Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2020-06-11:
Et moderne forsvar trenger god etterretning som kan avsløre og identifisere fiendtlig aktivitet ut fra nåtidens trusselbilde. Det er det den nye loven handler om. Den gamle etterretningsloven ble vedtatt før årtusenskiftet, og det har skjedd en stor utvikling både teknologisk og i vårt rettssystem og på det sikkerhetspolitiske området etter den tid. Det er nødvendig å modernisere loven som en oppgradering av landets forsvar. Elektronisk kommunikasjon har utviklet seg veldig innen alle samfunnsområder. Internett er blitt allemannseie i Norge. Det gir oss alle muligheter til å søke informasjon og kommunisere på nye måter. Jeg kom til å tenke på 1999, da jeg fikk brosjyre i posten om at nå måtte vi ha ved, vann og mat liggende, for vi visste ikke om klokkene ville gå etter årtusenskiftet. Det var altså realiteten for bare 20 år siden – og det var etter at den forrige loven ble innført. Under koronakrisen ser vi nå at vi ikke trenger å reise for å treffe folk, vi kan gjøre det på nett, også over landegrensene, og til og med telefonmøter er blitt gammeldags. Den teknologiske utviklingen gir et vell av muligheter, men også nye sårbarheter. Hvordan skal vi da beskytte oss mot fiendtlige angrep i den digitale tidsalder, mot hacking av bankkonti, beskytte bedriftshemmeligheter og sikre kritiske og viktige tekniske system på alle nivå? Hvordan skal vi sikre oss mot spionasje og datainnbrudd som røper militære hemmeligheter, eller mot sabotering av vitale samfunnsfunksjoner og samfunnssystem? Midt oppe i dette er det to viktige ting: Vi må gi presise beskrivelser og bestillinger til hvordan tjenesten skal bli utført, men vi må samtidig ivareta den demokratiske kontrollen. Det er derfor på høy tid at vi får en ny lov. Et viktig, men kontroversielt virkemiddel omtales i lovens kapittel 7 og 8. Det handler om det det såkalte Lysne II-utvalget kalte for digitalt grenseforsvar. Nå kalles det tilrettelagt innhenting av grenseoverskridende elektronisk kommunikasjon. Det er en presis betegnelse som blir omtalt som IT, men da har vi på Stortinget ansvar for å se til at språket ikke tilslører hva det egentlig handler om. For loven gir mulighet til å søke i store databaser som lagrer elektronisk kommunikasjon, rådata i bulk. Det vil kunne avsløre farlige trusler og handlinger fra utenlandske aktører, stater, terrororganisasjoner og andre. Innenlandske trusler skal fortsatt være politiets ansvar og ikke Etterretningstjenestens. Straks metadata blir innhentet, lagres og vurderes er det viktig å hindre feil bruk. Loven om innhenting av metadata inneholder derfor nødvendige og viktige prosedyrer og mekanismer som skal ivareta rettssikkerhetsgarantier, personvernhensyn og demokratisk kontroll. For eksempel: For å kunne iverksette målsøking, eller det som kalles målrettet innhenting, må Etterretningstjenesten søke Oslo tingrett og få rettens tillatelse. Underveis skal EOS-utvalget føre kontroll og vil få styrket sin kompetanse og kontrollkapasitet til dette formålet. Dessuten: For å sjekke hvordan den nye e-loven fungerer i praksis skal vi fra den har trådt i kraft, ha uavhengig evaluering av lovens virke og kontroll gjennom domstolene. Kristelig Folkeparti vil både underveis og da følge med på faresignaler når det gjelder både formålsutglidning, kildevern og nedkjølingssituasjon. Kristelig Folkeparti vil ha et sterkt forsvar som kan beskytte oss som stat, som samfunn og som enkeltpersoner. Da trengs det god etterretningskapasitet rettet mot utenlandske aktører som kan ha fiendtlige handlinger i sinne. Samtidig skal etterretningsvirksomheten være under kontroll og ikke ved sine metoder undergrave de frihetsverdier og det demokrati vi skal forsvare. Dette er forberedt nå gjennom grundige forarbeider, høringer og stortingsbehandlingen. Slik balanserer loven de to viktige hensyn jeg nevnte, forsvaret av landet mot ytre fiender og samtidig sikring av de frihetsverdier som vårt liberale demokrati bygger på. Fordi denne balansen ivaretas, har et bredt stortingsflertall samlet seg om komiteens innstilling til ny e-lov. Det setter vi pris på. Det er også verdifullt og kan bidra ytterligere til at Etterretningstjenesten får bred tillit i folket til sin viktige virksomhet.