Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2013-10-23:
Valget ga oss et borgerlig flertall og med det en borgerlig regjering. Men hvis det er noe som er påtakelig i denne trontaledebatten, er det at den vitaliteten, den energien, den lysten som skulle lyse ut av et nytt regjeringsflertall, mangler. Det er så påtakelig at Venstres parlamentariske leder påpekte at det var opposisjonslederen som hadde det beste humøret. Jeg tror at en av grunnene til dette er at det viktigste prosjektet til den nye statsministeren led skipbrudd allerede i Nydalen. Målet om å danne en firepartiregjering, en flertallspartiregjering, var rett og slett ikke mulig. Resultatet ble en Høyre–Fremskrittsparti-mindretallsregjering. Det skal vi respektere. Vi sa også i valgkampen at avstanden mellom sentrumspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre, og Fremskrittspartiet var så stor at det var vanskelig å forestille seg hvordan man skulle sitte i regjering sammen. Men det kom en annen avklaring i Nydalen, og det var at i valget mellom å danne en mindretallsregjering med Fremskrittspartiet eller en mindretallsregjering med Kristelig Folkeparti og Venstre valgte Erna Solberg Fremskrittspartiet. Jeg tror ikke det hadde vært vanskelig å få flertall i Kristelig Folkepartis og Venstres stortingsgrupper for en Høyre–Kristelig Folkeparti–Venstre-regjering, men det var aldri det de ble stilt overfor, fordi Høyre hadde valgt Fremskrittspartiet. Det betyr at vi nå har fått den mest høyreorienterte regjeringen på veldig lang tid, og en regjering som altså ligger langt bortenfor det tyngdepunktet som finnes i denne salen. Regjeringen skal selvsagt bli målt på det de gjør. En uke etter et regjeringsskifte er litt tidlig å gjøre opp status. Men likevel skal de måles opp mot noe, de skal måles opp mot løftene de ga før valget, og de skal måles opp mot situasjonen de overtok. Det ble sagt i går, og det kan gjentas i dag: Aldri har noen regjering overtatt et Norge i bedre økonomisk stand. Aldri før har flere vært i jobb i Norge, og aldri før har BNP i Norge vært så høyt. Vi har et rekordsterkt næringsliv, og de fleste av de 350 000 flere arbeidsplassene har kommet utenfor olje- og gassektoren. Norsk næringsliv og norsk økonomi er bunnsolid. Derfor er det ingen utenforstående grunner til at Høyre og Fremskrittspartiet eventuelt skulle løpe fra sine valgløfter. Tvert imot har løftene bygd på de resultatene som vi har skapt. Norsk skole er i sterk framgang, vi har bedre resultater, mer ressurser, flere lærere. Nå skal vi få et taktskifte i satsingen. Etterutdanningen av lærere skal dobles. NTP, hvor vi skulle bruke 150 mrd. kr mer over en tiårsperiode, skal styrkes ytterligere. Bompengeandelen i nye prosjekter skal ned. Helseområdet skal i perioden få minst 12 mrd. kr mer. Etter å ha lyttet til statsministerens forklaring på at dette kan bli vanskelig – nemlig at vi ikke har gitt hjelp i det statsbudsjettet vi la fram for 2014 – la oss oppklare én ting: Ikke én krone av statsbudsjettet for 2014 er brukt, det begynner man å bruke 1. januar. Den nye regjeringen står fritt til å omfordele omtrent alt på det budsjettet hvis de ønsker det – og har flertall for det. Så bruk ikke som unnskyldning at vi har lagt fram et budsjett – man står fritt til å flytte disse pengene slik man ønsker. På omsorgsfeltet fikk vi i den forrige åtteårsperioden ti flere ansatte hver dag. Nå skal satsingen økes. 250 000 nye jobber i privat næringsliv – vi skal få enda sterkere vekst og konkurranseevne. I tillegg skal vi få 25–100 mrd. kr i skattekutt, og handlingsregelen skal stå fast. Vi sa ved valget at dette ikke hang sammen, at dette ikke var mulig å kombinere. Nå får statsminister Solberg – Høyre og Fremskrittspartiet – muligheten til å bevise at det var de og ikke vi som hadde rett. Men nå får vi ikke svar. Vi spør om regjeringen står ved løftet om å senke egenkapitalkravet – vi får ikke svar. Vi spør om den står ved løftene i forbindelse med NTP – vi får ikke svar. Vi spør om den står ved løftet på helseområdet – vi får ikke svar. De viktigste veivalgene handler om de grunnleggende prinsippene i den norske modellen. Statsministeren snakket om tilliten i det norske samfunnet. Undersøkelser viser at vi har rekordhøy tillit internasjonalt. Hvorfor har vi det? Det er fordi vi har organisert samfunnet vårt i fellesskap, fordi det er små forskjeller mellom folk, fordi vi går i én felles, god, offentlig skole, fordi vi finansierer velferdsordningene sammen. Rokker den nye regjeringen ved disse grunnprinsippene, rokker den også ved tilliten og solidariteten i det norske folk.