trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Høyrepartiene mener åpenbart at liberaliseringen av norsk luftfart ikke har kommet langt nok. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti vil nå slippe konkurransen løs på Flyplass-Norge, vel vitende om at det vil underminere hele Avinor-systemet. Følgen blir enten at staten må inn med betydelige subsidier eller så må avgiftene økes betraktelig ved flyplasser som går med underskudd, og/eller så må en rekke mindre og ulønnsomme flyplasser simpelthen legges ned. Sånn sett har Fremskrittspartiet vunnet fram. De har lenge villet legge ned ulønnsomme flyplasser. Denne politikken manifesteres nå i et forslag om å endre konsesjonsvilkårene for Moss Lufthavn Rygge, slik at taket på antall flybevegelser fjernes, i den edle hensikt, som de sier, å gi lufthavnene på Rygge og Torp like konkurransevilkår – altså omkamp i en sak de tapte i vår. Som så ofte ellers når konkurransen opphøyes til ideologi, blir resultatet katastrofalt. Det er ille nok at taket på Rygge er økt til 21 000 flybevegelser, hvilket tilsvarer godt over 2 millioner passasjerer årlig. Ryanair flytter nå mer og mer av sin trafikk fra Torp til Rygge, både på grunn av Rygges nærhet til Oslo og dessuten fordi Rygge, der staten selv er konsesjonær, åpenbart er i stand til å tilby gunstigere vilkår enn Torp. Det kan Rygge selvfølgelig gjøre så lenge Luftforsvaret dekker en stor del av driftskostnadene. Når to ulike flyplasser med ulike rammebetingelser skal konkurrere på like vilkår, er resultatet selvfølgelig gitt. Slik virker høyrepartienes frie konkurranse. Jeg er imidlertid litt forbauset over at høyrepartienes representanter fra Vestfold, Telemark, Buskerud og Agderfylkene uten forbehold og med åpne øyne går inn for å svekke driftsgrunnlaget for deres egen flyplass på Torp. Torp har aldri vært noen alvorlig konkurrent til Gardermoen, men Rygge er det, samtidig som Rygge er en konkurrent til Torp. Torp mister et sted mellom 100 000 og 300 000 passasjerer i 2010. Det kommer ikke til å stoppe der dersom taket på Rygge nå heves. Hva det eventuelt vil bety for Gardermoen, kan vi bare ane. Ledelsen i Avinor kan selvfølgelig ikke sitte rolig og se på at en uhemmet vekst på Rygge erobrer en stadig større del av utenriksmarkedet. Dersom denne politikken noen gang skulle vinne flertall i denne sal, vil alle som sogner til alle andre flyplasser enn Bergen, Trondheim og Stavanger garantert komme til å merke det.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
President, jeg tror dette blir mellom oss og noen få til. For øyeblikket tror jeg det er svært vanskelig å få oppmerksomhet om noe annet enn det som skjer på plenen utenfor Stortinget. Men når jeg tar ordet, er det fordi Fremskrittspartiet stadig driver med en dobbeltkommunikasjon hver gang de blir konfrontert med konsekvensene av sin egen politikk. Representanten Sortevik har eksempelvis ingen bekymringer for flyplassøkonomien, til tross for at Regjeringen gjennom budsjettet for 2010 har vært nødt til å treffe ekstraordinære tiltak for å styrke økonomien i Avinor-systemet, nettopp fordi konkurranseforholdene i norsk luftfart er blitt slik at Avinor-systemet utkonkurreres, bl.a. av den sterke veksten på Rygge. Nå er jeg ikke spesielt overrasket over at Fremskrittspartiet har vanskeligheter med å erkjenne konsekvensene av egen politikk, det skjer på stadig flere områder. Men jeg synes ærlig talt at Fremskrittspartiet bør være redelige nok til å fortelle hva regjeringspartiene gjør når det gjelder høyhastighetstog, i forhold til de påstandene de stadig kommer med. Realiteten er at regjeringspartiene har sagt ja til en utredning om høyhastighetstog, og at regjeringspartiene ved behandlingen av neste transportplan skal ta stilling til de utredningene og resultatene av de utredningene som da kommer. For mitt vedkommende utelukker jeg ikke at det i framtida kan bli aktuelt med høyhastighetstog, spesielt da på én strekning, nemlig på strekningen Oslo–Göteborg, som åpenbart har et potensial for slik trafikk. Men det er i så fall prioritet nummer to, fordi nå gjelder det å bygge ut intercitytriangelet. Det vil bli nokså krevende i løpet av de neste 10–20 årene. I mellomtida er det en annen ting som er svært viktig, og det er at nye jernbanestrekninger nå dimensjoneres slik at de er i stand til å tåle tog med hastigheter opp mot 250 km/t.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Så fikk vi oppleve at representanten Fredriksen slapp katta ut av sekken. Fremskrittspartiet vil rett og slett finansiere underskuddene på norske flyplasser gjennom skattene. De vil altså sende regningen til skattebetalerne, og ikke til flypassasjerene, slik situasjonen er i dag. Nå kjenner vi selvsagt Fremskrittspartiets omgang med skattebetalernes midler – det er ingen grenser noen steder. Når det gjelder dette området, har Fremskrittspartiets nestleder, Per Sandberg, fortalt oss hva han vil gjøre med flyplassene i Distrikts-Norge – han vil legge ned en hel rekke av dem. Det er konkurransens pris. Dette handler nemlig ikke om et frislepp på Rygge, det handler om mye, mye mer.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2009-12-10:
Jeg er stolt over den rød-grønne regjeringen, som nå bidrar til tidenes satsing på samferdsel. Dette er et budsjett som vil føre til at vi kan kjenne lukten av nylagt asfalt mange plasser i landet. Til samferdsel er det i 2010 foreslått 27 milliarder kr, en vekst på 21 pst. sammenlignet med 2009. Gjennom forvaltningsreformen har vi styrket bevilgningene til det nye fylkesvegnettet med 1 milliard kr. Samlet aktivitetsvekst på fylkesvegnettet, eksklusiv midler til rassikring, blir dermed på hele 49,5 pst. Fra Senterpartiets side ser vi fram til at Stortinget skal vedta bygging av Hålogalandsbrua. Dette vil gi et formidabelt løft for en hel region. Bygging av Hålogalandsbrua vil også innebære mulighet til styrking av flyrutetilbudet i regionen ved at flytrafikken samles på Evenes flyplass, og at flyplassen i Narvik legges ned. Et bedre flytrutetilbud har stor betydning for folk og næringsliv, og er svært viktig for utvikling av Harstad som