trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Jeg blir matt av å høre på skrytet til de rød-grønne. De er fornøyd med det ene, og de er fornøyd med det andre. Ja, de har økt bevilgningene hit og dit. De skryter altså av alt. Men hva har de å skryte av? Er det etterslepet på kjernesaken deres, jernbanen, som de skryter av, som har økt fra 90 milliarder kr til 140 milliarder kr? Hvis man bruker den samme prosentberegningen: Er det etterslepet på stamveiene, som har økt fra 230 milliarder kr til 300 milliarder? Eller kanskje det er etterslepet på de øvrige riksveiene, som har økt med 1 milliard i året mens de har sittet med makten? De burde ikke være fornøyd med noe som helst, og de burde slutte å stå her og skryte. Det de burde gjøre, var å bøye sitt hode i skam for at de ikke har løst de oppgavene som det norske folk trenger. Men det gjør de ikke. De står her og skryter. Det provoserer meg kraftig at representanten Torgeir Micaelsen kommer opp på talerstolen og skal belære Fremskrittspartiet om hvordan samferdselsoppgavene skal løses! Det er en direkte provokasjon. Hvis den samme representanten hadde kommet opp hit og belært Fremskrittspartiet om hvordan man skulle øke etterslepet mest mulig, skulle jeg ha sittet stille nede i salen og hørt nøye etter, for det er noe de kan. Men når de kommer og belærer oss om hvordan vi skal løse samferdselsoppgavene, som de selv ikke er i stand til å løse, glir klaffene ned over ørene mine. Jeg tror heller de samme personene burde spørre: Hvordan har vi kommet hit vi er? Hvorfor øker etterslepet? Men det er det ikke spørsmål om. Så snakkes det om sutring, og de prøver å latterliggjøre enkelte. Oppebøen Hansen var oppe her og hadde et veldig godt innlegg. Han klaget på veistandarden i Telemark og Vestfold og var redd for å komme inn i sutreklubben. Han har helt rett. Problemet er jo at disse problemene finnes over hele landet, og at de er økende. I Bodø kommune, i Bodø by, med 46 000 innbyggere, er brua, den eneste innfartsåren inn dit, i ferd med å ramle sammen. Den har faktisk falt en halv meter på hver side. Festene er avslitt. Og hva gjør Regjeringen? Jo, de legger ei flytebru på siden. Hvordan er de kommet hit? Hvorfor starter de ikke med å legge til rette for å få en løsning på problemet – å bygge ny bru? Men nei, stillheten har senket seg i departementet – og i denne salen. Jeg hører ikke noe om at noen skal komme opp og løse problemene. Den dagen den brua ramler ned, er det 46 000 innbyggere som må begynne å ta fly når de skal på arbeid, eller ta hurtigruta eller en annen båt, for det er ikke veier inn til Bodø by. Her bør noen ta seg selv i nakkeskinnet og gjøre det de skal gjøre.
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Mange talere har vært inne på at jernbane er viktig, og jeg kunne ikke vært mer enig. Derfor er det bra at denne regjeringen har satset på jernbanen – på vedlikehold og på utbygging av nye strekninger. Jeg skjønner at representanter fra distriktene også mener vei er viktig, og ikke bare skjønner jeg det, jeg skal strekke meg så langt som å si at jeg har stor forståelse for det, men på det sentrale østlandsområdet, der over halvparten av vår befolkning bor, mener jeg jernbane er viktigere å prioritere enn store, nye veiprosjekter. Det gir bedre framkommelighet for personer og gods, og det gir en mye mer miljøvennlig transport. Under samferdselsbudsjettdebatten i fjor hadde jeg også et innlegg som begynte omtrent som dette, men med et lite snev av skuffelse i avslutningen. Nytt budsjett har gitt nytt håp og en ny konklusjon. Jeg er veldig glad for at det for neste år er satt av 50 mill. kr til planlegging av nytt dobbeltspor Oslo–Ski. For alle som bor langs Østfoldbanen, er dette et viktig signal om at denne flaskehalsen som har vært planlagt utbedret siden før jeg ble født, nå endelig ser ut til å gå mot realisering. Planleggingsmidlene er starten. Nå venter vi spent på Nasjonal transportplan. Langs Østfoldbanen er det tverrpolitiske forventninger om at nytt dobbeltspor Oslo–Ski ligger inne, og at resten av strekningen mot Europa følger etter. Det er også verdt å merke seg at forutsetningene for at dette prosjektet i det hele tatt er aktuelt for realisering, er at investeringsrammene på jernbane har økt så pass mye som de har gjort under denne regjeringen. Med de rammene som den forrige regjeringen la opp til, ville dette vært et umulig prosjekt i det hele tatt å tenke på.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-11:
Jeg har fulgt godt med i debatten i dag. Det er slik at uansett hvilken komité man sitter i, har man alltid et sideblikk inn mot transport- og kommunikasjonskomiteen, for alle kommer jo et sted fra i dette landet, og vi er opptatt av samferdsel og gode kommunikasjoner. Vi fikk et brev til Stortinget fra Møre og Romsdal fylke i oktober. Der står det: «Vegnettet er i en slik stand at det fører til svekka konkurransekraft for vårt næringsliv. Vegnettet er til hinder for utvikling av robuste bu- og arbeidsmarkedsregioner». Det var veldig klar tale. Det jeg derimot ønsker å fokusere på, er fergesituasjonen i Møre og Romsdal. Møre og Romsdal er et stort fergefylke, og fergene er en nerve i kommunikasjonene. Det hører ikke 2008 til at fergene legges til kai så tidlig om kvelden at folk må overnatte ved flyplassen når de har vært i Oslo en tur og kommer med siste flyet. Det hører heller ikke 2008 til at når man tar første flyet til Oslo, må man reise dagen før og overnatte på flyplassen. Altså: Det går to–tre dager på en Oslo-tur. Det er dårlig distriktspolitikk, og jeg minner om hvem som sitter med ansvaret for akkurat den politikken når det gjelder samferdsel, i denne perioden. Det er skuffende at regjeringspartiene ikke har lagt inn midler til nettopp dette. Så er det slik at fergetilbudet er ute på anbud med visse mellomrom. Da er det to regioner i Møre og Romsdal som ikke kan sende tilbudet ut for å innhente anbud, på grunn av at de ikke har fått signal om hvilken standard og kvalitet fergekaiene skal ha, slik at man kan gå ut med reelle forutsetninger til anbudsgiveren. Det gjelder to store regioner i Møre og Romsdal. Det er Indre Sunnmøre og Nordmøre. Det er frustrasjon over at slike signal ikke blir gitt, og det er viktig at vi, når det nå blir gått ut med forespørsel, legger til rette for en moderne og framtidsrettet miljøteknisk god standard for de neste ti årene, og at fergekaiene blir opprustet, slik at man kan ta i bruk moderne og miljøvennlig materiell. Spørsmålet mitt til statsråden er: Vil statsråden gi signal til Vegdirektoratet om standarden på fergekaia, slik at det blir fortgang i anbudsprosessen i Møre og Romsdal?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-11:
Jeg vil starte med å si at representanten Moe har hatt mange spennende utspill og mange framtidsrettede og moderne tanker, som er i tråd med Venstres holdninger om en modernisering når det gjelder lov og regelverk. Det gjelder spesielt innen landbruket. I odelslovsaken i Stjørdal sa representanten Moe til Nationen: «Landbruksministeren kan svekke odelsloven hvis han lar odelsrett gå framfor mulighet til å drive jorda». Og videre: «Landbruksministeren bør ikke omgjøre Statens landbruksforvaltnings vedtak». Venstre mener at landbruksministerens signal i den saken er veldig negativt med tanke på landbrukets framtid. Vi vet hvordan det gikk. Hvilke tanker gjør næringskomiteens leder seg om at landbruksministeren lytter mer til Senterpartiets lokalparti i Stjørdal, enn klare signaler fra næringskomiteen, næringskomiteens leder og Stortinget?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-11:
Det er ikke nytt av året at Venstre ønsker å avskaffe nettolønnsordningen. Så kan jeg være enig med representanten Gullvåg, som sier at akkurat i en krisetid er det kanskje ikke riktig å gå så hardt til verks. Men så er det slik at en kan ikke endre så viktige forutsetninger fra ett år til et annet. Forutsigbarhet er viktig i norsk næringsliv, også i sjøfartsnæringen. Det Venstre vil, er i stedet å ha gode skatte- og avgiftsordninger for rederiene. Så må vi huske på at nettolønnsordningen virker inn på konkurransen med andre næringer og liknende aktiviteter, også landbasert reiseliv. Det er ikke bare kompetansearbeidsplasser som blir støttet. Det er også arbeidsplasser som konkurrerer med andre næringer, deriblant fiskerinæringen, som representanten Gullvåg selv nevnte.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-11:
Det er helt klart at de tiltakene som Regjeringen kommer med med tanke på problematikken i bankvesenet og likeens Eksportkreditt, er riktige. De har fått sin fulle støtte fra hele opposisjonen, også fra Venstre. Men det er ikke noen motsetning mellom det at en er tidlig ute og det at en også bedrer rammebetingelsene generelt for næringslivet. Venstre reduserer i sitt alternative budsjett, som vi behandler nå, avgifter og skatter til næringslivet med 4,5 milliarder kr. Det hadde vært et godt signal å gi til norsk næringsliv på starten av et år der vi ser mange problemer foran oss. Vi øker innsatsen når det gjelder forskning og utdanning, og næringsrettet forskning med 1,5 milliarder kr. Det kunne vært satt i verk allerede fra 1. januar neste år. Så blir det spennende å se hva Regjeringen kommer med en måned senere. Kanskje Regjeringen kommer med nettopp slike tiltak. Det ønsker vi velkommen.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-11:
Jeg tror representanten Gullvåg misforstod meg i min svarreplikk. Vi har i mange år hatt avvikling av nettolønnsordningen i vårt budsjett, ut fra den grunngivningen jeg hadde. Det har vi også i inneværende års budsjett. Når det gjelder jordbruksavtalen, ønsker vi ikke å avvikle den i sin helhet. Vi mener at en jordbruksavtale skal være en forhandling om inntektene til bøndene mellom staten og jordbruksorganisasjonene, mens mange andre ting som det også forhandles om mellom staten og bondeorganisasjonene, er rett og slett budsjettsaker. Det burde vært tatt opp i en debatt i denne sal, og det i budsjettsammenheng. Representanten Gullvåg vet at det er mange eksempler på slike ting som ikke er direkte lønnsrelaterte.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-11:
Jeg må få lov til å kommentere når jeg hører statsråden fortsatt snakker om at det brukes mer penger i inneværende budsjett til ulike formål enn det ble gjort under Bondevik II-regjeringen. Jeg synes det er en håpløs sammenligning, med et budsjett som er på nesten 200 milliarder kr mer enn det siste budsjettet fra Bondevik II-regjeringen. Det må vi slutte med. Fortell oss heller hvilken effekt en har av de pengene som blir bevilget til ulike formål. Statsråden var inne på innovasjon og innovasjonsmeldingen. Den er nylig lagt fram. Venstre mener det er på høy tid at den kommer. Kanskje det allerede er for sent, sett i lys av den opptredenen som regjeringspartiene har vist nå i høst. Spørsmålet mitt til statsråden er da om hun kan forklare hvorfor andelen gründere i dag er den laveste siden 2000, og hvorfor andelen som vil starte egen virksomhet, er kraftig redusert.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-11:
Jeg merket meg at statsråden sa at det hadde skjedd store ting i verden. Hun tenkte da på finanskrisen. Jeg oppfattet det slik at når det brått skjer store ting, er det viktig å kaste seg rundt og tilpasse seg situasjonen ut fra det. Det er mange små bedrifter rundt om i Norge som ville ha syntes det var interessant å være med og konkurrere om mindre oppdrag med verdier selv under den nasjonale terskelverdien. Men det forutsetter selvfølgelig et regelverk for kunngjøring av slike, slik at det er mulig å vite når det skjer. Synes statsråden at det er en god idé å innføre plikt til forenklet kunngjøring ved innkjøp under den nasjonale terskelverdien når vi går inn i en slik tid som vi gjør nå?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-11:
I forbindelse med omgjøringsvedtaket som landbruksministeren fattet i odelssaken i Stjørdal, sa høyesterettsadvokat Thallaug at Senterpartiet ikke tar hensyn til næringen og de som vil drive. Han sa videre at det er bekreftet nok en gang at Senterpartiet ikke ivaretar de aktive brukerne, selve bygdenæringen, men er mer opptatt av å ta vare på arveretten. Dette skjønner jeg selvfølgelig at landbruksministeren vil si seg uenig i. Kan landbruksministeren fortelle meg hvilken fordel norsk landbruk har som næring i forbindelse med den avgjørelsen som han har tatt? Og hvilken driftsform vil landbruksministeren anbefale for å få lønnsom drift på gårdene – eller er det kanskje ikke viktig, det?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-12-11:
Jeg hadde ikke tenkt å forlenge debatten utover kvelden, men når det er så mange andre som gjør det med glød, er det fristende å gi svar på det som er blitt sagt. Representanten Steinar Gullvåg var innom Venstre og det forslaget som vi er med på når det gjelder forenkling og modernisering av deltakerloven og råfiskloven. Hva er det som er så farlig med det? Det er jo å tilpasse et lovverk etter dagens situasjon, og vi har ikke tenkt å avskaffe det. Det er jo forskjell på å barbere seg og å skjære av seg hele haken. Vi må ikke være livredde for å tilpasse lovverket etter den tiden vi lever i. Så registrerte jeg at vi her på talerstolen hadde en tydelig irritert landbruksminister, som irettesatte de ulike partiene i stortingssalen. Det har han rett til, og han har kanskje grunn til å være irritert – når en gjør vedtak begrunnet i lokale senterpartilag rundt omkring. Det er jo ikke de som skal styre norsk landbrukspolitikk. Og han var irritert over at jeg har sagt at Senterpartiet har en gammeldags landbrukspolitikk. Det er jo åpenbart. Odelsloven, som hegnes så mye om, var en lov som ordnet en kø inn i en næring som var så attraktiv at vi måtte ha en kø for å ordne det på en skikkelig måte. Men nå er det ikke kø inn i den næringen. Nå er det om å gjøre å få de flinke folkene, rekruttere de dyktige gårdbrukerne, la dem få slippe til. Det er det som er framtiden i landbruksnæringen. Så registrerte jeg også en bredside mot Venstres skogpolitikk. Det dreier seg ikke bare om å bevilge penger og gjøre akkurat det som en har gjort før. Da Venstre satt i regjering, rettet vi på skogfondsordningen i form av betydelig skattelette, noe som ble godt mottatt av skognæringen. Men det er en del som tror at bare vi bevilger øremerkede penger, er det viktigere enn alt annet. Skogfondsordningen med skattelette er noe av det beste som har skjedd av forbedringer når det gjelder skogtiltak i det siste. Så er det jo slik at når Norge gror igjen, er det ikke noen hensikt bare å fortsette med å plante. Vi må også ha bruk for de plantene som vokser. Venstre tok tak i det som var viktig, nemlig å få verdiskaping ut av trestokken. Og hvis en får verdiskaping og lønnsomhet ut av trestokken, vil skognæringen greie seg selv, både når det gjelder uttak, og når det gjelder planting. Om bestefar gjorde det på én måte, både når det gjelder å drive gård, og når det gjelder å drive skog, er det ikke sikkert at barnebarnet skal gjøre det på samme måten. Den som mener det, må tåle å få stempelet «representant for en gammeldags politikk».
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Hedmark er ett av flere fylker som ikke har flytrafikk eller båttrafikk. Derfor er det ekstra viktig at det bevilges nok penger til jernbane og vei, noe Fremskrittspartiet ønsker. Dette ønsker også enkelte andre partier – særlig i valgkampen. Jeg husker spesielt valgkampen 2005, da Senterpartiet reiste fylket rundt og lovet penger. Spesielt ble rv. 3 nevnt, og summen 100 mill. kr hvert år ble nevnt og lovet. Mange trodde på det. Men etter den tid, da Senterpartiet fikk én representant fra Hedmark på tinget, da Senterpartiet fikk regjeringsmakt, og da Senterpartiet til og med samferdselsministeren, har lite skjedd. I forbindelse med revidert statsbudsjett i 2005 fikk vi, dvs. Fremskrittspartiet, ordnet 20 mill. kr i Hedmark og 20 mill. kr i Trøndelag, samt at det kom noen ekstra penger nettopp til denne veien. Der fikk vi breddeutvidelse med mye mer, noe de fastboende samt næringslivet absolutt trengte. Men mye mangler ennå. Samferdselspolitikk er både næringspolitikk og distriktspolitikk. Det handler om gode og trygge veier slik at næringslivet kan frakte sine varer fram og tilbake etter behov samt at folk kan leve og bo langs en vei, som f.eks. rv. 3. Det må være trygt å ferdes med bil, men det må også være trygt å ferdes etter våre veier som myke trafikanter. Det er god distriktspolitikk. Derfor var det interessant å lese Hamar Arbeiderblad 25. november i år, hvor det står at statssekretæren i Samferdselsdepartementet, Geir Pollestad fra Senterpartiet, ikke kom med noen lovnader om penger til denne veien. Det er å holde folk for narr, mener nå jeg. Penger har Norge. Maskiner og folk har vi. Er det mangel på disse to tingene, finnes disse å få tak i i våre naboland. Ellers er det viktig at arbeidet med utbedring på f.eks. E6 fortsetter uavbrutt. Dette sparer tid for alle, samt at det blir vesentlig billigere enn å dele opp prosjektet. Det samme gjelder en annen hedmarksvei, nemlig rv. 2. Trasévalgdebatt og andre interesser må ikke få lov til å stoppe slike gode, livsviktige prosjekter.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Det har vært interessant å følge denne debatten. Det har vært ulike beskrivelser, og med fare for å bli en smule lokal har jeg lyst til å stille ett eneste spørsmål, og det er: Hvor er samferdselsløftet i Troms? Siden jeg er fra Troms, har jeg kjørt mye rundt på veiene der, og jeg har ennå ikke klart å registrere hvor det løftet er. Det er mulig det kan være i en 80-sone, og at jeg har kjørt forbi i 80 km/t og ikke har fått det helt med meg, men det er sikkert noen fra de rød-grønne partiene, eller statsråden, som kan komme opp og fortelle meg hvor dette samferdselsløftet er. Nå er det også slik at jeg ofte har møter med næringslivet og med de ulike regionrådene i Troms. Vi får én tilbakemelding, det er: Vi må ha mer satsing på vei. Troms er et fylke som består av mange store og små veier. Man har et næringsliv som er spredt ute langs kysten, er avhengig av eksport og møter store problemer fordi veinettet er i ferd med å ramle fullstendig sammen. Samferdselsministeren kritiserte i sitt innlegg Fremskrittspartiet for at vi har penger til alt. Da kan jeg bare forsikre samferdselsministeren om at det finnes flere debatter i denne salen som ikke dreier seg om samferdsel. Hvis samferdselsministeren har lyst, kan hun overvære den neste debatten som skal være i Stortinget. Næringskomiteen skal bl.a. behandle landbruksbudsjettet, og som statsråden sikkert kan finne ut av innstillingen, gjør Fremskrittspartiet en smule reduksjon på det budsjettet. Det gjør vi også når det gjelder bistands- og u-hjelpsbudsjettet. Vi gjør det også innenfor kulturbudsjettet. Så vi har ikke penger til riktig absolutt alt. Men vi har en annen evne: Vi har en evne til å prioritere – å prioritere ganske skarpt. Men jeg registrerer at det er flere som har penger i disse dager. Jens Stoltenberg er ute i Adresseavisen i dag og sier at det er «masse penger», og man er villig til å bruke dem. Da vi behandlet statsbudsjettet for 14 dager siden, hadde denne regjeringen ikke råd til å bruke penger. Nå har pipa fått en annen lyd. Det er jeg glad for, men jeg bare lurer på: Hvorfor kommer det så sent? Jeg har også merket meg at Regjeringen har gått ut og sagt at nå skal kommunene få 3 milliarder mer. Det var helt umulig for 14 dager siden, nå er det plutselig greit å bruke mer midler. Så jeg tror at først og fremst bør Regjeringen snakke med én tunge. De bør ha det samme språket i denne salen som når journalistene stiller dem spørsmål.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Nå er det slik at vi ønsker å avvikle dem fordi vi ser at private godt kan ivareta disse interessene. Det gjør vi samtidig med at vi styrker norsk næringsliv kraftig gjennom skatte- og avgiftslettelser, så de får mer å rutte med, og kan sørge for at det blir en betalt brukertjeneste. Det er jo ikke slik som representanten Gullvåg tror, at alt som staten betaler, er gratis. Slik er det altså bare ikke. Det er faktisk noen som har betalt for denne tjenesten. Det har man gjort gjennom et skyhøyt skatte- og avgiftssystem, som næringslivet er med på å betale for. Vi ønsker at det skal være brukerfinansiert, at de som bruker tjenesten, betaler for det. I bunnen ligger at næringslivet får en kraftig skatte- og avgiftslettelse, slik at de har råd til det.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Ja, det er forsvarlig. Og: Ja, vi har tenkt igjennom det. Nå er det ikke første gang Fremskrittspartiet reduserer overføringene til bøndene. Det gjør vi hvert eneste år når vi legger fram vårt alternative statsbudsjett. Det som har vært utviklingen for den norske bondenæringen, er at antall bruk er blitt redusert hvert eneste år jevnt og trutt. For ti år siden var det vel ca. 100 000 bruk – nå er det under 50 000, og det er vel et fåtall av dem som henter hele eller størstedelen av inntekten sin fra bruket. Så utviklingen går den veien. Men når vi reduserer overføringene, må man også se på de generelle lettelsene vi gir til norske bønder. Vi lar dem stå på egne ben, og vi bruker også 1 milliard kr til omstilling for dem som trenger å endre sin drift – det være seg til økologisk bruk eller andre ting.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Det er vel ikke noen hemmelighet at den avtalen som staten har inngått med disse organisasjonene, ikke skjedde ved hjelp av Fremskrittspartiets stemmer. Vi har vært imot denne avtalen. Det er heller ikke noen hemmelighet at vi har fremmet forslag om å redusere overføringene til disse organisasjonene og bøndene i hvert eneste budsjett. Men vi forholder oss jo til denne avtalen når den er inngått. Vi gjør bl.a. ingen endring i overføringene når det gjelder revidert statsbudsjett. Det har vi registrert at det er andre partier som gjør, med penger som er bevilget. Det er klart at vi har muligheten til å gjøre endringer i forhold til den avtalen som er inngått. Det er jo derfor vi bl.a. har dette til behandling i Stortinget. Hvis det var slik at vi ikke kunne gjøre noe som helst, hadde det heller ikke vært grunnlag for å behandle den delen av statsbudsjettet i salen i dag.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Det er interessant å høre at en SV-er har begynt å følge med på Oslo Børs og utviklingen på aksjekursene. Hvordan markedet reagerer på det, får vi vel vite i morgen. Representanten Ryan var inne på dette med distriktspolitikk. For meg er i hvert fall det et positivt ladet ord, men virkemidlene man putter inn der, kan nok være litt forskjellige. Det mest interessante så langt i debatten er at både Senterpartiet og Arbeiderpartiet har tatt til orde for skattekutt og skattelettelser for små og mellomstore bedrifter. Da vil jeg gjerne vite hva SV mener i så måte her i denne salen – om man støtter det som Senterpartiet og Arbeiderpartiet har sagt, eller om man også i denne saken kan ta dissens på den type spørsmål.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Jeg har ved ulike anledninger tatt opp finanskrisen og måten den berører fiskerinæringen på. Første gangen, som statsråden var inne på i sitt innlegg, var i begynnelsen av november. Da fikk jeg til svar at det ikke var nødvendig å ta noen grep. Så tok jeg opp det samme spørsmålet for fjorten dager siden, under finansdebatten. Da viste stastråden til de tiltakene og pakkene som Regjeringen har kommet med, og sa at det var tilstrekkelig. Så leste jeg i Fiskeribladet i går at statsråden sier at i slutten av januar kommer Regjeringen til å legge fram en tiltakspakke som skal motvirke skadevirkningene for fiskerinæringen. Da er spørsmålet: Hvilke skadevirkninger har finanskrisen påført fiskerinæringen, og hva kan finanskrisen påføre næringen av skader?