trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-10:
Jeg tar opp forslaget som er omdelt, og som ikke står i innstillingen. SV støtter lovendringen, men i likhet med noen av høringsinstansene har vi noen kritiske merknader. Intensjonen med forslaget om at man må ha et klart og greit regelverk for bortvisning når det gjelder grunnleggende nasjonale hensyn, er viktig. Slik jeg har forstått systemet i dag, er det PST som gir sine råd til UDI før de treffer slike beslutninger. Da er det to punkter som vi har noen merknader til. Det ene er definisjonen av begrepene «med grunnleggende nasjonale interesser» og «utenrikspolitiske hensyn», som vi mener, slik de er nå i loven og i proposisjonen, er for vage og udefinerbare. De bør klargjøres, slik at man skjønner mer hva dette handler om. Det andre er den frykten som Jussformidlingen peker på, nemlig at man blir mer opptatt av å få rask saksbehandling enn korrekte avgjørelser. Jeg forutsetter at regjeringen deler den bekymringen og sikrer at det er korrekte avgjørelser i disse sakene som er det viktigste hensynet, men at det også er et hensyn eller en legitim interesse at saksbehandlingen går så raskt som mulig, og gjerne raskere enn i dag. Fordi vi har hatt disse betenkelighetene, men likevel velger å støtte lovendringen i sin helhet, har vi lagt fram forslaget om at man bør iverksette en evaluering av lovendringen etter to år. Det er slik at regjeringen antar at denne endringen ikke vil medføre vesentlig flere vedtak om bortvisninger. Det betyr at det vil være et lite antall å bedømme ut ifra. Det må derfor i hvert fall gå minst to år før man kan ha tilstrekkelig informasjon til å gjøre en evaluering av hvilke konsekvenser denne lovendringen har medført. Jeg synes likevel det er trist hvis det ikke blir flertall for å skulle evaluere en lovendring. Det bør være et prinsipp som er godt, uansett. Her er vi på et område der det i dag er etablert et system som jeg ikke kan se det har vært andre kritiske merknader til enn at man ønsker å få fortgang i saksbehandlingen. Som sagt, det kan være et legitimt hensyn, men det er hensynet til at det fattes korrekte avgjørelser, som må være det aller viktigste. Det bør være lovgivers viktigste oppgave å sikre at det er det som skjer ved anvendelsen av de lovene som Stortinget vedtar. SV kommer til å støtte innstillingen og ber om at partiene i Stortinget vurderer forslag nr. 1 om at man også skal ha en evaluering etter to år.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Jeg forstår godt at næringen ønsker at deres forslag skal gjennomføres som en blåkopi. Men det er mitt ansvar som statsråd å sørge for at alle forslagene har en god faglig begrunnelse, og at vi søker de mest effektive tiltakene. Det er bakgrunnen for at vi nå har bedt om en egen vurdering av modul 2 for å se hva som er det mest effektive tiltaket. Den rapporten kommer ‒ som jeg pekte på ‒ i løpet av noen få dager. Så vil vi foreta en rask politisk og faglig vurdering om hvordan vi vil følge det opp. Det må også vises til at forslagene til modul 3, om et forslag om en godkjenningsordning for foretak som utarbeider private planforslag, følges nå opp av departementet og kommer til Stortinget før sommeren. Modul 4, om forslaget om å synliggjøre foretak som godkjent opplæringsbedrift, er allerede innført. Så vi jobber systematisk med forslagene for å finne de mest effektive, og så iverksettes det.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Min ambisjon er å iverksette effektive tiltak som virker. Derfor vurderer vi nå oppfølgingen av modul 2. Jeg er helt overbevist om at representanten ville ha kritisert statsråden hvis vi hadde iverksatt forslaget uten at det hadde vært skikkelig faglig vurdert. Det er helt avgjørende. Vi må sikre oss at forslaget bidrar til en forenkling, og ikke en byråkratisering. Derfor ligger det på mine skuldre å sørge for at vi får gode faglige vurderinger, og at vi iverksetter tiltak som virker. Jeg vil også vise til at vi nå i forslaget om endring av reglene for offentlige anskaffelser også foretar endringer når det gjelder antall underleverandører. Det er også et tiltak som virker. Dette er ‒ som representanten Lundteigen var inne på ‒ et komplisert område, hvor man må ha tiltak som ses i sammenheng, men som også virker effektivt hver for seg.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
La meg først understreke at det er to år siden jeg ba næringen komme med innspill. Rapporten Enkelt å være seriøs kom etter at jeg tok initiativ overfor byggenæringen, og jeg ga også næringen honnør for at man gikk samlet. Det er første gang, som de understreket selv, at næringen sto samlet om forslag. Så følger vi forslagene opp, ett etter ett, men vi må hele tiden søke etter de mest effektive tiltakene. Når det gjelder forslaget om registreringsplikt for arbeider med en verdi over ½ G, er det ‒ som representanten også peker på ‒ et forslag som vi vurderer. Da ønsker vi også å se på om det skal skje i regi av det offentlige eller i privat regi. Vi er ikke overbevist om at matrikkelen Se eiendom er det riktige stedet å gjøre det. Dette er felleskomponenter som kan brukes, men ikke nødvendigvis stedet hvor det bør registreres.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Representanten vil vite at stortingsflertallet ønsker fleksibilitet i arbeidslivet. Det er viktig at vi har god konkurranse, det er bra for forbrukerne. Samtidig må vi ha effektive tiltak for å bekjempe de useriøse. Jeg kan være enig med representanten Lundteigen i at det er krevende å gi en helt konsis definisjon på seriøst selskap, men la meg si at seriøse selskaper betaler skatt, de betaler avgifter, de forholder seg til lover og regler og de standarder som vi har i Norge. Useriøse selskaper, som tøyer regelverket, bidrar til å presse de seriøse ut. Så må det også bli enklere for oss som forbrukere å velge seriøse selskaper. Derfor utvikler vi nå sammen med Forbrukerrådet en håndverkerportal. Og når det gjelder tilsyn, har vi allerede fått på plass et koordinert og samordnet tilsyn fra Nav, politiet, skatteetaten og Arbeidstilsynet. Det er effektivt når etatene samarbeider om tilsynsoppgavene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Jeg mener at det er en fordel at flest mulig er fast ansatt. Det som var en utfordring under det rød-grønne regimet, var bl.a. at man hadde så sterke begrensninger på midlertidige ansettelser at bemanningsfirmaene vokste frem og også økte i utbredelse. For oss er det viktig at vi har fast ansettelse som hovedregel, men vi trenger også en fleksibilitet i arbeidsmarkedet, og der bidrar både muligheten for begrenset midlertidig ansettelse og bemanningsbyråene.