oljesenter og for reiselivet i regionen. Vi ser også fram til videre satsing på samferdsel de kommende år, slik at vi får bygd ut de viktige områdene på E6 i Troms, og at vi får utbedret E8 fra riksgrensen til Finland og inn til Tromsø. Senterpartiet er også glad for at det er innledet en dialog mellom Troms fylkeskommune, Jernbaneverket og Samferdselsdepartementet om å foreta nødvendige grunnlagsvurderinger for å vurdere en mulig jernbaneutbygging fra Tromsø til Narvik eller fra Tromsø direkte til Sverige, som et bidrag i en helhetlig transportutredning for nordområdene. Senterpartiet støtter utredning av en eventuell jernbaneforbindelse til Tromsø, og vi vil påpeke at det er sterkt ønskelig at prosessen tilrettelegges slik at RDA-midlene som er avsatt i Troms, kan benyttes i dette arbeidet. En slik jernbane vil skape optimisme, og vi mener at fiskeeksportens og den øvrige godstransportens behov må vies særlig oppmerksomhet. Vi vil også understreke at persontransportruter og turisme må tas med i disse vurderingene.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2009-12-10:
Nå har både fiskeri- og kystministeren redegjort for hva Regjeringen faktisk gjør. Det har også representanten Terje Aasland gjort. Jeg vil bare repetere til Håbrekke det som fiskeri- og kystministeren sa, nemlig at i høst vedtok Regjeringen en egen luseforskrift, der Mattilsynet har fullmakt til å pålegge behandling, brakklegging og i ytterste konsekvens utslakting der det er sykdom i denne næringen. Fiskeri- og kystministeren har også sagt at hun har bestemt seg for å utsette avgjørelsen om kapasitetsøkningen for 2010 til våren. Dermed er det veldig klart det Regjeringen ved fiskeri- og kystministeren gjør, nemlig å ta hensyn til – jeg understreker det – at veksten i havbruksnæringen skal skje innenfor rammen av hva miljøet tåler, i tråd med Regjeringens strategi. Dette er det fiskeri- og kystministeren nå understreker, og dette er den balansen som Regjeringen er opptatt av å ha.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2009-12-10:
Først vil jeg si at jeg slutter meg helt og fullt til det representanten Lillian Hansen sa i sitt innlegg. Det var en grundig redegjørelse av hva slags sak dette er. Fiskeriavtalene med andre land har veldig stor betydning ettersom Norge deler fiskeressurser med mange land. Vi vet at fiskerinæringen for oss har veldig stor betydning, som vi også viste til i forrige sak. Ulovlig, urapportert og uregulert fiske er en betydelig utfordring for bærekraftig forvaltning av fiskeriene og er negativt for bestandene, det marine økosystemet, fiskerinæringen og forvaltningen. Senterpartiet viser til at Norge er en aktiv pådriver i kampen mot dette ulovlige fisket, og vi er opptatt av at Norge fortsatt må prioritere dette arbeidet høyt. Jeg vil i den sammenheng vise til at Norge har inngått en rekke kontrollavtaler med land i Europa, Afrika og Nord-Amerika, og understreker at disse avtalene er viktige i kampen mot ulovlig, urapportert og uregulert fiske. Senterpartiet viser til at det gjennom trepartsavtalen av 15. mai 1999 mellom Norge, Island og Russland om visse samarbeidsforhold på fiskeriområdet, den såkalte Smutthullsavtalen, har lyktes norske og russiske myndigheter å gjøre slutt på det uregulerte islandske fisket på regulerte bestander i internasjonalt område i Barentshavet. Dette er svært viktig for å ha en bærekraftig utvikling innen denne næringen i dette området. Det begynner å bli svært sent på kvelden, så jeg skal ikke gå lenger i redegjørelsen. Jeg vil bare vise til at Regjeringen har lagt fram en stortingsmelding om norsk sjøpattedyrpolitikk, som ligger til behandling i Stortinget, og vi ser fram til behandlingen av denne meldingen.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Jeg er glad for at vi har en regjering og et stortingsflertall som ønsker at alle skal kunne bosette seg der de vil, og at det skal sikres likeverdige levekår og utviklingsmuligheter i hele landet. I dette bildet er i høyeste grad samferdsel avgjørende viktig. Uten gode samferdselstilbud i alle deler av landet er ikke disse målene mulig å nå, og vi kan heller ikke få utnyttet alle de viktige ressursene som vi er så heldige å være i besittelse av. Derfor er det så enormt viktig at det nå gjennomføres en historisk satsing på samferdselen i alle deler av landet. Jeg registrerer at en del politikere og andre fortsatt bare vil telle hoder og ikke kilometer når de snakker om å bruke penger på samferdsel. Jeg hører også at det hevdes at pengene til samferdsel må brukes der folk bor, altså i de sentrale strøk og ikke i distriktene. Ja, slike holdninger til distriktene ser vi dessverre også i de typiske distriktsfylkene. I Troms behandlet nylig fylkestinget med stor enstemmighet en veiplan som betyr en historisk satsing på samferdsel i hele fylket. Dette kunne fylkestinget gjøre takket være de betydelig økte rammene til samferdsel. I etterkant av vedtaket i Troms fylkesting var det svært mange positive reaksjoner både fra innbyggerne og fra media i fylket, men to sentrale aviser kom med betydelig kritikk. Landsdelsavisen Nordlys stilte spørsmål ved pengebruken i områder hvor det bor lite folk, og byavisen Tromsø omtalte vedtaket som «milliarder til blindtarmer». Dette er utsagn og holdninger fra landsdelens talerør som både skuffer meg og gjør meg opprørt. Hvorfor ser man ikke på verdiskapingen, og at by og land og landsdeler må fungere sammen dersom ressursene skal kunne utnyttes, og dersom verdiskapingen skal kunne økes i landet vårt. Heldigvis har mange politikere, sentralt og regionalt, forstått dette. La meg også i denne sammenheng uttrykke tilfredshet med at saken om jernbane i nord nå er på dagsordenen. Dette er en snart 90 år gammel sak, som også nå er et miljøprosjekt, og som nå må komme videre.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2009-12-10:
Utbygging av vegar og annan infrastruktur er det viktigaste verkemiddelet vi har for å skape vekst og utvikling i landet vårt. Å satse maksimalt på å få velfungerande bu- og arbeidsregionar er nøkkelen til å skape næringsutvikling og sikre busetnad i alle delar av landet. På Nordvestlandet har det skjedd svært viktige utbyggingar av vegnettet dei siste åra. Opninga av Eiksundsambandet var ei sterk vitamininnsprøyting for innbyggjarane og næringslivet på øyane på Søre Sunnmøre. 25 000 innbyggjarar fekk fastlandssamband mot Ørsta/Volda. Dei positive effektane av dette sambandet har vore langt større enn nokon kunne drøyme om, og det syner til alt overmål at ei slik satsing er heilt nødvendig. For to dagar sidan gjekk den første salven på den lengste av tunnelane på Kvivsvegsambandet på ny E39 mellom Nordfjord og Sunnmøre. For meg som tidlegare ordførar i Hornindal var dette ein stor dag. Det er mange som fortener ros for det arbeidet som er gjort, og heile regionen gler seg til at dette sambandet opnar i 2012. Då vil vi også få full effekt av Eiksundsambandet, og vi får ein ferjefri Kvivsregion på nærare 70 000 innbyggjarar. Eg er svært glad for at Høgre legg til rette for tidenes satsing på samferdsel. Eg er stolt over at Høgre løyver 1 milliard kr meir til vegbygging enn Regjeringa, at ein legg til rette for bygging av fleire OPS-prosjekt, og at ein opprettar eit vegvedlikehaldsfond på 50 milliardar kr som kan ta seg av etterslepet på vegvedlikehaldet. Dette betyr tidenes satsing på vegbygging, og Høgre er i førarsetet. Høgre vil byggje Stad skipstunnel som OPS-prosjekt. Denne skipstunnelen vil vere svært viktig for tryggleiken for skipstrafikken langs kysten, og han vil vere eit viktig tiltak for å få ein velfungerande trafikkåre rundt det vêrharde Stad-området. Høgre ønskjer oppstart så snart planane er klare. Vi må leggje til rette for næringsutvikling, og då er bygginga av 45-minuttregionen mellom Florø og Måløy eit svært spennande prosjekt. Dette er ein viktig del av kystvegen mellom Bergen og Ålesund. Sjølv om denne vegen er eit fylkeskommunalt ansvar, ønskjer Høgre å bruke 200 mill. kr av våre auka løyvingar til dette prosjektet. Det betyr at vi kan spele på lag med næringslivsorganisasjonane og kommunane i området og få til eit spleiselag som sikrar gjennomføring av prosjektet når planane er klare. Høgre meiner det er heilt avgjerande at vi nyttar dei komande åra til å byggje infrastruktur, for det vil bli andre og større utfordringar når eldrebølgja kjem om ti år. Det er næringslivet som skapar dei inntektene som det offentlege nyttar til velferd. Det må vi aldri gløyme. Derfor vil Høgre satse maksimalt på vegbygging no. Når vi aukar løyvingane til bygging av vegar med 1 milliard kr, startar opp to–tre OPS-prosjekt i året og set av 50 milliardar kr til vegvedlikehaldsfond, held Høgre lovnadene frå valkampen og legg til rette for tidenes satsing på samferdsel.
Lillian Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Som yrkessjåfør i over tjue år – på smale, svingete og rasutsatte veier i Lofoten og rundt om i landet – tror jeg at jeg har en viss bakgrunn for å kunne gi mitt bidrag til denne debatten. I tillegg har jeg som ordfører jobbet mye med samferdsel. Budsjettforslaget for 2010 er på et historisk høyt nivå, med en økning på 21 pst. sammenlignet med saldert budsjett. Selv det gjør ikke inntrykk på Fremskrittspartiet. Jeg tolker det sånn at det må være en ren ryggmargsrefleks som slår inn, når Fremskrittspartiet også nå kritiserer budsjettforslaget. Hvordan slår dette budsjettet ut for nordlendingen? Veldig bra, vil jeg si. Jeg er for det første veldig glad for at ferjesambandet over Vestfjorden, Bodø–Værøy–Røst–Moskenes og Bognes–Lødingen, skal lyses ut på anbud med krav om gassdrevne ferjer. E10 i Vest-Lofoten har vært et av de mest rasutsatte områdene i landet. I 2007 åpnet en 1,7 km lang tunell på E10, Fjøsdalen. Resten av den rasutsatte strekningen er ferdig planlagt, og det er foreslått bevilget 15 mill. kr til prosjektering med sikte på anleggsstart i 2011. Selv har jeg stått der med bussen, med ras på alle kanter, og er svært glad for at denne strekningen nå er prioritert. Også to rasutsatte punkter på E6 ved Sandnesbotn i Hamarøy kommune er prioritert. I tillegg videreføres utbedringen av E6 ved Majavatn i Grane kommune. Strekningen ventes åpnet for trafikk i 2010. En rekke andre tiltak videreføres, bl.a. E6 ved Innhavet og utbedring av rv. 85 Kåringen–Lødingen. Det er også satt av penger til flere veiprosjekter i Nordland, som E6 Fauske–Nordkjosbotn, til prosjekt rv. 80 Røvika–Strømsnes og Løding–Vikan, som er en del av Veipakke Salten fase 2. Når det gjelder havner og farleier i Nordland, foreslås det 10 mill. kr til sluttføring av utbedringen av farleia i innseilingen til Svolvær vestre havn. Arbeidet med utbedring av Stamsund havn er startet. Etter planen skal arbeidet sluttføres i 2011. Det gis også tilskudd til to fiskerihavner i Nordland. Disse prosjektene og en rekke andre gode prosjekter gjør dette budsjettet til et godt samferdselsbudsjett for de veifarende og sjøfarende, og ikke minst for næringslivet i Nordland.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
I valkampen og i behandlinga av Nasjonal transportplan skapte regjeringspartia store forventingar innan samferdslesektoren. På den bakgrunnen vart det sett i gang store vegprosjekt, også i mitt heimfylke Sogn og Fjordane. Så kom statsbudsjettet, og då viste det seg at valkamplovnadene om midlar til samferdsle ikkje var innfridde. Då er det rett tid å spørje samferdsleministeren og regjeringspartia når dei har tenkt å følgje opp lovnadene i Nasjonal transportplan. Vil vi sjå eit lyft i 2011 og 2012? Eller skal Regjeringa vente til 2013 med å fylle opp nokre av sine lovnader i Nasjonal transportplan, for på den måten å kjøpe seg stemmer for å vinne valet i 2013? Når fylkes- og lokalpolitikarane skal prioritere, er det viktig at dei lovnadene som er gitt i langstidsplanane, vert følgde opp av Regjeringa. Etter mi meining har det i mitt heimfylke dessverre skjedd ei feilprioritering. Eit dyrt bruprosjekt, som var hjartebarnet til tidlegare samferdsleminister Navarsete, vart prioritert av fleirtalet. Når dei lovde midlane så ikkje kom, vil dette resultere i ei katastrofe for samferdslesektoren i Sogn og Fjordane i lang tid framover. Det gjeld både for nødvendige nyinvesteringar for å skape vekst