trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hans Kristian Hogsnes (Høyre), 2004-06-14:
Arbeiderpartiet har i årene etter krigen vært blant de partier som har vært opptatt av at flest mulig skal være i stand til å eie sin egen bolig. Mye av boligpolitikken har vært innrettet slik, og det har vært bred politisk enighet om det. Derfor eier også nær 80 pst. av alle hushold i Norge sin egen bolig. Når Arbeiderpartiet nå anstrenger seg for å trives i selskap med Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, synes jeg vi hører litt andre toner. Slik det nå høres ut, er det som kalles ikke-kommersielle utleieboliger og andre varianter av utleieboliger snart det eneste som skal bygges. To spørsmål til Arbeiderpartiets Signe Øye følger av dette: Synes Arbeiderpartiet at det er for mye når 80 pst. eier sin egen bolig i Norge? Er Arbeiderpartiet i ferd med å forlate den enighet som har vært, om at flest mulig må gis mulighet til å eie sin egen bolig?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2004-06-14:
Eg vil gi Regjeringa ros for at ein har sett søkjelyset på bustøtteordninga og den betydninga ho har, og for at ein har teke nokre initiativ for å styrkja ordninga. Men det som undrar meg, er at Regjeringa, når ein fyrst er oppteken av bustøtta, for det fyrste ikkje ynskjer å auka ho for par utan barn og for det andre slett ikkje ynskjer å setja søkjelyset på dei mange einslege - og dei blir det fleire og fleire av - som åpenbert slit i forhold til buutgifter. Det vart avklart i utjamningsmeldinga for fem år sidan, og det har gong på gong blitt teke opp att. No ser det ut til at Kristeleg Folkeparti har nye tonar i dagens Dagbladet. Tyder det at òg Høgre kan vera villige til å sjå på situasjonen for dei enslege?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2004-06-14:
Folketeljinga i 2001 viste at det er 740 000 einpersonshushald, studentar er unnatekne. Det er ei ueinsarta gruppe, men fleire undersøkingar viser at single under 45 år sakkar akterut når det gjeld disponibel inntekt, og denne gruppa er underrepresentert når det gjeld eigen bustad. Senterpartiet og SV føreslår i dagens innstilling at einslege med låg inntekt skal komma inn under bustøtteordninga. Arbeidarpartiet har eit mjukare forslag, dei vil ha ei vurdering av om så skal skje. Er det eit forslag Framstegspartiet kan vurdera å gi si støtte til, eller meiner Framstegspartiet at det òg framover berre er trygda einslege som skal ha høve til bustøtte? Bustøtte er altså eit treffsikkert verkemiddel. Her kan Framstegspartiet bidra til at ei ny gruppe(presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2004-06-14:
Eg merka meg at Anita Apelthun Sæle på sine ti minutt gjorde greie for kva Kristeleg Folkeparti prioriterer innan bustadpolitikken, utan å nemna den store gruppa einpersonshushald med eit einaste ord. Det har vore interessant i mi tid på Stortinget å følgja Kristeleg Folkeparti på det området. Dei har gjentekne gonger skrive lesarinnlegg om kor opptekne dei er av dei som bur åleine, dei ekstrautgiftene dei har, korleis dei er underrepresenterte når det gjeld å eiga eigen bustad, og kor viktig det er å sikra åleinebuande som slit. Så gjer dei i praksis ingenting, og dei stemmer ned alle forslag. Korleis kan dette ha seg?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2004-06-14:
Senterpartiet er realistisk i politikken sin. På den eine sida synest vi det er veldig viktig å vareta eigedomsretten. Eg er glad for at Signe Øye har registrert det. Vi er svært overraska over at Arbeidarpartiet gir støtte til det forslaget som no ligg i Stortinget når det gjeld tomtefestelova. Samtidig tek vi innover oss alle påvisingane av at det er behov for å styrkja utleigemarknaden. Som eg sa i innlegget mitt, er det mange grupper som ynskjer å leiga ein bustad, og som har behov for det, og då må det offentlege stilla opp. Når det gjeld skattefrådrag for einpersonshushald, er det eit faktum at einpersonshushald har ei lågare inntekt enn andre, og rettferd skulle tilseia eit frådrag for denne gruppa. Vi har prøvt oss med ei inntektsavgrensing tidlegare og ikkje fått støtte for det. Lys og varme og på kva måte det blir løyst -(presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2004-06-14:
I motsetnad til Kristeleg Folkeparti står Senterpartiet på det Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti var saman om når det gjaldt Husbanken, både tidleg på 1990-talet og då vi kom i regjering saman. Vi står på politikken frå Bondevik I-regjeringa når det gjeld Husbanken, og når det gjeld ein aktiv offentleg innsats for at bustadpolitikk ikkje berre skal vera sosialpolitikk, men òg ein del av velferdspolitikken. Der har Kristeleg Folkeparti dessverre endra syn. I tillegg er det slik at i motsetnad til Kristeleg Folkeparti har ikkje Senterpartiet noko ynske om 12 milliardar kr i skattelette, der 10,5 av dei er til dei som tener mest i dette landet. Tvert om har vi eit sterkt ynske om, i lys av slik som situasjonen er i landet vårt no, å kjempa mot forskjellar på alle frontar og bruka nokre av dei midlane til å sikra fleire vanskelegstilte både med bustøtte og på annan måte.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2004-06-14:
Torbjørn Andersen set her søkjelyset på eit svært viktig tema. Frå Senterpartiet si side er det slik at vi heilt klart meiner at dagens skattlegging av bustader ikkje er rettferdig. Vi ynskjer å frita bustader av vanleg standard frå skattlegging. Vi har definert det nærmare, utan at eg kan gå inn på det no. Men vi ynskjer ikkje, som Framstegspartiet, at uansett kor stor grunnflate det er, og kor mange karnapp, tilbygg, påbygg og andre investeringar som er gjorde i ein bustad, skal ein bli friteken for skattlegging. Så ynskjer vi å trappa ned og redusera dokumentavgifta, og vi ynskjer òg at kommunane skal ha høve til å skriva ut skatt for ei tid på eit område, som alternativ til eigedomsskatt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2004-06-14:
Eg må følgja opp framstillinga til statsråden om det individretta bustadstilskotet. Det er jo slik at Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV står saman om å styrkja det tilskotet. For å sikra fleire funksjonshemma, rusmiddelmisbrukarar og andre vanskelegstilte større moglegheit til ein bustad ønskjer vi å auka rammene, og vi ynskjer prosentvis større tilskot. Eg må gjera statsråden merksam på at det står i innstillinga at kravet om tilbakebetaling skal føregå etter nærare retningsliner. Det står òg at enkeltpersonar ikkje skal hindrast ei ny vurdering av tilskot ved flytting og sal. Så spørsmålet mitt vil vera: Meiner statsråden verkeleg at Regjeringa sin modell og Regjeringa sine rammer sikrar fleire vanskelegstilte ein bustad, eller ser ho at dersom fleirtalet i komiteen hadde fått gjennomslag, hadde faktisk fleire vore sikra?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2004-06-14:
Eg skal berre kommentera eit område heilt til slutt. Det er spørsmålet om det individretta bustadtilskottet. Eg synest det er ei veldig god ordning. I replikkordskiftet mellom Schjøtt-Pedersen og statsråden vart ein einige om at ein dialog held fram på dette området. Eg vil gjerne det skal stå igjen at det som er hovudforskjellen mellom Arbeidarpartiet, SV og Senterpartiet og Regjeringa sitt forslag og statsråden sine ankepunkt, faktisk er at vi ynskjer større rammer og større utmåling av tilskott. Vi meiner faktisk at det kunne innebera at statsrådens eksempel, denne rusmiddelmisbrukaren, kunne ha større moglegheit til å få ein meir tenleg bustad, og også kunne ha moglegheit til å ta tilskottet med seg. Men no får vi ein ny runde på dette, og det ser alle partar fram til.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Det er blitt så populært i disse dager å snakke om selvregulerende markeder, enten det gjelder bolig eller arbeidsliv. Jeg merket meg for øvrig i stad at representanten Gitmark kalte det for "satsing på Husbanken", og at man skulle gjøre den til "en kompetansebank". Jeg ville gjerne sett DnB gjort om til "en kompetansebank", og hvilken betydning den da hadde hatt for folks innlånsmulighet. Representanten Andersen har redegjort for Fremskrittspartiets syn. Han ønsker få offentlige inngrep. Samtidig er boligen noe av det viktigste for folks hverdag. Vi har mulighet for å legge til rette for at flere kan bo godt, bl.a. gjennom økte utlån fra Husbanken. Det koster ikke staten én eneste krone, men gir derimot hver enkelt mulighet til å nyte godt av den sikkerhet staten gir som låntaker, og med det et lavere rentenivå. Hvorfor er det da ikke fornuftig at folk flest i større utstrekning får nyte godt av denne rentefordelen(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Da Stortinget i 1999 diskuterte boligetablering for ungdom, uttalte daværende komitemedlem Erna Solberg at hun ikke hadde særlig tro på en satsing på offentlig finansierte allmennyttige boliger som løsning for å få et bedre utleiemarked. Kristelig Folkeparti derimot mente at nøkterne og rimelige leieboliger bør være et satsingsområde, og de uttalte sågar at det bør settes i gang "opp mot 4 000-5 000 flere pr. år i de kommende år". Den største endringen i den meldingen vi i dag diskuterer, er jo at man kutter investeringstilskuddet i utleieboliger til ungdom. Når kom erkjennelsen til Kristelig Folkeparti om at det var Erna Solberg og Høyre som hadde så rett, så rett ved behandlingen av den forrige meldingen, og at det var Kristelig Folkeparti som hadde så feil, så feil med det standpunkt de den gang tok?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Jeg registrerer at statsråden noe ensidig framstiller flertallets merknad når det gjelder boligtilskudd. Boligtilskudd kan gis i forhold til økonomisk vanskeligstilte, men boligtilskudd kan også begrunnes i behov for tilpasning av bolig. Tilskudd som har en slik begrunnelse, skal kunne dekke en persons behov for tilpasning, slik at man slipper å flytte på institusjon, og slik at man får en tilpasning som er nødvendig. Men det er selvsagt ikke nødvendigvis ment å skulle subsidiere boligen som sådan. Jeg registrerer at det her kan være ulike intensjoner som ligger til grunn i samme ordning. Jeg antar at det kanskje kan være hensiktsmessig at statsråden gir en redegjørelse for Stortinget før iverksettelsen, f.eks. i budsjettproposisjonen, om måter å gjøre det på. Her er det svært ulike grupper man står overfor, og jeg antar at det kan være en hensiktsmessig måte å gjøre det på. Det har heller aldri vært flertallets intensjon at småbeløp skal betales tilbake. Her finnes ulike former for tilbakebetalinger innenfor de ulike delene av ordningen. En måte å gjøre det på kan altså være å komme tilbake til det senere.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
Jeg får prøve å gripe fatt i nesten det eneste jeg finner i Fremskrittspartiets boligpolitikk som SV kan være noe enig i, og det er at vi må gjøre noe i boligmarkedet for dem som er vanskeligstilt. Noen av dem som er vanskeligstilt i boligmarkedet, er barnefamilier. De kan ha dårlig råd, og vi vet alle hvor viktig det er for barnefamilier å føle i hvert fall en viss trygghet og ikke måtte flytte hele tida. Det er veldig ødeleggende for barn å måtte rives opp og bytte skole, barnehage, venner og alt dette hele tida. Derfor har SV vært veldig opptatt av at barnefamilier skal kunne bo trygt og få bostøtte når de trenger det - vi har sett at boutgiftstaket har vært for lavt, og at dette har ført til at barnefamilier som har trengt bostøtte, ikke har fått det. Det har Fremskrittspartiet vært med på før. Jeg ønsker meg en forklaring det går an å forstå, på hvorfor partiet ikke er det nå. I tillegg til det vil ikke Fremskrittspartiet være med på å gi tilskudd til lys og varme til barnefamilier, slik som pensjonistene får. Mener Fremskrittspartiet at barnefamilier(presidenten klubber) trenger mindre enn pensjonister? (presidenten klubber)
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
Det er ganske opprørende å høre at Kristelig Folkeparti nå er mer opptatt av å slåss for friheten til dem som vil oppføre seg som hushaier på leiemarkedet, enn å være med på å slåss for en lov som skal beskytte dem som har det aller vanskeligst på den ikke-kommersielle delen av leieboligmarkedet. Det er det forslaget SV har fremmet. Jeg har lyst til å be representanten Apelthun Sæle om å forklare hvorfor det er uviktig for Kristelig Folkeparti å skjerme dem som har det vanskeligst. I tillegg ønsker Kristelig Folkeparti å fortsette med sin særpolitikk overfor enslige og par uten barn, som ikke skal få bostøtte uansett hvor fattige de er. For mange av disse vil det jo lønne seg å komme på trygd, for da får du bostøtte, men hvis du har en dårlig betalt jobb, får du det ikke. I tillegg ber jeg representanten også forklare hvordan hun mener at satsingen overfor bostedsløse skal øke, når Regjeringen vil ha tilskuddet til disse boligsatsingene ned.
Anita Apelthun Sæle (Kristelig Folkeparti), 2004-06-14:
Det er bygd mange bustader med Husbanken si hjelp i Noreg i løpet av etterkrigstida. Det har vore viktig. Det har vore viktig også fordi Husbanken klarte å halda ei lågare rente enn andre bankar. Den situasjonen er snudd på hovudet i dag. Det at renta no er svært låg, gjer at vi kan byggja rimelegare bustader for eigen motor i større grad enn før. Så har Kristeleg Folkeparti også i denne bustadmeldinga teke omsyn til distrikta og til dei som treng det meir enn andre, dei som ikkje kan gå på eigen kjøl, dei som ikkje er kredittverdige. Bustøtte er ein mykje meir treffsikker modell enn bustadtilskott. Derfor satsar vi meir på det i dag. Og ja, erkjenninga kan nok komma(presidenten klubbar) etter kvart, men vi trur at vi er på rett veg. (presidenten klubbar)
Anita Apelthun Sæle (Kristelig Folkeparti), 2004-06-14:
Vi vil skjerma dei som treng det mest, og vi vil gje bustøtte til dei som treng det mest. Bustøtta treffer dei som treng ho mest, der dei bur. Butilskott gjer at det blir bygt hus som folk må flytta til, kanskje vekk ifrå der dei bur. Så er eg ganske uforståande til at SV trur at Kristeleg Folkeparti vil overlata alle til hushaiar. Det er ikkje aktuelt i det heile. Vi ynskjer å ha nok bustader og dermed rimelege bustader til dei som treng det. Det er eit problem vi må løysa både i distrikt og i sentrale strøk. Vi treng nok tomter og hurtigare klare tomter for å byggja nok bustader. Då vil også leiga gå ned.
Anita Apelthun Sæle (Kristelig Folkeparti), 2004-06-14:
Singeltilværet brer om seg. Det kan vi også sjå i dagens Dagbladet. Det er 740 000 som bur åleine. Forskjellen på dei som er single, og dei som er einslege forsørgjarar, er at dei som er single, ofte kan jobba meir for å klara buutgiftene sine, mens åleineforeldre har større problem med det og er meir avhengige av bustøtta. Regjeringas politikk har gått ut på å sørgja for at vi også får mindre leilegheiter, leilegheiter som einslege kan bu godt i, og som då vert billegare totalt sett fordi det er færre kvadratmetrar. Vi vil ha ein differensiert bustadmarknad(presidenten klubbar) som også tek vare på dei single. (presidenten klubbar)
Anita Apelthun Sæle (Kristelig Folkeparti), 2004-06-14:
Replikken er nok på vegner av Kristeleg Folkeparti. Som sosialminister hadde representanten Meltveit Kleppa stor sans for bustøtte og spissing av støtteordningane til dei som var mest utsette i samfunnet. Utjamningsmeldinga var eit eksempel på det. Ho følgde for så vidt diktarens kloke ord: "Eg tykkjer stødt, at det høver best å hjelpa den, som det trenger mest." No meiner Senterpartiet plutseleg noko anna. Sjølv om 80 pst. av hushalda i Noreg eig sin eigen bustad, og endå fleire klarer seg utmerkt, skal bustadpolitiske verkemiddel, som Husbanken, ikkje spissast, men vera generelle. Då blir det logisk sett mindre til "den, som det trenger mest". Bustad er viktig for alle. Kvifor vil ikkje Senterpartiet konsentrera hjelpa om dei vanskelegstilte? Dessutan: Dersom Husbanken skal fungera som motkonjunkturmiddel, som det står òg frå Senterpartiet, skal han innstilla totalt i gode tider?
Erna Solberg (Høyre), 2004-06-14:
Nei, jeg er ikke enig i det. Dette er oppskriften på at fattige fortsatt skal være fattige i vårt samfunn, på at dem som man har klart å få over en terskel og inn i det vanlige boligmarkedet, skal forbli i én type boliger, og som innebærer at barrierene deres for å ha en boligkarriere, for å flytte på seg, blir høyere, for da må de tilbakebetale dette tilskuddet. Til spørsmålet om hva som skjer når de dør, har jeg lyst til å si at når det gjelder aldersprofilen for denne typen tilskudd, er det typisk at det er yngre voksne som får det. Det er veldig lav dødelighet i den gruppen det er snakk om. Det er ikke slik at dette er et spørsmål om en støtte som først og fremst gis til eldre mennesker, hvor det kunne vært rimelig å gjøre det. Vi har vurdert dette forslaget. Vi har også fått dette forslaget fremlagt for oss. Men vi sa at vi låser de meget vanskeligstilte mottaksgruppene i en situasjon som gjør at de har vanskelig for å bevege seg. De blir i større grad stavnsbundet med den løsning som er funnet. Det synes ikke jeg er vårt velferdssamfunn verdig, og jeg er veldig forbauset over hvilke partier som står sammen om dette.
Erna Solberg (Høyre), 2004-06-14:
Det er ingen tvil om at innføringen av plan- og bygningsloven medførte noen kostnadsøkninger med en gang. Det skjedde to ting omtrent samtidig. Det ene var endringene i plan- og bygningsloven, og det andre var endringene i de tekniske byggeforskriftene. Begge deler bidrog til at kostnadsnivået ved å bygge på det tidspunktet økte. Jeg har ingen grunn til å tro at det er plan- og bygningsloven som fortsatt gjør denne spiralen mer virksom. At det var et bidrag til kostnadsøkningen på det tidspunktet, er riktig, men det er ingen grunn til å regne med at det er det som ligger bak en videre økning. Det er en kombinasjon for øyeblikket, selvfølgelig, med markedet. Hver gang renten går ned, vil prisene ofte bli høyere, fordi folk kan konkurrere mer om de beste boligene, selv om vi jo ser at det er veldig stor forskjell på det. I tillegg er det for øyeblikket en "mismatch" i noe av boligmarkedet i forhold til hva som har blitt bygd de siste årene. I Oslo har det vært bygd for stort. Det hadde vært behov for mindre boliger. Men på ett tidspunkt sa alle de som bygde ut, at det var de mellomstore boligene det var behov for. Sannheten var at det var mindre boliger for førstegangsetablerende det var størst behov for. Da får man også en "mismatch" i markedet, som altså medfører et problem.
