Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-03-23:
To viktige elementer i energiomlegging er: å redusere energibruken å øke bruken av vannbåren varme basert på fornybare energikilder, spillvarme og varmepumper Energiomlegging omfatter altså tiltak både for mer effektiv energibruk og for miljøvennlige varmeløsninger. Da begrepet energiomlegging ble lansert, var det begrunnet med hensyn til miljø- og forsyningssikkerheten i energiforsyningen. Dette er også viktige hensyn i energipolitikken. I vinter har vi fått disse utfordringene tydelig demonstrert, og det har debatten i dag også båret preg av i sakene som vi har debattert. Mindre avhengighet av strøm til oppvarming gir tryggere privatøkonomi i husholdningene og mer stabile rammevilkår for næringslivet. Det er også en fordel for kraftsystemet. Jeg mener det er viktig å ta miljøutfordringene i energisektoren på alvor. Det er viktig å redusere klimagassutslippene. Det er også viktig å begrense bruken av elektrisitet, slik at vi utløser mindre behov for kraftproduksjon og kraftlinjer, og kan bruke elektrisitet til andre formål enn oppvarming, hvor det erstatter f.eks. bruk av fossil energi. Regjeringa har en omfattende satsing rettet mot å bedre energieffektiviteten i bygningsmassen. I byggforskrifter fra 2007 ble energikravene skjerpet betydelig, og Regjeringa vil vurdere å innføre krav om passivhus innen 2020. Enova bearbeider markedet, slik at entreprenørene blir i stand til å levere bygg med stadig strengere energikrav. Jeg mener dette arbeidet er viktig. Svaret på spørsmålet fra representanten Solvik-Olsen er derfor: Ja, vi skal ha ned energibruken i våre bygg. Det er det overordnede målet. Og punkt to: Det varmebehovet som gjenstår, skal dekkes av miljøvennlige varmeløsninger. Regjeringa har en omfattende satsing for å øke bruken av vannbåren varme basert på fornybar energi, spillvarme og varmepumper i bygningene. Så langt har denne satsinga bidratt til stor aktivitet i fjernvarmebransjen. Utbygging av fjernvarme er dog ikke nødvendigvis en løsning som passer over alt. Lokale varmesentraler er et godt alternativ mange steder. Også for eneboliger fins gode frittstående varmeløsninger basert på andre energikilder enn strøm og olje. Jeg oppfatter det slik at interpellanten mener det er en motsetning mellom å satse på energieffektivisering og det å utnytte miljøvennlige varmeressurser. Jeg er kjent med at det foregår en debatt rundt dette, men jeg tror nok den debatten som går på dette området, trenger å nyanseres noe. Det blir brukt om lag 75 TWh energi i våre bygninger hvert år. Det er et langsiktig arbeid å få ned forbruket. Større tiltak må primært gjennomføres i forbindelse med hovedrehabilitering og nybygging, ellers blir kostnadene urimelig høye. I 2030 kan fortsatt om lag halvparten av bygningsmassen være eksisterende bygg som ikke har gjennomgått en hovedrehabilitering. Vi har ikke tid til å vente på at alle disse byggene skal saneres. Ifølge Lavenergiutvalget anslås det at 0,6 pst. av boligmassen blir sanert hvert år. Det tilsvarer en gjennomsnittlig levetid på 167 år for boliger i Norge. Tilsvarende tall for yrkesbygg er en saneringsrate på 1,2 pst. og en gjennomsnittlig levetid på 83 år. Energibehovet i disse byggene vil derfor holde seg på et relativt høyt nivå, og de bruker hovedsakelig strøm og noe olje. Mulighetene for å konvertere til andre energiløsninger er betydelige. Vi har varmeressurser som kan tas i bruk lokalt, med lave miljøkostnader. Jeg mener vi skal ta disse ressursene i bruk for å varme opp byggene våre. I passivhus er behovet for tilført energi minimalt, skriver interpellanten i sin interpellasjon. Enova har støttet bygging av over 40 lavenergihus og passivhus, og vi regner med å høste mye nyttig erfaring fra disse prosjektene. Sjøl i passivhusene ser vi gode eksempler på at hele eller deler av varmebehovet dekkes av andre energibærere enn strøm og olje. Da benyttes fornybare løsninger, og det er særlig varmtvannsbehovet som blir dekket siden behovet for varmt tappevann vil være det samme som i andre bygg. Beregninger viser at behovet for varmt tappevann i en stor enebolig med passivhusstandard står for om lag to tredjeparter av oppvarmingsbehovet. I en enebolig etter dagens energikrav står varmt tappevann for litt over en tredjepart at oppvarmingsbehovet. Videre er passivhus tette hus, med energieffektive vinduer. Det gir mulighet til å benytte seg av forenklede, og rimeligere, vannbårne oppvarmingsanlegg som er tilpasset det lave varmebehovet. Vi ser en utvikling på dette området som er spennende. Vi må også huske på at mange av passivhusene er store yrkesbygg og flerbolighus, hvor det samlede behovet for varme vil være betydelig, og det vil kunne bety noe for lønnsomheten og for klimaet å benytte vannbårne løsninger. Også i framtidens energieffektive bygg vil det være et varmebehov. Jeg ser ikke for meg at det utelukkende skal dekkes med elektrisitet. Miljøvennlige varmeressurser vil spille en viktig rolle. Det handler om forsyningssikkerhet. Det handler om miljø. Vi skal bidra til en god løsning på dette området gjennom å støtte utbygging av nye løsninger som f.eks. forbildeprosjektene. Den viktigste jobben vi står overfor, er å redusere behovet for energi i våre bygg. Det er et langsiktig prosjekt. Vi må samtidig sørge for at det varmebehovet som bygningsmassen vil ha i lang tid framover, kommer fra miljøvennlige varmeløsninger. Det er denne tilnærmingen jeg vil legge til grunn for mitt videre arbeid på dette området.