trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Her er det et stort engasjement. En samlet komite er engasjert. Jeg tror også at det er et lokalt engasjement og et regionalt engasjement. Vi ønsker å fortelle om og gjøre noe med den situasjonen vi har på flyplassene våre. Det er meget vanskelig å balansere mellom krav til sikkerhet og god service – det tror jeg vi alle sammen er enige om. Spørsmålet er nå – og jeg har registrert at statsråden på en god måte har gått ut og signalisert at hun ønsker å jobbe for dette – hvorvidt vi er kommet dit hen at folk er fornøyd, nå er det nok. Det er slik at et demokratisk og fredelig samfunn som Norge kanskje nå skal velge en annen kurs og ikke la seg presse lenger til å plage de reisende, ikke lenger la seg presse av et trusselbilde. Det er jo det de ønsker, de ekstreme grupperingene som er årsaken til de nødvendige tiltakene – de ønsker å spre frykt og oppgitthet. Som jeg sa, jeg er klar over statsrådens engasjement, og jeg er klar over at det er nedsatt et samarbeidsorgan. Fremskrittspartiet mener i hvert fall at det allerede nå bør kunne iverksettes tiltak som skaper minst mulig forsinkelser, og som ikke minst, som også saksordføreren var inne på, bedrer servicen. Derfor har Fremskrittspartiet fremmet forslag om det, og jeg benytter også anledningen til å fremme forslagene i innstillingen. Det må gå an eksempelvis å kunne se på de løsningene de vurderer i Tyskland, som å sluse folk ut fra hvilket kjønn de har. Mange av de tilbakemeldingene jeg får, er meget omfattende når det gjelder behandling av kvinner i denne typen kontroll. De føler seg nærmest trakassert. Det må være mulighet for å vurdere hvorvidt en skal ha en annen type slusing for de som er ansatt og jobber der. Det er mange som etter hvert føler det som en parodi når man legger så strenge restriksjoner på hva man kan ta med seg inn i terminalen – og så kan man bare hente ut det som man måtte ha blitt fratatt når man har kommet seg inn i terminalen. Det er også et paradoks at man slipper igjennom mistenkelige personer, og så tømmer man da terminalen, og alle passasjerene blir stående foran sikkerhetskontrollen. Da står det tusenvis av mennesker foran sikkerhetskontrollen, og i tilfelle det skulle vært noen som hadde en annen agenda, er det jo lett å skjønne hva som hadde skjedd i denne køen. Så jeg tror vi alle sammen er opptatt av å gjøre noe, og Fremskrittspartiet – og jeg – mener at vi allerede nå kan legge noen føringer, slik at vi får endret den praksisen som ligger til grunn.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-14:
Ja.
Borghild Tenden (Venstre), 2007-06-14:
Representanten Langeland har brukt mye taletid i dag på Stockholm-forsøket. Men lokalt i Oslo og Akershus har SV gått inn for Oslopakke 3, og en av de ivrigste talsmennene der som har vært leder i Samferdselsutvalget i Akershus, er SVs Erlend Helle. Hva skjer når denne pakken kommer til Stortinget? Vil representanten Langeland støtte Oslopakke 3, eller vil han fortsatt ivre for veiprising?
Borghild Tenden (Venstre), 2007-06-14:
Som jeg sa i mitt innlegg, er jeg glad for det som står i proposisjonen om utredning av et veitilsyn. Men som jeg også sa i mitt innlegg, ser jeg ikke helt nødvendigheten av at det skal ta så lang tid. Det skal settes ned et offentlig utvalg som skal se på behovet, og først om et år skal man gå videre i saken. Behovet er der. Det er det flere som påpeker, som jeg også sa i mitt innlegg. Kunne man ikke heller bruke dette året her til å se på mandatet og myndighetsområdet til et uavhengig veitilsyn?
Borghild Tenden (Venstre), 2007-06-14:
Dette er i forlengelsen av forrige spørrer. Vi vet jo at det jobbes med en markalov. Miljøvernministeren arbeider med den nå. Er det ikke da på tide at statsråden nå bidrar til å legge denne store lokale stridsøksen død, høre på det store flertallet og ikke bare på Ås Senterparti, som er det eneste partiet som nå går for Ski øst-alternativet? Eller er det slik at statsråden på ramme alvor ser for seg en firefelts motorvei gjennom Sørmarka, mens Regjeringen samtidig skal fremme en lov om sterkere markavern?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Saksordføreren har gjort grundig greie for hovedinnholdet i innstillingen, så derfor skal jeg bare kommentere noen viktige punkter for Kristelig Folkeparti. Kristiansand kommune og Vest-Agder fylkeskommune går inn for å forlenge gjeldende bompengeordning for å finansiere tiltak som inngår i et sammenhengende gang- og sykkelveinett i Kristiansand. Det synes Kristelig Folkeparti er flott. Det er så viktig å legge til rette for at folk kan gå og sykle til jobb og til skole. Det er bra for helsa, det er bra for miljøet, og det er bra for trafikksikkerheten. Men jeg kan ikke unnlate å benytte denne anledningen til å kommentere Fremskrittspartiets holdning til sikkerhet i veitrafikken, og jeg benytter denne saken til det. Fremskrittspartiet er svært opptatt av og ivrer for et sikkert veinett, og dermed også gang- og sykkelveier. Her er det altså spørsmål om å forlenge bomringen i Kristiansand for å øke sikkerheten for syklende og gående langs sterkt trafikkerte veier. Det er lokal vilje til å ta dette løftet, men Fremskrittspartiet vil ha seg frabedt en slik ordning. De henviser til ordinære budsjettposter som representanten Sandberg er fullt klar over ikke inneholder disse midlene i dag. Dette er, etter mitt skjønn, mildt sagt villedende signaler til befolkningen og en holdning til trafikksikkerhet som jeg synes er vanskelig å forstå. Min utfordring til Fremskrittspartiet er: Hvorfor er en ikke av og til villig til å gå på kompromisser og være med på gode løsninger i trafikksikkerhetens navn? Departementet gjør i proposisjonen rede for omstendighetene rundt raset i Hanekleivtunnelen og for tunnelsikkerhet generelt. Tilliten til sikkerheten i norske tunneler er kraftig svekket. Folks tillit til Statens vegvesen er også sterkt svekket. Folk føler nå utrygghet når de kjører inn i en norsk tunnel, og det er svært uheldig. Vi har utrolig mange av dem. Det er ganske forunderlig, for ikke å si sjokkerende, at ansvaret for det som har skjedd, fortsatt ikke er plassert. Veidirektøren, som nå har gått av, kunne ikke uttale annet enn at han ikke visste hvem som satt med ansvaret. Nå er det viktig at de forslagene og anbefalingene som har kommet fra undersøkelsesgruppen, følges opp, og at de nødvendige tiltak iverksettes av Regjeringen. Vi forventer også at det kommer en egen sak til Stortinget om sikkerheten i veitunnelene våre. Til slutt: Kristelig Folkeparti går inn for opprettelsen av et uavhengig veitilsyn. Vi ser ikke nødvendigheten av nye utredninger for å klarlegge behovet for et veitilsyn. Vi arrangerte egne åpne høringer, der alle instanser som møtte, var klinkende klare på at vi trenger et veitilsyn. De siste tiders hendelser bare understreker at tiden nå er fullmoden for å få et slikt tilsyn på plass. Vi støtter selvfølgelig et utvalg som skal kartlegge og komme med anbefalinger om ansvarsområde, mandat og organisering for et slikt tilsyn, og vi ber om at saken får høyeste prioritet i departementet.