Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2000-01-19:
Som representanten Langeland påpeker, er det fortsatt uavklart, og derved naturligvis kontroversielt, om elektromagnetiske felt fra kraftledninger medfører noen helserisiko. I høst var det oppslag i norske medier om nye britiske undersøkelser av konsentrasjon av miljøgifter langs kraftgater. Media presenterte dette som om det var endelig bevist at feltene medførte kreftrisiko. Den aktuelle studien inneholdt imidlertid ingen helseundersøkelser eller kreftdata. En landsomfattende epidemiologisk studie i England om helserisikoen, offentliggjort omtrent samtidig, konkluderte imidlertid med at det ikke forelå noen sammenheng mellom eksponering for magnetfelt fra strømforsyningen og barnekreft. Denne studien fikk begrenset medieoppmerksomhet i Norge. Et offentlig oppnevnt norsk utvalg har tidligere utredet spørsmålet om det finnes sammenheng. Rapporten ble publisert i NOU-serien i 1995. Utvalget foreslo en moderat varsomhetsstrategi, noe Regjeringen senere sluttet seg til. Strategien som ble anbefalt, var som følger: 1. Ved anlegg av nye kraftledninger bør man søke å unngå nærføring til boliger, barnehager og skoler mv. Tiltak forutsetter små kostnader og må ikke medføre andre ulemper av betydning. Aktuelle tiltak er i første rekke traseendringer.2. Ved anlegg av nye boligområder, skoler og barnehager m.v. bør man unngå nærhet til kraftledninger. Der det er mulig, bør man – ut fra flere hensyn – velge en noe større avstand enn de minstegrenser som er fastsatt av sikkerhetshensyn for avstand mellom kraftledninger og bebyggelse. På grunn av usikkerheten som fortsatt er til stede når det gjelder negative helseeffekter av lavfrekvente elektromagnetiske felt, mener embetsgruppen at i valgsituasjoner bør man inntil videre velge løsninger med lavest mulig feltstyrke når dette kan gjøres uten merkostnader. Stortinget sluttet seg til Regjeringens anbefaling av konklusjonene i NOU 1995:20 i 1998, jf. Innst. S. nr. 252 til St.prp. nr. 65 for 1997-98. Det ble samtidig klargjort at det fortsatt skal drives forsknings- og utviklingsarbeid på området. Den offentlige interesse har særlig dreid seg om hvorvidt feltene kan medføre risiko for kreft hos barn, et spørsmål som også er best forskningsmessig belyst. Men det er også stilt spørsmål om andre helseeffekter, bl.a. effekt på svangerskapsutfall og psykisk helse. En rekke mennesker rapporterer i tillegg om uspesifikke symptomer som de mener må komme fra feltene, noe som ofte kalles eloverfølsomhet. Det er ofte vanskelig å vurdere enkelttilfeller, da forskjellige plager kan ha flere årsaker. Det er ikke identifisert helseproblemer som bare kan ha elektromagnetiske felt som årsak. Uten å kjenne den aktuelle sak fra Stavanger-området kan det meget vel være riktig at beboeren og hans husdyr er eksponert for felt, men om eventuelle plager kan settes i sammenheng med dette, lar seg neppe avklare med dagens kunnskap. Pågående forskning på området, og det at våre forskere følger med internasjonalt, er nødvendig som grunnlag for forvaltningen. Under det brukerstyrte forskningsprogrammet Effekt i Norges forskningsråd gjennomføres et underprogram som gjelder forskning omkring biomedisinske og helsemessige effekter av elektromagnetiske felt, særlig felt rundt kraftledninger. Sosial- og helsedepartementet bidrar økonomisk til denne delen av Effekt-programmet, som ellers i hovedsak er rettet mot effektivitet i kraftforsyningen. Departementet har videre i 1999 nedsatt en arbeidsgruppe som skal foreta en ny gjennomgang av de foreliggende forskningsresultater nasjonalt og internasjonalt. Departementet vil avvente konklusjonene i en slik ny gjennomgang før man eventuelt justerer den vedtatte forvaltningspraksis som er basert på et føre var-prinsipp. Det er i dag ikke generelt grunnlag for å grave ned kabler til erstatning for luftledninger av helsemessige årsaker.