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Jeg mener at vi må få til begge deler – vi må få til forenkling, samtidig som vi får til ordninger som bidrar til mer seriøsitet i næringen. Derfor er det ikke mulig bare å ta en blåkopi av forslag fra næringen. Vi må også vurdere på faglig grunnlag om dette er den beste og mest effektive løsningen. Jeg synes det er flott at Stortinget er utålmodig når det gjelder dette, men jeg er overbevist om at hadde vi unnlatt å foreta grundige, skikkelige vurderinger på dette området, så hadde det også blitt kritisert. Så her må vi nå vente på at denne utredningen kommer – den kommer i løpet av noen få dager – og så vil vi foreta en vurdering av hvilke forslag som er effektive i kampen mot de useriøse i ROT-markedet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Det vil jo alltid være slik at en statsråd er forpliktet til å følge opp de vedtak som fattes i Stortinget. Når det gjelder spørsmålet om å tilrettelegge for tilknytningsplikt for bruk av vannbåren varme i kommunene, er det et forslag som vil kreve lovendring, og forslaget må selvfølgelig ut på høring. Som jeg redegjorde for i mitt innlegg, vil vi se det i sammenheng også med pågående prosesser som handler om bruk av vannbåren varme. Når det gjelder spørsmålet om å gjeninnføre regulering av 60 pst. direktevirkende elektrisitet for bygg på over 1 000 m2, innebærer det en vesentlig endring i de tekniske forskriftene. Det vil derfor være naturlig at det forslaget sendes på høring, for det er ikke det samme å innføre dette kravet i de nye reglene som det det var i det gamle regelverket. Så vil vi da vurdere de høringsinnspillene vi får, og så vil vi eventuelt komme tilbake til Stortinget dersom vi anser det som nødvendig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
La meg først bekrefte at fastsettelse av tekniske byggekrav er svært krevende, og at dette er et område hvor det er mange som har sterke interesser. Det aner meg at Stortinget også har registrert det i arbeidet med representantforslaget. Det er sterke næringsinteresser, det er sterke politiske interesser. Det vi har forsøkt å gjøre i arbeidet med de nye energikravene, er for det første å oppfylle Stortingets klimaforlik. Det mener jeg at vi gjør. Det andre er at vi har vært opptatt av å bidra til at nye krav ikke skal bidra til å øke kostnadene unødvendig, og så handler det om å finne en god avveining. Vi har dialog med næringen om den videre oppfølgingen, i etterkant av at veilederen ble trukket. Det er ikke til å unngå at det kan komme noen uklarheter når man behandler en så komplisert sak, men vi rydder opp når det er nødvendig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Ja, vi mener at vi ivaretar hensynet til de kortsiktige ønskene om å holde byggekostnadene nede – og det trodde jeg det var bred politisk enighet om, at vi skal bidra til at det ikke blir vanskeligere for unge mennesker å komme inn på boligmarkedet – og vi mener at dette forslaget, de tekniske forskriftene som nå er fastsatt, også bidrar til den langsiktige omstillingen, som jeg tror vi også er enige om. Energikravene innebærer jo at byggene blir om lag 20–25 pst. mer energieffektive, og når det er mindre behov for oppvarming, mener vi også at man kan åpne for bruk av elektrisitet – fordi det er mindre behov for oppvarming. Da mener vi at det er et egnet virkemiddel til å holde byggekostnadene nede.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
La meg først si at når representanten Andersen ikke gjentok sin påstand om at regjeringen bryter klimaforliket, legger jeg til grunn at den påstanden er død og begravet, for det var en grov påstand. Jeg har vært opptatt av at vi skal oppfylle klimaforliket ved fastsettelse av de nye energikravene, og jeg mener at slike påstander må dokumenteres. De kravene som vi fastsetter, skal være mest mulig teknologinøytrale, og vi mener at her vil man velge de løsningene som er best, mest energieffektive og mest kostnadseffektive. Hele bransjen vet hvor vi skal i 2020. Vi er også tydelige på at dette er første skritt i retning av enda mer energieffektive boliger, og at kravene vil bli ytterligere skjerpet frem mot 2020.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Det er to svar på det: Det ene er at energikravene innebærer at byggene blir 20–25 pst. mer energieffektive. Det innebærer at vi reduserer behovet for oppvarming. Det er et viktig resultat av de nye energikravene. Det andre, som jeg trodde var viktig også for Sosialistisk Venstreparti, er at vi må holde byggekostnadene nede. Det er mange debatter i denne salen hvor det er mange som er bekymret for de unges situasjon på boligmarkedet, og det er klart at med nye og skjerpede krav hele tiden kan det bidra til høyere byggekostnader og gjøre det vanskeligere for unge mennesker å komme inn på boligmarkedet. Vi mener at vi har funnet en god balanse, hvor vi bidrar til mer energieffektive bygg samtidig som vi bidrar til at kostnadene ikke stiger mer enn nødvendig for de mange unge som skal inn på boligmarkedet.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Representanten Karin Andersen sa i sitt hovedinnlegg at regjeringen bryter klimaforliket. Nå ble det gjentatt i en litt mildere versjon, hvor representanten Karin Andersen sier at regjeringen ikke forholder seg til målsettingene i klimaforliket. Jeg må nesten forvente at representanten fra Sosialistisk Venstreparti dokumenterer hva man mener når det sies at regjeringen enten bryter eller ikke forholder seg til målsettingene i klimaforliket. Det er feil – vi følger opp klimaforliket. Det er heller ikke riktig når det hevdes at man vil bruke mer elektrisitet. Nei, man vil bruke mindre elektrisitet, for med de nye energikravene øker man energieffektiviteten med mellom 20 og 25 pst. Det tilsvarer energibruken til om lag 50 000 husholdninger eller 1 TWh per år. Jeg kan ikke forstå at representanten Karin Andersen mener at det da vil bli behov for mer el. Nei, det vil bli behov for mindre. Men når man får denne kraftige reduksjonen, mener vi at vi kan ta høyde for at vi også kan gjennomføre krav som gjør at unge mennesker kan komme inn på boligmarkedet uten å betale enda mer for boligen sin. Det er her SV igjen bommer, når man ikke ser at det er en sammenheng mellom de kravene som vi legger på boligbyggerne, og den prisen som unge mennesker må betale når de skal ut på boligmarkedet. Helt til slutt: Det er ikke bare å gjeninnføre et gammelt krav på nye regler, for energikravene er vesentlig endret fra det som gjaldt før 1. januar 2016. Det er derfor jeg bekreftet overfor representanten fra Arbeiderpartiet, Stine Renate Håheim, at eventuell endring må på høring, og at vi da må vurdere de høringsuttalelsene som kommer inn, og at vi så eventuelt vil komme tilbake til Stortinget.