Odd Einar Dørum (Venstre), 2002-12-05:
Som justisminister fokuserer jeg mye på straffesakskjeden. Det er viktig at politiet, påtalemyndigheten, domstolene og kriminalomsorgen fungerer godt som en helhetlig straffesakskjede. Regjeringen prioriterer kriminalomsorgen og domstolene, samtidig som vi tilrettelegger for fortsatt høy innsats i politiet i statsbudsjettet for 2003. Jeg registrerer og konstaterer at straffesakskjedens budsjett under budsjettbehandlingen i Stortinget er styrket med 61 mill. kr. Stortinget har med dette valgt å styrke straffesakskjeden ytterligere – både politi, kriminalomsorg og domstoler. Soningskøen for ubetinget fengselsstraff utgjorde 2 509 dommer pr. 30 september 2002. Jeg møter denne utfordringen ved å sette i verk en rekke tiltak. Antallet soningsplasser skal økes. I 2002 skal det etableres 11 plasser i Trondheim, og ved nye Kongsvinger fengsel tas det i bruk 40 åpne plasser. I 2003 vil kapasiteten i Kongsvinger fengsel, inkludert gamle Kongsvinger fengsel og noe dublering, øke til om lag 110 plasser. Regjeringen foreslår å bevilge 28 mill. kr over Arbeids- og administrasjonsdepartementets budsjettposter til planlegging av 90 nye varetektsplasser i Bergen og et nytt fengsel i Halden med 251 nye plasser. For begge disse byggesakene legges det opp til prosjektering og deretter åpen anbudsrunde, slik at private kan gis adgang til å bygge. Samtidig som budsjettet tilrettelegger for betydelig vekst i antall soningsplasser, vektlegger jeg verdien av at innholdet i soningen skal kunne gjøre de innsatte bedre skikket til å møte samfunnet etter løslatelse. Budsjettet er styrket for å gjøre ordningen med promilleprogram som alternativ til ubetinget fengselsstraff landsdekkende. Vi tilrettelegger for overføring av flere innsatte med rusproblemer til soning i institusjon og styrker tiltakene for voldsdømte menn. I tillegg er budsjettet styrket for å opprettholde det høye antall aspiranter ved Kriminalomsorgens utdanningssenter og for å kunne ta opp flere aspiranter fra høsten av. Samfunnsstraffen er en ny hovedstraff. Samfunnsstraffen forventes å bli et viktig redskap for å forebygge ny kriminalitet, og vil også kunne bidra til å få ned soningskøen. Regjeringens budsjettforslag innebærer også økt satsing på domstolene. Driftsbudsjettet er styrket for å øke saksavviklingskapasiteten og for å dekke utgifter til reformarbeidet i domstolene, bl.a. arbeidet med å redusere antall førsteinstansdomstoler fra 92 til 66. Budsjettet er også styrket i forbindelse med nytt tinghus i Tromsø. Fredag den 1. november 2002 var en historisk dag i norsk rettsvesen. Da ble Stortingets vedtak om etablering av en selvstendig domstolsadministrasjon virkeliggjort i Trondheim. Jeg er ikke i tvil om at opprettelsen av Domstolsadministrasjonen vil styrke og stadfeste domstolenes uavhengighet, ved at Justisdepartementet ikke lenger skal styre domstolene administrativt. Samtidig vil etableringen av Domstolsadministrasjonen innebære utfordringer. Oppgavefordeling skal klargjøres og samarbeidsformer etableres. Min justispolitikk skal være samordnet og helhetlig og bidra til å øke rettssikkerheten, samtidig som domstolenes uavhengighet skal respekteres. Jeg er glad for at det nå ser ut til at vi kan se resultater av den satsing vi har hatt på politiet gjennom flere år. Gjennomsnittlig oppklaringsprosent har de senere år gått opp, og gjennomsnittstiden ved behandling av anmeldelser har gått ned. Regjeringen styrker politibudsjettet slik at etaten kan tilby 100 nyutdannede fra årets politihøgskolekull arbeid i etaten. Det er også lagt inn midler til politiets merutgifter