trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-09:
Jeg vil, i likhet med representanten Kaski, takke representanten Elvestuen for engasjementet knyttet til dette spørsmålet om lokalisering av nytt fengsel i Oslo. Som jeg var inne på i den forrige runden, er fengselet i Oslo i veldig dårlig forfatning, og som de fleste er kjent med, haster det at vi kommer videre. Det foreligger et stengningsvarsel for Oslo fengsel fra 2019, som betyr at man ikke kan garantere for videre drift, og jeg opplever at det er et viktig ansvar for det tverrpolitiske miljøet å finne gode løsninger for et nytt Oslo fengsel. Så viser representanten Elvestuen til det som er gjort tidligere, og det er helt riktig at her har det vært mange runder. Denne saken har pågått over lang tid. Det er gjennomført to lokaliseringsanalyser for å finne en ny tomt for Oslo fengsel, men det viser seg dessverre at det er vanskelig å finne en ny egnet tomt som oppfyller alle ønsker. Den forrige regjeringen gikk i gang med et tomtesøk fordi motstanden på Bredtvet var så stor som den var. Nå skulle vi veldig gjerne sett at det tomtesøket hadde resultert i et alternativ i Oslo, men slik saken står nå, er det – kanskje dessverre – Bredtvet som fortsatt er det eneste reelle alternativet i Oslo, slik jeg ser det, fordi de andre tomtene enten ligger utenfor Oslo, eller det er forhold som hefter ved dem som gjør at de i mindre grad er egnet. Departementet vil selvfølgelig nå bruke tid, studere den lokaliseringsanalysen fra Statsbygg nøye og vurdere dette spørsmålet i lys av alle de innspillene vi mottar. Men som jeg sa til representanten Kaski, har det vært viktig for meg å være ærlig på at nå framstår det som at Bredtvet er det eneste reelle alternativet i Oslo. Da må man jo bestemme seg for – også Oslo kommune – om man skal ha et fengsel i Oslo eller ikke. Det kan være gode grunner for å flytte det ut. Det er mange kommuner som ønsker seg disse arbeidsplassene, men det vil også kunne gå på bekostning av noen andre hensyn, f.eks. hensynet til politiet og effektivitet knyttet til transport til og fra domstolen, spesielt når det gjelder varetektsplasser. Så er det også en del som har ytret seg om at de innsatte har behov for soningsplasser i Oslo, fordi en del kommer fra Oslo, og man trenger et godt samarbeid med Oslo kommune om både helseutfordringer i fengslet, psykiatri og ikke minst tilbakeføring til samfunnet etterpå. Regjeringen har stor forståelse for at lokalbefolkningen ønsker å verne mest mulig av Bredtvetskogen. Det er også derfor jeg har avvist de tidligere forslagene som er lagt fram, og bedt om at man ser på et nytt forslag, som er mindre, og som gjør at vi kan bevare mer av skogen.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-09:
Som jeg sa, vil departementet vurdere ulike løsninger, men jeg anser det ikke for å være flere reelle alternativer i Oslo. Når det gjelder tomta på Mastemyr, som representanten var inne på, er, etter det jeg kjenner til, den tomta ikke til salgs. Det er også stor lokal motstand der, så der kommer egentlig mange av de samme argumentene som er mot Bredtvet, inn. Tomta på Haugenstua er liten, det er usikre grunnforhold, og det er en del andre ting som også gjør at den framstår som mindre aktuell. Da kommer – igjen – det samme argumentet inn: Hvis man mener at man ikke kan ha det på Bredtvet fordi det er for lite, skal man da heller ha det på en liten tomt på Haugenstua? Det er ingen enkle løsninger i dette spørsmålet. Jeg ser saken slik nå at Bredtvet er det reelle alternativet i Oslo. Hvis man ønsker å flytte fengselet ut av Oslo, kan det hende at det er en god løsning, men da må man også være bevisst på hvilke konsekvenser det har.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-02-09:
Departementet jobber med å finne en løsning på dette. Problemet er at den prosessen forrige regjering satte i gang for å finne et alternativ et Bredtvet, kom tilbake med en rapport som pekte på Bredtvet. Når det gjelder f.eks. Mastemyr: Selvfølgelig kan man på Stortinget eller i regjeringen mene at vi kan legge det på Mastemyr, men da må vi jo også overkjøre lokalbefolkningen, da må vi ekspropriere fra en eier som ikke ønsker å selge. Så det er ikke bare enkelt, det heller. Problemet her er at det er utfordringer uansett hva man velger å gjøre. Det er et spørsmål om fengselet bør ha nærhet til Oslo eller ligge i Oslo. Der vi er nå, skal vi gjøre grundige vurderinger i departementet, men jeg har også vært opptatt av å være ærlig utad om hvor saken står, slik at politikerne i Oslo kan ta stilling til det på det faktiske grunnlaget, slik som det er nå.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-19:
Jeg vil på vegne av representantene Tobias Drevland Lund, Seher Aydar, Marian Hussein og meg selv fremme et forslag om foreldelsesfrist for tilbakekallelse av statsborgerskap.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
På vegne av representantene Terje Halleland, Bård Hoksrud og meg selv vil jeg fremme et forslag om en mer effektiv tungbilkontroll for tryggere veier.