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Det er et forenklet regnestykke som representanten Rudihagen presenterer. Det går ikke å koble veivedlikehold opp mot det som helt klart ble bekreftet av den forrige regjering i proposisjoner til Stortinget, som ikke ble motsagt, at vi sparer i størrelsesordenen mellom 800 mill. kr og 1 milliard kr på den omstillingen i Statens vegvesen. Så er det et prioriteringsspørsmål hvordan en velger å bruke de pengene, om en bruker dem til investeringer, eller om en bruker dem til å høyne vedlikeholdet. Disse pengene er satt inn i produksjonen og er kommet den regjeringen som nå representanten Rudihagen er en representant for, til gode.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Jeg skjønner at representanten Sandberg følte at jeg kastet stein i mitt innlegg. Det var overhodet ikke utgangspunktet. Mitt utgangspunkt var å rekke ut en hånd til Fremskrittspartiet, som er ute etter samarbeidspartnere ved det kommende stortingsvalget. Det forbauser meg at Fremskrittspartiet er så opptatt av selvmarkeringer at man ikke i en eneste sak er villig til å inngå kompromiss med noen andre partier, spesielt når det gjelder veisaker. Det var mitt utgangspunkt å forsøke å strekke ut en hånd i en så viktig sak som dette er, nemlig trafikksikkerhet i Kristiansand, der det er stor enighet i lokalbefolkningen om at de ønsker dette. Det er Fremskrittspartiet mot røkla. Hvorfor ikke i noen situasjoner være med på å strekke ut en hånd og være med i flertallet?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
La meg si til representanten Sandberg at jeg skjønner at han ikke oppfattet det jeg sa, som en utstrakt hånd. I sak etter sak gir Fremskrittspartiet folk inntrykk av at man sier nei til bompenger, fordi beløpene ligger der, de ligger i budsjettet. Men hva betyr det, når man ikke er villig til å inngå noe kompromiss? Så vidt jeg vet, har ikke Fremskrittspartiet flertall på Stortinget og vil sannsynligvis ikke få noe rent flertall etter valget. I politikken er det et spørsmål om å inngå kompromisser for å oppnå resultater, og det var min utfordring til Fremskrittspartiet i en så viktig sak som angår sikkerhet for barn og unge i trafikken.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Vi gleder oss over at det lenge etterlengtede prosjektet Haugalandspakken i dag endelig vedtas. Det er bra. Og det er glede ikke bare her i huset, men også lokalt. Denne pakken, med de prosjektene og tiltakene som den inneholder, gir løsning på mange og store trafikkutfordringer i Rogaland og i Hordaland. Det lokale og regionale engasjementet er sterkt, og det har det vært lenge. Kristelig Folkeparti har i innstillingen, sammen med Høyre og Venstre, uttrykt skepsis til at vi her fra Stortinget skal gå inn og binde opp prosjektorganisasjonens hensiktsmessige prioriteringer og framdrift og dirigere akkurat hvor bomstasjonene skal ligge, slik flertallet med litt vage ord har formulert seg i egen merknad. Når det gjelder Karmøy, er Kristelig Folkeparti svært fornøyd med at tiltakene på Karmøy er inne i pakken igjen etter at flertallet i kommunestyret har ombestemt seg og nå gjerne vil være med på spleiselaget. Kristelig Folkeparti er en del av flertallet som ber Regjeringen om å søke å ta tilbake den tapte tiden, og dermed få Karmøy inn igjen i Haugalandspakken så fort som mulig, og senest tidlig på høsten 2007. Det er viktig for framdriften at bomplasseringen i Karmøy kommune kan planlegges samtidig med de andre bomstasjonene i Haugalandspakken. Når det gjelder styring og administrering av Haugalandspakken, vil vi peke på at Rogaland fylkeskommune og kommunene som står bak Haugalandspakken, gjerne vil styre og administrere pakken på samme måte som på Nord-Jæren, men gjennom samarbeidsorganet for fylkesplanen. Kristelig Folkeparti, Høyre og Venstre støtter dette ønsket. Helt til slutt: Kristelig Folkeparti støtter fullt og helt det arbeidet som er i gang med å revidere lov- og regelverk slik at bompengemidler kan brukes til drift av kollektivtransport. Vi er helt overbevist om at det er viktig å styrke kollektivtrafikken. Alle tiltak som kan føre til økt satsing på kollektivtransport, er positive, spesielt på grunn av de effektene det kan få for klimaet og miljøet framover.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Som jeg før har sagt, er det stor glede når vi står framfor oppstart av et nytt samferdselseprosjekt. Jeg kan ikke legge skjul på at det er ekstra stor glede når et stort samferdselsprosjekt i hjemfylket er under oppstart. Vi befinner oss i et sterkt pressområde i Nordland med stor trafikkvekst og sterkt ulykkesbelastede veier. Vi er glad for at utredningsarbeidet igangsettes nå, og for at det er lokalpolitisk enighet om opplegget. Det er all grunn til å gi ros til Fauske og Bodø kommuner som har funnet en felles løsning, som har klart å bli enige om et bompengeopplegg, og som framskynder dette svært viktige prosjektet med mange år. Det er et lokalpolitisk ønske å komme i gang med fase I-prosjektene så fort som mulig. Det er derfor bra at den lokalpolitiske enigheten nå har ført til at Vegpakke Salten kan løses i to faser, slik at man i første omgang kan komme i gang med prosjekt I mens man får ferdig planer for del II. I fase I inngår utbygging av rv. 17 Tverlandet–Godøystraumen og rv. 80 Røvika–Strømsnes