Kristin Clemet (Høyre), 2005-06-02:
I St.melding nr. 30 for 2003-2004, Kultur for læring, foreslo Regjeringen nye rammer og innhold for grunnopplæringen. Regjeringen viste i den forbindelse til at skolen skal bidra til dannelse, sosial mestring og selvhjulpenhet og gi elevene muligheter til å utvikle seg, slik at de kan gjøre reflekterte valg og påvirke sin egen fremtid. Den generelle delen av læreplanen bygger på en bred forståelse av hvordan mennesker modnes, kunnskap bygges og kompetanse utvikles, og den angir mål for hva den enkelte elev og lærling skal kunne tilegne seg i løpet av utdanningen. Læreplanens generelle del bygger på et verdigrunnlag det er stor oppslutning om, og Regjeringen foreslo derfor at den ble videreført. Regjeringen foreslo også en skoleplakat – senere, etter Stortingets initiativ, kalt Læringsplakaten – som en forpliktende ramme for virksomheten i skole og lærebedrift, for bl.a. å utvikle og sikre et best mulig læringsmiljø og læringsutbytte for elever og lærlinger og for å utvikle skoler og lærebedrifter til lærende organisasjoner. I tillegg ble det foreslått at det skulle utvikles nye læreplaner for fag, og at disse skulle inneholde mål for fagkompetanse. Målene skulle utformes slik at elevene og lærlingene kunne bli vurdert i forhold til disse. Det ble foreslått at de grunnleggende ferdighetene å kunne uttrykke seg muntlig, å kunne lese, å kunne uttrykke seg skriftlig, å kunne regne og å kunne bruke digitale verktøy skulle integreres i læreplanene for fag på ulike nivåer. Det ble dessuten understreket at det måtte legges stor vekt på elevenes og lærlingenes allsidige og personlige utvikling, og at fagene og arbeidet med dem skulle være møtestedet mellom grunnleggende ferdigheter og dannelse. I innstillingen sluttet en samlet komite seg til at den generelle delen av læreplanen skulle videreføres i sin nåværende form. Flertallet sluttet seg også, med én tilføyelse, til Regjeringens forslag til Læringsplakaten. En samlet komite uttalte at læreplanene for fag skulle inneholde mål for elevenes kompetanse etter endt opplæring på ulike trinn, og at målene skulle utformes slik at de gir rom for flere veier til målet. De nye læreplanene skulle være enkle, konkrete og forståelige for både lærere, elever og foreldre. De skulle angi tydelige mål for faget, være et nyttig og håndterbart redskap for læreren og gi eleven mulighet til å måle egen faglig fremgang. Komiteen la vekt på at målene skulle omfatte faktakunnskaper, ferdigheter og mål for utvikling av analytisk evne og evne til selvstendig refleksjon. De grunnleggende ferdighetene skulle integreres i læreplanene for alle fag på det enkelte fags premisser og på relevante nivåer. De læreplanene som nå utvikles, skal selvfølgelig bygge på de forutsetninger Stortinget har lagt gjennom behandlingen av innstillingen til St. meld. nr. 30, Kultur for læring. I den forbindelse er det viktig å huske at læreplanene for fag inngår i en helhet sammen med Generell del av læreplanen og Læringsplakaten, og at alle disse tre delene av læreplanen er nøyaktig like forpliktende for skolene og lærestedene. Siden Læringsplakaten også skal gjøres gjeldende for videregående opplæring og ikke bare for grunnskolen, slik tilfellet var for den såkalte Broen, kan det hevdes at denne helheten blir enda viktigere enn før. Dette har også Stortinget lagt stor vekt på, og det er et grunnleggende premiss i diskusjonen om skolens innhold. I tilknytning til representanten Reikvams spørsmål er det således meget relevant å nevne f.eks. Læringsplakatens punkt 3, som sier at skolen og lærebedriften skal «stimulere elevene og lærlingene/lærekandidatene til å utvikle egne