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-01-19:
Den siste tiden har det vært økt russisk militær aktivitet i Østersjøen. Blant annet har vi sett et betydelig økt nærvær av russiske landgangsfartøy. Sverige har høynet sin militære beredskap, eksempelvis gjennom økt militært nærvær på Gotland. Den svenske forsvarsministeren har uttrykt betydelig bekymring for ulike observasjoner av droner over forskjellige svenske installasjoner. Hvordan vurderer statsråden sikkerhetssituasjonen, og hvilken kontakt har norske myndigheter med Sverige og Finland knyttet til den forverrede sikkerhetssituasjonen?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-01-19:
Takk for svaret. I 2020 inngikk Norge, Sverige og Finland en ny avtale om forsterket forsvarssamarbeid. Avtalen gjør det enklere å koordinere og samarbeide om militære operasjoner i krise og konflikt. Dette skjer samtidig som Sverige og Finland samkjører sine forsvar med NATO så langt som mulig, uten å være medlem. De nordiske landene har jo, som kjent, langt på vei sammenfallende sikkerhetspolitiske interesser. Vi ser nå at Sverige har forsterket sin militære beredskap. Hva skal til for at Norge iverksetter forsterkede militære tiltak, slik som vi nå har sett i Sverige?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-01-19:
I 2013, da regjeringen Solberg overtok, var Sjøforsvaret inne i en veldig alvorlig situasjon. Fartøy lå ved kai, det manglet besetninger, det manglet reservedeler, man plukket deler fra enkelte skip og brukte på andre. Ordet kannibalisering er blitt brukt om den situasjonen som Sjøforsvaret var i. I statsbudsjettet i 2016 bevilget regjeringen Solberg ca. 330 mill. kr til ekstraordinært vedlikehold av Sjøforsvarets fartøyer. Dette dryppet også på den maritime industrien, og daværende forsvarsminister, Ine Marie Eriksen Søreide, sa at dette var en vinn-vinn-situasjon, altså at det tjente både Sjøforsvaret og mange lokale industribedrifter. Spørsmålet til statsråden er: Hvilke positive effekter ser statsråden av det intensiverte vedlikeholdet som regjeringen Solberg gjennomførte, og som er videreført i to langtidsplaner? Har nåværende regjering til hensikt å videreføre den høye vedlikeholdsinnsatsen?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-01-19:
«Når vil regjeringen gjennomføre punktet i Hurdalsplattformen om å «flytte eit tilstrekkeleg antal Bell 412-helikopter til Bardufoss for å styrkje Hærens helikopterkapasitet i påvente av innkjøp av nye helikopter», og hvilke tiltak vil bli gjennomført for å kompensere for bortfallet av operativ evne for spesialstyrkene?» Det ble litt nynorsk, men det er jo hentet fra grunnteksten.
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-01-19:
Svaret kan vel kort oppsummeres som at den som lever, får se. Men det er jo noen ubestridelige fakta man må forholde seg til: Luftforsvaret er inne i en svært krevende situasjon; det skal fases inn nye redningshelikoptre, NH90 har jo sine velkjente problemer, nye kampfly og nye maritime overvåkningsfly. Luftforsvaret er strukket på kompetanse hva gjelder både piloter, teknisk personell osv. Ser ministeren de tilleggsutfordringene Luftforsvaret kan bli påført ved at helikoptermiljøet nå eventuelt splittes mellom Rygge og Bardufoss, og hvordan har man da tenkt å iverksette avbøtende tiltak for de merproblemene som antagelig vil påføres Luftforsvaret ved at man trenger mer kompetanse?
Hårek Elvenes (Høyre), 2022-01-19:
Takk for svaret. Bell-helikoptrene er nå i ferd med å nå sin tekniske levetid. De flyr nærmest bokstavelig talt inn i solnedgangen. Planen er jo at nye Bell-helikoptre skal anskaffes fra 2024 og mot 2029. Nå er vi altså i 2022. Mitt enkle spørsmål til ministeren er: Er man i rute med anskaffelsen av nye helikoptre for å kunne møte den første milepælen i 2024?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
De reaksjonene vi ser på svensk side, viser vel til fulle alvoret i situasjonen. Økt spenning i Svartehavsregionen og i Østersjøen har, som representanten sier, ført til at det svenske forsvaret har iverksatt en rekke tiltak og tilpasset sin beredskap. Dette inkluderer både økt luftpatruljering, sjøovervåking og forsterking av militær tilstedeværelse på Gotland. Så langt vi forstår det, er hensikten med disse tiltakene å øke situasjonsforståelsen og signalisere til Russland at de følger med på situasjonen. Men Sverige anser ikke et russisk angrep på Sverige som sannsynlig. Vi har god dialog med Sverige. Vi deler den vurderingen som de gjør. Vi opprettholder dialogen framover og følger nøye med på hva som skjer, både i Østersjøen og i Svartehavsregionen, i tillegg til at vi selvfølgelig også følger med på hva som skjer i nord, i vårt eget område.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Det som skal til for at Norge gjør det samme, er at vi ser en økende trussel mot norsk territorium. Det har vi så langt ikke sett. Vi har økt årvåkenhet, vi følger med på hva som skjer i nord, vi følger med på hva som skjer i Østersjøen og Svartehavsregionen, og vi følger selvfølgelig også nøye med på hva som skjer i områder lenger øst i Europa. Så langt er det iverksatt en del tiltak innenfor det som er forsvarssjefens mandat, dvs. økt årvåkenhet i nord og noe økt beredskap på noen avgrensede områder. Utover det har vi ikke vurdert det som nødvendig å iverksette ytterligere tiltak.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