Erna Solberg (Høyre), 2004-06-14:
Det er altså slik at vi gjør to endringer i boligmeldingen når det gjelder boligtilskuddet. Når det gjelder utleieboligsiden, sier vi at vi på lang sikt mener at det skal trappes ned og fjernes til fordel for de andre boligvirkemidlene, og at vi på kort sikt skal gjøre en viss endring som gjør at man får en høyere bostøtte. Våre beregninger har vist at vi i dag egentlig betaler to ganger for det samme. Først gir vi kommunene tilskudd for å bygge en utleiebolig, så tar de leie som dekker kostnadene deres, og så betaler vi 70 pst. av boutgiften i bostøtte til de samme. Da har vi egentlig betalt to ganger. Det er mer ryddig at tilskuddet går over bostøtten. Det gir tilgang til å kjøpe bolig i bruktmarkedet, som de fleste flyktninger bosettes i. De fleste bostedsløse bosettes gjennom bruktmarkedet, og faktisk også en del innenfor vanlige leieforhold, hvor kommunen ikke kjøper boligen, men hvor den formidler et leieforhold.
Erna Solberg (Høyre), 2004-06-14:
Jeg tror ikke det er noen forskjell på flertallets og mindretallets evne til å skaffe en bolig. Spørsmålet er hva som skjer etter at man har fått den boligen, har bodd der i en ganske lang periode og har kommet videre i livet og skal gjøre noe nytt. La oss ta et eksempel, og la oss håpe at vi får noen slike gladhistorier: En tung rusmiddelmisbruker som endelig kommer seg på avrusning, får en bolig gjennom Bostedsløseprosjektet, får boligtilskudd til å kunne eie den for å kunne klare seg, kommer i en jobb, men ikke en høytlønnet jobb, opplever å få barn og trenger større plass. Hadde han da opprinnelig fått 200 000 kr i tilskudd i en veldig vanskelig økonomisk situasjon, måtte han, for å kunne flytte videre til en ny bolig som kanskje koster 500 000 kr mer enn den han har, altså ha 700 000 kr mer for å klare seg, fordi flertallet sier at han skal tilbakebetale 200 000 kr. Det er faktisk fattigdomsøkning.
Erna Solberg (Høyre), 2004-06-14:
Jeg vil gjerne komme tilbake til Stortinget med en redegjørelse for konsekvensene og hvordan dette forslaget som ser ut til å bli vedtatt senere i dag, kan praktiseres. Jeg tror det er en god løsning, for man har kanskje ikke diskutert godt nok hvordan dette fungerer. Eksemplet, f.eks. i saksordførerens tidligere innlegg om byfornyelsen, er slik at Regjeringen mener at man ikke skal gi den typen tilskudd, men at et boligtilskudd i fremtiden skal være til de vanskeligstilte og til de funksjonshemmede som trenger særskilt tilpasning. Jeg har også lyst til å oppfordre komiteen til å ta en liten studie av Bergen kommunes behandling av rentefrie lån. Denne ordningen vil jo egentlig bli omgjort til en ordning med rente- og avdragsfrie lån med det systemet som ligger fra flertallet. Hvis man går inn og ser på den, vil man se mange tragiske skjebner. Da man forsøkte å få tilbake lånene, ikke minst på et tidspunkt med skifte av boliger, ble problemene ganske store for enkelte.
Olaf Gjedrem (Kristelig Folkeparti), 2004-06-14:
Olav Akselsen brukte berre 20 sekund på å gje att den relativt oppheita, einsidige, karikerte debatten som har vore før behandlinga i Stortinget i dag. Eg berre siterte replikanten då han påstod at det var eit uttrykk for at ein gjekk mot privatisering, noko eg meinte det ikkje var hald i. Når det gjeld utbyttepolitikken, vil det, dersom fleirtalsforslaget bli vedteke i dag, bli ei sak mellom eigaren og styret. Endeleg blir det slått fast i innstillinga at dersom det blir aktuelt med visse eigarendringar i Statkraft, skal dei leggjast fram for Stortinget. Eg er for så vidt glad for at Arbeidarpartiet deltek i den merknaden som slår det fast, slik at det er eit breitt fleirtal bak det.
Olaf Gjedrem (Kristelig Folkeparti), 2004-06-14:
Eg vil fyrst takka Framstegspartiet for å ha sikra fleirtal for dei vesentlegaste punkta i forslaget frå Regjeringa når det gjeld Statkraft si framtid. Det set me veldig stor pris på, og me takkar for samarbeidet. Når det gjeld vår innvending mot å gå vidare med ei delprivatisering eller ei avvising av dette, er det fyrst og fremst på grunn av at denne saka gjeld ei omgjering av eit SF til eit AS. Me beheld jo SF i tillegg, men me omdannar store delar av Statkraft si verksemd til eit AS. Me føler at tida enno ikkje er inne til å gje dei signala som opposisjonen har gjeve inntrykk av at me skulle gje i dag - at me skulle gå inn for delprivatisering og børspresentasjon av Statkraft. Det er ikkje tilfellet. Når det gjeld skepsisen, er det noko på grunn av at vasskraft er ein evigvarande energi, i motsetning til oljen, som er ein eingongsenergi. Derfor er me veldig redde for at andre får tilgang.
Olaf Gjedrem (Kristelig Folkeparti), 2004-06-14:
Sjølvsagt står eg saman med Regjeringa og regjeringspartia bak meldinga og sluttar opp om dei forslaga som ligg der. Det sitatet brukte eg i innleiinga mi, men eg fann at tida ikkje er inne i dag til å gå vidare på slike spekulasjonar, som m.a. replikanten og andre parti har medverka til å forsterka i den debatten me har hatt, og som m.a. har fått som resultat at tillitsvalde i Statkraft har blitt nervøse. Me må gong på gong prøva å driva tilbake den argumentasjonen som opposisjonspartia saman med SV og Arbeidarpartiet har brukt, at dette nærmast er berre eit bitte lite steg, som automatisk vil føra til ei avhending eller iallfall ein sterk reduksjon av offentleg innslag og styring av Statkraft. Det er eit problem me har hatt. Det er derfor eg i innleiinga mi brukte litt tid på å presisera kva saka eigentleg gjeld. Dei utfordringane som vi møter i framtida, får vi takla når dei kjem. Det er Kristeleg Folkeparti parat til.