i Bodø og Fauske kommuner. I tillegg inngår to mindre tiltak på rv. 80. Fase II omfatter, som det tidligere er sagt, utbedringer av inn- og utfartsårene til og fra Bodø sentrum og utbedring av spesielt ulykkesbelastede strekninger på rv. 80. Rv. 80 og rv. 17 er hovedpulsårene i Salten, og vegutbyggingen i Salten vil gi viktige forbedringer. Høy ulykkesfrekvens og dårlig standard og de gode mulighetene for å få kuttet ned på lengden på strekningen har vært bakgrunnen for det sterke ønsket om å få gjort noe med denne strekningen. Rv. 17 er hovedferdselsåren langs kysten mellom Helgeland og Salten og har dårlig standard og smal bredde. Med tiltakene i Saltenpakken får vi nå tryggere trafikk, kortere reisetid og reduserte miljøulemper. Vi ser også fram til fase II i Saltenpakken, da inn- og utfartsårer til og fra Bodø sentrum skal forbedres og spesielt ulykkesbelastede punkt på den strekningen skal få sin utbedring. Ellers er vi glade for merknaden som Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre står for når det gjelder låneavtalen. Vi støtter det som representanten Halleraker har sagt, etter positive signaler fra ministeren, om at forslaget oversendes uten realitetsvotering.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Noen få ord om den nye utviklingen i Østfoldpakka fase 1. Stortinget har jo tidligere samtykket til Østfoldpakka med delvis bompengefinansiert utbygging av E6 og E18 i Østfold. Ved en rekke anledninger har Stortinget senere vedtatt endringer i pakka. I dag vedtas nye endringer, og Kristelig Folkeparti støtter det. Det er positivt at vi får til en oppfølging av det som fylket har vært opptatt av lenge. Østfold fylkeskommune har i flere sammenhenger gått inn for at fase 1 av Østfoldpakka skulle revideres. Sentrale krav fra fylkeskommunen har bl.a. vært at staten må sørge for en statlig finansieringsandel på 50 pst., sørge for ferdigstillelse av E18 i 2009-2010 og forsert anleggsstart for strekningen Krosby–Knapstad til 2006. I dag kommer revisjonen, med forsert anleggsstart for strekningen, og det er bra. Men det er tre elementer som jeg vil peke spesielt på. Da vi i samferdselskomiteen behandlet Østfoldpakka i forbindelse med St.prp. nr. 26 for 1999-2000, var det forutsatt 50/50 kostnadsdeling mellom bompenger og statlige midler. Det prinsippet brytes nå, og det er uheldig. Departementet opplyser også at opplegget de har foreslått for fylket, og som fylket har akseptert, innebærer brudd på retningslinjene for bruk av bompenger. Det er også uheldig. På bakgrunn av at fylkestinget i Østfold har sluttet seg til det forslaget til utbyggings- og finansieringsopplegg som Samferdselsdepartementet har forelagt fylkeskommunen, støtter vi altså likevel Regjeringens forslag i proposisjonen. Mitt siste poeng er at det er uheldig at det ikke foreligger noen klar sluttdato for E18-utbyggingen. I forbindelse med statsbudsjettet for 2005 ble det avklart at fullføringen av E6-utbyggingen skulle framskyndes til 2008. Det foreligger ikke noen avklaring for når E18 skal stå ferdig. Et sentralt krav fra fylket har vært ferdigstillelse av E18 i 2009-2010. Nå startes utbyggingen av E18 på strekningen Krosby–Knapstad opp uten at staten forplikter seg til en sluttdato for hele E18-utbyggingen. Det er riktig at vi ikke har hatt noen slik sluttdato tidligere heller. Men den forrige regjeringen gjorde en skikkelig innsats for forsering av E6. Den ble framskyndet til 2008. Vi får håpe og tro at den sittende regjering klarer å gjøre en tilsvarende innsats for E18, slik at vi får en sluttdato og kan få ro rundt dette prosjektet.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
Jeg vil aller først rose forslagsstillerne for å ha satt sikkerhetskontrollen på flyplassene i fokus, noe som har vakt betydelig støy og henvendelser til komiteens medlemmer. Det er absolutt på sin plass å sette spørsmålstegn ved at overvåkningssamfunnet sniker seg tettere og tettere inn på oss. I ytterste konsekvens kan vi aldri sikre oss 100 pst. mot at katastrofen skjer, og da må det til slutt bli en vurdering av hvor grensen går for at nok er nok når det gjelder kontrollfunksjoner. Jeg er fullstendig klar over at vi her har et internasjonalt regelverk å forholde oss til, og jeg er glad for at ministeren har satt det i fokus. I Kristelig Folkeparti er vi også glade for at det er nedsatt et samarbeidsutvalg som skal vurdere sikkerhetskontrollene ved våre flyplasser, og legge til rette for at nødvendige kontrollrutiner gjennomføres så smidig som mulig for de reisende, for de ansatte, for flygere og kabinpersonale. Vi registrerer også at klagestormen som vi opplevde for en tid tilbake, nå har lagt seg, og at rutinene for kontroll i større grad fungerer på en smidig måte. Færre melder tilbake at de føler seg krenket av det som skjer på flyplassene våre. Men det er svært viktig at vi hele tiden vurderer de tiltakene som vi gjennomfører, og stiller kritiske spørsmål til om de tiltakene vi har satt i verk, er optimale, eller om justeringer må til. Jeg vil henvise til et par artikler som stod i Lofotposten for en tid tilbake, og be ministeren vurdere det som skjedde på lufthavnen på Leknes. En person sa der at han tilhørte Norsk Kartzoologisk Forening, som har tre medlemmer. Han sa egentlig at det bare er tull, men han har selv lagd seg et identitetskort med bilde, med navn og med fødselsdato. Dette kortet stilte han opp med på flyplassen, og det gikk helt greit. Han har brukt det på flere reiser. Når avisen spør, sier Avinor at det er helt greit bare man har et kort med bilde, navn og fødselsnummer – uten at noen kontrollerer fødselsnummeret. Men når vi som stortingsrepresentanter kommer med våre offisielle kort, sier de: Nei, du slipper ikke gjennom, for her står det ikke noen fødselsdato. Her er det noen hull i systemet som jeg ikke skjønner. Jeg kan altså lage meg et kort med rett navn, men med en helt tilfeldig fødselsdato, bare jeg passer på at billetten og kortet har samme navn, går det greit – det er ingen offentlig bekreftelse på at så er tilfellet. Jeg mener at man må vurdere de sikkerhetstiltakene man har, og man må være villig til å justere hvis det er noe man trenger å justere. Jeg mener at på dette området trenger vi en justering.