La meg først si at jeg deler vurderingen av den spente situasjonen vi ser. Det er Russland som er ansvarlig for denne økte spenningen, og det er også Russland som er ansvarlig for å deeskalere den situasjonen, altså senke spenningen gjennom å redusere sitt militære nærvær. La oss håpe at den diplomatiske kanalen som man nå forsøker, når fram, for ingen er tjent med noen annen løsning enn at vi klarer å løse dette på fredelig, diplomatisk vis, og at det er mulig for partene å bevege seg i en retning som begge parter kan leve med. Så langt har Russland framsatt ultimative krav som det er umulig for NATO – og for de vestlige nasjonene – å imøtekomme. Så la oss håpe at de møtene som skal være denne uka, fører fram. Norge har en kontingent i Litauen. Utover det har vi per nå ingen planer om å øke vårt nærvær i de baltiske statene. Dersom vi skulle få en henvendelse og situasjonen skulle eskalere ytterligere, vil selvfølgelig det måtte vurderes, og da vil også regjeringen komme tilbake til Stortinget med det på egnet måte.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Norge har formannskapet i NORDEFCO i år. Min ambisjon er å utvide og utvikle det nordiske samarbeidet ytterligere. Det er et godt initiativ som er tatt, og jeg deler representantens vurdering av at det er nye områder det er mulig å samarbeide ytterligere om, som planlegging, logistikk og felles øvelser. Nå anskaffer også Finland F-35, som burde gi felles muligheter, kanskje også industrielt, på det området. Så min ambisjon og regjeringens ambisjon er åpenbart å utvide det nordiske samarbeidet ytterligere, utover det som allerede er gjort.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Det er et veldig godt spørsmål. Det er riktig at det nye strategiske konseptet skal besluttes til våren, i Madrid, der NATO bl.a. i større grad fokuserer på sitt nærområde og på hjemmeområdet, som det blir sagt, i det strategiske konseptet. Jeg tror det vil være uklokt å fjerne Russland som strategisk partner. Vi vil ha nytte og fordeler av å ha en god dialog. Avspenning er like viktig som avskrekking. Det å ha god dialog med Russland er også et av regjeringens mål. Vi har klart – også siden 2014 – på noen områder å opprettholde en dialog med Russland, også innenfor det militære området. Det har vært viktig for oss i nord at vi har hatt det. Det vil være enda viktigere i tiden framover, og jeg tror det vil være klokt å beholde et partnerskap.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Det er et godt spørsmål som stilles. Forsvarssektoren styres etter langtidsplaner som legges for fire år om gangen, hvor investeringene besluttes av Stortinget på slutten av en periode, for så å skulle gjennomføres i neste periode. Der er denne statsråden av den oppfatning at det er et system som egner seg litt lite for også å ivareta behovet for endringer som kommer underveis, etterslep eller ting som man ser må justeres. Det er en av årsakene til at regjeringen nå tar sikte på å fremme en sak for Stortinget tidlig i denne perioden, nettopp for å kunne se på om det er nødvendig å gjøre justeringer, men selvfølgelig også for å fremme de endringer som denne regjeringen har varslet i Hurdalsplattformen, for Stortinget, der det er nødvendig å gå til Stortinget med den type saker. Til spørsmålet om å få en helhetlig vurdering av status i sektoren: Det er et omfattende arbeid å skulle gjøre det. Men den sikkerhetspolitiske situasjonen er absolutt sånn at det er nødvendig både for Forsvaret, for Stortinget og for regjeringen å ha god oversikt over situasjonen til enhver tid, og hvilke endringer som kan være formålstjenlige å gjøre. Så om vi ikke kaller det for generalmønstring, er jeg i alle fall innstilt på å vurdere behovet eller muligheter for å rapportere til Stortinget på en enda bedre måte enn det som vanligvis gjøres.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Jeg kan ikke umiddelbart svare på hva som er materiellstatus i Brigade Nord, som representanten spør om. Det må jeg eventuelt få lov til å komme tilbake til. Det å ha en god oppfølging av langtidsplanen og de investeringer som er vedtatt, er selvfølgelig et ansvar som ligger tungt både på forsvarssektoren og på departementet. Det kan jeg betrygge representanten om. Et av mine ansvarsområder er nettopp å følge opp de beslutningene som blir tatt i Stortinget, og at de gjennomføres i tråd med Stortingets ønsker. Det fritar ikke verken meg, departementet, forsvarssektoren eller Stortinget fra også å gjøre omprioriteringer eller justeringer når man eventuelt ser at det skulle være behov for det. Det er også en mulighet man har i den årlige investeringsproposisjonen, som blir lagt fram for Stortinget på våren, og hvor det også rapporteres om status for de anskaffelser som er på gang.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Det er et faktum at det har skjedd en betydelig styrking av Forsvaret de siste årene, og jeg har i ulike sammenhenger gitt honnør til den forrige regjeringen for at man har tatt tak i en del utfordringer med et etterslep som har vært i forsvarssektoren over mange år. Denne regjeringen har som ambisjon å styrke det ytterligere. Det er tydelig signalisert i Hurdalsplattformen, og det vises også i budsjettet for 2022, som er styrket i forhold til det den forrige regjeringen la fram, så det er åpenbart vår ambisjon framover. Representanten Elvenes er vel kjent med at vi står overfor svært store investeringer også i tiden framover. Det er ubåter, det er den maritime flåten, det er helikopter, det er stridsvogner. Vi har mange områder vi skal gjøre materiellanskaffelser på. Ikke desto mindre er det minst like viktig å vedlikeholde og ta vare på det utstyret vi har. Det gir også muligheter for industrien til et utstrakt samarbeid mellom forsvarssektoren og norsk industri. Det ønsker vi også å legge til rette for.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
