Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-08:
For SV og Regjeringen er det avgjørende å sikre en sterk og velutbygd offentlig sektor, en velferdsstat og et helsevesen som tar ansvar for alle innbyggere uavhengig av bosted og lommebokens størrelse – et helsevesen hvor vi betaler etter evne. Å vite at man ikke står alene eller bare blir overlatt til familien hvis det skulle gå galt, gir trygghet. Budsjettet vi behandler i dag, er på 128,7 milliarder kr – en styrking av sykehusøkonomien med 1,45 milliarder kr. Spesialisthelsetjenesten isolert har et budsjett på nesten 100 milliarder kr. Det er en dobling i løpet av de siste ti årene. I årene som kommer, vil det helsepolitiske fokuset dreies mot primærhelsetjenesten, mot det helsefremmende og mot det forebyggende. Jeg sier ikke at vi ikke skal satse på spesialisthelsetjenesten – for det skal vi selvfølgelig, og det gjør vi – men vi må også se på om vi bruker pengene riktig, sett i et helhetlig og langsiktig perspektiv. Over 70 pst. av alle kroniske lidelser som i dag blir behandlet på sykehusene, er livsstilsrelatert. Det gjelder sykdommer som kreft, diabetes, hjerte- og karlidelser, rusproblemer og psykiske lidelser. Øker vi innsatsen kraftfullt i en tidlig fase, vil behovet for sykehusinnleggelser bli redusert. Canada er et av de land i verden som over en 30-årsperiode har satset målbevisst på forebyggende og helsefremmende tiltak. De har gått fra å ligge på bunnen i den vestlige verden når det gjelder helsetilstanden i befolkningen, til nå å ligge på topp. Levealderen for kvinner og menn er høyere i Canada enn i Norge. Det er denne helsepolitiske prioriteringen som ligger til grunn i Samhandlingsreformen. Samhandlingsreformen handler om å løse problemene mens de er små. Det skal lønne seg å forebygge sykdom i forkant, i stedet for å reparere i etterkant. Og det handler ikke minst om rehabilitering. Innsats for å bygge pasientene opp etter behandling og rehabilitering forebygger reinnleggelser. I budsjettet for 2010 er det derfor foreslått satt av 240 mill. kr til forebyggende helsetjenester i kommunene. Det er ikke nok, men det er en start. Et av de viktigste tiltakene som må styrkes, er lavterskeltilbud som helsestasjonene og spesielt skolehelsetjenesten. Skolehelsetjenesten vil bli et lavterskeltilbud for barn og unge med psykiske vansker og/eller andre sammensatte problemer. Målet er et lavterskeltilbud som bidrar til forebygging og tidlig hjelp på riktig nivå. Et annet viktig tiltak er å bygge opp kompetansen innen forebyggende helsetjenester i kommunene, som f.eks. innen ernæring, samfunnsmedisin, miljørettet helsevern, psykisk helsearbeid og fysisk aktivitet. Jeg har registrert at i en del kommuner er ikke midlene – de 240 mill. kr – foreslått brukt til det formålet som her er beskrevet. Jeg vil oppfordre statsråden til å følge dette opp, slik at de 240 mill. kr som er lagt inn i rammen til kommunene, blir brukt til formålet. Jeg vil også trekke fram et annet viktig tiltak som er foreslått i budsjettet, nemlig gratis helsetjenester for barn og unge opp til 16 år. Fra 1. januar hever vi aldersgrensen for gratis helsetjenester under egenandelstak 1 fra 12 til 16 år. Forslaget vil gjøre det enklere for ungdom i denne aldersgruppen å oppsøke lege, f.eks. for psykiske tilstander, mistanke om seksuelt overførbare sykdommer, spørsmål om prevensjon, uønsket graviditet mv. I budsjettet er det foreslått 150 mill. kr til rusopptrappingsplanen. Med dette er rusfeltet styrket med 835 mill. kr i perioden 2006–2010. Et av problemene med dagens rusbehandling er manglende samhandling mellom ulike etater. Gjennom Samhandlingsreformen arbeider vi for at ruspasienter skal sikres helhetlig, sammenhengende behandlingskjeder både gjennom endringer i finansieringssystemer og lovverk. Rusavhengige må sikres et variert behandlingstilbud, det må bli økt satsing på medikamentfrie behandlingstilbud. Ventetiden for legemiddelassistert rehabilitering, LAR, må ned. Også mennesker i aktiv rus må sikres verdighet og hjelp, f.eks. gjennom lavterskelhelsetilbud, arbeid, aktivitetstilbud, gratis rettshjelp og andre skadebegrensende tiltak. SV mener at sprøyterom er et viktig tilbud for å redusere overdosedødsfall og som ledd i