Olaf Gjedrem (Kristelig Folkeparti), 2004-06-14:
Eg har to spørsmål til representanten Ryan. Statkrafts leiing, styre og administrasjon ber tynt Stortinget om ei avklaring, og det hastar. Styreleiaren har til og med sagt at han finn det uforsvarleg å fortsetja dersom me ikkje får ei avklaring no. Så seier Ryan nei, det er ikkje aktuelt å gje ei avklaring. Me skal utsetja det, for dette er farleg. Skal me ikkje lytta til dei som har det daglege ansvar for drifta av Statkraft? Eg føler at representanten Ryan bruker eit altfor sterkt språk og ein altfor opphissa argumentasjon når han snakkar om å herja med kraftsektoren, når han snakkar om å mista kontrollen på kraftsektoren fordi dette betyr at aksjar kan omsetjast. Det er altså ein språkbruk der han peikar på eventuelle minimale moglegheiter for konsekvensar som han framhevar nærast som ei sanning. Eg vil spørja om Ryan finn det føremålstenleg å bruka ei slik mistenkjeleggjering for noko som fleirtalet her ikkje står for.
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Først vil eg åtvara saksordføraren og alle andre mot å forsvara eigen politikk med å spreia uriktige opplysningar om kva andre har jobba med. Så over til saka. Det er jo slik at Statkraft har vore utsett for svært omskiftelege rammevilkår dei siste to åra. Situasjonen har vore veldig vanskeleg å føreseia, og på mange måtar kan ein vel seia at Statkraft har blitt redusert til ei mjølkeku for staten. Det er òg slik at ein del av grunngjevinga frå regjeringspartia for å gå inn for eit AS er at dei skal få rammevilkår på linje med dei som dei konkurrerer med. Men det som først og fremst skil Statkraft frå dei andre, er utbyttepolitikken. Og så vidt eg skjønnar, vil regjeringspartia framleis ha ein utbyttepolitikk på minimum 75 pst., medan dei som dei konkurrerer med, har eit utbytte frå 20 til 50 pst. Eg lurer på om Gjedrem kan grunngje dette betre. Det blir òg sagt at Statkraftsaka må tilbake til Stortinget dersom det skal vera aktuelt å selja aksjar eller inngå fusjon. Og mitt spørsmål er: Kva vil Kristeleg Folkeparti stemma for då?
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Det er slik at bakgrunnen for å fremma og behandla denne stortingsmeldinga er at ho skal gje avklaringar. Ho skal vera eit viktig styringsverktøy både for statsråden og for Regjeringa, men eg vil tru òg for Statkraft og Statkrafts styre. På nokre punkt føler eg at denne meldinga, og ikkje minst innstillinga, er svært avklarande. Det er slik at ein samla komite har presisert at gevinstar ved eventuelt sal ikkje skal telja med når ein skal fastsetja utbytte. Eg håpar statsråden kan bekrefta at det er det ein vil leggja seg på. Når det gjeld utbytte elles, er eg noko meir usikker på kva komiteen har komme fram til. Eg kunne berre tenkja meg å spørja kva statsråden vil gje som råd til sine kollegaer: Skal ein leggja seg på minimum 75 pst., slik Regjeringa har foreslått, eller 50 pst., som er det som eit fleirtal i komiteen går inn for?
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Først: Eg er glad for at Inge Ryan har framtidsplanane klare! Eg synest Bjørg Tørresdal hadde eit særdeles spennande og godt innlegg, men det er ikkje det som er Kristeleg Folkeparti sin posisjon i denne saka. For det Kristeleg Folkeparti har gått med på i dag, er å gje si tilslutning til at Statkraft kan få andre eigarar enn staten, og det var altså ikkje det som var innhaldet i innlegget hennar. Tvert imot var det slik at statsråden i innlegget sitt stadfesta at Regjeringa no har fått støtte for å lata Statkraft også kunna gå vidare med planar om å fusjonera med andre selskap på ein måte som gjer at Statkraft får andre eigarar enn berre staten. For meg er det enno noko uklart kva stortingsfleirtalet meiner om utbyttepolitikken til Statkraft. Er det eigaren eller er det styret som skal ta denne avgjerda? Eg vel å tru at det er eit fleirtal som meiner at me skal leggja oss på ein utbyttepolitikk på 50 pst., og ikkje minimum 75 pst., som Regjeringa foreslår. Men personleg må eg seia at eg er svært spent på utfallet og trur ikkje dette før eg får sjå det. Det er berre éin måte å gjera dette føreseieleg på, etter mitt syn, og det er å lata dei same reglane gjelda for styret i Statkraft som for styret i alle andre store bedrifter, nemleg at det er styret som tek den avgjerda. Då veit ein kva ein har å halda seg til. Eg er redd for at me i dag gjev vår tilslutning til at den utbyttepolitikken som har vore ført dei seinara åra, skal halda fram. Den eigentlege grunnen til at eg bad om ordet, var at eg ville ta sterkt avstand frå den verkelegheitsskildringa statsråden gjev i forhold til det som skjedde med Statkraft i den tida eg hadde ansvaret i Olje- og energidepartementet. Ho er ikkje korrekt.
Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Eg trur i grunnen ikkje at denne spørsmålsstillinga bringar debatten nemneverdig vidare. Det som er heilt klart, er at det som var den førre regjeringa sin politikk på dette området, har komme fram i dei dokumenta som den regjeringa har presentert for Stortinget. Elles har eg greidd ut om det eg meiner er nødvendig å greia ut om i den saka her i dag.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-14:
Fremskrittspartiet har et eget forslag om delprivatisering og børsnotering av Statkraft når vi har en løsning om et eiernøytralt hjemfall. Men vi støtter Regjeringens forslag subsidiært, og vi vil gi honnør til saksordføreren, som har behandlet og håndtert denne saken veldig ryddig. Men jeg etterlyser konsekvens fra Kristelig Folkeparti. Man sier her tvert nei til å bringe inn private eiere når det blir mulig på et senere tidspunkt, men når det gjelder delprivatisering og børsnotering f.eks. av Statoil og Hydro, har Kristelig Folkeparti vært positive. Alle undersøkelser viser at dette har skapt dynamikk og utvikling når det gjelder denne delen av norsk energisektor, så jeg føler at her går det på hvordan man definerer arvesølvet. Hva er forskjellen prinsipielt for Kristelig Folkeparti når man sier ja til privat deleierskap når det gjelder norsk sokkel, men sier tvert nei når det gjelder Statkraft og den delen av energisektoren?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-14:
Jeg vil komme inn på noe jeg føler er en inkonsekvens i Arbeiderpartiets merknader i innstillingen. Begrunnelsen Arbeiderpartiet har for å gå imot omdannelse, er at Statkraft skal være et energipolitisk instrument for staten. Et annet sted står det at man skal være en kommersiell aktør i markedet. Og da må jeg spørre: Hvordan henger dette sammen? Jeg trodde alle var opptatt av at næringsvirksomhet, enten det er statlige eller ikke statlige bedrifter, i dag må skilles klart fra de politiske prosessene. Så mitt spørsmål til representanten Fossli blir: Ønsker Arbeiderpartiet å drive sin energipolitikk gjennom statlig eide kommersielle selskaper? Og hva går i tilfelle den politikken ut på?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-14:
Historisk sett har Høyre hele tiden vært en pådriver for private løsninger. I tidligere statsselskaper, nå aksjeselskaper med børsnotering - Telenor, Hydro, Statoil, en del banker osv. - har vi opplevd en risikospredning, utvikling og dynamikk som stort sett alle er enige om ikke ville kunne ha skjedd uten børsnotering og delprivatisering. Når det gjelder Statkraft, er det derimot tyst fra Høyres side. Det er jo alltid slik at noen må gå opp løypa, fjerne en del gammel vanetenkning og noen hellige kuer og gå i bresjen for det man tror på, og alltid har trodd på. Hva er begrunnelsen for at Høyre, som er det helt dominerende og største partiet i Regjeringen, nå holder en så veldig lav profil i denne saken?
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-14:
Jeg kan bekrefte at representanten Fossli fra Arbeiderpartiet og undertegnende har den samme oppfatning. Vi mener at alle selskaper, enten det er statsaksjeselskaper eller -foretak - det foreligger forresten en spesiell lov om hvordan man kan håndtere det - bør basere seg på forretningsmessige vedtak i styret. Styret må ha en suveren rett til på et bedriftsøkonomisk grunnlag å avgjøre. Det vil si at hvis et selskap er i en moden fase, er det naturlig at styret bestemmer seg for et høyere utbytte til eierne. Men er man i en aktiv investeringsfase, noe Statkraft helt sikkert står overfor hvis det får normale rammebetingelser, er det naturlig at utbyttet blir lavere, og langt lavere enn det vi har sett har blitt tatt ut av Statkraft de siste årene. Helt konkret: Fremskrittspartiet har ennå ikke i sin gruppe bestemt seg for hvordan vi skal stemme subsidiært, men det vil, slik jeg ser det, være naturlig at vi støtter Arbeiderpartiets forslag i odelstingsinnstillingen.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-14:
Fremskrittspartiet ønsker ikke å grave vollgraver rundt Norge. Det vi ser i dag, er at Statkraft deltar i forretningsmessige transaksjoner og eierskap utenfor Norges grenser. Det er helt naturlig i en internasjonaliseringsprosess. Vi synes også det er greit at en del utenlandske energiselskaper har et visst innslag i Norge. Men når det er sagt, har vi her en spesiell situasjon, for slik vi ser det, har vi ikke særlig tilgang til privat norsk kapital eller kapital fra offentlige norske energiselskaper til å gå inn i norsk kraftsektor og være med og konkurrere om verdifulle biter av norsk næringsliv. Det beror først og fremst på at vi har en formuesskatt her i dette landet som andre land ikke har, eller den inntrer på et langt høyere formuesnivå og med lavere satser andre steder. Derfor må vi på en eller annen måte bruke statens kapital ved hjelp av statsselskaper, helst med privat eierandel, for å konkurrere om disse verdifulle bitene.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-14:
Fremskrittspartiet synes det er veldig positivt om vi får en børsnotering og private eiere inn i Statkraft. Det vil gjøre kompetansen i styrene bredere, og det vil gi tilgang på kapital. Dette selskapet har vært utsultet. Men den faktiske situasjon er at det vil være betydelig kapital som må inn. Derfor har vi flere enn én tanke i hodet samtidig. Vi ønsker å etablere forskjellige ordninger der vi bruker statens kapital som et konkurransefortrinn i norsk næringsliv, men der en på rent forretningsmessig grunnlag og med vanntette skott til statsmakten ved egne vedtekter skal være med og konkurrere om disse verdifulle bitene. Det vil være til fordel for selgerne, kommunene, for de får flere tilbydere. Og det vil da være en fordel for norsk eierskap, fordi hovedkontor og utviklingsavdelinger fortsatt kan ligge i Norge. Det er det Fremskrittspartiet ønsker.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-14:
Til representanten Ryans innlegg om dette med utsettelse og bedre tid: Jeg minner om at komiteen har hatt to måneder på denne saken, og jeg vil heller si at dette minner om filibustertaktikk, at man ønsker å utsette forslag som man er uenig i vedtak av. Jeg vil også minne om, som saksordfører for eierskapsmeldingen for to år tilbake, St.meld. nr. 22 for 2001-2002, at det var et enstemmig storting som gav uttrykk for at man ønsket en avklaring for Statkraft, inkludert SV. Så her er det noe som ikke stemmer. Så til mitt spørsmål til representanten Ryan: Hvorfor er man så imot å omdanne Statkraft til et AS? Vi vet jo at det er den vanlige organisasjonsformen for de mange kommunale og fylkeskommunale energiselskapene i Norge.
Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2004-06-14:
Jeg føler fortsatt at det er noe uklart når det gjelder utbyttepolitikken. Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti står bak et forslag som naturlig burde få flertall. Jeg skal lese det opp: "Stortinget ber Regjeringen legge aksjelovens normalregler til grunn ved fastsettelsen av utbytte fra Statkraft SF." Betyr det, hvis styret følger aksjelovens normalbestemmelser til punkt og prikke - altså fastsetter utbytte basert på virksomheten, strategiske beslutninger, operativ drift, forventning om utbytte, osv. - at statsråden da vil la være å gå inn og instruere styret om noe som er annerledes? Dette er det viktig å få avklart i debatten.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
Jeg registrerer at talsmannen for Kristelig Folkeparti takker for det gode samarbeidet med Fremskrittspartiet. Jeg er ikke så sikker på at de tillitsvalgte rundt omkring i Norge er så glade for at det er Fremskrittspartiet som er den fremste samarbeidspartneren til Kristelig Folkeparti i denne saken. Jeg møter mange av dem, og de hadde ønsket at man heller hadde kikket til venstre og samarbeidet med bl.a. SV. Jeg har et spørsmål til Gjedrem. Gjedrem prøvde å si at det sitatet jeg nå leser, ikke var så alvorlig: "Regjeringen åpner for at Statskraft kan delta i den videre restruktureringen av kraftmarkedet i Europa gjennom industrielle løsninger der staten ikke lenger er eneeier." Jeg må spørre Gjedrem: Betyr det at det er Regjeringa minus Kristelig Folkeparti det skal stå her? Eller betyr det Regjeringa?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
Arbeiderpartiet har i etterkrigstiden vært en god forkjemper for offentlig eierskap. Så fikk man en betydelig dreining på 1980- og 1990-tallet, da Arbeiderpartiet var en av motorene for å få privatisert en god del av vårt næringsliv, bl.a. Statoil, Hydro og Telenor. Nå registrerer vi at Arbeiderpartiet i opposisjon igjen er tilbake til å være en betydelig større tilhenger av offentlig eierskap, det ser vi bl.a. i denne saken og i en merknad Arbeiderpartiet har skrevet sammen med SV i forbindelse med Dokument nr. 8-forslaget. Mitt spørsmål til representanten Fossli er: Er dette et forbigående fenomen i opposisjon? Eller kan vi forvente at dette vil holde seg når Arbeiderpartiet en gang kommer tilbake i regjering?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
Jeg har behov for å få klarlagt det som står på side 5 i St.prp. nr. 53, som jeg også tok opp med representanten Gjedrem. Jeg siterer: "Regjeringen åpner for at Statkraft kan delta i den videre restruktureringen av kraftmarkedet i Europa gjennom industrielle løsninger, og der staten ikke lenger er eneeier." Det står altså at Regjeringa åpner for at staten ikke lenger er eneeier. Spørsmålet mitt til representanten blir følgende: Åpner Regjeringa for at staten ikke lenger skal være eneeier, eller gjør man det ikke? Skal vi stryke disse setningene, eller skal de fortsatt stå?
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
Representanten Hedstrøm tok opp dette med utenlandsk eierskap i sitt replikksvar. Mitt spørsmål er: Hvem er det Fremskrittspartiet ser for seg kan være aktuell til å kjøpe så mye som 30 pst. av Statkraft, dersom det ikke skal være utenlandske eiere? Finnes det i dag norske eiermiljøer som kan gå inn med 30 pst. i Statkraft, eller er det utenlandske eiere Hedstrøm tenker på? Jeg synes svaret som ble gitt i stad på det spørsmålet, var noe uklart.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
SV ønsker at Statkraft, som jeg sa i mitt innlegg, skal bli ledende på miljøvennlig energi. Ny fornybar energi er et område som har et stort potensial i seg, og jeg tror at Statkraft har nok utfordringer ved at de skal bli ledende på de ulike feltene der. For øvrig vil jeg si til representanten Kristiansen at det er mulig at Castberg betakker seg for å stå utenfor statsrådssalen etter at Høyre har fått herje med kraftsektoren som de nå gjør.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
SV er imot å omdanne Statkraft til et AS ganske enkelt fordi det er å tilrettelegge for privatisering. Hva har skjedd tidligere når man har gjort om viktige selskaper til AS? Hva har skjedd med Telenor, hva har skjedd med Statoil, hva har skjedd med Hydro hva har skjedd med andre? Jo, dette er steg én i forhold til privatisering, og det vil si at det norske folks naturressurser da kan gå over på private hender, og kanskje over på utenlandske hender. Det er årsaken til at vi er så sterkt imot at man gjør om Statkraft til AS. Det er første skritt på veien til at vi mister kontroll over vår viktigste naturressurs. For øvrig vet ikke representanten Ryan hva filibuster er, og om det er i Fremskrittspartiet man har slike folk. Jeg kjenner ikke til det begrepet.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
Det er jo ingen tvil om at både Fremskrittspartiet og Høyre har et ønske om å delprivatisere Statkraft. I ulike medieoppslag og i andre sammenhenger er vi kjent med det. Men vi vet at fordi Kristelig Folkeparti sitter i Regjeringa, har man foreløpig nøyd seg med å ta det første steget på veien, altså en AS-ifisering. Det er veldig viktig at vi sier såpass klart og tydelig fra nå, med klare ord, og advarer mot det som da vil skje i neste trinn. Så til dette med styrelederen i Statkraft, som har truet med å gå av dersom det ikke blir en avklaring. En avklaring er viktig å få, men en avklaring skal ikke nødvendigvis bli slik som styrelederen ønsker seg. Jeg tror vi har mange kompetente styreledere som kunne styre etter en foretaksmodell. Det bekymrer meg svært lite om dagens styreleder ikke hadde hatt mulighet til å styre dersom vi hadde gått for en foretaksmodell videre. I høringen med Statkraft ble det også tydelig sagt at det viktigste for Statkraft faktisk var utbyttepolitikken. Dette med organisering kom hakket under.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
Jeg tar opp SVs forslag i innstillingen.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
På side 33 i proposisjonen står det følgende: "Statkraft har i dag ikke finansiell styrke alene til å bygge et stort integrert europeisk selskap." Mitt spørsmål til statsråden blir: Er det planer om å bygge et stort europeisk integrert selskap? Har statsråden og Regjeringa planer om at Statkraft skal fusjonere, slik at man lykkes med det? Så har jeg et spørsmål til. Det gjelder utbyttepolitikken. Mener statsråden at det er forsvarlig at man i framtida fortsetter med en utbyttepolitikk som gjør at Statkraft får beholde så lite av utbyttet sjøl, dersom man ønsker at Statkraft skal være et slagkraftig selskap på de områdene vi ønsker å satse på? For SVs del er det innenfor ny fornybar energi.
