Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2004-03-10:
Jeg har nylig lagt fram en handlingsplan for å forebygge uønskede svangerskap og abort. Den gjelder for perioden 2004–2008. Hovedmålene for handlingsplanen er at aborttallene skal ned, og at alle skal ha et best mulig utgangspunkt for å kunne planlegge svangerskap og ha et trygt seksualliv. Aborttallene for 2003 kommer ikke før i april i år. Det er derfor for tidlig å dra den slutning at aborttallene stiger på landsbasis, ut fra enkelte meldinger fra noen sykehus. Når det gjelder abortraten i de yngste aldersgruppene, har utviklingen ifølge Sosial- og helsedirektoratet vært positiv i Norge de to siste årene. Sverige, Finland og Island har hatt en økning i abortraten blant tenåringer fra midten av 1990-årene fram til 2002, mens Danmark og Norge har hatt en nedgang. Sverige og Island har hatt høyere abortforekomst blant tenåringer enn Norge, mens Finland og Danmark ligger noe under Norge når det gjelder tenåringsraten. For å få aborttallene ytterligere ned vil mange av tiltakene i handlingsplanen videreføres, som f.eks. lett tilgang til prevensjon. Mange tiltak skal utvikles eller holdes ved like, som f.eks. seksualundervisningen i skolen, til nye årskull hvert år. Nye tiltak skal styrke undervisningen for å utvikle positive holdninger og grensesetting i forhold til seksuell aktivitet og prevensjonsbruk. Nye etterutdanningstiltak til fastleger og andre helsepersonellgrupper for å heve kompetansen i forhold til de gruppene som har spesielle behov, grupper med etnisk minoritetsbakgrunn og ikke minst aldersgruppen 20–24 år skal blir utarbeidet i samarbeid mellom direktoratet og berørte parter. Sosial- og helsedirektoratet har også fått i oppdrag gjennom handlingsplanen å oppsummere erfaringene med praktisering av lov om sterilisering, og bedre kvaliteten på dataene, nettopp for å oppsummere erfaringer med den ordningen som er vedtatt av Stortinget, sett i forhold til eventuelle endringer i aborttallene. Når det gjelder skolehelsetjenesten, gir den nye forskriften som trådte i kraft i fjor sommer, et viktig signal til kommunene om å prioritere helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Tjenesten skal framstå som et helhetlig tilbud til barn og unge fra 0 til 20 år. Helsestasjon for ungdom, som er en utvidelse av skolehelsetjenesten, bidrar til økt tilgjengelighet når det gjelder helsespørsmål som ungdom er opptatt av. Når det gjelder kapasitet i skolehelsetjenesten, har, ifølge Statistisk sentralbyrå, antall årsverk i tjenesten økt med 700 i perioden fra 1994 til og med 2002. Det betyr at det har vært en jevn økning av årsverk i helsestasjons- og skolehelsetjenesten. I tillegg er det opprettet 285 ungdomshelsestasjoner i kommunene i løpet av den samme perioden. Sosial- og helsedirektoratet har under arbeid en felles veileder som utdyper oppgavene i helsestasjons- og skolehelsetjenesteforskriften. Fylkesmennene skal bidra til å implementere forskriften og veilederen til den. Hensikten med disse tiltakene er å støtte kommunene i den ønskede omlegging til en helhetlig tjeneste og i det kontinuerlige kvalitetsforbedringsarbeidet i helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Det pågår et omfattende arbeid med å forebygge uønskede svangerskap og abort i kommunene, og handlingsplanen for 2004–2008 skal bidra til å stimulere dette viktige arbeidet med ytterligere tilskuddsmidler. Vi satser i 2004 21,6 mill. kr på dette.