Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2017-05-29:
Juryordningen er overmoden for reform. NOU-en fra 2011 konkluderte enstemmig med at ordningen ikke burde videreføres i sin nåværende form. Utgangspunktet har vært at rettssikkerheten må styrkes. Jeg er derfor glad for at det nå er bred enighet i komiteen, og også i Stortinget, om oppheving av juryordningen og styrking av rettssikkerheten. For Fremskrittspartiet har det vært viktig at lekdommerne skal være i flertall, og at avgjørelsen må begrunnes. I dag begrunner ikke juryen skyldspørsmålet, og voteringen foregår anonymt. Både tiltalte, fornærmede og eventuelle pårørende har rett på å få vite hvorfor retten har kommet til et bestemt resultat. Dette er praksis i andre saker for domstolen, og nå blir denne rettssikkerhetsgarantien innført også i saker som tidligere gikk for en jury. Den norske rettsstat har gode erfaringer med meddomsrett, og et mer eller mindre enstemmig fagmiljø bekrefter dette. Det har heller ikke vært uvanlig at retten beslutter at saken behandles på nytt med meddomsrett etter at juryen har avsagt sin kjennelse. Det er et grunnleggende forvaltningsprinsipp at myndighetenes avgjørelser skal begrunnes. De groveste straffesakene avgjøres i dag av en jury uten noen krav om begrunnelse for skyldspørsmålet. Både tiltalte og offer har et legitimt behov for å vite hvorfor retten har tatt en avgjørelse om skyld i en alvorlig straffesak. Paradoksalt nok er det klare krav og retningslinjer til en begrunnelse i de aller fleste straffesaker, men også i ordinære enkeltsaker i offentlig forvaltning. Forvaltningsloven er krystallklar på at det er ulovlig å fatte enkeltvedtak uten begrunnelse. Også straffesaker er som sagt normalt grundig begrunnet i domsavsigelsene. Jury inntreffer kun i de mest alvorlige straffesakene i lagmannsretten og skal settes i lagmannsretten ved anke over bevisbedømmelsen under skyldspørsmålet. Dette skjer likevel bare i saker der forbrytelsen kan medføre fengsel i mer enn seks år. Det har vært meget uheldig for rettssikkerheten at kravet til begrunnelse har vært dårligst i de aller mest alvorlige sakene. Jeg er glad for at et bredt flertall på Stortinget i dag retter opp i dette. Det har vært en lang prosess. Juryordningen har eksistert i Norge siden 1887, og det har vært reist sterk kritikk mot den manglende rettssikkerheten dagens ordning medfører. Jeg har lyst til å vise til at i januar 2009 ble myndighetene i Belgia dømt av Den europeiske menneskerettsdomstolen for å ha gitt en belgisk statsborger en urettferdig rettsbehandling. Dommen var ugyldig, ifølge menneskerettsdomstolen, fordi vedkommende ikke fikk noen begrunnelse for juryens avgjørelse. Rettssystemet i Belgia er ganske likt det norske, og dagens ordning har derfor vært helt på grensen av hva man vil kunne se er forsvarlig etter menneskerettene. Man bør og må ha krav på å vite hvorfor man er dømt, slik vi ser det. Fremskrittspartiet ønsker et rettssystem med gode og trygge rettssikkerhetsgarantier, klar begrunnelse av avsagte dommer og ikke minst et flertall av vanlige mennesker blant dommerne. Tingrettene og lagmannsrettene behandler årlig omtrent 15 000 straffesaker med meddomsrett, mens det behandles kun ca. 300 jurysaker i året. Det er uhensiktsmessig å bevare en spesialordning for et lite mindretall av straffesakene, spesielt når dette medfører en svekkelse av rettssikkerheten. En utvidelse av meddomsrettsordningen der det sikres en klar overvekt av lekfolk, vil være en viktig reform for å bedre rettssikkerheten i norske rettssaler. Selv om kritikken mot manglende rettssikkerhet i jurysakene har vært til stede over lang tid, har det dessverre vært liten vilje til å løse problemet blant tidligere regjeringer og storting. Vi er i hvert fall glad for at vi i dag nå får et bredt flertall på Stortinget som samler seg bak den nye ordningen. Det er med basis i den avtale som Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet inngikk i forkant av komitébehandlingen, og så har vi også fått et godt samarbeid med Arbeiderpartiet i komiteens behandling og lager da et bredt flertall bak denne løsningen som vi har lagt fram, og som til sammen viser handlekraft for å få en løsning på et betent problem i norsk rettspleie. Det er en historisk dag med det man nå gjør i Stortinget. Det at vi nå endrer en ordning som har vært i 130 år, betyr ikke nødvendigvis at man lar den nye ordningen bestå i 130 år før man eventuelt gjør korrigeringer. Jeg er også glad for at vi har merknader fra flere som viser at det er ting her regjeringen bør følge nøye med på og eventuelt komme tilbake til Stortinget med på et senere tidspunkt, hvis man mener at det er noen småjusteringer som må til. Men summa summarum mener Fremskrittspartiet at vi i dag får en god ordning for å ivareta rettssikkerheten.