trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-10-21:
Jeg er ikke helt sikker på om jeg forsto hva Slagsvold Vedum faktisk spurte om, men det jeg hørte, var påstanden om at regjeringen måtte ha visst at tilstrømmingen av asylsøkere ville bli annerledes. Da har i så fall Slagsvold Vedum annen informasjon enn den regjeringen har tilgjengelig. Jeg har lyst til å minne om hva som er bakteppet: Tilstrømmingen av asylsøkere gikk ned i første halvår 2015. Det er også sånn – og det vet Slagsvold Vedum godt siden han har sittet i regjering selv – at dette er anslag som vi mottar fire ganger i året. Han vet også utmerket godt at vi baserer mange av forutsetningene i budsjettet på faglige anslag. Det er ikke slik at man politisk sitter og anslår oljeprisen neste år, det kommer som et faglig anslag. Det samme gjelder en lang rekke forhold i folketrygden osv. Det er anslag vi legger til grunn i budsjettet. Jeg antar at Slagsvold Vedum er enig i at det står seg over tid at vi viderefører det systemet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-10-21:
Jeg tar gjerne et rådslag med representanten Breivik om hvordan vi kan gjennomføre strukturreformer og effektiviseringer av offentlig sektor i høyere tempo enn i dag. I fjorårets budsjett la vi frem en avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform som hvert eneste år har som intensjon å frigjøre ressurser til bedre tjenester. Det som er mest overraskende, er at den rød-grønne regjeringen aldri kom på tanken om å innføre en slik reform på tross av at nabolandene våre har det. Vi jobber på en lang rekke områder med tiltak som kan frigjøre ressurser. Vi har nå lagt frem et nytt forslag for Stortinget, som ikke er helt ukjent for representanten Breivik, nemlig det som gjelder skatteoppkreverne. Det er også et godt strukturtiltak som kan frigjøre ressurser til ikke minst å styrke kommuneøkonomien. Vi må da ta en diskusjon om det. Hvis det overordnede målet er å få til effektivisering, avbyråkratisering, bedre bruk av skattebetalernes penger, hjelper det ikke bare å snakke om det, da må man faktisk fatte beslutninger om konkrete ting som frigjør ressurser. Derfor inviterer jeg til gode forhandlinger i høst.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-10-21:
Jeg sa til Stortinget i forbindelse med behandlingen av revidert budsjett at regjeringen ville følge opp det vedtaket Stortinget fattet. Det har vi gjort, det ligger i statsbudsjettet for 2016. Men jeg kan også bekrefte at partilederen i Fremskrittspartiet kommer til å fortsette å snakke om Fremskrittspartiets politikk. Det gjelder også behovet for en streng og rettferdig asyl- og innvandringspolitikk, som ikke minst aktualiserer seg i den situasjonen vi nå står overfor. Jeg har overhodet ingen grunn til å være bitter. Jeg er svært godt fornøyd med det statsbudsjettet regjeringen har lagt frem. Det svarer på mange av de vesentlige utfordringene norsk økonomi står overfor, og jeg har også registrert at det har blitt godt mottatt. Når det gjelder tilleggsnummeret og håndteringen av asyltilstrømmingen til Norge, kommer det til å kreve mye av oss alle. Det kommer til å kreve at vi blir bedre på integrering, som gjør at folk i større grad enn i dag kan forsørge seg selv. Det kommer til å kreve raskere returer – håndhevelse – av mennesker som ikke får opphold i Norge, og det kommer ikke minst til å kreve innstrammende tiltak. Spørsmålet er om SV kommer til å være med på innstrammende tiltak i denne situasjonen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-10-21:
Jeg er kanskje ikke så overrasket over at Senterpartiet fortsetter sin motstand mot endring. Men det er altså helt nødvendig å gjøre endringer i et samfunn som hele tiden endrer karakter, og som krever av oss at vi har en bedre oppgaveløsning. Vi står overfor noen ganske betydelige utfordringer knyttet til oppgaver som i dag løses gjennom skatteoppkrevingen – ikke minst handler det om kampen mot svart arbeid og økonomisk kriminalitet. Jeg mener faktisk at denne reformen ikke er en sentraliseringsreform, men en regionaliseringsreform, en reform som tar sikte på å skape sterkere fagmiljøer regionalt, som vil gjøre det mulig for oss – i mye større grad enn i dag – å drive en effektiv arbeidsgiverkontroll, som er et av de viktigste verktøyene skattemyndighetene har for å avdekke økonomisk kriminalitet, i flere bedrifter enn det man klarer å utføre i dag. Jeg har stått i Stortinget og svart på spørsmål knyttet til hvordan vi på en bedre måte fremover kan iverksette tiltak og virkemidler nettopp for å bekjempe økonomisk kriminalitet og svart arbeid, og et av de gode – skal vi si – våpnene vi har for å gjøre det, går nå Senterpartiet til kamp mot. Jeg undres over det. Det er altså hevet over tvil at arbeidsgiverkontrollen er svak og nesten ikke tilstedeværende i et betydelig antall av dagens kommuner. Ved å finne en bedre måte å organisere dette på – regionalisere oppgaveløsningen – får vi sterkere fagmiljøer, som i mye større grad vil evne å gjøre jobben i samarbeid med andre fagmyndigheter, og i tillegg oppnår vi da den gode effekten som heter effektiviseringsgevinst, som gjør at vi kan frigjøre ressurser til andre og viktige tjenester i samfunnet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-10-21:
Ingen penger brukes før de har et vedtak bak seg i Stortinget. Dette er lagt frem som en helhetlig del av statsbudsjettet, og så får Stortinget nå gå løs på oppgaven med å vedta det. I forbindelse med behandlingen av revidert budsjett kom det spørsmål fra Stortinget som bl.a. handlet om virksomhetsoverdragelse. De ulike spørsmålene som ble reist, har regjeringen besvart i statsbudsjettet for 2016, og vi mener at vi på den måten kvitterer ut de ubesvarte spørsmålene som Stortinget mente lå der da revidert budsjett ble behandlet. Men så har jeg lyst til å utfordre Slagsvold Vedum tilbake: Når 81,5 pst. av kommunene i dag bruker mindre enn ett årsverk på arbeidsgiverkontroll, mens elleve kommuner ikke har gjennomført en eneste kontroll i det hele tatt, hvordan kan man da si at arbeidet mot svart arbeid er velfungerende i alle landets kommuner?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-10-21:
