trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-06-11:
Mot slutten av en lang og interessant debatt er det et par ting som jeg gjerne vil kommentere. Det ene dreier seg om Fremskrittspartiets beskyldninger mot Høyre om at vi har brutt vårt program og - jeg hadde nær sagt - løyet for velgerne. Da har nok Fremskrittspartiet brukt mer tid på å lese annonser fra ikke spesielt vennligsinnede aktører overfor oss i denne saken, enn de har brukt på å lese vårt program. Det er ingenting i vårt program som står i veien for at Høyre kan stemme slik vi stemmer i dag, og vi har heller ikke gitt inntrykk av annet. En annen kommentar som også kom fra Fremskrittspartiet, var at Høyre skulle være villig til å renonsere på Kirkens stilling og Kirkens integritet i det vi nå snakker om. Det synes jeg også er en ganske urimelig beskyldning. Høyre har vært klar på Kirkens stilling og har tatt forbehold om det i alle sammenhenger så lenge vi har håndtert denne saken, og i og for seg også i alle andre lignende sammenhenger. Vi kommer også fremover til å være helt klare på at Kirken skal ha en selvstendig stilling og selvfølgelig styre sine egne liturgier og sin håndtering av disse spørsmålene. I den sammenhengen merket jeg meg i og for seg representanten May Hansens svar på en replikk om obligatorisk borgerlig vigsel. Hun sa at hvis man hadde gått inn for å utrede dette nå, ville Kirken liksom slappe av og ikke ta stilling til disse tingene. Da tror jeg hun kjenner Kirken ganske dårlig. Jeg tror at dette kommer til å bli et stort tema innenfor Kirken også i tiden som kommer. Jeg håper at Den norske kirke vil finne gode måter å håndtere dette på. Så, avslutningsvis, rollen som far. Ja visst er det viktig å være far, og visst er det viktig å ha en far. Men vi lever i et samfunn hvor familiene er så mangfoldige. Det er noen som ikke har mor, også - faktisk en god del. Og det er noen som bor alene, det er noen som bor med to mødre, og det er noen som bor med to fedre. Dem har vi ikke snakket så mye om i dag. Vi kunne godt ha snakket mer om dem, egentlig. Kort og godt - vi lever i et samfunn som er avhengig av toleranse. Vi er avhengige av at vi ikke bruker pekefingeren mot hverandre, og det fordrer en litt annen tilnærming enn det Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet har demonstrert her i dag.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Det er eit uttrykk som meir enn noko anna har prega heile debatten rundt forslaget om ny ekteskapslov, og det er ordet diskriminering. Det synest som om frykta for å opptre diskriminerande har fått fleirtalet til å lukka auga for dei mange store og uavklarte prinsipielle sidene ved den føreslegne lovendringa. I motsetning til den norske regjeringa har dei i Sverige teke seg tid til ei utgreiing av desse spørsmåla. Ein av konklusjonane i den svenske utgreiinga - og den er vurdert opp mot menneskerettskonvensjonane - er at det ikkje er diskriminerande å halda oppe to lovverk, eit for heterofilt og eit for homofilt samliv. På bakgrunn av dette vert spørsmåla mine: Meiner representanten Gjul at homofile er diskriminerte i dagens ekteskapslov? Ja, eg vil utvida spørsmålet ytterlegare: Meiner representanten Gjul at sjølve biologien er diskriminerande?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
På grunn av at dette lovforslaget vert rusha igjennom - utan konsekvensvurderingar, utgreiingar eller liknande - står det igjen ei rekkje usvara spørsmål og for mange òg ei betydeleg usikkerheit om kva framtida vil innebera. Det er bl.a. stor uro hos eigarar av kristne friskular. Dei spør: Vil kristne friskular som underviser om ekteskapet som eit forhold mellom mann og kvinne, verte svartelista og mista statsstøtta? Dersom det er rett, set den nye lova både trusfridomen og foreldreretten i fare. Utan konsekvensvurdering og skikkeleg utgreiing har me lite å støtta oss til. Eg finn likevel litt trøyst i innstillinga, der ein samla komite viser til følgjande merknader under behandlinga av endringar i friskulelova. Der står det: «Private skolar som er etablerte og blir drivne på religiøst grunnlag, har høve til å gjennomføre opplæringa i samsvar med sitt syn og si overtyding, så lenge det blir informert om andre syn og norsk lovgiving på området. » Eg ber om at statsråden stadfestar at kristne friskular på denne bakgrunn framleis vil vera kvalifiserte for statsstøtte, sjølv om dei underviser i tråd med eigarane sitt syn og si overtyding. Men òg hos mange lærarar i den offentlege skulen er det betydeleg uro. Dei spør: Kva no - må eg halda tett med det som er mi tru og mi djupe overtyding? Eg håpar at òg her vil statsråden stadfesta at lærarar som lojalt underviser i det som er gjeldande rett, likevel skal ha fullt høve til å formidla at gjeldande ekteskapslov bryt med eiga trusoppfatning. Med andre ord: Kristeleg Folkeparti føreset at når det vert undervist i gjeldande lov og rett på ein korrekt måte, skal det òg vera fridom til å gje uttrykk for personleg tru. Eg håpar verkeleg at statsråden er tydeleg på at dei uttrykka som vert mykje brukte i denne debatten - toleranse, respekt og det å unngå diskriminering - òg skal gjelda i forhold til dei som har eit anna syn på ekteskapet enn det som Regjeringa har. Det fortener verkeleg idealistiske og ansvarsbevisste eigarar av kristne friskular, og det fortener verkeleg dei mange dyktige og lojale lærarane som kvar einaste dag er opptekne av å gjera ein skikkeleg, god jobb.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-06-11:
Regjeringa har fått kritikk for prosessen knyttet til denne loven. Venstre er veldig trygg på sin stemmegivning når de har hatt dette standpunktet over flere stortingsperioder, men jeg skjønner jo at det reises kritikk rundt en prosess der man bare har valgt én løsning i høringsprosessen, og der man heller ikke tar inn over seg den debatten og det som kom fram i høringen om andre modeller for ekteskapslov. Venstre har en veldig ryddig og prinsipielt god modell for en ny ekteskapslov, nemlig der man skiller den borgerlige vigselen og den religiøse seremonien. Det tror jeg hadde vært en mye mer samlende modell. Det hadde vært en modell som også de som føler denne ekteskapsmodellen som truende, kanskje kunne ha sett på som en mye mer samlende modell. Så spørsmålet mitt er: Når Regjeringa har lagt så mye «trøkk » på å gjøre en endring som de har gjort, hvorfor var ikke Venstres modell mer med i debatten, slik at vi kanskje kunne ha unngått den usikkerheten som mange mennesker føler?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-06-11:
