Gunnar Kvassheim (Venstre), 2007-12-07:
La meg starte med å rette opp en mindre feil i innstillingen. Det gjelder II på side 88, kapittel 1427. Der skal det stå «post 21», ikke «post 1» slik det er referert i innstillingen. Jeg tar med dette også opp de forslagene der Venstre er medforslagsstiller. Dagens regjering har lovet at Norge skal være et foregangsland innenfor miljøarbeidet, og vi skal være et foregangsland i forhold til å møte klimautfordringene. Denne ambisjonen er ikke møtt verken i klimameldingen som Regjeringen la fram i sommer, eller i det budsjettet som vi har til behandling i dag. Det er ingen ny kurs, ikke ett krafttak som er tilpasset de utfordringene en står overfor. Tvert imot har vi et svakt miljøbudsjett hvor Miljøverndepartementet nok en gang er budsjettaper. Dette har Regjeringen forsøkt å pynte på ved å lage en samlet oversikt hvor alle departement er inkludert, og hvor en viser tiltak som angivelig skal ha miljøeffekt. Samlet kommer en da opp i budsjettposter på 24 milliarder kr. Det er påfallende at i dette regnestykket er en tredjedel av Landbruksdepartements budsjett, 4,6 milliarder kr, tatt med. Det får dermed mye mer vekting enn Miljøverndepartementets budsjett på 3,1 milliarder kr. Det er derfor god grunn til å revidere måten en prøver å synliggjøre miljøinnsatsen til Regjeringen på tvers av departementene. Den framstillingen som er gitt i årets budsjett, er ingen god framstilling. Det er for øvrig ikke bare Venstre som er misfornøyd med Regjeringens arbeid med klima- og miljøspørsmål. 70 pst. av velgerne har svart at de heller ikke synes at Regjeringen gjør nok i forbindelse med klimatrusselen. Det er et stort ønske og en stor forventning om politisk lederskap på disse viktige områdene som velgerne så langt ikke opplever at Regjeringen har ivaretatt. Jeg håper at det presset som det nå er på politisk lederskap, skal føre fram til at det blir politisk enighet om et klimaforlik. Det er helt nødvendig, og det må bygge på et mye mer ambisiøst opplegg enn det som ligger i klimameldingen. Bakteppet for Norge når en går til Bali-forhandlingene, er nemlig at en på hjemmebane går inn i 2008 med rekordhøye klimagassutslipp. To nye store utslippskilder, gasskraftverket på Kårstø, som ikke renses, og Melkøya-anlegget i Finnmark, bidrar til å gjøre en belastende situasjon enda verre. Begge disse prosjektene, både Kårstø og Melkøya-prosjektet, er mer enn noe drevet fram av Arbeiderpartiet og statsminister Jens Stoltenberg. Det var han som gjorde det til sitt politiske svennestykke å felle sentrumsregjeringen, fordi han insisterte på at gasskraftverket på Kårstø skulle bygges uten rensing. Da forventer jeg at Regjeringen, ledet av den samme statsministeren, bidrar til å få et klimaforlik som kan få ned klimagassutslippene i Norge, slik at en ikke står med store ambisjoner i det internasjonale arbeidet og ingen vilje nasjonalt til å være et foregangsland. I dette bildet er det også helt uforståelig at det i budsjettet satses så lite på miljøforskning og klimaforskning som det det legges opp til. Det er helt uforståelig når en står overfor de utfordringene som vi har, at en også på dette området har et hvileskjær. Det har lenge vært varslet fra Regjeringen at en har store ambisjoner når det gjelder fornybar energi. Det faktiske forhold er at en pr. dags dato står med et av de dårligste støttesystemene i Europa. Det betyr at vi i tillegg til å eksportere fossile energikilder eksporterer gode fornybare energiprosjekter. Det er en helt uholdbar situasjon, og her er det behov for å gjøre noe drastisk. Det er bakgrunnen for at opposisjonen ved gjentatte anledninger har tatt til orde for at en skulle ta opp igjen forhandlinger med Sverige om grønne sertifikater, for vi er helt overbevist om at grønt seritifikat-markedet er mye bedre egnet til å utløse et stort potensial med hensyn til fornybar energi-produksjon enn det støtteopplegget som Regjeringen har lagt på bordet. For få minutter siden ble vi informert fra statsråd Haga om at Regjeringen nå har tatt opp igjen forhandlingene med Sverige om en grønt sertifikat-ordning. Det er positivt. Det er et resultat av at Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har dette som et av sine krav i den punktlisten som er overlevert