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Jeg har lest merknadene fra komiteen, men jeg kan ikke se at den komitémerknaden er noen som helst dokumentasjon på at regjeringen skulle bryte noe klimaforlik. Det var bare en påstand fra en merknad om at man ikke handlet i tråd med klimaforliket. Jeg er grunnleggende uenig i det. Representanten Karin Andersen har ikke på noe punkt klart å dokumentere den påstanden i løpet av denne debatten. Jeg synes litt respekt også for andre partier tilsier at der hvor vi faktisk er enige om klimaforliket, skal vi ikke trekke hverandres motiver i tvil. Så er jeg helt enig med representanten Karin Andersen i at boligprisene avklares i markedet. Det er grunnen til at regjeringen i sin boligsosiale strategi og i sin boligstrategi har lagt vekt på tilbudssiden, nemlig at vi må tilrettelegge for at det kan bygges mer, billigere og raskere. Det er også bakgrunnen for at regjeringen gjennomfører betydelige forenklinger i plan- og bygningsloven og i de tekniske forskriftene, slik at det kan bygges raskere og rimeligere. Det er også grunnen til at regjeringen har hevet terskelen for innsigelser, nettopp for å kunne legge til rette for mer og raskere boligbygging. Ja, det er tilbudssiden det handler om, og derfor må vi også unngå unødvendig fordyrende tekniske krav for dem som skal bygge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Regjeringskvartalet er et stort og viktig prosjekt for Norge og selvsagt for byen Oslo. Det er derfor viktig med åpen dialog og diskusjon om prosjektet. La meg først korrigere et par misforståelser i komiteens innstilling: Det første er at Statsbygg utarbeidet et forslag til planprogram som var på høring tidlig om våren i fjor. Planprogrammet er ikke fastsatt av Kommunal- og moderniseringsdepartementet, men vil bli det i løpet av den nærmeste tiden. Reguleringsplanforslaget med konsekvensutredning skal etter planen sendes på alminnelig høring første halvår 2016, ikke i april 2016. Det legges fortsatt opp til at reguleringsplanen vedtas av Kommunal- og moderniseringsdepartementet rundt årsskiftet 2016/2017. Så til selve representantforslaget. Vi er alle opptatt av å bidra til et norsk konkurransedyktig næringsliv som vinner store kontrakter. I det perspektivet vil prosjekt nytt regjeringskvartal kunne være en pådriver for omstilling og videre utvikling av norske bedrifter. Regjeringen vil selvsagt medvirke aktivt til dette. En slik medvirkning må skje innenfor rammen av norsk lov og våre forpliktelser etter internasjonale avtaler. Mange av bestemmelsene i innkjøpsregelverket har sitt utspring i kravet om likebehandling av alle tilbydere. Dette kravet gjelder uavhengig av nasjonalitet. En offentlig oppdragsgiver som Statsbygg kan derfor ikke direkte favorisere leverandører på grunn av nasjonalitet eller lokal tilhørighet. Jeg forstår det slik at komiteen er enig i dette. Likebehandling av alle tilbydere betyr ikke at visse former for forhåndskontakt mellom oppdragsgiver og markedet er forbudt. Særlige krav til materialvalg, f.eks. bevisst bruk av trematerialer der dette er best og sikkerhetsmessig akseptabelt, kan være eksempler på dette. Leverandørutvikling er heller ikke et ukjent begrep hos Statsbygg. Når leverandører har god kjennskap til det offentliges behov, er de etter min mening også bedre i stand til å tilby riktige løsninger. Jeg er derfor sikker på at norsk næringsliv er seg bevisst de muligheter som foreligger for utvikling av egne ferdigheter i prosjektet nytt regjeringskvartal, og at de vil utnytte sin kompetanse og kapasitet som de besitter fra tidligere, til å levere fullt ut konkurransedyktige og innovative løsninger på alle områder. Jeg registrerer at miljøkrav har fått betydelig oppmerksomhet i innstillingen. Regjeringen vil at fremtidig regjeringskvartal skal planlegges med ambisiøse miljømål og høy grad av energieffektivitet, slik at det ved planleggingen er på høyde med beste praksis for miljøvennlige bygg og uteområder i et livsløpsperspektiv, noe som gir en samfunnsøkonomisk lønnsom og kostnadseffektiv ressursbruk. Denne ambisjonen vil bli konkretisert etter hvert, og jeg vil understreke at miljøkvaliteter har en sentral plass i prosjektet nytt regjeringskvartal.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Vi har redegjort i brevet for hvilken forståelse vi har, hvilken ramme vi opererer innenfor og hvilke muligheter som ligger i anbudskriteriene. Dette vil vi selvsagt bruke slik at vi legger til rette for god konkurranse, men også for gode løsninger, der det vil være mulig for norske bedrifter å kunne delta i anbudskonkurransene. Men det blir prematurt å gå inn i den typen konkrete avveininger på dette tidspunktet. Vi er fortsatt i en fase hvor vi jobber med reguleringsplanen, og så vil vi komme tilbake til både arkitektkonkurranser og selve utbyggingsprosjektet etter hvert.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Jeg mener det er viktig at vi bruker norsk tre – det vi også kan kalle innlandets gull. Jeg kjenner også til Innovasjon Norges program, og det er selvsagt naturlig at vi også vurderer det. Jeg redegjorde også i mitt innlegg for at det er mulig å stille særlige krav til materialvalg, men her må vi både lete etter hva som er best, og vi må se på hva som arkitektonisk riktig. Vi har også gitt uttrykk for at det skal gjenspeile norske verdier. Og så er sikkerhet også en viktig premiss som må ligge i utviklingen av det nye regjeringskvartalet; det må være sikkerhetsmessig akseptabelt. Så innenfor de rammene er dette selvsagt noe som også må vurderes.