Odd Harald Hovland (Arbeiderpartiet), 2021-12-15:
Justissektoren er ein del av grunnmuren i eit demokrati. Det handlar om rettssikkerheit, tryggleik, effektiv kamp mot kriminalitet og god rehabilitering. Verksemdene i sektoren er ansvarlege for grunnleggjande funksjonar i samfunnet. Befolkninga skal kunne ha høg tillit til at desse oppgåvene vert tekne hand om på ein god måte. Dette budsjettet legg eit godt grunnlag for at vi styrkjer den tilliten. Budsjettet er ei gjennomgåande styrking av heile justisfeltet. Politiet er ein sentral aktør i sektoren, og politireforma har endra norsk politi. Det er nødvendig at politiet, saman med offentleg sektor elles, endrar seg i tråd med samfunnsutviklinga. Arbeidarpartiet måtte likevel på eit tidspunkt trekkje si støtte til reforma, bl.a. med bakgrunn i at høgreregjeringa ikkje gjennomførte reforma i tråd med det vi meinte var intensjonen, og at reforma var underfinansiert. I politidistrikta har det vorte bygd opp sterke funksjonelle driftseiningar og fagmiljø. Dette er gjort for å handtere alvorleg kriminalitet og kriminalitet som tek nye formar, ofte nettbasert. Denne styrkinga av dei funksjonelle driftseiningane har vore sterkare enn oppbygginga av dei geografiske driftseiningane. Dette er beskrive i Politimeldingen – et politi for framtiden, publisert i 2020. Eg vil gå så langt som å påstå at styrkinga har skjedd på kostnad av dei geografiske driftseiningane. Dette har ført til ei sentralisering av ressursar. Det er dei geografiske driftseiningane som sørgjer for vakt og beredskap. Det er dei geografiske driftseiningane som sørgjer for at innbyggjarane ser politiet, og det er dei geografiske driftseiningane som etterforskar mesteparten av den kriminaliteten som rammar folk. Den førre regjeringa la i sitt forslag til budsjett inn at dei 400 mellombelse såkalla koronastillingane vert permanente, og at desse i hovudsak skal gå til å styrkje dei geografiske driftseiningane. Det er ei erkjenning av at reforma har vore underfinansiert, og at det rundt omkring i politidistrikta har vore ei klar skeivfordeling av ressursar. Innbyggjarundersøkinga for 2019 viser at innbyggjarar som ikkje oppfattar at politiet er regelmessig synleg i deira lokalområde, eller at politiet er regelmessig i kontakt med lokalområda, kjenner seg mindre trygge enn fleirtalet. Når det gjeld responstid, innfridde samla sett ikkje politiet krava til responstid i 2019. Det viktigaste er å sørgje for at kriminalitet og uønskte hendingar ikkje skjer. Det lokale politiet i heile landet må styrkjast, både for å sikre betre førebygging og for å få raskare respons ved alvorlege hendingar. Ein desentralisert politistruktur sikrar beredskap og nødvendig lokalkunnskap hos politiet. Ein god beredskap krev klare ansvarslinjer og lokal forankring. Den viktigaste beredskapsressursen er det lokale politiet, i samarbeid med kommunane, helsetenesta og brann- og redningsvesenet. Så er det sånn, som nemnt tidlegare, at nye former for kriminalitet gjerne er nettbaserte. Det er derfor viktig at arbeidet med digital sikkerheit vert styrkt. Det betyr bl.a. at politiet må vere til stades i kvardagen til folk, også i den digitale kvardagen. I dette budsjettet legg regjeringa vekt på auka lokalt nærvær og samarbeid, også i det digitale rommet. Regjeringa foreslår i sin tilleggsproposisjon ei satsing på politiet som legg til rette for ein styrkt kamp mot kriminalitet, betre førebygging og betre etterforsking. Tiltak som styrkt grunnbemanning og dialog med kommunane om lokale tiltak og tilsetting av sivil kompetanse kan leggje til rette for meir nærvær og eit synleg og tilgjengeleg politi. Regjeringa styrkjer innsatsen mot organisert digital kriminalitet og annan alvorleg kriminalitet, bl.a. gjengkriminalitet, vald i nære relasjonar og seksuelle overgrep. I 2022 skal ein setje i gang ein dialog om oppretting av tenestestader i kommunar og politidistrikt der det er eit lokalt ønske om det eller der geografiske faktorar eller kriminalitetsbildet tilseier at dei bør verte styrkte. Med dette vil politiet vere betre rusta til å innfri dei forventningane innbyggjarane har til etaten.