André Oktay Dahl (Høyre), 2003-05-26:
Alle partier er verbalt for kommunalt selvstyre. Alle partier har store ord i programmene, og noen vil også grunnlovfeste at vi skal ha kommunalt selvstyre i dette landet. Høyre synes det er et viktig prinsipp som noen ønsker å ta inn i Grunnloven, og det er nesten umulig å være imot. Jeg synes imidlertid at Stortinget bør vise først i praksis at man også mener noe med honnørordene lokalt selvstyre. Mindre øremerking, fjerning av minstekrav og ikke å innføre nye minstenormer til dette og hint, og mindre bruk av Stortinget som et litt forstørret kommunestyre, er prøven som stortingsflertallet til nå ikke akkurat har bestått med glans, heller ikke representanten fra det foregående parti som hadde ordet. En del vedtatte reformer og nye utspill den senere tid har dessverre vist at det blir litt av en oppgave i selvbeherskelse for alle oss 165 som både titt og ofte opptrer som ekstraordførere i denne salen. En skal ikke undervurdere betydningen og verdien av symboler, men man skal heller ikke undervurdere betydningen av at folk ser at symbolene ikke er fylt med et reelt innhold. Jeg holder selvfølgelig Kristelig Folkeparti og Venstre utenfor i denne sammenheng, da disse to partiene har vist både evne og vilje til å realisere lokalt selvstyre, sammen med Høyre. At større og reell lokal handlefrihet er en forutsetning for å skape bedre skoler og bruke offentlige midler på en bedre måte, da lokalbefolkning og lokalpolitikere har bedre forutsetning for å vite hvor skoen trykker, enn de av oss som sitter her, tør være kjent. Spørsmålet er om vi tør gi denne reelle handlefriheten fra oss eller ikke. Mangt et stortingsvedtak og statlig reformiver har som kjent skapt en slagside og en ubalanse i kommuneøkonomien ved at vedtakene har uheldige sidevirkninger, f.eks. ved at incentivene som legges i vedtakene, gjør at kommuner som har godt utbygde tilbud innenfor f.eks. eldreomsorgen, og først og fremst trenger å bygge ut skoletilbudet, endrer på omsorgstilbudet for de eldre, som allerede er bra, fordi Stortinget på generelt grunnlag har vedtatt at det er der det er statlige kroner å hente. Når det gjelder hva som bør stå og ikke stå i Grunnloven, er Høyre av den oppfatning at det bør være en gyllen regel at det kun er det mest grunnleggende om styreformen som bør stå i Grunnloven, og ikke honnørord, som i og for seg er gode, men som ikke har selvstendig rettslig betydning. Grunnloven er skrøpelig nok som den er, om den ikke skal devalueres med enda flere paragrafer som man trenger mer enn gjennomsnittlig juridisk bakgrunn for å forstå det rettslige innholdet i og drive trinnhøydeeksersis med. Når det gjelder spørsmålet om å oppfylle internasjonale konvensjoners krav om implementering av lokalt selvstyre, er det allerede nevnt at Europarådskonvensjonen av 15. oktober 1985 om lokalt selvstyre er forankret i vår nasjonale lovgivning fra før. Høyre skal selvfølgelig ikke kategorisk utelukke at grunnlovfesting av lokalt selvstyre kan ha en effekt, men jeg synes også det er viktig å signalisere at det må være opp til det enhver tid sittende storting å definere hvor sentralstyrt man ønsker at landet skal være. Hvis et fremtidig stortingsflertall mot formodning f. eks. skulle finne ut at statliggjøring av det meste er ønskelig, og også det mest effektive og demokratiske, ser jeg det som unaturlig at Grunnlovens ordlyd skulle være til hinder for det. Selv om jeg, som nevnt, skulle ønske at Stortinget var mer forsiktig enn det er, i forhold til å tilrane seg kommunenes reelle ansvar og frata kommunene den frihet de bør ha, er det vanskelig å se at grunnlovfesting medfører noe særlig fra eller til. Jeg viser igjen til at Høyre går imot å bifalle noen av de fremlagte forslag om grunnlovfesting.