trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Ja, det er jo blitt klart i denne debatten at det er nettopp Høyre som har fått gjennomslag i regjeringas politikk på dette. Mitt spørsmål handler om dette med motivasjon. Hvorfor er det slik at de som har minst i dette landet, skal motiveres av å få mindre, mens de som har mest i dette landet, skal motiveres av å få mer? Denne regjeringa har jo bidratt med feil medisin for å løse de utfordringene som representanten peker på. Når en kutter i minstelønna og avkorter uføretillegget og er imot å innføre pensjon fra første krone, har ikke det hjulpet på de utfordringene som også representanten er med og trekker opp. Men jeg ønsker å stille et spørsmål om klima. Klimaendringene er jo også urettferdige, og skal en bekjempe klimaendringene, må en også bekjempe ulikhetene. Er representanten enig i det?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2019-10-03:
Denne uken har vi fått utredninger fra kraftskatteutvalget og Domstolkommisjonen. Kraftskatteutvalget foreslår å fjerne kraftinntekter fra kommuner over hele Norge, og Domstolkommisjonen foreslår en massiv sentralisering av tingretter og jordskifteretter til de største byene. Det har vært sånn at mindre kommuner og mindre tingretter og jordskifteretter har vært helt fraværende og har ikke vært representert i disse utvalgene. Av 23 medlemmer i kraftskatteutvalget og Domstolkommisjonen er 20 fra større byer – ikke én kraftkommune er representert, og ikke én nedleggingstruet domstol er representert. Mitt spørsmål til representanten er om Høyre mener at det er problematisk med en sånn sammensetning av offentlige utvalg, og om regjeringen i framtiden bør endre sammensettingen og sikre distriktsrepresentasjon i utvalg, særlig når resultatet har stor betydning for distriktene.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2019-10-03:
Representanten har snakket om økte forskjeller i sitt innlegg, og det leder meg inn på soneforvaltningen av ulv. Soneforvaltningen av ulv fører til at en veldig liten del av Norges befolkning må ta all belastningen med at et flertall på Stortinget vil ha ulv i Norge. Den ulvepolitikken som føres i dag, er grunnlag for veldig mye frustrasjon og splittelse. Det er grunnlag for svekket biologisk mangfold og tap av rettigheter knyttet til næring, jakt og friluftsliv, og folk føler seg utrygge i kommuner hvor man er belastet med ulv. I sommer har beitedyr nok en gang blitt tatt av ulv i stort omfang, også utenfor ulvesonen, og nå har ulven begynt å gå løs på villreinen etter at beitedyra er tatt ned. Da er mitt spørsmål til Knag Fylkesnes: Mener SV at en slik fordeling av belastningen med å ha ulv er rettferdig?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Her kommer et tredje viktig tema. Jeg registrerer at Venstre liker å framstille seg som et sosialliberalt parti. I prinsippet skal da Venstre stå for en aktiv stat og for frihet for den enkelte. Men i dag ser vi mer og mer konturene av et Venstre som i en markedsliberal høyreregjering i praksis jobber mot omfordeling, trass i at de økonomiske forskjellene øker. Mitt spørsmål handler om studiestøtte og studentboliger, tiltak som er veldig viktige for utdanning for alle. Ser Venstre at stipendkuttet som de har medansvar for, gjør utdanningen mindre fleksibel og kan ramme sårbare studentgrupper? Og når studentboliger er så fundamentalt for å sikre like muligheter for å studere og køene er lange, hvorfor nøyer Venstre seg med å bygge under halvparten av de lovte studentboligene i 2019?
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Da hører jeg i og for seg ikke noe annet enn det som representanten Kolberg hørte tidligere i dag, da han konfronterte parlamentarisk leder i Venstre med den politikken som Venstre fører i regjering. Representanten Melby sa i 2016 at Venstre er garantisten for god studentpolitikk, og nå forsvarer egentlig den samme representanten en svekkelse av to helt grunnleggende tiltak for like muligheter til høyere utdanning. Et annet eksempel er at Venstre, sammen med de andre regjeringspartiene, stemte ned Arbeiderpartiets forslag om en levekårsundersøkelse for studenter. Det er mange år siden sist vi gjennomførte dette, og vi trenger et oppdatert og godt grunnlag for en målrettet politikk for å bedre studentenes levekår, studiesituasjon og gjennomføring av høyere utdanning. Så mitt spørsmål til representanten Melby er: Hva er egentlig Venstres plan for å sikre like muligheter for høyere utdanning i Norge?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Nå på mandag hadde utdanningskomiteen høring om SVs forslag om å sette en stopper for nedleggelsen av lærerutdanningen på Nesna og sykepleierutdanningen i Sandnessjøen. Venstres egen minister for høyere utdanning og forskning, Iselin Nybø, har avvist ethvert forsøk fra en rekke representanter i denne sal på å få henne på banen i sakens anledning, og hun har gjentatt nesten til det kjedsommelige at dette er opp til styrene å bestemme. Er representanten Guri Melby enig med sin egen minister, som under dekke av styrenes autonomi sier at vi skal overlate til styrerom å fatte statlige – ja, nasjonale – vedtak som kan rasere lokalsamfunn og svekke regioner?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Skolens innhold skal fornyes, sa Kongen i går, og fagfornyelsen er den største endringen i norsk skole siden Kunnskapsløftet i 2006. De siste 13 årene er verden blitt mindre. Landegrensene er mindre synlige, og verdenssamfunnet har samlet seg om flere felles mål, som FNs bærekraftsmål og Parisavtalen. For å nå disse målene trenger man en skole som viser hvordan verdens utfordringer henger sammen. Nye læreplaner er et viktig steg på veien for å oppnå dette målet. Stortinget har vedtatt at bærekraftig utvikling skal være et prioritert flerfaglig tema i de nye læreplanene. Kunnskap om klimaendringene er en viktig forutsetning for å lykkes med det grønne skiftet og for å kunne møte klimakrisen, og vi må ta ansvar og sikre at de nye læreplanene møter de nasjonale og globale utfordringene som følger av dette. Overordnet del av det nye læreplanverket sier at bærekraftig utvikling skal være et av de tre tverrfaglige temaene i skolen. Dette krever kunnskap om problemstillinger knyttet til bærekraftig utvikling og at disse blir konkretisert i fagenes kompetansemål. I regjeringens utkast til de nye nasjonale læreplanene er imidlertid det globale perspektivet fraværende, og bærekraftig utvikling som tverrfaglig tema har dessverre mistet sin tyngde. I Utdanningsdirektoratets forslag har ikke basisfagene norsk, engelsk og matematikk bærekraftig utvikling som et tverrfaglig tema, og dette temaet speiles da heller ikke i forslagene til nye kompetansemål. Dette er sterkt kritikkverdig, ikke minst i fagene norsk og engelsk, som er spesielt godt egnet til drøfting av vår tids viktigste utfordringer. Framtidens utfordringer kjenner ingen landegrenser. Det har klimaendringene vist oss eksempler på. Da er det uheldig at de nye læreplanene bygger en mur rundt norske elever og det samfunnet de i framtiden skal lede. Våren 2019 demonstrerte 40 000 norske elever for klimaet. Elevene i klimastreiken viste tydelig at de ønsker å ta ansvar for framtiden, de ønsker å gjøre noe for framtiden. De er globale medborgere. Og det kreves et globalt samarbeid om vi skal finne løsninger på de utfordringene vi har i samfunnet.
