trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
Arbeiderpartiet planlegger ikke å innføre noen egne trinn for kapitalbeskatning etter at denne modellen er innført. Det er helt uaktuelt. Men det som er tilfellet i dag – og det er derfor vi går inn for aksjonærmodellen nå – er at den delingsmodellen som man var enige om i 1992, etter 1992 er blitt stadig mer uthulet og pulverisert, slik at skatteunndragelser og smutthull har florert over lang tid. Da mener vi at det systemet som vi nå går over til, aksjonærmodellen, er et mye bedre system. Nå får vi også et bredt flertall for utbytteskatt, noe som Arbeiderpartiet alltid har gått inn for. Det vil også ved dette fortsatt være litt avstand mellom kapitalbeskatning og vanlig beskatning på lønnsinntekter. Det vil det være. Men vi har tatt et stort skritt i riktig retning. Selv med opplegget til Regjeringen og Fremskrittspartiet vil det være en viss avstand. Fortsatt vil urettferdigheten være til stede, men den blir mye mindre enn før, og vi får utbytteskatt, noe vi ikke har fått flertall for i denne forsamling tidligere.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
Jeg tror at representanten Hagesæter opererer med en gammel tabell, før vi justerte bl.a. minstefradraget. De tabellene vi har, og som jeg tror vi kan si er uomtvistelige, viser f.eks. at en lønnsmottaker med en inntekt på 200 000 kr med Arbeiderpartiets opplegg vil få en skattelettelse på 3 600 kr. Går vi til en inntekt på 1,2 mill. kr, vil denne lønnsmottakeren med Arbeiderpartiets opplegg få en skatteskjerpelse på 5 100 kr. Det mener vi er rettferdig. Da mener vi at vi omfordeler fra dem med de høyeste inntektene til dem med de laveste inntektene. Når nå Fremskrittspartiet er med Regjeringen på å ta vekk en rekke saker i beskatningssystemet, som fratrekk for pendlerne og for store sykdomsutgifter, ser vi med en gang at her blir fordelingen en helt annen enn det Hagesæter nå prøver å framstille det som.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
Det har også i denne innstillingen fra finanskomiteen vært drøftet grunnfondsbevisenes stilling, altså med andre ord finansieringskildene for sparebanksystemet i Norge. Kristelig Folkeparti har tidligere stått sammen med et flertall her i Stortinget om at grunnfondsbevisene skulle fortsette. Selv om sparebankene nå hadde mulighet for å omorganisere seg, skulle grunnfondsbevisene ha en trygg og god stilling, og vi skulle videreføre dem. Det har kommet til uttrykk både i skattemeldingen og i kredittmeldingen, og nå i innstillingen har bl.a. Arbeiderpartiet og Senterpartiet en merknad som understreker at dette må videreføres. Men jeg registrerer at Kristelig Folkeparti ikke er med på det. Betyr det at Kristelig Folkeparti nå deler departementets syn i denne saken, som bl.a. sier at grunnfondsbevisene ikke trenger en ekstra skjerming i aksjonærmodellen når den blir innført fra 1. januar 2006?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
May Britt Vihovde var inne på et innlegg som jeg hadde tidligere i dag, og gårsdagens innlegg av statsråd Sponheim, om delingsmodellen og hvilken støtte den har. Jeg skal i senere innlegg komme tilbake til forholdet mellom kapital og arbeidsinntekt og beskatning av dette. Men for Arbeiderpartiet var det viktig å få til et beskatningssystem for bedrifter og næringer som hadde holdbarhet over tid, og som lå fast med stort flertall. Venstre lovpriste i debatten i går Fremskrittspartiets støtte til innføring av aksjonærmodellen. Men Hagesæter, representanten fra Fremskrittspartiet, sa helt klart i sitt innlegg i dag at aksjonærmodellen var de helt imot. Er det fortsatt i Fremskrittspartiet Venstre skal søke støtte for innføring av aksjonærmodellen?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
Finansministeren sa at arbeidet med skattereformen ikke er sluttført – det er vel lite i denne sal som er sluttført, også når det gjelder skatt. I Sem-erklæringen sa man at skatten skulle ned med 31 milliarder kr. I skattemeldingen som vi hadde til behandling på forsommeren, annonserte Regjeringen 16 milliarder kr, og finansministeren sa nå at budsjettavtalen for 2005 innebærer 4,5 milliarder kr i skattelettelser – altså gjenstår det ca. 12 milliarder kr. Da er mitt spørsmål til finansministeren: Hvilken innretning vil de nye kuttene ha i skattesystemet for igjen å finansiere skattelettelse til de aller rikeste? Er det ved økt moms, eller er det på fradragsordninger for dem som har store sykdomsutgifter osv., slik vi nå ser eksempler på? Er det her innslagene skal komme for å oppnå de 12 milliardene som nå gjenstår?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
Jeg tok ordet til et treminuttersinnlegg fordi finansministeren brukte mye av sitt svar til meg til å spørre meg på nytt om forskjellen mellom skatt på kapital og skatt på arbeid. Jeg beklager, men jeg finner grunn til da å gå litt i detalj. Avstanden til Regjeringens opplegg er betydelig. Vi er enige om at skatt på kapital og skatt på arbeid må nærme seg hverandre. Men hvis vi tar Regjeringens opplegg trinn 2, alminnelig skatt, pluss trygdeavgift, toppskatt og arbeidsgiveravgift, dreier det seg om ca. 65,3. Hvis vi tar Arbeiderpartiets opplegg trinn 2, alminnelig skatt og trygdeavgift ca. 35,8, toppskatt 19,5 og arbeidsgiveravgift 14,1, blir det 69.3. Forskjellen er altså ca. 4 pst. i forhold til skatt på utbytte, som blir 48,16 pst. i dag. Da er jo ikke avstanden på dette punktet så stor som regjeringspartiene og finansministeren vil ha det til, og som de prøver å framstille det som. Vi er også enig i at det bør nærme seg, slik at vi ikke får disse skattesmutthullene, selvfølgelig ikke. Men jeg synes man skal moderere seg når man snakker om at det er åpent som en stor låvedør. Det var før, med delingsmodellen. Etter uthulingen fra de borgerlige partienes side av den modellen som vi var enige om i 1992, har det blitt en stor låvedør, som vi ikke kan leve med. Dette er nå i ferd med å tette seg ganske bra, og vi får nå utbytteskatt i tillegg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-11-26:
Gjennom hele denne høsten har Arbeiderpartiet kritisert regjeringspartiene for å gi mest til dem som har mest fra før. Fordi vi senker marginalskatten, gir vi det Arbeiderpartiet kaller for usosiale skattelettelser. Men er ikke det nøyaktig det samme som Arbeiderpartiet selv åpner for i dag? Ved å gå inn for å fjerne delingsmodellen sørger Arbeiderpartiet for at de aller rikeste i Norge, de som har mulighet til å organisere sin virksomhet slik at de kan hente sin inntekt ut som kapitalinntekt, får store skattelettelser. Det vil da være forbeholdt dem som har muligheten til å organisere sin virksomhet slik at de kan hente ut inntekt som kapitalinntekt. Det betyr at Arbeiderpartiet sørger for at det de selv kaller for usosiale skattelettelser, ikke bare blir usosiale, men i tillegg urettferdige, fordi det vil være forbeholdt noen få. Mitt spørsmål til representanten Tore Nordtun er følgende: Synes Arbeiderpartiet det er greit at det kun er noen få, de som har muligheten til å organisere sin virksomhet annerledes, som skal ha mulighet til å få store skattelettelser, eller planlegger Arbeiderpartiet å innføre en ekstra kapitalbeskatning i tillegg til aksjonærmodellen for å unngå dette?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-11-26:
Jeg kan berolige Gjermund Hagesæter med at jeg som forhandlingsleder mener at Fremskrittspartiet kommer med mer enn nok av krav og også står mer enn hardt nok på de kravene de har! Det er klart at fra vårt politiske ståsted skulle vi gjerne sett at de kom et litt annet sted, men det er kanskje en annen diskusjon. Det er interessant at Tore Nordtun erkjenner at Arbeiderpartiets skatteopplegg har smutthull, at han erkjenner at man med Arbeiderpartiets opplegg, hvor man fjerner delingsmodellen, men ikke reduserer marginalskatten, åpner for tilpasningsmuligheter. Så kan vi diskutere om det skaper en låvedør eller om det skaper en vanlig utgangsdør, men det er i hvert fall betydelige tilpasningsmuligheter i Arbeiderpartiets opplegg. Arbeiderpartiet har hele denne høsten kritisert regjeringspartiene for å gi mest skattelette til dem som har mest fra før, og sagt at det er usosialt at noen skal få redusert sin marginalskatt ned mot 50 pst., men Arbeiderpartiet åpner for nøyaktig det samme i og med at det her blir mulig for mange av de virkelig rike i Norge å organisere seg slik at de kan hente ut sin inntekt som kapitalinntekt i stedet for som arbeidsinntekt og dermed få redusert sin marginalskatt. Det betyr at de skattelettelsene som Arbeiderpartiet har karakterisert som usosiale, ikke bare blir usosiale, men de blir også urettferdige. De som kan organisere seg, som kan tilpasse seg, vil få store skattelettelser, mens de som ikke har mulighet til å organisere seg annerledes, de får ikke de samme skattelettelsene. Arbeiderpartiet aksepterer åpenbart at de som har mest fra før, skal få betydelige skattelettelser så fremt de kan organisere seg annerledes – og det er åpenbart en side av systemet som Arbeiderpartiet aksepterer.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2004-11-26:
Hvis det kan glede representanten Hill-Marta Solberg, kan jeg godt erkjenne at det fortsatt er en forskjell i vårt opplegg også når det gjelder skatt på arbeid og skatt på kapital. Men det er som finansministeren understreket: Den forskjellen ønsker vi å gjøre enda mindre. Det betyr at de tilpasningsmulighetene vil bli meget, meget begrenset i vårt opplegg. Vi erkjenner også at marginalskatten på arbeid skal ned. Vi er stolte over at vi nå er i ferd med å få til en lavere marginalskatt som gjør at ingen skal betale mer enn halvparten av siste krone i skatt. Det er nøyaktig det samme som Arbeiderpartiet jobbet for på begynnelsen av 1990-tallet, med andre ord at ingen skal betale mer enn halvparten. Men det var for så vidt ikke det som var mitt hovedpoeng. Mitt hovedpoeng var at Arbeiderpartiet har kritisert regjeringspartiene for å gi store skattelettelser til dem som har mest fra før, og at det i Arbeiderpartiets opplegg vil være en mulighet for alle som kan tilpasse seg, til å oppnå nøyaktig de samme skattelettelsene – faktisk større mulighet enn det vi har åpnet for i vårt opplegg. Dermed har jeg konkludert med at Arbeiderpartiets opplegg ikke bare blir usosialt, hvis man ønsker å sette det ordet på det, men det blir også urettferdig, fordi det vil være begrenset til dem som faktisk kan tilpasse seg et nytt system.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-26:
Representanten Nordtun hevda at Arbeidarpartiet står for ein meir sosial og rettferdig fordelingsprofil. Eg må innrømme at eg har litt problem med å sjå det. For ein som tener 110 000 kr, har Framstegspartiet foreslått ein skattelette på 6 355 kr. Det er ikkje så veldig mykje, men det er noko eg trur dei fleste som tener 110 000 kr, vil vere nokså fornøgde med. Arbeidarpartiet har derimot foreslått ein skattelette for denne inntektsgruppa på 363 kr pr. år, altså ei auka kjøpekraft på ca. ei krone pr. dag. Ein som tener 950 000 kr, får derimot frå Arbeidarpartiet ein skattelette på 6 837 kr. Mitt spørsmål til Nordtun er då: Er det dette Arbeidarpartiet meiner med ein rettferdig og sosial fordelingspolitikk, at ein med ei inntekt på 110 000 kr får 363 kr i skattelette?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-26:
Eg har eit spørsmål angåande den 26. mars-problematikken som reiser seg i forhold til fritaksmetoden. No er det jo slik at etter den datoen får ein ikkje realisere latente tap. Det betyr at det er ein del bedrifter som også har bokførte framtidige skattefordelar på grunn av latente tap, som dei ikkje får realisert. EDB-konsernet, som har ein eigenkapital på 1,5 milliardar kr, vil då miste 1/3 av denne eigenkapitalen, dersom dette blir vedteke. Revisorforeningen, som var inne på seminar i finanskomiteen, nemnde at enkelte selskap kan tape opp til 50 pst. av sin bokførte eigenkapital. Mitt spørsmål til representanten Hansen er: Korleis trur han at f.eks. utanlandske aksjonærar vil reagere når delar av den bokførte eigenkapitalen i enkelte selskap blir konfiskerte av staten ved dette grepet?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-26:
Framstegspartiet har sjølvsagt eit alternativt statsbudsjett, der vi har våre primære prioriteringar, og så har vi altså gått i forhandlingar ut frå det. Då har vi fått til ein del forbetringar, men vi har sjølvsagt ikkje fått til alt som vi ville. Men vi har i alle fall sikra ein langt meir sosial skatteprofil enn det som det var lagt opp til frå Regjeringas side. Vi har ein skattelette, spesielt til dei låge inntektsgruppene, som er betydeleg betre enn Regjeringas forslag. Det har til ein viss grad gått på kostnad av at dei med høge inntekter har fått noko mindre skattelette. Det gjer at sjølv om ein er pendlar, vil ein i dei aller fleste tilfella komme ut med ein betydeleg skattelette. Det er vi glade for. Alternativt, dersom det hadde blitt forhandlingar med Arbeidarpartiet, trur eg resultatet hadde blitt det motsette, at det hadde blitt skatteskjerpingar for store grupper.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-26:
Framstegspartiet er skattelettepartiet nr. 1 i norsk politikk. Det har vi også vist i vårt alternative statsbudsjett. Der har vi altså ein skatte- og avgiftelette på 25 milliardar kr meir enn det Regjeringa har foreslått. Men no er det faktisk slik at vi er opptekne av at alle skal få skattelette, ikkje berre dei med veldig høge inntekter. Derfor har vi ein litt annan profil på våre skattelettar. Vi har også avgiftslettar som ligg inne. Vi er opptekne av grensehandel. Vi er opptekne av at alle saman skal komme betre ut. Derfor var vi nøydde til å gi noko mindre skattelettar i dei absolutt høgste inntektene, enn det Høgre hadde foreslått. Men alle grupper, både låginntektsgrupper og høginntektsgrupper, har fått betydelege skattelettar med Framstegspartiets opplegg.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-26:
Det er jo ein kjend melodi at ein i SV ønskjer skatteskjerpingar for store grupper. Ein ønskjer skatt på aksjeutbytte og å behalde formuesskatten, som gjer det billegare å eige norsk næringsliv frå utlandet enn frå Noreg. Ein ønskjer m.a. også at ein skal skattleggje reiarane langt hardare enn det konkurrentane deira i konkurrerande land blir. Spørsmålet mitt er: Trur ikkje representanten Djupedal at ein skattepolitikk med denne haldninga ville ha ført til utflagging av norske bedrifter og tap av norske arbeidsplassar, dersom han hadde blitt gjennomført?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-26:
Representanten Bjørg Tørresdal seier at skattereformen er ei heilskapleg reform, der nokre taper og nokre tener. Det er nok riktig. Eg vil komme inn på det same spørsmålet som eg prøvde å stille til Torbjørn Hansen om 26. mars-problematikken, som fører til at latente tap ikkje kan realiserast etter dette tidspunktet i år med tilbakeverkande kraft. Det betyr altså at dei selskapa som har ein bokført framtidig skattefordel på grunn av dette, ikkje får behalde han meir. Det betyr at den bokførte eigenkapitalen blir redusert. Det kan vere inntil 50 pst. av eigenkapitalen som blir konfiskert på denne måten av staten. Mitt spørsmål til representanten Tørresdal er om ikkje ho trur at dette kan oppfattast som sterkt urimeleg både av aksjonærar og av tilsette, når staten altså konfiskerer inntil 50 pst. av den bokførte eigenkapitalen til enkelte selskap ved denne ordninga.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-26:
Eg vil først kommentere det som finansministeren var inne på når det gjeld kjeldeskatt, at dei som ikkje går inn for aksjonærmodellen, har inga løysing på dette problemet. Det er ikkje riktig. Denne dobbeltskattlegginga kan godt fjernast utan at ein innfører utbytteskatt i Noreg, og dette har òg Framstegspartiet teke til orde for tidlegare. No sa finansminister Per-Kristian Foss at arbeidet med skattereforma enno ikkje er sluttført, og det er heilt korrekt. Ein får no vedteke utbytteskatten, men skattelettane har ein altså ikkje fått på plass. Ein innfører skjerpingane før ein innfører lettane, som fjerning av formuesskatten. Det gjer at mange næringsdrivande no er bekymra for at dette er eit skritt i feil retning, og at ein får utbytteskatt utan at formuesskatten er fjerna. Kva vil finansministeren seie i forhold til denne bekymringa, bortsett frå at det sjølvsagt er viktig med eit borgerleg fleirtal også etter valet neste år?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2004-11-26:
Finansminister Per-Kristian Foss hevda her at vi hadde misforstått dette med den ulovlege dobbeltskattlegginga av utanlandske aksjonærar, og at det var godtgjeringsreglane som her var problemet. Det siste, at det er godtgjeringsreglane, er for så vidt riktig, men eg trur ikkje at vi har misforstått dette. På bakgrunn av den informasjonen som vi har fått frå Regjeringa i denne saka, meiner eg framleis at det er fullt mogleg å fjerne den ulovlege dobbeltskattlegginga av utanlandske aksjonærar utan at ein treng å innføre utbytteskatt i Noreg. Heidi Larssen etterlyste at vi skulle ha løysinga på dette klart. Viss ho meiner og trur at eg har eit ferdig lovutkast på innerlomma som eg er klar til å leggje fram, må eg seie at det har eg rett og slett ikkje. Det er noko som vi må sjå litt på og spele ut i forhold til Regjeringa, så det har vi ikkje klart. Men vi meiner framleis at det er fullt mogleg. No kom finansministeren og røpte frå dei interne forhandlingane. Finansministeren var ikkje til stades under desse forhandlingane, men han seier at han kan røpe at Framstegspartiet ikkje hadde kjempa hardt for å fjerne formuesskatten. No er det slik at når vi går i forhandlingar, kjem vi ikkje med heile vårt alternative statsbudsjett som eit utgangspunkt. Vi prioriterer faktisk våre krav. Det som var viktig for oss i denne omgangen, var å få ein sosial profil på skattelettane og å få meir skattelette for dei med lågast inntekt. Vi har greidd å skyve dette i ei positiv retning, og å få ein meir sosial profil. Men vi konstaterer sjølvsagt at finansministeren meiner at problemet med Framstegspartiet no er at vi ikkje kjem med nok krav til regjeringspartia i forhandlingane. Han meiner også at vi er for medgjerlege i forhandlingane, at vi ikkje står hardt nok på dei krava som vi har. Det skal vi sjølvsagt notere oss, og vi skal komme sterkare tilbake ved seinare høve.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2004-11-26:
Jeg synes at representanten Ranveig Frøiland i måten hun stiller spørsmålet på, faktisk argumenterer mot sitt eget budskap. For hvis det er slik at vanlige folk, de fleste lønnsmottakere, har disse fradragene som representanten Frøiland viser til, er det jo en selvfølgelighet at disse fradragene bør dekkes av minstefradraget og de generelle fradragsordningene. Fradraget knyttet til daglige arbeidsreiser, f.eks., hvor de som har lengre arbeidsreise enn 19,9 km, fortsatt beholder fradraget, mens de som har kortere arbeidsreise, mister det, er en ordning som gjelder for veldig mange. Det at vi da øker minstefradraget, gjør at man fortsatt får fradrag for en lang rekke kostnader, hvorav dette er en del. Når det gjelder kostfradraget for pendlere, som representanten Frøiland viser til, er det slik at dette er et fradrag som høyinntektsgruppene nyter godt av. De får også redusert toppskatt. Det er også slik at en del av disse fradragene er veldig upresise i forhold til at det gis fradrag for større utgifter enn hva man faktisk har. Så oppryddingen i fradragsordningen som Regjeringen gjør, gjør systemet mer rettferdig, og det gjør at man får bidratt til økt verdiskaping.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2004-11-26:
Som jeg sa i mitt innlegg, gjør fritaksmetoden at selskapsaksjonærer fritas for skatt på gevinst mellom aksjeselskap. Det er en betydelig forenkling og en betydelig lettelse for næringslivet og en endring som er veldig positivt mottatt av hele næringslivet. Dette er en endring i skattesystemet som gir en halv milliard i skattelettelser og gjør konkurranseevnen til næringslivet vesentlig bedre. Da er det interessant at Fremskrittspartiet har valgt å stemme imot fritaksmodellen, som er en viktig forbedring av skattesystemet for næringslivet. Når det gjelder innføringen av fritaksmodellen, er det en krevende måte å endre systemet på, fordi tilpasningsmulighetene er veldig store hvis det blir varslet på forhånd. Innføringsmetoden her må ses i sammenheng med de betydelige fordeler som næringslivet har ved at fritaksmetoden faktisk blir gjennomført. Mitt inntrykk er at næringslivet er meget, meget positivt til at dette nå blir gjennomført, og jeg undres litt over at Fremskrittspartiet stemmer mot denne forbedringen av skattesystemet.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2004-11-26:
Jeg er veldig glad for at representanten Djupedal og Sosialistisk Venstreparti etterlyser flere skattelettelser for næringslivet. Hvis de kunne ha fulgt det opp i sin stemmegivning også, hadde det gjort at det ble lettere å forbedre det norske skattesystemet. Det er et paradoks at et parti som går inn for å øke formuesskatten – som kanskje er noe av det mest skadelige for norsk verdiskaping og norsk kapitaltilgang – nå irriterer seg over at boligskatten blir fjernet. Hvis man ser på helheten i den skattepolitikken som blir ført, med lavere skatt på arbeid, lavere skatt på kapital, hvor man fører en stram budsjettpolitikk og bedrer rammevilkårene for næringslivet, er det ingen tvil om at denne regjeringen har en helt annen kurs i forhold til verdiskaping og tilrettelegging for investeringer i næringslivet enn hva f.eks. representanten Djupedal og Sosialistisk Venstreparti har.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2004-11-26:
Regjeringspartiene fjerner boligskatten fordi boligene er kjøpt med allerede beskattede midler. Vi fjerner boligskatten fordi den er vilkårlig og urettferdig på grunn av ulike ligningsverdier, og fordi den kreves inn uavhengig av betalingsevne og inntektsnivå. Folk oppfatter det som en ganske urimelig beskatning. Sosialistisk Venstreparti, derimot, skriver at de er imot fjerning av boligskatten. De mener at boligskatt, formuesskatt og eiendomsskatt «må ses i sammenheng», som de så kryptisk skriver. I forbindelse med skattereformen bad de sosialistiske partiene om et nytt takseringsgrunnlag for boliger. Man rigger altså til et boligskattesystem for kraftige skatteskjerpelser. Man viste også til at det å øke boligskatten og eiendomsskatten ville bringe det norske systemet på linje med nivået i EU. Mitt spørsmål er: Kan representanten Djupedal si noe om hvilket bakholdsangrep norske boligeiere kan forvente dersom de sosialistiske partiene skulle få anledning til å gjøre dette?
Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
Dette er ei stor skattereform. Systemet er det mykje bra med, men nivået er Arbeidarpartiet ueinig med Høgre i. For det er ikkje tvil om at Høgre gjev mest skattelette til dei som har mykje frå før. Torbjørn Hansen er oppteken av at vanlege arbeidstakarar ikkje skal betala toppskatt. Eg er oppteken av vanlege arbeidstakarar i fleire samanhengar enn det. Og når Høgre er med på å fjerna og stramma inn ein del heilt vanlege frådrag for vanlege arbeidstakarar, som daglege arbeidsreiser for pendlarar som bur i distrikta, og som pendlar inn til sentrale strøk, kostfrådrag for pendlarar, frådrag for store sjukdomsutgifter, fri kost på sokkelen og alt dette som vanlege folk no ikkje får frådrag for lenger, då vert det vanskelegare å vera vanleg og fattig – med dette nye skatteopplegget til Høgre. Spørsmålet mitt til Høgre er: Ser ikkje Høgre det urimelege i det som dei no er med på å skapa?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-26:
Et av de forhold som norsk økonomi preges av i dag, er at vi har lave investeringer i fastlandsøkonomien. Dette er en av årsakene til at arbeidsledigheten ikke går mer ned, og en av årsakene til at vi ikke har mer optimisme tross alt, selv om det er rally på Oslo Børs. Denne skattemeldingen vil forsterke dette, for her gjør man det paradoksale, nemlig at man gir lettelse i boligskatt, mens man ikke gir lettelse i f.eks. avskrivningssats, som er et helt målrettet virkemiddel for å få opp investeringstakten i næringslivet. Det betyr at hvis man har mye penger, kan man investere i bolig for på den måten å kamuflere verdier og på den måten ha passive investeringer som gir trygg avkastning, istedenfor å ta sjansen på å investere penger i næringsvirksomhet. En lettelse i avskrivningssatsen ville f.eks. stimulere til mer investering i produktiv næringsvirksomhet istedenfor å ha passiv kapital i bolig. Dette er et paradoks. Denne næringslivsvennligheten som Høyre flagger rundt seg, er altså ikke riktig hvis man går inn og ser på realiteten i dette. La meg bare spørre Hansen om han ikke synes at det burde vært gjort noe med dette paradokset? Burde man ikke egentlig ha gjort det helt motsatt? Burde man ikke ha gitt lettelse for næringslivet gjennom avskrivningssats, og heller sagt at boligskatten består?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-26:
Gjennom mange år i denne sal har SV – og også andre partier – vært opptatt av å få et takseringssystem som er rettferdig. Vi holdt nesten på å lykkes i Bondevik I-regjeringens tid. Da var vi i ferd med å få til et system som gjorde det mulig for ca. halvparten av alle boligeiere å slippe boligskatt. Jeg tror omtrent 20 pst. var på dagens nivå, mens de med de største boligene fikk noe økt boligskatt. Poenget er i utgangspunktet at man ønsker et rettferdig takseringssystem – for å skape et rettferdig skattesystem. Høyre har hele tiden motsatt seg dette. Det har de selvfølgelig gjort fordi de ønsker å bruke dette som et eksempel på hvor urettferdig boligskatt er. Men boligskatt er en rettferdig form for skatt. Den er en del av det som gjør at de som har mest, bidrar mest, og en del av den samfunnskontrakten vi har, at de som har mest, bidrar til fellesskapet. Høyre ønsker systematisk å undergrave hele den fellesskapstankegangen som ligger til grunn for et rettferdig skattesystem, som er det SV ønsker å ivareta. Høyre er for øvrig helt i utakt med sine søsterpartier i alle land i verden. Der er bolig det største takseringsobjektet – langt over alle andre tenkelige skatteobjekter. Høyre er et særsyn internasjonalt når det gjelder dette. Vi ønsker først og fremst et rettferdig takseringssystem, slik at vi kan få en rettferdig beskatning.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-26:
La meg bare få korrigere Hagesæter: Han kan ikke ha lest innstillingen. Mesteparten av det han sa om SVs forslag, var feil. La meg fastslå: Vi ønsker et skattesystem der man øker skattene med 2,2 milliarder kr, bokført. Hovedgrepene vi gjør, gjelder omfordeling. Det betyr at de som har sterkest rygg, må bære en større del av byrden, mens de som sitter nederst ved bordet, bør få skattelettelser. I personskatten gir vi lettelser opp til 381 000 kr, som er innslagspunktet for toppskatt, men vi ønsker ikke momsøkninger – noe Regjeringen og regjeringspartienes alliansepartner, Fremskrittspartiet, gjør – som innebærer en skattelettelse på 1 700 kr for alle inntektsgrupper over dette. Det betyr at man må tjene over 400 000 kr før man etter SVs forslag får skatteskjerpelse. De som tjener mer enn dette, bør etter SVs mening betale mer til fellesskapet og slik bidra til skole, utdanning, barnehager – dvs. alt som er viktig. Næringslivet gir vi skattelettelser totalt sett. De får en annen type skatt, som promoterer miljø og framtidsrettet investering, og som promoterer arbeid, som er det viktigste i dette landet. Vi må ivareta arbeidskraften, og det antar jeg at Fremskrittspartiet i utgangspunktet vil være enig i.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-26:
For det første tror jeg Kristelig Folkeparti må ta ansvar for det de selv gjør i regjering. Jeg synes dette var et typisk eksempel på å prøve å skylde på opposisjonen for de feil og mangler partiet selv har. At Kristelig Folkeparti smertes over den dypt usosiale politikken som høyreregjeringen har påført landet gjennom lang tid, skjønner jeg godt. Vi ser at også Kristelig Folkepartis grunnfjell smertes over dette. Det er kanskje derfor Kristelig Folkeparti er blitt mindre enn det var da de kom i regjering. SV alternative budsjett ser slik ut. Det ligger på nettet, tilgjengelig for alle som måtte ønske å lese det. Her står alt vi ønsker å gjøre. Dette er det SV vil gå til valg på når det gjelder skatt. Hvis velgerne vil, er det mulig at vi kan danne regjering neste høst. Da vil det være flere partier som må sitte sammen rundt et bord og bli enige om hva den regjeringen skal mene om skatt. SVs utgangspunkt når det gjelder skatt, er at vi vil ta med oss dette til det bordet – gitt at velgerne gir oss mulighet. Vi er ganske ydmyke i forhold til dette. Først skal vi gjennomføre et valg. Men vi skammer oss ikke over å si at SV er for et rettferdig skattesystem. Og vi skammer oss ikke over å si at vi ikke lover formålsløse skattelettelser til dem som har mest, noe Kristelig Folkeparti dessverre har vært med på gjennom flere år nå.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-26:
På tross av at skatt og avgift ikke er en del av EØS-avtalen, ser vi at EØS-avtalen i stigende grad griper inn i det som har vært det norske skatte- og avgiftssystemet. Vi så det først i forhold til arbeidsgiveravgiften, der vi fikk forsikringer om at dette kunne videreføres. Det kunne det ikke. Og nå ser vi det på to områder: Vi ser det på verdifastsetting av aksjer, og vi ser det i forhold til kildebeskatning, altså aksjonærbeskatning. Dette er en veldig urovekkende utvikling, fordi hele utgangspunktet for EØS-avtalen har vært at skatt og avgift ikke var en del av det systemet som vi sluttet oss til gjennom EØS-avtalen. Men det betyr at i stigende grad ser vi nå at ESA prosederer saker mot Norge, som Norge taper, som gjør at vi må endre vår lovgivning, skattelovgivning og avgiftslovgivning, uten at man egentlig har diskutert om det er dette man ønsker. Dette er ganske urovekkende, for det betyr at da er det mange ulike felt innenfor vår skattelovgivning som kan stå for tur neste gang. Og mitt spørsmål til statsråden gjelder f.eks. oljeskatten. Vi har 50 pst. høyere oljeskatt enn våre naboland. Hva skulle egentlig hindre ESA i å prosedere på at dette er konkurransevridende?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-26:
Det som gjør meg bekymret, er at vi har hørt de samme forsikringer mange ganger før om hvordan EØS-avtalen er å forstå. Vi har fått forsikringer både fra denne regjeringen og fra tidligere regjeringer om at f.eks. arbeidsgiveravgiften kunne videreføres. Det var ikke noe problem, for dette var en avgift vi bestemte selv. Jeg tror at det i utgangspunktet er slik som finansministeren nå sier: Det finnes mange avgifter som er forskjellige i ulike land innenfor dette området, og som i utgangspunktet er ikke-diskriminerende. Det betyr at det er en nasjonal beslutning. Men hvis man ser på hva som nå endres – som i utgangspunktet også er en nasjonal beslutning – og sier at det er konkurransevridende eller ulikt diskriminerende, trekkes dette lenger og lenger bort fra det som er utgangspunktet for avtalen, nemlig at skatt og avgift ikke er en del av denne. Den bekymringen må jeg si at jeg deler, når jeg ser ESAs appetitt på stadig vekk å blande seg inn i ting de saklig sett overhodet ikke burde blande seg inn i. De to siste eksemplene som statsråden redegjorde for i dag, er bare eksempler på akkurat det samme, ting vi i utgangspunktet tok for gitt at vi kunne ha en nasjonal forståelse av og lovgivning på. Dette er en problemstilling jeg tror finansministeren og hans kabinett bør tenke nøyere igjennom –hvordan man skal klare å møte disse utfordringene og sørge for at vi har en nasjonal lovgivning innenfor skatte- og avgiftsområdet.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-26:
Arbeidet med ny regnskapslov er et arbeid SV legger stor vekt på. Denne loven er et verktøy som skal hjelpe oss til å unngå nye finansskandaler og til å skape gode og oversiktlige vilkår for næringsdrivende, ansatte og skattemyndigheter. Nettopp på denne bakgrunn er vi forundret over at Regjeringen har valgt å splitte opp behandlingen av forslagene fra Regnskapslovutvalget i to proposisjoner. Vi mener det er avgjørende å se disse forslagene i sammenheng. Regjeringen har dessuten unødvendig hastverk. Det er bare i forhold til børsnoterte selskaps konsernregnskap at EU krever at rapporteringsplikt er vedtatt innen 1. januar 2005. De øvrige forslag vi behandler i dag, kunne ha ventet til den neste proposisjonen kommer, og SV fremmer derfor et utsettelsesforslag for disse i dag. Regjeringen har valgt å gå inn for en stor grad av valgfrihet i adgangen til å bruke ulike regnskapsformer. Det såkalte IFRS-systemet skal kunne brukes i både konsern- og selskapsregnskap. Samtidig skal det fortsatt være adgang til å avlegge regnskap i henhold til den eksisterende regnskapsloven. SV mener det er uheldig at det skal være ulike måter å avlegge regnskap på for samme type selskap. Det kan føre til mindre oversiktlighet og større tilpasningsmuligheter. Med tanke på hvor viktig informasjon regnskapene inneholder, er det klart fordelaktig om de regnskapspliktige får en enhetlig praksis å forholde seg til. SV foreslår derfor at det skal bli plikt til å benytte IFRS i alle konsernregnskap, mens selskapsregnskap fortsatt skal avlegges i henhold til regnskapsloven. Det er på denne bakgrunn litt uforståelig, det Fremskrittspartiets representant sa i det foregående innlegg. SV reagerer også på at Regjeringen med dette forslaget lar flere aksjeselskap benytte seg av forenklede regnskapsregler. En sånn endring kan svekke informasjonsverdien av regnskapene. Det store flertall av norske AS-er er allerede underlagt forenklet regelverk. SV slutter seg også til det Rudihagen sa knyttet til sparebankene og sparebankenes styre. Jeg tar opp de forslag SV står bak.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
Uansett kva Hagesæter og Framstegspartiet måtte seie, må ein jo konstatere at under stemmegivinga her i dag sviktar Framstegspartiet pendlarane, men det er kanskje det som er «subsidiært å utvise en konstruktiv holdning». Det er eit uttrykk som Framstegspartiet bruker. I ein omtale av fritaksmodellen, der dei går imot fritaksmodellen, står det at dei ønskjer «subsidiært å utvise en konstruktiv holdning». Underforstått: Primært ønskjer dei ikkje å vere så konstruktive. Det som blir veldig forvirrande, er at Framstegspartiet går imot fritaksmodellen, men samtidig støttar dei ein overgangsregel til ein modell som dei er imot. Kvar er logikken, og kva er det eigentleg Framstegspartiet her meiner? Elles har eg konstatert både her i dag tidlegare i debatten og i går at det har vore referert til ein skattetabell som viser konsekvensane av Arbeidarpartiet sitt skatteopplegg, som skal vere så usosialt. Det vart faktisk påstått at med ei inntekt på 110 000 kr fekk ein 363 kr i skattelette. Det er direkte feil. Ein får 2 500 kr i skattelette etter våre tabellar. Dersom ein skal bruke våre tabellar, må ein i alle fall vere rettferdig.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2004-11-26:
Arbeidarpartiet står i hop med fleirtalet i denne innstillinga, så eg kan stort sett vise til saksordføraren sin gjennomgang. Denne saka har reist ein del problemstillingar som vi har fått utgreidd, ikkje minst gjennom mange førespurnader og høringar. Det har òg vore ulike syn når det gjeld spørsmålet om andre enn børsnoterte konsern skal få tilgang til å følgje dei nye rekneskapsreglane, IFRS. Det har vore spørsmål om det operative ansvaret for handhevinga av regelverket skal leggjast til Kredittilsynet eller børsen. Det har vore spørsmål om det skal opprettast eit ekspertutval. Det har også vore ein del innspel når det gjeld uttrykket «et rettvisende bilde», om ein ikkje burde supplere det, slik at det òg tek omsyn til god rekneskapsskikk. I konklusjonen står vi som sagt i hop med fleirtalet og det som saksordføraren har gjort greie for her. Eg skal ikkje dra opp att argumentasjonar for eller imot, men eg ser éi problemstilling, og det er spørsmålet om å vente med å opne for at andre enn børsnoterte konsern kan ta i bruk IFRS. Det har Arbeidarpartiet vurdert litt att og fram, for det skal fremmast ein ny odelstingsproposisjon, som allereie er varsla, og som også skal omfatte desse endringane i rekneskapslova. Spørsmålet er om det ikkje er nyttig å sjå dette under eitt. Men konklusjonen vår er at vi følgjer Regjeringas opplegg i det som er foreslått her. Eg vil berre understreke to punkt som ikkje går på rekneskapslova, men som går på endringar av sparebanklova. Det har jo vore ein banklovkommisjon i gang, som bl.a. har komme med eit forslag om å forby at dagleg leiar skal vere styremedlem i banken. Dette har Regjeringa omtalt i proposisjonen, men har ikkje følgt det opp. Eg må berre understreke at det er behov for at Regjeringa tek ein ny runde på det og følgjer det opp så fort som råd er. Det andre gjeld endringar i regelverket for samansetjing av forstandarskapet. Der har det i noverande regelverk vore eit krav om at ein fjerdedel av forstandarskapet skulle bestå av tilsette i banken. Det er foreslått oppheva. Men vi må understreke at dette må bli praktisert på ein slik måte at dei tilsette iallfall får vidareført deltaking i forstandarskapet på ein rimeleg og rettmessig god måte.
