trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tage Pettersen (Høyre), 2018-12-10:
For Høyre og regjeringen har en rekke målrettede tiltak vært viktig når det gjelder barn som lever i vedvarende fattigdom. SVs tydeligste svar på dette i mange budsjetter har vært økt barnetrygd. Tiltakslisten deres har utover dette vært forholdsvis tom. Vi vet alle sammen at barnetrygden ikke har vært justert siden 1996, eller – sagt på en annen måte – på 22 år. Samtidig vet vi at SV har sittet i regjering i åtte av disse årene. Jeg vil derfor gjerne spørre representanten Øvstegård om hva han synes om at Arbeiderpartiet nå, etter at Kristelig Folkeparti ikke valgte deres side, har skrotet målet om økt barnetrygd. Nå er det vel mer eller mindre en utopi også for representanten Øvstegård å tro at andre enn en ikke-sosialistisk regjering klarer å levere på dette området, eller for å bruke fotballterminologien, at det nå er 1–0 til oss.
Tage Pettersen (Høyre), 2018-12-10:
Rødts alternative budsjett viser at det er mulig å skifte kurs, sier Moxnes. Det er vel ingen i denne salen som er i tvil om at det vil medføre en radikalt endret kurs. Menon la fram en rapport sist uke som sier noe om private tilbydere, og her følger noen tall: Driftsmarginene for virksomheter som leverer barnevernstjenester, er på 5 pst. i gjennomsnitt i 2017. Av resultatet er drøyt 18 mill. kr tatt ut i utbytte, mens 430 mill. kr er tilbakeført til selskapet og 130 mill. kr er betalt i skatt. Hvordan tror Rødt at vi fortsatt vil klare å levere både gode og tilstrekkelige barnevernstjenester om en stor del av leverandørene skulle kastes ut nærmest over natten, som er noe av konsekvensen med Rødts politikk?
Tage Pettersen (Høyre), 2018-12-10:
Senterpartiet er ofte svært kritisk til regjeringens politikk der vi pålegger offentlig sektor en effektivisering. De som leser Senterpartiets alternative budsjett for 2019, vil derimot raskt se at denne kritikken ikke bare treffer oss. På partiets nettsider leser vi at de vil ha en tillitsreform i offentlig sektor. Det står også å lese: «Byråkratiet må temmes, og ressursene må ledes dit hvor det foregår faktisk tjenesteproduksjon.» Det interessante er da å se hvordan denne temmingen finner sted i deres budsjettforslag. De kaller det å redusere byråkratiet. Kulturrådet kuttes med 18,3 mill. kr, prosjektet Kulturell og kreativ næring kuttes med 21 mill. kr, bidrag til EUs program for kultur kuttes med 20 mill. kr og Den norske kirke med 10,6 mill. kr – for å nevne noen linjer. Hvordan mener representanten disse kuttene bidrar til økt kulturproduksjon?
Tage Pettersen (Høyre), 2018-12-10:
La meg starte med å takke komiteen for samarbeidet i forbindelse med dette representantforslaget. For oss som sitter i familie- og kulturkomiteen, og for alle der ute i frivillige lag og foreninger, engasjerer momskompensasjonsordningen sterkt. Dette er en enkel og ubyråkratisk ordning som styrker frivilligheten uten at den virker styrende på sektorens formål og aktivitet. Jeg opplever at det er en samlet komité som er opptatt av en god momskompensasjonsordning, men vi har noen ulike prioriteringer i våre budsjetter. Men la meg rydde litt i et argument jeg ser flere bruker. Det sies det er urettferdig at bedrifter slipper moms på varer og tjenester de kjøper inn, mens frivilligheten ikke gjør det samme. Dette handler ikke om rettferdighet. Vi snakker heller ikke om at noen slipper å betale moms, men at det alltid er sluttkjøperen som får momsregningen. Det å være sluttkjøperen innebærer at man ikke selger varen eller tjenesten videre. En skiheis kan derfor fradragsføre momsen for snøscooteren som de bruker i skibakken. Der betaler kjøperne av heiskortene momsen. Men Røde Kors eller jeg, som ikke selger tjenestene videre, må betale momsen. Det er derfor Stortinget har etablert momskompensasjonsordningen – som en stønadsordning som fram til i dag ikke har vært rettighetsbasert. I 2013 bevilget Stortinget 950 mill. kr til ordningen. Neste år øker potten, som vi har hørt tidligere i dag, med 184 mill. kr, til et historisk høyt nivå på over 1,5 mrd. kr. Anslag fra Kulturdepartementet sier at det må tilføres rundt en halv milliard til for å komme opp til 100 pst. kompensasjon med dagens aktivitetsnivå ute i frivilligheten. Sist fredag la kulturministeren fram frivillighetsmeldingen Frivilligheita – sterk, sjølvstendig, mangfaldig. Flertallet – med regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti – sier i forbindelse med representantforslaget vi nå diskuterer, at spørsmålene som reises her, må sees på når vi skal behandle frivillighetsmeldingen denne vinteren. Samtidig er det grunn til å nevne at frivillighetsmeldingen sier noe om flerårig forutsigbarhet for frivilligheten og nivåer på ulike støtteordninger. Så gjenstår det å se hvordan Stortinget stiller seg til dette. Regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti er stolte over at vi klarer å legge til rette for bredden og mangfoldet gjennom gode støtteordninger for frivilligheten, og at vi i 2019 finner rom til en historisk høy bevilgning til momskompensasjon. Men vi avventer, som jeg har vært inne på, eventuelle endringer av selve ordningen til Stortinget skal behandle den framlagte frivillighetsmeldingen. Jeg vil med dette anbefale komiteens innstilling.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2018-12-10:
Det er ikke alt man får til når det gjelder å løfte ulike prosjekter. Men hele komiteen er godt kjent med de utfordringer som Tungtvannskjelleren har. Vi var på reise i Telemark, og vi var inne og så Tungtvannskjelleren. Vi vet at den hver eneste dag er utsatt. Det trengs rehabilitering, og det haster – det har representanten helt rett i. Så må vi se hva man kan få til. Jeg er veldig glad for at en enstemmig komité stiller seg bak den merknaden. Det gir håp om at hele komiteen ser nødvendigheten av å komme med bevilgninger rimelig raskt. Det er altså en kjeller som forfaller hver eneste dag, og dette er en del av historien som jeg tror alle er opptatt av skal kunne fortelles også til kommende generasjoner. Derfor trengs det midler ganske raskt, og jeg håper at Kristelig Folkeparti også kan bli med og bidra til det.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2018-12-10:
Aller først: Vi har ikke replikker mot hverandre, vi har dem til hverandre. Vi er venner i denne komiteen! Når det gjelder spørsmålet representanten stiller, er jeg kjent med at Senterpartiet har fremmet et forslag som handler om å utsette eller å forlenge konsesjonen fram til 2031. Personlig mener jeg at det er et forslag vi bør stille oss positive til, i hvert fall en forlengelse, for det ser vi trengs. Lokalradioen har en økonomi som gjør at 2021 vil bli en uoverstigelig bøyg for dem å gå over rent økonomisk, og regjeringen har ikke stilt opp overfor lokalradioene økonomisk slik jeg mener at man burde ha gjort. Så vi kommer til å se nærmere på det. Det er ikke noe som vi har tatt stilling til i Kristelig Folkeparti ennå – det forslaget behandler vi sannsynligvis sammen med mediemeldingen, som vi også går og venter på. Men representanten har helt rett i at Kristelig Folkeparti er en varm tilhenger av et rikt lokalradiomiljø.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2018-12-10:
Jeg benytter anledningen, siden jeg fortsatt er opposisjonspolitiker, til å ta en liten replikk. I forbindelse med kommunesammenslåingene er det nå uttrykt en bekymring for hva som skjer innenfor bibliotekfeltet. I bibliotekloven sies det at det skal være et bibliotek i hver kommune. Bekymringen dreier seg nå om at disse kommunesammenslåingene kan bety at folkebiblioteker blir lagt ned, hvis loven kun handler om at det skal være ett folkebibliotek i hver kommune. Jeg bare lurer på om kulturministeren har gjort seg noen tanker om hvordan man kan sikre at man har en bibliotektjeneste også i nærheten av der man bor. Dette tror jeg blir en sak som vi er nødt til å jobbe med i tida framover, både når det gjelder revideringen av en ny kulturlov og eventuelt av bibliotekloven.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2018-12-10:
Det har vært snakket mye om gaveforsterkningsordningen. Selve ordningen har vært regjeringens – spesielt den forrige regjeringens – kulturbaby. Det er kanskje også korrekt å si at dette har vært Høyres kulturbaby. Den ble innført mens Thorhild Widvey var kulturminister. Den er også nåværende kulturministers baby, har jeg forstått. Dette er en ordning som Kristelig Folkeparti verken har motarbeidet eller bejublet, men vi har heller ikke tatt krigen og kjempet imot den. Men vi har alltid vært veldig påpasselige med å minne regjeringen om at det ikke finnes en Sareptas krukke der ute med private midler som er utømmelig. Også i framtiden trengs det høye offentlige tilskudd for å sørge for at vi har et bredt kulturliv, med både det brede og det smale. Men det som kommer til å bli viktig framover, er å se på hvordan vi kan løfte kunstnerøkonomien. I vårt alternative budsjett gjorde vi nettopp det, og jeg hadde et håp om at vi i budsjettforhandlingene skulle få gjennomslag for flere av de tiltakene som vi foreslo, bl.a. å opprette 100 nye kunstnerstipend. Dette er viktig for å gi kunstnere innenfor flere kulturfelt en mulighet til å kunne leve av den kunsten man skaper. Jeg ser veldig fram til at denne komiteen skal behandle kunstnermeldingen når den kommer, for dette blir det kjempeviktig å se på framover. Vi vet bl.a. at visuelle kunstnere er dem som kommer dårligst ut. Jeg kjenner visuelle kunstnere som gleder seg til å gå av med pensjon. Da går de av og blir minstepensjonister, men de får i hvert fall en forutsigbar inntekt. Så kunstnerøkonomien blir et viktig område i tiden framover. Jeg vil fortsette med å si litt om kirkebudsjettet. Jeg har nevnt at jeg er fornøyd med at vi gjennom budsjettforhandlingene klarte å styrke kirkens budsjett, slik at de slipper å gå til oppsigelser eller fjerne prestestillinger. De har også fått mulighet til å kunne satse, i og med at de har fått styrket sitt budsjett. Jeg er også fornøyd med at vi gjennom forhandlingene har klart å få satt av penger til et rehabiliteringsprogram for steinkirker. Der vet vi alle at det er store utfordringer. Det har vært uttrykt fra denne salen – et flertall i dette Stortinget har også pekt på dette – at staten må ta mer ansvar for rehabiliteringen av steinkirkene. Det er ikke noe som kommunene selv kan bære. Jeg er også glad for at vi har fått satt av penger til et klimafond, som ikke bare skal gå til steinkirker, men til kirker generelt, for vi vet at klimaendringene også har gitt kirkebyggene en stor utfordring. Jeg er glad for at vi fikk på plass en sum til det.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2018-12-10:
Det er helt riktig, som representanten Aslaug Sem-Jacobsen refererte til, at Kristelig Folkeparti har programfestet at vi ønsker en regelstyrt momskompensasjonsordning. Representanten Giske peker på det som opplevdes som den store urettferdigheten før momskompensasjonen virkelig begynte å ta av. Det var da Røde Kors gikk til innkjøp av en snøscooter som de skulle bruke i redningstjenesten. De måtte betale moms, mens høyfjellshotellet som lå i nabolaget, slapp å betale moms fordi det var næringsvirksomhet. Det er klart at det er en urettferdighet her som det bare må ryddes opp i, og den beste løsningen på det er å lage en regelstyrt ordning, slik Kristelig Folkeparti har hatt i sine programmer i lang, lang tid. Det er helt riktig at vi nå skal i gang med å behandle en frivillighetsmelding, og det er viktig at vi tar tak i denne utfordringen der. Nå har dette vært snakket om i så lang tid, og det er egentlig stor enighet på Stortinget om at vi må få til en bedre ordning enn det vi har i dag. Igjen vil jeg bare minne om at familie- og kulturkomiteen – og det er godt presidenten, som var leder i forrige periode, sitter her – var med på et forslag om en opptrappingsplan, og at den planen skulle være en opptrapping mot full momskompensasjon. Dette har jo egentlig Stortinget forpliktet seg til, og jeg tenker derfor at frivillighetsmeldingen nå er det gode stedet for virkelig å løfte denne saken og kanskje få kvittert den ut. Så må alle ta innover seg at ting koster penger. Dette koster også penger, og det må vi alle finne rom til hvis vi skal klare å få gjennomført det.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2018-12-10:
I og med at vi har fått et budsjettforlik med regjeringspartiene, ber jeg om forståelse for at vi ikke kan støtte mange av disse forslagene, som selvfølgelig ville hatt budsjettkonsekvenser. Men det er ikke dermed sagt at Kristelig Folkeparti ikke er opptatt av bibliotek, for det er vi i aller høyeste grad. Det er helt riktig, som det ble pekt på, at biblioteket sannsynligvis er den siste kulturarenaen som er gratis og åpen for alle. Bare av den grunn er det viktig at vi fokuserer sterkt på bibliotekene og biblioteksektoren i tiden framover. Det er helt riktig, som det også blir pekt på i dette forslaget, at det er utfordringer og forskjeller fra kommune til kommune. Hvis vi snakker om skolebibliotek, f.eks., ser vi kanskje de største forskjellene fra kommune til kommune og fra skole til skole, med tanke på hvor mye det satses på skolebibliotek. På noen skolebibliotek er man utrolig dyktige. De satser, de har kvalifisert personell. På andre skolebibliotek har man elevvakter. Det blir ikke mye litteraturformidling når man organiserer det på den måten. En annen ting gjelder bibliotekene i distriktene. Hva skjer når bokbussen legges ned og erstattes av bokkasser? Det er klart at det da blir et dårligere tilbud. Hvis vi virkelig ønsker at bibliotekene skal være en tjeneste og et tilbud for hele befolkningen, uavhengig av hvor man bor, er vi nødt til å fokusere sterkt på dette i framtiden. Igjen vil jeg minne om den bekymringen som jeg tok opp med statsråden i min replikkveksling med henne, som handler om kommunesammenslåing og frykten for at bibliotek blir lagt ned, noe som selvfølgelig vil gå ut over nærheten til biblioteket. Jeg er glad for at statsråden svarte såpass offensivt som hun gjorde, men jeg tror vi må ta den bekymringen med oss og på ramme alvor. Ellers vil jeg si at jeg er glad for at vi får muligheten til å diskutere bibliotekene, og jeg er veldig spent på hvordan regjeringen har tenkt å følge dette opp. Jeg kan i hvert fall love én ting: Uavhengig av om Kristelig Folkeparti sitter i regjering eller fortsetter i opposisjon, skal vi være en pådriver når det gjelder å styrke bibliotekene og bibliotektjenesten i tiden framover.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-12-10:
Det er ikke riktig, det representanten Trettebergstuen sier her. Jeg har svart Stortinget om abortloven, og jeg har også svart mediene en rekke ganger om abortloven, og jeg kan gjenta hva jeg har sagt. Jeg har sagt at retten for kvinner til å bestemme over egen kropp er en grunnleggende rettighet, og det er godt ivaretatt gjennom dagens lovgivning. Jeg er glad for at både statsministeren og helseministeren har vært tydelig på at kvinners rettigheter ikke skal svekkes. De skal ligge fast. Og som også flere representanter fra regjeringen har uttalt: Det foregår ikke nå et arbeid i regjeringen for å endre dagens abortlov. Det er heller ingen tvil om at jeg selvsagt er opptatt av å styrke kvinners rettigheter.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-12-10:
Jeg håper representanten har forståelse for at jeg ikke kommenterer eventuelle sonderinger eller forhandlinger for en fremtidig utvidet regjering. Jeg forholder meg til dagens abortlovgivning. Som representanten bør kjenne godt til, ligger abortloven heller ikke til mitt konstitusjonelle ansvar og min portefølje. Jeg kommenterer selvfølgelig gjerne likestillingsperspektivet innenfor alle sektorer, og der kan jeg gjenta det jeg sa i sted: Kvinners rett til å bestemme over egen kropp skal ligge fast. Kvinners rettigheter når det gjelder abort, skal overhodet ikke svekkes.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-12-10:
Selvsagt. Jeg står på dagens abortlovgivning. Jeg står opp for å beskytte og fremme kvinners rettigheter når det gjelder å bestemme over sin egen kropp. Vi foretar oss ikke noe arbeid nå for å endre denne lovgivningen. Selvsagt kan ikke jeg kommentere eventuelle framtidige forhandlinger og hvilke diskusjoner som man der vil foreta, når det gjelder et slikt eventuelt spørsmål.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-12-10:
Vi har jo sett en økning fra 2006, da SV satt i regjering og Kristin Halvorsen uttalte at man skulle slette barnefattigdommen med et pennestrøk. Det viste seg for SV-lederen at det ikke var så lett. I 2006 var det 67 300 barn som var fattige, og ifølge tall fra 2016 er det 101 300 barn som lever i familier med vedvarende lav inntekt. For regjeringen er dette en av våre høyeste prioriteringer. Vi har sagt at dette er en av våre viktigste målsettinger å jobbe med. Derfor setter vi også av 181 mill. kr til å rette innsatsen mot barn som lever i familier med vedvarende lav inntekt. Vi jobber veldig aktivt på flere områder, for vi ser at det er en økning. Men det viktigste vi kan gjøre, er å få foreldre i arbeid, og derfor er det viktig å senke skattene og skape flere arbeidsplasser over hele landet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2018-12-10:
Når jeg nevnte det velkjente sitatet fra SV-lederen om at det bare var å slette barnefattigdommen med et pennestrøk, var det for å vise kompleksiteten i dette. Dette handler ikke bare om ensidig å øke bevilgningene, slik SV har veldig lett for å tro, at bare man bevilger nok penger, vil man løse problemet. Nei, dette handler om det som Høyre og resten av regjeringen jobber med hver eneste dag, nemlig å skape flere arbeidsplasser. Derfor reduserer vi skattene, derfor legger vi til rette for at det skal skapes arbeidsplasser, noe som igjen skaper skatteinntekter, som vi også kan bruke på barn som lever i vedvarende lavinntektsfamilier. Selv om vi øker prioriteringene på statsbudsjettet til disse familiene og barna aldri så mye, er det én ting vi vet hjelper for å få dem ut av fattigdom, og det er at mor og far får seg arbeid. Det er der regjeringens politikk virker.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-12-10:
De kommersielle vet én ting: Utbytte er for amatører. Så den posten setter de gjerne i null. De får ut skattepengene våre, bevilget til barn og ungdom i barnevernet, på helt andre måter – ikke minst gjennom videresalg, oppkjøp og realisering av gevinster i hundremillionersklassen. Dette er penger som krone for krone kommer fra våre skattepenger, som skulle ha gått til å styrke tilbudet for sårbare barn i barnevernets omsorg, og som i stedet tas ut i profitt på hundretalls millioner av eierne av noen kommersielle selskaper. Det er meningsløst. Vi ønsker et mangfold av offentlige og private ideelle aktører i velferden. De kommersielle truer mangfoldet, kjøper opp de ideelle og tar penger ut av barnevernet som skulle gått til barna. Isteden går det til private og rike. Det er vi imot.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-12-10:
Først må jeg få korrigere: Vi går altså tilbake til det som var skattenivået i 2013, det vil si da Jens Stoltenberg styrte landet. Meg bekjent fantes det private bedrifter i 2013 i Norge, det fantes verdiskaping – selv med et skattenivå som det vi nå går tilbake til. Vi reverserer altså de borgerliges skattekutt og henter inn igjen 28 mrd. kr. Men tjener du under 600 000 kr, får du ikke én krone, eller ett øre, i skatteøkning med Rødts opplegg. Tjener du over en million, har du råd til å betale noe mer til fellesskapet. Og har du over 100 mill. kr i formue – og altså lever på andres verdiskaping, lever på andres arbeid – har du også råd til å betale mer til fellesskapet for å finansiere et kraftig løft i barnetrygden og en kraftig satsing på velferd i landets kommuner, som er nødvendig for å bekjempe de økende forskjellene som vi ser under et borgerlig styre.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-12-10:
Senterpartiet vil legge til rette for at familier skal kunne bo, arbeide og leve gode liv i hele Norge. Vi vil styrke familiepolitikken, vi vil gi foreldre rom til å være foreldre, vi vil utjevne sosiale forskjeller, skape god livskvalitet og gi alle barn rett til en trygg og god oppvekst. Det er bekymringsfullt at det stadig blir født færre barn i Norge. Antall barn hver kvinne i Norge får, har altså sunket hvert år de siste ti årene og har de siste årene ikke blitt målt lavere enn nå. Det er noe annet som også er veldig bekymringsfullt. Det er at barnefattigdommen i Norge er høy – vedvarende høy. Over 100 000 barn lever i familier som har en vedvarende lav inntekt. Når jeg hører representanter fra regjeringspartiene stå og skryte av alle tiltakene de har gjennomført, tar de ikke på alvor den praktiske konsekvensen av politikken som er blitt ført – at en ikke har klart å gjøre noe med barnefattigdommen, og at det er historisk mange barn som lever i familier som er vedvarende fattige, som har vedvarende lav inntekt – ikke bare i én måned, ikke bare i to måneder, men vedvarende lav inntekt. Derfor er det utrolig viktig å styrke barnefamilienes økonomi, gjøre hverdagen for barnefamiliene enklere og styrke tiltakene for dem som er ekstra sårbare. Noe av det aller viktigste man kan gjøre, er å styrke kommunenes økonomi, slik at kommunene har mulighet til å legge godt til rette. Det gjelder alt fra det å ha en god jordmortjeneste og solide helsestasjoner, øke dekningen av helsesøstre, styrke PPT og styrke frivillige organisasjoner til det å ha en god skole som ser alle, og som kan legge til rette bedre enn i dag. Det har i debatten vært snakket litt om barnevern og at Senterpartiet omprioriterer. Det er helt riktig at vi omprioriterer noen midler fra det private til det offentlige – 150 mill. kr. Men det er et særdeles lite beløp i forhold til den store omprioriteringen som skjedde motsatt vei i fjor fra flertallets side. Da ble det tatt 500 mill. kr fra det offentlige barnevernet og gitt til de private. Det å ta noe tilbake igjen i år er fornuftig politikk. Senterpartiet vil styrke barnefamiliene. Vi vil styrke barnefamilienes økonomi gjennom omfordeling i skattesystemet, gjennom målrettede tiltak for barnefamiliene og gjennom å styrke den offentlige velferden. Det gjør vi i vårt alternative budsjett.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2018-12-10:
En kort utdyping av situasjonen til Vestfossen Kunstlaboratorium: Alle partier unntatt Senterpartiet har en omfattende beskrivelse av Vestfossen Kunstlaboratorium på side 67 i innstillingen – svært store ord. For meg er det ikke mulig å sitte stille lenger, derfor dette innlegget. Når Senterpartiet ikke er med på merknaden, er det fordi merknaden ikke er dekkende for de faktiske forhold. Vestfossen Kunstlaboratorium har vært en berikelse for Vestfossen. Problemet nå er imidlertid at det som beskrives som en vital tungvekter innenfor samtidskunst, dessverre ikke har noen rot i besøkstallene. Andelen egne inntekter, inklusive kafé, er nå bare om lag 5 pst., eller ca. 300 000 kr. Dette er ikke forsvarlig. Tilbudet må være mer attraktivt for folk når offentlig finansiering var om lag 6 mill. kr i 2017. Jeg vet dessverre ikke hva som er registrerte besøkstall, men de er beskjedne. Egenkapitalen var ved utløpet av 2017 negativ med om lag 4 mill. kr. Det kan ikke være rett å bruke offentlige penger til å betale dette. Stiftelsen er altså i en meget krevende økonomisk situasjon, og det er ikke økonomisk grunnlag for å satse på helårsdrift uten meget store, nye, økte offentlige bevilgninger. Jeg forventer derfor at de som bevilger penger, går gjennom drifta og skaffer seg full, og jeg understreker full, oversikt over helheten. Det gjelder både Kulturdepartementet, Buskerud fylke og ikke minst Øvre Eiker kommune, og det gjelder også komiteens leder, Kristin Ørmen Johnsen, som har vært en drivkraft bak bevilgningsøkningene vi har sett. Senterpartiet ser derfor ikke at det er rett å øke statsbevilgningen for 2019.
