Vi vet at administrasjonsutgiftene i kommunene har økt fra 16 mrd. kr til 22 mrd. kr under denne regjeringen. Er det den veksten representanten Ingalill Olsen er stolt av? Er det veksten i administrasjonsutgifter som er merket etter den rød-grønne regjeringen?
Trond Helleland (Høyre), 2010-12-10:
Jeg er glad for at representanten Sivertsen til slutt sneide innom kommunalbudsjettet og den debatten vi har her i dag. Det første poenget han hadde, var jo spesielt interessant, nemlig dette at det var veldig usosialt å kutte de fylkeskommunale regionalutviklingsmidlene. I disse dager ser vi altså fakkeltog – vi ser fakkeltog for lokalsykehuset, vi har sett fakkeltog for veiutbygging. Men når så representanten Sivertsen et fakkeltog for fylkeskommunale regionalutviklingsmidler? Det har vi aldri sett. Det er ikke der folk etterspør tjenester. Folk etterspør tjenester lokalt. De ønsker en lokal næringshage, de ønsker lokale distriktsutviklingstiltak, ikke den mastodonten av en fylkeskommune som sitter og deler ut penger gjennom stor bruk av konsulentmidler og -virksomhet. Så snakket han om retorikken vår. Retorikken vår har stort sett vært den samme hele tiden. Vi er ikke for et samfunn med store forskjeller. Vi ønsker et ganske likeverdig samfunn, men vi ønsker å premiere konkurranse. Og vi ønsker å premiere innsats.
Trond Helleland (Høyre), 2010-12-10:
Det er jo her representanten Holmås tar så fullstendig feil, for når du snakker med Høyre-ordførerne rundt i landet eller med en og annen SV-ordfører, så sier de: Vi trenger lokale tiltak her, vi ønsker å utvikle dette. De etterspør ikke fylkeskommunale regionalutviklingsmidler. De etterspør kanskje muligheten for å opprette en næringshage, de etterspør muligheten for å utvikle fylkesveien til å bli en bedre vei, slik at de kan få fram de gode varene de produserer. Jeg kan forsikre representanten Holmås om at jeg tror jeg har bedre kontakt med Høyre-ordførerne enn det han har – jeg sitter i Høyres kommunalutvalg. Der er det ingen som kritiserer at vi gjør den omprioriteringen vi gjør. Det viktigste for Høyre er bedre infrastruktur, større satsing på skole og å stimulere næringslivet gjennom skattelettelser. Dét gir utvikling. Det gir vekst også i Distrikts-Norge. Det er det bred enighet om i Høyre. Jeg håper at også SV etter hvert vil skjønne at det å premiere innsats og hardt arbeid skal lønne seg.
Trond Helleland (Høyre), 2010-12-10:
Det er jeg helt enig med representanten Borten Moe i. Derfor tror jeg det er på tide at vi nå får en ordentlig debatt om kommunestruktur, der vi ikke klistrer merkelapper på hverandre, som at Høyre vil at alle kommuner skal ha minst 30 000 innbyggere osv. Det har vi aldri sagt. Vi har sagt at vi ønsker større kommuner, men vi ser samtidig at det er store regionale forskjeller. Vi ser at det er øysamfunn. Vi ser at det er kommuner i Finnmark hvor det er så langt til neste sentrum at det å slå dem sammen med naboen ville være vanskelig. Så absolutt, vi trenger en nyansert debatt om kommunestruktur, og ikke en debatt som er basert på at en ikke ønsker å gjøre noen ting. Det er det inntrykket en dessverre sitter igjen med av ett parti, og det er Senterpartiet. Alle andre partier er nå på glid når det gjelder kommunedebatten, mens Senterpartiet, spesielt kommunalministeren, bruker enhver anledning til å slå fast at her skal det ikke gjøres noen ting, man skal i hvert fall ikke stimulere til frivillig sammenslåing, og tvang er naturligvis helt utelukket. Hvis Senterpartiet kunne tatt av seg det bindet for øyene og sagt at nå ønsker vi en reell debatt, hadde det vært bra.
