Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-06-01:
Norsk arbeidsliv er i det store og hele godt. Arbeidstakerne trives på jobben, og lønnsnivået er relativt høyt. Ifølge en global undersøkelse fra 2016 ligger Norge i verdenstoppen når det gjelder trivsel i arbeidslivet. En høy andel svarer at de opplever stor grad av jobbsikkerhet, gode lønninger og en fleksibel arbeidshverdag. Det er bra. Men hvordan den enkelte opplever sin arbeidshverdag, kan vi ikke lese ut fra statistikken. Kritikkverdige og ulovlige forhold på en arbeidsplass må avdekkes. Da er vern av varslere helt avgjørende. Da vi forhandlet fram endringene i arbeidsmiljøloven med samarbeidspartiene våren 2015, var ikke nattarbeid eller varsling en del av saken. Kristelig Folkeparti og Venstre fikk i forhandlingene forhandlet inn at regjeringa måtte innføre tiltak for å styrke varslernes rettigheter. Blant annet skulle regjeringa sikre bedre samarbeid mellom relevante tilsyn for å forbedre den informasjonen som er tilgjengelig om varsling og om regelverket, se på om varslingsrutiner burde bli et obligatorisk krav, samt presisere et minstekrav til varslingsrutinenes innhold. Jeg er derfor glad for at vi i dag skal vedta styrking av varslervernet. Proposisjonen påpeker klart og tydelig at varsling er både lovlig og ønsket. Det er jeg glad for. Det er bra at reglene knyttet til varsling nå får et eget kapittel i arbeidsmiljøloven, og at vernet utvides til å omfatte innleide arbeidstakere. I tillegg er det positivt at det nå lovfestes en klargjøring av når arbeidsgiver har plikt til å innføre rutiner for varsling, og ikke minst hvilket innhold rutinen skal ha. Regjeringa fremmet i proposisjonen at det kun var bedrifter med minst ti ansatte som hadde plikt til å utarbeide slike rutiner. Kristelig Folkeparti er enig med flertallet i komiteen i at denne grensen bør reduseres til fem ansatte. Kristelig Folkeparti er opptatt av å sikre at småbedrifter ikke skal pålegges unødvendig byråkrati, men når det gjelder kritikkverdige og ulovlige forhold som en ansatt kan utsettes for, kan ikke størrelsen på bedriften være avgjørende for om slike rutiner er på plass. Kristelig Folkeparti kommer derfor til å støtte innstillinga på det punktet. Arbeidsmiljøloven er grunnsteinen i norsk arbeidsliv. Den setter opp helt sentrale skranker for å sikre arbeidstakeres vern mot utilbørlig press fra arbeidsgiver. Loven må sikre både vern og fleksibilitet for arbeidstaker. I en nylig undersøkelse gjort av Statens arbeidsmiljøinstitutt, STAMI, i samarbeid med nordiske forskere så man på hvilke faktorer som påvirker risiko for frafall fra arbeidslivet, samt sykefravær. Her kom man fram til at arbeidstakere som har mulighet til å påvirke eget arbeid, herunder at man har mulighet til å kontrollere egen arbeidssituasjon og kunne påvirke hvordan man gjør arbeidet – og ikke minst påvirke egen arbeidstid – har mindre risiko for å falle ut av arbeidslivet. Måten vi arbeider på, forandrer seg. Fleksibilitet i arbeidslivet er viktig for mange arbeidstakere, spesielt for småbarnsforeldre, som kan ha et ønske om å korte ned arbeidstida på dagen for å kunne hente tidlig i barnehagen eller være til stede ved middagsbordet, for så igjen å kunne jobbe noen timer på kvelden etter at ungene har lagt seg. Slik loven er utformet i dag, vil det være ulovlig å arbeide etter kl. 21. Arbeidsmiljøloven må derfor sikre fleksibilitet for dem som ønsker det, samtidig som den fremdeles må verne arbeidstakerne mot utilbørlig press fra arbeidsgiver. Jeg er derfor glad for at endringen som foreslås, presiserer tydelig at det kun er på arbeidstakers eget initiativ en kan be om å få utført arbeid mellom kl. 21 og kl. 23 på kvelden, at arbeidsgiver ikke kan pålegge dette, at arbeidstida skal inngå i den alminnelige arbeidstida, og at definisjonen av nattarbeid ikke endres. Endringen er kun ment å sikre fleksibilitet for arbeidstakere som ønsker det, og ikke noe arbeidsgiver kan pålegge. Det er den enkelte familie som selv kjenner hvor skoen trykker. Da er det viktig at lovverket gir adgang til et fleksibelt og trygt arbeidsliv. Kristelig Folkeparti vil derfor støtte regjeringas forslag på dette punkt, for å sikre fleksibilitet for den enkelte arbeidstaker og for familiene.