rehabiliteringen av rusavhengige. Jeg er derfor glad for at den rød-grønne regjeringen i sin politiske plattform har vært helt tydelig på at rusfeltet må styrkes ytterligere i årene som kommer, f.eks. gjennom en ny opptrappingsplan. En Fafo-rapport fra 2004 viser at om lag 60 pst. av de innsatte i norske fengsler har betydelige rusproblemer som ofte er kombinert med rusrelatert kriminalitet, og mange er gjengangere. Det er viktig for kampen både mot kriminalitet og mot rusmiddelavhengighet at disse får avrusning, behandling og rehabilitering under soningen. Rusmestringsenheter finnes i dag i ni fengsler, og SV er glad for at det nå legges opp til to nye rusmestringsenheter i 2010. Gjennom Opptrappingsplanen for psykisk helse har flere personer fått behandling, driftsrammen i perioden er økt med 6,4 milliarder kr, og det er investert 9,2 milliarder kr. Men antall personer som trenger hjelp, har økt. Det er fortsatt behov for økt satsing, og det er foreslått en aktivitetsvekst for hele spesialisthelsetjenesten på om lag 1,3 pst. Fra Stortingets og Regjeringens side har det vært en tydelig beskjed til helseforetakene at de skal prioritere aktivitetsveksten innen psykisk helsevern og rusbehandling høyere enn innen somatikken og andre helsetjenester, både gjennom oppdragsdokumenter og det som står her i statsbudsjettet. Jeg ser med bekymring på de signalene som kommer fra enkelte kommuner og enkelte deler av spesialisthelsetjenesten om kutt i tilbudene. Jeg forutsetter at statsråden følger aktivt opp overfor helseforetakene, slik at de prioriteringer som Stortinget og Regjeringen gjør i forhold til psykiatri og rus, blir fulgt opp. En dårlig tannhelse kan i tillegg til redusert selvfølelse føre til andre alvorlige helseproblemer om det ikke blir tatt tak i. SV har lenge vært opptatt av at tannhelsetjenester skal gjøres billigere. Jeg er glad for at det i regjeringsplattformen er understreket at Regjeringen har som mål at det offentlige gradvis skal ta et større ansvar på tannhelsefeltet, og vil utrede ulike modeller med sikte på at det etableres et tak for hvor mye den enkelte selv skal dekke av utgiftene til nødvendig tannbehandling. Denne utredningen ser vi i SV fram til. Det er store geografiske forskjeller i det offentlige tannhelsetilbudet. Utfordringene knyttet til tilgjengelighet er i hovedsak avgrenset til de områder eller distrikter hvor offentlige tannlegestillinger står ubesatt over lengre tid. Det er også dokumentert at tannhelsen til barn og ungdom er dårligere i områder med ubesatte stillinger og med stor gjennomtrekk. Jeg er glad for at Regjeringen i tannhelsemeldingen har understreket at muligheten til å ta hele eller deler av spesialistutdanningen desentralisert i lønnede utdanningsstillinger vil være et viktig virkemiddel for å bidra til en bedre geografisk fordeling av spesialister. Helt til slutt kan jeg ikke unngå å advare mot opposisjonens forslag om å avvikle den regionale organiseringen av spesialisthelsetjenesten for å sentralisere styringen til et statlig sykehusdirektorat i Oslo. Det er riktignok sagt av noen partier at det ikke skal være et sykehusdirektorat, men hva man kaller det, er for så vidt likegyldig – det blir oppbygging av en stor statlig sykehusadministrasjon i hovedstaden. Vi synes det er merkelig at disse partiene ønsker seg et mer topptungt og byråkratisk system der viktige beslutninger flyttes lenger unna dem de angår. En vesentlig kritikk mot helseforetakene har vært at avstanden mellom pasienter og beslutningstakere er for stor. Dette vil gjøre avstanden enda større. Vi tror at å omorganisere spesialisthelsetjenesten slik som man her foreslår, ved å avvikle det regionale nivået, vil medføre mer sentralisering – mer sentralisering av sykehustilbudet, av helsetilbudet, i årene som kommer, ved at man skal avvikle det regionale og gjøre det hele til et nasjonalt nivå. Det kan konsekvensen være av den foreslåtte endringen. Jeg anbefaler på det sterkeste budsjettet som nå er lagt fram. Det viderefører en linje som har vært der i hele den perioden vi har bak oss. Det er økning på alle budsjettrammer innenfor spesialisthelsetjenesten. Vi løser ikke alle problemene med dette budsjettet, men det peker framover i riktig retning.