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-14:
President! Kristelig Folkeparti vil også støtte forslaget. Vi vil også støtte forslaget i sak nr. 38.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Det er stor einigheit mellom regjeringspartia og Kristeleg Folkeparti i denne innstillinga. Det er eitt punkt der dei tidlegare regjeringspartia, i hop med Framstegspartiet, hevdar at den omstillinga som skjedde i Statens vegvesen ved at ein tok produksjonsavdelinga Mesta og skilde ho ut som eige entreprenørselskap og la ho inn under Næringsdepartementet, gav ei innsparing på nesten 1 milliard kr, som kunne brukast til veg. Eg lurer eigentleg på korleis Kristeleg Folkeparti har tenkt å dokumentere det. Mitt inntrykk er faktisk, etter innspel frå det ganske land, at vegvedlikehaldet har blitt mykje dårlegare. Vi har heva budsjettet for vegvedlikehaldet for 2007 med 500 mill. kr. Likevel ser ein at det går store ressursar både til å administrere denne anbodsordninga og ikkje minst til å kontrollere at funksjonskontraktane blir oppfølgde. Er ikkje representanten Sahl einig med meg i at her går kanskje vinninga opp i spinninga, og at det er litt dristig å påstå at ein her har tent inn 1 milliard kr?
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Proposisjonen har òg ein omtale av vintervedlikehald, og vi var så vidt innom det i ein replikkrunde med representanten Jan Sahl. Eg har frå mange kantar registrert ei nokså sterk misnøye med manglande vedlikehald. Dette gjeld både sommar- og vintervedlikehald. Regjeringa har no løyvt meir til vedlikehald enn nokon gong, ein auke på 500 mill. kr. Og det er veldig bra, slik som òg proposisjonen beskriv, at Regjeringa no tek initiativ til eit omfattande arbeid for å gå gjennom alle standardar for drift og vedlikehald av driftsvegar. Erfaringane tilseier at det må til ei skjerping av krava i funksjonskontraktane mellom Vegvesenet og entreprenørane og ei styrking av kontrollen med at arbeidet blir utført i samsvar med krava. Så dette vil da forhåpentlegvis gi eit langt betre vegvedlikehald. Men administrasjon og kontroll er ressurskrevjande, og det er, isolert sett, ei overføring av viktige ressursar frå vedlikehaldsoppgåver til byråkrati og administrasjon. Så når opposisjonen i ein merknad påstår at omorganiseringa har gitt 1 milliard kr meir til veg kvart år, er min påstand, som sagt, at mykje av vinninga går opp i spinninga, og resultatet er dårlegare vedlikehald. Når Vegvesenet ikkje lenger har såpass som ein spade som dei kan fylle hola med, blir desse hola ofte ståande. Det er påfallande at det skal vere så vanskeleg å få utført sjølv små nødvendige reparasjonar. Sjølvsagt var private entreprenørar òg svært mykje brukt da Vegvesenet hadde eiga produksjonsavdeling, ja faktisk var 78 pst. av arbeidet ute på konkurranse da òg, så det var ikkje noko poeng i seg sjølv at ein skulle auke konkurransen. Poenget var at når innkjøparane hadde moglegheit til å gjere det sjølve, var dei med og pressa prisane ned. Dessutan var det mange gonger at det var meir hensiktsmessig og raskast å gjere det sjølv. Tiltaka som var nødvendige på Haukelitunnelen, kunne f.eks. vore gjorde mykje raskare enn det vi no opplever. Dessutan blei Vegvesenet tappa for mykje nødvendig innkjøps- og kontrollkompetanse. Når departementet no tek tak i vedlikehaldsproblematikken på ein god måte, meiner eg òg at vi bør få ei uhilda evaluering av kva slags effekt desse omstillingane har gitt, og kva slags konsekvensar det har at Vegvesenet ikkje i det heile har noka vedlikehalds- eller produksjonsavdeling. Da fekk vi iallfall eit betre grunnlag for å diskutere dette.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2007-06-14:
Det har vore mykje snakk om tunnelar dette siste halvåret. Likevel er det lov å håpe at vi politikarar ikkje har utvikla tunnelsyn. Somtid kan ein likevel i løpet av debattane mistenkje oss for at vi oppheld oss i kvar våre åtskilde tunnelar. – Nok om det. Etter raset i Hanekleivtunnelen har spørsmålet om eit frittståande vegtilsyn vorte sett på dagsordenen igjen. Det pragmatiske spørsmålet er om eit slikt tilsyn i større grad enn med dagens system faktisk vil medføre auka tryggleik. Dette er m.a. eit spørsmål om korleis vi brukar ressursar og tilgjengeleg kompetanse. Dersom ein skulle flytte pengar frå drift og vedlikehald av vegar til meir byråkrati, oppnår ein ikkje nødvendigvis målet om meir tryggleik på vegane. Derfor er fleirtalet i komiteen nøgd med at Regjeringa meiner det er behov for ei grundig utgreiing av eit slikt eventuelt sjølvstendig tilsynsorgan med ansvar for tilsyn med tryggleiken i vegsektoren. Ein viktig del av denne utgreiinga vil vere å vurdere ei føremålstenleg ansvarsdeling mellom Statens vegvesen, departement og andre etatar og eit slikt tilsyn. Opposisjonen ønskjer at denne utgreiinga skal gjerast ferdig fortare enn det Regjeringa legg opp til, og hevdar at dette er nødvendig for tryggleiken. Det er viktig å presisere at verda før Hanekleiv-saka og verda etterpå ikkje gjekk frå himmel til helvete langs vegane og i tunnelane våre. Dersom det først skal opprettast eit vegtilsyn, vil eg understreke at det er fornuftig å vurdere dette skikkeleg, og det å gjere ting skikkeleg tek gjerne litt tid. Hastverk er lastverk, er det noko som heiter, og når ein meiner at hastverk forårsakar redusert tryggleik langs vegane, er det noko merkeleg å krevje at ein skal ha hastverk i spørsmålet om å opprette eit vegtilsyn. Middelalderens korstog vart gjorde mot fjerne land. Framstegspartiet er tydelegvis godt nøgd med å kunne halde seg innanfor landets grenser når dei har funne målet for sine korstog, nemleg bomstasjonane. I og med at det er kort veg å fare, vert korstoga desto tettare, og i omtrent kvar sak der ordet «bompengar» er nemnt, mobiliserer partiet sterkt. Om det tener til stort anna enn å forlengje møta, er uklårt, men det skaper i alle fall heftig ordskifte. Eg skal villig innrømme at Senterpartiet er samd i ein del av kritikken mot bompengeordningane, for vi meiner prinsipielt at staten skal dekkje ein størst mogleg del av veginvesteringane. Derfor aukar vi også samferdselsbudsjettet med 2,5 milliardar kr i forhold til det Framstegspartiet var med og vedtok. Denne regjeringa satsar skikkeleg på samferdsel, og det ville ha vore spesielt om vi ikkje i tillegg skulle støtte opp om det som måtte vere av lokale initiativ, der kommunar og fylke ser at lokalsamfunna og næringslivet er tente med å få gjennomført prosjekt raskare med bompengar. Derfor tykkjer vi også det er svært positivt når denne samleproposisjonen avklarer at ei ny bru over Nidelva kan fullførast, og at ein kan finansiere gang- og sykkelvegtiltak i Kristiansand.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2007-06-14:
Framstegspartiets Per Sandberg kom med ganske kraftige karakteristikkar av Senterpartiet som regjeringsparti – m.a. vart vel «udugelig» først brukt der. Og han klarar på ein meir eller mindre elegant måte å hoppe bukk over det faktum at bompengeprosjekta er lokalt initierte og ønska av kommunar og fylkeskommunar som vil det beste for dei samfunna dei har. Eg har merka meg at Framstegspartiet, med sin kraftige retorikk, veldig ofte får siste ordet i debattar om bompengar. Og då kjem eg i hug eit sitat – utan samanlikning med Per Sandberg eller Framstegspartiet elles – som er slik: Menneske som får siste ordet, er sjeldan dei som har første tanken.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Fristen er som omtalt. Eg ventar at arbeidet vert lagt fram som bestilt, og eg ventar at ein har dei nødvendige kontaktane, slik at ein får gjort eit grundig arbeid. Eg beklagar dersom nokon har vorte utelaten frå den kontakten. Eg er ikkje kjend med dette, men eg skal sjølvsagt undersøkje om det er tilfellet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Det er heilt sikkert fordelar knytte til det å ha små og mellomstore entreprenørar inn i hovudkontrakten. Dilemmaet er sjølvsagt at det vert mange å følgje opp. Vi får vente på det som kjem i rapporten der ein gjennomgår funksjonskontraktane. For eigen del har eg i fleire samanhengar, både når det gjeld drift og vedlikehald og for så vidt også på investeringssida i mindre prosjekt, vore oppteken av at dei små og mellomstore entreprenørane skal vere i stand til å konkurrere. Eg har ikkje drøfta spørsmålet direkte i samband med funksjonskontraktar på det grunnlaget, men eg er open for å gjere ei slik vurdering. Eg synest det kan vere fornuftig, men eg må òg lytte til eventuelle motførestellingar. Så eg vil gjerne ta med meg dette innspelet vidare.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Eg har tidlegare svara på det spørsmålet her i Stortinget. Eit eventuelt vegtilsyn vil endre ansvarsforholda når det gjeld både tilsyn, vedlikehald og investeringsbehov, betydeleg i forhold til det me kjenner i dag. Korleis linjene mellom eit eventuelt vegtilsyn og andre som har ansvar for vegsektoren, skal trekkjast opp, er ikkje eit enkelt og lettvint spørsmål å vurdere. I tillegg har det sjølvsagt andre organisatoriske og økonomiske sider som eg trur trass i alt kan vere enklare å halde seg til, men spesielt dei avgrensingane, drøfting og vekting av ansvarsforhold vert viktige fordi vegsektoren er så stor – me har over 90 000 km veg. Det vert ein heilt anna dimensjon på eit eventuelt vegtilsyn enn dei tilsyna me kjenner i dag. Difor treng me ei grundig vurdering og utgreiing, og me treng å ta oss den tida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Eg vil òg kommentere nokre andre punkt i innstillinga. Framstegspartiet har hevda at eg har gitt ukorrekt informasjon til Stortinget om Haukelitunnelane, og har kritisert dette. Arbeidet med Haukelitunnelane vil snart kome i gang, i eit omfang som tilsvarar det som er opphavleg føresett. Eg meiner eg heile tida har orientert Stortinget om utviklinga i saka, og då det vart skapt uvisse i fjor ved at Statens vegvesen hadde lyst ut prosjektet med større omfang og høgre kostnader enn det Stortinget hadde sagt, stoppa eg prosjektet, som eg òg orienterte om i budsjettproposisjonen for 2007. Eg meiner at eg ikkje på noko tidspunkt har gitt ukorrekt informasjon til Stortinget. Framstegspartiet framhevar både den forlengde innkrevjinga i Kristiansand og bruk av bompengar til drift av kollektivtrafikken som moglege ESA-saker. Direktivet som regulerer dette, det såkalla Eurovignettdirektivet, slår klårt fast at bompengeringar i byområde ikkje er omfatta av direktivet. Det forundrar meg litt at Framstegspartiet med si interesse for bompengar ikkje er klår over dette. Jondalstunnelen har òg fått ein visitt, og fleire opposisjonsparti understrekar at det er viktig at bygginga kan ta til så snart som mogleg. Etter innkalling av reguleringsplan i Kvinnherad har Miljøverndepartementet i dag meldt at ein ikkje finn grunnlag for å oppheve denne. Likevel er ikkje plansituasjonen heilt avklåra, i og med at fylkesmannen i Hordaland har ei klage under handsaming som òg gjeld same plan. Når den føreligg, vil eg leggje fram saka for Stortinget så snart som mogleg. Når det gjeld lukking av dei ulike tilrådingane frå Havarikommisjonen om luftfart, har me lukka 13 av dei 15 tilrådingane. I og med at Luftfartstilsynet sjølv vart undersøkt av Havarikommisjonen, var det departementet som tok på seg oppgåva med å gå gjennom tilrådingane. For å få heile saka godt belyst har saka vore ute på ymse høyringar, og dei siste høyringsutsegnene kom fyrst på nyåret i 2007. Etter det fann ein å kunne lukke 13 av tilrådingane. Vidare skal sjølvsagt fleire tema følgjast opp, både i etatsmøte og i ordinære budsjettprosessar, og me arbeider no med ein strategiplan for norsk luftfart der eg m.a. vil ta opp spørsmål knytte til flytryggleik i luftfarten. Eg håpar å ha ferdig ein slik plan i 2007. I forhold til Dokument nr. 8:73, frå Framstegspartiet, er eg tilfreds med at heile komiteen, med unntak av Framstegspartiet sine medlemer, held fast ved at vedtak med omfattande budsjettverknad i hovudsak skal skje i samband med dei ordinære budsjettprosessane. Eg registrerer at fleirtalet i komiteen ynskjer å gå vidare langs dei linene som eg føreslo i St.prp. nr. 68 for å gjenreise tilliten til tryggleiken i norske vegtunnelar, og er glad for det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Eg kan bekrefte at hørsla til representanten er det ingenting i vegen med. Det er rett oppfatta.