André N. Skjelstad (Venstre), 2015-06-09:
Innledningsvis prøvde vi gjennom dette å få til et bredere flertall for meldingen. Det lyktes vi ikke med, men jeg vil igjen få takke for det gode samarbeidet som gjorde at vi fikk mulighet til å bevege det betydelig. Vi hadde en rekke runder på det, men uavhengig av det er det et klart flertall og et mindretall i komiteen. Målet med kommunereformen er å sikre gode og likeverdige tjenester til innbyggerne, helhetlig og samordnet samfunnsutvikling, bærekraftige og økonomisk robuste kommuner og å styrke lokaldemokratiet. Det er et overordnet mål at kommunene styrkes som tjenesteprodusenter, myndighetsutøvere, samfunnsutviklere og demokratisk arena. Flertallet viser til at samfunnet har utviklet seg betydelig siden forrige kommunereform, på 1960-tallet, og at kommunene får stadig flere og mer krevende oppgaver. Mange kommuner er i dag for små til å ivareta store og krevende oppgaver som er av avgjørende betydning for innbyggernes velferd. Det stadig økende omfanget av interkommunalt samarbeid skaper utfordringer for lokaldemokratisk styring og kontroll med tjenestetilbudet. Det er videre en utfordring at kommunegrensene ikke samsvarer med dagens naturlige bo- og arbeidsmarkedsregioner. Dette forhindrer en helhetlig samfunnsplanlegging og utvikling, som er avgjørende for å dekke framtidens behov for boliger, miljøvennlige transportløsninger og næringsutvikling. Flertallet viser til at målet med kommunereformen er å sette kommunene i stand til å ivareta disse oppgavene på en bedre måte, sånn at innbyggerne kan få bedre tjenester og kommunene blir bedre rustet til å møte framtidens utfordringer. Større kommuner med sterkere fagkompetanse og mer ressurser har en bedre forutsetning for å sikre gode tjenester til innbyggerne og til å drive en framtidsrettet samfunnsutvikling. Dette vil også styrke kommunene som lokaldemokratisk arena og legge grunnlag for å begrense statlig detaljstyring og gi kommunene et større handlingsrom til å finne gode og framtidsrettede løsninger. Jeg mener at overføring av nye oppgaver til større kommuner er en sentral del av kommunereformen. Mer makt og myndighet til kommunene er et bærende element i reformen, og større kommuner vil da få et større ansvar når det gjelder større oppgaver. Overføring av nye oppgaver bidrar med dette til å styrke det lokale selvstyret og flytte mer makt nærmere innbyggerne. Generalistkommuneprinsippet ligger i hovedtrekk fast som hovedmodell for kommunesektoren. En vil understreke at det er viktig at brukernes individuelle rettigheter skal ligge fast. Videre forutsettes det ved oppgaveoverføring at ressursene følger oppgaver som flyttes til kommunene. Fylkeskommunene blir nå invitert med i kommunereformen, og regjeringen tar sikte på å legge fram et forslag til et nytt folkevalgt nivå våren 2017. Flertallet i komiteen peker på at landets kommuner i 2014 ble invitert til å bli med på en naboprat. Vi er fornøyd med at de fleste kommuner allerede er godt i gang med den prosessen, og vil gi ros til kommunene for å ha vist lokalt lederskap. Vi viser også til at fylkesmennene og KS spiller en viktig rolle i det samspillet. Medlemmene fra Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre er enige om at det skal utredes en hjemmel som avklarer hvordan en gjennom en samarbeidsregel skal sikre tjenestekvalitet og rettssikkerhet for innbyggerne. Det flertallet slår også fast at det skal være tre folkevalgte nivå. Utgangspunktet er at oppgaver og ansvar som legges til regionnivået, i hovedsak er relatert til rollen som regional aktør for samfunnsutvikling. Dette vil også omfatte innbyggerrettet tjenesteproduksjon. En er videre positiv til at fylkeskommunene nå inviteres inn i kommunereformen, og at regjeringen vil legge fram proposisjoner om dette våren 2017. Nye oppgaver til regionalt nivå forutsetter at prosessen fører til færre fylkeskommuner/regioner av en viss størrelse. Inntektssystemet til fylkene må vurderes i lys av en ny regionstruktur. Oppgavene til et nytt regionalt folkevalgt nivå skal gjennomgås, og forslag legges fram for Stortinget i en