Inge Ryan (Sosialistisk Venstreparti), 2004-06-14:
Jeg må kommentere et par av de påstandene som kom fra Høyre. Den første går på at det er så stor risiko å sitte med vannkraften. Er det stor risiko å eie Statkraft? Den dagen staten ikke klarer å tjene penger på Statkraft, den dagen tror jeg aldri vi får oppleve, og jeg kan ikke se at det overhodet fins noen risiko om vi eier Statkraft. Den andre påstanden er fra representanten Kristiansen, som er opptatt av at vi har en redsel for utenlandsk kapital. Hadde Høyre fått det som representanten Kristiansen vil, og som Høyre ville da man holdt på med konsesjonslovene, hadde det stort sett vært utlendinger som hadde hatt retten til vannkraften i Norge. Men heldigvis var det partier den gangen som klarte å ta Høyre og sette dem på plass, slik at vi har høstet av de verdiene i mange år etterpå. Jeg er svært glad for at Høyre den gangen ikke fikk viljen sin, men denne gangen har de delvis fått det. Helt til slutt vil jeg si at jeg syns dette har vært en interessant debatt, fordi vi ved flere anledninger har fått Høyre ut på banen, de sier helt tydelig at de egentlig ønsker å gjøre noe mer enn bare å gjøre det om til AS, man ønsker å privatisere det. Det er også Fremskrittspartiet enig i. Så jeg tror det i tida framover vil bli en tøff kamp å klare å unngå at man starter med delprivatiseringa. Jeg tror at vi gjør et feil vedtak i Stortinget i dag. Og når jeg engang blir gammel og sitter i gyngestolen min og har oldebarn på fanget, skal jeg i hvert fall si: Det var ikke oldefars skyld at de gjorde dette med vannkraften! Jeg gjorde så godt jeg kunne.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Når representanten Kristiansen snakker om ryddighet, er jeg enig i forhold til at Høyre har fulgt opp det de har sagt i stortingsmeldingen om statlig eierskap, og har de samme setningene der når det gjelder Statkraft, som de har i proposisjonen. Når det gjelder andre deler av Regjeringen, er jeg mer usikker. For noe av det som er sagt fra Kristelig Folkepartis side, og som de har fulgt opp med senere, sa de ikke i forbindelse med meldingen om statlig eierskap. Så ryddigheten er jeg noe usikker på. Når det gjelder antydningene om hva som skjedde i forbindelse med regjeringen Stoltenberg og den tiden, så nevnte jeg noe om det i mitt innlegg. Jeg overlater til den som den gangen var statsråd, og som kan forklare Kristiansen akkurat hva som skjedde, å svare på det. Det tror jeg er mye lurere enn at jeg skal stå her og svare på slike ting.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
I mitt innlegg hadde jeg sitater om Statkrafts visjoner, som man kan lese om i flere av de dokumentene som Statkraft utgir, bl.a. i årsrapporten for 2003, men også i bærekraftrapporten. Visjonene til Statkraft er jo nettopp de visjonene som Stortinget - mange av partiene på Stortinget - står for når det gjelder forskning på og utvikling av vannkraft, gasskraft, fornybar energi, osv. Det er nettopp det Statkraft bør gjøre: følge opp de visjonene og tankene som vi diskuterer her i Stortinget, og utvikle Statkraft til å bli et selskap som følger opp de tankene og visjonene som vi står for. Vi mener at de bør være et instrument for å følge opp den politikken. Jeg er helt overbevist om at det vil Statkraft fortsatt kunne være, også i form av SF, som vi ønsker.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Jeg tror det er forskjell på selskaper. Statkraft er et av de selskapene som forvalter store verdier og store naturressurser, nemlig vannkraften vår. På vårt landsmøte i 2003 vedtok vi et kommunevalgprogram, et program som skulle tilrettelegge for vårt kommunale engasjement. Der står det bl.a. at vi vil "beholde samfunnsmessig styring innenfor viktige sektorer, blant annet ved å sikre hjemfallsretten og si nei til delprivatisering eller salg av Statkraft og Statskog". Vi har altså plukket ut de aller viktigste områdene, og sier at de skal være statlige og heleide statlige selskaper. Det har noe å gjøre med hvilke verdier vi forvalter, og hvor viktige de er i samfunnsengasjementet.
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Representanten fra Høyre sa at selskapet trenger avklaring, og det er vi alle sammen enig i. Samtidig sa han at opposisjonen har konsentrert seg om hva som vil skje i framtiden, og ikke om det som skjer i dag. Men hva er politikk? Politikk er absolutt å kunne sette seg inn i og prøve å analysere hva som vil skje i framtiden med de vedtak som vi fatter i dag. Det er jo derfor vi er her. Det kan ikke være slik at vi skal fatte vedtak om det som skjer akkurat nå, og at vi ikke skal se på hvilke konsekvenser de vedtakene vi fatter, får ti år fram i tid. Jeg har lyst til å spørre representanten: Hva tror han vil skje i forbindelse med en omdanning? Er det ikke slik at det er flertall for en eventuell delprivatisering i proposisjonen som er lagt fram av Regjeringen?
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Fremskrittspartiet argumenterer veldig godt i innstillingen for et redusert utbytte fra Statkraft, på lik linje med Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Men så kommer vi til der vi skal fatte beslutningene, og da er det på en måte stopp fra Fremskrittspartiets side. I motsetning til Senterpartiet og Arbeiderpartiet vil Fremskrittspartiet bare be Regjeringen legge aksjelovens normalregler til grunn, mens vi foreslår en lovendring som vil føre til dette allerede fra 2005. Kan representanten fra Fremskrittspartiet forklare hvorfor de ikke går det siste skrittet?
Grethe Fossli (Arbeiderpartiet), 2004-06-14:
Debatten i dag har stort sett dreid som om hva som kan skje i framtiden. Det var interessant å høre statsråden da han i sitt innlegg sa at de ikke fremmet forslag om, men åpnet for eventuell delprivatisering i denne saken. Kan statsråden, siden vi tidligere i debatten har snakket om framtiden, si noe om når han ser for seg at de eventuelt "vil fremme forslag om"?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2004-06-14:
Representanten Fossli etterlyser ryddighet i politikken. Denne saken baserer seg på 100 pst. ryddighet og oppfølging etter eierskapsmeldingens vedtak et par år tilbake i tid. Mitt spørsmål til representanten Fossli er om hun synes det fortoner seg som ryddig at Arbeiderpartiet i forrige periode satt med regjeringsmakt og var ringside til at det foregikk fusjonssamtaler mellom Statkraft og finske Fortum - fusjonssamtaler som det etter hvert viste seg ikke å bli noe av - gjennomført uten et eneste fullmaktsvedtak av det norske stortinget. Er dette et eksempel på ryddighet? Eller er det den tradisjonelle forklaringen vi nå ser, i disse vårlige tider, på den praktiserende forskjell på arbeiderpartipolitikk i posisjon og opposisjon?