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Eg kan ikkje la vere å svare på den utfordringa som kom no, sjølv om eg ikkje ynskjer å fyre opp ein bompengedebatt. Vi har hatt mange nok av dei. Dei er føreseielege. Me veit nøyaktig kva Framstegspartiet vil seie og gjere. Men eg vil be folk rundt om i dette land om å begynne å sjå etter kva Framstegspartiet har fått til. Dei har ei stor gruppe på Stortinget. Dei har hatt ei stor gruppe i fleire periodar. I den førre perioden var Framstegspartiet støtteparti. Dei påstår at dei ikkje var det, men det var Framstegspartiet som sette inn Bondevik II-regjeringa. Dei hadde ikkje kome til makta om ikkje Carl I. Hagen hadde sett dei inn. Kva fekk dei til? Kor mange milliardar vart samferdsla tilført i førre perioden? Kor mange prosjekt har Framstegspartiet fått igjennom ved å drive politisk handverk, inngå kompromiss og finne løysingar? Det er slik me måler kva ein får til. Så kan me stå og vere ranke og reine – det kunne Senterpartiet òg ha gjort. Det hadde ikkje vorte mykje veg av det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Senterpartiet og denne regjeringa har lyfta samferdselsbudsjettet med 2 milliardar kr. For dette året innfrir Regjeringa Nasjonal transportplan. Me har følgt det opp i revidert nasjonalbudsjett med ekstramidlar til Hanekleivtunnelen frå Regjeringa si side, i motsetnad til førre regjering, som Framstegspartiet støtta, der ein henta pengar til å reparere Oslofjordtunnelen frå andre prosjekt rundt om i landet. Ein fann ikkje dei 70 mill. kr i ekstramidlar. I den første budsjettdebatten eg var med i i Stortinget, vart eg og Senterpartiet anklaga av Per Sandberg for å drive ein distriktsfiendtleg samferdselspolitikk. Då eg for ei tid sidan sa – og det var litt avisoppslag om det – at me må satse meir på kollektivtrafikk i byane og meir på vegmidlar i distrikta, gjekk Framstegspartiet høgt på banen og sa Senterpartiet var ein fare for dei bynære strøka, for vi ville bruke alle pengane i distrikta. I dag slår han tvert om i argumentasjonen sin. I dag høyrer eg igjen at me er eit sentraliserande parti. Så i alle fall bør Sandberg og Framstegspartiet bestemme seg for kva slags karakteristikk dei ynskjer å gje oss, utan at det betyr så veldig mykje for Regjeringa eller Senterpartiet kva ein vil kalle oss. Me jobbar målbevisst for å nå praktiske målsetjingar som betyr noko for folk. Det betyr noko for folk på Haugalandet at dei vegane kjem, det betyr noko for folk rundt om elles i landet at dei får dei vegane dei skal ha. Ja, ideelt sett kunne eg godt ynskt at staten betalte alt. Men hadde Framstegspartiet sete i regjering, hadde dei òg opplevd at ein må fordele mellom sektorar, og at ein ikkje alltid får dei pengane ein ideelt sett skulle hatt. I den ideelle framstegspartiverda finst det pengar til absolutt alt – uavgrensa. Det er ikkje slik i den verkelege verda. Og det som ikkje vert avgrensa ved at me ikkje har pengar, vert avgrensa ved, som vi ser, ein økonomi som iallfall ikkje eg ynskjer å vere med på å bidra til skal få ein endå større rentevekst og styrkt kronekurs, med fare for utflagging av veldig mange arbeidsplassar. Eg har fått eit skriftleg spørsmål frå Framstegspartiet der dei hevdar at denne regjeringa er den regjeringa som har opna for 100 pst. bompengefinansiering. Det brevet og det spørsmålet skal eg sjølvsagt svare på på ordinært vis. Men det var den framstegspartistøtta Bondevik II-regjeringa som opna for 100 pst. bompengefinansiering, gjennom prosjektet Svinesundsbrua.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Veldig kort: Det vert triksing med tal når representanten Halleraker legg OPS-prosjekta inn som ein del av den førre regjeringa si satsing. OPS-prosjekta belastar mine budsjett årleg – meir og meir etter kvart som innbetalingane vert større og større. OPS-prosjekta vart ikkje dekte inn av den førre regjeringa. Det er me som betalar den rekninga.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Det er mange som gler seg til at framkomst og tryggleik på to av dei viktigaste vegstrekningane i Nordland vert betra. Tiltaka i denne proposisjonen kjem næringslivet og dagpendlarar i distriktet til gode, men ikkje minst skal utbygginga òg betre tilhøva for dei som er busette langs strekningane som får ny veg. Det er teke lokalt initiativ til delvis bompengefinansiering. Dette er fyrste fase i ei større pakke. Fase I femner om tiltak på og langs rv. 17 og rv. 80 i Bodø og Fauske kommunar. Rv. 17, som vi ofte kallar kystriksvegen, og som har status som nasjonal turistveg, skal leggjast om mellom Godøystraumen og Tverlandet, der standarden i dag er spesielt låg i høve til trafikkmengda. På rv. 80 er hovudprosjektet ei innkorting på 6,2 km av strekninga mellom Røvika og Strømsnes. Dette vil gi store framkomstgevinstar, samstundes som det betrar trafikktryggleiken og miljøet for randbusetnaden langs den opphavlege vegen. I tillegg til dette ligg utbetringar ved Mjøneskleiva og gang- og sykkelveg mellom Stranda og Klungset i Fauske i fase I. Eg reknar med at den nye rv.17 kan opnast i 2009, medan prosjekta på rv. 80 truleg vil vere avslutta i 2010. Innkrevjinga av bompengar tek til etter opninga av dei respektive vegane. Det er elles godt samsvar mellom bilistane som har nytte av dei einskilde prosjekta, og dei som er med på å finansiere dei, så prinsippa i retningslinene for bompengeprosjekt vert overhaldne. Eg er glad for at transport- og kommunikasjonskomiteen si innstilling i saka er positiv og svarar til proposisjonen. Eg har òg merka meg at spørsmåla frå komiteen i samband med denne saka har konsentrert seg om lånerente og standardavtale. Då dette vart teke opp under saka om Haugalandspakken, skal eg ikkje bruke tid på å gå inn på det i denne saka. Men eg vil igjen gjerne understreke at proposisjonen ikkje seier noko om kva type renteavtale bompengeselskapet skal inngå – det kan gjerne vere anna enn fastrente – berre kor høg den maksimale lånerenta for brorparten av nedbetalingstida skal vere.