Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2003-12-16:
Våre regionale helseforetak og helseforetak har ansvar for å disponere årlige bevilgninger som raskt nærmer seg 60 milliarder kr. Disse pengene skal brukes slik at hele vår befolkning får et likeverdig helsetilbud basert på vår helselovgivning og retningslinjer for prioritering av pasienter. St.meld. nr. 5 for 2003-2004 gir føringer for videreutviklingen av et solidarisk og effektivt helsevesen. Sosialkomiteen er enig om viktige hovedlinjer på de fleste områder. Jeg regner med at de som har avvikende syn på enkeltområder, begrunner sine standpunkt. Det grunnleggende er at inntektssystemet understøtter det ansvar som de regionale helseforetak er tildelt, noe som bl.a. får som konsekvens at de regionale helseforetak er mottaker av statens bevilgninger og så med en stor grad av frihet har ansvar for disponeringen. Det legges opp til et system som støtter opp om fritt sykehusvalg med informasjon om ventetider, stimulans til effektiv behandling, forskning og bruk av aktivitetsbaserte tilskudd til dem som utfører pasientbehandling. Private helsetjenester er et supplement til offentlige helsetjenester og skal ha forutsigbare økonomiske ordninger når de regionale helseforetakene har inngått avtale med dem. Komiteen er stort sett enig i de aller viktigste prinsipper i meldingen. Jeg nevner hovedinntektsmodellen for de regionale helseforetak med innsatsstyrt finansiering som et bærende element. Vi er riktignok uenige om den prosentvise fordeling mellom basisbevilgning og innsatsstyrt andel. Videre sier et stort flertall at helseforetakene skal ha kapasitet og kompetanse til i all hovedsak å dekke behovet for spesialisthelsetjenester i hele landet og med ansvar for det regionale helsetilbudet i sin region. Flertallet er enig i at forskningen skal finansieres med bakgrunn i en modell der man har en viss prosentandel som et basisbeløp og resten betinget av forskningsresultater, men vi har litt ulikt syn på prosentfordelingen mellom disse to elementene. Vi er enig i takst for pasientopplæring, bedre samhandling mellom den kommunale helsetjenesten og spesialisthelsetjenesten, at fødestuene blir en organisatorisk del av fødetilbudet som regionale helseforetak har ansvaret for, og å få til desentralisert behandling og innsatsstyrt finansiering av nærmere angitte områder som f.eks. dialysebehandling og cellegiftbehandling. Vi har noe ulikt syn på styring av de høyspesialiserte tjenestene. Vi slår fast prinsippet om at behandlingsreisene fortsatt skal være statens direkte ansvar og ikke regionale helseforetaks ansvar. Vi har merket oss departementets forslag til fordelingskriterier for tilførsel av midler til dekning av avskrivninger på bygg og anlegg og fordeling av øvrig basisbevilgning. En samlet komite sier på side 17 i innstillingen: «Komiteen mener i likhet med departementet at nye kostnadsnøkler med virkning allerede fra 2004 vil kunne få uønskede virkninger for tjenestetilbudet. Komiteen vil her vektlegge de betydelige omstillingskrav som allerede ligger på RHF utenom dette ovennevnte forholdet. Komiteen er derfor enig i at omlegging starter fra 2005 med innfasing over fem år tilsvarende det som brukes i inntektssystemet for kommunesektoren.» Men mange i komiteen, meg selv inkludert, er i likhet med departementet opptatt av at grunnlaget for nye kriterier og dermed omfordelingen mellom regionene springer ut av at det i dag er en skjevfordeling mellom regionene som må rettes opp. Departementet godtgjør at Helse Vest og Helse Midt-Norge kommer ugunstig ut med dagens fordelingsnøkkel. Selv om komiteen samlet har sluttet seg til fem års overgangsperiode, så mener jeg at departementet hele tiden må vurdere om de regioner som får for liten del av de samlede bevilgninger, må tilføres noe mer midler underveis for at ikke helsetilbudet til befolkningen skal bli dårligere enn i andre regioner. For meg er det viktig å understreke at Arbeiderpartiet vil ta endelig stilling til nye fordelingskriterier i forbindelse med behandlingen av budsjettet for 2005. Når det så gjelder ISF-systemet, har hele komiteen gått inn for å videreutvikle dagens blandingsmodell med en innsatsbasert del og en basisdel, men det er uenighet om fordelingen mellom disse to. Et flertall understreker imidlertid at det er uheldig at enhetsprisen justeres med tilbakevirkende kraft, og mener at det må arbeides videre med systemet slik at helseforetakene får større økonomisk forutsigbarhet. Som saksordfører er jeg godt tilfreds med at vi gjennom denne meldingen og Stortingets behandling gjennom bred enighet på viktige områder har trukket opp viktige linjer i utviklingen av norsk helsevesen.