Siri A. Meling (Høyre), 2014-12-15:
Jeg legger til grunn at de respektive partiene selv redegjør for sine skatte- og avgiftsopplegg for 2015, og jeg vil derfor i mitt innlegg konsentrere meg om regjeringen og Høyres forslag til skatter og avgifter. For Høyre er det viktig å arbeide for et lavere skatte- og avgiftsnivå for å gjøre Norge mer robust til å møte fremtidens utfordringer, ikke minst i en omstillingsperiode hvor vekstimpulsen fra oljesektoren forventes å bli svakere fremover og behovet for nye arbeidsplasser, trygge arbeidsplasser, øker. Verdier må skapes før de kan fordeles. Dette er et viktig utgangspunkt for regjeringens skatte- og avgiftspolitikk og i overenstemmelse med både samarbeidsavtalen mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre og Sundvolden-erklæringen. Vi mener å ha levert et opplegg i tråd med dette gjennom regjeringens opprinnelige forslag og budsjettforliket som ble inngått mellom de fire samarbeidspartiene 21. november 2015. Regjeringens hovedmål i skatte- og avgiftspolitikken er å finansiere fellesgoder mest mulig effektivt. Skatter og avgifter bør innrettes slik at ressursene utnyttes best mulig. Kombinasjonen av brede skattegrunnlag, lave skattesatser og skattemessig likebehandling av næringer, virksomheter og investeringer vil bidra til dette. Disse retningslinjene har vært førende i de siste to tiårene, og dette ligger også til grunn for regjeringens skatteopplegg. Regjeringen har som mål å redusere det samlede skatte- og avgiftsnivået for å spre makt, øke verdiskapingen og gi større frihet for familier og den enkelte. Verden er blitt mer global. Både kapital og mennesker flytter på seg enklere og raskere enn tidligere. Dette gir noen føringer inn i en nasjonal skattedebatt. For det første er det viktig å ivareta lysten for nordmenn til å investere i eget hjemland. Derfor må vi utvikle et skattesystem som gjør dette mer attraktivt. For det andre må vi redusere handlingsrommet for internasjonal skattetilpasning og uthuling av det norske skattegrunnlaget. Regjeringen arbeider for et mer vekstfremmende og enklere skattesystem. Sist uke satte Norges Bank ned renten med 0,25 prosentpoeng til 1,25 pst. Oljeprisen har falt kraftig, og veksten i norsk økonomi er svekket. Usikkerheten om utviklingen fremover er stor. Dette ble også grundig poengtert i finansdebatten om statsbudsjettet for 2015, som vi hadde i Stortinget den 1. desember. Aktiviteten i petroleumsnæringen avtar, og dette gir ringvirkninger inn i økonomien. Det er viktig at regjeringen leverer et budsjett og et skatte- og avgiftsopplegg som svarer på disse utfordringene, som svarer på behovet for trygge arbeidsplasser og behovet for nye arbeidsplasser. Da trenger vi å oppmuntre til investeringer fremover. Derfor er regjeringens satsing på vekstfremmende områder som kunnskap, forskning og utvikling, samferdsel og annen infrastruktur viktig. Regjeringen løser viktige oppgaver i dag og ruster Norge for fremtiden. I skatte- og avgiftsopplegget leverer vi en politikk som skal bidra til å styrke vekstevnen fremover. Vi vil tilrettelegge med vår skattepolitikk på en måte som skal gjøre det mer attraktivt å arbeide, spare, investere og opptre miljøvennlig. Regjeringens opprinnelige forslag til budsjett for 2015 inneholdt nye skatte- og avgiftslettelser på nesten 8,3 mrd. kr påløpt og 6,9 mrd. kr bokført. Etter budsjettforliket er disse tallstørrelsene noe endret. Et av hovedgrepene i skatteopplegget er reduksjonen i formuesskatten. Satsen reduseres med 1,0 pst. til 0,85 pst., og bunnfradraget økes fra 1 mill. kr til 1,2 mill. kr per person og fra 2,0 mill. kr til 2,4 mill. kr for ektepar. For å redusere den skattemessige favoriseringen av investering i eiendom settes verdsettelsesrabatten for sekundærboliger og næringseiendom til 30 pst. Det er også store skattelettelser på inntekt. Minstefradraget økes for lønn, trygd og pensjon. Færre vil betale toppskatt siden innslagspunktet økes. Arbeidslinjen styrkes. I tillegg til de skattemessige endringene foreslås det også kutt og omlegging av en rekke avgifter. Blant annet gis det betydelige lettelser på kjøretøy gjennom at avgiften på omregistrering i gjennomsnitt reduseres med 35 pst. I budsjettforliket gjøres en rekke andre endringer for å fremme en mer miljøvennlig adferd, som bl.a. lavere avgift på hybridbiler gjennom bortfall av laveste