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Eg opna for ei KS1-utgreiing som òg impliserer eit austleg alternativ. Den meldinga har gått frå departementet til Statens vegvesen. Eg gjer som eg plar gjere, nemleg å lytte til lokale styresmakter. At dei på eit seinare tidspunkt har gjort om sitt vedtak, er så, men mitt oppdrag er gjeve, og vil verte ståande. Så vil prosessen vise om det alternativet i det heile har livets rett. Det vil kosta lite og inkje. Det vil ikkje bety noko for framdrifta i saka at det alternativet òg vert med i KS1-utgreiinga. Eg vil minne om at KS1 handlar om ei kvalitetssikring i tidleg fase og ikkje er noko anna enn ei vurdering av om ein skal gå vidare med utgreiing av prosjektet. I neste fase vil det sjølvsagt verte andre vurderingar som må leggjast til grunn.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Som eg sa i mitt førre svar, er oppdraget gjeve i høve til ei KS1-utgreiing, og eg kan ikkje skjøne at det er noko å tape på at KS1-utgreiinga òg belyser eit austre alternativ. Om det på noko som helst tidspunkt vert aktuelt å byggje der, får tida vise, men den samfunnsmessige kostnaden som det representerer i høve til andre alternativ, er det utan omsyn interessant for Regjeringa å få belyst. Oppdraget blir ståande, men det er ikkje dermed sagt at ein skal gå vidare med planlegging av det alternativet. KS1-uttgreiinga får vise om det er grunnlag for det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Eg har tidlegare gjort greie for at framdrifta ikkje vert forstyrra av at dette alternativet skal utgreiast. Eg har fått forsikringar frå Statens vegvesen at så ikkje skjer, og eg held meg til det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Det blir i dei to Dokument nr. 8 forslaga stilt forslag om å utgreie sider ved eit eventuelt fast samband mellom Østfold og Vestfold. Eg har i svar til komiteen gjort greie for status i saka. Som det går fram av svaret, skal Statens vegvesen hausten 2007 leggje fram for fylkeskommunale styresmakter ei oppsummering og vurdering av saka. Eg har merka meg at komiteen ser det som naturleg at «alle berørte og interesserte fylker får seg forelagt saken». Eg vil vidare peike på, slik eg òg har gjort i svaret til komiteen, at det må gjennomførast ei såkalla KS1, dvs. ei kvalitetssikring i tidleg planfase, dersom lokale styresmakter i denne saka skulle ynskje å starte planlegging i høve til plan- og bygningslova. KS1 gjeld alle statlege investeringsprosjekt over 500 mill. kr, og skal gjennomførast på oppdrag frå fagdepartementet, i dette tilfellet Samferdselsdepartementet, og Finansdepartementet. Fyrste steg i ei KS1 vil vere å lage ei konseptvalutgreiing, ei såkalla KVU, der m.a. behov for eit slikt fast samband og ulike alternativ skal omhandlast. Komiteen har i innstillinga bede om at brualternativ må inngå i ei eventuell vidare utgreiing, og har òg vist til tidlegare utgreiingar der jernbanesamband inngjekk. Eg vil peike på at KS1 nettopp er ein eigna reiskap for å gjere vurderingar av ulike alternativ. Det er denne KVU-en som vil verte underlagd kvalitetssikring, KS1, hjå eit eksternt konsulentmiljø. Ein KS1-prosess vil ta nærare to år. Det er likevel ikkje slik at dette vil forlengje den samla tida til planlegging tilsvarande. Gjennom KS1 vil det skje avklaringar som gjer at planlegginga etter plan- og bygningslova kan verte enklare og gå raskare. Det vil ikkje vere mogleg å finne ei avklaring i denne saka innan Nasjonal transportplan for perioden 2010-2019 vert lagd fram, ifølgje opplysningar eg har fått frå Statens vegvesen òg når det gjeld deira framdriftsplan og talet på prosjekt som allereie ligg i kø for KS1 i dette området. Eg vil i denne samanhengen til slutt få understreke at KS1 ikkje er eit instrument for prioritering. KS1 er meint å vere grunnlag for å kunne velje konsept for store investeringstiltak og ta stilling til kva ein skal gå vidare med i planlegging.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-14:
Berre ein liten tilleggsmerknad frå mi side. Det er ei mengd prosjekt som ligg i Nasjonal transportplan som skal utgreiast, prosjekt som ligg i siste planperiode, og som etter at den førre regjeringa innførte eit system med kvalitetssikring i tidleg fase – KS1 – har påført Statens vegvesen mykje ekstra planleggingsarbeid. Det betyr at i tillegg til Statens vegvesen sitt arbeid med å samle inn det nødvendige grunnlagsmaterialet, skal arbeidet ut til eit eksternt konsulentselskap, som då skal gjennomføre ein uavhengig analyse. Det seier seg sjølv at dette tek tid. Det ligg alt ei mengd prosjekt i kø for å verte handsama, og dette prosjektet kjem opp no utan at det har lege inne i handlingsprogrammet. Så om eg skal presse på for å få dette inn, betyr det at andre prosjekt som det er knytt store forventningar til, og som allereie ligg i handlingsprogrammet, då eventuelt må skyvast ut. For ein statsråd er det ikkje så lettvint at ein berre kan lyfta ting opp av hatten. Då må ein også sjå litt på kva slags vedtak Stortinget allereie har gjort, og kva konsekvensar dette vil få for andre. Så det eg har prøvt å vere ærleg på her, er at – ja, me skal sjølvsagt ta tak i dette prosjektet, og eg har sjølvsagt registrert ein samla komite si haldning til det. Men me må òg ta omsyn til at det som sagt alt ligg ein kø av prosjekt, og at ei KS1-utgreiing vil ta tid. Det gjer det. Om lag to år er det som alt vert skissert frå Vegvesenet i forhold til dei prosessane. Og det gjeld ikkje dette prosjektet mindre enn andre prosjekt. Men som sagt: Eg tek sjølvsagt med meg den haldninga som komiteen samla har til prosjektet.
