Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-12-05:
Jeg er glad for at Arbeiderpartiet og sentrumspartiene er blitt enige om en budsjettavtale som sikrer de tre hovedmålene Regjeringa hadde med budsjettet: mer satsing på våre felles velferdsordninger, trygging av velferdssamfunnet og mer rettferdig fordeling. Det gjenspeiler seg også i kommunalkomiteens budsjettinnstilling. En av de store utfordringene i Norge i dag er mangelen på boliger for enkelte grupper. Vi er alle klar over at en del grupper, spesielt unge i etableringsfasen, sliter på boligmarkedet på grunn av høye priser. Siden 1991 har boligprisene i Norge steget med ca. 60 pst. – i Oslo med ca. 150 pst. Gjennom forslaget til statsbudsjett for neste år har Regjeringa gitt retning og skapt rom for en mer aktiv boligpolitikk. Jeg er glad for at det er flertall for dette, og at lånerammene i Husbanken for neste år dermed økes med 2 milliarder kr. Det vil føre til at vi kan få flere boliger i regi av Husbanken, særlig i pressområdene få en betydelig økt låneutmåling til hver enkelt bolig øke antallet etableringslån fra ca. 8 000 til ca. 12 000, noe som betyr en økning på nesten 50 pst. få en betydelig økning i antallet studentboliger som kan finansieres av Husbanken Vi vet ikke noe sikkert tall, men det er 6 000-7 000 bostedsløse i Norge i dag. Det er, som flere har vært inne på også i debatten i dag, en uakseptabel situasjon. På bakgrunn av det synes jeg det er særdeles gledelig at det er bred oppslutning i Stortinget om å styrke innsatsen for de bostedsløse. Pengene finnes i Husbanken, nå må vi få fram lokale planer fra kommunene, som har ansvaret for dette. Med neste års statsbudsjett vil det bli mange flere utleieboliger for unge og vanskeligstilte. Vi har foreslått, og fått tilslutning til, en økning av boligtilskuddet som vil gi rom for å bygge 750–1 000 flere utleieboliger neste år. Det er omtrent en dobling av innsatsen de senere årene. Sjøl om de fleste på sikt ønsker å eie sin egen bolig, vil det i perioder av livet være riktig for enkelte å leie bolig, særlig for unge og andre i en vanskelig økonomisk situasjon. Da må vi også legge til rette for at Husbanken kan gi lån og tilskudd til flere små boliger. For mange unge vil 30-40 m2 være nok i en fase av livet. En annen gruppe i samfunnet vårt som også venter på et sted å bo, er mange av våre flyktninger som i dag sitter i asylmottak. Nå sitter det om lag 3 100 mennesker med vedtak om oppholdstillatelse i Norge som ikke har fått en kommune å bo i. Ekstra ille synes jeg det er at det blant disse er mange enslige mindreårige barn. En del kommuner gjør en god jobb på dette området, men det er for mange som ikke gjør den jobben de bør gjøre. Resultatet blir at for mange blir sittende i mottak altfor lenge. Det er en uheldig situasjon, og det er noe alle taper på i det lange løp. Slik situasjonen i dag er, mener jeg at bosettingsystemet blir et svarteperspill. Slik kan det ikke fortsette. Jeg mener dagens system har demonstrert at det på ingen måte er godt nok. Kommunene sa til oss da vi kom i regjeringsposisjon – det har de sikkert sagt til tidligere regjeringer også – at de har for lite penger til å gjøre jobben med å bosette flyktninger. Det tok Regjeringa på alvor ved å foreslå den økninga i integreringstilskuddet som Stortinget vil slutte seg til, fra 300 000 kr til 365 000 kr. Da forventer også jeg at de kommuner som så langt ikke har tatt det ansvaret de bør ta for å bosette flyktninger, tar det ansvaret, slik at vi greier å få dem ut av mottak og integrert og bosatt i kommunene så fort som overhodet mulig. Særdeles viktig er dette overfor de barna som sitter rundt omkring i mottak. Vi ønsker også, som komiteen er kjent med, å foreslå en ny bosettingsmodell, som går ut på at hvert enkelt fylke får tildelt x antall flyktninger, og så må kommunene i fylket sjøl bli enige om fordelinga av flyktningene. Dette får vi for øvrig god anledning til å diskutere nærmere i forbindelse med meldinga som kommer om ikke veldig lang tid. Jeg vil også si, sjøl om vi diskuterte det mye i forbindelse med finansdebatten, at vi gjennom det kommuneopplegget som er vedtatt, også har lagt et grunnlag for å ivareta det jeg nå har vært inne på. Jeg mener vi generelt sett har gitt kommunene et stort løft for neste år som vil gi kommunene muligheter til å gi sine innbyggere et bedre velferdstilbud enn det de har i dag. Så er jeg sjølsagt klar over, som andre også har påpekt, at fortsatt er en del kommuner i en anstrengt situasjon, og det har Regjeringa med seg også videre. Men det kommuneopplegget som er vedtatt for neste år, er et bra opplegg for Kommune-Norge.