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Fremskrittspartiet har fått kritikk bl.a. for at vi kutter i og reduserer litt byråkratiet i de ulike departementer, bl.a. når det gjelder Innovasjon Norge, som statsråd Helga Pedersen var inne på. Det som er den virkelige verden for svært mange bedrifter i dag, er at de må kutte både i administrasjon og i sin produksjon på grunn av økonomiske nedgangstider. Det private næringslivet befinner seg i en virkelig verden, der de ikke får bevilget penger over et statsbudsjett, men faktisk må tjene de pengene som de trenger for å betale bl.a. lønninger. Da blir det litt merkelig at det fremstår som svært dramatisk når vi foretar en liten reduksjon. Så har vi fått kritikk for landbrukspolitikken, og for at vi reduserer på jordbruksavtalen. Det er en avtale som vi har vært imot, og vi benytter også denne anledningen til å synliggjøre det. Men det er ganske forunderlig at de rød-grønne partiene nå faktisk har glemt hva de selv har gjort. Når det gjelder fjorårets debatt, vedtok de at rederinæringen skulle betale 21 milliarder kr i skatt med tilbakevirkende kraft. Så kreative har ikke vi vært innenfor landbrukspolitikken – og det kommer vi heller ikke til å være – at vi krever tilbakebetaling av skatt. Når det gjelder havfiskeflåten, endrer man rammevilkårene rimelig dramatisk, fra evigvarende kvote til tidsavgrenset kvote. Regjeringen har gjort en del som ikke har vært helt i tråd med det næringslivet ønsker, for å si det rimelig forsiktig. Statsråd Helga Pedersen var inne på renten. Det er ganske forunderlig at når renten går opp, tar de rød-grønne syv steg tilbake og sier at dette har ikke vi noe med, det er Norges Bank. Men når renten går ned, sier de at dette er Regjeringens politikk. Det er ikke lett å skjønne logikken i dette, og ikke tror jeg jeg kommer til å gjøre det heller. Det som er forskjellen på oss og de rød-grønne, er at vi i Fremskrittspartiet faktisk har en evne til å prioritere. Det er det hele budsjettet vårt legger opp til, vi reduserer og kutter på noen områder, og så ønsker vi å prioritere mye sterkere på andre områder. Vi bruker mer oljepenger enn det de andre gjør, det har vi gjort i mange år. De andre har puttet disse pengene inn i aksjer i utlandet, det har ikke vært noen særlig lukrativ investering. Hadde man brukt disse midlene på å investere i Norge, eksempelvis investert i samferdsel, ville man ha fått mye mer igjen. Nå er disse pengene forduftet på verdensbørsene.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
I mitt siste innlegg i dag har jeg ikke behov for å forsvare Fremskrittspartiets politikk, men jeg har faktisk behov for å forsvare SSB. Jeg må si at jeg reagerte ganske kraftig på den måten statsråd Helga Pedersen ordla seg om SSB på, og at vi sender vårt alternative statsbudsjett til SSB for å få gjort beregninger av bl.a. hvordan det ville påvirke rentenivået. Når statsråden prøver å sannsynliggjøre at SSB bare kommer med noen beregninger etter at vi nærmest har bestilt et resultat, må jeg si at det reagerer jeg ganske kraftig på. SSB er altså politisk uavhengig. De gjør en jobb uansett hvem det er som leverer inn et oppdrag, og leverer et resultat ut fra det, uansett politiske meninger. At statsråden har en så dårlig argumentasjon mot Fremskrittpartiets økonomiske politikk, forteller vel egentlig det meste.
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Jeg tok ordet fordi det er med undring jeg har fulgt denne debatten. Den er ganske lik den debatten som var i fjor. Det går veldig mye på at Fremskrittspartiet har penger til alt. Det er på en måte unnskyldningen for at man ikke skal støtte noen av de forslagene som kommer. Da er det med undring jeg leser Adresseavisen i dag, der det under overskriften «Bare å gå i gang» står: «Statsminister Jens Stoltenberg sier det er masse penger. Finansminister Kristin Halvorsen sier det ikke er noen grunn til å ligge på sofaen.» Nå er det bare å finne fram prosjekter og sette i gang, slik at vi holder investeringene oppe på et nivå som gjør at vi begrenser arbeidsledigheten. Hvilke penger er det da statsministeren prater om, hvis det ikke er friske penger? Er det slik at statsministeren og Wickholm skal reise rundt og bygge bomstasjoner for disse pengene? Eller er det friske midler statsministeren snakker om? Skal statsministeren kutte på noe som vi ikke vet? Jeg tror det er friske penger, og det er det Fremskrittspartiet ønsker å legge inn i sine budsjetter. Vi mener det er et behov. Jeg er glad for at Telemark fylkeskommune har vært veldig kjapp på labben. Den har funnet fram prosjekter som tilsvarer ca. 3 milliarder kr, og er klar til å sende dem over til statsministeren og over til Kristin Halvorsen. Det er bare å dele ut pengene, så er man et stort steg videre i Telemark. Men er det slik at de som jobber rundt omkring i fylkeskommunene eller veisjefene ikke skal tro på det statsministeren sier? Vil det ikke komme noen penger? Det virker veldig merkelig i lys av den kritikken som har kommet mot Fremskrittspartiet, som bruker noe mer penger enn de andre partiene. Jeg håper statsministeren fortsatt representerer denne regjeringen og disse regjeringspartiene, og at det er hold i de ordene han har kommet med i dag i Adresseavisen, om at det er «masse penger» – det er bare å finne fram prosjektene og sette i gang. Fremskrittspartiet har pekt på mange av de prosjektene, så det er bare å støtte forslagene derfra, så gjør man som statsministeren har signalisert i dag.
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Jeg la merke til at representanten Eldegard var innom hvor viktig det var med et samarbeid med næringslivets organisasjoner. Det er jeg helt enig i. NHO og Fellesforbundet har jo tatt til orde for skattelette i den situasjonen vi er i nå. Jeg la også merke til at representanten Ola Borten Moe nevnte det som et mulig tiltak for å hjelpe små og mellomstore bedrifter i distriktene. Jeg går ut fra at representanten Eldegard er sentral i Regjeringens arbeid med å lage en krisepakke, i og med at hun også er fraksjonsleder for Arbeiderpartiet i næringskomiteen. Jeg vil derfor spørre henne om hun mener at skattelette kan være et virkemiddel i den situasjonen vi går inn i nå, og være en del av en krisepakke fra Regjeringen.
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2008-12-11:
Statsråden har kun en liten del, men en viktig del av næringskomiteens budsjett, nemlig konkurransepolitikken. Da statsråden allerede er vel kjent med Fremskrittspartiets utålmodighet når det gjelder å få offentlig sektor til å etterleve anbudsregelverket, vil jeg ta opp en annen problemstilling med statsråden. Fremskrittspartiet har blitt kontaktet av IKT-Norge, som har pekt på et problem midt oppe i den krisen vi er i nå, nemlig kravet om en bankgaranti i forbindelse med offentlig anbud, noe som selvfølgelig kan være veldig vanskelig for spesielt IKT-bransjen, der mye av verdien ligger i topplokket og ikke i varer. Det jeg lurer på er, i den situasjonen vi er inne i og med den utfordringen som bransjen har, om statsråden vil vurdere å lempe på kravet om bankgaranti når det gjelder offentlige anskaffelser, som et virkemiddel for å hjelpe denne næringen gjennom den kriseperioden vi går inn i?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2008-12-11:
Jeg tror at representanten er nødt til å se helheten i det innlegget som jeg holdt. For det første var det et innlegg som fokuserte på noe langt mer enn landbruk, hovedsakelig andre ting enn landbruk. For det andre stimulerer vi bredt innenfor dette budsjettet til fortsatt næringsutvikling, til fortsatt innovasjon, og til fortsatt utvikling i en riktig retning. Så er det varslet fra Regjeringens side at man skal komme med en tiltakspakke. Det er åpenbart at vår ambisjon der dreier seg om noe mer enn det jeg har hørt fra mange fremskrittspartirepresentanter i det siste, bl.a. at vi skal bruke penger på offentlig sektor for å løse offentlige problem. Det er for meg helt åpenbart at deler av denne stimuleringspakken er nødt til å stimulere privat sektor, slik at man sikrer verdiskaping og arbeidsplasser for framtiden. Skatt er et grep som vi er nødt til å vurdere. Jeg tok til orde for å se på avskrivningsreglene, bl.a. Jeg mener at jeg har mine ord godt i behold når jeg sier at både denne regjeringen og undertegnede har et bredt engasjement for små og mellomstore bedrifter.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2008-12-11:
La meg begynne med å si at jeg, landbruksministeren og stortingsflertallet i hvert fall er enige om utgangspunktet, nemlig at vi ønsker å beholde odelsloven, at vi ser på odelsloven som et kringvern, et vern for norsk matproduksjon og en spredt eiendomsrett, spesielt i krisetider. Det er jo et standpunkt som er radikalt annerledes enn det Venstre har inntatt, fordi man der prinsipielt er imot odelsloven, man ønsker den fjernet. Så mener jeg at odelsloven har et todelt mål. På den ene siden skal man støtte opp under et produksjonslandbruk, et bærekraftig produksjonslandbruk som gir tilstrekkelig lønnsomhet. Det er en av hovedbegrunnelsene for odelsloven. På den andre siden ligger hensynet til arv og hensynet til den retten man har knyttet til familiære bånd. Saken i Stjørdal er en vanskelig avveining. Jeg registrerer at undertegnede og statsråden konkluderte forskjellig, men for vår del er målet det samme – vi ønsker å bevare en odelslov innenfor norsk landbruk for framtiden.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2008-12-11:
Det landbruket først og fremst trenger, er jo gode og trygge rammer. Det mener jeg at vi i all hovedsak gir. Jeg er enig i en del av de utfordringene som Høyres Torbjørn Hansen peker på. Det er et paradoks også for meg at så store deler av arealene i Norge i dag er leid jord, og at det ikke er eid jord. Jeg har vel også signalisert at det er en type problematikk som vi kan bruke mer tid på i framtiden. Hvis man ser på de forslagene som Høyre fremmer, ser man at man går veldig mye lenger. Man legger i realiteten det som er den demokratiske norske eiendomsretten, nemlig at den er spredt på hundretusenvis av bruk, åpen for storkapitalen uten plikter knyttet til eiendomsrett i det hele tatt. Konsesjonsloven står for fall, jordloven står for fall og odelsloven står for fall – hele det rammeverket som vi i uminnelige tider har bygd eiendomsrett i Norge på fram til i dag.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2008-12-11:
Jeg tenkte jeg skulle holde meg til landbruk. Det er en årlig foreteelse – det har det vært i mange år – at Fremskrittspartiet reduserer landbruksoverføringene for å saldere sine budsjett. De tok nå halvparten, ca. 100 000 kr som Inge Ryan sa, men dette er jo penger som allerede er bevilget. Det er en avtale som er inngått mellom staten og næringen. Fremskrittspartiet ynder jo i alle andre sammenhenger å understreke behovet for forutsigbarhet, ikke minst i næringsspørsmål. Det hadde vært hyggelig om representanten Korsberg kunne fortelle meg hvordan en viktig næring skal forholde seg til at landets nest største parti ikke står ved de avtalene som staten allerede har inngått.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2008-12-11:
Jeg vil begynne med å si at jeg i grove trekk støtter den virkelighetsbeskrivelsen som Torbjørn Hansen gav av de utfordringene vi står overfor. Så er det imidlertid slik at for Høyre er svaret bestandig skattelette. Jeg tror at skattelette vil være en del av svaret denne gangen, men det vil være i et samvirke med statlige virkemidler, med offentlig aktivitet og med andre forslag og innretninger som kan bringe offentlig sektor og norsk næringsliv framover. Så til spørsmålet mitt. Det går på landbruk igjen. Torbjørn Hansen ynder å trekke fram samdrift og stordrift som det nye robuste landbruket. Samtidig er det jo det landbruket som har de klart største kapitalkostnadene, og som nå er klart mest sårbart overfor de endringene som skjer, bl.a. knyttet til markedssituasjonen. Er Torbjørn Hansen enig i at det nettopp er disse brukene, som han ønsker, som vil merke mest de omstillingene som Torbjørn Hansen og Høyre tar til orde for, bl.a. om kutt i overføringene.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2008-12-11:
Representanten Leif Helge Kongshaug sa i sitt innlegg at Regjeringen ikke hadde gjort noen ting for norsk næringsliv og norsk eksportindustri. Min virkelighetsforståelse er tvert imot at den har gjort mye. Man har fått på plass en omfattende finansieringspakke for bankene, man har ordnet opp i GIEK, og man har ordnet opp i Eksportfinans og tilført betydelige milliardbeløp. Dette, sammen med vektleggingen av pengepolitikken, altså det å få ned rentenivået og det å øke tilgangen til likviditet i næringslivet, er etter vårt skjønn det viktigste enkelttiltaket for norsk næringsliv. En tiltakspakke kan aldri bli hele svaret, kun et supplement. Jeg vil derfor at representanten Kongshaug forteller oss om han synes at den virkelighetsforståelsen er korrekt.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2008-12-11:
La meg starte med de generelle økonomiske beskrivelsene som vi har hørt spesielt fra Fremskrittspartiet her i dag: Ingenting gjøres. Dette til tross for at det fra denne talerstolen er sagt igjen og igjen at Regjeringen har vært på høyden. Man har levert på bank, man har levert på eksport, i går leverte man i forhold til forutsigbarhet for kommunene. Så til skatt som virkemiddel. Hans Frode Kielland Asmyhr sa at vi nå er nødt til å senke personbeskatningen betydelig, og viste til land som England og USA. Man burde vite at det vil ha en helt annen effekt å senke skatten i et land der en stor del av varestrømmen er innenlands. Vi produserer ikke varene våre selv. Å senke skatten og øke forbruket vil sannsynligvis bidra til økt import og kanskje ikke være den største hjelpen for norsk næringsliv i den situasjonen vi nå ser. Tvert imot er det sånn at Fremskrittspartiet bestandig har foreskrevet denne medisinen, uansett hvilken økonomisk situasjon vi har vært i. Går vi et halvt år tilbake i tid, da man snakket om press i økonomien, var fremdeles Fremskrittspartiets økonomiske medisin massive skattelettelser kombinert med enormt mye mer oljepengebruk. I tillegg skulle man ha strenge begrensninger på arbeidsinnvandringen, slik at man holdt viktig arbeidskraft ute av landet. Det er veldig spennende, selv om vi ikke har fokusert mye på det i dag, å se for seg hvordan denne politikken skulle vært sydd sammen med Høyres i et eventuelt regjeringssamarbeid. Så snakker Fremskrittspartiet om et framtidsrettet landbruk under parolen at man skal slippe landbruket fri. Det framstår for meg som at man ønsker å slippe bøndene, man ønsker å slippe landbruket. De kutter altså 6 milliarder kr i en avtale som Stortinget allerede har behandlet og godkjent, under henvisning til at det var de imot. Det er en luksus som ingen av oss andre kan tillate seg: å se helt bort fra at Norge har forpliktelser, at Stortinget har forpliktet fellesskapet overfor en næring eller for så vidt overfor andre land og andre traktater. Det undergraver hele vårt demokrati, hele vårt system. Det er kanskje ikke uventet fra Fremskrittspartiet, men skuffende fra Høyre. Det kan ikke komme av noe annet enn at man synes at landbruket er noe som man kan hakke på, og slippe unna med det. De forslagene som fremmes, leder én vei, og det er mot 1920- og 1930-tallet. Da var det fint. De som har lest litt landbrukshistorie og for så vidt også norsk økonomisk historie, vil se at det var en tid da det var alles kamp mot alle, ingen tjente penger og det var stor nød og enorme problemer. Norsk landbruk har et globalt anslag. Det siste halvåret er det 150 millioner flere i verden som sulter. Det er nesten en milliard. Det blir ikke færre som sulter av at vi slutter å ta i bruk det produksjonsgrunnlaget vi rår over. Det krever en aktiv landbrukspolitikk over hele landet.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2008-12-11:
Først til Hans Frode Kielland Asmyhr: Mine betraktninger gjaldt altså sterke reduksjoner i personbeskatningen. Jeg tror også at en målrettet skattelette rettet mot næringslivet kan og vil være viktig. Så harselerer Kielland Asmyhr over at inntekten først nå har nådd 200 000 kr pr. bruk. Det gir først og fremst noen betraktninger rundt at lønnsnivået er lavt. Da blir jo svaret fra Fremskrittspartiet, nemlig å kutte 100 000 kr over natta, veldig merkelig. Det jeg tenkte jeg skulle bruke litt tid på, var eiendomspolitikken. Konservatismen er tuftet på at man skal endre for å bevare. I den tradisjonen står jeg. Vi bør bevare en desenteralisert eiendomsrett for alle, der det følger med plikter. Det er den norske tradisjonen. Høyre har isteden startet et liberalistisk korstog, der man fjerner alle begrensninger på kapital med kapitalens frie flyt. Det er en stor forskjell. Til Venstre når det gjelder skog, har jeg lyst til å si at det dreier seg ikke om at man ikke skal gjøre slik som bestefar har gjort det, men man ønsker jo ikke å ta det ut, fordi man ønsker å bevare. Det er Venstres valg i denne saken.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-11:
Vi har et landbruk i omstilling. Hvert år går det ut tusenvis av bruk, vi får større og mer robuste enheter og mer profesjonell drift. Samtidig har vi reguleringer på landbrukssiden som gjør at eiendomsstrukturen ligger veldig fast. Det gjør at etter hvert som omstillingen skjer, blir mer og mer av jorden leiejord. I dag er status at ca. 40 pst. av jordbruksarealet i norsk jordbruk er leiejord. Det er jo ikke en særlig bærekraftig utvikling, for forvaltningen av leiejord blir selvfølgelig mindre god enn forvaltningen av eget areal. Høyre fremmer mange forslag i innstillingen. Vi foreslår å fjerne prisreguleringen, vi foreslår å fjerne delingsforbud, vi foreslår å fjerne boplikt, og det er en debatt om odelsloven. Ser ikke Senterpartiet at også jordbruket trenger deregulering for å ha en fornuftig utvikling i framtiden?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-11:
Det er riktig, som representanten Eldegard sier, at en samlet maritim næring ønsket et nytt rederiskattesystem. Det gjør at Stortinget enstemmig slutter seg til et nytt rederiskattesystem. Men det blir helt absurd når representanten Eldegard påstår at næringen har fått det de ønsket, når de samtidig trekker inn 21 milliarder kr i skatt av tidligere gitte skattefritak. Det går ikke an å argumentere med at det at man oppfyller ett ønske, forsvarer at man trekker inn 21 milliarder kr i skatt. Jeg hørte i fjor at det var en retorikk knyttet til at disse rike rederne skulle tas, og at mange rød-grønne representanter syntes det var fint. Realiteten er at 21 milliarder kr er tapt i egenkapital. Det vil ha store konsekvenser for mange bedrifter langs kysten og vil svekke konkurranseevnen til norske maritime klynger på permanent basis. At Regjeringen har ødelagt den maritime politikken i denne perioden, er det ingen tvil om. Når det gjelder nettolønnsordningen, har også Regjeringen begrenset den ordningen. Årsaken til det er at den er sterkt konkurransevridende og gjør at maritime næringer tar arbeidstakere fra f.eks. fiskerinæringen.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-11:
Svart er nei. Svaret er det stikk motsatte. Det er ingen tvil om at distriktslandbruket vil bli vesentlig styrket av at man får mer robuste enheter i norsk jordbruk. Jeg kan forsikre representanten Ryan om at det vil stå igjen betydelige mengder med reguleringer i norsk jordbruk selv om vi fjerner disse uforståelige begrensningene som ligger på samdriftsbruk. Jeg kan informere SV om at 25 pst. av dagens melkeproduksjon skjer i slike samdrifter. 2 000 slike samdrifter er bygd det siste året. Det er ingen tvil om at mange bønder forstår at dette er framtiden for norsk jordbruk, selv om Regjeringen gjør hva den kan for å bygge ned og legge kjelker i veien for samdriftsbrukene. Så vil jeg også gjøre representanten Ryan oppmerksom på at Høyre støtter en differensiert arbeidsgiveravgift. Høyre bruker milliarder av kroner mer på veibygging. Høyre bruker mer penger på markedsføring av reiselivet. Så vårt opplegg vil gi betydelig mer aktivitet i distriktene enn det opplegget Regjeringen har foreslått.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-11:
Jeg er veldig glad for at representanten Borten Moe peker på at skattelettelser vil være en del av løsningen i dagens situasjon. Derfor er det helt uforståelig at Regjeringen øker skattene for bedriftene i dette budsjettet. Det tyder på en betydelig grad av handlingslammelse i de rød-grønne partiene, der man ikke klarer å korrigere åpenbare feiltilpasninger i budsjettet og påfører bedriftene en klar svekkelse av konkurranseevnen, i en tid da egenkapital er mangelvare, og da finansieringsutfordringene er et veldig alvorlig problem i forhold til arbeidsplasser. Men det blir spennende å se hvordan skattelettelser blir en del av Regjeringens krisepakke. Når det gjelder samdrifter, er det ingen tvil om at det er framtiden i norsk jordbruk. Det er viktig for samdriften at rammebetingelsene blir lagt til rette for dem. Derfor er det veldig uheldig at Regjeringen diskriminerer samdrifter og fortsetter å opprettholde reguleringer som kunne ha vært fjernet, og dermed styrket mulighetene for samdrifter. Vi tror at man må flate ut tilskuddssystemet, slik at samdriften også får en bedre plass i jordbruksopplegget og kan bli en del av framtidens jordbruk.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-11:
Statsrådens innlegg bar litt preg av ideologisk forvirring på slutten, må jeg si, fordi hun kom inn på frie markedskrefter og regulering av konkurransen. Nå er jo situasjonen i Stortinget den at denne regjeringen har svekket reguleringen av konkurransen om offentlige innkjøp, mens en samlet opposisjon krever strenger regler for å sikre at markedet fungerer når det gjelder offentlige innkjøp. Situasjonen er at staten og offentlig sektor kjøper inn for 300 milliarder kr hvert år, slik at det er ekstremt viktig både for velferdsproduksjonen og for bedriftenes rammebetingelser at dette fungerer. Hvert eneste år har Riksrevisjonen påpekt at de offentlige innkjøpsreglene blir brutt systematisk, til og med av statsrådens eget departement. Nå har statsråden varslet en stortingsmelding. Men det ligger jo flere forslag i innstillingen, bl.a. om å innføre kunngjøringsplikt for innkjøp under en halv million. Trenger virkelig statsråden en stortingsmelding på slutten av perioden for å ta grep som har effekt når det gjelder innkjøpsregelverket?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-11:
Statsråden var inne på at gode reguleringer av markedet var viktig for å få en god samfunnsutvikling. Konkurranseloven er jo en sentral rammebetingelse i så henseende. Der er det en debatt rundt politisk overprøving av konkurransetilsynsvedtak, og Norge er et av få land som har et system hvor politikerne på politisk grunnlag kan overprøve reglene som skal gjelde for markedet. Det er opplagt at hvis selskapene opplever at det her er uforutsigbarhet i forhold til politisk overprøving, vil de kunne opptre uheldig i markedet. Og vi har flere eksempler på at Regjeringen på politisk grunnlag har overkjørt konkurranse- og forbrukerhensyn for å ivareta ganske ulne politiske målsettinger. Regjeringen har også svekket ankesystemet i konkurranseloven ganske betydelig. Opposisjonen har fremmet et forslag om å evaluere saksbehandlingsreglene i konkurranseloven av 2004. Kan jeg få statsrådens vurdering av behovet for en slik evaluering i lys av de konflikter som har vært i denne perioden?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-12-11:
Det var ikke mye snakk om reformer i landbruks- og matministerens innlegg, selv om behovet for reformer tydeligvis har nådd helt inn i Senterpartiets stortingsgruppe – og det er trist, for jordbruket står fast i en regulatorisk hengemyr. Vi har en relativt stabil bruk av arealene i dette landet; 40 pst. av jordbruksarealene er i dag leiejord. Det betyr at de som satser på jordbruket for framtiden, må leie jord for å ekspandere, mens de som vil ut av jordbruket, ikke får solgt jord på grunn av prisregulering og boplikt. Samtidig står det 35 000 tomme gårdshus og forfaller rundt omkring i landet, som følge av bopliktregelverket. Det som er framtiden for norsk jordbruk, nemlig større samdriftsbruk, møter motstand fra Regjeringen som legger unødvendige regulatoriske hindringer i veien for disse brukene, og diskriminerer dem i ulike sammenhenger. Ser ikke statsråden at jordbruket nå trenger dereguleringer, og at prisregulering, delingsforbud og boplikt er gammelsosialistisk arvegods som må avskaffes for å skaffe en framtidsrettet jordbrukspolitikk?
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2008-12-11:
Det er veldig viktig no at me får tiltak som verkar fort, og tiltak som har direkte effekt på sysselsetjinga. Det må vera hovudmålet med ei slik tiltakspakke. Skatt kan sjølvsagt verta eit av tiltaka, men det er ofte slik at skattetiltak vil verka seinare. Seinast sist fredag hadde Aftenposten ein artikkel der dei sa at kutt i personskatten ikkje ville gje auka sysselsetjing, og det ville heller ikkje ha nokon verknad for finanskrisa. Det som er viktig når me no skal laga ei tiltakspakke, er å sjå på om pakka gjev den effekten me ønskjer. Skattelette kan vera eit tiltak, avskrivingsreglar eit anna, og ein kan òg setja i gang bygging av offentlege bygg, vegar og jernbaner. Men her skal me jobba vidare framover mot jul og litt over, og så kjem Regjeringa med ei pakke.