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Jeg oppfattet det som et spørsmål, president! Jeg mener det ville være galt av meg å gi den type signaler nå. Det er mange næringer som gjerne vil få fordeler eller posisjonere seg i arbeidet med og utviklingen av et nytt regjeringskvartal. Vi har jo norsk steinindustri, som selvsagt også er interessert. Jeg mener at det ville være galt av meg nå å peke på enkeltnæringer, men jeg har pekt på hvilke muligheter som ligger der, og så er dette spørsmål som vi vil komme tilbake til. Vi er fortsatt i den fasen hvor vi jobber med reguleringsplanen, og det betyr at det vil være mange muligheter fremover. Jeg synes det er bra at vi har en åpen diskusjon og dialog om disse spørsmålene, men vi må også passe på at beslutningene kommer i riktig rekkefølge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Ja, vi mener at det er nødvendig å ha unntaksbestemmelser som gjelder mer enn flyktningsituasjonen. Vi fikk mye erfaring fra den krisen vi opplevde i fjor høst, og når vi ikke sendte det på høring, var det rett og slett fordi det var en svært kritisk situasjon som kunne utvikle seg til å bli enda mer kritisk utover året. Jeg tror at denne statsråden og andre raskt ville fått kritikk hvis vi ikke hadde handlet og situasjonen faktisk hadde forverret seg. Vi mener at det er nødvendig med unntaksbestemmelser på andre områder. Vi ser det bl.a. i koordineringen med andre fullmaktsbestemmelser som ligger i helseberedskapsloven, hvor staten kan rekvirere private bygg ved en pandemi eller annet, men hvor man må forholde seg til plan- og bygningsloven – man kan ikke gjøre unntak fra den. Det betyr at vi har behov for å se disse ulike bestemmelsene i sammenheng. Men er det tid og anledning og ikke en kritisk situasjon, er det selvsagt at det vil være ordinære høringer. Det er det som er hovedregelen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Nå snakker vi om to forskjellige ting. Det er helt riktig at kommunene i stor grad har tatt imot flyktninger og bosatt langt flere flyktninger nå enn det man har gjort tidligere. I 2013 mottok kommunene 6 000 flyktninger, i 2015 11 000, og i 2016 vil det være 16 000. Kommunene gjør en kjempejobb, men vi snakker om akutte krisesituasjoner. Da er det min vurdering at det kun er noen store kommuner som har kapasitet, kompetanse og erfaring til å kunne håndtere slike situasjoner, og – som jeg understreket i mitt innlegg – vi vil heller ikke ha noen garanti for at det går raskt nok. Vi snakker ikke om ordinære situasjoner, vi snakker om nasjonale krisesituasjoner som ved flyktningkrise, naturkatastrofe eller en pandemi. Da er vi nødt til å kunne koordinere og samordne også fra statlig hold. Erfaringene fra i fjor høst og fra 22. juli-katastrofen viser at det er nødvendig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2016-05-10:
Det antar jeg at det ikke gjør. Men det vi snakker om, er situasjoner hvor det må gjøres konkrete unntak fra plan- og bygningsloven. Og det er i vurderingen av unntakene fra plan- og bygningsloven og å kunne handle raskt at vi mener at det er nødvendig å ha en statlig koordinering på dette området.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-10:
Nå svarte kommunal- og moderniseringsministeren på det som angikk de sentrale godkjenningsordningene. Når det gjelder endringene i HMS-kort-ordningen, så er det, som jeg sa i mitt innlegg, noe det jobbes med. Det testes ut i disse dager, og vi regner med at det skal være på plass i løpet av mai måned. Det betyr at alle som er i bygg- og anleggsbransjen, får HMS-kort som de skal bære, og som gir korrekte opplysninger her og nå. De skal komme i løpet av mai måned etter at de nå er ferdig testet ut.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-10:
Det er vanskelig på stående fot å svare om eventuelle nye elementer som skal inn i det HMS-kortet, men for å få utstedt HMS-kort i dag skal virksomhetene og arbeidstakerne være registrert i Enhetsregisteret, Folkeregisteret, Arbeidsgiver- og arbeidstakerregisteret, Merverdiavgiftsregisteret, Bemanningsforetaksregisteret og Sentralskattekontoret for utenlandssaker. Så det er relativt mye som skal inn i det kortet i dag, og om man også skal få inn arbeidstakers kvalifikasjoner, kan jeg ikke svare på på stående fot. Men det viktigste er at det kortet er uttømmende, eller at det er så uttømmende som nødvendig, for at man kan drive god kontroll av de arbeidstakerne som er på den enkelte byggeplass.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-10:
Når det gjelder dette med kvalifikasjoner, er jeg kjent med at dette er noe som næringen selv har vært opptatt av. Dette ligger under et annet departement, og er under utredning der, så det er derfor jeg sier at jeg skal være forsiktig med å konkludere med det nå. Dette er i så fall noe som Kunnskapsdepartementet vil komme tilbake til når de har utredet dette videre.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-10:
Jeg vil på det sterkeste ta avstand fra at man ikke tar disse problemstillingene på alvor. Det gjør vi i aller høyeste grad. Vi har bl.a. utarbeidet en offensiv strategi mot arbeidslivskriminalitet, som skal ta de som er useriøse – det være seg de nasjonale aktørene eller de internasjonale aktørene som kommer til Norge. Jeg står fast ved at det er aktørene selv som har et hovedansvar for å drive seriøst og for å påse at lover og regler følges. Ja, det kan godt tenkes at regelverket er komplisert, at det skal forenkles ytterligere. Vi jobber også med forenkling, men kjennetegnet ved mange av de useriøse er vel ikke at regelverket er for komplisert, men at de bevisst unnlater å følge det, og det er det vi ønsker å slå ned på.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-10:
Hovedtilnærmingen til regjeringen i innsatsen mot arbeidslivskriminalitet er å gjøre det vanskeligere for dem som med vitende og vilje bryter loven, og enklere for dem som ønsker å være seriøse. Etatene som samarbeider mot arbeidslivskriminalitet, har i stor grad også fulgt opp privatmarkedet. Et eksempel: Den samlokaliserte enheten i Stavanger har bidratt til at 24 kriminelle aktører har mistet muligheten til å drive. Jeg vet at i Trondheim forbereder man seg nå på inntog av useriøse steinleggere, som har vært et problem der. Man vet at de kommer med sommeren, og den samlokaliserte enheten ruster seg nå mot det. Vi vil gjøre det lettere for forbrukere å finne seriøse aktører gjennom det som kommunalministeren nevnte, etablering av en håndverkerportal. Det er også satt i gang en utredning om at systemet med skatteattest kan bedres, og også at skatteattestene blir gyldige i sanntid. Så det gjøres en rekke tiltak som skal gjøre det enklere for forbrukerne og myndighetene å ta de useriøse.