stortingsmelding våren 2016. En er videre positiv til en forsøksordning med overføring av større ansvar for barnevern i kommuner med tilstrekkelig kapasitet og kompetanse. En har også pekt på at en i spørsmålet om konsesjonsbehandling av enkelte kraftanlegg kommer tilbake med en egen proposisjon om det temaet, og dermed er det heller ikke behandlet i forbindelse med saken vi behandler i dag. Flertallet peker videre på at vi er positive til at regjeringen har iverksatt en gjennomgang av plan- og byggesaksprosessene med sikte på å forenkle og forbedre disse. Flertallet påpeker at fylkesmennenes klagebehandling i dispensasjonssaker i mange tilfeller innebærer unødvendig ressursbruk og urimelig inngrep i det kommunale selvstyret. Derfor peker vi videre på at regjeringen må vurdere hvordan det kommunale selvstyret kan styrkes gjennom begrensninger i fylkesmannsembetenes avgjørelsesmyndighet i dispensasjonssaker, og legge vurderingen fram for Stortinget på egnet måte. Flertallet ser det bl.a. som naturlig at dette ikke skal gjelde saker der det angår bygging i dyrket mark og saker som berører kulturminner og andre nasjonale interesser. Flertallet peker også på at ansvaret for hjelpemidler og varig tilrettelagte arbeidsplasser allerede delvis er et kommunalt ansvar, og brukerne trenger et helhetlig tilbud. Målet er gjennom utredningene å finne en naturlig balanse mellom statlig ansvar og kommunalt ansvar. Hensynet til brukerne skal stå i fokus for den løsningen som blir valgt. En peker videre på at ansvaret for arbeids- og utdanningsreiser fremdeles skal være et statlig ansvar, da dette er et arbeidsrettet tiltak som passer inn under Nav-porteføljen. Det er stor interesse rundt dette med jakt og jakttider. Vi fra flertallet peker på at det er naturlig at kommunene selv får bestemme det. Flertallet – Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre – peker på at ansvaret for videregående opplæring fortsatt skal ligge på et regionalt nivå. Disse medlemmene viser da til gjeldende forsøkslov, der regjeringen kan vurdere sånne forsøk. Den ligger der allerede og har ligget der i ti år. Hvis det skal iverksettes forsøk, må det godtgjøres at alle berørte elever blir minst like godt eller bedre ivaretatt enn før. Videre peker det samme flertallet på at ansvaret for kollektivtrafikken fortsatt som hovedregel skal ligge på det regionale folkevalgte nivå. Ansvaret for kollektivtrafikken kan i noen sammenhenger overføres til større kommuner på de vilkår som skisseres i meldingen, og forutsatt at det inngår et samarbeid/partnerskap med det øvrige fylket/regionen om å sikre et helhetlig kollektivtilbud i regionen. Komiteens flertall mener at ansvaret for tannhelsetjenesten bør overføres til kommunene. Kommunene står fritt til å organisere ansvaret enten i egen regi, i samarbeid med private/ideelle organisasjoner eller i samarbeid med andre kommuner. Regjeringen må vurdere tiltak som legger til rette for å videreføre kompetansemiljøene i regionale kompetansesentre og i spesialisttannhelsetjenesten. Vedrørende Husbanken sier vi tydelig at dette må kunne overføres til kommunene. Gjeldende krav til universell utforming endres ikke i så måte av denne ansvarsfordelingen. Vi ønsker en helhetlig vurdering av Nav, og vi ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med forslag til hvordan den kommunale og den statlige delen av tjenesten kan samordnes bedre. Det er videre pekt på at kommunenes mulighet for å utvide selvkostområdet innenfor vann, avløp og renovasjon gjennom et mer helhetlig miljøgebyr bør utredes. Selvkostprinsippet skal fortsatt ligge til grunn. Vi har pekt på en rekke oppgaver som overføres til kommunene. Vi er tydelige på at den regionale stat/Fylkesmannen for framtiden i utgangspunktet skal ha ansvar knyttet til tilsyn, kontroll og beredskap og noen veiledningsoppgaver. Oppgaver som legger til rette for bruk av politisk skjønn, kan som hovedregel vurderes med sikte på overføring til regionalt folkevalgt nivå. Det bør vurderes å begrense fylkesmennenes oppgaver innenfor næringsutvikling, som vi mener kommuner og fylkeskommuner er bedre til å ivareta.