Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2019-11-27:
Dette er det første budsjettet på mange år som Kristelig Folkeparti har lagt fram som en del av en regjering, og dermed er det ekstra gledelig å løfte fram regjeringens styrkede innsats på familiene og få framheve nettopp hvorfor Kristelig Folkepartis politikk for barn og familier har fått prege dette budsjettet. Å investere i barna og familiene er å investere i framtiden. Barnetrygden er den enkeltstønaden som trolig har størst betydning for at færre barn vokser opp i lavinntektsfamilier, og her har Kristelig Folkeparti fått et gjennomslag av historisk karakter, for i mars opplevde familiene den første økningen i barnetrygden på over 20 år. Ikke nok med det – i dette budsjettet følger vi opp med en ytterligere økning, sånn at familier med barn opp til seks år nå får 3 600 kr ekstra i året. Den økningen vil være svært kjærkommen for dem som opplever å ha en presset familieøkonomi. Barn i Norge skal ikke bli holdt utenfor fritidsaktiviteter på grunn av størrelsen på foreldrenes lommebok. Tidene har endret seg, og barns fritid og det sosiale er blitt gjennomorganisert. Men når vi vet hvor viktig deltagelse i fritidsaktiviteter er for deres opplevelse av fellesskap, mestring, glede og tilhørighet, må vi sørge for at absolutt alle kan delta. Derfor er jeg stolt av at vi i dette budsjettet setter av 60 mill. kr til å få i gang flere forsøksordninger for fritidskortet rundt om i kommunene i 2020. Det vil bety mye for mange, og jeg gleder meg til å se resultatene av den satsingen. Vi ser også at presset på familiene øker fra samfunnet rundt dem. Den siste tiden har vi sett utspill der man oppfordrer kvinner til også å jobbe i permisjonstiden. Da hjelper det sannelig ikke at mange politiske partier også sender sterke signaler om at kvinner bør komme raskere i arbeid, at familiene ikke skal kunne benytte seg av ordninger som gir dem økt valgfrihet, og at staten og det offentlige skal ta over viktige oppgaver for familiene. Dette presset er jo det siste familiene trenger. Her ligger det også en klar ideologisk forskjell i synet på familiene, for når de andre partiene i sine alternative budsjetter foreslår å fjerne kontantstøtten med begrunnelse i at den er til hinder for arbeidslinja, blir familiene bare redusert til et middel for å oppnå opposisjonens mål. Kristelig Folkeparti vil heller fjerne hindre som står i veien for å bygge sterke familier, for familiene er et mål i seg selv. Vi vil styrke familiene, ikke styre dem. De av oss som har vært så heldige å få barn, vet at det kanskje er det aller mest fantastiske man kan oppleve i livet. Samtidig er vi mange som kan skrive under på at småbarnstiden og babylivet ikke nødvendigvis er en solskinnshistorie. Man får livet snudd på hodet. Med nattevåk, amming, kanskje kolikkgråt, rot, ny familieøkonomi, langt flere oppgaver man skal samarbeide om, og langt mindre tid sammen som par er det mange som opplever at den første tiden med barn er den største testen parforholdet går gjennom. Derfor er jeg glad for at regjeringen gjennom dette budsjettet gir alle førstegangsfødende tilbud om samlivskurs. Noen hevder at det å tilby et slikt samlivskurs er moralistisk, men det skjønner jeg ikke. Hvorfor skal vi ikke forsøke å gi folk de verktøyene de trenger i en sårbar fase av livet? Både i samlivet og de gangene et samlivsbrudd er et faktum, vil barna tjene på at foreldrene kan kommunisere med hverandre. Derfor er det ikke moralistisk, men snarere veldig klokt å støtte opp om et godt samliv for nybakte foreldre. Nettopp dette handler Kristelig Folkepartis familiepolitikk om – å styrke familiene og foreldrene til å være der for barna som trygge og gode støttespillere. Gjennom vår politikk vil vi prioritere familiene. Vi vil snakke dem og familielivet opp hver eneste gang vi får sjansen.