Michael Momyr (Høyre), 2001-12-06:
Det spesielle med Norge er ikke at vi har bosetting over hele landet; det spesielle med Norge er at vi har et næringsgrunnlag over hele landet. Landbruket er en meget viktig del av dette næringsgrunnlaget. I dag skal vi vedta et budsjett innenfor rammeområde 11, landbruk, og debatten i dag har vist at det er ganske stor enighet om de målene vi har. Det legges vekt på at vi også i fremtiden skal ha et desentralisert landbruk med variert bruksstruktur. Vi skal altså fremdeles utnytte det næringsgrunnlaget vi har. I sitt forslag til budsjett har Regjeringen foreslått at vi tidlig i år 2002 skal ha en gjennomgang av skatte- og avgiftsreglene i landbruket. Ved denne korsveien har vi satt en stopper for et forslag fra Stoltenberg-regjeringen om en avgiftsøkning på 18 mill. kr ved å utvide avgiftsgrunnlaget for fôr til husdyr. Landbruksnæringen hevder selv at det er denne næringen som gjennom de siste år har foretatt den største effektiviseringen. Det er et utsagn jeg er enig i, men her er det nødvendig å peke på at denne effektiviseringen har skjedd innenfor et ramme- og avtaleverk som ikke akkurat har gitt den enkelte bruker særlig frihet til å ta egne grep, og i hvert fall ingen frihet til å gjøre nye grep. Effektiviseringen er et resultat av at den enkelte gårdbruker har arbeidet lengre dager, arbeidet hardere og kjøpt dyrere traktor som har fått unna det samme arbeidet på kortere tid. Ulempen er at den kostbare investeringen ikke blir brukt optimalt. Traktoren blir brukt kortere tid, og den står lenger i garasjen. Enten en traktor blir brukt eller den står i garasjen, trekker den på kapitalutgiftene. Jeg er glad for at landbruksministeren i flere sammenhenger har uttrykt at det er på tide å gå gjennom regelverket. Det vil si at vi kan la flere som ønsker samdrift som form, få velge den formen. Vi kan også i framtiden få andre former for samarbeid, der noen velger å gå inn i et selskap med begrenset ansvar med maskiner eller med kapital. For å gjøre bildet enkelt, betyr det at den kostbare traktoren kan brukes i flere timer. Det betyr også at den enkelte gårdbruker på en helt annen måte enn det han har mulighet til i dag, kan skaffe seg den fritiden han gjerne ønsker. Vi vil simpelthen slippe bonden fri. Vi vil forandre systemet slik at vi kan bevare den positive effekten landbruket har for landets verdiskaping. I budsjettet er det også lagt vekt på viktigheten av arbeidet med å samordne de statlige tilsynene i ett statlig tilsyn. Den forestående omorganiseringen av kontrollvirksomheten skal føre til styrket kontroll, både med importert og norskprodusert mat, sikre kvaliteten og hindre smitte og sykdom. Budsjettet vi skal vedta i dag, legger grunnlaget for at vi neste år kan regne med en rentenedgang. Tallene forteller at hvis vi får en rentenedgang på 1 pst., betyr det at landbruket som næring får 400 mill. kr i reduserte utgifter. Hvis vi ser på det sammen med den bebudede gjennomgangen av skatte- og avgiftsreglene, har jeg ingen problemer med å rettferdiggjøre at det i budsjettforslaget er foreslått en reduksjon på 300 mill. kr i kap. 1150. Jeg er optimistisk på vegne av norsk landbruk. Det er en næring med bred kompetanse og stor allsidighet. Fremfor alt består denne næringen av folk som yter stor arbeidsinnsats. Ved å gi næringen muligheter til fortsatt å utnytte det næringsgrunnlaget vi har, åpner vi for en fortsatt vekst og en positiv utvikling av norsk landbruk.