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
I VG i dag kan me lesa om kreftsjuke Ingrid på 23 år som heldigvis no har vorte kreftfri, men ho slit med store etterverknader etter sjukdomen. Regjeringas nyaste kutt, som kom i dag tidleg, vil ramma slike som Ingrid. Er det mogleg for statsråden å tenkja seg at det kan vera lettare å koma seg ut i jobb og ha ei positiv utvikling mot arbeid om ein har økonomisk tryggleik, eller er det slik at regjeringa er fastlåst i ideen om at ein skal pressast ut i jobb av kutt og fattigdom?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Representanten snakket varmt om tiden da han var landbruksminister. Det var også da han var med på å legge grunnlaget for den saken vi behandlet i vår om nedleggelse av pelsdyrnæringen. Arbeiderpartiet var enig med Fremskrittspartiet om å styre avviklingen av næringen, men én ting vi var grunnleggende uenig med Fremskrittspartiet om, handler om hvordan man skal behandle mennesker som må bære konsekvensen av politikk vedtatt i denne salen. Siden det har vært en debatt, også fra representanter fra Fremskrittspartiet, de siste ukene, lurer jeg på: Kan representanten Hoksrud på vegne av denne koalisjonen garantere at ingen familier skal kunne havne i økonomisk ruin som følge av en for dårlig kompensasjonsordning?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Jeg representerer Arbeiderpartiet. Jeg tror representanten vet det veldig godt. Men jeg lurer på: Når man går så høyt på banen – da må man jo kunne kalle det krokodilletårer når man går ut og raser mot hvordan disse menneskene nå blir behandlet – burde man også kunne stå opp slik at man faktisk får gjennomslag politisk, og ikke bare springe rundt og fortelle oss at dette er grusomt. Ja, det er forferdelig at familier skal bli ruinert på grunn av politikk vi vedtar her i Stortinget. Jeg vil spørre på nytt: Hva er det Fremskrittspartiet nå har fått til siden man tar opp denne saken på nytt? Hva vil komme av tiltak som vil sikre at man ikke vil se at disse familiene blir ruinert?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Jeg hørte ingenting om en av de store utfordringene akkurat nå, og som det har vært snakket mye om i hele sommer, nemlig utfordringen når det kommer til turistfisket. Det vi ser langs kysten vår nå, kan på mange måter omtales som cowboyvirksomhet, om man skal bruke et mer folkelig ord. Det er helt ugreit med den ressurskriminaliteten vi ser når man kommer til Norge og forsyner seg av ressursene våre og kan ta med seg nesten så mye man vil ut av landet. Kontrollene er for dårlige, og straffene er for små. Opposisjonen prøvde seg på noen forslag i juni, der man ba om strengere tiltak, men også om en bedre oversikt over situasjonen. Det ble stemt ned av regjeringspartiene. Tenker fiskeriministeren at det kunne vært en god idé å få en sak til Stortinget for å få oversikt over situasjonen, så man kan bestemme tiltakene ut fra det?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Fiskeriministeren svarer ikke på spørsmålet mitt. Jeg vet veldig godt at Stortinget kan gjøre vedtak om hva man ønsker å få av saker her i salen, men jeg spurte om hva fiskeriministeren mente kunne være lurt. Kan det være lurt å få en sak hit? Jeg tror kanskje det er bedre for å få en oversikt over situasjonen enn at man bare skal sitte på fiskeriministerens kontor og prate, for det har man snakket veldig lenge om at man skal gjøre, men jeg har ikke sett at veldig mye mer har skjedd. Så jeg spør igjen: Tenker fiskeriministeren at det kan være klokt å få en oversiktlig sak til Stortinget, for så å bestemme tiltakene?
Cecilie Myrseth (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Det var jo her i denne salen vi økte bøtesatsene, så det vet jeg også. Så sier fiskeriministeren at man skal iverksette tiltak, at man skal ha møter, og at det er satt en dato. Da lurer jeg på: Når er dette møtet – for det har det vært snakk om i ganske lang tid nå? Og så lurer jeg på hvilke typer tiltak man raskt kan sette i gang nå for å få gjort noe med det. Det har også stor betydning for vårt omdømme i utlandet at dette pågår i det omfanget som det gjør.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2019-10-03:
Bekymringene er klare – alle skal ha like muligheter i samfunnet vårt. En ser ganske klart at i familier der de voksne ikke kan gå ut i jobb, lider barna. Derfor må man se på ordninger. Til kommuneøkonomien: Det er klart – det er det samme som med familieøkonomien – at det kan være en begrensende faktor. Da må man se på helheten. Det gjelder å prioritere. Kristelig Folkeparti vil være en garantist for at man skal prioritere penger til dem som trenger det mest.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2019-10-03:
Vi som politikere er satt i en situasjon der vi lager ordninger for dem som ikke har så høye stemmer at de kan rope ut for seg selv. Representanten tar fram en del ordninger som er klart bekymringsfulle, og som vi som politikere skal ha fokus på. Frivilligsentralene er en av dem. Der gis det et godt tilbud. Tilskuddet har økt kraftig de senere årene. Det er stor enighet om at man skal ha mindre øremerkede tilskudd. Nå er det en overgangsordning, og det gjelder at man faktisk prioriterer der ute. Er det dårlige eller feil kriterier når det gjelder frivilligsentralene, må man se på det.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2019-10-03:
Først må jeg si at det er en ekspertrapport. Det er ikke regjeringens politikk. Det skal diskuteres. Kristelig Folkeparti har på et tidlig tidspunkt vært veldig tydelig på og sagt at rapporten i den formen den foreligger, støttes ikke. I stedet for å se på at man skal ta penger fra kommunene, burde ekspertutvalget ha vært opptatt av å se på hva man skal gjøre med grunnrenten. Så jeg er optimistisk med tanke på at man skal finne gode løsninger her.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2019-10-03:
Det er ingen som burde være bekvemme med dette. Kristelig Folkeparti er tuftet på en politikk der alle mennesker er like mye verdt. Det tror jeg hele regjeringen står bak – med en politikk der alle skal ha like muligheter, og der ingen skal mistenkeliggjøres ut fra noe som helst kriterium. Så vi kan stå sammen i den kampen.