på asyl- og utlendingsfeltet. Oslo politidistrikt styrkes som et ledd i Regjeringens samlede satsing på bekjempelse av rusmisbruk, og det er lagt inn midler til helikoptertjeneste for politiet fra 1. september 2003. Regjeringen foreslår å øke bevilgningen til videre arbeid med et felles mobilt radionett for nødetatene basert på TETRA-standard. Pilotprosjektet i Trondheimsområdet skal videreføres ut 1. halvår 2003. Redningshelikoptrene er en hjørnestein i redningstjenesten. Justisdepartementet overtar budsjettansvaret for den statlige redningshelikoptertjenesten fra og med 2004. Basemønsteret for 330-skvadronen, inklusive basen på Banak, opprettholdes. Det arbeides videre med etablering av en sivil base i Florø. Bevilgningene til samfunnssikkerhet og beredskap er styrket med ekstraordinære bevilgninger siden 11. september 2001. Et høyt aktivitetsnivå føres videre i budsjettet for 2003. Regjeringen fremmet i St.meld. nr. 17 for 2001-2002 en rekke forslag til organisatoriske tiltak for å styrke samfunnets sivile sikkerhet. Tiltakene vil bli fulgt opp i samsvar med Stortingets behandling av meldingen gjennom de to samarbeidende komiteer justiskomiteen og forsvarskomiteens fellesinnstilling. Regjeringen foreslår å heve inntektsgrensen for å få fri rettshjelp og å oppheve egenandelen fra 1. september 2003 slik at flere vil bli omfattet av ordningen enn tidligere. Justisdepartementet vil opprette en gjenopptakelseskommisjon i straffesaker fra 1. september 2003. Kommisjonen vil styrke enkeltmenneskers rettssikkerhet ved sin selvstendighet og mulighet til å gå inn i tidligere avgjorte straffesaker. Og det er med glede jeg merker meg hvor sterkt også komiteen uttrykker sin tilslutning på dette punkt. Justisdepartementet vil arbeide for å øke antall saker behandlet i konfliktrådene. Det ligger både en mulig kriminalitetsforebyggende effekt i dette og en avlastning av domstolsapparatet, som er viktig. Konfliktrådene egner seg også i mange tilfeller godt som reaksjonsform overfor unge lovbrytere. Det er viktig for meg å legge fram et budsjett der innsatsen mot samfunnsproblemet vold forsterkes. Mange av voldens ofre er kvinner. Et viktig løft i forhold til bekjempelse av vold er at vi lanserer arbeidet med en ny handlingsplan «Vold mot kvinner». Vi skal fokusere på kvinner, men vi skal samtidig sette et langt sterkere søkelys på voldelige menn og på barn som vokser opp i voldelige hjem. Nettopp barna i voldelige hjem har hittil vært de mest usynliggjorte i arbeidet mot familievold. Stortinget skal snart behandle en rekke saker for å bekjempe volden. Det gjelder både besøksforbud, fiktiv identitet og en rekke andre praktiske og viktige forslag. Regjeringen har lagt planer for bekjempelse av vold som kjønnslemlestelse og tvangsekteskap mot kvinner med minoritetsbakgrunn. Regjeringen har med sine tiltak tatt viktige skritt på veien mot et samfunn hvor forhåpentligvis færre skal rammes av vold. Det er en urovekkende tendens at stadig flere barn og unge siktes for forbrytelser. Regjeringen arbeider for å styrke arbeidet med å forebygge barne- og ungdomskriminalitet. Barn som begår alvorlige lovbrudd, skal få en rask og klar reaksjon. Regjeringen har i Ot.prp. nr. 106 for 2001-2002 fremmet forslag om en seks ukers frist for påtaleavgjørelse i saker for aldersgruppen 15–18 år. Politiet er pålagt å prioritere det forebyggende arbeidet blant barn og unge og iverksette grensesettende tiltak for å hindre at barn utvikler kriminell atferd. For at vi skal lykkes i det som vil være et langvarig og kontinuerlig arbeid med å forebygge kriminalitet blant barn og unge, er det viktig