Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-01:
Dagen som innleder sommeren, er kanskje ikke det beste tidspunktet for å ta opp problemer med mildt vært om vinteren, og i denne sammenhengen varslene om mer ekstremvær. Sist høst og vinter hadde vi flere dramatiske eksempler i Norge og i vårt naboland Sverige på hva mer ekstremvær forårsaket av menneskeskapte klimaendringer kan føre til av skader og utrygghet. Vi bør derfor snakke om ekstremværet ikke bare når det står på, men hele året. For det første har vi et politisk ansvar for å gjennomføre tiltak for å redusere utslippene av klimagasser, og for det andre har vi som land og myndighet et ansvar for å planlegge og forebygge skadevirkninger når det gjelder liv, helse, samferdsel, tele, energinett og annen eiendom. Debatten har imidlertid en tendens til å stilne etter at vinterstormene har gitt seg. Derfor har jeg fremmet denne interpellasjonen – for å få en debatt, ikke om været, men om hvordan Norge skal planlegge og forebygge infrastrukturen i lys av klimaendringene. Arktisk Råd har utarbeidet en omfattende klimarapport som varsler en oppvarming av arktiske strøk med nesten 4–7 grader de neste 100 år, med mer ekstreme værforandringer, mer nedbør og bl.a. økt rasfare i Norge. Det som er forskjellig i Arktis i forhold til resten av kloden, er at klimaendringer faktisk skjer akkurat nå, og at de skjer i en størrelsesorden som vi ikke har sett i menneskets tid. Endringen skjer to-tre ganger raskere enn i resten av verden, sier Robert Corell, som har ledet den fireårige utredningen om klimaet i Arktis. Hvordan står så norsk samferdsel rustet til å møte en slik utvikling, der det sågar antas at vi allerede har fått merke en forsmak på hva vi får mer av i framtiden? Jeg tror vi er kommet altfor kort. Vegvesenets tidsskrift, Vegen og vi, viet på slutten av fjoråret klimaendringene stor plass. Her ble søkelyset satt på klimaforskernes dokumentasjon, at det norske folk må belage seg på mer ekstremvær, og at dette kan gå hardt ut over veinettet i deler av landet. Det ble også påstått at Statens vegvesen ikke har nok strategi for å møte denne utfordringen. Vegen og vi kommenterte også i samme nummer den manglende beredskapen på lederplass: «Det er urovekkende at høststormer og ekstreme værforhold ser ut til å overraske Statens vegvesen hver eneste gang det inntreffer. Det er også urovekkende at etaten ser ut til å mangle strategi for å møte de nye «normalene» som etter hvert vil sette seg. Store deler av det norske vegnettet tåler rett og slett ikke mer vann nå.» Situasjonen er «mot normalt», for å sitere Leif Juster. Da er det kanskje på plass med nye vegnormaler som tåler mer vann, vind og andre påkjenninger. Også Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap konkluderer med det samme om klimaendringene: Et fuktigere klima vil særlig gjøre seg gjeldende med våtere høst- og vinterklima på Vestlandet. Det ventes en økende vindhastighet, som vil slå spesielt hardt ut på Vestlandet og opp til Trøndelag, samt i Barentshavet øst for Finnmark. Det anbefales igangsettelse av tiltak for å bedre oversikten og øke sikkerheten, og at analyser av infrastrukturens sårbarhet ses opp mot de klimautfordringer som kan ventes i årene framover. Jeg skal ikke ramse opp alle hendelsene sist vinter, men Vestlandet ble som sagt spesielt hardt rammet. Orkanene fikk for første gang navn: «Finn», «Gudrun», «Hårek» og «Inga». De kom på løpende bånd. I framtiden blir slike stormer langt mer normale, varsler klimaforskerne. En søndag satt 62 personer i 27 biler i fem til seks timer innestengt mellom 30 ras på strekningen mellom Skei og Lunde i Jølster. I Nord-Troms tok uværet nyttårshelgen både strøm- og telefonforbindelsen. Spesielt telefonforbindelsen tok det svært lang tid å få reparert. Hardest rammet ble allikevel Sverige. Ekstremværet i januar og februar i Sør-Sverige medførte enorme ødeleggelser. Ti menneskeliv gikk tapt. Mellom 75 og 90 millioner kubikkmeter skog til en verdi av 40 milliarder kr gikk tapt. I mai, tre måneder etter, manglet fortsatt 39 000 husstander strøm og 13 800 abonnenter manglet telefon. Beredskapen i Sverige har ikke norske myndigheter ansvaret for, men dette illustrerer svært tydelig hva som kan skje, hva vi har i vente, og hva det må bygges beredskap for. Det er den siste perioden behandlet en rekke stortingsmeldinger som burde ha fanget opp klimaendringene og de samfunnsmessige konsekvensene av mer ekstremvær. Jeg mener det i liten grad er gjort. Dette er ikke med full tyngde tatt opp. Jeg mener at det heller ikke er satt av nok penger eller gitt nok oppmerksomhet til planlegging på tvers av sektorene. Stortinget behandlet Nasjonal transportplan for et år siden. De varslede klimaendringene og forebygging av infrastrukturen mot ekstremvær var i liten grad reflektert i meldingen. Verken Jernbaneverket, Statens vegvesen, Kystverket eller Avinor viet dette området spesielt stor oppmerksomhet i sine faginnstillinger, og i Regjeringen forslag var denne problemstillingen nesten helt fraværende. SVs representanter i Nord-Norge og på Vestlandet tok i begynnelsen av denne perioden, i Dokument nr. 8:87 for 2002–2003, opp et forslag om bedre kartlegging av rasfaren og tiltak for å hindre at menneskeliv går tapt. Det ble også under behandlingen i komiteen fremmet forslag om en egen stortingsmelding om rasfaren, de samfunnsmessige konsekvensene og forebyggende tiltak. Forslaget ble nedstemt – konklusjonen var at det gjøres nok. Det er behandlet to stortingsmeldinger om sårbarhet og samfunnssikkerhet i denne perioden. I begge meldingene beskrives i begrenset omfang klimatrusselen og ekstremvær som en stor utfordring i forhold til samfunnssikkerheten. Ikke før i samferdselsbudsjettet for i år er komiteflertallet, Arbeiderpartiet, SV, Senterpartiet og Fremskrittspartiet, helt konkret. I en flertallsmerknad blir det vist til rapporten fra Arktisk Råd, til faren for mer ekstremvær, og Regjeringen blir bedt om å gjennomføre en oppdatert kartlegging av rasfaren langs vegnettet og en vurdering av om prioriteringene må endres. Det har imidlertid vært svært stille lenge om denne problemstillingen, så derfor spør jeg statsråden: Hvilke tiltak planlegger Regjeringen for å møte varslede klimaendringer og forebygge skader på liv, helse og infrastruktur innenfor samferdselssektoren?