Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Arbeiderpartiet vil bygge regioner sammen med trafikksikker infrastruktur, og vi må løse klimautfordringene. En stor del av klimakuttene må skje innen transportsektoren. Samtidig har vi utfordringer med framkommelighet. Det betyr at biltrafikken må ned, flere må reise kollektivt der det er mulig, og kollektivtilbudet må bli bedre. Vi i Arbeiderpartiet mener at staten må ta et større ansvar og en større andel av investeringene i kollektivprosjektene i de store byene der folk bor. Derfor har vi i Nasjonal transportplan foreslått å bruke 9,6 mrd. kr mer på storbyene i denne NTP-perioden.� Mer flom og ras utfordrer trafikksikkerheten vår og framkommeligheten. For å sikre flere veier har vi derfor også foreslått 400 mill. kr mer til rassikring i dette budsjettet – halvparten av dem på fylkesveier. � Vi mener også at bompengeordningen nå er helt ute av kontroll, og vi ønsker en mer rettferdig veiprising, der trafikantene betaler for å benytte bestemte deler av veinettet til bestemte tider, der også drivstofftype og utslippsgrad kan være en prisfaktor.� Jo bedre veisektoren er organisert, jo mer vei får vi for pengene. Det kan man vel være tverrpolitisk enig om. Etableringen av Nye Veier og overføring av sams vegadministrasjon gjør at vi trenger en ny gjennomgang av organiseringen av og ansvaret for veisektoren. Her har det skjedd lite.� I handlingsprogrammet til Statens vegvesen for 2018–2023 skriver de:� «Det er fortsatt et betydelig vedlikeholdsetterslep, og det er for lite midler til å dekke alt behov til vedlikehold i seksårsperioden.(…) De planlagte tunnelutbedringene krever betydelige midler, derfor kan vi ikke hindre økning i vedlikeholdsetterslepet for enkelte andre vegobjekter.»� (…) Det står i sterk kontrast til det vi hører fra talerstolen her i dag.� Vi er fortsatt bekymret for brovedlikeholdet og ikke minst for tilstanden på fylkesveiene. Det hjelper ikke å si at regjeringen prioriterer fylkesveier. Det er den fylkeskommunale rammen som må dimensjoneres i forhold til de fylkeskommunale oppgavene. Nå øker forfallet med 2,4 mrd. kr hvert år. Det er dårlig næringspolitikk.� Regjeringspartiene liker å sammenligne sine regjeringsår med de åtte rød-grønne. Da har jeg lyst til å komme med noen faktatall. Nå fikk vi høre at samferdselsbudsjettet har økt med 70 pst. Fra 2005 til budsjettforslaget i 2014 økte samferdselsbevilgningene med om lag 90 pst. Nesten samtlige nye veiprosjekt som ble åpnet i 2014–2017, hadde anleggsstart før regjeringsskiftet i 2013. Fremskrittspartiet og Høyre har flagget samferdsel høyt i sine prioriteringer. Nå ser vi flere veiprosjekt som har store kostnadsoverskridelser, samtidig som regjeringen allerede etter to år i NTP-perioden er 16 mrd. kr etter egen plan. Man skjønner at en realisering av NTP og alle prosjekter ikke er mulig i perioden – det vil i så fall gå utover utrolig mye annet. � Nye Veier har fått ansvar for fire store veiprosjekt, men ingen av dem er ferdige, så det er kanskje litt tidlig å konkludere med hvorvidt man har lyktes med å få ned planleggingstiden. Og hvis det er slik at Nye Veier er bra, hvorfor får ikke Statens vegvesen samme rammevilkår? Det er fortsatt slik at de har den største porteføljen av veier. Vi vet altså ikke om det blir rimeligere, bedre eller mer vei for pengene ennå. Det vi vet, er at Riksrevisjonens undersøkelse av myndighetenes arbeid med å redusere planleggingstiden for store samferdselsprosjekt viser at det fortsatt er store mangler og ingen reduksjon. Det og mange andre systemfeil må rettes opp.