Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-01:
Stortingets helse- og omsorgskomité har i 2014 for første gang i historien vært på komitéreise i Australia. Det var på tide. Vi snakker om en av verdens helsegiganter – det være seg i kvalitet i eget helsevesen, forskning og utvikling innen helse og bioteknologi, samarbeid med andre land, innsats i internasjonale organisasjoner som FN og WHO, samt bistand i utviklingsland. Australia er et stort kontinent. Norge er et lite land. Det er likevel mange likheter mellom oss. Sosiokulturelt er vi ganske like, og når det gjelder levealder, er vi helt like. Nokså lik er også andelen brutto nasjonalprodukt som vi bruker på helse, begge land er omtrent på OECDs snitt på 9,3 pst. Jeg må si jeg ble veldig imponert over Australia, som har gjort helse til sin største industri og eksportvare. Samtidig bygger det seg opp innen olje og gass, og i dag er det 45 norske bedrifter som er representert i Australia. Vi bør gå den andre veien og veksle inn deler av olje- og gassformuen i helseindustri og helseinnovasjon, bl.a. ved å få australske bedrifter til Norge, men ikke minst ved å utvikle et helseuniversitet i verdensklasse, få fram helseforskere i verdensklasse, etablere et innovasjonssenter innen helse og bli enda bedre på helseutdanning og rekruttering. Med det omforente budsjettet her i dag tar vi noen viktige skritt på veien til å utvikle en ny norsk vekstsektor, helse. Vi skal møte veksten i den norske sektoren fram mot 2040. Ikke minst vokser det fram et stort behov og store markeder for helsetjenester og teknologi i verden, med en befolkning på vei mot 9 milliarder mennesker. Samarbeid internasjonalt vil bli en av Norges viktigste strategier de neste årene når det kommer til helse. Dette budsjettet leverer en betydelig satsing på såkornfond. Bevilgningene innebærer to nye såkornfond på til sammen 300 mill. kr. Basert på en 50–50-fordeling mellom offentlig og privat kapital betyr det en kapitaltilførsel på mer enn 600 mill. kr. Satsingen er et stort skritt framover for å bygge nytt kunnskapsbasert næringsliv, deriblant innenfor helse. Venstre la i fjor fram et forslag til helsebyggordning for å bidra til å gjøre en langsiktig utviklingsfase noe smidigere gjennom skatte- og avgiftsincentiver. Vi hilser også velkommen en debatt om å åpne for gaveforsterkningsordningen knyttet til medisinsk forskning i sykehusene, ikke bare ved universitetene. Venstre vil være en pådriver for å legge til rette for at gründer og kapital skal finne hverandre, og for å finne organisasjonsformer innenfor helsesektoren som skaper både tjenester og mer knoppskyting. En gryende vekstsektor innen den australske helseindustrien er e-helse og telemedisin. Her kan Norge ta en tetposisjon globalt sammen med dem og våre naboland. Venstre har ambisjon om at vi i Norge skal ta i bruk både telemedisin og velferdsteknologi i stor skala for å gi pasienter og hjemmeboende bedre tjenester og økt trygghet. Vi er derfor veldig glad for at vi fikk gjennomslag i forhandlingene for et stort nasjonalt prosjekt innen velferdsteknologi rettet mot hjemmeboende kronikere. Med dette kan vi få viktige erfaringer for å ta i bruk ny velferdsteknologi i stor skala. Fram mot nye kommuner og en ny primæromsorg er dette en viktig investering.