Jorid Juliussen Nordmelan (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Barnefattigdommen i Norge har økt hvert eneste år siden 2013. Det gjelder både for unger i husholdninger med vedvarende lavinntekt og for unger i husholdninger med lavinntekt det siste året. Samtidig melder kommunene at utgiftene øker mer enn inntektene, og at man har begynt med harde prioriteringer og kuttforslag. Med sånne forutsetninger er det vanskelig å prioritere penger til f.eks. billigere SFO, økt søskenmoderasjon, skolemat og billigere fritidstilbud – som alle er viktige kommunale bidrag for å gjøre hverdagen bedre for familiene med dårligst råd. Deler Kristelig Folkeparti bekymringen for at dårlig kommuneøkonomi går ut over ordninger som kunne ha hjulpet fattige unger?
Jorid Juliussen Nordmelan (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Jeg hører at representanten Bransdal snakker om at det viktigste er å sørge for at foreldre er i jobb. Det er Arbeiderpartiet helt enig i, det er det aller viktigste man kan gjøre for å hjelpe fattige, i tillegg til å sørge for at kommuneøkonomien er bra, sånn at kommunene kan tilby universell velferd for alle. Men Kristelig Folkeparti i regjering har vært med på en rekke usosiale kutt, bl.a. i AAP, noe som ikke har fått flere i jobb, men som heller har ført flere over på sosialhjelp eller uførhet. Kommuneøkonomien er heller ikke et unntak. Mange steder i landet utgjør f.eks. frivilligsentralene et viktig gratistilbud for barn og unge – nettopp i den målgruppen som vi snakker om her. Men nå får over 70 pst. av frivilligsentralene gradvis mindre å rutte med framover. Bekymrer det Kristelig Folkeparti at dette vil gå ut over barn og unge i en allerede vanskelig situasjon?
Jorid Juliussen Nordmelan (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Andelen folk i jobb er lav, utsatte grupper kommer ikke inn i arbeidsmarkedet, og det blir stadig flere unge uføre. Høyre i regjering bruker likevel finanspolitikken til to ting: skattekutt regjeringen selv har innrømmet ikke skaper nye arbeidsplasser, og stimulering av bransjer som har høy bruk av innleide utenlandske arbeidsfolk som er her kort tid. Veksten i andel folk i jobb kommer av utlendinger som ikke har tenkt å bli her, og som ofte jobber i bransjer med dårlige forhold. Dette er selv om vi vet at hvis andelen innleide utlendinger øker, sånn som den gjør i enkelte bransjer, går produktiviteten ned. Når verken skattekuttene til Høyre eller finanspolitikken ellers bidrar til å skape arbeidsplasser, vil det gå ut over velferden for de neste generasjonene. Hva har regjeringen tenkt å gjøre med det?
Jorid Juliussen Nordmelan (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
For tre år siden møtte jeg som vara under trontaledebatten, og den gangen var jeg veldig bekymret for signalene den da sittende Høyre-Fremskrittsparti-regjeringen sendte til distriktene i sak etter sak. Det var helt konsekvent at de små tapte mens de store vant. Da er det sikkert mulig å forstå min frustrasjon når jeg nå tre år senere kan konstatere at ingenting har endret seg siden den gang. Noe av det mest frustrerende er at det er veldig vanskelig å få tak i den politiske ambisjonen som ligger bak sentraliseringen. Distriktene rammes av kutt og nedleggelser, ofte gjennomført som rene symbolvedtak som angivelig skal gjøre landet mer effektivt. Men blir vi egentlig mer effektive av lengre reiseveier og dårligere tilbud lokalt? Regjeringen tegnet nytt norgeskart uten først å tenke på hva slags oppgaver fylkene skulle ha. Ingenting ble sett i sammenheng med det allerede eksisterende lappeteppet av statlige regioner som vi har i landet, og tilbudet til folk i regionene har kommet i andre rekke. Når vi nå omsider begynner å se at det kommer nye oppgaver til fylkene, følger det ikke med gjennomføringsmidler. Det samme gjelder for kommunene. Det kommer nye oppgaver og nye krav, men ikke nok midler. Distriktskommunene rammes hardest. Vi så det samme denne uken. Domstolkommisjonen foreslår massiv nedleggelse av tingretter etter at regjeringen nok en gang har bestilt ny struktur uten å tenke på innhold. Regjeringen ser ut til å tro at større alltid er bedre, og at små enheter ikke evner å prestere på lik linje som de store. Dette er direkte feil, og distriktene rammes hvis man ikke klarer å legge fra seg denne tankegangen. De siste ukene viser vel kanskje også at selv regjeringen kunne blitt litt mer effektiv om den hadde vært litt mindre. Namdal tingrett, som nå er foreslått nedlagt, har god saksbehandlingstid, høy saksavvikling, god effektivitetsgrad og i tillegg få ankesaker – alle tegn på at den lille tingretten driver godt, uavhengig av størrelsen. Digitalisering kan også bidra til å styrke fagmiljøet mer, selv om folk sitter fysisk på ulike plasser. Disse og andre løsninger kunne og burde vi diskutert i sammenheng med strukturen, men det har ikke regjeringen ønsket. Det er viktig at vi hele tiden vurderer hvordan summen av ulike vedtak slår ut. Nå taper distriktene i reform etter reform, og hvis utviklingen får fortsette, vil vi snart slite med å ta hele landet i bruk. Det er vi ikke tjent med. Hvis by og land går hand i hand, skaper vi vinnere over hele landet. Vi står sterkere i lag når hele landet står samlet og alle drar i samme retning.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2019-10-03:
Innbyggernes sikkerhet er viktig. Derfor har vi med Høyre i regjering styrket politiet med over 3 mrd. kr til mer enn 1 600 nye politifolk, sikrere biler og bedre utstyr. SV har på sin side i denne debatten vist lite engasjement for politiet, og det gjenspeiles i deres alternative budsjett, der de kutter 80 mill. kr. Vi har ikke tid til å diskutere alle SV-kuttene nå, men ett skal representanten få svare på. Politiet står overfor et endret og vanskeligere trusselbilde, og de trenger flere sikre biler og bedre utstyr for å håndtere krevende situasjoner ute på oppdrag. Det sørger regjeringen for, mens SV foreslår å kutte massivt, med 40 mill. kr. Hvorfor ønsker representanten og SV å kutte i helt nødvendig utstyr og trygge biler for politiet?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2019-10-03:
Jeg merker meg at representanten ikke har oversikt over de grove kuttene i hans eget partis budsjett. Vi kunne godt ha snakket om objektsikring, som er under bedring. Vi kunne ha snakket om politireformen, som gir bedre etterforskning og politiarbeid på stedet, men som også har utfordringer som må løses. Vi kunne ha snakket om hvordan vi med Høyre i regjering styrker politibudsjettet med 3 mrd. kr og over 1 600 nye stillinger. Men nå snakker vi om helt nødvendig utstyr og biler, om politiets evne til å reagere raskt og riktig og være trygge under oppdrag. Så jeg skal la representanten få prøve igjen, hente det fram fra hukommelsen og gi oss et skikkelig svar på hvorfor de mener det er bra å kutte 40 mill. kr i nødvendig utstyr til politiet.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2019-10-03:
Jeg ble født i 1994, og det var et gledens år. Ikke fordi jeg kom til jorden, som for så vidt var kjekt for meg, men fordi FNs klimakonvensjon trådte i kraft og la rammene for et mer systematisk klimasamarbeid mellom verdens land. Dessverre var det ikke nok. Fortsatt gikk verdens utslipp opp og det biologiske mangfoldet ned. Det var mye prat, og det var lite handling. Nå har vi ikke tid til å vente, og derfor er jeg veldig glad for at regjeringen prioriterer klima og bærekraft. Siden vi tok over, har utslippene gått ned. Samtidig vet vi at vi framover må gjøre langt mer. Så er det slik at vi redder ikke verden med skam, men vi gjør det med handlekraft, teknologi og globalt samarbeid. Med Høyre i regjering skal Norge ta vår del av ansvaret. La meg dra et par eksempler. Vi gjør for det første vårt for fornybar energi, for mer vann, offshore vind, sol til de mange hus og hjem og en egen hydrogenstrategi. Vi satser på karbonfangst og -lagring for å få ned utslippene fra industrien. Vi forbyr den unødvendige engangsplasten og dobler satsingen for renere hav og på FNs grønne klimafond. Vi slutter oss også til EUs klimasamarbeid, som forplikter politikere i hele Europa til å gjennomføre reelle utslippskutt som monner, og det blir med Høyre i regjering rekordmye til tog, buss og sykkel, slik at folk kan komme seg fram raskere og mer miljøvennlig. En av de ferskere nyhetene er et nullutslippsfond for næringstransporten på 1 mrd. kr og en egen strategi for grønnere skipsfart. Langs hele kysten bygges det nå landstrøm som får ned utslipp til luft og til sjø. Vi tar også grep som ikke nødvendigvis er populære, men like fullt viktige. Neste år øker CO 2 -avgiften. Forurenser skal betale, og det skal lønne seg å velge grønt. Samtidig senker vi skatten på arbeid og øker innsatsen på forskning og grønnere investeringer gjennom Enova og Nysnø Klimainvesteringer i Stavanger. Det gjør at norsk næringsliv blir mer konkurransedyktig og kan skape flere grønne jobber. Verden trenger land som går foran og viser at det er mulig å omstille seg til en grønnere økonomi og samtidig ta vare på jobbene. Med Høyre bak roret er Norge et slikt land. Vi skal stoppe utslippene og ikke utviklingen.
Anniken Hauglie (Høyre), 2019-10-03:
Her var det utrolig mange premisser som var helt feil. Jeg tror faktisk ikke noen av dem var korrekte. Det er ikke sånn at andelen folk i jobb går ned. Andelen folk i jobb går opp, sysselsettingsandelen går opp. Antallet folk i jobb går opp, ledigheten går ned. Unge på Nav går ned, unge som faller utenfor skolen går ned, antallet som får læreplass går opp – jeg tror nesten ikke noe i det spørsmålet og premisset var korrekt. Vi ser til og med at seriøsiteten i arbeidslivet faktisk går opp, og tilbøyeligheten til å bli utkonkurrert av useriøse aktører går faktisk også ned. Så alt i alt går veldig mye riktig vei. Men vi har selvfølgelig noen utfordringer som er viktige. Vi må skape flere jobber, vi trenger flere ben å stå på. Vi trenger å ha flere ben enn oljesektoren å stå på, særlig nå som vi skal omstille Norge, ikke minst som følge av det grønne skiftet. Vi ser at det nå skapes jobber over hele landet, næringslivet blomstrer landet rundt, og det skal vi være glad for.
Anniken Hauglie (Høyre), 2019-10-03:
Når jeg hører en del av de tilbakemeldingene og kommentarene som gjelder endringene som gjøres i velferdsordningene, begynner jeg noen ganger å lure på om representantene har lest en eneste evaluering av de velferdsordningene og inntektssikkerhetsordningene vi har. Arbeidsavklaringspengeordningen ble utsatt for ramsalt kritikk fra nær sagt alle hold, og den var evaluert til ikke å virke. For mange kom inn i den, for få kom ut av den, og oppfølgingen i ordningen var altfor dårlig. Tilsvarende var det for ungdomsgarantiene man også hadde: Ingen av dem fungerte heller etter hensikten. Det er åpenbart at når man får evalueringsrapporter på inntektssikkerhetsordninger og andre ordninger som skal hjelpe folk videre, og evalueringene viser at de ikke virker, kan vi faktisk ikke fortsette med det. Vi gjorde flere endringer i AAP-ordningen, og det var nettopp fordi vi ønsket å svare ut den kritikken som kom fra evalueringen. Vi mener at de innstrammingene vi har gjort, er riktige. Evalueringen er nå i gang, og det er litt for tidlig å si hva de endelige resultatene er. Men jeg er ganske trygg på at det som er gjort, kommer til å få flere over i jobb eller avklart til uføretrygd.
Anniken Hauglie (Høyre), 2019-10-03:
Det er ingen tvil om at Nav-reformen var en krevende reform. Den ble også hastet igjennom i altfor stort tempo. Det ble også Stortinget advart mot den gangen man faktisk hastet den igjennom i det tempoet man gjorde. Men alt i alt vil jeg si at Nav-reformen var riktig, og jeg mener også at resultatene og reformen har en positiv utvikling. Man ser at brukertilfredsheten faktisk øker, både blant brukerne og også blant arbeidsgiverne som er i kontakt med Nav. Men fortsatt er det en del utfordringer. Det er ikke noe tvil om det. Men den virkelighetsbeskrivelsen som representanten Lundteigen har, er jeg helt uenig i. Det største Nav-kontoret nå, er nav.no. Det er ikke lenger sånn at alle ønsker å oppsøke sitt fysiske kontor, man ønsker å oppsøke nav.no og gjøre det man skal via sofaen hjemme. De aller fleste som oppsøker Nav, trenger ikke mye hjelp. De trenger kanskje å fylle ut et skjema og har ikke behov for kontakt med veileder.
Anniken Hauglie (Høyre), 2019-10-03:
Nye tiltak er helt åpenbart nødvendig, fordi de som oppsøker Nav, har andre behov nå enn det de hadde tidligere. Vi vet at flertallet av dem som oppsøker Nav, f.eks. har grunnskole som høyeste utdanning, og da sier det seg selv at det nettopp er kompetansetiltak og bedring av mulighetene til å få kompetanse som er helt nødvendig skal man klare nettopp å løse oppdraget. Tilsvarende er det med lønnstilskudd – det er også en ordning som er endret nettopp fordi vi ser at den er blant de mest effektive. Når det gjelder flere ansatte, kan jeg glede representanten Lundteigen med at det faktisk er flere ansatte i Nav nå enn det har vært tidligere – 500 flere ansatte i Nav. Det er bl.a. fordi man frigjør ressurser gjennom digitaliseringen. Dette er personer som kan jobbe direkte med brukerne av Nav. Det er nå en positiv utvikling når det gjelder antall klienter per saksbehandler. Det er halvparten så mange, om jeg husker riktig, klienter per saksbehandler nå som for bare noen ganske få år siden. Så det er flere ansatte som også har færre klienter å jobbe med, og det er positivt, vil jeg tro.
Anniken Hauglie (Høyre), 2019-10-03:
Det å ha en inntektssikringsordning mens man er syk er åpenbart et av velferdsstatens viktigste fundament. At man skal kunne sikres inntekt mens man er til behandling, er avgjørende. Det forslaget som vi kommer til å fremme for unge på AAP, er helt identisk med det som sysselsettingsutvalget og andre fagmiljøer også har anbefalt. Det vi gjør, er å redusere ytelsen for unge, altså for dem under 25 år, på AAP, til det samme nivået som for unge under 25 år i kvalifiseringsprogrammet og på introduksjonsordningen. Så det nivået som SV mener er greit for kvalifiseringsprogrammet og introduksjonsordningen, burde være greit. Men jeg er også for arbeidsavklaringspengeordningen. I tillegg: Det vi også gjør, er at det vi sparer på å ta ned ytelsen, skal vi bruke krone for krone til å følge opp den samme målgruppen. Vi ser at unge trenger mye tettere oppfølging i dag. Av de unge som kommer inn på arbeidsavklaringspengeordningen, har 70 pst. lettere psykiske lidelser. De trenger arbeid og aktivitet for å bli friske.
Anne Sandum (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Denne regjeringens mantra synes å være at den som har mye, skal få mer, og den som har lite, skal få enda mindre. Sånn er det også med AAP. I forrige innstrammingsrunde på AAP ble også ungdom rammet. Da var det kutt i tid fra fire til tre år, det ble vanskeligere å få, det ble vanskeligere med forlengelse, og det resulterte i flere på sosialhjelp. Også den gang ble det sagt at tettere oppfølging skulle få flere i arbeid. Kan jeg da få svar fra statsråden på: Hvor mange flere unge kom seg ut i jobb som følge av innstrammingene i forrige runde? Basert på de erfaringene, hvor mange mener statsråden vil komme i jobb som følge av ytterligere kutt nå?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Jeg tenkte jeg skulle gi kulturministeren sjansen til litt mer taletid om kultur. I forrige uke ble Bodø valgt som kulturhovedstad i Europa for 2024. Det vakte stor jubel i både Bodø, Nordland og hele Nord-Norge. Dessverre kom statsråden lite grann skeivt ut, i hvert fall i måten hun ble oppfattet på, for hun ble ikke oppfattet som fullt så entusiastisk som innbyggerne i Nord-Norge. Det ble nesten oppfattet som om et eventuelt tilskudd fra staten til et sånt prosjekt skulle tas fra andre satsinger i Nord-Norge. Jeg har forstått at statsråden egentlig ikke mente det sånn og har gått litt tilbake på det, men jeg har et spørsmål om noe annet fra statsrådens uttalelser til mediene. Der sa hun noe om at det var lettere å støtte noe man har jobbet sammen om, enn noe som bare var et prosjekt andre hadde jobbet med. Jeg oppfatter det som en invitasjon, og at kulturministeren ønsker å støtte opp om dette prosjektet. Da blir spørsmålet: Hvordan vil kulturministeren arbeide sammen med Bodø, Nordland og Nord-Norge for å gjøre dette til et ekte arktisk arrangement i 2024?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Da får jeg si tusen takk, både for gratulasjonene og for svaret. Jeg hadde denne uken gleden av å være i Roma på et arktisk arrangement, og jeg må si det var veldig mange som bet seg merke i hvor viktig det er å være kulturhovedstad. Dette er en beslutning som vekker stor oppmerksomhet, og jeg er veldig glad for at statsråden nå gir uttrykk for at hun ønsker å støtte det, også på en aktiv måte, slik jeg forstår det. Igjen vil jeg utfordre statsråden til å si noe mer. Ja, vi er enige om at det finnes prosedyrer, lover og regler, men i politikken er det også mulig å være proaktiv, og da er spørsmålet: Har statsråden noen ideer om på hvilken måte vi kan gjøre dette til ikke bare et nordnorsk arrangement, et nasjonalt arrangement, men også bruke det til å løfte fram noen av de mulighetene som finnes i nord, i Arktis, siden dette er den første europeiske kulturhovedstaden som ligger nord for Polarsirkelen? Hva er visjonen til statsråden?