Trond Helleland (Høyre), 2010-12-10:
Statsråden har skrevet et innlegg til meg bl.a. i Kommunal Rapport: «Kven vil ha Høgres gulrøtter?» Det går på vårt forslag om å bidra til å gi stimulanser til frivillig kommunesammenslåing. Jeg er opptatt av at alle partier i denne sal – med ett unntak, nemlig Senterpartiet – er positive til den type tiltak. Vi har sett det i flere innlegg. Men det er greit, jeg skjønner at statsråden ikke vil. Det jeg ønsker å utfordre statsråden på, er når hun skriver at Helleland kan begynne med ordførerne i nabokommunene til Oslo – Høyre-styrte kommuner – hvis han skal ha sammenslåing. Synes statsråden det er klokt at de relativt store kommunene i Oslo-området slår seg sammen, og at vi dermed får et enda større gap mellom små og store kommuner i Norge? Ser statsråden at det er utfordringer knyttet til kommuner med 600–700 innbyggere med tanke på å være en generalistkommune som skal gi likeverdige tilbud til befolkningen, sett i forhold til de store kommunene?
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2010-12-10:
Fremskrittspartiet ønsker en statlig byråkratisk stykkprisfinansiering av noen av våre viktigste velferdstjenester. Fremskrittspartiet vil med dette flytte makt og penger fra lokale folkevalgte til et statlig byråkrati og sentralisere velferden. Representanten Hagesæter har etter det jeg kjenner til, vært på reise til Nord-Korea. Er det der han og Fremskrittspartiet henter inspirasjon til et sentralstyrt system, eller kjenner Hagesæter til andre land der Fremskrittspartiets modell er testet? Hvor er Fremskrittspartiets modell prøvd ut?
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2010-12-10:
Rettferdighet og fellesskap er rammene for statsbudsjettet for 2011. Fellesskapsløsninger skal ligge til grunn når det offentlige skal løse velferdsoppgaver innenfor helse, omsorg og utdanning. En av de viktigste oppgavene kommunene har, er det kommunale barnevernet. De barna som trenger ekstra oppfølging på en eller annen måte, må bli sett og få den hjelpen de trenger. Barn som er i en sårbar situasjon, skal være trygge på at samfunnet stiller opp for dem. Vi klarer dessverre ikke alltid dette. Men statsbudsjettet for 2011 gir et løft for barnevernet. Av de 390 mill. kr til barnevernet er 240 mill. kr øremerket det kommunale barnevernet. I tillegg får fylkesnemndene 10 mill. kr. Det gjør at saker kan behandles raskere. Regjeringen har varslet tre konkrete tiltak for å bedre barnevernet: Vi skal ha full gjennomgang av barnevernet og legge fram en stortingsmelding som skal drøfte utfordringene og foreslå nye løsninger. Vi skal debattere hvorvidt det er for mye fokus på det biologiske prinsipp og om dette går på bekostning av barnets beste. Vi trenger mer kunnskap om barnevernets utfordringer. Derfor har statsråd Lysbakken satt ned et barnevernspanel som består av fagmiljøer og folk med erfaring fra alle sider av barnevernet og skal bidra med råd til stortingsmeldingen. Fremskrittspartiet forstår ikke helheten i barnevernet. De bruker 500 mill. kr mer på barnevernet, men de kutter 415 mill. kr på et annet område, bl.a. i det statlige barnevernet, som fosterhjem, eller tiltak for barn som trenger hjelp. De kutter også i fylkesnemndene med 60 mill. kr, slik at det blir lengre kø i fylkesnemndene for å fatte vedtak som hadde vært viktige for barn som er i en vanskelig situasjon. Høyres grep i budsjettet vil gi oss et helt annet barnevern i framtiden. De omdisponerer midler fra det statlige barnevern – uten økning i rammen. Dette gjør at vi mister en del av mangfoldet i barnevernet og vil føre til kutt på statlige institusjoner og fosterhjem. Barn har ulike behov, og det kreves derfor et mangfold av tilbud for å få til det beste tilbudet for det enkelte barn. Med Fremskrittspartiets og Høyres budsjett vil ikke dette være mulig. Regjeringen har styrket overføringene til det kommunale barnevernet og vil fortsette med det i årene framover. Regjeringen har i de siste årene økt både bevilgningene og antall ansatte i barnevernet. Omorganiseringen av barnevernet ble gjort av den siste borgerlige regjeringen. Av hensyn til barna vil vi selvsagt vurdere dagens organisering, for å finne den organiseringen som vil gi flere barn den hjelpen de trenger.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2010-12-10:
Aller først la jeg merke til at representanten Hagesæter var svært bekymret for strømprisene. Det er jo legitimt. I Sør-Trøndelag har Fremskrittspartiet ved fylkestingsrepresentant Ellefsen forklart strømprisene med økt innvandring. Det kunne vært interessant å høre om Hagesæter deler den oppfatningen. Så vil jeg tilbake til behovsstyrt statlig finansiering, som Hagesæter snakket så vakkert om i sitt innlegg. Jeg har vanskelig for å forstå at det kan bety noe annet enn en byråkratisering og en statliggjøring, der du får det stikk motsatte av det Fremskrittspartiet hevder at man får, rett og slett for at man tar bort det lokale skjønnet og erstatter det med en eller annen form for byråkratisk institusjon. For hvem er det som skal definere behovet? Hvem er det som skal avgjøre hva staten skal finansiere? For å få på plass disse systemene trengs det mye folk. Det vil være statlige byråkrater. Det vil underminere den norske velferdsmodellen og hele tenkningen rundt lokaldemokratiet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2010-12-10:
For det første kunne jeg tenke meg å spørre Helleland om tallet 2 000, altså 2 000 færre asylsøkere i Norge. All erfaring viser at det er svært vanskelig å vedta hvor mange det er som kommer hit. Det er ofte forhold som ligger utenfor denne salen, som avgjør hvorvidt folk har behov for å søke asyl. Og jeg vil anta at Høyre ikke vil ta bort den individuelle retten og de individuelle forpliktelsene vi har tatt på oss til å behandle folk på et skikkelig vis. Hvis han kunne fortelle meg hvordan man har kommet fram til tallet 2 000, ville jeg være interessert i det. Det andre som jeg har lyst til å utfordre på, er kommunestruktur. Antall kommuner i Norge er jo ikke grunnlovfestet. Det er det en grunn til. Det går opp og ned, det har det gjort gjennom historien i takt med tiden og tilhøvene. Men vi er uansett nødt til å ha en struktur i dette landet som muliggjør at man har små kommuner. I Finnmark bor det noen-og-syttitusen innbyggere. Hvis man skal ha 20 000–30 000 i hver kommune, som Høyre tidvis har tatt til orde for, vil man få to–tre kommuner. Det er ikke mulig.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2010-12-10:
Når det gjelder spørsmålet om hvordan regjeringen har tenkt å løse denne utfordringen, skal jeg ikke svare på vegne av den, for det vet jeg ikke. Meg bekjent er det heller ikke lagt fram ennå. For min egen del – og jeg vil understreke at jeg nå snakker på vegne av meg selv – er dette snakk om mennesker som har kommet inn i det norske samfunnet, som er en del av det norske fellesskapet, som har passert nåløyet og skal integreres i vårt samfunn, være nordmenn på alle mulige vis. Det er heller ikke slik når det gjelder noen andre grupper, at det diskuteres rundt omkring i norske formannskap og i norske kommunestyrer hvorvidt man er velkommen, hvorvidt man skal ha en reservasjonsrett mot å bosette mennesker. Det gjelder ikke for noen andre grupper. Jeg tenker at det er heller ikke naturlig når det gjelder denne gruppen. Jeg mener videre at det fører til en del uverdige debatter, rett og slett fordi man ikke diskuterer hvordan man skal få en god integrering, man diskuterer om man skal ha integrering. Det er ikke spørsmålet. Spørsmålet er hvordan man kan skape en god integrering.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2010-12-10:
Jeg er i stor grad både stolt av og fornøyd med den politikken som regjeringen fører. Samtidig synes jeg vi skal ha respekt for – og det tror jeg også representanten Tetzschner har – at det er vanskelig å vedta hvor folk skal bo. Det er tunge samfunnstrender som virker sentraliserende i det norske samfunnet, og det har i grunnen vært utviklingen de siste 150 årene. Det kan vi ikke i denne salen vedta å stoppe, selv om vi aldri så mye kunne ønsket det. Det som er vår utfordring som fellesskap, det som er vår utfordring som regjering og stortingsflertall, er å sikre folk en reell valgfrihet, at en har tilgang på gode tjenester, at det er mulig å få god utdanning, at det er mulig å få gode arbeidsplasser, gode liv, gode samfunn over hele landet. Der må jeg med all respekt si at jeg opplever at denne regjeringen fører en helt annen politikk og en langt mer offensiv politikk enn den politikken opposisjonen står for.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2010-12-10:
Det er helt korrekt som representanten sier, at det er det lokalpolitiske skjønn som har lyktes i de tilfellene man har hatt en vellykket integrering. Men så er det – med skam å melde – også en god del eksempler på at det er det motsatte som har skjedd når man har gått inn i prosessene med det mål for øyet at man ikke skal lykkes, at man ikke skal ha integrering, at man ikke skal ta imot folk, fordi man av en eller annen grunn er imot det. Vi er en nasjonalstat, vi er en stat og et samfunn der det er slik at hvis du først har kommet innenfor grensene, hvis du har et norsk pass, hvis du er i ferd med å bli norsk statsborger, følger det en lang rekke rettigheter med det. Og jeg ser med glede fram til en virkelighet der det er slik at Fremskrittspartiet skal begynne å fremme forslag i denne salen om at norske kommuner kan begynne å takke nei til visse befolkningsgrupper fordi man av en eller annen grunn skulle ønske det. Er det definisjonen av lokaldemokratiet som Fremskrittspartiet legger til grunn?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2010-12-10:
Jeg må si det var interessant å høre representanten Helleland snakke om at den som har skoen på, vet hvor den trykker, for deretter å foreslå å ta bort rammeoverføringen til fylkeskommunene som gjelder regionale utviklingsmidler og øremerke dem. Men det var ikke det som var mitt anliggende i denne replikken. Det jeg tenkte å ta opp med representanten Helleland, er den retorikken som vi hører fra Høyre denne høsten, f.eks. i finansdebatten. Høyre har nå lært av sine venner i Sverige at det er lurt å legge seg nær den sosialdemokratiske retorikken og den politikken vi har, i hvert fall muntlig, og argumentere for mindre sosiale forskjeller i samfunnet. Det kan vi være enige om. Men samtidig legger Høyre opp til en politikk som vil øke forskjellene. Det ene er formuesskatten, men det andre er altså at dere ønsker at kommunene skal få beholde en større andel av skatteinntektene. Det betyr større forskjeller mellom kommunene, ikke mindre forskjeller. Større forskjeller mellom kommunene betyr større forskjeller mellom folk i kommunene.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
I dagens VG kan vi lese at regjeringspartiene nå legger opp til å tvinge kommuner til å ta imot og bosette flyktninger. Det har skjedd i de respektive partigruppene, for øvrig mot – hvis vi skal tro VG – statsrådens vilje. Blant annet har Senterpartiets stortingsgruppe lagt tvang til grunn når man nå skal bosette flyktninger i norske kommuner fremover. Det som er litt spesielt her, er at representanten Ola Borten Moe i en replikk har dratt frem det lokale skjønnet og hvor viktig det er, med tanke på stykkprisfinansiering, når Fremskrittspartiet har foreslått det. Det er selvfølgelig en argumentasjon som ikke holder vann. Men her, når det gjelder det lokale skjønnet, lokaldemokratiets mulighet til å styre mottak av flyktninger når de skal bosettes i norske kommuner, har altså Senterpartiet overhodet ikke den viljen. Er det sånn(presidenten klubber) at det lokaldemokratiske skjønnet er noe man(presidenten klubber) kun snakker om i festtaler? (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2010-12-10:
Jeg må si at jeg ble ikke helt klok på representanten Ola Borten Moes svar på mitt forrige spørsmål. Et parti som i enhver sammenheng trekker frem viktigheten av lokalpolitisk skjønn, av lokaldemokratiet, viktigheten av at kommunene fatter avgjørelser – jeg hadde nær sagt – på et nivå hvor de er nærmest problemstillingen, og viktigheten av at det ikke skal sitte politikere i storting og regjering og fortelle kommuner hvordan de skal gjøre sine disposisjoner, er jo nettopp Senterpartiet, som har vært målbærere for dette! Akkurat når det gjelder flyktninger, har vi jo sett at det er det lokale skjønnet som har vært avgjørende for å lykkes. Dette er et ansvar som lokalpolitikerne tar veldig alvorlig når de vurderer hvor mange flyktninger de skal bosette. Det er derfor jeg igjen spør representanten: Er det slik at det lokaldemokratiske skjønnet overhodet ikke har noen verdi når det kommer til flyktninger og vurdering av mottak av dem?