Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-03-03:
Jeg vil innledningsvis slå fast at det er svært positivt at det nå blir vedtatt en helhetlig politikk for forvaltning av kongekrabben. Kongekrabben er en introdusert art og byr på store utfordringer med hensyn til overordnet forvaltningsstrategi. I utgangspunktet skal introduserte arter bekjempes. Det følger naturlig av føre var-prinsippet og de negative erfaringer man har hatt mange steder knyttet til konsekvensen av introduserte arter. Det er fortsatt usikkerhet rundt kongekrabbens innvirkning på økosystemet. Denne usikkerhet gjør at vi pr. i dag ikke har det fulle og hele bildet når det gjelder fordeler og ulemper med introduksjonen av kongekrabbe i norske farvann. Kongekrabben er uansett ikke lett å bli kvitt. Det drives kommersiell forvaltning like over grensen til Russland. Arten er godt etablert i norske farvann og har antakelig vært her siden ca. 1992. I tillegg gir kongekrabbefisket et viktig inntektsgrunnlag i Finnmark, både for fiskere og for foredlingsindustrien. På den annen side er kongekrabben en sann plage for fiskere i Finnmark som bruker garn, og det påføres dem store utgifter og ekstraarbeid når garn og bruk blir ødelagt av krabben. Næringskomiteen står samlet bak hovedkonklusjonen om at forvaltningen må basere seg på at det er kommersiell fangst i en klart avgrenset sone, men, like viktig, at det er en klar målsetting å begrense videre spredning utenfor denne sonen. Jeg synes det er viktig og positivt at det er en enstemmig komite som står bak denne strategien. Når det gjelder den kommersielle forvaltningen, er det økonomiske omfanget av kongekrabbefisket 60-80 mill. kr i førstehåndsomsetning. Dette er således en betydelig inntekt for mange fiskere og lokalsamfunn i Nord-Norge. Når det gjelder måten de kommersielle kvotene for kongekrabbefisket skal fordeles på, er det en klar prinsipiell forskjell mellom det som Regjeringen nå legger opp til, og det som opposisjonen går inn for i denne saken. Høyre mener at forvaltningen som skal foregå innenfor den kommersielle sonen, ikke bør avvike sterkt fra de alminnelige og veletablerte prinsipper som gjelder for fiskeriforvaltningen på havet. At man står fast på prinsippene i fiskeripolitikken, er viktig for forutsigbarheten, ikke minst for andre områder innenfor fiskeriforvaltningen. Dette innebærer at det ikke bør innføres særregler om at bare fartøyer som er registrert i Finnmark, skal få delta i fangsten. Høyre mener at en slik geografisk avgrensning er urimelig og unødvendig. I 2006 kom 70 pst. av fartøyene som deltok i fangsten, fra Øst-Finnmark. 12 pst. kom fra Vest-Finnmark, og de resterende 18 pst. fordelte seg på en rekke fylker. Dette viser med all tydelighet at befolkningen i Finnmark allerede har god tilgang til kongekrabbefangsten, og at en lovendring er unødvendig. Høyre mener derfor at målsettingen om at fiskere som er rammet av bifangstproblemene med kongekrabbe, skal få delta i fangsten av kongekrabbe, faktisk blir ivaretatt av dagens regelverk. Høyre vil derfor stemme mot lovendringen i deltakerloven, som Odelstinget skal behandle senere i dag. Høyre mener at det er viktig å satse på en forvaltning som sikrer lønnsomheten i en næring som får stadig større betydning for mange lokalsamfunn langs Finnmarkskysten. Høyre mener derfor at dagens grenser for å delta i fangsten bør videreføres. Vi mener dessuten at det er svært urimelig at fartøyer over 11 meter skal diskrimineres og stenges ute fra fangsten. I 2006 stod f.eks. båter med en lengde på 10-15 meter for 80 pst. av fisket. En stor andel av den fangsten skjer da fra fartøyer som er over 11 meter. Framtidig fri fangst fra alle fartøyer på under 11 meter hjemmeværende i Øst-Finnmark vil i tillegg kunne gjøre det kvoteregulerte fisket etter kongekrabbe ulønnsomt for mange. På lengre sikt vil en slik strategi stimulere til anskaffelse av fiskefartøy under 11 meter og vil kunne være en trussel mot fartøy- og personsikkerheten i fisket og mot flåtestrukturen og råstofftilførselen i Finnmark. Derfor er Høyre imot hovedlinjene i Regjeringens kvotepolitikk når det gjelder kongekrabbe. Regjeringen legger generelt i altfor stor grad opp til detaljregulering og politisk styring og i altfor liten grad opp til en lønnsom fiskeriforvaltning. Foredling av kongekrabbe bidrar til økt aktivitet på land. Det skaper arbeidsplasser i en region som sliter med fraflytting. Derfor ser Høyre klart behovet for en leveringsplikt for kongekrabbe i Finnmark og fremmer forslag om det i innstillingen. Høyre mener også at Regjeringen i samarbeid med de landbaserte mottaksanleggene bør utvikle en ordning for hvordan man skal håndtere skadet og liten krabbe som ikke egner seg for salg. Høyre ser kongekrabbe som en viktig ressurs å utnytte og vil derfor legge til rette for ytterlige forskning på rogn fra kongekrabben. Høyre mener at det bør være en egen tilleggskvote for hunnkrabbe, småkrabbe og skadet krabbe, fordi dette er miljøarbeid som det bør foreligge klare incentiver for. Vi er også opptatt av at desimeringsfisket i nedfiskingssonen skal være effektivt, og ber derfor Regjeringen om å avsette midler til dette fisket i revidert nasjonalbudsjett for 2008.