La meg først påpeke at regjeringens grunnlag for det arbeidet vi gjør, er Hurdalsplattformen. Arbeiderpartiet har en 100-dagersplan. Når det er sagt, slår Hurdalsplattformen fast at renholdstjenesten skal tilbakeføres til Forsvaret med bruk av egne ansatte. Det arbeidet er godt i gang i Forsvarsdepartementet. Det er et omfattende arbeid, og derfor har det ikke vært mulig å gjøre dette i løpet av de første 100 dagene. Forsvarsbygg vil ivareta oppdraget – med støtte fra øvrige etater vil de få oppdraget med å gjennomføre dette etter at alle utredninger er gjort i Forsvarsdepartementet. Så det arbeidet er nå godt i gang. Jeg kan forsikre om at personellmessige forhold blir ivaretatt, og at både rettigheter og plikter til berørt personell blir ivaretatt i tråd med lov og avtaleverk, herunder også forhold knyttet til virksomhetsoverdragelsen. Renhold i forsvarssektoren omfatter om lag en million kvadratmeter. Dette gjør at oppdraget er en av de største renholdsleveransene i Norge. Det er mange som er berørt. Det er mange avtaler det er snakk om som skal sies opp og erstattes med egne ansatte. Tilbakeføring av renholdet til Forsvaret krever derfor grundig planlegging for å sikre en god overgang til ny ordning, og hvor krav til både kvalitet og effektivitet blir ivaretatt på en god måte.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Beslutningen ble tatt i Hurdalsplattformen og arbeidet er godt i gang. Jeg vil be om respekt for at det i den typen avtaler som er inngått, er både oppsigelsestider og forhold som skal ivaretas med tanke på de ansatte som jobber i disse bedriftene som i dag har oppdraget. Så dette er nødvendigvis en sak som må ta noe tid. Så vil jeg ikke begi meg ut på å karakterisere arbeidet til de selskapene som har hatt disse oppdragene. For regjeringen er det et mål om å øke kvaliteten. Det skal gjøres med egne ansatte og det blir gjennomført – iverksatt – så raskt som overhodet mulig. Det arbeidet ble faktisk påbegynt i departementet nesten på dag én etter regjeringsskiftet. Men som sagt, dette er en type ting som tar tid – det er et stort og omfattende arbeid. Det er et stort areal, det er mange kontrakter og i alle disse kontraktene er det oppsigelsestider som er ulike.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Jeg tror jeg skal unngå å datofeste det, for det har jeg faktisk ikke oversikt over – de ulike avtalene og når de kan overdras og ivaretas av egne ansatte. Mitt svar på dette må bli så raskt som det er praktisk mulig. Det er regjeringens mål, og det er det vi arbeider ut fra.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Representanten behersker nynorsk godt, hørtes det ut som, så det er bra. Og det er riktig, som representanten Elvenes sier, at vi i vår politiske plattform har lagt til grunn at Hærens helikopterkapasitet skal styrkes i påvente av innkjøp av nye helikoptre, nettopp for å gjøre Hæren bedre i stand til både å trene og å øve på utnyttelse av helikopterstøtte i operasjoner. Som Hurdalsplattformen også sier, vil det være nødvendig å gjøre en nærmere vurdering før regjeringen bestemmer seg for en konkret tidsplan og omfanget av en sånn flytting. Den vurderingen er vi allerede i gang med i Forsvarsdepartementet. Når dette er klart, vil vi informere Stortinget på egnet måte om antall og tidspunkt og hvordan dette gjennomføres. Det er helt opplagt at regjeringens intensjon og målsetting er en løsning som i større grad ivaretar helikopterstøtte til både Hæren og spesialstyrkene. Det er selvfølgelig krevende når man har et visst antall helikoptre å ivareta som skal fordeles på en annen måte. Uavhengig av framtidig fordeling av dagens og nye helikoptre er det viktig for regjeringen å sørge for at kontraterrorberedskapen på Rygge videreføres. Det betyr at Forsvarets helikoptre skal kunne bistå politiet i skarpe operasjoner. Helikopterberedskapen på Rygge er også et avgjørende element for å løse Forsvarets oppdrag innenfor maritim kontraterror.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
I spontanspørretimen ga jeg honnør til Høyre for at man har økt bevilgningene til Forsvaret og styrket Forsvaret, men representanten Elvenes har jo på en glimrende måte nå illustrert at det fremdeles er store svakheter som den forrige regjeringen ikke har klart å rydde opp i, når det gjelder de utfordringene som representanten har påpekt på en særdeles god måte. Jeg trenger ikke å gjenta det. Alle disse områdene er regjeringen i gang med å jobbe med. Det er krevende, det er det ingen tvil om. Det å fordele disse helikoptrene og ta noen nordover og samtidig ivareta en god beredskap innenfor kontraterror kan gjøres på flere måter, f.eks. ved innleie av sivile helikoptre på en del områder hvor det er nødvendig. I tillegg er det viktig å minne om at politiet har fått styrket sin helikoptertjeneste.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2022-01-19:
Det er åpenbart regjeringens ambisjon at vi skal følge den planen. Som jeg sa tidligere i debatten i dag, tar vi også sikte på å legge fram en melding i løpet av året, med noen omprioriteringer i det vi gjør. Både Arbeiderpartiet og Senterpartiet var i forrige periode opptatt av å styrke Forsvaret. Noe av kritikken som ble anført mot den forrige regjeringen, var at en del kom for sent, og at det var for lite. Det har for så vidt representanten selv illustrert nå gjennom de svakhetene vi ser på f.eks. dette området. Hurdalsplattformen er tydelig på at dette er områder regjeringen vil prioritere og jobbe for å forbedre. Det er også mitt utgangspunkt. Det jobbes det for, og som representanten sa: Den som lever, får se hva som kommer i meldingen som blir fremmet for Stortinget på et eller annet tidspunkt i løpet av året.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-01-19:
Europa er i den mest alvorlige sikkerhetspolitiske situasjonen siden avslutningen av den kalde krigen. Det er en uprovosert aggresjon fra Russland mot Ukraina med betydelig styrkeoppbygging både på grensa til og i Ukraina. Det gjør at Russland igjen kan angripe Ukraina, og det kan skje på svært kort varsel. På tross av iherdig diplomatisk innsats for å avverge konflikt ville det være naivt å tro at faren for krig ikke er reell. Russland angrep Georgia i 2008, angrep Ukraina og annekterte Krim i 2014 og har drevet krigføring i Ukraina i åtte år. Akkurat nå er det mange østlige allierte som uttrykker sin tydelige bekymring for det som skjer i deres umiddelbare nærområder, og NATO planlegger nå for en del defensive tiltak på eget territorium. Hvordan mener regjeringa at Norge best kan engasjere seg i NATO i den nåværende situasjonen for å fortsette å være en troverdig og forutsigbar alliert?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-01-19:
Jeg er glad for signalene, både om at Stortinget naturlig nok vil bli involvert, og om at regjeringa har til vurdering det som eventuelt kommer fra NATOs side. Den forrige regjeringa prioriterte tungt å styrke det nordiske forsvarssamarbeidet gjennom NORDEFCO, helt tilbake til da vi hadde formannskapet i 2014. Den ulike sikkerhetspolitiske tilknytningen landene hadde til bl.a. NATO, har ikke vært til hinder for det. Det har resultert i mange konkrete ting, som f.eks. dialog om felles operasjonsplanlegging, deling av radardata, bruk av hverandres luftrom, osv. Dette tjener Norges sikkerhet på flere måter, bl.a. fordi en økt spenning i Østersjøregionen fort kan forplante seg til nordområdene. Gitt den utviklingen vi nå ser, hvilke konkrete planer har regjeringa for ytterligere å styrke NORDEFCO og det nordiske forsvars- og sikkerhetssamarbeidet innenfor de rammene vi har i NATO?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Jeg skal ta en litt annen innfallsvinkel enn den forrige taleren. Jeg skal være litt mindre hauk. Man skal lytte til NATO, og vi er faktisk medlem av NATO, så vi skal påvirke NATO også, ikke bare lytte til dem. Nå skal NATO i juni vedta et nytt strategisk konsept. I det konseptet ønsker USA å fjerne Russland som en strategisk partner. Det er dårlig nytt for Norge. Vil forsvarsministeren på møtet i juni, eller i forkant av det møtet i juni, prøve å påvirke USA slik at man beholder Russland som en strategisk partner, og selvsagt også beholder Ukraina som partner?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Gjenoppbygging av Forsvaret var en av hovedsatsingene i den regjeringen Fremskrittspartiet var en del av, og innkjøp og innfasing av nytt materiell og våpensystemer ble gjennomført i alle forsvarsgrenene. I tillegg ble det igangsatt en rekke reformer og omstrukturering internt i mange av Forsvarets avdelinger. Sjøforsvaret gjennomfører generalmønstring når fartøy skal settes i operativ drift. Det gir status for fartøyet og på mannskap og materiell. Det samme er blitt gjort i andre deler av Forsvaret. Stortinget informeres i dag gjennom regjeringen og forsvarssjefens årsrapport. Det gir kun stykkevis og delt innblikk i Forsvarets totale kapasiteter og behov. Brigademønstringer vil vise tydelig hvilke kapasiteter Forsvaret har, og Stortinget vil bli bedre informert både med hensyn til materiell, personell, organisering og de målene som er satt. En generalmønstring vil påvise eventuelle mangler, og de vil bli klarlagt og vil kunne korrigeres. Det vil være nyttig for Stortingets arbeid og samtidig gi forsvarskommisjonen som nå er nedsatt, en mulighet til å vurdere status i forhold til framtidige behov og planer. Den sikkerhetspolitiske situasjonen i Europa er i dag mer utfordrende enn på lenge, og det er avgjørende at man kan dokumentere at Forsvarets kapasiteter og kapabiliteter er i henhold til de forutsetninger som er lagt av Stortinget. En generalmønstring vil også vise hvor manglene er, og den vil også vise om man trenger ekstra bevilgninger til Forsvaret for å nå de målene som man har satt. I dag finnes det ingen sånn mekanisme. Man går fra budsjett til budsjett og revidert budsjett, men målene behøver ikke nødvendigvis nås, og det kommer ikke ekstra penger for å nå de målene man har satt. Det er veldig uheldig. Mitt spørsmål til statsråden er: Ser han behovet for å foreta en generalmønstring i hele Forsvaret, og vil han ta initiativ for å iverksette dette?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Takk til statsråden for et veldig klokt og fornuftig svar. Jeg har et tilleggsspørsmål som går ut på noe av det samme, og som på en måte bare markerer at det er et sånt behov. Det gjelder brigaden i Nord-Norge, som i flere år har fått tilført materiell i ulike kategorier, men det er flere prosjekter som har blitt utsatt, og det er derfor vanskelig å finne svar på hva materiellstatus er. Det jeg ønsker å vite, er hva som er faktisk materiellstatus. Jeg vil tro at en generalmønstring ville avslørt hva materiellstatus er, og da hadde jeg ikke trengt å stille dette spørsmålet, men jeg stiller det nå, når ikke en sånn mønstring har funnet sted.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Mitt spørsmål går til statsråd Borten Moe. Norge har, som et av få land, gratis universitets- og høyskoleutdanning for utenlandske studenter. Selv elever fra land hvor norske studenter må betale skolepenger, får studere gratis i Norge. Norske skattebetaleres subsidiering av utenlandske studenters gratisstudier i Norge anslås til omtrent 3,3 mrd. kr hvert år. Senterpartiet opplyste selv for noen år tilbake at den reelle subsidieringen var på om lag 5 mrd. kr fordi de utenlandske studentene også får stipend fra Lånekassen. De har også prioritet på studenthybler, og i Oslo har utenlandske studenter omtrent 70 pst. av studenthyblene. Fremskrittspartiet mener det er bra med internasjonale studenter i Norge og bra med et internasjonalt studentmiljø, men vi mener at Norge bør konkurrere på akademisk attraktivitet, ikke være på søkertoppen fordi det er gratis å reise til Norge for å studere. Vi ønsker at skattebetalerne i dette landet først og fremst skal betale utdanningen til norske studenter. For noen år tilbake hadde Ola Borten Moe, som nestleder i Senterpartiet, en kronikk på nrk.no hvor han sa at det er på tide å innføre skolepenger for utenlandske studenter i Norge. Jeg vil derfor spørre Borten Moe, nå høyere utdanningsminister, om han vil ta initiativ til nettopp dette, og i det minste sørge for at Norge innfører studieavgift for studenter fra land der norske studenter selv må betale studieavgift for å studere.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Som jeg nevnte i mitt forrige innlegg, bruker Norge nå omtrent 3,3 mrd. kr hvert år på å subsidiere utenlandske studenter i Norge. For noen år siden var det, ifølge NRK, Russland, Kina og Nepal som toppet listen over utenlandsstudenter i Norge. I innstillingen fra utdanningskomiteen i fjor, til meldingen En verden av muligheter, skrev både Senterpartiet og de andre rød-grønne partiene at det var et mål å få flere utenlandske studenter til Norge. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Hvor mange flere milliarder mener han det er riktig at norske skattebetalere bruker på å subsidiere utenlandske studenter før man eventuelt vurderer å innføre en studieavgift?