og utvikling langs kysten, samt viktige turistvegar, og ikkje minst vegvedlikehaldet. Fleirtalet i fylkestinget i Sogn og Fjordane har lagt opp til at enkelte vegstrekningar må bompengefinansierast, og i tillegg tok dei 80 mill. kr frå sårt tiltrengde vedlikehaldsmidlar for å finansiere investeringane. Dei midlane som var løyvde til vedlikehald, var frå vegkontoret si side berekna til å kunne halde vegstandarden på dagens nivå. Dermed er det ikkje mogleg å ta igjen noko som helst av vedlikehaldsetterslepet. Tvert imot vil vegstandarden i Sogn og Fjordane verte langt dårlegare i tida framover. Dette er nok ein situasjon som ikkje berre får negative konsekvensar for Sogn og Fjordane, men som også vil vere situasjonen rundt i dei fleste fylka. Eg kan love at vi i Framstegspartiet vil følgje med utviklinga på vegsatsinga til den raud-grøne regjeringa, og vi vil bruke kvart eit høve til å minne regjeringspartia på kva dei har lova, og på manglande oppfølging av desse lovnadene.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Da vi tidligere her i dag hørte representanten Hareide fra Kristelig Folkeparti, skulle en tro at han ikke har vært i nærheten av verken Bondevik I- eller Bondevik II-regjeringen, for en slik klagesang når det gjelder Regjeringens satsing på samferdsel, og når det gjelder resten av opposisjonen, fins det ikke maken til. Jeg har vært noen år i samferdselskomiteen – og jeg må minne om at man verken i Bondevik I eller i Bondevik II klarte å følge opp sin egen nasjonale transportplan. Etterslepet ble større og større, og forvitringen av transportsektoren ble enda verre. Det de var mest opptatt av, var å gi skattelette til dem som har mest fra før. Det var det man var opptatt av, ikke av å satse på samferdsel, ikke av å satse på kommuneøkonomi – og slik kunne jeg ha fortsatt. Det vi gjorde, var at vi plusset på den forrige – for å minne om det – med 2,2 milliarder kr i 2005. Det kalte min gode kollega Jan Sahl fra Nordland – som var representant i forrige periode – for luftmilliarder. De luftmilliardene var kjempegode å ha, men nå snakker man ikke om luftmilliarder, selv om det nå er enda flere luftmilliarder hos enkelte av opposisjonspartiene. Det har vært en utrolig sterk vekst i veiinvesteringer, og ikke minst i jernbanesatsing. Det er en formidabel økning når det gjelder rassikring, og det har også vært en formidabel økning når det gjelder havner, farleder og Fiskeri- og kystdepartementets budsjett. Nå må man snart komme til den erkjennelsen, og gå inn og lese det som står der om den satsingen denne regjeringen har gjort og fortsatt vil gjøre på samferdselssektoren. Jeg synes man har krav på at man tar det inn over seg, og så kan man heller si at man mislykkes og eventuelt har tenkt å gjøre andre ting, hvis man noen gang kommer til makten. Det har også vært en stor satsing i nord. Det har vært sagt tidligere. Det har vært satsing på Nordlandsbanen og det har vært satsing på Ofotbanen. Det bygges bit for bit, det legges asfalt i mitt eget fylke, og det er en storsatsing på samferdselssiden som er utrolig viktig for bosettingen – ikke minst for det næringslivet vi har og som skal utvikles framover. Jeg kunne ha nevnt prosjekt på prosjekt, men jeg ser tiden holder på å renne ut. Men vi har et annet prosjekt som vi skal behandle senere i kveld som kalles vegpakke Helgeland fase 1 – med bl.a. Toventunnelen. Det skal vi komme tilbake til.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Jeg har hatt ordet før – det var egentlig representanten Kenneth Svendsen som fikk meg til å ta ordet igjen. Det er to ting jeg først ønsker å minne om. En gang i sommer sa Siv Jensen, lederen for det partiet Kenneth Svendsen tilhører, til en eller annen avis i østlandsområdet – nå husker jeg ikke hvilken – at man måtte satse på samferdsel i det sentrale østlandsområdet. Til da hadde det vært lite satsing ute i distriktene. Det var sikkert fordi Bondevik II-regjeringen, med støttepartiet Fremskrittspartiet, nesten ikke fikk til noen ting. Det var ikke satsing på samferdsel i distriktene i det hele tatt. Det andre jeg synes man i hvert fall skal minne om – fordi korttidsminnet er så som så – er at nestlederen i Fremskrittspartiet var ute og tegnet et kart hvor han skulle legge ned mye av kortbanenettet, dvs. flyplassene, ute i distriktene, noe som ville vært en katastrofe, for kortbanenettet er en av bærebjelkene ute i Distrikts-Norge. Det var altså det andre man skulle gjøre hvis man fikk råde grunnen. Jeg er sjeleglad for at man ikke har fått råde grunnen og fått satt i gang de prosjektene man ønsket, for da hadde det vært lite samferdselskroner til Distrikts-Norge. Så må jeg også minne om at vi startet denne storsatsingen i 2005, i forbindelse med Nasjonal transportplan. Ved å støtte Bondevik II-regjeringen var Fremskrittspartiet i tre av fire budsjetter, fra 2001 til 2005, ikke i nærheten av den satsingen man skulle jobbe fram. Så jeg skjønner ikke hvilken bygging det er Kenneth Svendsen snakker om når det gjelder Nordland. Han ramset opp Lofast og en del andre prosjekter. Det er mange som har vært med på de prosjektene, og fått dem realisert. Så til bompenger. Fremskrittspartiet i Oslo er for bompenger. Ordføreren i Os er for bompenger. Dette er lokale initiativ som man har tatt inn over seg – man har løst det med bompenger. Jeg synes representanten Freddy de Ruiter sa det på en veldig god måte her i stad, da man snakket om bompenger i forhold til helse, omsorg og annet. Jeg tror man bør se på hva man selv har gjort, før man går til frontalangrep på posisjonen, som virkelig har lagt til rette for at man skal få et samferdselsløft her i landet, både når det gjelder bosetting, og, ikke minst, når det gjelder næringslivet og den infrastrukturen som vi har begynt å bygge ut.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
