Hårek Elvenes (Høyre), 2020-10-15:
Den nye veteranmeldingen, Også vi når det blir krevet – Veteraner i vår tid, er den første på ti år og dermed et viktig skritt i det gradvise, systematiske arbeidet med å bedre veteranenes situasjon og rettigheter. Formålet med meldingen er å oppsummere regjeringens innsats for personell i internasjonale operasjoner for Norge siden forrige stortingsmelding og peke ut veien videre. Meldingen følger opp ambisjonene i stortingsmeldingen fra 2009, handlingsplanen fra 2011 og oppfølgingsplanen fra 2014. Politikken skal videreføres på både nasjonalt, regionalt og kommunalt nivå. Syv departementer har gjennom en tiårsperiode fulgt opp regjeringens veteranpolitikk. Den forrige stortingsmeldingen om veteraner kom for ti år siden. I 2011 kom handlingsplanen «I tjeneste for Norge» med 126 tiltak, og i 2014 kom en oppfølgingsplan med 27 tiltak. Disse tiltakene videreføres og omfatter alle som har tjenestegjort i utlandet på vegne av den norske stat, inkludert personell i justissektoren og utenrikstjenesten. Regjeringen har foreslått og fått gjennomslag for en rekke tiltak som hver for seg og i sum vil bedre veteranenes situasjon. Her kan nevnes kompensasjon for ulønnet foreldrepermisjon til hjemmeværende foreldre, lønnskompensasjon for hjemmedager med sykt barn som den som er ute i internasjonale operasjoner, ikke har fått tatt ut, tilbud om parsamtaler i regi av barne-, ungdoms- og familieetaten i forkant av utreise og sørge for at spesialisthelsetjenesten deltar i alle fagnettverkene som driver opplæring av helsepersonell om veteraner, og videre å innføre betegnelsen intopserstatning om særskilte kompensasjonsordninger, opprette en permanent klagenemnd og flytte sekretariatet for klagesaker fra Forsvarsdepartementet til Statens sivilrettsforvaltning. Listen kan kompletteres med flere tiltak, men tiden tillater ikke det. Så over til Dokument 8-forslaget. I 2019 gjennomførte en ekstern arbeidsgruppe nedsatt av Forsvarsdepartementet en gjennomgang av erstatnings- og kompensasjonsordningen for personell som har vært ute i internasjonale operasjoner. Flere av tiltakene som arbeidsgruppen anbefaler, er tatt inn, noe som allerede er redegjort for tidligere i innlegget. Arbeidsgruppen drøftet også andre mulige tiltak. Disse ble ikke tatt inn i veteranmeldingen, da arbeidsgruppen var delt i sitt syn på dem. Høyre velger likevel å støtte flere av forslagene da dette er viktige forslag for å sikre veteranenes rettigheter etter endt tjeneste. Dette gjelder spesifikt forslaget om at veteranene med krav på erstatning for psykiske belastningsskader fra utenlandsoperasjoner ikke rammes av foreldelse før tidligst tre år etter vedtak om uføretrygd og innvilget yrkesskade begrunnet i psykisk belastningsskade. Videre gjelder det forslaget om å sikre at den ytre tyveårsfristen for foreldelse ikke benyttes for å nekte erstatning til veteraner som ellers oppfyller vilkårene for erstatning. Dessuten gjelder det forslaget om å sikre at spesialisterklæring om varig psykisk belastningsskade ikke settes til side av Statens pensjonskasse eller av erstatningsordningens klageorgan, uten at erklæringen først sendes tilbake til den aktuelle spesialisten for kommentar eller tilleggserklæring. I sum representerer veteranmeldingen med sine tilleggsvedtak et viktig framskritt i veteranenes betingelser og rettigheter, og en sterk anerkjennelse av det oppdraget og betydningen av det oppdraget de gjennomfører på vegne av nasjonen Norge, ofte under særdeles krevende forhold.