Bent Høie (Høyre), 2015-06-04:
Det er behov for et løft på rusfeltet. Dette er også bakgrunnen for at regjeringspartiene i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti har uttrykt klare ambisjoner om en fornyet satsing gjennom en ny opptrappingsplan. Vi har oppnådd mye, men det er åpenbart store utfordringer på rusfeltet som krever særskilt innsats. Blant annet oppdages rusproblemer for sent, og mange opplever et for oppstykket eller lite tilrettelagt tjenestetilbud. I tillegg kan veien tilbake til samfunnet være krevende, og mange er avhengige av at hverdagen fylles med et meningsfylt innhold og en ordnet bosituasjon – det er det mangel på i dag. Representantene har foreslått en rekke gode tiltak som samsvarer med intensjonen om å lage en ny opptrappingsplan, f.eks. tiltak for å sikre gode boliger og rehabiliteringstilbud. Dette er viktig for å kunne ta utdanning, danne familie eller ta vare på den familien man har, være i arbeid og ta vare på helsen sin. Boligen er også rammen for et sosialt liv og gir tilhørighet til et nærmiljø og et lokalsamfunn. Jeg vil også nevne at helseregionene i 2013 fikk i oppdrag å etablere brukerstyrte plasser innen tverrfaglig spesialisert behandling. Slike plasser er nå etablert i alle helseregioner. Regjeringen mener at det er viktig å utvikle og øke bruken av alternative straffereaksjoner som kan bidra til at personer med rusproblemer kan få et liv uten rus og kriminalitet. Vi har sett de positive resultatene av prøveprosjektet for narkotikaprogram med domstolskontroll, og vi har derfor videreført dette prosjektet. Jeg kommer tilbake til Stortinget på egnet måte når det gjelder utvidelse av ordningen. Ny lov om konfliktråd trådte i kraft 1. juli 2014, og to nye straffereaksjonsformer rettet mot ungdom kom i gang. Vi har dermed fått to nye verktøy – ungdomsoppfølging og ungdomsstraff – i arbeidet mot ungdomskriminalitet. Og politiet inngår fortsatt ungdomskontrakter med unge som blir tatt for første gang i bruk eller besittelse av narkotika. Dette er viktige reaksjonsformer for å komme tidlig inn og stanse et forløp mot rusavhengighet og mer kriminalitet. Representantene har også fremmet flere forslag om substitusjonsbehandling, som sikrer tilgang til lavterskel substitusjonsbehandling i alle deler av landet og styrker rehabiliteringselementet i LAR. Enkelte tiltak er ivaretatt. Blant annet åpner dagens retningslinjer for at leger kan starte substitusjonsbehandling utenfor LAR i et samarbeid mellom kommunale instanser og spesialisthelsetjenesten. Videre har samtlige helseregioner etablert tilbud om lavterskel LAR for den mest hjelpetrengende gruppen av opiatavhengige. Denne typen tiltak styrker oppfølgingen av pasienter i LAR, og er et viktig tema i opptrappingsplanen på rusfeltet. Vi er opptatt av å styrke det samlede tilbudet til personer med rusproblemer og ikke innføre tiltak som bare treffer en liten gruppe. Dette mener jeg er viktig og tydelig i vår satsing på rusfeltet. Vi ønsker ikke noe forsøk med heroinassistert behandling, og heller ikke endringer av regler om inntaksmåte og hvilke stoffer som kan inntas i sprøyterom, som begge representantforslagene foreslår. Jeg mener at den type tiltak treffer en liten gruppe og ikke bidrar til å løse de store utfordringene som vi har på feltet. Regjeringen vil heller videreutvikle behandlingstilbudet til rusavhengige, styrke lavterskeltilbudet til rusavhengige og gi bedre oppfølging etter behandling og ikke minst bidra til at mange flere også har bedre utnyttelse av en legemiddelassistert behandling. I tråd med regjeringsplattformen og samarbeidsavtalen mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre skal vi forbedre og styrke tilbudet til personer med rusavhengighet. Dette gjør vi bl.a. ved å legge fram en ny opptrappingsplan på rusfeltet. Min ambisjon er å oppnå størst mulig grad av tverrpolitisk enighet om opptrappingsplanen. Jeg mener at forslagene bør drøftes og ses i lys av opptrappingsplanen, og at vi derfor bør vente til den med å trekke konklusjoner. Jeg ser av både forslagene og innstillingen og diskusjonen her i dag at det burde vært grunnlag for en bred enighet om å løfte rusfeltet i årene framover på de områdene der det er klart dokumentert effekt. Jeg er ikke enig med dem som prøver å framstille den norske debatten om dette som en debatt mellom straff og skadereaksjon. I Norge har vi en betydelig satsing på skadereduserende tiltak. Det er en satsing som jeg mener må forsterkes. Men samtidig må vi også kunne opprettholde et lovverk som sikrer at vi hindrer rekruttering til rusavhengighet.