En kort kommentar til Kenneth Svendsen. Når vi snakker om satsing på veiutbygging, er det faktisk slik, hvis jeg ikke husker feil, at med de planene som Fremskrittspartiet la fram for å bygge ut veiene og E6 i Nordland og Nord-Norge, skulle det ta 25 år. Men vi hadde planer om at vi skulle ta dette i løpet av 15 år, gjøre det stykkevis og delt. Det har Fremskrittspartiet helt motsatt seg, og da vil det ta mye lengre tid. Til slutt: Når Siv Jensen går ut og sier at man skal ha en storsatsing i det sentrale østlandsområdet, bli det i hvert fall oppfattet slik – og jeg tror det er riktig også – at da blir det kanskje mindre til distriktene, man har ikke mulighetene. Hvis vi skulle bruke 25 år på veiene i Nord-Norge, bygge ut E6 over 25 år, betyr det at man ikke har noen storsatsing på veiene i den nordlige landsdelen. Det er faktisk det det handler om.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Jeg får innlede med å si at jeg synes saksordføreren og komiteen har gjort et godt arbeid. Endelig har denne saken kommet til Stortinget, og vi får sluttbehandlet den i dag. Den har jo ligget over fra ferien til nå i høst. Jeg registrerer også med glede at vi har to av de berørte ordførerne i de respektive kommuner til stede her i dag, fra Leirfjord kommune og fra Vefsn kommune. Det er veldig hyggelig, for det er folk som har vært utrolig opptatt av å få gjennomført dette prosjektet, sammen med mange andre. I Helgeland Arbeiderblad, lokalavisen, stod det i dag følgende: Obama endrer tidspunktet for behandlingen av Tovensaken. Jeg måtte si til meg selv da jeg så det i morges, at når det ikke ble en større utsettelse, var det to ting som gledet i hvert fall meg – og sikkert flere – i dag, nemlig Obama-besøket og ikke minst Toven-prosjektet. Så det har vært en stor dag i dag, for å si det slik, også for en representant fra Helgeland. Dette prosjektet er helt nødvendig for å løse de transportutfordringene som ikke minst kysten og fiskeeksporten har hatt i mange år. Dagens trasé, rv. 78, er en særdeles viktig transportåre for privatpersoner som skal reise både til Mosjøen og til Mo i Rana osv., men ikke minst er den viktig for næringslivet på Helgelandskysten. Sammen med E6 binder veien sammen ikke minst bo- og arbeidsmarkedet i regionen, med de mulighetene man har nå, altså Sandnessjøen–Mosjøen–Mo i Rana. Det kommer til å bli en stor heving av standarden på veien mellom Helgelandskysten og E6, ikke minst med hensyn til at også reiseavstanden reduseres. I tillegg arbeider kommunene i Helgeland nå med et opplegg for fase 2 av Vegpakke Helgeland, som er tenkt å omfatte en helhetlig utbygging av E6 på Helgeland. Det er også nødvendig. Her diskuterer man også en eventuell bompengefinansiering av en utbygging av traseen, men det forutsetter som sagt lokal enighet. Et slikt opplegg er man i gang med nå, og jeg har tro på at dette også kommer til å gå bra. Ting tar tid! Som jeg også tidligere sa: Utbyggingen vil korte transportavstanden mellom Sandnessjøen og Mosjøen med ca. 8 km. Det er ikke lite. I tillegg blir det som sagt også kortere reiseavstand fra Sandnessjøen til Mo i Rana sammenlignet med dagens alternativ. Toventunnelen kommer til å bli en berikelse for disse kommunene. Hvis vi går litt tilbake i tid, var det faktisk slik at på begynnelsen av 1990-tallet var det i Alstahaug kommune, Rana kommune og Vefsn kommune enighet om tre store prosjekter. Det ene prosjektet var å få gjennomført utbyggingen av E6 Korgfjelltunnelen. Det andre prosjektet var E12, tunnel, Umbukta. Det tredje prosjektet var Toventunnelen. Nå er man i ferd med å realisere det siste prosjektet, som man har vært veldig opptatt av, og det taler for seg. Dette kommer til å bli en happening, og jeg gratulerer både Helgeland og ikke minst Nordland fylke med det prosjektet man skal starte snarest, og som skal være ferdigstilt i 2013–2014.
Siri A. Meling (Høyre), 2009-12-10:
Jeg er glad for at Høyre har valgt å fokusere på trafikksikkerhet både i sitt program for denne stortingsperioden, gjennom valgkampen og nå også i budsjettet som ligger til behandling i dag. Det er lett å være enig tverrpolitisk om at trafikksikkerhet er viktig, men det er noe mer krevende å bevilge ressurser til dette området i kampen om midler til nye prosjekter og vedlikehold. Trafikkdrepte og skadde i trafikken er selvfølgelig først og fremst en stor belastning for dem det angår, for deres familier, venner og nærsamfunn, men det er også en belastning for samfunnet i form av store kostnader. Fra mitt hjemfylke Rogaland er det spesielt ett tiltak innenfor trafikksikkerhet som jeg har lyst til å fremheve. Det gjelder lyssetting på strekningen mellom fylkesgrensen til Vest-Agder og frem til Ålgård. I dag er det sammenhengende belysning langs E39 fra Oslo til Flikka nord for Flekkefjord. Vegvesenet i Region sør har fått krisemidler til belysning fra Flikka frem til fylkesgrensen mot Rogaland, slik at nå gjenstår bare en strekning på ca. 80 km som ikke har lys mellom Oslo og Stavanger. Kostnadene ved å sette opp lys på denne strekningen er beregnet til om lag 58 mill. kr, men dessverre har ikke Regjeringen satt av midler til dette i 2010. Vegvesenet har hatt en prosjektgruppe for å vurdere ulike trafikksikkerhetstiltak, og disse konkluderte med at det prosjektet hvor samfunnet ville få mest trafikksikkerhet igjen pr. investert krone i Rogaland, ville være å lyssette nettopp denne strekningen. Høyre har avsatt midler til dette i sitt budsjett, men som sagt har ikke Regjeringen funnet rom for det samme. Det beklager jeg. Lyssetting langs denne strekningen vil føre til økt trafikksikkerhet, det er et uomtvistelig faktum. Det er mye trafikk i dette området av E39, ikke minst gjelder dette tungtransport. Etter den nye godsterminalen kom på Gandal, har tungtrafikken bl.a. med gods tilbake til Kristiansand økt kraftig langs veien. Denne veistrekningen har en del kurver, og strekker seg gjennom til dels ubebodde områder med høye fjell og daler. Det å kjøre etter mørkets frembrudd kan være ganske krevende, og det har jo også dessverre vært en del ulykker på denne strekningen. Tallet på utforkjøringer og møteulykker vil ventelig bli redusert hvis strekningen får lys. Dette er et viktig og riktig tiltak for å bedre trafikksikkerheten langs E39 i Rogaland, og jeg vil oppfordre samferdselsministeren og de rød-grønne partiene til å prioritere dette ved neste korsvei – nemlig i revidert budsjett til våren.