Heidi Larssen (Høyre), 2004-11-26:
Det er ikke alltid man skjønner seg på Fremskrittspartiets politikk, og det er ikke alltid like lett å følge med på hva de til enhver tid mener. I stortingsvalgprogrammet deres for denne perioden står det at Fremskrittspartiet vil ha et lavest mulig totalt skattetrykk, og en meget stor del av skattekapitlet er viet progressiv beskatning, som ifølge dem er spesielt urettferdig, samfunnsøkonomisk uheldig, hemmer arbeidslyst og fører til store lønnsøkninger. Nå, derimot, opplever vi at Fremskrittspartiet i sitt alternative budsjett ikke reduserer satsene i toppskatten. At Fremskrittspartiet ønsker en høyere toppskatt og større progressivitet enn det som ligger i Regjeringens forslag, er nytt. Jeg tror representanten Hagesæter må forklare meg hva som egentlig har skjedd med Fremskrittspartiet. Gjelder ikke programmet for hele perioden? Kan man ikke lenger stole på Fremskrittspartiet i skattespørsmål? Er ikke Fremskrittspartiet lenger et skatteletteparti for alle?
Heidi Larssen (Høyre), 2004-11-26:
Den skattereformen flertallet i dag vedtar, sikrer at de norske skattereglene kommer i samsvar med våre EØS-forpliktelser. Representanten Djupedal er bekymret for EØS-reglene som påvirker Norge. Ja, vi blir påvirket, og en naturlig konsekvens av det burde være at vi blir fullt medlem av Det europeiske fellesskap og dermed har full medbestemmelse, og ikke bare er passiv mottaker. Jeg vil be representanten Djupedal tenke nøye igjennom det. Jeg ser at representanter for Fremskrittspartiet har vært ute og lurt på hva som kan gjøres for å bøte på dommen fra EFTA-domstolen om at det norske godtgjørelsessystemet ved aksjeutbytte er i strid med EØS-retten. Svaret kom jo her i dag: den skattereformen som Regjeringen har foreslått, og som vi nå behandler, sammen med noen andre tilpasninger, som finansministeren beskrev i sitt innlegg. Aksjonærmodellen og fritaksmetoden i selskapssektoren innebærer at dagens RISK- og godtgjørelsesmetode kan oppheves. Forskjellsbehandlingen av norske og utenlandske aksjonærer er over, og systemet er i tråd med EØS-retten. Den usikkerhet som har rådet rundt dagens system på dette punktet, blir dermed borte. Ved gradvis å fjerne formuesskatten, innføre utbytteskatt og redusere skatt på arbeid bringes Norge på linje med de fleste andre land i Europa. Det jeg lurer på, er om en representant fra Fremskrittspartiet kan svare meg på om ikke dette burde tilsi at de støttet den skattereformen som ligger til behandling i dag, eller om de har andre forslag som vil bringe norsk rett i samsvar med EØS-retten. Jeg har ikke sett slike forslag, og lurer på om det skulle dukke opp noen nå i siste øyeblikk.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-11-26:
I et replikkordskifte under trontaledebatten spurte jeg representanten Kristin Halvorsen om SV i et eventuelt regjeringssamarbeid til høsten ville reversere alle de skattelettelser som de har kritisert Kristelig Folkeparti for å ha vært med på. Ville SV, hvis de kom i regjering, foreslå å reversere alle de skattelettelsene som de har stilt oss i Kristelig Folkeparti til ansvar for å ha vært med på? På dette svarte representanten Halvorsen at det var irreversibelt – hun brukte det ordet. Jeg opplever noe av det samme nå. Vi får ikke et skikkelig svar. Vil SV foreslå å gjeninnføre boligbeskatningen hvis de kommer i regjering til høsten?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-11-26:
Kristelig Folkeparti er opptatt av grunnfondsbevisenes stilling. Grunnfondsbevis er en viktig kilde til egenkapitalfinansiering for sparebankene. Grunnfondsbevisene skal fortsatt ha en sterk og selvstendig stilling. For at grunnfondsbevisene fortsatt skal være et reelt alternativ, er det naturlig at Regjeringen, som en samlet komite sier i innstillingen, vurderer situasjonen for grunnfondsbevisene når aksjonærmodellen innføres i 2006. Da vil en komme tilbake til dette.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-11-26:
Det er rett som representanten Gjermund Hagesæter sier, at dette er en helhetlig reform, og det er viktig at vi får en skattereform som er rettferdig, og som oppleves rettferdig. Med overgang til et nytt system er det riktig at muligheten til fradrag blir endret, og overgangsreglene skal ivareta for noen av dem som rammes hardest ved innføringen av den nye modellen. Men tilbake til helheten i modellen: Som det òg ble sagt av representanten Hansen, så er det helheten og rettferdigheten for selskapene som skal ivaretas her.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-11-26:
Når det gjelder støtten til frivillige lag og organisasjoner, er det ikke snakk om et enten – eller, det er snakk om et både – og. I likhet med representanten fra Sosialistisk Venstreparti ønsker Kristelig Folkeparti å gi økte overføringer eller kanalisere veldig mye av velferdsmidlene gjennom de frivillige organisasjonene, både i eget land og til bistandsorganisasjoner ute. Her er det snakk om offentlige overføringer. En er glad for å sikre økonomien og stabiliteten i økonomien og i tillegg kunne øke økonomien – ikke bare sikre, men å kunne øke den. Når en gradvis har økt gavefradraget, har det vist seg at inntekten til frivillige organisasjoner har økt. Det er en positiv form for stabilitet at gaveinntektene øker og bedrer økonomien. Hver krone som investeres i frivillige organisasjoner, er en krone investert til innsats og til dugnadsånd.
Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2004-11-26:
Bjørg Tørresdal var oppteken av at frivillige lag og organisasjonar skal ha stabile økonomiske vilkår. Får ein det når ein er avhengig av enkeltmenneske si givarglede frå år til år? Den som er best til å lobbe for bygdas velståande personars gunst og lommebok, blir tilgodesett. Eitt år kan det vere idrettslaget, neste år Frelsesarmeen og det tredje året kan det vere 4H. Er det stabile økonomiske vilkår for den jobben som lag og organisasjonar skal gjere? SV var med i det fleirtalet som endra tippenøkkelen. Frivillige lag og organisasjonar skulle få større del av tippenøkkelen, nettopp for å gi frivillige lag og organisasjonar stabilitet og føreseielegheit. Vi aukar i SVs alternative budsjett tippenøkkelen og opptrappinga av han med 56 mill. kr. I tillegg har vi 20 mill. kr til frivillige lag og organisasjonar over Miljøverndepartementet sitt budsjett. 76 mill. kr – er det ei nedprioritering av frivillige lag og organisasjonar?
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-11-26:
Ifølge Regjeringens skisse i skattemeldingen skulle det deles ut 15 milliarder kr i brutto skattelette på lønnsinntekt i forbindelse med reformen. Menn skulle få 11 milliarder av disse, kvinner måtte nøye seg med 4 milliarder. Det er beregninger utført av departementet som sier dette. Av dem som ville ha fått over 10 000 kr i skattelette, ville det være 300 000 menn og 60 000 kvinner. Forskjellen i inntekt etter skatt ville øke med 4 000 kr i gjennomsnitt, og det skjer i en situasjon der kvinners lønn utgjør 66 pst. av menns lønn. Pensjonskommisjonen har anslått at lønnsandelen kommer til å øke til 71 pst. i løpet av 50 år, hvis det går like sakte framover. Så vil Regjeringen at dette skal ta et byks bakover, tilsvarende 15 års forsinkelse. Og det er lettelsene i toppskatten som utgjør det meste av dette. Er det nødvendig å betale den likestillingsfiendtlige prisen for å lukke den låvedøra som Høyre og finansministeren nå snakker om i forbindelse med skattereformen?
May Britt Vihovde (Venstre), 2004-11-26:
Eg håper inderleg ikkje at Arbeidarpartiet har tenkt å ombestemma seg til voteringa i dag. Eg oppfattar det slik at Arbeidarpartiet støttar Regjeringa i innføringa av aksjonærmodellen. Framstegspartiet er imot fordi dei ser dette i samanheng med redusert formuesskatt. Regjeringa vår, og Venstre, ønskjer innføring av aksjonærmodellen, men samtidig ønskjer vi òg å fjerna formuesskatten, og det signaliserer ikkje Arbeidarpartiet at dei ønskjer. Men vi får faktisk gjennomslag for skattereforma vår, med litt støtte frå Arbeidarpartiet til nokre grep og litt støtte frå Framstegspartiet til nokre grep. Då får vi gjennomført ei skattereform med ein heilskap, og det trur eg er til det beste for folk flest og for norsk næringsliv.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-11-26:
Kystpartiet ønsker å bidra til at skatte- og avgiftsopplegget for 2005 får en verdikonservativ sentrumsprofil. Kystpartiet vil peke på den samfunnsøkonomiske betydningen av å sikre trygg og billig mat. Skatten på mat bør avvikles. Det vil gi grunnlag for lavere lønnskrav og dermed bedre norsk næringslivs konkurransekraft. En avvikling av matmomsen vil kunne begrense handelslekkasje. Kystpartiet foreslår derfor å fjerne matmomsen. Kystpartiet vil peke på at det i høykostlandet Norge er spesielt viktig for sysselsettingen at norsk arbeidskraft ikke er for sterkt belastet med skatter og avgifter. Ved økte minstefradrag og lavere arbeidsgiveravgift vil arbeidsplassene kunne trygges, og flere kan komme i arbeid. Ved at flere kommer i arbeid, og ved at arbeidstakerne får mer igjen i disponibel lønn, vil det kunne ligge til rette for gode forhandlingsløsninger mellom partene i arbeidslivet. En forutsetning for en slik løsning er at man tar i bruk de eksisterende arbeidskraftressursene i Norge framfor å satse på import av arbeidskraft fra utlandet. Kystpartiet går inn for å redusere arbeidsgivers periode med lønnsplikt fra ti til fem dager. Vi støtter også Arbeiderpartiets forslag om å redusere tallet på ventedager for dagpenger fra fem til tre dager, og vil redusere kravet til minsteinntekt fra 1,5 G til 1,25 G. Jeg viser for øvrig til Innst. O. nr. 10, kapitlene 35.7 og 35.8, og varsler herved at jeg vil stemme for disse forslagene. Jeg tar herved opp Kystpartiets forslag i denne innstillingen. For øvrig er Kystpartiet imot at Norge selges bit for bit.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-11-26:
Nei, arbeidet med skattelettelsene er ikke sluttført. Vi vil fortsette med en reduksjon av marginalskatten og en kraftig reduksjon av formuesskatten i tilknytning til innføring av den utbytteskattmodell som ligger i aksjonærmodell kombinert med fritaksmetode. Men jeg registrerte i representanten Nordtuns innlegg et meget interessant poeng; han varsler hva Arbeiderpartiet vil gjøre i neste periode. Han sa om delingsmodellen og skattesatsene, som skal nærme seg hverandre, at det vil være en viss avstand, men han bekreftet at det man nå gjør, likevel er «et stort skritt i riktig retning». Da må jeg spørre hvilket skritt det neste Arbeiderpartiet vil gjennomføre, er, hvis vi skal unngå at fjerning av delingsreglene, altså av delingsmodellen, blir en låvedør av tilpasningsmuligheter for dem med kapitalinntekter som kan ta ut reell arbeidsinntekt til laveste skattesats. Det er umulig å leve med slike store forskjeller dersom vi skal ha rettferdighet mellom skattytere. Men jeg var meget oppløftet over uttrykket «et stort skritt i riktig retning», så spørsmålet til Arbeiderpartiet for et senere innlegg eller i replikkordskifte blir: Hva blir det neste skrittet?