Det var mange inkonsekvente meldinger fra Fremskrittspartiet. Det skjønner de sikkert sjøl, når de må bruke opp replikkordskiftet på sine egne for å slippe at noen påpeker det. Det er nytt at Fremskrittspartiet plutselig er for pappas tilstedeværelse og likestillingspolitikk. Det er også ganske nytt at de er engstelig for faren for fremmedgjøring av folk fra andre kulturer. Jeg skal ikke bemerke det. Men jeg skal spørre om noe helt annet. Jeg er medlem av et liberalt parti som er medlem av en internasjonal bevegelse av liberale partier. Retten til å gifte seg, uavhengig av seksuell legning, er faktisk en veldig viktig sak for alle liberale partier rundt om i hele verden. Fremskrittspartiet har av og til prøvd å presse seg inn i denne familien, og påstår at de skal tilhøre denne familien internasjonalt som et søsterparti. Kan jeg nå få en endelig avklaring fra Ulf Erik Knudsen om at Fremskrittspartiet aldri kommer til å kreve retten til å være en del av de liberale partiene i verden, med det standpunktet de har når det gjelder ekteskapet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-06-11:
Nei, jeg oppfatter oftest Høyre som å være veldig konsistente og prinsipielle i tilnærmingen til ulike spørsmål. Venstre har en annen modell for ekteskapslov, som Høyre støttet i en utredning om denne saken, men de ønsker ikke å stemme for vår lovtekst. Mitt spørsmål er: Tror representanten at det er mulig å få med Høyre i en annen regjeringskonstellasjon, f.eks., for å få til en mer ryddig ordning for hva som er statens oppgaver, hva staten har noe med, og hva som hører kirkesamfunnene til?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-06-11:
Jeg vil gjerne fortsette videre der, for jeg skjønner at SV ikke har fått idealmodellen sin. Det skjer ofte når man skal samarbeide med andre partier. I denne saken, som er en viktig sak, har jo Senterpartiet fått lov til å stå fritt. Da skjønner jeg ikke hvorfor SV ikke får lov til å stemme for en utredning av det de prinsipielt mener. Vi kan gjerne koble borgerlig vigsel til denne saken, men den utredninga som ligger i forslaget, hadde fått flertall hvis SV hadde fått lov av de andre regjeringspartiene til å stemme for den. Så hvorfor kjempet dere ikke for det? Hvorfor ønsket dere ikke å utrede den modellen dere sjøl prinsipielt er for?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-06-11:
Senterpartiet har vært opptatt av å beholde den sterke folkekirka, og har i debatter tidligere sagt at Venstres modell med å skille borgerlig vigsel og velsignelsen er med på å svekke Kirken. For kort tid tilbake giftet «kronprinsessen », eller egentlig mest definert her i salen som statsråden for samferdsel, Liv Signe Navarsete, seg først borgerlig, for så å få sitt ekteskap velsignet i Sjømannskirka i London. Er det slik at hennes måte å inngå ekteskap på på noen måte svekker Kirken?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-06-11:
Som representanten Gjul kan se, har vi faktisk fått med oss Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet på et forslag om å utrede borgerlig vigsel - altså et veldig prinsipielt skille. Jeg mener at Venstres modell med å skille den borgerlige delen og den religiøse delen har gjort at den engstelse som fins i befolkningen for at man nå skal presse på Kirken et standpunkt den ikke har, eller presse igjennom noe man ikke har, kanskje kunne blitt betraktelig mindre. Jeg har et positivt menneskesyn i bunn og grunn, så jeg har også tro på Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti i denne saken, at det er mulig å gjøre noen ting. Jeg hadde håpet en sånn prosess, hvis Regjeringa hadde utredet den modellen skikkelig på forhånd, faktisk kunne vært med og samlet Stortinget om en opprydding mellom jus og kirke, og at vi faktisk da hadde fått en modell som ikke noen syntes det var så viktig å kjempe imot.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-06-11:
Nei, jeg mener at det er representanten Knudsen som tar fra disse ungene rettighetene. Disse ungene kommer til å komme, uansett. Det å ta fra disse parene muligheten til å få assistert befruktning i Norge, der sæddonor faktisk er kjent, tar fra ungene muligheten til faktisk å få vite sitt biologiske opphav. Hvis Fremskrittspartiet prøver å ha en prinsipiell tilnærming til dette, er det ganske underlig at heterofile par gjerne kan få dette, og det er ikke til forkleinelse for barnets rettigheter til å få vite sitt biologiske opphav at de ikke får vite det før de er 18. Men det at lesbiske par kan få det, og ungene ikke kan få vite det før de er 18, er en stor trussel mot barnets rettigheter. Her er det en ganske stor inkonsekvens i Fremskrittspartiets standpunkt.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-06-11:
Jeg kan beklageligvis ikke gi et like underholdende svar som representanten Thommessen klarte, men prinsippet er ganske enkelt: Heterofile par må også prøve litt. Vi mener at også lesbiske må prøve litt, da med å betale det som ikke er noen stor sum for å få mulighet til å prøve å bli gravid på vanlig måte ved hjelp av inseminasjon. Det tror vi ikke vil være noen stor belastning. Dette er faktisk et forsøk fra vår side på å likebehandle. Det er faktisk slik at heterofile par heller ikke kan komme og få assistert befruktning før man har prøvd litt, noen år. Så dette er faktisk et forsøk på å likebehandle og ikke et forsøk på å forskjellsbehandle.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-06-11:
Nå mener vi at dette gir åpning for adopsjon, som faktisk gjør det lettere for homofile par å få muligheten til også å få et barn, hvis det er det man ønsker og det også er best for barnet. Venstre er veldig mot bruk av surrogatmødre fordi det åpner et helt annet moralsk perspektiv. Det handler om at man bruker kvinnekroppen til å selge det å produsere barn - som et salg. Det er vi veldig skeptiske til. Vi mener det er baserer seg på et kvinnesyn som vi ikke vil legge til grunn i lovgivningen. Derfor er vi veldig kritiske til bruk av surrogatmor, selv om vi mener at de andre tingene som vi åpner for her, ikke har de moralske perspektivene i det hele tatt.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Først bare noen korte kommentarer om saksordførers framleggelse av saken. Jeg synes vel ikke hun gjorde rede for hele komiteens syn, og det burde kanskje saksordfører ta inn over seg. Når jeg nå har sittet og hørt saksordfører snakke om de homofiles rett, er det fristende for meg å tro at saksordfører også mener at det er en rett for homofile å få barn. Da vil jeg komme til proposisjonen, som åpner for og aksepterer at lesbiske faktisk kan dra til Danmark og få assistert befruktning der donor er ukjent. Er Gjul fornøyd med, og synes hun det er greit, at vi bryter Barnekonvensjonen og fratar barna retten til å vite om og kjenne sitt biologiske opphav?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Høyre er tuftet på tradisjoner og verdier og ikke minst forutsigbarhet. Men i Innst. O. nr. 16 for 2003-2004 sier Høyre, sammen med Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, følgende: «Barnløshet hos par av samme kjønn skyldes imidlertid ikke medisinske forhold som infertilitet. En utvidelse av tilbudet om assistert befruktning til lesbiske par innebærer at dette helsetilbudet utvides til personer som ikke er barnløse av medisinske årsaker. Flertallet mener at dette representerer en sykeliggjøring av barnløshet som ikke er ønskelig. » Like fullt går altså Høyre inn for assistert befruktning i dag. Da kunne jeg tenke meg å spørre representanten Thommessen: Er det slik vi skal ha det framover også? Er det uforutsigbarhet som skal prege Høyre i framtiden?
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Først en bitteliten kommentar til det representanten May Hansen sa om diskriminering på grunn av seksuell legning. Nå er det vel ikke bare homofile som har seksuell legning, så fremdeles er det mye diskriminering på grunn av seksuell legning i Norge. Når det gjelder denne loven, vet vi at vi begge to, representanten Hansen og undertegnede, er forkjempere for barnas rettigheter. Hva med barnas rettigheter til å ha kunnskap om og kjennskap til sine biologiske foreldre før de er 18 år? Representanten er jordmor og bør også vite betydningen av kjennskap til og tilknytning til biologisk far. Er det ok at det biologiske opphavet blir til et frø og en parentes, slik vi har hørt i denne saken?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-06-11:
Først en liten opplysning etter å ha hørt representanten Knudsens innlegg: Han refererte selv til begrepet «biologisk evne ». Da vil jeg bare opplyse representanten Knudsen om at homofile og lesbiske ikke er sterile.(Munterhet på galleriet) De kan nemlig få barn, og de får barn. Det er det denne saken handler om. (Munterhet på galleriet) Så viste representanten Knudsen selv til sitt eget partis prinsipprogram. Jeg vil sitere følgende, som han ikke leste: «Det fundamentale i Fremskrittspartiets samfunnssyn er troen på og respekten for det enkelte menneskes egenart og retten til å bestemme over eget liv og økonomi. Enkeltmennesket er den største ressursen i samfunnsutviklingen » sammen med familien og den private eiendomsretten. Fremskrittspartiet hyller familien som institusjon i mange andre sammenhenger også, og ut fra dette er det for meg en gåte at Fremskrittspartiet ender opp med et standpunkt hvor man begrenser homofiles og lesbiskes rettigheter i forhold til retten til å stifte familie, altså samme rettigheter som alle andre. Kan representanten Knudsen forklare hvordan det kan ha seg at man på den ene siden hyller familien - og individet - og på den andre begrenser dette for utvalgte grupper i samfunnet?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-06-11:
Paradoksene i denne debatten står i kø. Inkonsekvent argumentasjon er ikke vanskelig å finne hos dem som verdsetter familien som sosial enhet, men som samtidig ikke vil inkludere alle i å få like muligheter til å stifte familie. De samme argumenterer sterkt for sin motstand mot ny ekteskapslov av hensyn til barna. Men også dette er et underlig argument, for det er bl.a. av hensynet til barn av homofile og lesbiske at vi vedtar en ny ekteskapslov. For meg virker det som om mindretallet i prinsippet er imot at homofile og lesbiske kan få barn, og derfor later som om de ikke eksisterer. Jeg har ennå til gode å høre fra mindretallet hva som er bra med den juridisk uklare situasjonen mange barn lever med i dag. Det er mange norske barn som i dag lever med homofile og lesbiske foreldre. Nå får også de like juridiske rettigheter i forhold til de voksne de lever sammen med. Dermed får disse barna den juridiske tryggheten som alle andre barn med den største selvfølge har. Jeg har derfor problemer med å forstå hvordan det er mulig å argumentere mot ny ekteskapslov av hensyn til barns beste. Barn trenger trygghet, omsorg og masse kjærlighet, fra sine foreldre og fra andre voksne som er en del av barnets liv. Evnen til omsorg og kjærlighet har ingenting med seksuell legning å gjøre, slik enkelte hevder å tro. Derfor er ikke seksuell legning relevant i forhold til en debatt om barns beste. Mange andre saker vi behandler i denne salen, handler om å fordele goder og ressurser - materielle goder. Prioriterer vi ett politikkområde, gjør vi det ofte på bekostning av noe annet. Men det fantastiske i denne saken og i andre saker som handler om å utvide rettighetene, er at det ikke begrenser andres rettigheter. Et gode som inntil nå er forbeholdt heterofile, blir nå utvidet til å gjelde homofile og lesbiske - og det går ikke ut over noen andre. Heterofile - enten de er kristne, ikke-troende, muslimer eller sikher - kan alle fortsette å leve sine liv slik de har gjort til nå, for denne lovgivningen truer ingen. Tvert imot gjør den Norge til et mer åpent og mer inkluderende samfunn enn før.