Tove-Lise Torve (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Trygghet er et grunnleggende behov hos oss alle. I ulike sammenhenger blir både tryggheten og trygghetsfølelsen satt på prøve. Det har vel alle tanker om på en dag som denne når helikoptrene svever over hodene våre og det står politi med maskingevær på hvert gatehjørne. Noen føler trygghet – andre utrygghet. Trygghetsfølelsen på veiene er et annet trygghetsaspekt. Flesteparten føler seg rimelig trygge når de kjører i bilen sin til og fra arbeid, fritidsaktiviteter osv. – selv om det ligger i bakhodet vårt at det finnes tullinger på veien som både kjører for fort, tar farlige forbikjøringer eller kjører i ruspåvirket tilstand. Det finnes en spesiell fare ved mange av våre veistrekninger som daglig svekker trygghetsfølelsen og livskvaliteten til folk, og det er rasfaren. Rv. 70, stamveien gjennom Oppdølsstranda i Sunndal, har i alle år vært en svært rasfarlig strekning. Strekningen er sterkt trafikkert, og daglig pendler mange hundre til jobb og skole. I løpet av det siste året har det faktisk gått tre store steinras i Oppdølsstranda. Og det er et under at det ikke har gått liv. Mange mener vi har hatt englevakt. Veien har vært stengt i kortere og lengre perioder, faktisk nærmere tre måneder. Det er i dag kolonnekjøring på den femte måneden. Og når den nærmere omkjøringsmuligheten er hele 16 mil, sier det seg selv at dette er en krevende situasjon. Som tidligere ordfører i Sunndal er jeg derfor evig takknemlig for at Regjeringen har vist et så stort ansvar og sagt at det skal komme tunnel i Oppdølsstranda så snart planarbeidet er ferdig. Det er satt av penger både til planlegging og oppstart av tunnelbygging i 2010. I tillegg er det bevilget penger til båtskyss forbi den rasfarlige strekningen fram til tunnelen er på plass. Det gir stor trygghet for alle foreldre som har ligget nattevåkne i redsel for at skolebussen skal bli tatt av ras og havne på bunnen av Sunndalsfjorden. Nå slipper foreldrene og ungene denne belastningen. Trygghetsfølelsen og livskvaliteten til befolkningen på Nordmøre er betydelig styrket takket være Regjeringens handlekraft. Jeg er så veldig glad for at vi har en regjering som tar rassikring på alvor.
Svein Gjelseth (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Eg vil bruke mine tre minutt til å prate om kysten og moglegheitene. Ein av dei beste dagane eg har hatt i samferdslesamanheng, var då dåverande fiskeriminister Helga Pedersen var i Ålesund og presenterte Nasjonal transportplan 2010–2019. Fiskeriministeren fortalde då om den historiske satsinga på kysten med ei auke i løyvingane innanfor dette feltet på nærmare 80 pst. i høve til førre NTP. Spesielt godt likte eg å høyre om stamleia frå Kirkenes til svenskegrensa, om dei ti sentralhamnene som skal utvidast til 31 stamnetthamner, vidare om vegnettet langs kysten som skal knytast opp mot stamnetthamnene og stamleia. Dette er som musikk for ein som tenkjer miljø, og som har sett moglegheitene som ligg i den vedlikehaldsfrie rv. 1 – nemleg leia langs kysten vår. Dersom vi meiner noko med det gode pratet om gods frå veg til sjø, må vi no vise det i praktisk handling og følgje opp NTP på dette området. Vi veit at det går ca. 1 000 tunge køyretøy gjennom Gudbrandsdalen kvar einaste dag. Storparten av desse tunge køyretøya er vogntog med containarar som skal innom Oslo, Alnabru og vidare ned til kontinentet. Når vi så veit at eit moderne containarskip kan ta opp til 200 containarar, ser vi fort at det skal ikkje mange slike skip til før ein vil merke det betrakteleg på trafikken gjennom Gudbrandsdalen og på trafikktette vegar inn mot Oslo. Vil vi noko med miljøsatsinga vår, må vi nyttiggjere oss alle moglegheitene som finst. Gods frå veg til sjø er ei av desse moglegheitene – ei moglegheit som vil gje store utslag i høve til utslepp og i høve til trafikksikkerheit. Tenk berre kor mykje kjekkare det ville vore ute på vegane våre om størsteparten av vogntoga var borte. I denne samanhengen er det fyrst og fremst tiltak som er grunngjevne med sikkerheit i høve til ulukkesutsette område, som er nemnde i NTP. I den samanhengen er eg veldig glad for at Stad skipstunnel er med i Nasjonal transportplan. Stadhavet er eit av dei farlegaste havstykka i heile Europa, og tunnelen vil fjerne ei av dei verste barrierane vi har langs kysten. Auka sikkerheit, større føreseielegheit og redusert ventetid er viktig både for brønnbåtar, containerskip, frakteskip, fiskebåtar, turistskip og ikkje minst for hurtigruta, som passerer to gonger i døgnet. I den samanhengen vil eg sitere hurtigrutekaptein Arne Gran Erntsen: «Stad Skipstunnel vil, slik jeg ser det, sette turistmagneter som Lysefjorden, Hardangerfjorden, Sognefjorden, Geirangerfjorden, Lofoten med Trollfjorden og selveste Nordkapplatået i skyggen.» Betre marknadsføring kan ein neppe få for eit nytt reiselivskonsept.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Som resten av Stortinget er klar over, har vi nettopp vært gjennom et stortingsvalg og en valgkamp hvor det kom mange løfter. Ikke minst også i mitt fylke, Akershus, kom det en rekke løfter om utbedring av sentrale veistrekninger. En av disse strekningene, som også har vært en del av mange valgkamper tidligere, er rv. 22, den såkalte Fetveien. I valgkampen var det et større folkemøte på Østersund ungdomsskole i Fetsund hvor samtlige partier – bortsett fra SV, tror jeg – lovte at man nå skal jobbe for å få på plass igjen Glomma-krysning. Så er det etter et valg på tide å begynne å evaluere hva partiene gjør med de lovnader man kom med i valgkampen. Fremskrittspartiet har lenge sagt at vi ønsker å jobbe for å utrede en trasé når det gjelder Glomma-krysning. Det er relativt små midler som skal til for å kunne få en slik mulighetsanalyse på plass. Derfor har vi fulgt opp vårt løfte og lagt inn en merknad i denne budsjettinnstillingen, der vi ber om at man får fram hvilke alternativer som er mulige når det gjelder å få en tilfredsstillende Glomma-krysning. Jeg har også registrert at da lederen for denne komiteen som har ansvaret for debatten i kveld, Knut Arild Hareide, ble valgt til Stortinget fra Akershus, gikk han tydelig ut og sa til Romerikes Blad den 1. oktober 2009 at han skal «jobbe for Fetveien». Det står videre: «Jeg skal kikke regjeringen i kortene og passe på framdriften for ny riksvei 22, lover den nybakte komitélederen i det som tidligere gikk under navnet samferdselskomiteen.» Når man ikke følger opp de valgløftene man kommer med, er det klart at man står igjen med liten troverdighet i lokalbefolkningen, som år etter år har kjempet for å få inn noe om sin strekning i statlige dokumenter. Nå er tiden kommet for å begynne å levere fordi vi nå er i begynnelsen av denne fireårsperioden. Skal vi få gjort noe med Glomma-krysning, og få på plass det i løpet av denne perioden og inn i den neste nasjonale transportplanen, må partiene begynne nå. Man er nødt til å gå inn på gode merknader som partiene kommer med i budsjettinnstillingen.