Sigmund Kroslid (Kristelig Folkeparti), 2008-01-15:
Jeg vil først takke interpellanten for at han tar opp en viktig og alvorlig problemstilling. Lærermangelen i videregående skole er nå så alvorlig at fylkesmennene har satt i gang en undersøkelse om dette. De skal finne ut om fylkeskommunene har et forsvarlig system som kan oppfylle elevenes krav på minste timeantall for opplæring etter læreplanens bestemmelser. De skal se på om skolens arbeidsplaner er innrettet slik at det er tilrettelagt for opplæring ved avvikling av eksamen, og at det planlegges for løsninger ved andre hendelser som sykefravær o.l. En skulle tro at slike planer var en selvfølge. Jeg tror ikke at fylkeskommunen bevisst ønsker å gi elevene et dårlig utdanningstilbud. Jeg tror at enhver fylkeskommune og enhver fylkespolitiker ønsker at elevene i videregående opplæring får de undervisningstimene de har krav på. Jeg er derimot mer usikker på om Regjeringen har skjønt hvilken alvorlig økonomisk situasjon mange fylkeskommuner og kommuner er i. Det virker som om Regjeringen er fanget i sin egen retorikk, at nå er økonomien i kommunene og fylkene så sterk at alt kan prioriteres. Men slik er ikke virkeligheten. Lærermangelen i skolen er mange steder prekær og vil øke i årene fremover. Allerede nå merkes dette gjennom at det er vanskelig å få tilstrekkelig med vikarer når læreren ikke er til stede. Utdanningsforbundet er tydelig på at en må sette inn tiltak straks, og spesielt gjelder dette i den videregående skole. For Kristelig Folkeparti er det uforståelig at man mener økt timetall på barnetrinnet er viktigere enn å skaffe flere lærere. 276 mill. kr bruker man glatt dette året for å gi elevene flere timer, men man bevilger ikke midler til å gi elevene lærere i timene. Kristelig Folkeparti ville prioritere annerledes. Vi foreslo i stedet å bruke 220 mill. kr på å ansette 440 flere lærere - av den enkle grunn at når vi sier at lærerne er skolens viktigste ressurs, så mener vi faktisk at det er behov for flere av dem. Rekruttering av flere lærere er avgjørende for å få en bedre skole. Allerede i fjor vår hadde regjeringspartiene muligheten til sammen med opposisjonen å vedta å utarbeide en nasjonal rekrutteringsplan. Dessverre valgte regjeringspartiene å avstå fra denne muligheten, og opposisjonspartiene ble stående alene. I debatten de siste ukene har det virket som om Regjeringen har kommet på bedre tanker, men fortsatt ser vi at det er langt mellom de store ord og den konkrete handling. For å kunne gjennomføre et kvalitetsløft i skolen mener Kristelig Folkeparti det finnes en avgjørende nøkkel: læreren. Uten flere og dyktige lærere klarer vi ikke å skape en skole med kunnskap og trivsel. Økt lærerrekruttering handler for Kristelig Folkeparti bl.a. om å gjøre læreryrket attraktivt. Jeg mener at dagens lærere kan være de beste til å rekruttere unge dersom de selv trives, har status, gode arbeidsforhold og en lønn som står i forhold til ansvar og oppgaver. Økt lærerrekruttering handler også om en god seniorpolitikk, om å ta vare på de gode lærerne vi allerede har. I Rogaland er nesten halvparten av lærerne i videregående skole over 50 år. I Vest-Agder er situasjonen ytterligere alvorlig. Da vet vi at veldig mange av dem vil legge ned pekestokken i løpet av de neste ti årene. Jeg mener det er avgjørende at vi i sterkere grad legger arbeidsforholdene bedre til rette slik at de som ønsker det, får en mulighet til å arbeide lengst mulig. Tall fra Utdanningsforbundets medlemspanel viser at så mange som tre av fire lærere egentlig ønsker å arbeide etter fylte 60 år. Hvorfor ikke legge forholdene til rette for det? Disse ville være en enorm ressurs for skolen om vi setter i verk nødvendige tiltak for at de kan jobbe lenger.