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2008-06-11:
Som representanten Knudsen var inne på, har det vært svært mange henvendelser i denne saken - flere enn jeg har opplevd i noen annen sak. Det meste har vært god og saklig informasjon, men det har også forekommet direkte trusler og sjikane, i en språkdrakt som jeg tar sterkt avstand fra. Er representanten enig med meg i at ingen, verken politikere eller andre, fortjener trusler på grunn av sitt politiske standpunkt eller for så vidt legning, at alle - uavhengig av standpunkt, legning eller hva det måtte være - har krav på respekt, og at den form for påvirkning av Stortinget ikke på noen måte er ønskelig? Det er ikke slik vi ønsker å jobbe med disse vanskelige og krevende spørsmål.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
Fremskrittspartiet står sammen med Kristelig Folkeparti i en merknad som sier at det er kun 127 lesbiske og homofile partnerskap som er inngått i 2006. Det totale antallet likekjønnede partnerskap utgjør dermed om lag en halv prosent av det totale antallet inngåtte ekteskap og partnerskap. Disse medlemmer mener derfor at statistikken gir god grunn for å trekke den slutningen at det er en meget liten andel av befolkningen som aktivt arbeider for en felles ekteskapslov. Dette er en interessant analyse. Er det slik at Fremskrittspartiet nå har blitt et parti som kun ivaretar saker der hvor det er et flertall, statistisk sett, for at folk ønsker en endring? Jeg syns faktisk Fremskrittspartiet har vært et parti som har stått på for en del svake og utsatte grupper. Jeg lurer på om man nå har endret politikk, eller gjelder dette bare lesbiske og homofile?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
Høyre og Venstre legger til grunn at det å være lesbisk ikke er å være syk. Det å være heterofil er vel heller ikke å være syk. Det er ulike grunner til at heterofile er sterile, infertile - det kan til og med være selvforskyldt. Det jeg lurer litt på, er at representanten Thommessen sier at dersom heterofile ikke blir gravide ved vanlig samvær, så skal alt legges til rette. Men det er jo faktisk slik at har man en seksuell orientering som lesbisk, kan det hende at man verken kan eller vil ha dette vanlige samværet. Det representanten Tommessen også er opptatt av, er barns rettigheter til å kjenne sitt opphav. Er man ikke litt engstelig i Høyre for at man her legger til grunn en praksis som faktisk gjør at man ikke får kjent donor i Norge?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
Det er helt riktig at SV er opptatt av barns rettigheter, og vi mener at denne endringa i loven nå gir barn rettigheter på lik linje med andre barn i Norge som vokser opp med en forelder, som er adopterte, eller som lever med to foreldre av samme kjønn. Representanten Woldseth vet også - vi har sittet i denne komiteen veldig lenge - at i forrige periode gav faktisk SV Regjeringa flertall for kjent donor i Norge. Det betyr at når vi nå åpner for assistert befruktning i Norge, gir vi faktisk barn av lesbiske rettigheter til å vite sitt opphav når en er 18 år. Det er helt riktig. Men det er også slik for heterofile. Heterofile får også assistert befruktning. Hvis vi skal følge retorikken til Fremskrittspartiet, må Fremskrittspartiet være imot adopsjon og imot assistert befruktning for heterofile.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
Det er helt riktig at jeg er jordmor og har reservasjonsrett i enkelte saker. Jeg mener faktisk at det ikke er nødvendig å gi en reservasjonsrett for helsepersonell i denne saken, fordi man nå skal likestille heterofile og lesbiske og behandlinga av dem innenfor et system som heter helsevesenet i Norge. Det er et stort system. Helsepersonell bør ikke delta i denne typen behandlinger, det vet vi jo. Så det er ikke noe problem for folk ansatt i det norske helsevesen ikke å være med på assistert befruktning av lesbiske hvis man ikke ønsker det.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
Jeg kan ikke si at en innbydelse til Kirken er en konfrontasjonslinje. Det er utrolig mange i Den norske kirke, det hørte vi også på høringa, som er positive til å vie lesbiske og homofile. Når det gjelder dette med utredning av borgerlig vigsel, har vi hørt av innleggene her i dag at det ikke er slik at man hadde fått flertall for en borgerlig vigsel. Det er snakk om en utredning. SV har fremmet forslag om borgerlig vigsel mange ganger, og det er vel kun Venstre som har støttet oss i det. Vi ønsker primært et skille mellom stat og kirke og en borgerlig vigsel for alle. Men vi har altså nettopp inngått et forlik i Stortinget i forhold til stat-kirke, hvor man påberoper seg fortsatt å ha en folkekirke, og det er den største vigselsinstitusjonen vi skal ha. Vi mener faktisk at bakgrunnen for dette forslaget er å utelukke lesbiske og homofile fra en kirkelig vigsel.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
Det er ikke slik at vi ikke fikk lov, men vi mener faktisk at den utredninga burde vært fremmet i forbindelse med det forliket vi nettopp har hatt når det gjelder stat-kirke. Jeg er litt i stuss over at Venstre har gått inn på denne retorikken som i utgangspunktet var benyttet av Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet, for faktisk å utelukke at Kirken tar stilling til å vie homofile og lesbiske. Denne loven handler om likhet mellom to mennesker som elsker hverandre, for å kunne inngå et juridisk ekteskap. Det forslaget som ligger her om utredning, hadde ikke ført til at vi hadde fått borgerlig vigsel. Det hadde bare ført til at Kirken kunne lene seg tilbake og si at dette tar vi ikke stilling til. Det ønsker ikke SV, og det hadde kanskje vært greit at Venstre hadde støttet oss i det.
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
Kristelig Folkeparti har i innstillinga flere ganger sagt at det optimale for et barn er å vokse opp sammen med mor og far, og at det biologiske opphavet er veldig viktig. Det er faktisk ganske mange barn i Norge som ikke lever i den settingen. Veldig mange barn bor med én forelder, mange barn er adoptert, og mange barn er født inn i lesbiske forhold og partnerskap og lever med to foreldre av samme kjønn. Er ikke Kristelig Folkeparti bekymret for at man sender ut et signal til veldig mange barn i Norge om at den familiesettingen de bor i, ikke er optimal eller god nok? Er man heller ikke bekymret for at man ved ikke å gi assistert befruktning i Norge, faktisk utelukker at barn får vite hvem som er donor?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
Vi hadde et særdeles uklart replikkordskifte her mellom representanten fra Høyre og meg i stad, så jeg prøver meg nå på nytt. Det er slik at lesbiske og heterofile blir forskjellsbehandlet av Høyre og Venstre i innstillingen ved at lesbiske da skal betale for inseminasjon, mens det skal ikke heterofile gjøre. Samtidig er man veldig opptatt av at det er kjent donor. Man sier: «Klinikk i land som har anonymitet for sædgiver skal ikke regnes som «godkjent helsestell » i henhold til kravene. » Her legger man opp til en forskjellsbehandling av heterofile og lesbiske ved å si at lesbiske skal betale for sin inseminasjon. Det betyr faktisk at man går på Internett, eller finner andre løsninger. Det betyr også at barn i Norge i større grad blir født med ukjent donor fordi man mener at noen skal betale for det, mens andre ikke skal betale noe for det. Hva mener Venstre om det?
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
På mange måter syns jeg denne debatten har vært ganske trist, fordi man her klassifiserer det eneste saliggjørende som mor, far og barn. Det er det som er best for barn. Vi vet at slik er det ikke. Det er også slik at man signaliserer til alle de barna som bor med én forelder, som er adopterte, og som har andre familiesettinger, også to foreldre av samme kjønn, at det ikke er bra nok. Det er jeg også helt uenig i. Vi vet at det er bra nok. Det som er bra for barn, er at de har gode omsorgspersoner rundt seg, at de har rettigheter på lik linje med andre barn, og at det er en sosial setting som vi legger opp til i samfunnet rundt dem, som mange har vært inne på, som menn i barnehager, menn i barneskolen, men også at man har en stor og god familie rundt seg som kan være omsorgspersoner. Jeg ble utdannet jordmor i 1976. Da satte vi en «S » foran navnet til kvinner som var enslige forsørgere. Det stod for spuria, som betydde at de fødte uekte barn. Det er mange som har vært inne på den korte historien vi har når det gjelder diskriminering i dette landet. Jeg mener dette videreføres langt på vei fra denne talerstolen i dag fra Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet. Jeg mener faktisk konsekvensen av den innstillingen som ligger i denne saken, og konsekvensen av den debatten vi har hørt i dag fra Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet, må være at de er imot adopsjon, at de også er imot assistert befruktning for heterofile, og at de også faktisk er imot at enslige forsørgere oppdrar barn alene. Opposisjonen til og motstanderne av denne loven har også vært opptatt av mer utredning av lovforslaget. Jeg har ingen tro på at en utredning på noen som helst slags måte hadde endret synspunktene til de representantene som sitter i denne salen i dag. Felles ekteskapslov er et verdispørsmål. Det handler om menneskerettigheter, og det handler om diskriminering. Jeg vil også si at denne dagen mener jeg er en seier for retten til å elske hverandre og leve sammen innen trygge juridiske rammer, både for voksne og for barn. Så vil jeg nevne et lite innlegg som har stått i Østfold-avisene etter 17. mai: Vær som fortjent, med tre grader og regn. Jeg tror ikke været hadde noe med oss østfoldinger å gjøre, men kanskje himmelens Gud ville fortelle oss nettopp på denne grunnlovsdagen at vi har en regjering og et storting som er i ferd med å endre ekteskapsloven. Jeg har fulgt med på været i hele dag: mye blå himmel, strålende sol. Gratulerer med dagen!(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-11:
Jeg har stor respekt for at det er ulike syn i denne saken. Når representantene fra Kristelig Folkeparti sier at SV tillegger dem meninger og standpunkter de ikke har, sier jeg at i forhold til innstillinga i denne saken, og i forhold til den debatten vi har hatt, kan ikke jeg skjønne annet enn at Kristelig Folkeparti er imot assistert befruktning også for heterofile, fordi man sier at man ved fravær av far frarøver barna en far. Det samme gjør man jo ved adopsjon, man frarøver barna sitt biologiske opphav. Det utfordret jeg Kristelig Folkeparti på, men de har ikke svart på det. Og er det sånn at Kristelig Folkeparti er imot sæddonasjon? Det synes jeg faktisk man kunne svart på. Denne debatten handler imidlertid om likestilling av lesbisk, homofil og heterofil kjærlighet, og også om likestilling av rettigheter for barn født av to foreldre.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Kristelig Folkeparti mener at en så grunnleggende forandring i en av samfunnets viktigste institusjoner burde ha vært grundig utredet før det fremmes et lovforslag. Dette har både Frankrike og Sverige tatt seg tid til. Høyre var ute i media og gav sin støtte til lovforslaget, et forslag som var svært mangelfullt utredet, allerede før det var sendt til Stortinget. I dag skriver Høyre at de er enig i at det hadde vært fornuftig både med en grundig utredning og med en større kommisjon som kunne vurdere forslaget til ny ekteskapslov. Likevel støtter ikke Høyre vårt forslag om å sende loven tilbake for å bli bedre utredet. Det hjelper lite å protestere for all verden, når en blir med på ferden. Mener virkelig Høyre at saken er tilstrekkelig utredet til å fatte vedtak?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Jeg merket meg at representanten May Hansen i sitt innlegg påberoper seg flertallet av Norges befolkning for det som skjer i dag. Det vi vel kan slå fast med nokså stor sikkerhet ut ifra flere målinger, er at den norske befolkning er svært splittet og delt omtrent på midten i synet i denne saken. Så til spørsmålet mitt: Norges Kristne råd, som representerer bredden i norsk kristenliv, har i forbindelse med denne behandlingen bedt om å få utredet obligatorisk borgerlig vigsel. I den åpne høringen var representanten May Hansen svært opptatt av obligatorisk borgerlig vigsel og stilte flere spørsmål angående denne saken. Da spør jeg: Hva er det som har endret seg for SV og for representanten May Hansen, siden hun ikke har fulgt opp sin positive innstilling til dette i forbindelse med høringen, og nå velger - også i innlegget - å kjøre en konfrontasjonslinje mot Kirken der en håper og ber om at Kirken må ta dette ansvaret i framtiden?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Flere talere har i sine innlegg forsøkt å stemple Kristelig Folkepartis syn i denne saken som svært intolerant og diskriminerende. Dessverre har også begge statsrådene som har hatt ordet i denne saken, framført et syn som ligger nært opp til harselering av hva Kristelig Folkeparti står for. Det er ikke etter mitt skjønn en statsråd verdig. Vi konstaterer at det nå har blitt intolerant og diskriminerende å tale barnas sak i dette huset, men derimot helt legalt å fremme de voksnes rettigheter, på tross av hva slags konsekvenser det får for barna. Representanten Trettebergstuen trakk fram alle som i dag og i framtiden vil sette seg på Säfflebussen for å få oppfylt sine ønsker om å få barn. I Kristelig Folkeparti erkjenner vi selvfølgelig retten til og ønsket om å få barn, men hun unngikk glatt disse barnas rett til å få lov til å si pappa og finne sin pappa en gang i framtiden. Hvis dette barnet en gang i framtiden finner sin pappa, hvordan vil det møtet bli? Har man tenkt over konsekvensene av det man vedtar i dag? Røtter er grunnleggende for hvert enkelt menneske, det å lete tilbake, og det å finne sine røtter. Det har vært mye snakk om diskriminering av homofile og lesbiske, men flertallet i denne salen overser glatt den diskrimineringen av barn som vi vedtar i dag. Vi fratar mange barn det som er en menneskerett, nemlig å få muligheten til å kjenne sitt opphav. Kristin Halvorsen avviste dette ganske lett med en setning - hvis de en gang i livet vil forsøke å oppsøke sin far. Ja, all erfaring tilsier at mennesket vil søke sine røtter. Det vil også skje i denne sammenhengen. Barn vil søke sitt opphav. Representanten Karita Bekkemellem hadde også et kraftig angrep på Kristelig Folkeparti og krevde ydmykhet. Men det var svært lite ydmykhet overfor egne standpunkt. Kampen for barnas rettigheter er det mindretallet som etter mitt skjønn står for i dagens debatt. Kristelig Folkeparti skyver forholdet til barna foran seg, sa Olav Akselsen i debatten. Ja, jeg er stolt av å tilhøre et parti som har trygg oppvekst som hovedsatsingsområde. Vi er stolte av å tale barnas sak i denne debatten.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Alle partier i denne sal har ment noe om partnerskapsloven. De som har snudd mest, er de som i dag sier at partnerskapsloven er diskriminerende. Arbeiderpartiet sa noe helt annet da partnerskapsloven ble vedtatt. Jeg er glad for at vi i dag har en debatt i denne sal om hva som er dagens situasjon. Dagens situasjon er at det foreslås en lov som vil endre barns rettigheter og oppvekstvilkår. Vi ønsker å beholde partnerskapsloven og ekteskapsloven, og anerkjenner disse lovene.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Loven sier i dag at det gis mulighet for at enslige skal bli vurdert som adoptivforeldre dersom det er til «barnets beste ». Det finnes noen eksempler: Dersom en enslig er den som står nærmest barnet i en situasjon der foreldrene f.eks. dør i en ulykke, kan det være rett å åpne for at en enslig skal få adoptere. Dersom foreldrene dør, og den onkelen eller tanten som står nærmest barnet, er homofil og lever i et homofilt parforhold, støtter Kristelig Folkeparti at dette paret skal få adoptere barnet. Vi har alltid barnets beste som vårt utgangspunkt i adoptivsaker.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Når et barn skal adopteres, er det samfunnet som skal legge til rette for hvordan familielivet skal bli. Det fins mange grunner til at barn vokser opp med en av foreldrene, men når samfunnet skal lage regler for adopsjon, skal de velge det optimale. De skal velge en far og en mor og legge forholdene til rette for alle andre familiekonstellasjoner, og selvfølgelig gjennom barnehage og skole sørge for at alle barn får møte omsorgspersoner av begge kjønn. Ved adopsjon er det samfunnet som skal ha ansvaret for å legge til rette for dette.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Slik som lovverket er i dag, gis assistert befruktning til ektepar som lever i et stabilt forhold. Det støtter Kristelig Folkeparti. Der vil det være en far og en mor for barnet i oppveksten. Vi ønsker ikke å utvide denne muligheten utover det parforhold som gjelder i dag. Dette gir meg også muligheten til å svare på May Hansens andre spørsmål, nemlig hvorfor vi ikke vil støtte assistert befruktning i Norge der vi kan få kjent donor. Vi ønsker at et barn fra fødselen av skal få vite hvem det biologiske opphavet er. Med kjent donor er det fra 18 år. Vi støtter subsidiært forslaget fra Venstre og Høyre om at donor skal være kjent.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