Jeg mener at denne saken handler om flere ting. Ja, den handler om det jeg sa i sted, nemlig at vi gjennom å organisere dette i sterkere regionale miljøer kan få mer kraft i vår evne til å bekjempe økonomisk kriminalitet og svart arbeid. Det er jo ikke sånn at det eneste svaret på det er land-for-land-rapportering, som vi også har diskutert her i Stortinget. Det er bare ett lite svar. Det er jo først og fremst et spørsmål som handler om internasjonale spørsmål, og det er viktig nok i seg selv, for det pågår veldig mye skatteunndragelse også i den sammenheng. Men vi må også begynne med oss selv og se på hvordan vi kan gjøre denne oppgaven bedre. Dette er i utgangspunktet ikke en oppgave som er en naturlig kommunal oppgave å håndtere, fordi det handler om at skattytere skal likebehandles etter det samme regelverket, og disse oppgavene er i veldig stor grad automatisert. Den delen av oppgaven som ikke fungerer optimalt, nemlig arbeidsgiverkontrollen, er hovedårsaken til at det vil være hensiktsmessig å gjøre en endring i dette, og jeg er overrasket over at også SV synes det er en dårlig idé at man kan frigjøre ressurser til andre …(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2015-10-21:
På høringen om statsbudsjettet i finanskomiteen var gjennomgangstonen at i forslaget til statsbudsjett er oljepengebruken svært høy. Advarslene om å øke eller videreføre var sterk. Dagen etter at budsjettet ble lagt fram, uttalte fiskeriministeren i Fiskeribladet Fiskaren at selv om det ekspansive statsbudsjettet bidro til å styrke kronen, må norsk sjømatnæring tåle det. Er finansministeren enig med fiskeriministeren i at de som eksporterer sild, torsk og sei – og for så vidt også andre eksportnæringer – må tåle denne kostnadsøkningen? Jeg antar at partileder Siv Jensen er fornøyd med at Fremskrittspartiet har vunnet slaget om oljepengebruken innad i regjeringen, men hvor fornøyd er finansminister Siv Jensen med at det på hennes vakt i Finansdepartementet aldri har vært gjort et større innhogg i framtidige generasjoners sparebøsse?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-10-21:
Vi var som sagt i høring både torsdag og fredag i forrige uke, og det var, synes jeg, ganske interessant å observere at budsjettet – også når det gjelder oljepengebruken for 2016 – er godt mottatt. Det var gjennomgangstonen blant alle de større organisasjonene, det skal være sagt. Mange gir sin støtte til dette fordi de mener at 2016 må ses på som et unntaksår, og ifølge nasjonalbudsjettet som regjeringen fremla, mener vel også regjeringen at 2016 for så vidt er et unntaksår, i hvert fall når det gjelder økonomisk vekst, at man er tilbake på sporet i 2017. Med de forutsetningene er mitt spørsmål til finansministeren: Mener finansministeren at 2016 er et unntaksår når det gjelder oljepengebruken?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-10-21:
Marianne Marthinsen fikk fram hvordan regjeringen har underbudsjettert kostnadene når det gjelder flyktninger. I år har regjeringen inngått en avtale med EU om nye EØS-midler. Det har vært en økning på 11 pst., som skal bli brukt på mange ulike prosjekter. Som EØS-motstander syns jeg det var en uklok avtale, men det som forundrer meg i budsjettet, er at man har kuttet 2,1 mrd. kr i bevilgninger til EØS-midler når man har sagt at man skal øke med 11 pst. Og så sier man at man skal komme tilbake med en egen proposisjon til Stortinget om EØS-midlene. Der er det to nye milliarder som regjeringen har skjøvet foran seg. Det vi ser i det budsjettdokumentet fra regjeringen, er at det er et mønster. Man valgte bevisst eller ubevisst å skyve mye av flyktningkostnadene foran seg. Man måtte vite at det var feil det som lå i budsjettet. Man valgte bevisst eller ubevisst å skyve den store EØS-regningen på et par milliarder kroner foran seg; det var mer behagelig å ta det senere. Er det en ny strategi fra regjeringen?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-10-21:
Fremskrittspartiets leder har en enorm tiltro til statlig byråkrati og vilje til sentralisering. Folkevalgte rundt om i alle landets kommuner, fra Oslo til Lødingen, har sagt nei til statliggjøring av skattekontorene. Men det er ikke kun lokale folkevalgte som har gjort det. Også vi i Stortinget sa med et stort flertall rett før sommeren nei til sentralisering. Stortingsflertallet vil ha arbeidsplasser rundt om i hele landet, nær der folk bor. Men finansminister Jensen fra Fremskrittspartiet gir seg ikke. Store, sentraliserte statlige enheter er svaret. Svaret er å gå fra 288 kontorer nær der folk bor, til 33 statlige mastodonter på skattesiden. Jeg synes det er litt rart, når Stortinget så tydelig rett før sommeren sa nei til lovforslaget om sentralisering, og vi har hørt at både Venstre, Kristelig Folkeparti, Arbeiderpartiet og SV i dag er like tydelige på sitt nei, at finansminister Jensen kjemper for mer statlig byråkrati. Det virker på en måte som om hun har fortrengt Stortinget. Jeg kan forstå at Siv Jensen har fortrengt kommunevalget, for det gikk heller ikke helt veien. Så mitt spørsmål til finansminister Jensen er: Er dette et ønske om et nytt nederlag fra regjeringen?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-10-21:
Da Høyre, med støtte fra Fremskrittspartiet, hadde styringen i Oslo, hadde de en høringsuttalelse når det gjaldt sentralisering av kemnerkontorene. De sa at det var en stor fordel at kemneren kunne samarbeide med skjenkemyndighetene i byen og ha et tett samarbeid for å avdekke svart arbeid og kriminalitet. Så jeg er helt grunnleggende uenig med finansministeren i at en når en skal fjerne kemneren fra den øvrige lokale virksomheten, får bedre lokal oversikt. Snarere tvert imot – det er jo en kjempefordel at en har folk med lokalkompetanse, som kjenner de andre virksomhetene i sin kommune, som kan gå målrettet inn og gjøre tiltak, og hvor man nesten har kontroll på 5 pst. av alle arbeidsgivere. Så er det en ting til som er veldig, veldig rart. Når stortingsflertallet er så tydelig imot, hvorfor velger da Siv Jensen å kjøre på videre? Det har vært satt av 120 mill. kr til denne prosessen i revidert nasjonalbudsjett. Er de 120 millionene skattekronene brukt på en prosess som Siv Jensen må vite at hun ikke får flertall for i Stortinget?
Terje Breivik (Venstre), 2015-10-21:
Det er ikkje så ofte eg misunner Marianne Marthinsen, men i dag gjorde eg det då ho stod her rimeleg rank og rein, som eg ynskte eg kunne ha gjort, med omsyn til oljepengebruken. Det kan eg ikkje, eg må ta eit betydeleg medansvar for den oljepengebruken me har vore med på dei to siste åra. Eg synest også at Marianne Marthinsen med fordel kunne ha hatt ein viss audmjukskap med omsyn til den arven me fekk i 2013 då me skulle ta eit medansvar for budsjettet, som alt på det tidspunktet var rimeleg voluminøst og hadde hatt ein sterk vekst i offentleg sektor. Det er ikkje tvil om at me no har ein oljepengebruk som ikkje er berekraftig på sikt. Me er nøydde til å setja i gang prosessar allereie i haust som i regelen vier ressursar til drifta som skal finansiera framtidig velferd – at ein ikkje sender rekninga til framtidige generasjonar. Sånn sett hadde det vore veldig interessant å høyra kva tankar finansministeren, som har sete to år på orkesterplass, har – kva ho ser av moglegheiter for å frigjera dei store pengane i milliardklassen for å sikra at me i fellesskap …
Terje Breivik (Venstre), 2015-10-21:
Det er to paradoks med omsyn til kemnersaka. Me står no i ei kommunereform som ikkje akkurat har vind i segla. I den situasjonen er svaret frå regjeringa å ta frå kommunane ei oppgåve, når ho heller burde ha brukt kreftene på å stilla spørsmål om kva oppgåver kommunane eventuelt kan få i tillegg til det Stortinget har lagt inn i reforma – i staden for å starta i andre enden. I tillegg er eg fascinert over klokkartrua på, som finansministeren seinast gav til kjenne i svaret til meg i stad, at staten skal vera ein så langt meir effektiv tenesteprodusent enn kommunane. Utan å nemna praktiske døme er vel regelen ikkje nødvendigvis slik i ein del andre statleggjeringsreformer. Eg fryktar at vinninga fort kan gå opp i spinninga, og vel så det, og så sit me igjen med rekninga. Så er ministeren samd i at me heller burde ha brukt Stortinget til å drøfta kva me no kan bidra med for å få ny entusiasme inn i kommunereforma? Deler kommunalministeren finansministeren si tru på at staten …(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-21:
Det må jo være litt bittert for finansministeren at når hun først har fått med Erna Solberg og Høyre på en kraftig økning i oljepengebruken, så skal de pengene gå til å ta imot tusenvis av mennesker, som Fremskrittspartiet selv frykter vil føre til det de kaller snikislamisering av Norge. Men det er veldig bra for de menneskene som er på flukt fra krig og nød, og som trenger vår beskyttelse. Vi vet at finansministeren snart legger fram en tilleggsproposisjon om finansieringen av flyktningkrisen, og det reiser spørsmålet: Betyr det at finansministeren ikke lenger står ved sin oppfordring til norske kommuner om å si nei til å ta imot flyktninger til Norge?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-21:
Mitt spørsmål er til finansministeren. Finansministeren forsvarte statliggjøring av skatteinnkreverfunksjonene med kampen mot økonomisk kriminalitet. Hvis finansministeren er opptatt av det, er det jo bare å ta fatt med større entusiasme på utvidet land-for-land-rapportering, trekke statsselskaper og oljefondet ut av skatteparadis og ikke minst forhindre kutt i Økokrim, osv. Dette handler om at finansministeren, som også er leder i Fremskrittspartiet, har større tillit til flere statlige byråkrater enn til lokale skatteinnkrevere som kjenner lokalsamfunnet, som kjenner næringslivet, som kan lage gode løsninger, og som har høyere innkrevingsprosent enn det statlige. Hva er det finansministeren har forstått som ikke Kommune-Norge har forstått, i denne saken?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-10-21:
Mitt spørsmål går til kommunal- og moderniseringsminister Jan Tore Sanner. I budsjettforslaget for 2016 foreslår regjeringen igjen å overføre skatteoppkreverfunksjonen fra kommunene til staten. Kristelig Folkeparti er like sterkt imot dette nå som vi var forrige gang regjeringen foreslo det. Mitt spørsmål i dag går imidlertid på innretningen, for i forslag til budsjett kan vi lese at 630 mill. kr foreslås trukket fra kommunenes inntekter, og skal overføres til skatteetaten i den forbindelse. Har man da tatt høyde for at det er ulik organisering av skatte- og økonomienhetene i kommunene når man har beregnet hvor stort trekket skal være? Vi får nå reaksjoner fra kommunene – senest i går, fra kommuner på Jæren, som påpeker at det foreslåtte uttrekket er mye høyere enn det de reelt betaler og bokfører for skatteoppkreverfunksjonen. Vi fikk også en melding i går om at det i Kristiansand er foreslått å trekke 17 mill. kr, mens de oppgir å ha en netto utgift på 10 mill. kr. Hvordan har man da beregnet seg til beløpet 630 mill. kr? Vi må ha sikkerhet for at tallgrunnlaget som foreslås uttrukket, stemmer med virkeligheten. Jeg håper statsråden kan bidra til en avklaring om det.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-10-21:
Jeg takker for det, og det skal vi gjøre, for det oppleves urimelig hvis trekket overstiger de reelle kostnadene i den forbindelse. Vi vet at innkreving av skatt ofte ligger til den samme enheten i en kommune, hvor de krever inn avgifter for VAR-tjenester, barnehage, kulturskole osv. Så kommunene har ofte samlokalisert denne kompetansen. Det gjelder også for regnskapssystemet. Der sitter man da med en fingerspissfølelse for kommunens innbyggere. Kan statsråden se at et fagmiljø står i fare for å bli skadelidende ved at man flytter skatteinnkreverfunksjonen?