til Regjeringen. At endringen har skjedd i de siste dagene, er helt åpenbart, for av den innstillingen som ligger til behandling i dag, framgår det at regjeringspartiene har stemt mot forslaget fra Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre om å gjenoppta forhandlingene med Sverige. Men det er positivt at dette skjer nå. En må bare håpe at Regjeringen, som ikke lyktes da den forhandlet med en sosialdemokratisk regjering, vil lykkes når en, presset av den borgerlige opposisjonen på Stortinget, skal forhandle med en borgerlig regjering i Sverige. Men det gjenstår altså å se, og det gjenstår å se om Regjeringen vil prioritere annerledes nå enn da de vendte tommelen ned for et grønt sertifikat-marked for noen år tilbake. I sitt alternative statsbudsjett har Venstre styrket miljøsatsingen med 1,8 milliarder kr. I tillegg kom et kraftfullt skatteskifte fra rød til grønn skatt, hvor en stimulerer miljøriktig atferd og øker belastningen ved ressurssløsing. Dette skatteskiftet tror vi er en viktig del av en offensiv på miljøområdet, og vi håper at vi i tur og orden vil få støtte fra andre partier til denne måten å tilnærme seg miljøpolitikken på. Når det gjelder Miljøverndepartementets budsjett, øker Venstre dette med 317 mill. kr. En hovedkomponent er tilskudd til klimakommuner på 200 mill. kr, fordi vi ønsker å ha noen kommuner som kan framstå som foregangskommuner, hvor innbyggerne i samarbeid med næringslivet satser radikalt på å få ned klimagassutslippene og framstå miljøvennlig. I tillegg satser vi mer enn Regjeringen på skogvern, på gyrobekjempelse og på friluftstiltak, og vi legger også inn mer midler både til kulturminner via Riksantikvarens budsjett og til styrking av Kulturminnefondet. Det er også viktig å ha mer ressurser til giftopprydding i fjorder og innsjøer. Her er det et stort misforhold mellom det behovet som finnes, og de midler som stilles til rådighet av Regjeringen. Dette er også noe av bakgrunnen for at opposisjonen har et forslag hvor en ber om en plan for det arbeidet som må gjøres på dette området. Vår miljøsatsing reflekteres også på forskningsbudsjettet, innenfor oljevernberedskap og på samferdselsbudsjettet, hvor vi samlet bruker 850 mill. kr mer til kollektivtrafikk enn det Regjeringen legger opp til. Da vi hadde forvaltningsplanen for nordområdene til behandling i Stortinget, lovet Regjeringen at det skulle satses systematisk på miljøkartlegging i nordområdene. Det vi nå opplever, er at en satser vesentlig mer ressurser på seismiske undersøkelser enn på miljøundersøkelser. Det innebærer at det er et misforhold som kan gjøre at en når en skal revidere forvaltningsplanen i 2010, ikke har lyktes med å gjøre den miljøkartleggingsjobben som er nødvendig. På denne bakgrunn setter Venstre av mer penger i sitt alternative budsjett til miljøovervåking og miljøkartlegging i nordområdene. Det er påfallende i en tid hvor en sier at en vil satse mer på fornybar energi, at Regjeringen legger opp til skjerpet beskatning av småkraftverk. Reaksjonene har vært entydige fra alle de deler av landet hvor dette er en stor mulighet. Jeg er uforstående til at en har fått Senterpartiet med seg på dette. Dette er dårlig distriktspolitikk, det er dårlig energipolitikk, og det svekker næringsgrunnlaget for mange av dem som kunne hatt inntekter fra småkraftproduksjon. I sitt alternative statsbudsjett legger Venstre også opp til at en skulle kunne bruke mer penger til pilotprosjekter innenfor umodne områder for fornybar energiproduksjon, så som havmøller, som jeg tror har et stort potensial. Klimapolitikken har vist at Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre er mer ambisiøse enn Regjeringen. Det avtegner seg også når det gjelder budsjettarbeidet. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har et annet trykk på fornybar energi. Vi ønsker pilotprosjekt for rensing på Kårstø. Vi fremmer forslag om en avskrivningsordning som vil stimulere til miljøvennlige innkjøp, og vi har ønsket en handlingsplan for fjordopprydding. I dette bildet hører det også med at av de partiene som er mer offensive enn Regjeringen, så er Venstre det parti som i sitt budsjett avsetter mest midler til miljø, både direkte via Miljøverndepartementets budsjett og indirekte via andre budsjetter.