Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2012-10-25:
Regjeringen har ved flere anledninger varslet en omlegging av kjøpsavgiften for kjøretøy til et mer framtidsrettet avgiftssystem, og det er høyst nødvendig. Dagens avgiftssystem er ikke godt tilrettelagt for den teknologiske utviklingen som skjer stadig raskere innenfor bilindustrien. Dessverre har regjeringens arbeid hittil kun medført flikking på et gammelt system for å tilpasse seg. Det har vi bl.a. sett på den nye typen plugg inn-hybrid. Skattesystemet er dermed reaktivt istedenfor å være proaktivt. Det bør endres. Vi må ha et framtidsrettet avgiftssystem. Det er viktig å stimulere til en moderne, miljøvennlig og sikker bilpark, som er tilpasset transportbehovet til folk flest. Det norske bilmarkedet er lite i global målestokk, men kan allikevel være et interessant marked for bilprodusenter med ny teknologi. Dagens kjøpsavgift for biler er bygd opp gjennom en del CO2-avgift, en del vektavgift, en del effektavgift, i tillegg til NOx-avgift. I hvert av disse leddene er det en betydelig progresjon, som slår kraftig ut allerede for vanlige familiebiler. Dette rammer spesielt store barnefamilier som er avhengig av litt større bil. Mange barnefamilier tvinges derfor til å velge en liten bil framfor en bil som dekker deres behov. Det er betydelig aktivitet i bilindustrien for å utvikle nye bilmodeller og ta i bruk andre energibærere enn bensin og diesel. Det skjer en betydelig teknologiutvikling innen bilmotorer som drives av gass, strøm og hydrogen. Tidligere har biler som utelukkende går på elektrisk kraft, vært små tosetere med betydelig begrensning i kjørelengden. Utviklingen innenfor dette området, bl.a. med ny batteriteknologi, går stadig raskere. Både potensiell kjørelengde og bilens vekt øker gradvis. Det er nå mulig å kjøpe større familiebiler, med stor rekkevidde, som kun går på strøm. Det gjør at denne type bil blir mer anvendelig for den store massen som kjøper bil. Andre bilmerker har løsninger hvor man har elektrisk bil med fossilt drevet hjelpemotor. Fremskrittspartiet mener at utviklingen av elektrisk drevne biler er positivt, da sånne biler er meget energieffektive, og reduserer utslippet av miljøskadelige stoffer i bystrøk. Elektrisk drevne personbiler har i dag fritak for avgifter som andre personbiler har, men det er fra flere hold, bl.a. fra regjeringen, blitt skapt usikkerhet rundt dette avgiftsfritaket. Det er også flere typer hybridbiler i markedet, som f.eks. ordinære hybridbiler som drives med en elektrisk motor og en forbrenningsmotor. I tillegg er det kommet plugg inn-hybridbiler som lades via strømnettet, og hvor noen har eget strømaggregat som lader batteriet. Alle disse hybridbilene har en redusert avgift. Men de fleste av tilpasningene til avgiftssystemet var ikke tilpasninger i forkant, men ble det etter hvert som veien ble til. Felles for alle biler som enten har avgiftsfritak eller redusert avgift, er at det hersker stor usikkerhet om hvor lenge slike fritak vil gjelde. Det skaper stor usikkerhet for importører, forhandlere og kunder. Biler med en slik ny teknologi er ofte mer kostbare enn konvensjonelle bensin- og dieselbiler. Siden bilholdet for mange styres av økonomiske disposisjoner, er det viktig at man har forutsigbarhet for ulike kostnader både ved kjøp og i driftsperioden. Økt usikkerhet om framtidige rammer for nye biler med alternativ teknologi kan fort medføre at interesserte bilkjøpere setter seg på gjerdet. Flere miljø- og bilorganisasjoner, bl.a. Bellona og Norges Automobil-Forbund, har tatt til orde for langsiktighet i fritaket for elektriske biler fram til 2020. Forslagsstillerne mener at myndighetene må bidra til at en sånn langsiktighet i rammeverket kommer. Regjeringen har i klimaforliket gitt fritak for avgifter på rene nullutslippsbiler fram til 2017 med forbehold om at det ikke skal overstige 50 000 biler. Men det store spørsmålet er hva man gjør med alle andre biler, biler som brukes som en ordinær bil – det er ikke avklart. Denne type bil lever fortsatt i uvisse og er avhengig av vedtak i statsbudsjettet i november om hvordan avgiftene for 1. januar året etterpå skal være. Ikke bare er selve avgiften på bilen usikker, vi har også sett at avgiftene på miljøvennlig drivstoff har eksplodert over natten. Jeg tenker både på biodiesel og på gass til framdrift av biler. Det er helt avgjørende i en innføringsfase at nye, miljøvennlige drivstoffkilder gis fritak eller sterkt reduserte avgifter. Nye drivstoffkilder er vanligvis kostbare å framstille, bl.a. på grunn av lite salgsvolum i starten, og både produsenter og forbrukere som skal gjøre store investeringer, har krav på en viss forutsigbarhet. Det må derfor etableres forutsigbare kriterier for hvilke avgifter man vil innføre, og hva en vil unnta avgifter, og eventuelt hvor lenge et slikt regime skal virke. Jeg tar herved opp Fremskrittspartiets forslag.