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Noe av det første Fremskrittspartiet tok tak i i regjering, var de mange som sto i kø for å komme inn og sone sine straffer. Derfor fikk vi på plass avtalen med Nederland, som har gjort at kriminalomsorgen har klart å rehabilitere de fengslene vi hadde. Det har også gjort at vi har fått ned soningskøene, noe vi skal være veldig glad for. Det skjedde ikke under den forrige regjeringen. Så er jeg fullt klar over at det er utfordringer med innsatte som også har en psykisk lidelse. Derfor er jeg glad for at både justisministeren og helseministeren har intensivert dette arbeidet. Psykisk syke i fengsel har rett på akkurat de samme helsetjenestene som de hadde hatt hvis de var utenfor fengselsmurene. Kriminalomsorgen har blitt styrket under denne regjeringen, men i inneværende år er det et lite kutt. Det må vi bare være ærlige på. Likevel kommer kriminalomsorgen til å være i fokus også de nærmeste årene.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Også de nye fengslene som vi klarer å få på plass nå, vil være med på å gi et godt tilbud for de innsatte. Det er, som representanten var inne på, viktig at de som sitter inne og soner straffen sin, også får et tilbud slik at de kommer ut som den gode naboen. Vi er nødt til å se på hvordan vi kan intensivere og styrke arbeidet innenfor kriminalomsorgen når det gjelder å gi et tilbud som gjør at man kommer ut som den gode nabo. Selv om jeg er fullt klar over at Ulvsnesøy har hatt gode resultater, kan vi ikke opprettholde fengselsplasser bare fordi de er gode plasser – hvis det ikke er nødvendig, hvis vi ikke trenger så mange åpne plasser. Det har vært en økning nå av innsatte som har lengre straffer og skal sitte på lukkede plasser. Da er det viktig at også de fengslene blir styrket.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Nå er det sånn at stortingsgruppa ikke går inn i selve mandatet eller utnevnelsen gjort av dem som sitter i kommisjonen. Kommisjonen kom med en delrapport for to dager siden, og som vanlig går Senterpartiet på banen som høy og mørk og kritiserer den før man har satt seg ned og satt seg skikkelig inn i forslagene som kom fra kommisjonen. Jeg er veldig glad for at justisministeren har vært tydelig på at regjeringen nå skal bruke tid på å gå gjennom forslagene som ligger der, og jeg må si at det nok er en del i den rapporten som også skurrer litt i våre ører. Samtidig må vi ta inn over oss at de aller fleste av oss ikke er innom en rettssal i løpet av livet, og når vi er der, ønsker vi å ha de rettssakene og være sikker på at rettssikkerheten til den enkelte blir ivaretatt. Det er viktig for oss når det gjelder domstolene.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Det var et spørsmål jeg kunne brukt mer enn et minutt på å svare på. Men la meg gå til innholdet i innlegget, og det gikk på Sør-Øst politidistrikt. Jeg var jo bekymret for utviklingen i Sør-Øst, og det er jeg klar over at også justisministeren er. Men når det gjelder å kalle det for en krise i hele politiet fordi det er ett politidistrikt som sliter: Det er et stort politidistrikt, det er en reform som skal på plass, og vi er nødt til å gå inn og se på hvorfor Sør-Øst politidistrikt ikke klarer det som mange andre politidistrikter klarer, og får denne reformen opp og gå.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Vi skal løslate den gode nabo – det har vært målet for norsk kriminalpolitikk. Men virkeligheten ser stygg ut. Psykisk syke blir isolert, lagt i belter og sperret inne på betongceller. Kriminalomsorgen er blitt kronisk underfinansiert under de mange justisministre fra Fremskrittspartiet. Svaret deres er lengre straffer og utvidede hjemler til å bruke spytthette på innsatte som er utagerende. Justisministeren har lagt ned Ulvsnesøy, som hadde de eneste åpne soningsplassene for kvinner på Vestlandet. Unge voldsutøvere må i fengsel for å få behandling. Justispolitikken har blitt kunnskapsfiendtlig og populistisk de seneste årene. I rapport etter rapport kommer tung kritikk, også om sviktende tilsyn. Norge ønsker å framstå som en menneskerettsnasjon, men hvilken vilje er det til å investere i soning og i rehabilitering, slik at vi kan løslate den gode nabo og dermed også redusere kriminaliteten framover?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Spørsmålet gikk på kvaliteten for dem som soner, og resultatet for dem som kommer ut. Man velger å legge ned det eneste tilbudet om åpne soningsplasser for de få kvinnene som sitter i fengsel, og man snakker om at det er flere med psykiske lidelser som sitter inne i fengslene våre enn utenfor. Tilbud som på papiret kanskje ser bra ut, dreier seg egentlig om at man får fritidsaktiviteter og ikke noe behandlingstilbud, og at det ikke er kontakt mellom helsetilbudet og det som skjer i kriminalomsorgen. Samtidig har man fortløpende skåret ned gjennom ABE-reformen, slik at det er mindre og mindre midler knyttet til det. Ministeren hadde tidligere ansvar for barn. Hvilken opplevelse har man av det tilbudet man reelt sett gir til de svakeste av de svake, som utgjør veldig mange av dem som soner i dag?
