Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
God og rettferdig fordeling er viktige mål for Arbeiderpartiets politikk. Når nærmere 100 000 mennesker er arbeidsledige i en økonomi som går ganske godt, er det uttrykk for at kampen mot ledigheten ikke er høyt nok prioritert. Når det kuttes i undervisning som skal danne grunnlaget for framtidig verdiskaping, og når nybygde sykehjem står ubrukte fordi kommunene mangler penger, er det uttrykk for en prioritering som Arbeiderpartiet er uenig i. Kampen for full sysselsetting, for en god skole og en god eldreomsorg er ikke tjent med en politikk som setter nye skattelettelser først. Arbeiderpartiet foreslår i sitt alternative statsbudsjett en sterkere innsats for å skape flere og bedre arbeidsplasser, flere tiltak for dem som er arbeidsledige, og vi foreslår mer til samferdsel. Vi vil ha en aktiv næringspolitikk der det satses på nyskaping og på distrikts- og næringsutvikling. Avtalen om et inkluderende arbeidsliv må videreføres, og vi vil forbedre permitteringsordningene. Med nesten 100 000 ledige trengs det en styrket arbeidsmarkedsetat og flere tiltaksplasser. Arbeiderpartiet foreslår derfor 3 000 flere tiltaksplasser. Vår styrking av kommuneøkonomien med over 4 milliarder kr ville ifølge Statistisk sentralbyrå skapt om lag 7 000 nye arbeidsplasser i kommunene – dvs. 7 000 flere omsorgs- og velferdsarbeidere. Arbeiderpartiet vil øke kommunenes og fylkeskommunenes frie inntekter med 3,5 milliarder kr i forhold til Regjeringens forslag, og vi vil øke de øremerkede tilskuddene med om lag 500 mill. kr. Uten en slik bedring av kommunenes økonomi vil vi stå overfor kutt både i skoletilbud og i eldreomsorg til neste år. Påplussingen på 800 mill. kr i kommuneøkonomien for neste år, som Fremskrittspartiet fikk til i budsjettforliket, holder ikke stort lenger enn til påske – og til neste år kommer påsken faktisk tidlig. Det er positivt at det senere i høst skal kompenseres for tapte skatteinntekter i år, men det løser ikke kommunenes problemer for 2005. Arbeiderpartiets samlede styrking av kommuneøkonomien på over 4 milliarder kr ville bidratt til å styrke grunnskolen og den videregående skole, videreføre låneordningen for opprusting av skolebygg og opprettholde landslinjene i videregående skole. Arbeiderpartiet vil etablere 14 000 nye barnehageplasser. Det er 5 000 flere plasser enn det regjeringspartiene og Fremskrittspartiet nå har blitt enige om. Og sist, men ikke minst, vil en styrket kommuneøkonomi skape en bedre og tryggere omsorg for de eldre. Situasjonen for sykehusene kommer til å bli vanskelig til neste år. Etter forliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet må sykehusene kutte om lag 1,7 milliarder kr til neste år – dvs. i overkant av 4,5 mill. kr hver eneste dag hele året! Arbeiderpartiet vil øke bevilgningene til sykehusene med 1 milliard kr utover det som ligger i budsjettforliket. Dette er helt nødvendig for å unngå kutt i pasienttilbudet og stengte sykehusavdelinger. Økningen til sykehus, som Fremskrittspartiet fikk til i budsjettforliket, vil ikke kunne forhindre slike kutt. Utover å gi skattelettelser til dem som ikke trenger det, er det ett område til hvor Bondevik-regjeringen virkelig har vært til å kjenne igjen. Hver eneste høst har Regjeringen foreslått å øke egenandelene i helsevesenet dramatisk. Nok en gang ble dette stoppet i Stortinget. I fjor greide Arbeiderpartiet å stoppe økningene. Det er godt at Fremskrittspartiet i budsjettavtalen for neste år har greid det samme. Da Bondevik-regjeringen la fram sitt forslag til statsbudsjett for 2005 tidligere i høst, ble det møtt med en storm av kritikk. Hovedanklagen var rettet mot skatteprofilen, med store skattelettelser til dem som absolutt ikke trenger det. Budsjettforslaget ble stemplet som usosialt, og det var fortjent! Den ikke ukjente Carsten O. Five sa følgende om budsjettet til Dagbladet den 6. oktober: «De rikeste med høy lønn, dyr bolig, stor formue er vinnere. De som taper er trygdede, arbeidsledige og sosialt og økonomisk vanskeligstilte, som skal være med på å betale høyere moms og økte egenandeler når de er syke.» Etter budsjettforliket mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, ville Fremskrittspartiet gjerne presentere resultatet som et mer sosialt budsjett. Det har vi også hørt i debatten i dag. Det er flott at kraftige økninger i egenandelene ble slått