Anniken Hauglie (Høyre), 2016-05-10:
Nå har regjeringen allerede foreslått for Stortinget endringer i anskaffelsesregelverket som stiller krav til, som jeg nevnte, antall ledd i kontraktkjeden – for at man skal ha lettere kontroll med underleverandører – og krav til bruk av lærlinger ved offentlige prosjekter. Det er nettopp fordi man ønsker å bruke den innkjøpsmakten man har, til å tvinge gjennom bruk av lærlinger. Det vet vi vil favorisere de seriøse, og det vil svekke muligheten for de useriøse. Dette er initiativ som kommuner har tatt – Telemark er ett fylke, Oslo har hatt det samme i et per år. Årsaken er nettopp, som jeg sa, at man ønsker å bruke sin forbrukermakt til å stille krav om lærlinger, og at det skal favorisere de seriøse. Dette er noe regjeringen allerede gjør. Det ligger så vidt jeg vet, til behandling i Stortinget, og jeg regner med full tilslutning fra Stortinget.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
Til rapporten Enkelt å være seriøs: Den er jo som flere har vært inne på her, ekstremt bredt sammensatt, og jeg må si, etter Arbeiderpartiets vurdering, tungt faglig sammensatt. Den beskriver, knyttet til modul 2, en sammenheng mellom HMS-kort, sentral godkjenning og muligheten for å drive utvidet tilsyn. Man etterspør også flere elementer hvor statsråden nå kvitterer ut lesbarhet i sanntid, men også at det skal inneholde kvalifikasjonskrav, være personlig og at det skal være en forutsetning for en sentral godkjenning. Og når kortene er på plass, og sentral godkjenning er gitt, er den store gulroten for næringen at man kan anse at påseplikt og kontrollplikt er gjennomført. Er statsråden enig i at dette ville representere en forenkling, og synes hun det er tanker det er verdt å forfølge i det videre arbeidet?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
Statsråd Sanner svarte på noe, men det er allikevel sånn at her er mange elementer nært knyttet sammen, og de går på tvers av statsrådenes ansvarsområde. Det er spesifikt bedt om at HMS-kortet også skal inneholde kvalifikasjoner for den enkelte arbeidstaker, og at bedrifter som skal være med i modul 2, ROT- og underleverandørmarkedet, må ha arbeidstakere med godkjente kvalifikasjoner for å få være en del av det eventuelt nye sentrale godkjenningsregelverket. Gjennom å ha gjort de kontrollene på forhånd kan de anse en del ting utkvittert, nemlig påseplikt og kontraktplikt, og det er det jeg spør statsråden om: Kan hun tenke seg å innlemme enda flere elementer i HMS-kortet, slik at det kan fungere som en utløsende nøkkel også for et sentralt godkjenningsregelverk?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
Dette kortet er jo også sentralt for det som byggenæringen som helhet ønsker å oppnå, og at det inneholder kvalifikasjoner, og også at det kan være personlig og følge arbeidstakeren, er viktig, nettopp fordi bedriften da kan vise til at den har en kvalifisert arbeidstaker, som er godkjent sentralt og derfor er med i det sentrale godkjenningsregisteret. Gjennom å ha gjort disse tingene på forhånd får man ta del i en stor forenkling, nemlig at man kan anse påseplikt og kontrollplikt som gjennomført. Slik det beskrives for oss, er dette den store gulroten for næringen til å være med på dette, og en stor motivator for å få flere inn og ønske at flere skal være med. Statsråden har jo vist til flere elementer som er med i kortet allerede, men jeg vil bare oppfordre til å ta dette med i det videre arbeidet.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
Jeg vil også få lov til å benytte anledningen til å takke representanten Håheim og komiteen for å sette dette på dagsordenen. Det er et viktig område. Her i dag diskuterer vi temaet litt ut fra det som er knyttet særlig til denne rapporten fra BNL, Enkelt å være seriøs, men jeg vil også fremheve at her er det tiltak hvor man også innen andre deler av regjeringens ansvarsområder har mulighet til å påvirke. I finanskomiteen har vi jobbet med eierskapsregister, og også her opplever vi at regjeringen bruker lang tid på noe som burde kunne ta kortere tid, og som ville hatt effekt også på dette området. Det har vært en lang kamp fra mange hold for å få åpenhet i aksjonærregistre. Heller ikke der er regjeringen en pådriver for åpenhet, og regjeringen har også valgt å gjøre skattelistene mer lukket enn de var tidligere. Det er klart at kombinasjonen av disse tre tingene som jeg nevner her, med høy grad av åpenhet også ville gjort gjennomsiktigheten i den bransjen som vi særlig snakker om i dag, lettere tilgjengelig og bedre. Jeg hadde et spørsmål til Sanner her bak i salen, for jeg fikk inntrykk av etter hans innlegg og Mudassar Kapurs innlegg at forsikring var en del av den sentrale godkjenningen i dag for proffmarkedet. Statsråden har oppklart dette overfor meg, og det viser seg at det er en frivillig ordning, det er frivillig om man vil gjøre forsikringsopplysninger tilgjengelig. BNL har skrevet et brev til oss hvor de trekker fram dette, blant flere andre ting, som de mener er et problem ikke å stille som krav i ordningen. Så jeg vil oppfordre statsråden: Når det er mulig å legge dette inn frivillig i dag, og det finnes en ordning som er frivillig, la oss gjøre det kravet til en del av det du må levere inn, om du faktisk skal være med i ordningen. Det tror jeg ville vært en fordel. Statsråd Sanner nevnte at det var behov for faglige vurderinger, og jeg antar at han da kanskje mente departementets egne vurderinger, for jeg vil si at den rapporten som er lagt fram her, står et bredt sammensatt og tungt faglig sammensatt utvalg bak, og den er faglig meget godt begrunnet.