at skole, barnevern, politi og foreldre samarbeider på en god og konstruktiv måte til beste for de unge og samfunnet. Ja, vi må jobbe godt hver for oss, men samtidig fortsette arbeidet med å styrke forvaltningssamarbeidet. For å møte den utfordring den organiserte kriminaliteten skaper for justissektoren, er det iverksatt en rekke tiltak. Rådet for samordnet bekjempelse av organisert kriminalitet, ROK, er en viktig brikke i dette arbeidet. Rådet prioriterer, koordinerer og tilrettelegger konkrete etterforskningsprosjekter. CATCH er et prosjekt som faglig er underlagt ROK, og som er opprettet for å bekjempe bakmenn i alvorlig narkotikakriminalitet, smugling og hvitvasking av penger – og jeg må tilføye, som også står i budsjettproposisjonen for 2003 – det vi kaller for trafficking. ROK og CATCH kan vise til gode resultater. Det viktige arbeidet disse to prosjektene står for, blir videreført i 2003. Justisdepartementet vil i nærmeste framtid legge fram en handlingsplan som skal forsterke arbeidet med bekjempelse av handel med kvinner og barn for seksuell utnyttelse – det vi kaller trafficking, men vi kan også kalle det for den moderne slavehandel. Trafficking over landegrensene er et tiltagende problem og et eksempel på hvordan organisert kriminalitet bidrar til å fornedre enkeltmennesker og bryte menneskerettighetene. Justisdepartementet og Utenriksdepartementet har i fellesskap opprettet et treårig prosjekt for bekjempelse av korrupsjon og hvitvasking. Målet med arbeidet er å prioritere kampen mot korrupsjon og hvitvasking i Norge, og at Norge skal spille en aktiv rolle i utvikling av internasjonalt samarbeid og konvensjoner på området. Justisdepartementet er i ferd med å sende forslag om nye bestemmelser om organisert kriminalitet i straffeloven ut på høring og vil komme tilbake til Stortinget med saken. Det er viktig å understreke at selv om en del av våre utfordringer i justispolitikken ligger fast, vil vi på andre områder få testet vår omstillingsevne og tilpasningsdyktighet. Det har vi et godt utgangspunkt for å klare gjennom budsjett og organisasjon. La meg også summere dette opp på følgende måte: Justispolitikkens hovedmål er å forebygge kriminalitet, både ved å forebygge at noen kommer borti den, og deretter ved å hjelpe dem som er kommet borti den, ut av den og til muligheten til å komme tilbake. Det gjelder bl.a. mennesker som sliter med rus, men også mange andre. Og det er effektiv bekjempelse. Hvis jeg skal formulere min visjon kort, siden det etterlyses visjoner, skal jeg gjøre det på følgende måte: Punkt 1 er systematisk og konsekvent å gå etter bakmennene i den organiserte kriminaliteten, som kynisk etterlater vrak av mennesker på veien, gjennom sin omsetning av narkotika, spritsmugling, våpensmugling og slavehandel med barn og kvinner. Punkt 2 er å gi de usynlige, de som mangler en stemme, én stemme i tillegg, enten det er voldens mange ofre, pårørende, mennesker som strever med å få fotfeste etter soning fordi de er ruset, eller barn som kjemper for å unngå å komme borti kriminell atferd. Mange av disse har ikke fått syn nok, plass nok eller blitt sett nok i samfunnet. Det er en visjon for meg at de skal gis en ekstra stemme gjennom justispolitikken. La meg si det på denne måten: Humaniteten i justispolitikken, den som går ut på å forebygge og å hindre at noen vender tilbake, skjer nettopp der hvor justispolitikken og sosialpolitikken møtes. Jeg kan forsikre Stortinget om at nettopp det å holde et godt forvaltningssamarbeid i forhold til sosialmyndighetene, helsemyndighetene og skolemyndighetene vil jeg legge overordentlig stor vekt på.