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Jeg synes det er veldig positivt at representanten Hareide i sitt innlegg sier at han vil jobbe for rv. 22, den såkalte Fetveien. Når man gang på gang går ut i media og sier at man skal gjøre noe for den strekningen, må man ikke være overrasket over at folk etterlyser handling. Da blir det litt snodig når Fremskrittspartiet er det eneste partiet i dette stortinget som nevner denne strekningen i dette budsjettdokumentet. Det viser bare det som mange har visst lenge, at i samferdselspolitikken i Akershus er det bare ett parti som har troverdighet, og det er Fremskrittspartiet. Jeg har ikke beskyldt Hareide for å komme med valgflesk i oktober 2009. Hareides partifeller var på et møte før valget, hvor de lovte at man skulle komme med forslag til Glomma-krysning. Da er det ikke unaturlig at man etterspør dette bl.a. i budsjettdokumentet. Hareide sier så at kommunene må komme med en løsning på hvilken strekning som skal velges. Men dette er en mulighetsanalyse som staten må gjennomføre, fordi kommunene sitter ikke med noen penger her. Det er staten som må bevilge et lite antall millioner kroner for å få satt i gang denne analysen. Så hevdes det at Fremskrittspartiet stemmer imot veier fordi man er imot bompenger. Da har man ikke fulgt godt med i samferdselspolitikken. Det er ikke noe parti i denne sal som har foreslått så mye penger til veier som det Fremskrittspartiet har gjort. Vi mener at finansiering av infrastruktur er statens oppgave og ikke innbyggernes oppgave, i motsetning til flertallet i denne salen, som mener at å finansiere veier i Norge er den enkelte innbyggers ansvar. Der har vi bl.a. Oslopakke 3, en pakke på over 50 milliarder kr, hvor bare en svært liten andel kommer fra statlige midler.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Representanten Kjernli sa at det var kommunene som måtte avgjøre hvilken trasé rv. 22 skulle ha over Glomma. Det er feil, og det vet representanten Kjernli. Det er staten som må initiere det. Statens vegvesen har sagt offentlig at de er klare til å gjøre det, bare pengene kommer på plass. Fremskrittspartiet har ikke vært imot Oslopakke 3. Det er riktig at Fremskrittspartiet har stemt imot finansieringsgrunnlaget for Oslopakke 3, men enhver årvåken stortingsrepresentant vet samtidig at Fremskrittspartiet har her i denne sal fremmet forslag om statlig fullfinansiering av Oslopakke 3, fordi vi mener det er feil å sende regningen til folk flest, som allerede har nok regninger å betale.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
I dag er Nobels fredspris akkurat blitt delt ut til Obama, og klimatoppmøtet pågår i København. En av tingene Obama trakk fram i nobelprisforedraget sitt, var klimautfordringene. Jeg vet ikke om grunnen til at representanten Hoksrud ikke fikk med seg dette, var at han satt langt unna høyttaleren, eller at han – som sedvanlig – ikke er spesielt interessert i klimaet. Obama sa nemlig at klimaendringene vil kunne forårsake konflikt i framtiden, og at det må være vårt felles ansvar og mål å finne en løsning på denne utfordringen. Samferdsel står for ⅓ av utslippene i samfunnet vårt. Det er utslipp som vi kan gjøre noe med. En av de største utfordringene for å kvitte oss med utslippene fra transportsektoren, er nettopp partiet Fremskrittspartiet. Det partiet er den største trusselen mot klimaarbeid på transportsektoren. Utslippene fra transport er ikke bare store, det er faktisk de som øker mest. Og det er i byene vi virkelig kan få til en skikkelig reduksjon av CO2-utslippene fra transport. I byområdene er CO2-utslippene ofte 50 pst. av utslippene totalt. Oslo er ikke bare størst, men også kjernen i et enda større område, med hele 1,5 millioner innbyggere, der vi har store utslipp. Så noe av det viktigste er hva som skjer, eller ikke skjer, her i Oslo. Og her sitter Fremskrittspartiet med byråd for miljø og samferdsel, en byråd som tydeligvis tror at veiutbygging er løsningen, og som viser liten vilje til å satse på tiltak som kan begrense biltrafikken. Belønningsordningen for kollektivtrafikk er en del av Nasjonal transportplan. Pengene derfra kan hjelpe Oslo til å nå målene om reduksjon i klimautslipp fra transportsektoren. Derfor er vi mange på Stortinget som er skuffet over at byråden ikke har gjort mer for å få belønningsmidler til Oslo. Det er skuffende at Fremskrittspartiet er mer opptatt av politisk spill enn av å opptre samlende for Oslo. Byråd Kallmyr klager over at Oslo ikke får nok penger fra belønningsordningen, men nekter å gå i dialog om det. Biltrafikk prioriteres foran gående og buss. Det er en gjennomgående manglende vilje hos Fremskrittspartiet til å gi buss og trikk mer plass i bygatene, og i dag sier også byråden nei til å gi bussene mer plass på vei ut og inn av byen. Isteden kommer han med løfter om hva som kan komme til å skje – og hvor fort bussene kan komme til å gå om 20 år. Fremskrittspartiet er en stor trussel mot klimaarbeid, både i Oslo og her i dette hus, og akkurat i dette spørsmålet er ikke Fremskrittspartiet i Oslo bare et parti med dårlige ideer og lite makt, men en farlig realitet for klimaet.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Alle har en eller flere veier, men det er vel ingen som gjør så mye for sine som Fremskrittspartiet. Vi tør også å prioritere mellom jernbane og vei når det kreves. Derfor er jeg glad for at Fremskrittspartiet ønsker å bevilge mye penger til E6, som bl.a. går gjennom Hedmark. Ingen veistrekning har vel så mange ulykker, både med døden til følge og med alvorlig skadde. Dette er tall som vi må gjøre noe med – ikke minst raskt. De menneskelige lidelsene er store, og samfunnsregnskapet viser at det er god kost–nytte-verdi å utvide veien. Også for næringslivet, som er avhengig av å få varene raskt og rimelig fram, er E6 kjempeviktig. I dag er ikke varene på lager lenger, som tidligere, men nå er det lastebilen som er lageret. Når det gjelder E6, går denne også gjennom mange tettsteder og er dessuten hovedveien mellom Oslo og Trondheim. Når det gjelder disse to byene, blir også rv. 3 stadig viktigere. Den er blitt bedre etter at Fremskrittspartiet våren 2005 i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett fikk flertall for 40 mill. kr ekstra, samt at Vegvesenet også bidro med noen millioner. For Fremskrittspartiet er samferdselspolitikk god distriktspolitikk. Skal folk leve ute i distriktene, må veiene være gode og ikke minst trygge. Derfor ønsker Fremskrittspartiet fortsatt å la rv. 3/25 være en av mange strekninger vi vil prioritere. Derfor ønsker Fremskrittspartiet å bruke 84,7 mill. kr til strekningen Kolomoen–Ulsberg, derfor ønsker Fremskrittspartiet å bruke 42,4 mill. kr på Åsta bru og 4,2 mill. kr på Søndre Bjorå bru, nettopp for å skape bedre veier og bidra til en bedre distriktspolitikk og ikke minst levende bygder. En fremskrittspartipolitiker fra Hedmark kan heller ikke unngå å nevne rv. 2. Denne må snarest bli ferdig. Strekningen Kongsvinger–Sverige må bli firefelts, slik som nettopp Fremskrittspartiet vil. Dette er av den aller største betydning for denne regionen. Det er ledig kapasitet, både menneskelig og materielt. Vi har pengene, slik at det bare er å sette i gang.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Oppdrettsnæringen er en viktig eksportnæring for Norge, og det er en viktig distriktsnæring. Det må legges til rette for vekst og utviklingsmuligheter for næringen, og veksten bør styres i forhold til hvilke mengder markedet kan ta imot. Den mest fornuftige reguleringen av oppdrettsnæringen er å erstatte konsesjonsregelverket med en godkjenningsordning som sier hvor stort volum som tillates. Vi i Fremskrittspartiet støtter ikke Regjeringens forslag til endring i loven § 7 annet ledd, som gir departementet myndighet til å kunne kreve vederlag for utvidelse av gjeldende tillatelser i oppdrettsnæringen. Dette betyr at næringen blir pålagt enda en særavgift, i tillegg til en allerede stor avgiftsbelastning. Det er også urimelig at havbruksnæringen, i motsetning til andre næringer, skal betale en ekstra skatt til staten for å kunne øke egen produksjon. Fremskrittspartiet støtter utvidelse av maksimalt tillatt biomasse med 5 pst., men er imot forslaget om at staten skal kunne ta et vederlag for denne økningen utover det som er gjeldende, innenfor det ordinære skatte- og avgiftssystemet. På denne bakgrunn vil Fremskrittspartiet stemme imot forslaget til endring i akvakulturloven. Vi vil også stemme imot de forslag som Kristelig Folkeparti fremmer.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Dette er en næring som sysselsetter mange mennesker – vi har hørt 19 000 årsverk – og ofte i små distrikter der det er forholdsvis marginalt med tilbud om jobber. Man snakker om andrehåndsmarkedet. Det er mulig det finnes, men man vet egentlig ikke om det finnes. Når man ser på budsjettet for 2010, ser man at det er beregnet å komme inn 360 mill. kr. Hvis man deler på antall årsverk, blir det en ganske stor sum pr. årsverk. Er ikke statsråden redd for at dette er såpass mye, i tillegg til andre skatter og avgifter at det kan være en hemsko for næringen, og at det kan være vanskeligere å konkurrere på det internasjonale markedet når man skal selge sine varer, at vi altså priser oss ut på grunn av de kostnader, avgifter og skatter som vi pålegger denne næringen?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Fiskeriavtalene er svært viktige for Norge og viser at det må legges til rette for gode avtaler. Det må sørges for en god oversikt over hvordan avtaler følges opp, og hvordan disse har virket positivt for norsk fiskerinæring. De aller fleste avtaler Norge har inngått de siste årene, har fungert etter intensjonen, men det finnes noen alvorlige unntak, som f.eks. situasjonen som har oppstått i forbindelse med makrellfisket. Selv om avtalen Norge har med EU om makrellfiske, klart sier at norske fiskere har rett til å fiske sine resterende kvoter i EU-farvann, har norske fiskere blitt utestengt. Det at man ikke har greid å komme til enighet i denne saken, viser betydningen av det å sørge for gode avtaler som gir forutsigbarhet for næringen. Det er viktig at Norge prioriterer arbeidet med avtaleverk, bl.a. med EU. Det er imidlertid ingen god tilnærming til denne problemstillingen å vurdere utestenging av EU-fiskebåter fra norsk sone. Når det gjelder nye fiskeriavtaler med EU, er det viktig at det fokuseres på utkastpolitikken, som EU praktiserer i sine fiskerier. Dette er en praksis det bør bli slutt på dersom det skal legges grunnlag for en bærekraftig fiskerinæring over tid. Norsk fiskerinæring er avhengig av at det inngås avtaler med andre land som gir forutsigbare rammevilkår. Forholdene rundt makrellfisket viser at dette må få konsekvenser for senere fiskeriavtaler. Når det gjelder forslaget fra Kristelig Folkeparti, vil vi stemme imot dette.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
I forrige sak var det skatt og avgifter vi pratet om, at flertallet her i Stortinget nå kommer til å gi næringen 360 mill. kr mer i skatter og avgifter i 2010. I denne saken er en avtale på en måte med på å gjøre at næringen får ca. 1 milliard kr mindre i eksportinntekter, og dette har skjedd på bare tre måneder – oktober, november og desember. Da kan man jo stille spørsmålet om den avtalen vi hadde, var for dårlig. Var den for uklar, eller var det EU som på en måte lurte oss? Kan statsråden si litt om hvor fornøyd statsråden var med den avtalen vi hadde?