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Forslaget om å statliggjøre skatteinnkreverfunksjonen er knyttet til ønsket om å få sterkere fagmiljøer og å sørge for at vi også bekjemper økonomisk kriminalitet på en enda mer effektiv måte. Dette er heller ikke en sak som innebærer lokalpolitisk skjønn, dette er en typisk statsoppgave. Vi har også fått vel dokumentert at det ligger et betydelig effektiviseringspotensial ved at vi gjennomfører en statliggjøring av skatteinnkreverfunksjonene. Regjeringen har også lagt betydelig vekt på å ha en god distriktsprofil på det forslaget vi har lagt frem. Antall arbeidsplasser i Oslo blir redusert, mens Sogn og Fjordane vil opprettholde det antallet som de har. Når det gjelder måten dette er beregnet på i budsjettet, kvalitetssikrer både Finansdepartementet og mitt departement gjerne de opplysningene som er kommet frem i høringene. Jeg vil oppfordre representanten Toskedal til å oversende de eksemplene som har kommet, og så vil våre departementer kvalitetssikre tallene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Det har over mange år vært en sentralisering av skatteinnkreverfunksjonen, hvor kommuner har gått sammen for nettopp å skape sterkere fagmiljøer, og det er fortsatt en utfordring i en del kommuner at fagmiljøene blir for små og for sårbare. Det er vår samlede vurdering at vi vil få en mer effektiv skatteinnkreving og sterkere fagmiljøer. Når vi i tillegg sørger for at det blir en god distriktsprofil på denne endringen, har jeg heller ingen problemer som kommunalminister med å stå bak det forslaget som regjeringen har fremmet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
La meg først bekrefte at et viktig formål med kommunereformen er å skape sterkere fagmiljøer for å kunne gi innbyggerne våre og næringslivet bedre tilbud og ikke minst for å få en struktur som er tilpasset dagens og morgendagens oppgaver. Det er ikke skatteinnkreverfunksjonen som bidrar til å styrke lokaldemokratiet. Det som bidrar til å styrke lokaldemokratiet, er at vi reduserer den statlige detaljstyringen. Gjennom flere tiår har detaljstyringen økt. Vi reduserer den statlige detaljstyringen, og det gir lokaldemokratiet større makt og mer ansvar. La meg bare trekke frem de endringene vi har gjort når det gjelder arealforvaltning, hvor kommunene har fått betydelig større makt og innflytelse. Det blir tiljublet av lokalpolitikere fra Senterpartiet, Arbeiderpartiet og selvsagt også fra de borgerlige partiene. Vi har fremmet forslag om å flytte mange oppgaver til kommunene: tannhelse, rehabilitering, barnevern har vi nå en egen vurdering av. Flere oppgaver blir flyttet til kommunene, og det vil gi lokalpolitikken mer innhold.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Stortingsflertallet hadde flere spørsmål som man ønsket at regjeringen skulle se på. Det har regjeringen gjort, og vi mener at dette er et godt forslag, ikke minst fordi det kan bidra til å styrke kommuneøkonomien. I 2014, 2015 og 2016 har kommunene fått et større reelt handlingsrom enn de hadde i de tre foregående, rød-grønne årene. Det er også grunnen til at lokalpolitikere, ordførere og rådmenn gir svært gode skussmål til det forslaget vi har lagt frem. Vi har gjennomført møter i samtlige kommuner, og tilbakemeldingene fra rådmennene og lokalpolitikerne er at regjeringens forslag for kommunene er et godt opplegg som gir handlingsrom til å gjennomføre de oppgavene man har ansvaret for, og til å kunne styrke velferdstjenestene på viktige områder. Men det er slik i Kommune-Norge – som det også er nasjonalt – at man må prioritere og effektivisere for å få til det man ønsker.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
La meg bare først foreta en liten observasjon. I den første runden til finansministeren var det flere fra opposisjonen som etterlyste effektiviseringstiltak. Flere spørsmål handlet om hvordan vi kan bruke statens midler mer effektivt for ikke å øke oljepengebruken mer enn nødvendig. Dette er et konkret forslag til hvordan vi kan sikre innbyggere og næringsliv gode tjenester, hvordan vi kan ivareta en god distriktsprofil, og hvordan vi kan ta ut et effektiviseringspotensial som innebærer at vi kan styrke kommuneøkonomien. Det er vel dokumentert at her kan vi drive mer effektivt, her kan vi sikre innbyggerne våre gode tjenester. Jeg er forundret over at partier som ellers er så opptatt av å bruke mer penger, ikke er villig til å se på hvordan de også kan drive mer effektivt i staten og kommunene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Jeg kan bekrefte at hele regjeringen arbeider for å styrke lokaldemokratiet og lokalpolitikernes reelle politiske handlingsrom. Kemneren er ikke en del av lokalpolitikkens handlingsrom, det er skatteinnkreving. Vi samarbeider utmerket godt med Venstre og Kristelig Folkeparti om forslag til oppgaver som kan overføres til kommunene. Stortinget behandlet det før sommeren, og vi ble sammen enige om den største samlede overføring av oppgaver til kommunene som er gjennomført noensinne. Vi arbeider nå med konkretisering av hvordan dette kan gjøres, og det vil i sum bidra til at kommunene kan gi innbyggerne bedre tjenester, og at det lokalpolitiske handlingsrommet øker. Så jeg er glad for Venstres utålmodighet og Venstres standhaftighet når det gjelder troen på større og sterkere kommuner som kan gi innbyggerne bedre tjenester, og så har vi et felles ansvar for å sørge for at det blir mindre statlig detaljstyring og økt handlingsrom for kommunene og lokalpolitikerne.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Det siste er feil, for når kommunene får flere oppgaver – og jeg mener at det er viktig – kan kommunene gi et mer helhetlig tilbud til innbyggerne. Det er ingen grunn til at tannhelsen skal ligge i fylkeskommunen, som har ansvaret for fylkesveier og kollektivtransport. Tannhelsen hører sammen med skolehelsetjenesten og kommunehelsetjenesten. Kommunene er nærmere innbyggerne og kan gi innbyggerne et mer helhetlig tilbud. Det er en viktig bakgrunn for kommunereformen og for hvorfor vi ønsker å flytte oppgaver til kommunene. Så er det selvsagt også slik at når man flytter oppgaver til kommunene og styrker lokaldemokratiet, må det også følge penger med. I går hadde vi en debatt i Stortinget om valgdeltakelse ved kommunevalg, og en gjennomgangstone var at lokalvalget betyr for lite. Vi ønsker at lokalvalget skal bety mer. Da må vi også gi kommunene større handlingsrom og mer reell politisk makt. Kemnerfunksjonen er ikke en del av det.