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-14:
Vi hadde en høring i komiteen i forbindelse med samleproposisjonen. Der var BNL-Byggenæringens Landsforening representert ved Audun Lågøyr. Han hadde med seg direktør Davik i Mesta. De var opptatt av at det i november ble gitt et mandat til en arbeidsgruppe som skulle samarbeide med anleggsbransjen og Vegvesenet om funksjonskontrakter og vintervedlikehold. Mandatet ble gitt i november. Etter det hørte ikke byggenæringen noe. De sendte brev i mars og fikk heller ikke svar på det. Vi hadde høring i slutten av mai. I proposisjonen står det at utvalget skal legge fram sitt arbeid 1. juli. Er det nå opprettet kontakt mellom BNL og Statens vegvesen? Synes statsråden at det er tilfredsstillende at en aktør som blir invitert til å delta i et slikt arbeid, ikke hører noe før like før fristen går ut?
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-14:
President! Forslagene nr. 2 og 3 er på vegne av Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre.
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-14:
Forslaget er fra Fremskrittspartiet og Høyre.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Det meste er sagt om samleproposisjonen, men jeg vil henlede oppmerksomheten på Kap. 4.1 Forhandlingar mellom Samferdselsdepartementet og Hurtigruten Group ASA. Det er viktig det komiteen har sagt i merknads form der vi viser til at nettolønnsordningen ble innført som et ledd i å bedre konkurransesituasjonen for Hurtigruta, og at vi er veldig tilfreds med dette tiltaket. Vi merker oss at partene er enige om å gjennomføre målinger for å følge opp de krav forskriften om NOx-avgift pålegger skipsfarten, og at en vil komme tilbake til resultatet til høsten. Men det betyr at en ved de forhandlingene som skal skje, ikke må svekke konkurranseevnen til Hurtigruta. Denne regjeringen innførte nettolønnsordningen, slik at konkurransesituasjonen skulle bli bedre for Norges varemerke. Da må man se på gode løsninger også i de kommende forhandlinger, slik at man ikke er tilbake til utgangspunktet fra før nettolønnsordningen ble innført. Da kan det være på sin plass helt til slutt å sitere noe fra det den nye administrerende direktør, Olav Fjell, uttalte til NTB den 13. juni 2007. Han sier bl.a. at «det blir viktig å avstemme de samfunnsmessige forventningene til hurtigrutedriften, mot de offentlige bevilgningene til driften. Mindre ansvar eller mer penger». Det er faktisk hele essensen. Og videre: «Selve hurtigrutedriften koster mer enn den gir i inntekter. For å opprettholde rutetilbudet bidrar myndighetene økonomisk. I arbeidet med å skape et sunt økonomisk fundament for Hurtigruten er det viktig å få avstemt forventningene begge veier, sier Olav Fjell til NTB. – Det betyr i klartekst økt offentlig innsats, eller reduserte offentlige forventninger?– Ja. Det viktigste arbeidet for å realisere potensialet i merkenavnet og få et sunt økonomisk fundament må gjøres innad i Hurtigruten, men det blir også viktig å få avstemt de offentlige forventningene, sier Fjell.» Da vil jeg si at det var konstellasjonen med Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet sammen med Fremskrittspartiet som fortsatt ville ha Hurtigruta i den tilstanden den var i, og med det seilingsmønsteret den hadde. Det ville ikke Bondevik II-regjeringen. Da blir det også veldig viktig ved kjøp av de tjenestene man ønsker, å ha Hurtigruta som det varemerket det er i dag, også ved et veivalg framover.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Nå er vi der igjen – nå braker bompengedebatten løs igjen. Til representanten Per Sandberg: Vi trenger ikke å rense vår egen samvittighet. Vi har lyttet til lokaldemokratiet, og sånn som det har blitt rundt omkring, er de fleste innstilt på å få fortgang i prosjektene og gå inn for bompengefinansiering. Så kan man like det eller ikke, men sånn er det. Hvis det er noen som er udugelig – for å bruke et sterkt uttrykk fra denne talerstolen – må det være den forrige regjeringen, Bondevik II-regjeringen, med Fremskrittspartiet som støtteparti, for de klarte ikke å følge opp de lovnadene de hadde gitt. Hvis samferdsel var så viktig for Fremskrittspartiet, kunne de ha tvunget den regjeringen i kne, men den gang var det ikke interessant. Da var det kanskje andre arenaer. Nå har de plutselig – sammen med de forrige regjeringskameratene – løftet samferdsel opp på et veldig høyt nivå. Jeg er litt forundret over debatten nå. Det må jo være en slags misunnelse, fordi man ikke i det hele tatt i forrige periode klarte å innfri de løftene man hadde gått til valg på, mens denne regjeringen innfrir de løftene den gikk til valg på. Rett skal være rett: Fremskrittspartiet var med på – som det er blitt sagt tidligere fra denne talerstolen – å løfte opp Nasjonal transportplan. Da må man regne med at representanten Per Sandberg står ved det man gjorde i Nasjonal transportplan. Man kunne gjerne ha ønsket seg mer, men denne regjeringen er i ferd med å innfri NTP. Jeg ber representanten Sandberg egentlig om å være så edruelig at han i hvert fall kan si at denne regjeringen leverer det den har sagt den skal når det gjelder Nasjonal transportplan.