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-10-03:
Jeg begynte alle mine meldinger den dagen med å gratulere Bodø. Det vil jeg også gjøre i dag, og jeg håper gratulasjonen når gjennom, sjøl om jeg også gjorde det ved alle anledninger jeg hadde da. Det er fantastisk jobbet at de klarte å få gjennom den søknaden. Nå må vi sammen sette oss ned for å prøve å finne et grunnlag som gjør at dette ikke bare blir Bodøs, men hele Norges kulturjubileum. Derfor har jeg invitert ordføreren, sendt brev til ordføreren, gratulert ordføreren og sagt at ordføreren gjerne må komme i dialog med oss så fort som overhodet mulig, men vi har ennå ikke behandlet noen søknad i departementet, og vi har visse prosedyrer, lover og regler fra denne sal å forholde oss til. Jeg imøteser både søknaden og at Arbeiderpartiets ordfører fra Bodø kommer ned til meg, og at vi kan snakke om hvordan vi skal gjøre Bodø til hele landets kulturhovedstad.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-10-03:
Jeg er nok helt enig med spørsmålsstiller når jeg tror det arktiske aspektet er en kjempemulighet for Bodø, men det er en kjempemulighet for Norge også. Vi har hatt to kulturhovedsteder før – Stavanger og Bergen. Begge de gangene var det staten som søkte, og ikke byen. Derfor begynte vi i motsatt ende i denne prosessen. Nå håper jeg at vi skal koble oss på hverandre. Det er derfor jeg har tatt de initiativene jeg har tatt. Det jeg syns er viktig, er at vi klarer å gjøre dette til regionens, men også landets kulturhovedstadsprosjekt. Da må vi jobbe mer sammen, og det er derfor jeg har invitert til det samarbeidet allerede før vi får en søknad på bordet. Vi må sørge for at det blir ringvirkninger av det, og at det blir en kultursatsing for Norge som nasjon. Da må vi sørge for at vi har prosjekter som er breie nok, som angår flere, at vi har en felles misjon for hvordan vi skal markedsføre dette i utlandet, og at vi har en felles plan for hvordan vi skal løfte norsk kunst gjennom disse prosjektene. Da må vi jobbe mer sammen, og det er i hvert fall jeg innstilt på å få til.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-10-03:
Nei, vi viser at vi er med og kjemper for å gjøre endringer. Det er klart at denne regjeringa ble grønnere, rausere og mer sosialliberal av at Venstre gikk inn i den. Jeg tror at SV har sittet med denne følelsen en gang også – at en faktisk må kjempe for saker hver eneste dag for å få gjennomslag, og som jeg bruker å si: Hvis man alltid velger å stemme på ridderen med blankest rustning, betyr det at man stemmer på den ridderen som aldri er i kamp. Det er soleklart at Venstre må gjøre en god innsats for å klare å få til det grønne skiftet i regjeringa – men vi klarer det. Det er klart at Venstre ikke helt automatisk får til at vi skal ta imot 3 000 flyktninger i Norge og være det beste landet per capita og det femte beste landet per capita på kvoteflyktningmottak – men vi klarer det. Det er ikke åpenbart at Venstre skal få igjennom en rusreform som virkelig er med på å få løftet de svakeste – men vi klarer det. Det er ikke åpenbart at vår førsteprioritet for å hjelpe barn og unge i fattige familier, nemlig å gi dem gratis barnehage og billigere SFO, skal gå gjennom – men vi klarer det. Man må faktisk stå i kamp om man skal få igjennom noe.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-10-03:
Det er nok sånn at da Venstre på valgnatta advarte mot de populistiske strømningene, var det ikke bare snakk om høyrepopulismen, det var også venstrepopulismen. Hvis man har gjort leksa si: Det er klart at rundt om i Europa er det sånn at liberale partier samarbeider både til høyre og til venstre. Det er klart at vi ønsker et styrket sentrum, og det er helt soleklart at det også er stor forskjell på da SV satt i regjering, og når Venstre sitter i regjering. Jeg har gått gjennom alle Jens Stoltenbergs trontaler. Han nevner knapt miljø. Trontalen som Kongen leste i går, begynner med utfordringer knyttet til miljø. Det er andre store forskjeller: Dere snakket om å kaste alle asylbarna ut; nesten alle har fått bli etter at vi gikk inn i regjering. Dere sa at man skulle klare å nå målsettingene på så mange andre områder som dere ikke klarte å levere på. Vi tredoblet antallet kvoteflyktninger i forhold til da SV satt i regjering. Vi leverer politikken, vi har muligheter til å vise hva som er forskjellen – hva et liberalt parti er. Jeg mener at politikere skal måles på det de får gjennomført av politikk, ikke det de sier at de skulle ha gjort. Det er klart at Jens Stoltenberg gjorde mindre på miljø enn det Erna Solberg gjør.
Trine Skei Grande (Venstre), 2019-10-03:
Jeg tar også sterkt avstand fra å bruke ord som «snikislamisering». Det er derfor jeg har fått gjennomslag i regjeringen for å gjennomføre en egen handlingsplan mot muslimhat. Det er det jeg har vunnet gjennom av sak. Det er viktig for å kunne diskutere dette framover. Jeg er også opptatt av at retorikk har konsekvenser, men én ting jeg har merket meg, f.eks. om Fremskrittspartiets utvikling, er at før Venstre satt i regjering, sto jeg på representantens plass og stilte hvert år Siv Jensen spørsmålet: Finnes det menneskeskapte klimaendringer? Så gikk Venstre i regjering, og Fremskrittspartiet har sagt at det finnes menneskeskapte klimaendringer. Det har skjedd en politisk endring i Fremskrittspartiet også, en politisk endring som vi profiterer mye på når vi får til den offensive miljøpolitikken som vi får til.
Bent Høie (Høyre), 2019-10-03:
For det første er det viktigste med denne tjenesten at vi kan ivareta pasientenes og brukernes behov. Så vidt jeg er kjent med, har ikke den reduserte kapasiteten bidratt til at pasienter ikke har fått løst sine oppgaver. En del av oppdragene, f.eks. forflyttingsoppdrag, har fått lengre ventetid. Kapasiteten i august og september har vært på om lag 90 pst. av det som er avtalt. I tillegg er det også satt inn et ekstra fly. Vi er ikke fornøyd med den beredskapen som er levert. Vi forventer at leverandøren løser de utfordringene som har vært. Vi ser at de jobber med dette. En del av utfordringene, bl.a. en av de større tekniske utfordringene med flyet, er nå løst, og det vil forhåpentligvis også bedre kapasiteten framover.
Bent Høie (Høyre), 2019-10-03:
Varslene tas på største alvor, ikke bare av fylkesmannen i Troms og Finnmark, men også av Helse Nord, helseregionene og LAT HF. De kommer til å bli fulgt opp; det er jeg forsikret om. Så har jeg også fra i dag av bedt om at status på dette området rapporteres til meg daglig, etter samme regime som vi hadde i juli, for hele veien å følge med på – fra dag til dag – hva som er situasjonen. At det var redusert kapasitet i juli, var forventet, fordi det ikke var mulig å få til den smidige overgangen som var ønsket mellom gammel og ny operatør. Derfor ble det også i god tid planlagt ekstratiltak for nettopp å kompensere for at leverandøren ikke var i stand til å levere full kapasitet i juli måned. Disse ekstratiltakene, bl.a. med Forsvarets helikoptre, virket heldigvis til fordel for pasientene.
