Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-04-14:
De Grønne setter personlig frihet høyt, men samtidig må solidaritet og medfølelse sette grenser for individuell frihet, ikke omvendt. Vi vil ha en rettferdighet som er uavhengig av kjønnsidentitet, gjennom likeverd, lik status, lik lønn og lik representasjon. Vi ønsker frihet fra trange kjønnsroller, frihet fra forbrukerjag og skjønnhetstyranni som følger med dette, og frihet fra objektivisering, vold og seksuell trakassering. Miljøpartiet De Grønne arbeider for reell likestilling mellom menn og kvinner i arbeid og familieliv gjennom en arbeidslivspolitikk som sikrer både en reell likestilling mellom kjønnene, og som flytter fokus fra forbruksøkning til livskvalitet. De Grønne vil avskaffe ufrivillig deltid og verne om arbeidsmiljøloven. Vi mener at et arbeidsliv som fokuserer mer på å ta ut verdiskapningen i form av tid enn i form av forbruksøkning, gir mer frihet for den enkelte, uavhengig av kjønn. Komiteens innstilling har flere gode tiltak. Et av dem er i økt grad å fokusere på likestilling i barnehagen. Barn må stimuleres til å reflektere rundt kjønn. De må stimuleres til å reflektere rundt at kjønnsstereotypiene er smale kategorier som ikke alle kjenner seg igjen i, og de må reflektere over at samfunnet må gi plass til dem som faller utenfor disse stereotypiene. På tross av at Norge har lyktes på mange fronter i likestillingsarbeidet, er det – som vi alle vet – fortsatt store kjønnsulikheter, også innenfor velferdsordninger som er delvis kjønnsdelt. Regjeringen legger ikke fram gode nok tiltak for å løse dette problemet. Vi vet at menn oftere faller utenfor skolen, oftere har rusproblemer, oftere ender i kriminalitet, sjeldnere oppsøker helsehjelp og har lavere forventet levealder og høyere selvmordsrisiko enn kvinner. Vi vet at kvinner på sin side oftere lever i frykt for vold, oftere er utsatt for vold i nære relasjoner, oftere er utsatt for seksuell trakassering og overgrep, og oftere opplever manglende rettssikkerhet, dårligere helsetilbud og vern mot overgrep. Ikke minst vet vi at det er veldig store mørketall når det gjelder voldtekter. Vi vet at flyktninger og innvandrerkvinner oftere faller utenfor integreringsarbeidet og bl.a. har den laveste deltakelsen i arbeidslivet og lav utdanning. Vi vet at mennesker med en annen seksuell orientering fremdeles blir utsatt for mobbing og trakassering pga. manglende toleranse i samfunnet. Derfor må likestillingsarbeidet foregå på alle sider av samfunnet med aktiv inkludering, ikke ved hjelp av fristilling. Dette er utfordringer som krever kunnskapsbasert likestillingspolitikk for å endre adferd, holdninger og strukturer, slik vi har jobbet med likestilling i mange år. Vi har oppnådd mye, men ikke alt. Vi må ha konkrete tiltak for å bygge ned historiske skjevheter og fjerne glasstak og kjønnsbarrierer, og for å demonstrere aktivt at større kjønnslikhet gir veldig mange positive effekter. Regjeringen skriver i likestillingsmeldingen at «virkemidlene skal i størst mulig grad stimulere til resultater på en annen måte enn påbud, forbud og kvotering». Miljøpartiet De Grønne er helt enig i at det beste er når man klarer å oppmuntre folk til å tenke og handle riktig selv. Miljøpartiet De Grønne mener også at offentlige tiltak er nødvendige virkemidler i dette arbeidet. Høyre har levert et av de beste bevisene på akkurat dette da næringsminister Ansgar Gabrielsen i 2002 foreslo at det skulle være minst 40 pst. av begge kjønn i styrene i norske allmennaksjeselskap. I 1993 var det 3 pst. kvinner i disse styrene, i 2003 var det 7 pst, og i dag oppfyller alle allmennaksjeselskapene lovens krav til 40 pst. Dette lønner seg ikke bare for likestillingen, men undersøkelser – som sikkert mange har fått med seg – indikerer at man får litt bedre avkastning når man har mer kvinner med i styrene, og at selskaper som har valgt å ha kun menn i styrene, har vesentlig mer risikabel aksjekurs. Dette viser at et så kraftig inngripende tiltak som Høyre og Gabrielsen gjennomførte i 2002/2003, har veldig positive effekter. Miljøpartiet De Grønne stemmer derfor for flere av forslagene om økt bruk av kvotering, både i næringslivet, i akademia og i skolevesenet, og for konkrete tiltak for å styrke likestillingsarbeidet i Norge. Vi støtter også flere andre forslag om kunnskapsinnhenting og aktive tiltak, og vi støtter forslaget til tiltak mot vold og overgrep. Beskjeden til regjeringen er: Vi må ha en mer aktiv likestillingspolitikk.