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Det spørsmålet besvarte jeg vel i den forrige runden vi var igjennom. Jeg mener at det er fornuftig og riktig det grepet vi nå tar, hvor man får sterkere regionale miljøer som i større grad kan bekjempe svart arbeid, og hvor vi i tillegg kan hente ut en effektiviseringsgevinst som bl.a. kan brukes til å styrke kommunesektoren. Jeg mener at det er fornuftig, og jeg mener at det er riktig, og jeg er forundret over at det spørsmålet stilles om igjen og om igjen. Så er det ikke riktig at vi har satt oppgavene til kommunene på vent – snarere tvert imot. Det vi bl.a. har sørget for, er at kommunene har fått større rådighet i arealsaker. Er det noe Senterpartiets ordførere og lokalpolitikere har etterlyst, er det mindre statlig detaljstyring i arealsaker. Der leverer vi. Der det forrige regimet overprøvde kommunene i 70 pst. av sakene, gir vi kommunene rett i minst 60 pst. av sakene. Det er et viktig skritt. I tillegg kommer tjenesteoppgavene, som blir lagt frem for Stortinget våren 2017.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Jeg har i hvert fall forstått at Arbeiderpartiet ikke forstår det! Jeg mener at det er logisk, og jeg mener at det er fornuftig, for det henger sammen med hvilke oppgaver som skal ligge lokalt. Det er oppgaver hvor lokalpolitikerne også kan ha reell politisk innflytelse. Når det gjelder skatteinnkrevingen, bygger jo det på skattevedtak i Stortinget. Dette er en ren skatteinnkreverfunksjon, som vi mener kan styrkes gjennom regionaliseringen – sterkere fagmiljø, som kan bekjempe svart arbeid – og i tillegg kan vi hente ut en effektiviseringsgevinst. Jeg må heller si at jeg er litt overrasket over at ikke Arbeiderpartiet forstår det. Når det gjelder andre oppgaver som kan bidra til å styrke lokaldemokratiet, har jeg gjerne en dialog også med Arbeiderpartiet om hvordan vi kan få det til, både ved å flytte oppgaver til kommunene og ikke minst ved å redusere den statlige detaljstyringen. For er det noe som hemmer lokaldemokratiet, er det når vi som nasjonale politikere skal styre lokalpolitikken i detalj. Vi må gi lokalpolitikerne større reelt politisk handlingsrom, og der samarbeider jeg gjerne også med Arbeiderpartiet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Sist gang dette spørsmålet var aktuelt, var det Per-Kristian Foss som var finansminister, så dette er ikke et forslag som bare Arbeiderpartiet har ivret for – jeg vet ikke om de har ivret for det, nå er de åpenbart imot. Sist gang dette ble diskutert, var det en Høyre-finansminister i en borgerlig regjering hvor Venstre og Kristelig Folkeparti også var med. Da ble dette temaet diskutert. Vi er også opptatt av at vi skal flytte statlige arbeidsplasser ut i regionene, og hvis vi ser på hva vi nå har fått til, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, i løpet av to år, så har vi flyttet over 50 pst. flere arbeidsplasser ut av Oslo enn det den rød-grønne regjeringen klarte på fire år. Vi tar også grep for å styrke regionene gjennom å flytte statlige arbeidsplasser. Det siste var Regelrådet, til Hønefoss, men vi har også flyttet viktige arbeidsplasser både til Tromsø, til Vadsø og til andre regioner i Norge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Jeg takker for spørsmålet. Et av de viktigste begrepene – det var vel mer et slagord fra tidligere leder av Arbeiderpartiet, Jens Stoltenberg – var at vi må skape verdiene før vi bruker dem. Derfor er regjeringen opptatt av å føre en fremoverlent, fremtidsrettet næringspolitikk, hvor vi investerer i infrastruktur, satser på forskning og næringsrettet innovasjon, og hvor vi reduserer skattene for å gjøre det mer lønnsomt å arbeide og investere i norske arbeidsplasser. Det er en politikk som fungerer. Vi ser det ikke minst nå i Nord-Norge, som har en sterk skattevekst. Bare Troms har en skattevekst så langt i år på over 8 pst. og nedgang i arbeidsledigheten. Det er heller ikke riktig som representanten Helga Pedersen sier, at kommuneopplegget er så stramt. La meg bare sitere hva påtroppende ordfører fra Arbeiderpartiet, Aina Borch, i Porsanger sier: «Min umiddelbare reaksjon er at dette vil gjøre det lettere for oss i det arbeidet vi skal i gang med.» Eller som rådmannen i Moss, Bente Hedum, sier: «Jeg har vært rådmann i rundt 12 år nå, og jeg har aldri vært så fornøyd med et statsbudsjett før.» Regjeringens opplegg for kommunene neste år er tatt godt imot. Grunnen til at det er tatt godt imot, er at vi sørger for at kommunene får et større reelt handlingsrom til neste år enn det de hadde de siste årene under rød-grønt styre. Det vil selvsagt være slik at både ordførere og lokalpolitikere har enda høyere ambisjoner. Det har de. Men vi må sørge for at det er et opplegg som gjør at man får finansiert de lovpålagte oppgavene, og at det er et handlingsrom for å satse – og det gjør vi. Det er heller ikke riktig at handlingsrommet bare er på 0,5 mrd. kr. Det er god vekst i de frie inntektene, som gir kommunene mulighet til å satse på velferd til neste år.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Det er ikke slik at skattekutt er viktigst. Satsingen på kommunene er en av de aller største prioriteringene i vårt budsjett. Grunnen til at det er en av de aller største prioriteringene, er nettopp at det handler om velferden til innbyggerne. Det handler om skole, det handler om eldreomsorg, og det handler om hvordan man kan hjelpe dem som sliter med rus og helse – bare for å nevne noe. Derfor sørger vi for at kommunene får et større reelt handlingsrom til neste år enn det de fikk de tre siste årene under rød-grønt styre. Dette har Kommunal- og moderniseringsdepartementet dokumentert i svar på spørsmål fra Arbeiderpartiet. Hvis det er slik at Arbeiderpartiet mener at vi faglig sett tar feil, ber jeg om å få det dokumentert. Jeg legger også merke til at representanten Helga Pedersen spør: Får kommunene de pengene som trengs? Vel, en viss realisme må vi også ha i denne debatten. Jeg kan ikke huske en eneste lokalpolitiker under åtte år med arbeiderpartistyre som sa at de fikk de pengene de trengte. Også under rød-grønt styre måtte de prioritere. Det må de nå også, men vi sørger for at kommunene får et større reelt handlingsrom til neste år. Det er bra for velferden.