Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-06-07:
De endringene vi i dag behandler i inndelingsloven og kommuneloven, har departementet begrunnet med ønsket om å gjøre sammenslåingsprosessene som følger av kommunereformen, mer smidige. Komiteen har merket seg at det i uttalelsene som departementet har fått inn til sitt høringsnotat, er ulike vurderinger av de foreslåtte lovendringene. Komiteen har derfor gitt hvert enkelt forslag en gjennomgang for å vurdere de prinsipielle sidene ved de foreslåtte lovendringene. Noen av forslagene har en samlet komité vurdert som hensiktsmessige og uproblematiske. Andre av forslagene er det ulike vurderinger av i komiteen og i flertalls- og mindretallsinnstillingene. Komiteen er enig i departementets forslag om hvordan sammenslåtte kommuner skal behandles i ROBEK hvis det er slik at en eller flere av kommunene er i registeret fordi de er i økonomisk ubalanse. Vi er enig i at det skal foretas en ny og samlet vurdering etter sammenslåing. Komiteen er også enig i departementets forslag om at aksjelovens bestemmelser om aksjeeiers rett til å ta over en aksje som skifter eier, ikke skal gjelde når aksjer overføres fra en kommune til en ny kommune. Departementets forslag om deling og grensejustering i inndelingsloven er mer problematisk og har delt komiteen. Forslaget innebærer at regelverket for grensejustering skal benyttes når det gjelder områder som har mindre enn 10 pst. av innbyggerne, og at det kan benyttes for områder helt opp til 25 pst. av innbyggerne. Ved at grenseendringssaker blir behandlet som grensejustering, og ikke deling, senkes terskelen for involvering og innbyggermedvirkning. Jeg, sammen med flertallet i komiteen, mener saker knyttet til inndelings- og grensejusteringer er saker av stor betydning for lokalsamfunnet og de folkene som berøres. Det vil også være slik at grendesamfunn som dekker store deler av kommunen, vil inngå i de foreslåtte bestemmelsene om hva som er en mindre del av kommunen. Vi støtter derfor ikke departementets forslag til endringer i inndelingsloven § 3. Komiteen støtter departementets forslag om det skal kunne gjøres unntak fra kravet om fylkesmannsinnkalt felles kommunestyremøte etter at det er gjort vedtak om kommunesammenslåing. Der det er gjort frivillige vedtak om kommunesammenslåing og kommunene allerede er enige om alle praktiske sider ved gjennomføringen av sammenslåingen, er det ikke behov for et fylkesmannsinnkalt felles kommunestyremøte. Der sammenslåing er vedtatt av Stortinget uten tilslutning lokalt, vil kravet om fellesmøte fortsatt gjelde. Komiteen har delt seg i vurderingen av departementets forslag om å formalisere bruken av § 17 i inndelingsloven, som gir hjemmel til å fastsette at det nye kommunestyret blir valgt av og blant medlemmene i de sammenslåtte kommunenes kommunestyrer. Mindretallet, Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV, deler KS’ motstand mot forslaget med begrunnelsen at indirekte valg er mindre demokratisk enn nyvalg av kommunestyre. Jeg mener også det er all grunn til å stoppe opp ved uttalelsene fra professorene Bernt og Smith som begge er negative til forslaget om å formalisere bruken av indirekte valgt kommunestyre etter kommunesammenslåing. Professor Smith viser til den nylig vedtatte endringen i Grunnloven, hvor det nå er grunnlovfestet at innbyggerne har rett til å styre lokale anliggender gjennom lokale folkevalgte organer. Han mener en eventuell lovfesting av hjemmel til å gjøre unntak fra de ordinære reglene om valg til kommunestyre må utredes nærmere før det eventuelt kan vedtas av Stortinget. Komiteen deler seg også når det gjelder prinsippene for styring av kommunale foretak i parlamentarisk styrte kommuner. Departementet ønsker å endre kommuneloven slik at kommunestyret/fylkestinget gis myndighet til å delegere større myndighet til kommuneråd/fylkesråd. Også når det gjelder dette forslaget, er jeg og mindretallet enig med KS, som sier denne foreslåtte lovendringen kan svekke den politiske og demokratiske styringen av kommunale foretak. En enstemmig komité slutter seg til departementets forslag om plikt til å kunngjøre møter. Vi er enig i at også møter som kan bli holdt for lukkede dører, og som gjelder kommunale foretak, skal kunngjøres. Til slutt til forslaget om hvem som kan velges som medlem av fellesnemnd for gjennomføring av vedtatt kommunesammenslåing eller fylkessammenslåing. En samlet komité er enig i lovendringen, som fører til at også medlemmer av kommuneråd eller fylkesråd kan velges. Sammensetningen av kommunal- og forvaltningskomiteen er slik at flertall i komiteen ikke nødvendigvis gir flertall i salen. I denne saken gjelder det endringene om deling og grensejustering i § 3 i inndelingsloven, der det er fremmet et mindretallsforslag, som jeg regner med at de selv vil gjøre rede for. Til slutt: Senterpartiet vil i samsvar med innstillingen ikke støtte endringer i inndelingsloven § 17 og kommuneloven §§ 62 og 70. Helt til slutt vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid.