Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-06-04:
Persontilpasset medisin, eller presisjonsmedisin, er en betegnelse på et sett med diagnostiske metoder som i større grad enn tradisjonell medisin søker å finne behandling eller forebygging som er tilpasset den enkeltes – i hovedsak genetiske – egenskaper. Målsettingen er å kunne tilby den enkelte en bedre og mer presis behandling med færre bivirkninger, bygget på pasientens særegne biologiske egenskaper. Daværende helse- og omsorgsminister Jonas Gahr Støre fra Arbeiderpartiet ga våren 2013 på denne bakgrunn de regionale helseforetakene, under ledelse av Helse Sør-Øst, i oppdrag å utrede persontilpasset medisin i helsetjenesten. Initiativet sprang ut fra regjeringen Stoltenbergs ønske om å utvikle en nasjonal og helhetlig strategisk tilnærming til persontilpasset medisin. Rapporten ble ferdigstilt i 2014, og det er nå avgjørende at regjeringen Solberg og helseministeren raskt følger opp med nødvendig strategi og finansiering. Arbeiderpartiet er klar over at persontilpasset medisin reiser juridiske og etiske spørsmål, akkurat på samme måte som tidligere medisinske framskritt har gjort det, og akkurat på samme måte som framtidige framskritt vil gjøre det. Dette farvannet må vi navigere klokt i. Samtidig er dette et farvann som kan bety betydelige forbedringer for hver enkelt pasient. Det er sånn sett virkelig snakk om pasientens helsetjeneste i praksis. Det er også viktig å merke seg viktigheten av å se på hvordan ulike former for persontilpasset medisin kan virke i kombinasjon med hverandre eller i kombinasjon med andre former for behandling, som f.eks. stråling eller cellegift. Persontilpasset medisin kan gi store forbedringer i behandlingen. Ved å kunne målrette behandlingen gjennom riktig type behandling for hver enkelt reduseres belastningen ved feilmedisinering og minskes risikoen for bivirkninger for pasienten. Videre er det også et viktig moment at dette feltet, med sine fortrinn, kan bidra som en bærebjelke for økt verdiskaping og nasjonaløkonomisk verdiskaping på helseområdet, akkurat slik som HelseOmsorg21 og langtidsplanen for forskning og høyere utdanning har pekt på, og som vi i Arbeiderpartiet mener alvor med å følge opp. Persontilpasset medisin kan i framtiden få en stor plass både i helsetjenesten og i norsk næringsliv hvis vi ønsker det, og målrettet bidra til at det skjer. Departementet er i gang med å se på en nasjonal strategi, noe jeg oppfatter alle politiske partier støtter opp om. Men det er videre med en viss forundring jeg registrerer at ingen andre partier enn Arbeiderpartiet ønsker å bidra til å legge føringer for hva denne strategien må inkludere, nemlig en satsing på utdanning og kompetanseutvikling, på etablering av nasjonal, avidentifisert database over genetiske variasjoner, oppbygging av teknologi, teknologisamarbeid og nasjonale faglige nettverk. Forslag til finansieringsplan for satsingen bør også legges fram. Arbeiderpartiet erkjenner at i en oppbyggings- og startfase er persontilpasset medisin i et klinisk perspektiv så spesielt, så krevende og så komplekst å jobbe med at dette ikke bør foregå på alle sykehus i hele landet, men i de helseforetakene som har gode kliniske genetikkmiljø. Det har i innspurten oppstått så mange uklarheter at vi velger ikke å fremme forslag nr. 4 i saken. Til sist er vi glad for at Sosialistisk Venstreparti er enig med oss i én ting, nemlig at persontilpasset medisin og behovet for lik tilgang på lett tilgjengelig og oppdatert informasjon om ulike kliniske studier i Norge henger sammen. Arbeiderpartiet er stolt over at vi ønsker å bidra til en framtidsrettet utvikling av helsetjenesten og videre til et godt grunnlag for norsk helseindustri og fremmer derfor forslagene nr. 1, 2 og 3 i saken.