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Studentene har med rette, etter min mening, følt seg som taperne etter at regjeringens budsjett for 2022 ble endelig. Studiestøtten økes ikke. Regjeringen foreslår ikke flere studentboliger enn den forrige regjeringen, og flere valgløfter fra regjeringspartiene er dessverre brutt. Flere av studentorganisasjonene har krevd at studieavgiften knyttes til grunnbeløpet i folketrygden, G, og at den økes til 1,5 G, som vil være en økning fra dagens nivå på ca. 1,2 G. Fremskrittspartiet har foreslått det samme i sitt alternative budsjett. Jeg lurer derfor på om statsråden vil takke ja til en invitasjon til å møtes, hvor vi på tvers av politiske skillelinjer forplikter oss til i løpet av denne stortingsperioden å knytte studiestøtten til grunnbeløpet, G, og å øke den til 1,5 G for landets studenter.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
Det virker for meg som om statsråden ikke vil forplikte seg til en økning til 1,5 G, slik flere studentorganisasjoner har bedt om. Statsråden var inne på elleve måneders studiestøtte. Dette var forrige regjering – hvor også Fremskrittspartiet var med, fra 2017 til 2020 – med på å trappe opp gjennom en fireårsperiode. I Arbeiderparti–Senterparti-regjeringens første budsjett er det som nevnt lite for studentene. Spesielt når det gjelder studiestøtte, er flere studentorganisasjoner skuffet. Selv om statsråden ikke vil forplikte seg til en økning til 1,5 G, vil jeg spørre ham om han kan love at studentene får økt studiestøtte av denne regjeringen, og om han eventuelt kan gi en indikasjon på hva slags ambisjoner de har for å øke studiestøtten.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-01-19:
I Fremskrittspartiets tid i regjering var vi nettopp med på å øke studiestøtten fra ti til elleve måneder. Jeg registrerer at statsråden ikke vil love en økning i studiestøtten til alle landets studenter utover prisjustering. Mitt siste spørsmål handler om de reportasjene som bl.a. TV 2 har hatt fra Bergen og andre steder, om at mange av landets studenter bor i gamle og utslitte studentboliger. Noen stammer fra 1960-tallet og har ganske utdaterte fasiliteter. Dette har også min kollega Silje Hjemdal fokusert på. En av grunnene til at disse studenthyblene fortsatt brukes selv om de forfaller, er at dagens tilskuddsordninger ikke gir rom for å pusse opp gamle, eksisterende studenthybler, kun for å bygge nye. Jeg lurer derfor på om statsråden vil ta tak i dette og forplikte seg til ikke bare å øke tilskuddet til studentboliger, men også sørge for at deler av tilskuddet kan gå til å pusse opp gamle studenthybler som trenger oppussing.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
La meg først gi heder og ære til Gulati for å ha googlet gamle presseoppslag om meg selv. Det sies at man av og til møter seg selv i døra, det blir brukt som et uttrykk. Jeg tenker at det ikke nødvendigvis trenger å være negativt, for en treffer jo presumptivt en person som en kjenner godt og liker!(Munterhet i salen.) Når det er sagt, slår Hurdalsplattformen fast at vi skal videreføre det systemet som Fremskrittspartiet også støttet opp under og forvaltet i de åtte årene man enten satt i regjering eller hadde ansvaret for statsbudsjettet, og det er at å studere i Norge skal være gratis for alle. Jeg vil også tilføye at jeg har veldig sympati for argumentet som handler om at norske akademiske institusjoner over tid skal konkurrere i et internasjonalt marked med det utgangspunktet at man tilbyr utdanning og forskning av høy kvalitet. Det er et bedre utgangspunkt enn at man konkurrerer på pris. I en ideell verden er det et godt utgangspunkt for å ta en sånn diskusjon. (Munterhet i salen.) Endelig er det sånn at også på dette feltet har EØS-avtalen en del bestemmelser, så vi kan ikke innføre ett sett med regler for norske studenter og et annet sett med regler for studenter fra øvrige EØS-land. Men regjeringens politikk er, som sagt, å videreføre gratisprinsippet for norsk høyere utdanning for alle studenter, norske som utenlandske.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Det er ikke bare et mål om flere utenlandske studenter i Norge. At norske studenter skal ut og studere, er også et mål som et bredt flertall i Stortinget har sluttet seg til. Det å ha utenlandske studenter her hos oss og det at våre egne drar ut i verden, tror jeg er en veldig god måte å lære å kjenne verden på, lære å kjenne andre perspektiver på, og ikke minst en måte å orientere seg på i en verden som er stadig mer global. Vi kommer som sagt til å videreføre det systemet som det har vært bred enighet om i Stortinget – dvs. gratisprinsippet for høyere utdanning i Norge. Jeg vil ta avstand fra deler av de tallene som representanten Gulati trekker opp, bl.a. på bakgrunn av at en ikke kan skjevbehandle, heller ikke i prinsippet, mellom norske og svenske studenter eller danske og tyske, så lenge det er innenfor EØS-avtalens virkeområde. Det er rett og slett ikke mulig.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Jeg vil minne representanten Gulati om at vi i Norge har den kanskje mest sjenerøse studiefinansieringsordningen i verden. Ikke bare er høyere utdanning gratis for alle, den er i stor grad til stede over hele landet. Vi har et veldig godt system for studiestøtte, helt uavhengig av foreldrenes økonomi, som kommer alle til gode. Det er også sånn at gjennom enstemmige vedtak i Stortinget, har man i hele perioden de siste 15 årene prisjustert studentstøtten. Det har også kommet en betydelig opptrapping ved at den ellevte måneden nå er fullfinansiert for alle. Regjeringen har vært tydelig på at vår prioritering ligger i å innføre en tolvte måned for voksne studenter med omsorgsansvar for barn. Det mener vi er en riktig prioritering. Og så har vi fått på plass viktige velferdsordninger som treffer denne gruppen i inneværende statsbudsjett, bl.a. halv pris på tannhelse for de aldersgruppene det gjelder.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