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Fordi vi må skape verdiene før vi kan bruke dem. Vi er i en situasjon hvor arbeidsledigheten stiger. Jeg er forundret over at Arbeiderpartiet ikke har tatt det inn over seg. Vi er i en tid hvor mange mennesker går i usikkerhet om de har jobb i morgen. Vi er i en tid hvor det er behov for omstillinger i næringslivet. Da trenger vi å legge bedre til rette for verdiskaping i Norge for å trygge norske arbeidsplasser. Derfor har vi satt i gang tiltak for å få økt aktivitet, men også for å fremme den langsiktige omstillingen. Det handler om en skattereform – og jeg trodde at Arbeiderpartiet også var for lavere skatt for bedriftene. Det handler om å satse på forskning og infrastruktur – 5 mrd. kr mer til veier til neste år. Dette er nødvendig for å skape et grunnlag for fremtidig velferd. Og så er det slik at vi styrker kommuneøkonomien til neste år. Vi har nå gjennomført møter i samtlige fylker, og jeg har ikke hørt de tonene som kommer fra Arbeiderpartiet her i dag. Tvert imot er gjennomgangstonen at det er et godt opplegg for Kommune-Norge for 2016.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Det mener jeg er et veldig godt og relevant spørsmål. Det er ingen tvil om at vi nå er i en situasjon som er krevende både for sentrale myndigheter som skal ta imot, for kommunene som etter hvert skal bosette, og også for kommunene som har mottak. Det er grunnen til at vi nå jobber så grundig med å få på plass tiltak for 2016, som gjør at vi både kan sørge for at de som kommer hit, blir tatt imot på en god og verdig måte, at vi har mottak som er håndterbare, og at det er håndterbart også for kommunene. Jeg kan love at i den proposisjonen vi legger frem, jobber vi grundig med helheten i den utfordringen vi står overfor, og det handler om fra man kommer til Norge, til mottak og til bosetting. Vi har også møter med både små og store kommuner og er i god dialog om hvordan vi kan sikre en verdig og god mottakelse av dem som kommer til Norge, og som skal bo i Norge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Det er kommunene som har ansvaret for å vedta kommunale planer etter plan- og bygningsloven. Det gjelder også for planer om utbygging der private utbyggere fremmer planforslag eller er initiativtakere. I planprosessen skal det legges til rette for bred medvirkning og høring, slik at alle interesser kommer frem, og det er krav om konsekvensutredninger, slik at virkningen av utbyggingen blir belyst. Interesseorganisasjoner og andre berørte har anledning til å fremme sine synspunkter til planforslag, og dette bidrar ofte til bedre opplysning før beslutning treffes. Statlige og regionale organer skal medvirke i planleggingen. De kan om nødvendig fremme innsigelse til planforslag som ikke er i samsvar med nasjonale eller viktige regionale interesser. Der det er innsigelse som ikke lar seg løse lokalt, vedtas planen av departementet. I praksis vil det ofte være motstridende interesser mellom en utbygging og andre interesser. Utbyggingen må da veies mot de andre interessene, og denne avveiningen kan være krevende. Kommunene har her et stort og viktig ansvar. Jeg mener reglene i plan- og bygningsloven om medvirkning og utredning gir et godt grunnlag for kommunestyret til å treffe fornuftige vedtak. Det er viktig at kommunene har god kompetanse om plan- og bygningsloven og om planlegging. Departementet arbeider derfor kontinuerlig med informasjon og veiledning om loven og bruken av den, bl.a. gjennom nettstedet planlegging.no og gjennom samlinger og kurs. Jeg kan også nevne at planlegging nå er en viktig del av politikeropplæringen i regi av KS.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
La meg bare først si at når det gjelder Telenor Arena-saken, har jeg ikke anledning til å kommentere den. Nettopp fordi den ligger til vurdering i departementet, kan jeg ikke gi noen synspunkter før saken er avgjort. Jeg håper ikke at representanten mener at plan- og bygningsloven ble misbrukt, for hvis det er slik at representanten mener at plan- og bygningsloven ble misbrukt, er det viktig at det dokumenteres og synliggjøres. Misbruk av plan- og bygningsloven skal vi ikke ha. Så vil det i slike saker til syvende og sist være en avveining, nettopp fordi det er ulike interesser som står mot hverandre. Saken i Vestby om etablering av Ikea havnet på mitt bord, og der var det ulike vurderinger og avveininger som gjorde at vår konklusjon var at man kunne bygge Ikea i Vestby. Så her er det både faglige vurderinger som må foretas, og i mange sammenhenger er det også til syvende og sist en avveining av ulike interesser.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-10-21:
Jeg kan ikke se at regelverket er omgått. Man skal forholde seg til plan- og bygningsloven og de kravene som ligger der. Saken i Vestby ble endelig avgjort av meg før jul i 2013, hvis jeg ikke husker helt feil, og da er det ulike interesser som har stått mot hverandre, og så må man til syvende og sist gjøre en vurdering og en avveining. Men det er noe som her er viktig, og det ene er kompetansen i kommunene. Det legger vi stor vekt på, og i samarbeid med KS sørger man for både kurs og orientering i bruken av plan- og bygningsloven. Jeg mener at det i mange kommuner er behov for sterkere fagmiljøer og en viktig begrunnelse også for kommunereformen, mer kompetanse om planlegging og bruk av plan- og bygningsloven. Så mener jeg også at de forenklingstiltakene vi nå gjennomfører i plan- og bygningsloven, vil gjøre det enklere å forholde seg til denne, for en svært kompleks plan- og bygningslov er det vanskelig å forholde seg til. En mer forutsigbar lov vil være enklere både for utbyggere, kommuner og andre.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-10-21:
Kommunereformens intensjon har vært å styrke primærkommunene gjennom bl.a. å gi dem flere oppgaver. Hvordan synes statsråden at overføringen av kemnerfunksjonen fra kommune til stat rimer med intensjonen i kommunereformen om å gjøre kommunene mer robuste og gi dem flere oppgaver?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-10-21:
Stortinget vedtok før sommeren en offensiv jernbanereform for å fornye og forbedre jernbanetilbudet i Norge. Det har vist seg å være tverrpolitisk vilje til å satse på tog som et viktig kollektivtilbud i Norge. Det er ingen tvil om at jernbanen er det mest kapasitetssterke, arealeffektive og miljøvennlige kollektivtilbudet vi har. Når vil vi kunne merke konsekvensene av den nylig vedtatte jernbanereformen?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-10-21:
Vi har også hatt høring om dette. Der ble det uttalt fra Kemnerforbundet at man her legger opp til at det er kommunene som skal ta innsparingsstøyten ved disse skatteoppkreverflyttingene, og at kommunene da vil tape penger fordi uttrekket er større enn det man – på en måte – tjener. I tillegg taper man jo mye kompetanse og viktige verktøy for god økonomistyring. Så det jeg lurer på, er: Kan statsråden si hva som har endret seg når det gjelder dette spørsmålet siden stortingsflertallet i juni vedtok ikke å overføre dette?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-10-21:
Forstår statsråden at logikken ikke bærer når regjeringen i kommunereformen skal tilføre kommunene oppgaver, men i praksis velger å frata dem oppgaver? Det er oppgaver som kommunene i dag løser bra, og det er god kompetanse å ha ute i Kommune-Norge. Spørsmålet er om statsråden forstår at argumentasjonen om flere oppgaver til kommunene ikke lenger henger på greip når han nå faktisk foreslår å fjerne oppgavene.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-10-21:
Sanner listet opp et par kommuner som hadde sagt seg fornøyd. Det blir ikke tid til å liste opp alle de kommunene som sier seg misfornøyd med forslaget til statsbudsjett. Det er slik at de beskjedene vi får fra veldig mange kommuner, er at dette er et budsjett for kutt og enda mer innføring av eiendomsskatt. Det er realiteten. Så spørsmålet er da: Hvorfor har statsråden for kommunene vært med og prioritert skattekutt framfor satsing på eget felt i Kommune-Norge? Hvorfor kjempet han ikke mer for penger til omsorg og skole i sitt eget budsjett, som hadde kommet kommunene til gode? Og hvorfor mener kommunalministeren at skattekutt til de rikeste, som er større enn satsingen på felles velferd i Kommune-Norge, er en god sak for velferden i kommunene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-10-21:
Statens overtakelse av dagens ansatte ved de kommunale skattekontorene skal skje etter reglene om virksomhetsoverdragelse, altså skal samtlige av dagens 1 400 ansatte overføres til skatteetaten. I Finansdepartementets framstilling til budsjett heter det at det skal skje en innsparing allerede i 2016 på over 200 mill. kr, og at det skal økes til 356 mill. kr, med helårsvirkning for 2017. Innsparingen er basert på 450 overtallige årsverk. Hvordan kan den statlige skatteetaten oppnå en innsparing allerede første år på 200 mill. kr, når den samtidig får ansvar for finansiering og sysselsetting av samtlige av de 450 overtallige årsverkene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-10-21:
Mitt spørsmål går til statsråd Sanner, så han kan få lov til å komme tilbake! «Mer makt og myndighet til kommunene» er hovedoverskriften til oppgavemeldingen. «Over tid har utviklingen gått i retning av mer statlig detaljstyring(…) (…) står det videre i oppgavemeldingen fra Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Regjeringen har begrunnet kommunereformen med et ønske om å gi kommunene flere og større oppgaver. Da oppgavemeldingen ble behandlet, ble disse oppgaveoverføringene satt på vent i påvente av nye utredninger. Den største og mest offensive oppgavereformen regjeringen velger å gjennomføre, er å ta skatteinnkreverfunksjonen fra kommunene og overføre den til staten. 1 400 arbeidsplasser ønsker statsråden å fjerne fra rådhusene. Dette representerer viktig kommunal kompetanse, som i kommunene inngår i en helhet av oppgaver som skal videreføres som kommunale. Mener statsråden at forslaget om å statliggjøre skatteinnkreverfunksjonen er i samsvar med intensjonene i kommunereformen om å styrke den kommunale oppgaveporteføljen på bekostning av den statlige?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-21:
Hvis kommunene skal få et større handlingsrom, er ikke det de har bruk for nå, flere oppgaver som ikke er fullfinansiert av staten, og at staten tar fra dem oppgaver som de i dag utfører godt, og som – som kemnerforeningen sa da de var i høring i kommunalkomiteen i Stortinget – vi vil tape 2–3 mrd. kr på fordi skatteinnkrevingen i kommunene er bedre enn i staten. Det er mulig å ta ut de bitene som er svært kompliserte, og sentralisere dem, hvis det er det som er behovet. Dette handler vel mer om at regjeringen har en veldig sterk tro på at sentralisering og det som er stort og samlet, er bra. Da er det veldig rart at man samtidig skal desentralisere oppgaver som staten i dag gjør godt, f.eks. habilitering av mennesker med utviklingshemming, hjelpemidler til folk med funksjonsnedsettelser og varig tilrettelagt arbeid – som er ordninger som trenger å være like over hele landet – uten at det følger statlig øremerkede penger med.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-10-21:
En av grunnene til at farten blir lav, og også til at vegsystemet vårt blir for lite og ødelagt, er at det er for mye godstrafikk på vegene. Da er det viktig at man har lange strekninger for å skulle transportere gods, så det trengs en nasjonal strategi for gods på bane hvis dét skal være mulig å realisere. I NTP-en som den rød-grønne regjeringen la fram, hadde de vedtak om at det skulle settes i gang formelle planprosesser for elektrifisering bl.a. av Røros- og Solørbanen, som i praksis ville gi dobbeltspor mellom det sentrale Østlandet og Midt- og Nord-Norge – ett spor i Gudbrandsdalen og ett spor i Østerdalen. Ved å lage terminal i Kongsvinger-området ville man også kunne avlaste Alnabruterminalen. Da dette ble behandlet i Stortinget, var alle enige i dette, unntatt Fremskrittspartiet. Men vil fremskrittspartistatsråden nå sette i gang den formelle planprosessen slik at vi kan få strøm på Røros- og Solørbanen?