Mona Berger (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-10:
Det er et skrikende behov for en økning av antallet ansatte i det kommunale barnevernet. Det har blitt synliggjort i lang tid nå, bl.a. av Fellesorganisasjonen, som organiserer de fleste som jobber innenfor det kommunale barnevernet. Det blir svært tydelig når hele 80 pst. av de ansatte sier at de ikke har tid til å gjøre jobben sin på en tilfredsstillende måte. Enkelte saksbehandlere i barnevernet rapporterer at de har ansvaret for opptil 40 barn til enhver tid. Arbeidsforholdene er så tøffe at vi ser en betydelig turnover i mange kommuner. Forholdene blir ikke bedre av at de ansatte utsettes for vold, trusler og netthets. I tillegg ser vi at økte forskjeller mellom folk gir et økt behov for et godt rustet barnevern. Familier med levekårsutfordringer er dessverre overrepresentert i barnevernet. SV foreslår en øremerking av midler til kommunalt barnevern fordi vi er svært bekymret over tilstanden og tar de ansattes behov på alvor. Kompetanseheving og nye IT-løsninger er vel og bra, men hvordan skal de ansatte kunne jobbe med kompetanseheving når de er utslitt, overarbeidet og antallet saker er økende? Førsteprioritet for en ansvarlig regjering bør være å sikre forsvarlige tjenester til de mest sårbare blant oss.
Mona Berger (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-10:
I tillegg til å være vararepresentant på Stortinget er jeg mammaen til et barn med en kronisk og livstruende sykdom. Jeg har vært utrolig heldig med mine ulike arbeidsgivere i hennes oppvekst. Mine arbeidsgivere har vist en fantastisk fleksibilitet, forståelse og godvilje når det gjelder min situasjon som alenemor for et kronisk sykt barn. I lange perioder har jeg vært helt avhengig av denne forståelsen og fleksibiliteten for å kunne stå i jobb. Datteren min har også fått være med meg på kontoret ganske mange arbeidsdager, fordi hun har vært for syk til å være på skolen. Jeg tror samtlige ansatte på det kontoret til slutt hadde en pult dekorert med hennes tegninger. Ikke alle har en slik type jobb og slike arbeidsgivere, og mange har barn som er langt mer alvorlig rammet av sykdom enn mitt. Vi kan ikke straffe familier med syke barn økonomisk. Man velger ikke bort å jobbe hvis man kan. Hvis familiene selv ikke skal ta vare på barna – være i akutt beredskap og rykke ut ved behov – hvem skal da gjøre det? Er det noe man vet som mor eller far i en slik situasjon, er det at selv om mange barn kan ha lik type sykdom, er behovene for tilsyn, oppfølging og bistand svært individuelle. Man kan ikke som forelder overlate barnet sitt til helsepersonell eller sykehusets omsorg alene uten å følge behandlingen med argusøyne. Det er jeg som forelder som har den røde tråden mellom vaktskiftene, det er jeg som kjenner de ørsmå signalene på om ting går riktig eller feil vei. Ingen lege eller annet helsepersonell kan noen gang erstatte en mors eller fars omsorg. Jeg håper vi kan se tilbake på denne dagen med stolthet – og med visshet om at Norge er et trygt sted å bo, selv med syke barn. Det kan vi kun gjøre hvis vi går inn for SVs forslag i denne saken.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Budsjettet er en anledning til å gå i detalj om hvordan det neste året skal se ut, men også til en fot i bakken for å se hvordan de langsiktige utviklingstrekkene blir. På veldig mange områder har vi langtidsplaner som ganske detaljert beskriver hvor vi ønsker å gå som samfunn. Vi har det i forsvarsplanen. Vi har det i psykiatriplanen. Vi har det for sykehjemsutbygging. Vi har det for bistand. Vi har det i NTP, ikke minst, hvor det beskrives i detalj hvor mange meter asfalt, jernbane, brygge og flyplass vi skal bygge. Innen kultur hadde vi dette før. Vi sa at vi skulle nå 1 pst. av statsbudsjettet til kultur. Vi fulgte rundetidene, og i 2014 var vi på plass. Det målet er nå forlatt, og i stedet snakkes det om en kultursektor som skal være en magnet, som skal være spennende, internasjonal, attraktiv osv. Jeg lurer på: Hvorfor denne forskjellsbehandlingen? Ingen annen sektor, verken vei, psykiatri, forsvar eller noe annet, ville funnet seg i bare å bli omtalt med gode ord – i stedet for konkrete, langsiktige målsettinger som kan måles i hvert enkelt budsjett.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Momskompensasjon er en veldig ubyråkratisk, enkel og viktig ordning for å tilføre frivilligheten midler. Det startet egentlig da vi innførte moms på tjenester, og frivilligheten skulle kompenseres for det. Men det store løftet kom fra 1. januar 2010, da vi femdoblet momskompensasjonen ved også å inkludere varer, noe som f.eks. førte til at Røde Kors kunne få samme refusjon for en snøscooter til redningsarbeid som et høyfjellshotell kunne få for en snøscooter til turisme. Vi har sett at den rammen vi la opp til den gangen, på rundt 1 mrd. kr, ikke fullt ut har tilfredsstilt 100 pst. kompensasjon. Det er i seg selv positivt, for det betyr at frivilligheten har en høyere aktivitet enn vi la til grunn den gangen. Meningen var, selv om det ikke var en regelstyrt ordning, at frivilligheten skulle få igjen pengene sine. Man har hatt en gradvis økning gjennom disse årene, men vi har fortsatt ikke nådd 100 pst. Arbeiderpartiet er for en ordning som gir frivilligheten pengene tilbake. Vi var avventende til å gå rett til vedtak, fordi det skulle komme en frivillighetsmelding. Men det er helt riktig som Senterpartiet sier her, at frivillighetsmeldingen, som var en glimrende anledning til å utrede dette nærmere, ikke har den utredningen i seg. Så med mindre behandlingen av den fører til en løsning på dette – og vi kan stille spørsmål og be om utredninger fra ministeren underveis i den behandlingen – vil Arbeiderpartiet også komme tilbake til sterkere virkemidler. Dette er – hva skal vi kalle det for å få Venstre, Høyre og Fremskrittspartiet litt mer på glid? – en slags skattelette som går til veldig positivt arbeid. Jeg tror vi har råd til de få hundre millionene dette ville ha kostet. Det er ikke veldig mange av Høyres og Fremskrittspartiets bidragsytere som skal bidra med sin skjerv til skattekuttene for at frivilligheten skal få et stort løft i skattekutt.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2018-12-10:
Det er sagt at på eplet kjenner man treet. På mange måter kan man kanskje si at på bibliotekene kjenner man kulturnasjonen. Det er noe av det beste vi har til å formidle litteratur opprinnelig, men etter hvert også en bredde av ulike kunst- og kulturuttrykk. Det er fantastisk demokratisk. Det er en tilgang for hele folket til å kunne lese, opplyse seg, møtes, få bistand og veiledning til å finne fram i et informasjonssamfunn som blir mer og mer krevende. Og det er attpåtil gratis. Det var på en måte det digitale delingssamfunnet lenge før det digitale var oppfunnet. Det er en infrastruktur som bidrar til å bygge et kulturland. Det er derfor utrolig viktig at vi har en offensiv og helhetlig satsing på bibliotekene, og spesielt fordi teknologien gjør både mulighetene og utfordringene veldig store, er det veldig viktig at statsråden, departementet og regjeringen tar et stort ansvar. Det er en kjempestor omlegging som skal gjennomføres, og det er ikke minst krevende spørsmål knyttet til rettigheter og deling. Nåværende kulturminister gjorde seg jo herostratisk beryktet i kultursektoren i valgkampen i 2009, da hun gikk veldig langt i å antyde at hun støttet ulovlig fildeling, eller i hvert fall fildeling som ikke fullt ut kompenserte på en ordentlig måte dem som har opphavsrettighetene. Nå har hun muligheten til å stille seg selv i spissen for å finne løsninger som både gjør at innbyggerne kan utnytte den digitale delingen, gratisprinsippet i bibliotekene på en fullgod måte, og samtidig sørge for at de som skaper innholdet, får betalt. Derfor er jeg overrasket over at regjeringspartiene ikke kunne være med på de rød-grønne partienes forslag om en ny nasjonal bibliotekstrategi. Det trengs at man ser sammenhengene mellom de ulike forvaltningsnivåene, mellom Nasjonalbiblioteket og folkebibliotekene og ikke minst skolebibliotekene, som i mange land er selve hjertet i utdanningssamfunnet. Det trengs en satsing på nye biblioteklokaler og nye formidlingsmåter, og det trengs en offensiv satsing. Ikke minst trengs det nasjonale løsninger, for mange av disse rettighetsspørsmålene kan jo ikke hvert enkelt bibliotek løse hver for seg, men dette kan man gjøre sammen og virkelig være et foregangsland på et område som er i enorm utvikling. Vi trenger ikke å overlate til Google, Amazon og andre internasjonale storkonsern å dele det som skapes av litteratur og annen kunst og kultur, vi kan løse dette på en god, norsk måte. Jeg tar dermed opp de forslag som vi er medforslagsstillere til.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
I budsjettinnstillingen tar flertallspartiene – Høyre, Fremskrittspartiet, Senterpartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti – til orde for en videre utjevning mellom festivaler som er sammenlignbare i størrelse og kvalitet, når det gjelder tilskudd. Det bør gjennomføres en evaluering og en vurdering av det. Jeg tenker spesielt på f.eks. Moldejazz, som får 10 mill. kr mer enn en sammenlignbar festival som Kongsberg Jazzfestival. De er ganske like i størrelse og aktivitet. Arbeiderpartiet har valgt å stille seg utenfor dette ved å henvise til sitt eget budsjettforslag, men jeg vil gjerne ha svar på hvorfor Arbeiderpartiet, som har mange profilerte politikere som opp igjennom årene har vært veldig opptatt av festivaler og festivalliv, ikke ønsker å foreta en slik evaluering for å se om man kan utjevne disse forskjellene mellom sammenlignbare festivaler.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
En kan innrette støtte på mange forskjellige måter. Gaveforsterkningsordningen er en ordning som er veldig bra for store kulturinstitusjoner, f.eks. i Østlandsområdet og andre sentrale områder. Det treffer også folk flest, for mange av disse institusjonene har veldig store besøkstall, og det gjør at når de får private sponsorer til å støtte opp under driften, kan de utvikle driften sin enda mer og sånn sett også treffe enda flere av de gjestene og kundene som kommer. Det er nok å nevne f.eks. Blaafarveværket på Modum, som er en av landets mest besøkte kulturinstitusjoner, og som har nytt godt av gaveforsterkningsordningen ved flere tilfeller.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Seksuell trakassering er et veldig stort samfunnsproblem, ikke bare i kultursektoren. Det viste metoo-kampanjen. Dette skjer på alle fronter i samfunnet. Det skjer i alle samfunnslag, det skjer i idretten, det skjer i kulturlivet, det skjer i næringslivet – dette er noe vi selvfølgelig er nødt til å ha oppmerksomheten rettet mot. Selv om den kraftigste metoo-bølgen kanskje har gitt seg, er dette problemet fortsatt der ute og blant oss alle. Når det gjelder Balansekunst, er det ett av mange tiltak som får støtte, og som helt sikkert er et flott tiltak som vil kunne nyttiggjøre seg av de midlene de får. Det vil være en diskusjon om de får nok, eller om de burde fått mer – på lik linje med mange andre som gjennom offentlige midler selvfølgelig vil kunne bidra til å øke bevisstheten rundt metoo for å redusere den seksuelle trakasseringen så mye som mulig.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Det er litt hvordan man angriper spørsmålet. Jeg skjønner spørsmålsstillingen, men jeg tror ikke disse skipene råtner på rot. De er helt sikkert under forsvarlig tilsyn, men som så veldig mye annet innenfor den norske kultursektoren har de et skrikende behov for mer kapital for å få enda bedre oppfølging og sikring for framtiden. Dette gjelder også på andre områder. Det gjelder kirkebygg, museer, Nasjonalmuseet, Nasjonalbiblioteket – alt dette er områder som er kapitalkrevende, og som det er viktig at vi i fellesskap hegner om og klarer å finne midler til. Så må jeg få lov til å si, siden SV ikke pleier å ha noen særlig store problemer med å finne midler til noe som helst i disse budsjettene, at jeg vil tro at de hadde klart å løse situasjonen med vikingskipene også i en dialog med oss.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2018-12-10:
Det er nå en stund siden DAB ble innført. Senterpartiet har alltid vært en ivrig forkjemper for DAB og utfasingen av FM. Det er i denne salen kun Fremskrittspartiet som har vært motstander av DAB og ønsket å hoppe over DAB-teknologien, i påvente av neste teknologiske fremskritt. Senterpartiet skal ha for at de nå forsøker å ta litt eierskap til dette, gjennom å ha fremmet et Dokument 8-forslag som vil komme til behandling om en tid. Spørsmålet dreier seg bl.a. om å åpne for at FM fortsatt skal få leve, slik at nærradioene kan ha et sted å bedrive sin virksomhet også utover 2021, som er den fristen som er satt. Jeg beklager at Senterpartiet ikke har gitt støtte til Fremskrittspartiet i denne saken tidligere, men hvordan stiller Senterpartiet seg til dette fremover, på bakgrunn av forslaget representanten har fremmet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-12-10:
Jeg har merket meg at Kristelig Folkeparti fikk disse midlene inn igjen, og jeg håper at vi skal ha en bra dialog med Kristelig Folkeparti om hvordan vi skal bygge ut dette tilbudet videre. Jeg er veldig opptatt av at vi har tunge, sterke språkformidlingsarenaer også for blinde og svaksynte. Om dette er den riktige organiseringen for all framtid, er jeg åpen for å se på. Det har vært mange budsjetter der dette har vært en post som har blitt diskutert. Så syns jeg det er viktig at vi ser de ulike tilbudene i en sammenheng, og det håper jeg vi skal ha en kjempegod dialog med Kristelig Folkeparti om, som har hatt et engasjement for denne posten – at vi sørger for at tilbudet til dem som trenger det, faktisk er der. Da syns jeg kanskje det skal være forbeholdt alle livssyn å få et godt tilbud.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-12-10:
Jeg syns det er viktig at folk har tilrettelagt litteratur på det språket de bruker, men jeg syns også at det skal være mulig for alle livssyn å ha det gode tilbudet. Det må vi kunne se på, og det tror jeg vi skal klare å finne gode løsninger på sammen med Kristelig Folkeparti.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-12-10:
Jeg rakk ikke alt i hovedinnlegget mitt, og så håpet jeg at representanten fra Senterpartiet skulle stille dette spørsmålet, for det samlede engasjementet til Venstre og Senterpartiet på dette feltet har jo vært likt. Jo, det kommer en ny kulturminnemelding. Det arbeidet har Ola Elvestuen satt i gang. I dette budsjettet styrker vi Kulturminnefondet noe, men det som var viktig for oss, var f.eks. å få på plass formidlingssenteret ved Clemenskirken i Trondheim, som har vært viktig for å formidle denne delen av historien vår. I tillegg er det faktisk også på bistandsbudsjettet mye som går på å ta vare på verdensarven. For Venstre har Kulturminnefondet vært en viktig nøkkel for å ta vare på alle de privateide kulturminnene som vi har i Norge, og gjøre det lettere for alle de private som bruker mye tid, ressurser og engasjement for å ta vare på disse framover. Vi kommer til å komme med en ny kulturminnemelding, og den kommer til å gå igjennom alle disse virkemidlene og hvordan vi skal ha en plan for å ta vare på de kulturminnene vi har, som er kjempeviktig.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-12-10:
Jeg mener at alle sammen, både jeg og representanten Øvstegård og alle her, hele tida bør se på om vi kan gjøre ting smartere. Det å gjøre ting 0,5 pst. smartere hvert år tror jeg kanskje de fleste av oss klarer. Da er det ikke snakk om å ta musikerstillinger, da er det snakk om kanskje å annonsere på litt nye måter, kanskje formidle på litt andre måter, kanskje se om det fins andre typer administrative grep – kan man ha billettbestillinger sammen, kan man kanskje se på om det er andre typer ting man samarbeide med ulike institusjoner om og slippe å bruke så mye penger på byråkrati? Det er ikke sånn at 100 pst. av pengene vi bevilger, går til bare musikerstillinger. De går til mye annet også, pluss at vi går også inn når de ønsker nye prosjekter, sånn som innenfor mangfold og kampen mot fattigdom(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-12-10:
Dette følger vi ganske nøye. Det har blitt noen færre filialer, men det brukes ikke færre penger, det er ikke færre ansatte, og det er heller ikke sånn at vi har noe stup i bruken av bibliotekene. Jeg har en klokkertro, sammen med Bekkevold, på det kommunale sjølstyret – det å finne gode, kloke ordninger er bra framover. Jeg tror at vi også kanskje trenger å bryte ned litt av barrierene mellom de ulike bibliotektypene. Jeg kommer fra en kommune der man nå har slått sammen folkebiblioteket og skolebiblioteket og fått et utrolig mye flottere, større og bedre bemannet bibliotek. Det å se på ressursene på bedre måter tror jeg at kommunene klarer mye bedre sjøl, men dette er et område vi kommer til å overvåke ganske nøye. Men jeg tror at vi kommer til å få andre bibliotekformer framover, at tilgangen på bøker kanskje også blir litt mer sammensatt. Jeg håper at de nye formene for bibliotek, om de begynner å ha filialer på kjøpesenter eller om de er andre steder der folk faktisk er, kan gi mange muligheter for mer bibliotekbesøk.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-12-10:
Jeg hørte tonen til presidenten da jeg fikk ordet – det var en invitasjon til ikke å lage en stor debatt – men jeg må kommentere noen ting. Det ene er at når man håper å få til en regjeringsutvidelse, er det slik at dem man eventuelt skal ta inn i regjering, også må ha mulighet til å si hvilke meldinger de vil være med i, før de blir lagt fram. Det er et valg som Kristelig Folkeparti har fått ta. Vi er veldig klare for å legge fram en mediemelding veldig snart når vi har fått avklart politikken til regjeringa bak dette, så Stortinget kommer til å få den veldig snart. Så må jeg bare få kommentere dette med gaveforsterkningsordningen, som ble en stor debatt. Det er ingen store evalueringsrapporter som er gjort annet enn de oversiktene som foreligger i departementets egne dokumenter. Det jeg ikke helt skjønner logikken i, er at det gjennom at man får nesten 1 mrd. kr i private penger inn, skal bli mindre til noen andre. Det at noen museer er gode til å få inn penger, gjør at staten har rom for å gi penger til andre museer. Det er det vi gjør i årets budsjett når vi bevilger nesten 1 mrd. kr fra Vadsø til Kristiansand. Av pengene som ligger i årets statsbudsjett til bygg, går bare 10 mill. kr til Oslo. Dette er virkelig et tiltak for å løfte absolutt hele landet, og er en ordning som er regelstyrt, slik som med merverdiavgiftkompensasjonen. Det er vanligvis noe Stortinget liker godt. Det er ikke en politisk prioritering, dette er styrt ut fra et regelverk. Men det som jeg kanskje syns er rarest, er ønsket om å ha skattefradrag i stedet. Det kan godt tenkes det er en god ordning for framtida, men nå har vi en ordning der det er museet som får penger når de er flinke. Hvis man heller vil ha en skattefradragsordning, er det giveren som får penger når de er flinke. Jeg vil gjerne gi penger til museene, og det er det denne ordningen grunnleggende gjør. Så har jeg merket meg kommentarene om Vestfossen, og det vil jeg komme tilbake til. Jeg har ikke mottatt de signalene, og budsjettforliket gir også mer penger til Vestfossen. Resten skal jeg ikke kommentere, i håp om ikke å forlenge kvelden for presidenten.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-12-10:
Jeg skal bare kommentere noen av de bemerkningene komiteen har gjort i sin innstilling. Dette er en veldig god sak. Jeg tror dette angår mange flere enn debattens lengde skulle tilsi, og jeg tror folk er glad for at vi finner løsninger på det. Vi kommer til å gjøre det slik at dette så raskt som overhodet mulig kommer inn i norsk lovgiving. Vi skal være helt ærlig og si at vi nå bare venter på godkjenning i Alltinget på Island. Det tror jeg er i løypa, og så kan vi overføre dette til Norge også. Men dette regelverket gjelder bare betalingstjenester, ikke gratistjenester. Det jeg har lyst til å si fra talerstolen, er at NRK jobber for å bli en del av dette. Jeg tror de håper å kunne bli det i løpet av 2019. Da kan vi ikke bare ta med oss Sumo og TV 2 sine tjenester, men også se Dagsrevyen når vi er i Syden.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-12-10:
Det er vel fare for at vi møter presidenten igjen i denne debatten. Regjeringa har nå lagt fram sin frivillighetsmelding. Jeg forventer ikke at Stortinget skal ha meninger om den så tidlig, men ut fra den debatten vi har hatt, håper jeg at man både leser historiekapitlet og de drøftingene som foreligger om dette. Så skal jeg være så serviceminded jeg kan være, hvis noen ønsker ytterligere informasjon om det. Frivilligheten er den viktigste fellesskapsarenaen vi har, og jeg pleier å si at det er nesten ingen av fellesskapsinstitusjonene vi har i dag, om det er Nav eller sykehus – eller samme hva det er – som ikke har sprunget ut av frivillighet. Så hvis man mener at frivilligheten oppsto med arbeiderbevegelsen, tror jeg man må sette seg ned og lese historiekapitlet i frivillighetsmeldingen – den er god på det. Regjeringa bevilger i budsjettet for 2019 184 mill. kr for å styrke ordningen. Det betyr at det som var en avkortning på 27,2 pst. i 2017, faller til 25,4 pst. i 2019. Dette er en viktig ordning som når mange. Det er 24 000 organisasjoner som får støtte via denne ordningen. Den beskjeden Stortinget ga regjeringa, var at det skulle leveres en opptrappingsplan. Den opptrappingsplanen ligger i frivillighetsmeldinga. Jeg vil bare oppfordre til at vi er litt nøkterne når vi snakker om dette. Regjeringa har i opptrappingsplanen sagt at vi skal øke den ordningen som er i dag, med 400 mill. kr. SV, f.eks., har 30 mill. kr mer enn regjeringa i det budsjettet som foreligger nå, Arbeiderpartiet har 50 mill. kr mer. Det betyr ikke at noen her har gitt full kompensasjon. Senterpartiet skal ha æren for at de har 94 mill. kr mer enn det som blir vedtatt i dag, men det er ingen av partiene her i salen som har gitt full kompensasjon. Regjeringa har lovet at vi skal gi 400 mill. kr de kommende årene. Det som også er viktig framover, er de avbyråkratiseringsreformene som ligger i meldinga, og som jeg håper at Stortinget går ordentlig inn i. Vi skal ha et nytt regelverk om momskompensasjon, som gjelder fra 1. januar 2019, både for å gjøre dette enklere og mindre byråkratisk for mange av organisasjonene, og for å sørge for at de små organisasjonene får like mye. Vi er også åpne for å se på mange andre nye grep for å kutte i byråkratiet til organisasjonene. Det er kanskje et av de viktigste grepene vi kan ta for at de igjen kan fokusere på aktivitet og ikke på byråkrati, for det er ikke det som mobiliserer flere mennesker til å aktivisere seg.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-12-10:
Det er ikke så ofte regjeringa forplikter seg til en opptrappingssum for de nærmeste årene i en stortingsmelding – det er ting vi vanligvis lover i budsjett – så vi kommer til å ha fokus på dette framover. Mitt poeng var at det foretas et stort løft i år. Vi har forpliktet oss til å løfte det videre. Det er budsjettene som bestemmer det i årene framover, og hvilke flertall det er for det, men at dette er en av de viktige satsingene, er det ingen tvil om. Jeg syns bare vi skal være litt nøkterne om hva de alternative budsjettene betyr. Da har i og for seg representanten fra Senterpartiet grunn til å være høyest og mørkest, men dette er det muligheter til å jobbe inn i budsjettene videre. Vi har i hvert fall kommet med en lovnad om at vi skal opp på 1,8 mrd. kr i løpet av denne perioden.