I all lovgivning har vi fokus på barn og barns rettigheter. Dette blir å snu hele debatten på hodet, for den saken som vi behandler i salen i dag, handler om voksnes rettigheter til å få barn. I saker der vi diskuterer barns rettigheter, ønsker vi at alle barn, uansett foreldre, opphav, herkomst, skal ha like rettigheter i Norge. Det gjelder også våre innvandrerbarn. Men da er det barnet som er utgangspunktet for debatten. I dag er det de voksnes rettigheter som står på dagsordenen.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Representanten Trond Lode sa nettopp at han hadde endret standpunkt når det gjelder ekteskapsloven. Har han endret standpunkt når det gjelder familien og et barns rett til å ha en mor og en far? Det har vært slik politisk at man jobber veldig for at fedre skal få mer tid i hjemmet - med pappapermisjon, rett til fravær fra jobb dersom barnet er sykt, en masse ting som gjør at det blir mulig for barn å være mer sammen med sin far. Og det er en masse ordninger med kvotering til jobben i barnehage og skole som gjør at barn som gjerne lever med sin mor, får møte flere menn i oppveksten. Har representanten Trond Lode og Senterpartiet nå fått et nytt syn på behovet for en far og en mann i oppveksten?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Jeg må få lov å rette opp en åpenbar feil i statsråd Kristin Halvorsens innlegg. Det er ikke slik at Kristelig Folkeparti har tenkt å foreslå at Stortinget skal vedta at én biologisk mor og én biologisk far skal leve sammen og elske hverandre hele sitt liv. Noe sånt sa statsråden. Det er feil. Det har vi ikke sagt. Og jeg kan stille spørsmålet om det er fordommer som gjør at statsråd Kristin Halvorsen tillegger oss slike meninger som vi slettes ikke har. Vi har heller ikke sagt at barn som vokser opp sammen med lesbiske eller homofile foreldre, har det vondt, eller skal ha det vondt eller ikke skal ha de samme rettighetene. Tvert imot ønsker vi at alle barn skal være likeverdige. Alle barn skal ha like rettigheter. Ingen barn skal diskrimineres. Denne debatten i dag handler om de voksnes rettigheter, og jeg vil håpe at jeg får et direkte ja- eller nei-svar på følgende spørsmål: Mener statsråd Kristin Halvorsen at det er en menneskerett å få barn?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-06-11:
Jeg skal ikke gjenta argumentene for vår stemmegivning i dag, men jeg har lyst til å gjøre meg noen refleksjoner over dagens debatt. For det første stiller jeg spørsmål ved at barneministeren sier at denne loven ikke handler om Barnekonvensjonen. En lov som har store konsekvenser for barn, må alltid handle om Barnekonvensjonen. Jeg lurer litt på hva hun mente med akkurat det utsagnet. Jeg stiller også spørsmål ved de mange som i dagens debatt har sagt at det ikke er nødvendig med en utredning, for det ville ikke fått Kristelig Folkeparti eller Fremskrittspartiet til å skifte standpunkt. Nei, for all del, det var ikke derfor vi bad om en utredning. Vi bad om en utredning fordi vi ville vite mer om konsekvensene ved de lovendringene vi gjør i dag. Derfor ønsket vi en utredning. Statsråd Meltveit Kleppa kom inn på det selv - jeg opplevde det som en støtte til spørsmålet om å bruke mer tid, finne ut mer og utrede mer da hun sa at en kunne tatt seg bedre tid og utredet konsekvensene i forhold til assistert befruktning. Jeg stiller spørsmålet: Trodde dere virkelig det var fordi vi skulle bruke det i et politisk spill? Nei, det var fordi vi skulle vite mer om konsekvensene for dem disse lovendringene angår. Jeg hadde forventet litt mer respekt for forskjellige syn på lovendringene som skjer i dag. Jeg har opplevd at flere representanter har tillagt oss som har et annet syn enn de selv, meninger vi slett ikke har, og holdninger vi ikke kjenner oss igjen i. Det overrasker meg. For en av de grunnleggende verdier i ethvert demokrati er at man har respekt for andres meninger. Det har det vært fravær av i enkelte innlegg i dag, og det synes jeg er trist. Jeg er veldig enig med representanten Per-Kristian Foss når han sier det er holdningene som avgjør om vi klarer å få et samfunn uten diskriminering. Det er jeg veldig, veldig enig i. Men skal vi få til gode holdninger, må vi faktisk starte med å ikke tillegge hverandre meninger og holdninger som vi ikke har. Jeg har ikke kjent meg igjen i en del av de karakteristikker som er blitt framført i dag. Så til May Hansens innlegg. Jeg er skuffet over at hun tror at Kristelig Folkeparti er mot adopsjon, mot assistert befruktning og mot at enslige forsørgere skal få oppdra barn. Jeg må bare få slå fast, som enslig forsørger for mine barn i alle år, at jeg blir skuffet når man tror dette om vårt parti, som har sittet i forsetet for å hjelpe enslige forsørgere, gitt gode støtteordninger, hjulpet til med samværsrett for barn som opplever at foreldrene flytter fra hverandre, som ønsker å bedre familiens kår - dette har vært en kjernesak for Kristelig Folkeparti. Vi er opptatt av at barn også skal kjenne sitt opphav, og synes det er viktig i forhold til alle barns rettigheter.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-06-11:
Historien gjentar seg: Kristelig Folkeparti har til alle tider tegnet skremmebilder av og vært imot alle lovendringer som skulle sikre rettferdighet og likestilling for homofile. I 1954, da avkriminalisering første gang ble foreslått, mente Kristelig Folkeparti at homoseksualitet var en trussel. I 1972 ønsket Kristelig Folkeparti fortsatt kriminalisering. Da partnerskapsloven kom, mente Kristelig Folkeparti at den ville svekke ekteskapets stilling, og at den var en ulykke. I 1996 fremmet Kjell Magne Bondevik et Dokument nr. 8-forslag om å oppheve partnerskapsloven. Nå omfavner plutselig Kristelig Folkeparti varmt den samme loven. Nå er det felles ekteskapslov som vil svekke ekteskapets stilling. Kristelig Folkeparti har tatt feil alle ganger tidligere. Kan representanten forklare hvorfor vi nå skal tro på Kristelig Folkeparti?