Kirsti Bergstø (Sosialistisk Venstreparti), 2016-05-10:
Statsråden nevnte lærlinger og flere utfordringer i bygge- og anleggsbransjen i sitt innlegg. Da vil jeg minne om at i forrige uke stemte regjeringspartiene og Venstre ned et forslag fra SV om å legge Telemarks-modellen til grunn for offentlige anskaffelser. Den ville sikret at det ble stilt krav om at bedrifter som konkurrerer om offentlige oppdrag, også var pålagt å ha lærlinger. Som sagt stemte regjeringspartiene og Venstre ned forslaget. Hvorfor vil ikke statsråden stille klare krav til at bedrifter som får offentlige oppdrag med offentlige midler, skal ha lærlinger og på den måten sikre seriøsitet og en framtid for faget?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
Jeg vil føye meg inn i rekken av dem som takker for initiativet til initiativdebatt. Det er nettopp denne typen seriøse, store, brede saker som den debattformen passer godt til. Jeg synes det vi har hørt her i dag, vitner om en veldig konstruktiv opposisjon, og jeg er glad for at det har vært enighet i komiteen om å bidra til at denne debatten blir reist. Som noen har vært inne på tidligere: Det er ikke noe nytt at det foregår sosial dumping i det norske samfunnet. Det var også situasjonen da den forrige regjeringa var ansvarlig. Det var da også grunnen til at den forrige regjeringa la fram en rekke planer. Som representanten Støre sa: tre planer med tiltak mot sosial dumping. Men så er det noe politisk forskjell her. For det jeg erfarte, og som andre erfarte som hadde ansvaret for dette saksområdet i den perioden, var at mange av de forslagene til tiltak som regjeringa tok initiativ til i samarbeid med partene, de stemte Høyre og Fremskrittspartiet i Stortinget imot. Det gjaldt solidaransvar, som i dag hylles som et godt virkemiddel, det gjaldt innsynsrett, det gjaldt mange av tiltakene. Så for vår del var kampen mot sosial dumping også en kamp mot Høyre og Fremskrittspartiet i Stortinget. Men så er det bra at regjeringa senere ikke har gått bort fra alle de virkemidlene som de har stemt imot. Og jeg er jo glad for at det ble satt i gang – jeg tror det var i 2011 – mer samordnede tiltak og kontroll fra de forskjellige statlige etatene. Det er jeg glad for at regjeringa følger opp og bygger ut videre. Men vår erfaring er altså at regjeringspartiene må drives fra skanse til skanse. Ganske tidlig i denne perioden la vi fram 22 tiltak mot sosial dumping. De ble utviklet i nært samarbeid med NHO og LO, Byggenæringens Landsforening og Fellesforbundet. Regjeringspartiene stemte imot. Vi har kommet med forslag i budsjetter, i reviderte budsjetter, og sist uke også på initiativ fra SV i en diskusjon om 12 forslag vi sto sammen om. Fellesnevneren har vært at regjeringa stritter imot. Men så ser vi nå at det delvis kommer krav om lærlingplasser, f.eks. blant dem som har anbud. Så det viser seg at regjeringa på noen områder kommer etter. Det håper jeg også de gjør når det gjelder kravet fra Byggenæringens Landsforening og Fellesforbundet, og en relativt samlet debatt i stortingssalen, om at de tiltakene som det bes om – også innenfor ROT-markedet – nå følges opp på en effektiv måte framover, sånn at det kan bli som de ber om: enklere å være seriøs. Så det er en viktig debatt. All erfaring viser at regjeringa må presses, at vi – opposisjonen – gjør det sammen med partene i arbeidslivet. Så får vi håpe at vi kommer i en situasjon(presidenten klubber) der statsråden også senere kan si at det er tatt initiativ til noe Stortinget …(presidenten avbryter) (presidenten klubber) (presidenten avbryter)
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
Jeg beklager å måtte ta ordet etter at det har vært en god oppsummering fra initiativtakerne til debatten, men det er til et konkret spørsmål, som tidligere er besvart i denne salen. Det gjelder arbeidsmiljøloven § 14-12 annet ledd. Jeg kan bekrefte at vi ikke kommer til å gå inn for å fjerne den. Det har jeg bekreftet herfra før, og det gjør jeg igjen. Det er en konklusjon vi har trukket, i nært samarbeid med LOs ledelse og Fellesforbundets ledelse, fordi det er denne paragrafen som gir de tillitsvalgte innflytelse i de tilfeller der en bedrift bruker bemanningsselskaper og innleid arbeidskraft. Jeg går altså ikke inn for å svekke de ansattes medinnflytelse over sin egen arbeidsplass. Selv om Lundteigen mener at en kan gjøre det uten å bryte EØS-avtalen, går vi allikevel ikke inn for å svekke de ansattes medinnflytelse. Det har jeg svart på før, og nå regner jeg meg ferdig med det maset.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-05-10:
Bolig er et nødvendig velferdsgode på linje med arbeid, helse og utdanning. En trygg og stabil boligsituasjon er en nødvendig ramme rundt alle menneskers liv. Norsk boligpolitikk har vært vellykket for det brede lag av befolkningen. Senterpartiet mener den norske tradisjonen der flest mulig eier sin egen bolig, har bidratt til høy boligstandard. Derfor vil Senterpartiet verne om å utvikle selveierlinjen i norsk boligpolitikk. Seriøsitet i byggenæringen er en forutsetning for tilliten til boligpolitikken. Her henger politikk og markedskrefter tettere sammen enn på mange andre velferdsområder. Andre har vist til byggebransjens egne initiativ til en seriøs byggenæring gjennom rapporten Enkelt å være seriøs, som arbeidstaker- og arbeidsgiversiden sto sammen om. Selv om en del av de foreslåtte tiltakene er fulgt opp av regjeringen, vet jeg at bransjen mener det fortsatt er behov for innsats for å bygge en bransje som arbeider hvitt og ikke svart, som tenker helse, miljø og sikkerhet, ikke bare på raskest mulig profitt. Fra Senterpartiets side har vi ment at ROT-fradrag, eller skattefradrag for rehabilitering og oppussing, kan være veien å gå. Det kan bidra