tilbake, og det er også bra at folk med inntekter på 200 000 kr nå får 1 300 kr mer i skattelette. Men det betyr ikke at Stortinget i kveld skal vedta et skatteopplegg med en sosial og rettferdig profil – tvert imot. Momsøkningen på 1 pst. betyr at alle skal være med på å betale for skattelettelsene. Over 4 milliarder kr skal forbrukerne betale i økt moms til neste år. Aller verst er det at denne momsøkningen er nødvendig for å betale for massive skatteletter til dem som ikke trenger det. Personer med en lønnsinntekt på 3,5 mill. kr ville med Regjeringens skatteopplegg fått om lag 121 000 kr i skattelettelse. Etter budsjettforliket får de 111 000 kr. Hvis 121 000 kr i skattelettelse til folk med millioninntekter var usosialt, kan ikke 111 000 kr i skattelette, altså tilsvarende mer enn en minstepensjon, plutselig være blitt sosialt! Og dette er kun lettelser i inntektsskatten. I tillegg kommer lettelser i formuesskatt og boligskatt for de samme høyinntektsgruppene. Dette skal Fremskrittspartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti stemme for i kveld. De samme fire partiene skal stemme for å stramme inn på pendlerfradraget og for å stramme inn på fradraget for folk som har store utgifter til sykdom. Dette vil ramme vanlige arbeidsfolk. Det budsjettet som skal vedtas i kveld, fortjener fortsatt stempelet «usosialt»! Arbeiderpartiet støtter altså ikke Regjeringens forslag til skatteopplegg med en momsøkning på 1 pst. Vi foreslår et skatte- og avgiftsopplegg som er mer rettferdig fordelt. Arbeiderpartiet går inn for å øke minstefradrag og fagforeningsfradrag. Vi går imot Regjeringens forslag om å stramme inn på en rekke andre fradrag, som f.eks. pendler- og sykdomsfradraget. Arbeiderpartiet vil ikke øke skattene og avgiftene for folk med vanlige inntekter. Vi vil i 2005 videreføre om lag det samme skatte- og avgiftsnivået som i år. Komiteens leder, representanten Siv Jensen, har for kort tid siden også bekreftet at Arbeiderpartiets skatteopplegg faktisk ikke er skatteskjerpelser, som Høyre prosederer på, men det motsatte. I fjor høst var Kristelig Folkepartis Lilletun strålende fornøyd med budsjettforliket med Arbeiderpartiet. Han uttalte da: «Et godt budsjett er blitt enda bedre.» Men også i år har Kristelig Folkeparti vært fornøyd med de endringer som er kommet i stand gjennom forliket. Det som er slående, er at Kristelig Folkeparti hvert år i denne stortingsperioden har trengt hjelp fra andre partier enn sine egne regjeringspartnere for å gjøre budsjettet spiselig for seg selv. I fjor var det Arbeiderpartiet som bidrog, i år er det Fremskrittspartiet. Det er ti måneder til neste stortingsvalg, og skillelinjene i norsk politikk er blitt klarere. Etter å ha hørt på kosepraten i forrige ordskifte, mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene, er det jo ganske tydelig etter hvert at partiene på høyresiden leter etter å finne sammen. Fremskrittspartiet, som innsatte Bondevik-regjeringen, har inngått sin tredje budsjettavtale med Regjeringen. Det var også noe vi burde forvente av Fremskrittspartiet, som altså bidrog til Regjeringens tilblivelse. Budsjettavtalen kan et øyeblikk få det til å se ut som om Fremskrittspartiet har plassert seg til venstre for Kristelig Folkeparti, men en liten sjekk i Fremskrittspartiets eget alternative budsjett viser jo hvor partiet hører hjemme! Her ser vi milliardkutt i bistand og i landbruk, kutt i kultur og miljø og massiv satsing på privatisering og konkurranseutsetting. Det viser at Fremskrittspartiet er og blir et høyreparti. Arbeiderpartiet stiller seg på den andre siden i spissen for et annet regjeringsalternativ etter neste valg. Vårt siktemål er en flertallsregjering bestående av partier i sentrum og til venstre. Et nytt flertall er nødvendig for at kampen for arbeid til alle, for en bedre skole og for en god eldreomsorg skal bli viktigere enn nye skattelettelser. I mine hjemtrakter har vi nettopp gått inn i mørketida. Vi holder ut i to måneder uten sol fordi vi vet at det lysner i januar, og fordi vi vet at til sommeren skal sola igjen skinne døgnet rundt. Til dem som nå ser mørkt på konsekvensene av det budsjettet som Fremskrittspartiet og regjeringspartiene vil vedta i kveld, vil jeg si følgende: Fatt mot! Det er lysning i sikte. Neste høst er det valg! Jeg tar med dette opp de forslag som Arbeiderpartiet fremmer alene eller sammen med andre.