La meg først tilføye at Fremskrittspartiet har sittet med regjeringsansvar i nesten de åtte foregående årene, og man har støttet statsbudsjettet i alle. Man vil ikke finne spor av noe av det Gulati her nå foreslår. Vi er opptatt av at vi skal ha en trygg og god økonomi for studentene, men vi mener også at det er helt ok at man jobber ved siden av studiene. Ikke bare er det en viktig arbeidskraftreserve for nasjonen og for alle som bor her, det er også sånn at det er viktig læring for studentene, etter mitt skjønn. Man kommer tettere på arbeidslivet, og man kommer tettere på den virkeligheten man uansett er nødt til å møte når man er ferdig utdannet. Vi kommer til å fortsette å forbedre studiestøtteordningen, men prioriteringen kommer til å være rettet inn mot de årlige prisjusteringene som alltid kommer, og så kommer det til å være målrettede tiltak inn mot de gruppene som trenger det mest. Den gruppen som spesifikt er nevnt, er studenter med omsorg for små barn.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Regjeringen har ambisiøse målsettinger om å øke byggingen av studentboliger i Norge, opp mot 3 000 boliger i året. I år er det hjemlet 1 650 nye studentboliger. Vi har også en generell utfordring knyttet til å utløse de studentboligene det faktisk bevilges penger til. Når det gjelder problematikken som representanten Gulati tar opp, ytes det ganske generøse tilskudd fra statens side for bygging av studentboliger. Det er for å holde husleia nede. Så er det sånn at studentsamskipnadene må ta et ansvar for å oppgradere og vedlikeholde bygningsmassen sin løpende, etter hvert som den blir eldre. Hvis vi innfører et tilskudd for oppussing av eldre studentboliger, vil ikke samskipnadene ha et insitament for å ta vare på eksisterende bygningsmasse. Det er etter mitt skjønn ikke heldig.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Til hovedinngangen på spørsmålet, som er den vanskelige situasjonen norske studenter har vært i knyttet til pandemibekjempelsen, er jeg 100 pst. enig. Det har vært en uhyre krevende situasjon både for elevene i skolen vår og ikke minst for studentene, som nå på to år knapt har hatt en normal hverdag. Jeg tror det er vanskelig å forestille seg hvor vanskelig og tungt det kan være, for studenttiden handler da om alt det den ikke skal handle om, og i tillegg får man konsekvenser knyttet til ensomhet, sosial isolasjon og manglende interaksjon med både lærestedet og andre. Vi har tatt tak i dette med ganske omfattende krisepakker til studentene og samskipnadene, og det ligger nå til behandling i Stortinget. Det jeg har å tilby på mitt felt, er ordninger gjennom Lånekassen, så spør representanten om dagpenger, ligger det hos en annen statsråd. Så langt har Stortinget ikke vært villig til å åpne for dagpenger for studenter.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Når det gjelder virkelighetsforståelsen og beskrivelsen, deler jeg langt på vei det representanten Raja tar opp. Det er ingen tvil om at dette har vært en uhyre krevende situasjon både faglig og sosialt for svært mange av landets studenter. Derfor var jeg også veldig fornøyd da vi forrige fredag endret regelverket. Campus har aldri vært stengt i denne omgangen, men vi presenterte da en klar forventning om at studentene nå skal tilbake på campus. Alle studenter skal få tilbud om fysisk oppmøte og fysisk opplæring. Så langt jeg vet, er universitetene og høyskolene allerede i full gang med dette, fra inneværende uke, og min tydelige forventning som ansvarlig statsråd er at universitetene og høyskolene følger opp. Mitt klare inntrykk er for så vidt også at de gjør det. Jeg opplever at det er stor utålmodighet i sektoren, både fra undervisningssiden og fra studentsiden, med tanke på å komme i gang og få en hverdag som er mer normal enn den har vært. Så er vi ikke helt tilbake på normalen ennå. Det er fremdeles noen begrensninger. Det er fremdeles anbefalinger om å holde avstand, og det er selvsagt en anbefaling om å drive undervisningen innenfor ansvarlige, smittevernfaglige rammer. Det mener jeg er naturlig på det tidspunktet vi er i pandemien nå. Forhåpentligvis vil helsemyndighetene våre komme med anbefalinger framover som gjør det mulig å ta tilbake en enda mer normal hverdag. Det er jeg i så fall veldig glad for. Jeg tror både jeg og representanten Raja og resten av salen krysser fingre og alt det som ellers er, for at vi alle sammen i løpet av ikke altfor lang tid får en normal hverdag.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Aller først: Nå er Raja dypt nede i de smittevernfaglige tilrådingene som regjeringen har basert sine runder på nå i siste omgang. Det står representanten selvsagt fritt til å gjøre, men jeg vil også bare minne om at hans egen regjering i stor grad bygde de tiltakene man selv satte i gang – tiltak som ikke var mindre inngripende – på akkurat de samme smittevernfaglige rådene som denne regjeringen gjør bruk av. Det jeg prøvde å få fram, var at vi har allerede tatt grep for å få studenter tilbake på campus, nettopp fordi vi deler virkelighetsoppfatningen av at det er uhyre viktig. Det ble presentert i slutten av forrige uke, og så langt jeg vet, er den jobben allerede kommet i gang. Det er presentert en klar forventning fra regjeringen om at alle studenter i Norge skal ha deler av studietilbudet sitt knyttet til fysisk oppmøte og vanlig interaksjon mellom lærere og elever. Avslutningsvis er det også slik at det finnes unntak i de anbefalingene vi har gitt til sektoren, som åpner for at man kan avvike fra én-meteren der det er nødvendig. Det håndteres av sektoren selv.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Når det gjelder innledningen på siste spørsmål, er vi på full fart inn i en helsefaglig diskusjon knyttet til pandemihåndteringen. Da er det i så fall en annen statsråd enn meg som skal stå her og svare på det. Men det er et uomtvistelig faktum at vi som regjering baserer de tiltakene som nå gjelder, på de samme helsefaglige rådene som Raja og forrige regjering gjorde bruk av. Det er det ingen tvil om. Så til det neste, om det er slik at jeg ikke har tatt noen aktive grep: Jo, det er jo det jeg prøver å formidle. Det er mulig at jeg er dårlig til å uttale meg, men vi åpnet betydelig opp i universitets- og høyskolesektoren i forrige uke, altså for fem dager siden. Det er presentert en tydelig forventning til alle universiteter og høyskoler, både fra regjeringen og fra meg som statsråd, om at det skal tilrettelegges for fysisk oppmøte og undervisning ved alle landets institusjoner og campuser. Det er også slik at alle elever og studenter på individnivå(presidenten klubber) skal ha hele eller deler av undervisningen sin fysisk. Det er også slik(presidenten klubber igjen) at det er mulighet for unntak fra én-meteren hvis det er forsvarlig ...(Presidenten avbryter.) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen) (Presidenten avbryter.)