Bent Høie (Høyre), 2019-10-03:
Ja, vi har tatt grep for å utvikle ambulansetjenesten i hele landet, men ikke bare ambulansetjenesten, også den samlede beredskapen. Derfor innebærer den kontrakten vi nå har på luftambulansetjenester, en høyere beredskap enn den kontrakten vi hadde tidligere, bl.a. med et nytt jetfly på Gardermoen, som vi ikke har hatt før, og som er viktig for den samlede nasjonale beredskapen. Representantens beskrivelse av utviklingen i ambulansetjenesten er veldig korrekt. Den har blitt styrket år for år. Det har blitt høyere kompetanse. Det har blitt flere biler. Noe av det som bidrar til høyere kompetanse, er bl.a. det representanten ofte kritiserer som sentralisering, nemlig at man har større fagmiljøer, med ambulansepersonell med høyt faglig nivå som har mange oppdrag. Representantens forslag om å lovregulere responstid og dermed tvinge gjennom en situasjon ville sannsynligvis innebåret et større behov for enmannsambulanser i Norge for å oppfylle det målkravet.
Bent Høie (Høyre), 2019-10-03:
Jeg er helt enig med representanten i at det er behov for en betydelig forbedring i samspillet mellom sykehusene og kommunene. Det er også derfor vi i trontalen nettopp varslet viktige endringer i den neste nasjonale helse- og sykehusplanen, som skal sikre det. Senterpartiets resept på dette området vil føre til det motsatte. Det har vi dessverre mye erfaring med fra den gangen fylkeskommunene hadde ansvaret for sykehusene. Det var da den store sentraliseringen foregikk når det gjaldt fødetilbud i Norge. Det var et kontinuerlig spill mellom fylkestingene og Stortinget om hvem som hadde ansvaret for sykehusene, og ingen tok et helhetlig ansvar. Senterpartiets modell vil være enda verre enn den gamle modellen, for der vil en jo sette en statsråd ansvarlig overfor Stortinget for sykehusene, samtidig som en setter fylkestingsrepresentanter inn i styrene som er ansvarlige overfor sine velgere – en total ansvarspulverisering som bare vil forsterke svarteperspillet.
Bent Høie (Høyre), 2019-10-03:
Jeg har satt meg veldig grundig inn i Senterpartiets forslag. Det hadde også representanten fått med seg hvis han hadde hørt etter mitt svar, for det var nettopp det forslaget jeg beskrev. En helt uholdbar konsekvens av Senterpartiets forslag er at de vil ha fylkesvalgte representanter inn i styrene som en skal få inntrykk av representerer velgerne deres, samtidig som de skal være ansvarlige for en politikk som er bestemt i Stortinget, og av en statsråd som sannsynligvis i mange tilfeller representerer et annet parti enn det de er valgt inn for. En total ansvarspulverisering, et svarteperspill om hvem som faktisk sitter med det politiske ansvaret, er konsekvensen av Senterpartiets forslag. Det var det jeg sa i mitt forrige svar, og det er det jeg sier i dette svaret. Jeg har satt meg grundig inn i Senterpartiets forslag, og det er verre enn det som var tilfellet tidligere, da fylkeskommunene hadde ansvaret.
Bent Høie (Høyre), 2019-10-03:
Jeg er ikke enig i at dette ikke er fulgt opp, for dette er helt i tråd med regjeringens politikk. Vi ønsker og har etablert flere desentraliserte tilbud i samarbeid med kommunene. Derfor bygger vi ut tilbud om FACT- og ACT-team, slik at spesialisthelsetjenestens fagfolk jobber sammen med kommunens fagfolk i team rundt de brukerne som har de største og mest sammensatte behovene. Det som er veldig hyggelig å si, er at dette gir veldig gode resultater. Vi ser at det forbedrer helsetilstanden, det bidrar til større deltakelse i arbeid og aktivitet, det øker boevnen, og det fører til mindre tvangsbruk. Dette er en framtidig måte å løse oppgavene på som vi selvfølgelig ønsker å fortsette å utvikle videre.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Når det gjelder hvorvidt det skal en sak til Stortinget eller ikke, kan jo Stortinget selv ta de initiativene som de ønsker å ta. Når det gjelder situasjonen knyttet til turistfisket og en del av de tingene som er blitt avslørt der, er det etter min mening alvorlig. Det er alvorlig fordi vi ser tilløp til organisert kriminalitet – ut fra det vi ser blir avdekt av det som skjer rundt omkring ved grensene. Dette må vi til livs, og derfor har jeg allerede invitert aktører inn til meg på møte for å iverksette tiltak og høre hva som er den faktiske situasjonen der ute, og hvilke tiltak de vil anse det riktig å sette i verk. Fra min side er det ikke akseptabelt å sitte og se på det som skjer. Vi må ha strengere tiltak. Vi har allerede igangsatt strengere kontroller med en del av disse bedriftene, og det har blitt avdekt mer, nettopp som følge av at flere blir kontrollert.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Det viktigste som jeg tror må til her, er handling, ikke nødvendigvis at vi skal bruke lang tid på dette. Derfor har jeg kalt inn partene allerede. Det er satt dato, vi skal ha et møte, og vi skal gå i gang med å vurdere ulike tiltak. I tillegg har regjeringen allerede iverksatt tiltak. Man har doblet bøtenivået for å ta med seg fisk ulovlig. I tillegg er det innført en registreringsordning knyttet til de bedriftene som driver med turistfiske. Det vurderes også andre tiltak. Jeg tror det viktigste vi kan gjøre, er å iverksette tiltak som virker, så vi får ting til å skje, ikke nødvendigvis hvilken form vi bruker. Men ønsker Stortinget en sak, er det opp til Stortinget hvis de ønsker å bestille det.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Dette møtet vil finne sted i år, på denne siden av nyttår. I den forbindelse skal vi bruke tiden fram mot den neste sesongen og sørge for at det kommer på plass tiltak. Når det gjelder bøtesatsene, tror jeg ikke at bøtesatsene ble økt ut i denne sal, det var vel heller Riksadvokaten og andre som tok det initiativet.