til investeringer i energisparende bygg, samtidig som vi har erfaring fra Sverige, der vi vet at det er et effektivt tiltak mot svart arbeid. Det er også andre forutsetninger i boligmarkedet som må møtes med politiske tiltak. Mange vanskeligstilte i boligmarkedet må ha bistand for å få seg egen bolig. I enkelte byområder er det et sterkt prispress, som gir unge utfordringer med å komme seg inn på boligmarkedet. Når produksjonen er mindre enn etterspørselen, blir bransjen interessant for useriøse aktører, som verken prioriterer ordnede arbeidsforhold, sikkerhet eller kvalitet. Produktivitetsnedgang i bransjen skyldes slurv og mye dobbeltarbeid, stor andel ufaglærte, manglende kunnskap om helse, miljø og sikkerhet, om plan- og bygningsloven, manglende språkkunnskap osv. Det er kostbart for bransjen, det er kostbart for forbrukeren og det er kostbart for samfunnet. Disse utfordringene øker med kommunestørrelse. Det er først og fremst et storbyproblem. Arbeids- og sosialministeren viste til Trondheim kommune, der det har vært et problem i steinleggerbransjen. I små kommuner er forholdene gjennomsiktige og lokalkunnskapen større, de har bedre oversikt og det er lettere å avdekke useriøse firmaer. Det er grunn til å frykte at kommunereformen vil føre til at lokalkunnskapen blir mindre.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-05-10:
Statsråden sier i sitt brev til komiteen at regjeringen ønsker raskere, enklere og rimeligere boligbygging. Det er begrunnelsen for at byggenæringen skal slippe krav om installasjon av vannbåren varme. Det er billigst å installere panelovner. Ut over de miljø- og klimamessige argumentene for å legge til rette for et bredere spekter av varmesystem blir det også et spørsmål om investeringskostnader opp mot driftskostnader over tid. I et ti–tjueårsperspektiv kan investeringskostnadene være mer enn innspart fordi vannbåren varme gir billigere løsninger enn elektrisitet. Vi skal bare noen få år tilbake før strømprisene var mye høyere enn de er i dag. Er det langsiktige kostnadsperspektivet ivaretatt i departementets vurderinger?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-05-10:
I sitt brev til komiteen sier statsråden at et nytt regjeringskvartal vil være interessant for videre utvikling av norske bedrifter. Så tilføyer han – det som alle vet – at «krav til kriteriene er at de skal være objektive og ikke-diskriminerende». Jeg forstår statsrådens signaler som at de er positive til forslaget vi har framsatt om at anbudskriteriene skal utformes på en slik måte at norsk næringsliv er konkurransedyktig i anbudsprosessen. Forstår jeg statsråden rett, at han er enig i forslagets intensjoner, men likevel ikke finner det hensiktsmessig å anbefale støtte til det? Spørsmålet blir i så fall hvorfor, når det nå ser ut som om vi er enig i sak?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-05-10:
Som jeg sa i innlegget mitt, beklager jeg at departementet ikke har sendt forslagene om unntaksbestemmelser i plan- og bygningsloven på ordinær høring. I komiteens forslag til vedtak har vi begrenset unntaksbestemmelsene til å gjelde flyktningkrisen. Det betyr at det eventuelt må fremmes nye forslag om unntak hvis det også skal gjelde naturkatastrofer og andre ekstraordinære situasjoner. Mitt spørsmål er: Vil departementet komme tilbake med forslag til unntaksbestemmelser fra plan- og bygningsloven på flere områder, og vil i tilfelle de forslagene bli underlagt ordinær høring før de fremmes for Stortinget?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-05-10:
Statsråden sa i innlegget sitt noe sånt som at det var bare noen få større kommuner som kunne håndtere dette hvis det oppsto en gang til. Kan statsråden gi meg eksempel på en større kommune som hadde greid å ta imot 15 pst. av innbyggertallet sitt uten at det hadde vært en utfordring for kommunen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-05-10:
Det er mulig jeg var utydelig i spørsmålet mitt, men spørsmålet gjaldt ikke bosetting. Det gjaldt kommuner som i den krisesituasjonen vi hadde i fjor høst, greide å opprette mottaksplasser tilsvarende 15 pst. av innbyggertallet. Fins det eksempler på større kommuner som har greid det samme?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
Næringen som vi diskuterer i dag, er i en kritisk situasjon. Det blir ikke mindre kriminalitet i bransjen, det blir mer kriminalitet i bransjen. Jeg må minne representanten Njåstad fra Fremskrittspartiet og andre om at det er en samlet bygg- og anleggsnæring som står bak forslaget til ny sentral godkjenning. Både arbeidsgivere og arbeidstakere står sammen om kravet om at det må bli enklere å være seriøs. Nå må regjeringen levere på det. Det er faktisk, enten man liker det eller ei, på Fremskrittspartiet og Høyres vakt at disse problemene og utfordringene øker. I en tid da man har rekordhøy arbeidsledighet, noe som i seg selv er en tragedie, er også faren til stede for at de useriøse aktørene ansetter folk uten skikkelige lønns- og arbeidsforhold. Det er også med på ytterligere å undergrave de som driver seriøst, og ikke minst utnytter de mennesker som desperat ønsker seg en jobb. Vi i Arbeiderpartiet mener det er viktig med kontroll og tilsyn, men det er ikke nok. I Rogaland fylkeskommune, der Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre og Senterpartiet nå styrer, er det nylig vedtatt å forsterke Difi-modellen for anbud, som bl.a. begrenser underleveranser til ett ledd. Det skal øke andelen lærlinger på anbudet og andelen faglærte. Dette gjør de fordi de mener Difi-modellen er for svak på disse områdene. Alle leverandører skal prekvalifiseres ut fra dette før pris og leveringskvalitet vurderes. Dette har de gjort fordi de selv har avslørt sosial dumping hos seg selv. Vi