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Jeg tror representanten Sanner har helt rett i at vi kommer til å trekke med oss senvirkninger av denne pandemien i ganske lang tid. Det er mange som har levd i en unntakssituasjon, ikke bare barn og unge, men selvsagt også studenter. Noen vil til og med hevde at det er ganske mange voksne som har levd i en unntakssituasjon, som nå snart har strukket seg over en periode på to år. Jeg tror det viktigste tiltaket er at vi klarer å bli ferdig med pandemien og kommer oss inn i en situasjon som ligner litt på den normalen jeg oppfatter at vi alle sammen ønsker å komme tilbake til. For å ta mitt felt, som jeg kan svare på vegne av: Innspillet, eller forslaget, om å lage en plan om å ha en samlet oversikt, både knyttet til status og utfordringer og til hvilke tiltak man eventuelt kan komme med fra fellesskapets side for å bidra så langt råd er, det tror jeg er et godt og konstruktivt innspill, som jeg skal ta med meg tilbake herfra.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Jeg tror vi alle sammen deler målet knyttet til både fleksible utdanningsløp, muligheten til å koble seg på og ta etter- og videreutdanning for godt voksne aldersgrupper senere i utdanningsløpet, og det å mobilisere en større del av befolkningen knyttet til å tette de kompetansehullene som vi helt åpenbart kommer til å ha i det norske samfunnet framover. Det er også et tema som står svært høyt på min agenda, og som vi allerede har fattet en del vedtak for å få på plass, bl.a. gjenåpning av campus på Nesna og en betydelig opptrapping innenfor spesialisering av sykepleiere og antall sykepleierstudenter rent generelt. Når det gjelder den forskriften som representanten henviser til, er det mitt inntrykk at det gikk fort i svingene med forrige regjerings arbeid med den. Vi har fått inn svært mange tilbakemeldinger fra sektoren knyttet til at det er vanskelig å håndtere, og at det faktisk til og med kunne virke kontraproduktivt knyttet til de takene man satte på egenbetaling. Det er ting som vi har behov for å vurdere nærmere, og se på, før vi eventuelt velger å iverksette forskriften sånn som den forelå fra forrige regjering, eller vi velger å gjøre endringer i den ved neste sving. Det må vi komme tilbake til.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-01-19:
Jeg er oppriktig usikker på om den forskriften forrige regjering vedtok, ville ha virket etter de hensiktene som representanten her redegjør for. Jeg tror tvert imot at det er en ganske stor sjanse for at den kunne ha virket kontraproduktivt, og at man ville ha fått et mindre utbud av akkurat de utdanningsløpene og utdanningsmekanismene som her etterspørres. Det er imidlertid noe som jeg og regjeringen har behov for å gå litt dypere inn i og vurdere, og derfor valgte vi å utsette denne forskriftsendringen. Hva ellers gjelder den mer generelle problematikken, har vi varslet en full gjennomgang av universitets- og høyskoleloven. Vi kommer til å gå gjennom finansieringssystemet. Finansieringssystemet for sektoren tror jeg kommer til å være helt sentralt for hvordan man klarer å nå de målene og behovene som samfunnet har for etter- og videreutdanning. Så handler det selvsagt også om å se på både dimensjoneringen og oppsettet knyttet til systemene våre for høyere yrkesfaglig utdanning og fagskolesystemet. Alle de tingene er varslet i Hurdalsplattformen, og alle de tingene kommer til å bli presentert for Stortinget i løpet av neste år og året deretter.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2022-01-19:
Studenter som begynte å studere i 2020, er nå halvveis inn i sin bachelorgrad og har knapt opplevd hvordan det er å ha en vanlig studietid. Vi vet også at mange studenters økonomi rett og slett ikke strekker til. Derfor lurer jeg på: Utover det statsråden allerede har lovet skal komme – forsinket strømlån og videreføring av det som var igjen av fjorårets krisepakke for studentene – vil statsråden komme med en ny krisepakke og gjøre som studentene ber om: innføre dagpenger for studenter og fjerne enmetersregelen i undervisningssituasjoner? Hvis ikke – hvorfor ikke?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-19:
Spørsmålet mitt går til fiskeri- og havministeren. Først vil eg berre seie at eg synest det er veldig bra at den nye regjeringa har utvida verkeområdet til fiskeriministeren også til hav, at ein rett og slett ser fiskeria som ein del av havet, at ein ser det samla. Det er veldig positivt. I går kom ei pressemelding frå regjeringa om at det er gitt 53 nye utvinningsløyve til oljeindustrien. Som det står i pressemeldinga, er dette leiterundar i dei mest modne områda på norsk sokkel. Det vil innebere både seismikkundersøking, leiteboring, utvinning osv. i desse områda. I pressemeldinga står det ikkje eitt ord om fisk. Dette er område som bl.a. inkluderer Eggakanten, tett opp til den kanten som er eit kjent norsk fiskeriområde, Tromsøflaket, berøring med Mallangsgrunnen, som er eit veldig viktig fiskeområde for store delar av Troms og Finnmark og delar av Nordland, og det er gytefelt for makrell og tobis. Det går rett inn i det som skulle vere poenget med ein statsråd på dette feltet, at ein skulle hegne om dei områda som er avgjerande for norsk fiskeri, slik at ein ikkje gjer noko som øydelegg for dei norske fiskeria. Eg har ikkje sett noko anna frå fiskerimyndigheitene, frå fagmyndigheitene, om at dei er motstandarar av utviding på stadig nye område for leiteverksemd. Dette er direktorat og fagmyndigheiter på statsråden sitt område. Ser statsråden det problematiske i eit fiskeri- og havpolitisk perspektiv at det blir utgreidd for oljeverksemd i desse områda?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2022-01-19:
Eg heng meg veldig opp i omgrepet «modne område», at statsråden på fiskeri berre adopterer det omgrepet. Modent for kven? Statsråden har ansvar for fiskeria. Dette er rike område for fiskeri. Det er fiskeområde. Fleire har også definert det som fiskefelt. Dette er gyteområde for makrell og tobis. Tobis har allereie blitt utfordra ganske mykje i Nordsjøen, men no kjem det ytterlegare utfordringar for ein nøkkelbestand for norsk fiskeri. Statsråden seier at det er utanfor hans konstitusjonelle ansvar, men det meiner eg er feil. Fiskeriministeren har ansvar for fiskeri. Dette er avgjerder som gjeld fiskeri direkte. Ein kan ikkje peike på nokon andre statsrådar her som tar ansvaret for fiskeria. Da er spørsmålet: Ser statsråden dette som problematisk i det heile? Er det gjort nokre berekningar frå hans departement om kva konsekvensar dette vil ha for norsk fiskeri?