Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-03-25:
Senterpartiet ønsker denne loven velkommen. Norge får i dag en egen språklov, som stadfester at norsk er hovedspråket i Norge, det samfunnsbærende språket og forvaltningsspråket i alle sektorer. Vi mener i tillegg at en allmenn språklov er et viktig grep for å definere status og rolle også for andre språk enn norsk innenfor en helhetlig språkpolitikk, og det er bra at loven nå også skal bidra til å verne og fremme samisk språk, minoritetsspråk – kvensk, romani, romanes – og norsk tegnspråk. Jeg er glad for den positive mottakelsen som forslaget om norsk tegnspråk som kulturuttrykk og som språkuttrykk har fått som likeverdig med norsk. Mitt aller første politiske innlegg noen gang holdt jeg som elev på videregående for å forsvare at barneskolen min, Rygi, på Notodden, fortsatt skulle ha nynorsk som hovedmål. Jeg argumenterte både med hvor nyttig det hadde vært for meg, hvor vakkert nynorsk er, og ikke minst hvor viktig nynorsk er å opprettholde. Min kamp for nynorsken har ikke avtatt med årene. Derfor mener jeg, i tråd med partiet mitt, at lovforslaget dessverre ikke er godt nok med tanke på å styrke nynorsken. For Senterpartiet er det viktig å dyrke og videreutvikle begge skrifttradisjonene våre. Rett nok er nynorsk og bokmål formelt likestilte språk i dag, men i realiteten blir nynorskens status og posisjon stadig utfordret. Det er derfor avgjørende med virkemidler som bidrar til å løfte nynorsk skriftkultur og posisjonen den har. Regjeringen foreslår endringer i den nåværende målloven § 4, som gjelder krav til norskspråklig skrivekompetanse. Forslaget fra regjeringen i ny § 16 innebærer i realiteten en svekking av denne plikten. Senterpartiet foreslår å videreføre dagens praksis, hvilket innebærer at ansatte i statsorganer skal skrive bokmål og nynorsk etter de reglene som til enhver tid gjelder for målbruk i tjenesten. Fylkeskommunene kan også kreve det samme. Det er ellers positivt at Språkrådets oppgaver blir lovfestet, men skal vi sikre at lovens intensjoner blir etterlevd, vil det være formålstjenlig med sanksjonsmuligheter. Dette er noe som ble påpekt av høringsinstansene i både regjeringens og komiteens høringer. Senterpartiet fremmer sammen med Arbeiderpartiet og SV forslag hvor vi ber regjeringen se på hvilke sanksjonsmuligheter som skal gjelde ved brudd på språkloven. Vi støtter også forslagene som gir Språkrådet bedre tilsynsmyndighet. Vi er ellers glade for at fylkeskommunene nå får utvidede plikter som vil sikre at nynorskbrukerne vil se mer av språket sitt. Men i spørsmålet om det er klokt å innføre et kvantifiseringskrav i vekslingen mellom skriftspråkene hos språknøytrale fylkeskommuner, mener vi at det er viktig å balansere det opp mot fylkeskommunenes selvråderett, som jo Senterpartiet alltid er opptatt av å styrke, og går derfor ikke inn for det. Innstillingsdokumentet i dag er beklageligvis litt sprikende og upresist med tanke på Senterpartiets politikk. Det skyldes datatrøbbel under avgivelsesmøtet, da Stortinget hadde fått nye sikkerhetstiltak og jeg på reise verken kom inn på avgivelsesdokument eller på e-post med oversikt over hvilke forslag og merknader vi skulle inn i. Derfor er det viktig for meg nå å tydeliggjøre at Senterpartiet støtter forslagene nr. 6, 9, 10 og 11, og vi kommer til å støtte forslag nr. 7 subsidiært – alle fra Arbeiderpartiet og SV. Så tar jeg opp det forslaget Senterpartiet er alene om.