oppnåelige engangsavgift, samt å øke fratrekket i vektkomponenten i engangsavgiften til 26 pst. for «plug-in»-hybridbiler. Økt omsetningspåbud for biodrivstoff til veitrafikk, halv veibruksavgift på bioetanol og fjerning av veibruksavgift på biodiesel – for å nevne noen av de grepene som er gjort i retning av et grønt skatte- og avgiftsskifte. Det er gledelig at innslagspunktet for grunnrenteskatten økes fra 5 til 10 MVA, som lovet i Sundvolden-erklæringen, og på den måten bidrar til større lønnsomhet for fornybar energiproduksjon i småkraftverk over hele landet. Videre er det også positivt at regjeringen signaliserer bedre avskrivningsregler for vindkraftanlegg for å stimulere til at investeringer skjer i Norge under det felles elsertifikatmarkedet med Sverige. Som kjent er det norske forbrukere som finansierer halvparten av denne ordningen, og da bør også minimum halvparten av investeringene i ny fornybar energiproduksjon skje her i Norge. Det har vært mye diskusjon knyttet til formuesskatten og de endringer som er foreslått. For regjeringen og for Høyre er det viktig å gjennomføre reduksjoner i denne skatten. Dette er viktig fordi: For det første tapper formuesskatten norske bedrifter for kapital som kunne vært investert i trygge arbeidsplasser. For det andre er formuesskatten gründerfiendtlig. Det blir ikke mer gründerskap, verdiskaping og sysselsetting av å kreve en høy særnorsk skatt på norske arbeidsplasser for så å gi litt av dette i ulike innovasjonspakker etterpå. For det tredje bidrar formuesskatten til mer kortsiktig eierskap enn langsiktig eierskap. For det fjerde svekker formuesskatten muligheten til å styrke det mangfoldige og lokale eierskapet. For det femte straffer formuesskatten vanlig sparing. For det sjette må formuesskatten betales uavhengig av om bedriften går med overskudd eller underskudd, og reduserer norske bedrifters mulighet til å investere i innovasjon, utvikling og nye arbeidsplasser. For det sjuende favoriserer formuesskatten utenlandske interesser og gir norskeide arbeidsplasser en konkurranseulempe fordi formuesskatten ilegges kun norske statsborgere, ikke utenlandske eiere. Jeg synes det er krevende å finne ett eneste godt argument for hvorfor vi skal favorisere utenlandske eiere på bekostning av norske eiere til norske bedrifter og arbeidsplasser. Hvorfor skal en kinesisk eier, en britisk eier eller andre utenlandske eiere favoriseres fremfor en norsk eier? Vi ønsker utenlandske investorer velkommen til å investere i Norge, men det bør skje innenfor en ramme av konkurransenøytralitet, og formuesskatten er konkurransevridende i favør av utenlandske investorer. At formuesskatten er et problem, kan illustreres av et oppslag i NRK Telemark som ble publisert 17. november 2014. Under overskriften «Norske investorer svikter industrien» kommer det frem at ingen norske investorer har vært villige til å investere i ny magnesiumfabrikk på Herøya i Porsgrunn. Magnesiumprodusenten SilMag har så langt bare utenlandske investorer i ryggen. I et innslag på NRK Telemark dagen etterpå kom det frem fra en regional investor i Grenland at rammevilkårene var for dårlige, og at formuesskatten måtte fjernes for at det skulle være interessant for ham å investere. Vi er avhengige av at det finnes både investeringsevne og investeringsvilje for å trygge eksisterende arbeidsplasser og skape nye arbeidsplasser. Høyre ønsker å gjøre det mer attraktivt å investere og på den måten tilrettelegge for vekst i en tid som vil være mer krevende fremover, hvor vekstimpulsen fra petroleumssektoren inn i økonomien som sådan vil være svakere. Et effektivt og godt skatte- og avgiftsopplegg er viktige rammebetingelser for å få dette til. Høyre arbeider for å skape et mer vekstfremmende og enklere skattesystem. Det skal lønne seg å jobbe, spare og investere, og det skal lønne seg å opptre miljøvennlig. En slik skattepolitikk vil ha positive virkninger på verdiskaping, konkurransekraft og inntekt over tid. Høyre ønsker å få frem nye ideer og bedre løsninger for å møte utfordringene Norge har i dag og vil ha i fremtiden. Skatte- og avgiftspolitikken gir økt vekst i privat sektor og et forsterket norsk privat eierskap. Mer lønnsomhet i næringslivet skaper trygge arbeidsplasser. Jeg vil avslutningsvis takke finanskomiteens medlemmer for et godt samarbeid om skatte- og avgiftsopplegget for 2015.