Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2013-06-03:
Først vil saksordføreren takke for en grei jobb i komiteen med denne saken. Prop. 91 L for 2012–2013 handler om endringer i psykisk helsevernloven. Forslaget gjelder varsling av fornærmede eller vedkommendes etterlatte ved endringer og opphør av dom ved tvungent psykisk helsevern. Det blir også foreslått nye regler om opplysningsplikt for faglig ansvarlig og unntak fra lovbestemt taushetsplikt knyttet til besøksforbud i straffeprosessloven. I tillegg inneholder også saken regler om nattelåsing av pasientrom. Saken er nøye drøftet opp mot menneskerettighetene, og en enstemmig komité stiller seg bak departementets vurdering av at disse er ivaretatt. Når det gjelder varsling av fornærmede og etterlatte, har komiteen merket seg at flertallet i høringssvarene bifaller nye regler. Komiteen har også merket seg at flere av høringsinstansene mener at det er politiet/påtalemyndighetene som skal ha varslingsplikten, og ikke helsevesenet. Her er komiteen delt. Flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, er enig i at dette skal gjøres av helsevesenet, fordi dette er en særreaksjon som påtalemyndighetene har lite innflytelse på hvordan skal gjennomføres. Høringsinstansene, bl.a. Legeforeningen, mener dette vil gå ut over tillitsforholdet mellom lege og pasient. Flertallet mener at hensynet til fornærmede eller etterlatte er det som må veie tyngst, og at det er viktig å samle ansvaret. Jeg regner med at mindretallet vil argumentere for sine synspunkter når det gjelder dette. En samlet komité påpeker at det er viktig at endringer av betydning for fornærmede og etterlatte, bør varsles – under forutsetning av at dette er ønsket av de etterlatte. Det at domfeltes sikkerhet ivaretas for å unngå hevnaksjoner, er presisert i teksten. Når det gjelder opplysningsplikten i forbindelse med besøksforbud, støtter en samlet komité regjeringens forslag til tilføyelsen i § 5-6 om at faglig ansvarlig, uten å være hindret av den lovbestemte taushetsplikten, kan gi påtalemyndigheten nødvendige opplysninger for et eventuelt besøksforbud. Her er hensynet at besøksforbudet er ment å beskytte. Det må veie tyngst. Når det gjelder nattelåsing av pasientrom, er det en ganske delt holdning blant høringsinstansene. Låsing av rom oppfattes av flere som tvang. Lovendringen innebærer nattelåsing av rom i tidsrommet kl. 23–06 og skal gjelde på de regionale sikkerhetsavdelingene og enhet med særlig høyt sikkerhetsnivå. Flertallet i komiteen – Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Høyre, SV og Senterpartiet – støtter forslaget, men påpeker at det er viktig at pasienten til enhver tid skal kunne kontakte pleiepersonale. Det er også viktig at det kun brukes når det er helt nødvendig, og kun når andre tiltak ikke har lyktes eller er utilstrekkelige. Det er også viktig å presisere at tiltakene ikke skal brukes på pasienter under 16 år, og at tillatelse om bruken skal søkes om og være tidsbegrenset. I første omgang gjelder tillatelsen kun én regional sikkerhetsavdeling, og ordningen skal evalueres etter fem år. Jeg regner med at Kristelig Folkeparti vil redegjøre for sitt syn. Det foreligger et forslag fra mindretallet, og det er naturlig at dette redegjøres for av dem.