Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-04-08:
Representantene fra André N. Skjelstad, Pål Farstad, Ola Elvestuen og Abid Q. Raja har fremmet et representantforslag om en helhetlig jordvernplan. Det er en samlet næringskomité som i dagens innstilling gir sin tilslutning til Venstres representantforslag gjennom en jordvernstrategi. En jordvernstrategi er i tråd med Venstres intensjoner i det representantforslaget som vi har til behandling. Det er behov for en overordnet gjennomgang av virkemidlene i jordvernet for å styrke jordvernet ytterligere, sier en samlet komité. I innstillingen pekes det på ulike virkemidler som bør vurderes når regjeringen skal fremme forslag om en slik jordvernstrategi for behandling i Stortinget. Et av virkemidlene komiteen peker på, er god agronomi. For å sikre og optimalisere utnyttelsen av jordbruksarealet må bonden kunne bruke sine beste kunnskaper. Da må hun eller han både ha tid til det og kapital til å investere i jorden. Da er grøfting, kalking og vedlikehold viktige tiltak. Vi vet også at det finnes god kartlegging av matverdiene i matjorden vår gjennom både Bioforsk og Skog og landskap, og vi vet at det er den beste jorden som bygges ned først. Derfor sier også komiteen i innstillingen at vi kanskje bør se på om det skal være ulik pris i samsvar med kvaliteten på jorden. Et annet tiltak som komiteen peker på, er at når matjord tas ut av matproduksjon for å brukes til andre formål, bør det kanskje settes krav om at utbygger må finansiere nydyrking tilsvarende det produksjonspotensialet som da omdisponeres. Dette er også et tiltak komiteen peker på. Brøken på hva som eventuelt skal til for å dyrke om omdisponert areal, er det litt faglig uenighet om. Dermed tar ikke komiteen stilling til dette, men peker på at det er et virkemiddel. Flytting av matjord er et tema som ofte kommer opp i jordverndiskusjoner. Foreløpig har vi i Norge få vellykkede prosjekter på dette, men vi vet at andre land har kommet lenger. Det å flytte matjord er krevende prosesser. Vi skal ta vare på de ulike jordlagene. Vi skal ta vare på jordstrukturer. Vi vet at temperatur og fuktighet spiller inn. Men dette er det andre land som har kommet lenger med, og vi bør følge de forsøkene som nå gjøres, nøye. I 2005 ble omdisponeringsmålet satt – at det ikke skulle omdisponeres mer enn 5 600 dekar i året. Dette er et viktig mål som fortsatt bør gjelde, og komiteen understreker at dette viktige måltallet bør være en del av jordvernstrategien og også være retningsgivende for de tiltakene som bør ligge i en slik strategi. Komiteen er også opptatt av at det er behov for strengere og klarere virkemidler i lovverket, og at man også ser på det når man skal presentere en slik strategi. Å ta vare på matjord handler om å tenke i generasjonsperspektiv. Vi vet at prosessene for å danne god matjord kan ta hundre- til tusenvis av år, og vi vet at det er ganske raskt å bygge ned. Derfor er det også en samlet komité som understreker dette. Det er et politisk mål at vi skal øke matproduksjonen i takt med befolkningen de neste årene, og da er matjorden en av de viktigste innsatsfaktorene. I forrige uke fikk vi en rapport fra FN som forteller at vi får villere og våtere værtyper. Det blir også en utfordring med tanke på matproduksjonen, og da må vi ta vare på matjorda. Norsk Landbrukssamvirke tok på høringen til orde for at det bør utarbeides en sårbarhets- og beredskapsanalyse. Dette er kanskje et innspill som statsråden kan ta med seg inn i det videre arbeidet. Som saksordfører vil jeg si at jordvernsaken har stått høyt på dagsordenen med denne regjeringen. Det er utålmodighet i saken med tanke på å få tilbake denne strategien fra regjeringens side, så jeg håper at det kan skje i løpet av et års tid.