læringsstrategier og evne til kritisk tenkning». Punkt 4 sier at skolen og lærebedriften skal «stimulere elevene og lærlingene/lærekandidatene i deres personlige utvikling og identitet, i det å utvikle etisk, sosial og kulturell kompetanse og evne til demokratiforståelse og demokratisk deltakelse». Utdanningsdirektoratet er nå i sluttfasen av sitt arbeid med læreplanene for fag. Det er, mer konkret, i ferd med å oppsummere høringsuttalelsene til forslag til nye læreplaner. Det har vært stor interesse for høringen, og direktoratet opplyser at de har mottatt mer enn 2 500 uttalelser. Det er ikke uvanlig med et meget stort engasjement i slike saker, men vi kan vel ikke utelukke at engasjementet nå er ekstra stort, fordi vi har valgt å legge til rette for en langt mer åpen prosess enn tidligere, bl.a. ved at ulike utkast til læreplaner har vært offentlige på flere stadier i prosessen. Etter min mening er både debatten og høringen av avgjørende betydning for at læreplanene skal få den nødvendige kvaliteten og gi god styring for opplæring og vurdering av elevene både i grunnskolen og i videregående opplæring. Jeg har fått opplyst at direktoratet også i den nåværende fasen av arbeidet benytter seg av en rekke ressurspersoner med fagkompetanse, som bidrar med vurdering av høringsuttalelser og synspunkter på endringer som bør gjøres på grunnlag av høringen. Direktoratet vil en av de nærmeste dagene oversende sitt forslag til nye læreplaner til departementet. Også disse forslagene vil være offentlige. Arbeidet med å vurdere forslagene og ferdigstille læreplanene vil deretter starte umiddelbart i departementet, og jeg vil også i den fasen legge til rette for dialog med relevante fagmiljøer før de endelige læreplanene blir fastsatt. Representanten Reikvam stiller meg spørsmål om jeg er tilfreds med utkastene, og om de ivaretar målene Stortinget har satt, på en tilfredsstillende måte. Som det har fremgått av det jeg allerede har sagt, har jeg ikke tatt stilling til utkastene. De har til nå vært gjenstand for en høringsprosess, og direktoratets endelige forslag foreligger ennå ikke. Ansvarsfordelingen mellom departementet og Utdanningsdirektoratet er helt klar. Når Utdanningsdirektoratet har oppsummert, vurdert og foretatt eventuelle endringer i læreplanutkastene på bakgrunn av høringsuttalelsene og oversendt disse til departementet, skal de fastsettes. Det sentrale spørsmålet for meg vil da være om læreplanene ivaretar de prinsipper og hensyn som Stortinget har lagt til grunn. På bakgrunn av ovenstående er det ikke naturlig at jeg kommenterer de foreliggende utkast nærmere. Jeg synes likevel det er riktig å gi én ytterligere kommentar til Reikvams spørsmål, som inneholder et premiss jeg ikke uten videre kan slutte meg til. Han mener at utkastene har en språklig form som gjør læreplanmålene til imperativer, og som ikke tar hensyn til skolens dannelsesmål. Jeg har allerede kommentert dette indirekte, ved å understreke at læreplanene for fag må og skal ses i sammenheng med hele læreplanen, herunder Generell del og Læringsplakaten. I tillegg mener jeg at representanten Reikvam må ha lest utkastene litt som en viss mann leser Bibelen – ennskjønt jeg nå hørte at han ikke hadde lest alle utkastene. I begrepet «elevene skal kunne», som han fremhever, blir nemlig ikke verbet bare brukt som imperativ, det fungerer også som modalt hjelpeverb. Således står det f. eks. flere steder i utkastene at elevene skal kunne slike ting som å delta i, utforske, vurdere, utvikle, diskutere, reflektere, formulere spørsmål, foreslå og begrunne – hvilket vel nettopp dreier seg om elevenes analytiske evne og evne til refleksjon, altså skolens dannelsesmål.