Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2003-02-06:
Energiloven fra 1991 har i hovedsak fungert etter hensikten så lenge vi har hatt rikelig med energi. Den har ført til lavere energipriser, og den har ført til at vi har unngått unødvendig utbygging av nye vassdrag i en periode med tilstrekkelig tilgang på elektrisk energi. Derimot tror jeg vi alle må erkjenne at i den situasjonen vi er i nå, med knapphet på elektrisk energi, har ikke energiloven vist seg å være like tilfredsstillende i forhold til å dekke de behovene vi nå står overfor. Jeg tror heller ikke den vil komme til å være det i årene framover. Det er kun én ting som vil være avgjørende for om det blir bygd ut ny kapasitet, og det er prisen på elektrisk energi. Derfor tar de som nå gjør seg til talsmenn for utbygging av gasskraftverk, fullstendig feil når de tror at utbygging av gasskraftverk ville ha reddet oss fra den situasjonen vi er i i dag. Når det ikke er blitt bygd gasskraftverk til nå, skyldes det rett og slett at prisene har vært for lave. Det er nemlig gitt konsesjon. Med Regjeringens hjelp er det gitt konsesjon til bygging av flere gasskraftverk. De er ikke bygd, av den enkle grunn at prisene har vært for lave. Selv med dagens høye priser vil ikke konsesjonsinnehaverne bygge ut gasskraft, rett og slett fordi de forventer at det framtidige prisbildet blir slik at det ikke vil være lønnsomt. Dette viser én ting. Det viser at myndighetene er nødt til å gripe inn i forhold til å sikre tilstrekkelig tilgang på energi i framtiden. Det blir den store utfordringen. Det er merkverdig at dette forslaget kommer nå, en knapp måned etter at vi behandlet statsbudsjettet, hvor tilgangen på elektrisk energi omtrent ikke var et tema. Det var nesten ikke inne i diskusjonen i det hele tatt. Statkraft og Statnett ble fratatt nesten alle muligheter til å gjøre investeringer. Spesielt for Statnetts vedkommende er det tilfellet, med det høye utbytte som regjeringspartiene og Fremskrittspartiet stod i lag om. Det er et paradoks at man ikke på et tidligere tidspunkt var i stand til å ta fatt i den energikrisen som vi nå står oppe i, verken fra Regjeringens side eller fra andre partier her i salen. Allerede i oktober måned var det klart for enhver at vi ville komme til å gå inn i en periode med lite vann og høye strømpriser, og i verste fall en prekær forsyningssituasjon. På det tidspunkt hevdet energiministeren hardnakket at det ikke var grunnlag for å tro verken at prisene ville komme til å øke, eller at vi styrte i retning av en krise. Så sent som ved utgangen av november måned pågikk det ennå en betydelig eksport. Vi har på egen kjøl bidratt til å sette oss i en særdeles vanskelig situasjon. Dette burde man ha tatt fatt i på et tidligere tidspunkt. Man burde ikke ha lansert forslag om støtteordninger til alternativ energi en knapp måned etter at budsjettet ble vedtatt – støtteordninger til installasjon av pelletskamin, varmepumpe, osv. Det er et godt forslag. Det vil selvfølgelig få Senterpartiets støtte, men dette burde ha vært tatt opp i forbindelse med budsjettet. Man burde ha vært i stand til å forutse den situasjonen vi nå er inne i. Det forslaget som Fremskrittspartiet har lagt fram, vil overhodet ikke avhjelpe situasjonen. Det som må til, er at man raskt tar tak i den utfordringen vi står overfor. Senterpartiet mener det er nødvendig både å se på justeringer i energiloven og bruke tilskuddsmidler for å få rustet opp eksisterende kraftverk. Vi har et stort potensial å hente ut, kanskje så mye som 10–15 TWh. Men de terawatt-timene kommer ikke til å bli tatt ut uten myndighetenes medvirkning. De kommer ikke til å bli tatt ut dersom det kun er markedet som skal være avgjørende for investeringer og opprustning av eksisterende kraftverk. Det er nødvendig å styrke ordningen med tilskudd til alternativ energi. Det er også, som Senterpartiet fremmet forslag om så tidlig som i oktober måned i fjor, nødvendig ut fra beredskapshensyn å stille krav til en minstevannstand i magasinene på gitte tidspunkt. Det er helt galt å tro at det vil føre til høye priser. Det vil kanskje i perioder føre til høye priser, men det vil føre til mer stabile priser. Og det viktigste av alt: Det vil føre til at vi kan unngå å komme i akutte krisesituasjoner hvor vi med jevne mellomrom vil få se statsrådens ansikt i avisene, og hvor behovet for rasjonering blir drøftet. Det er en situasjon vi som energinasjon ikke bør sette oss i.