André N. Skjelstad (Venstre), 2015-10-21:
Flere har vært inne på at dette også dreier seg om kompetansearbeidsplasser og ikke minst om fagmiljø, som for så vidt statsråden og undertegnede har vært enige om tidligere. Det som forundrer meg, gjelder mantraet som jeg trodde vi var enige om, at vi ikke skulle flytte ting oppover, men vi skulle flytte ting nedover. For meg kan det virke som om Høyre nå har gjort et kvantesprang ved at de på mange måter er på sporet av det som har vært politikken til Arbeiderpartiet i mange, mange tiår, at en ønsker en stadig mer sentralisert stat. Er det sånn at Høyre nå ønsker å ta klærne til Arbeiderpartiet mens disse bader, for nettopp å få en sentraliserende effekt, som også Stortinget og Venstre var krystallklare på i fjor at vi var uenig i? For dette er ikke noen smøring av kommunereformen, som statsråd Sanner er opptatt av.
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-10-21:
Mitt spørsmål går til samferdselsministeren. Avgjørelsen om vi i framtiden skal kunne knytte sammen de store byene i Skandinavia med et høyhastighetsnettverk for jernbane, tas i stor grad i dag. Det er i årene framover vi skal investere stort i et intercitynett for jernbane, og det er de beslutningene om dimensjoneringen vi tar, som avgjør om dette er starten på et høyhastighetsnett, eller om beslutningene legger begrensninger for det samme. Tilbake i 2009, ved behandlingen av Nasjonal transportplan, la Stortinget til grunn at den framtidige jernbanen stort sett skal bygges og dimensjoneres for 250 km/t. Dette ble gjentatt i flere merknader i 2013. Når vi ser på det som faktisk bygges, ligger det likevel under den dimensjoneringen, enten det er langs Mjøsa, der det vel ligger på 200 km/t, eller om det er planene forbi Eidsvoll, der det vel er nede i 130 km/t – eller det er andre steder. Det er egentlig bare forbi Holmestrand i et par kilometer at det dimensjoneres for 250 km/t. Den 17. oktober i 2014 sendte statsråden et brev til de ulike etatene underlagt hans departement og ba dem om å gjennomgå gjeldende prosjekter for å se hvordan man kunne forenkle og spare penger. Man ble spesielt bedt om å gå inn på lavere, enklere standard på nye prosjekter. Og vi kan se at bl.a. Vestfoldbanen i dag planlegges for lavere og enklere standard enn det som f.eks. lå til grunn i konseptvalgutredningen. Jernbane bygges for 100 år. Statsråden har flere ganger kritisert bl.a. Arbeiderpartiet, vel senest i Dagsrevyen mandag, for å underdimensjonere bygging av nye veier. Er ikke statsråden bekymret for at han gjør akkurat det samme når det gjelder jernbane – at vi bygger for enkelt sett i forhold til de behovene framtiden bringer?
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-10-21:
Jeg er helt enig i at vi må planlegge mer, men vi må også planlegge på en sånn måte at vi unngår å få den stykkvise og delte utbyggingen som vi har i dag. Da blir spørsmålet: Vil statsråden gjøre det samme som han uttrykker ønske om når det gjelder vei, nemlig at det gis et tydelig ansvar? Det nye jernbanedirektoratet må få et tydelig ansvar der en planlegger hele strekningen fra A til B, fra by til by – bestemmer hvilken dimensjonering dette skal ha – for så å planlegge detaljene ut fra den dimensjoneringen som en legger til grunn. Det er den overordnede planleggingen som mangler, og som gjør at det vi gjør i dag, kan henge sammen og bygge oppunder de mulighetene vi ser om 10–20–30 år. Da må vi ha et høyhastighetsnett. Sånn som vi gjør dette i dag, setter vi begrensninger for de mulighetene som ligger der framover, og det legger opp til et system for jernbanen for framtiden som blir akkurat som statsråden beskriver det for vei.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-10-21:
Å bygge ut god infrastruktur som er framtidsrettet, er viktig, uavhengig av om en snakker om vei, jernbane, lufthavn, kyst, sykkelvei – ja, uansett hva det gjelder. Det som irriterer meg mest når jeg som statsråd reiser rundt og møter Vegvesen-folk eller lokalt næringsliv, er når de peker på veier som har blitt bygd for 15 år siden, som allerede har sprengt kapasitet, og der broene over veiene er dimensjonert sånn at en kan ikke bare legge på et felt til. En kan ikke bare ordne opp, fordi en må bygge om broene helt, en må rive dem. Det er mye penger rett ut av vinduet. Jeg har vært opptatt av at når vi tenker infrastruktur framover, skal vi ha et trasévalg, dimensjonering av broer og tuneller og andre ting som gjør at en enkelt kan øke kapasiteten når behovene kommer, uten at en må bruke masse penger på å gjøre om på det som er gjort fra før. Når det gjelder jernbane, har vi et budsjett som har økt med 50 pst. til Jernbaneverket siden regjeringsskiftet. Det investeres nå i så høyt tempo at det vi satser mest på i 2016-budsjettet, er faktisk å få fram nye planer. Vi har kommet til en bunnskrapt kasse når det gjelder planer om å bygge nytt. Nå må vi øke planleggingskapasiteten. I 2012, altså tredje året ut i forrige stortingsperiode, da vi jobbet med den nasjonale transportplanen vi nå holder på å realisere, var planleggingsbevilgningen 47 mill. kr. Det gir faktisk ikke mye til å realisere NTP. I 2016-budsjettet foreslår vi bevilgninger på 1 144 mill. kr. Det gjør at Jernbaneverket vil ha en helt annen kapasitet til å tenke langsiktig, til å tenke helhetlig og til å sørge for at en får riktig dimensjonering. Jeg er opptatt av at vi skal få god jernbane inn og ut av byene i Norge. Det viktigste målet er å få pendlertrafikken til å fungere. Det andre hovedmålet er å få godstrafikken på jernbanen til å bli bedre. Så jobber vi tett med våre naboland for å sørge for at vi får bedre kontakt på jernbanen mot Stockholm, Gøteborg og København.