Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2013-05-27:
Innledningsvis vil også jeg slutte meg til rosen til forslagsstillerne. Det er flott at Venstre engasjerer seg på dette området, og at det kommer fram til tross for at man ikke er representert i helsekomiteen i denne perioden. Psykiske lidelser er en av vår tids viktigste folkesykdommer. Komiteen er enig i at det er viktig å forebygge psykiske lidelser, og at det best kan skje ved at en tilbyr bedre psykisk helsehjelp i kommunene. Målet må være lavterskeltilbud i kommunene, hvor det er mulig å få hjelp raskt uten henvisning fra lege. Dessverre er vi langt unna dette målet i dag. Det er stort behov innen psykisk helsevern. Ventelistene er lange. 9 000 nordmenn venter på behandling, og systemet for å få time er mange steder i landet vanskelig. Ja, tall fra Norsk pasientregister viser at gjennomsnittlig ventetid innen psykisk helsevern for voksne har økt fra 2011 til 2012. Samtidig registrerer vi over 1 400 brudd på behandlingsgarantien. Antall kliniske psykologer med driftsavtale har også gått ned de siste årene. Opptrappingsplanen for psykisk helse 1999–2008 var en viktig satsing på dette feltet. Mange mål ble nådd, men ikke alle. SINTEF-rapporten fra tidligere i år viser at de siste årene har det blitt færre årsverk per innbygger innen psykisk helsearbeid i kommunene, både for voksne og barn. Kommunene prioriterer midler til bolig med fast personell, men reduserer innsatsen for hjemmetjenester, behandling, dagsenter og aktiviteter. Dette er stikk i strid med Samhandlingsreformen, som i stor grad handler om å satse på forebygging og tidlig innsats for å hindre forverring av sykdom. Når det gjelder barn og unge, ser vi at årsverksinnsatsen innen skolehelsetjenesten og helsestasjon er blitt skjermet for nedgang – det er veldig bra – mens behandling, oppfølging, aktiviteter og kulturtiltak er blitt redusert. På sykehusene har det etter opptrappingsplanen for psykisk helse vært en økning i antall polikliniske timer, men en utflating i antall døgnopphold. Det er i tråd med opptrappingsplanen og er bra. Men pasientene ligger kortere inne – de som ligger der. Vi vet og får høre fra ansatte i kommunene at man nå må nedprioritere forebygging og tiltak for barn og unge for å klare å ta seg av dem som tidligere var på sykehus. Vi må da spørre om vi har fått den opptrappingen som vi ønsker. Kristelig Folkeparti mener at noe av årsaken til dagens situasjon er at opptrappingsplanen for psykisk helse ble avsluttet for tidlig. Vi mener vi trenger en ny opptrappingsplan innen psykisk helse med øremerkede midler og inntil disse helsetjenestene har nådd det riktige nivået. En slik opptrappingsplan må samordnes med Samhandlingsreformen i forhold til at vi skal ha egne finansierings- og organisasjonsmodeller når det gjelder rus og psykiatri. Vi fremmer i dag forslag om det. Kristelig Folkeparti fremmer også forslag der vi «ber regjeringen opprettholde tilbudet i spesialisthelsetjenesten innenfor psykisk helsevern, samtidig som kommunene sikres tid og ressurser til å få bygget opp egen kompetanse på feltet». Så noen stikkordsmessige ting i forhold til innstillingen: Kristelig Folkeparti mener at vi må styrke tilskuddsordningen for ambulerende psykisk helseteam. Vi har nylig fremmet et representantforslag om styrking av familievernet. Vi fremmet i denne sammenheng følgende forslag: «Stortinget ber regjeringen fremme forslag om en opptrappingsplan for familievernet.» Forslaget fikk under voteringen her i salen kun støtte fra Kristelig Folkepartis representanter, men Venstre har i dag et nokså lignende forslag til behandling. En samlet komité mener også det er nødvendig å styrke helsestasjoner og skolehelsetjenesten med flere helsesøstre. Vi fremmer i dag et forslag om en nasjonal opptrappingsplan for helsestasjoner, i tråd med de anbefalingene som har kommet fra fagdirektoratet. Jeg tar med dette opp de forslag som Kristelig Folkeparti fremmer alene i denne sak.