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-06-11:
En av mine nære venninner har i mange år levd i et lesbisk parforhold. Sønnen hennes har, som barn flest, ikke opplevd det som rart eller belastende, helt til han fikk høre en debatt på radioen for et par år siden, der Kristelig Folkeparti deltok. 10-åringen kom tårevåt inn til moren og spurte: Mamma, er jeg skadet fordi du har en jentekjæreste? Da hadde han hørt Kristelig Folkeparti-representanten uttale hvor skadelig det var for barn å vokse opp i en homofil familie. Plutselig, på grunn av fordommer og holdninger i det partiet som omtaler seg selv som det partiet som setter barnas behov i framsetet, som vi har hørt mange ganger i dag, fikk den lille gutten sitt verdensbilde forstyrret. For første gang i sitt liv følte han seg annerledes fordi moren hadde en jentekjæreste. Da jeg hørte representanten Tørresdal og også uttalelser fra andre representanter fra Kristelig Folkeparti tidligere i dag, ble jeg provosert. Jeg ble provosert på vegne av alle de barna som opplever det som min venninnes sønn opplevde, at folk lar sine fordommer gå ut over barn som ikke opplever at de er annerledes fordi om de har to foreldre av samme kjønn. Nettopp derfor er jeg så utrolig stolt i dag, fordi vi i dag, ved å vedta en felles ekteskapslov, gir alle barn og alle familier den samme rettferdigheten, den samme verdigheten, de samme rettighetene og den samme respekten. Med denne loven innfører vi endelig en reell likestilling i Norge, der det ikke lenger er forskjellsbehandling mellom heterofile og homofile. Jeg er også veldig glad for at flertallet i komiteen ønsker å tilby lesbiske par som er gift eller samboende, retten til assistert befruktning, på lik linje med heterofile par. Også dette er nødvendig for å sikre full likestilling og likebehandling mellom homofile og heterofile par. Dagen i dag er historisk. Vi slår fast at homofil kjærlighet er like mye verd som heterofil kjærlighet. Vi slår fast at barn av homofile foreldre har samme rett til respekt som barn av heterofile foreldre. Derfor vil jeg helt til slutt gratulere alle dem som i årevis har jobbet og jobbet for å nå denne dagen, med dagen.
Bent Høie (Høyre), 2008-06-11:
Dette er en gledens dag for mange. Jeg vil benytte anledningen til å takke Kristelig Folkeparti for deres viktige bidrag til at felles ekteskapslov blir vedtatt i dag, ved at Kristelig Folkepartis forrige leder, Valgerd Svarstad Haugland, var den som åpnet opp for at enslige fikk muligheten til å adoptere - et viktig bidrag som åpnet øynene for de fleste for det paradoks at enslige homofile kan bli vurdert som adoptivforeldre, men ikke homofile som lever i partnerskap i et forpliktende forhold. Jeg har et spørsmål til representanten Tørresdal. Kristelig Folkeparti skriver i innstillingen: «Disse medlemmer er enig med direktoratet i at barn har best av å vokse opp med både en mor og en far, og at dette er spesielt viktig for adoptivbarn. » Hvorfor ser ikke Kristelig Folkeparti da paradokset i at de stod i spissen for at enslige fikk adoptere, mens de nå er motstandere av at homofile i et forpliktende samliv får adoptere?
Bent Høie (Høyre), 2008-06-11:
Jeg har stor respekt for Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet, som har et annet standpunkt i denne saken. Men det å ha respekt for et annet standpunkt svekkes ikke av at en argumenterer sterkt imot det standpunktet som andre partier har. Tvert imot: Respekt dreier seg faktisk om å ta andre partiers standpunkt på alvor og belyse hva en synes om standpunktene. Jeg og Høyre mener at dagens lovgivning, der forholdet mellom to voksne mennesker som ønsker å leve i et forpliktende forhold, skilles i to forskjellige lover med ulikt innhold, er diskriminerende. Det skal jeg prøve å forklare for mine venner i Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet. Selv har jeg levd under partnerskapsloven i snart åtte år - om to uker i åtte år - og opplever det selvfølgelig som en betydelig bedre situasjon enn hvis vi ikke hadde hatt en partnerskapslov. Men det er allikevel diskriminerende. Jeg synes min partileder, Erna Solberg, brukte et bilde på dette som er veldig godt og treffende i forhold til den logikken som mindretallet bruker i innstillingen, når de skriver at siden homofile kan gifte seg etter partnerskapsloven, er det ikke diskriminering. Det er akkurat den samme logikken som lå bak den argumentasjonen som ble brukt i USA når en sa at fargede ikke ble diskriminert fordi de hadde rett til å gå på skole bare de gikk på en annen skole. Det er den samme argumentasjonen som ligger til grunn for det standpunktet. Sånn oppleves det av dem som lever etter partnerskapsloven, og sånn oppleves det av de homofile. Det er ganske spesielt at man her definerer dette ut fra en oppfatning om at det er majoriteten som skal bestemme når minoriteten opplever seg diskriminert, for det er den argumentasjonen som ligger til grunn for Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiets standpunkt. De burde tatt på alvor at en minoritet i samfunnet opplever dagens lovgivning som diskriminerende, og tatt det inn over seg, for det er faktisk situasjonen. Så er det også sånn at disse to lovene faktisk inneholder helt ulike rettigheter, ikke minst i de situasjonene der en får barn - og det gjør en jo. Det hadde vært større troverdighet i Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiets argumentasjon i dag hvis de hadde fremmet alle de lovendringsforslag til partnerskapsloven som skulle til for å gi de to lovene samme status. Men det registrerer jeg at de ikke har gjort.