står nå antakeligvis overfor en stor avsløring av sosial dumping i forbindelse med et stort anbud på Ryfast i Rogaland. Dette viser noe om alvoret i situasjonen. NHO samlet for ikke lenge siden alle sine håndverksbedrifter. De forteller meg at av rundt 8 mrd. kr i årlige forsikringsoppgjør betaler forsikringsselskapene ut 4 mrd. kr i kontant oppgjør. Disse utbetales uten moms. De må altså søke om å få igjen momsen, og i fjor var det kun 148 som søkte om å få igjen momsen. Er dette en praksis vi kan leve med? Er ikke dette indirekte med på å stimulere til svart arbeid? Vi er nødt til å fortsette å styrke lærlingordningen. Det er et enkelt tiltak som gir mange seriøse bedrifter bedre tilgang på flinke håndverkere og en trygg utdannelsesvei for ungene våre. Ja, det er kanskje tverrpolitisk enighet om beskrivelsen av hvordan situasjonen er, men det er uenighet om tiltakene, og det er uenighet om farten. Vi har ikke tid til å vente lenger. Nå må regjeringen handle og få ordnet opp i dette.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
Jeg tok en prat med Fellesforbundet i Østfold nå før debatten, og de har mye å fortelle om hva de opplever på ulike bygge- og anleggsplasser f.eks. i Østfold. Det er lønninger på østeuropeisk nivå, de avdekker at anleggsarbeidere har en lønn på 9 kr i timen, useriøsitet og sosial dumping, som er utbredt. Ved et større byggeprosjekt i Østfold nå nylig mener Fellesforbundet også å ha avdekket såkalte «pay back»-ordninger, altså ordninger som gjør at arbeidstakeren må betale tilbake store deler av timelønna for at han skal få lov til å være der og jobbe. Man kom over byggeplasser hvor polske bygningsarbeidere hadde arbeidsdager på opptil 16 timer, de fikk selvfølgelig ikke noe overtidsbetaling, og de hadde i utgangspunktet en timelønn som vi må mange tiår tilbake for å finne igjen her i Norge. Så forteller Fellesforbundet også at de får telefoner hvor meldingene er entydige og sammenfattes ganske kort med: «Boss gone, no money». Det var altså ikke bare bossen som hadde forsvunnet, men hele firmaet var vekk. Det er rene mafiametoder, og dette må det ryddes opp i. Enkeltpersonforetakene har også økt sterkt blant utenlandske arbeidstakere siden vi fikk allmenngjøring av tariffavtalen i byggenæringen. Så kan man spørre: Hvorfor ble det slik? Jo, selvfølgelig for å omgå allmenngjøringsbestemmelsene. Allikevel sier Fellesforbundet at allmenngjøringsverktøyet er et godt verktøy, et viktig verktøy, noe av det beste man har, men det oppleves vanskelig og komplisert å få til. Det er et omfattende regelverk som skal møtes før allmenngjøring kan finne sted, og man håper at man kan finne enklere løsninger, slik at man kan bruke det verktøyet enda bedre. Det må gjøres mer, mye mer, for å sørge for at vi får et seriøst arbeidsliv, og regjeringen kunne starte med å ta i bruk og gjennomføre de tiltakene som er i rapporten Enkelt å være seriøs, og som har vært omtalt rikelig her i dag. Jeg håper regjeringen trapper opp tempoet og tar denne debatten på alvor, verktøyet ligger der, og nå bør regjeringen sørge for at det blir brukt. Det haster med å få innført helhetlige regler, og jeg håper at man nå ser handlekraften strømme ut av regjeringskontorene. Jeg hører i replikkordskiftet at nå skal noe skje i de nærmeste dagene, og det får vi tro, for tiden går, og mens vi venter, blir ikke situasjonen særlig bedre for dem som skal drive seriøs forretning i Norge.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-05-10:
Takk til Senterpartiet for et viktig initiativ og viktige forslag. Mindretallets forslag nr. 1 og 2 er glimrende forslag og burde selvfølgelig fått stor tilslutning her i Stortinget. Forslag nr. 1 mener jeg gir et veldig viktig signal utad til norsk næringsliv, og forslag nr. 2 kunne ført til at regjeringen kunne tatt et veldig godt grep sammen med skognæringen og dem som driver god teknologiutvikling når det gjelder bruk av tre i bygg. Jeg har møtt representanter for bl.a. massivtrenæringen ved noen anledninger. Det er tydelig at det finnes store muligheter for bruk av tre i bygg, også i store, tunge konstruksjoner. Det er kommet veldig mye ny teknologi på området, som stadig er i utvikling. Tilbakemeldingene jeg har fått på forslagene som ligger her, spesielt på nr. 1 og 2, fra skognæringen og dem som utvikler byggteknologi, har vært veldig positive. Derfor hadde det vært veldig bra om forslagene kunne fått flertall. Nå er det for så vidt ikke for sent ennå at de kan få det. Vi har, som flere har nevnt, store ressurser innen skognæringen. Da er det viktig at vi ser muligheten og utnytter vår grønne, fornybare ressurs. Vi i Norge er heldige, vi har en stor grønn og fornybar gullgruve. Vi har sterk tradisjon og høy teknologisk kompetanse når det gjelder bruk av tre, og vi kan ta en ledende rolle på dette området. Men da trenger vi disse store og nyskapende prosjektene hvor tre- og skognæringen kan utvikle seg. Signaler om hvordan et nytt regjeringskvartal kan vise fram bruk av tre, ville kunne gitt næringen og teknologiutviklingen et viktig og riktig dytt framover. Som sagt burde forslagene fått flertall, men det ville vært bra om vi her på Stortinget i hvert fall kunne være enige om at vi ønsker å fremme norsk teknologiutvikling og norsk næringsliv når dette signalbygget, som det har vært brukt mange ord om, skal realiseres. Nå er det ikke bare et signalbygg, det skal også være et funksjonelt bygg og en arbeidsplass der mennesker skal gjøre et nyttig stykke arbeid. Dette går an å få til med forslag nr. 1 og 2 uten at vi bryter med våre internasjonale handelsavtaler på et eneste punkt. Vi skal bare bruke vårt nasjonale handlingsrom, for et slikt handlingsrom finnes faktisk selv med de internasjonale avtalene Norge er bundet av.