Arne L. Haugen (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Når målsettingen er å videreutvikle dette landet med en desentralisert bosettingsstruktur, er det viktig å ha en aktiv nærings- og distriktspolitikk, en aktiv utdannings- og forskningspolitikk og, ikke minst, en aktiv politikk overfor kommunesektoren. Det må til for at innbyggerne sammen med næringslivet skal lykkes i å utvikle bærekraftige lokalsamfunn i alle deler av landet. Jeg mener at vi nå har et budsjett som er en god start på en utvikling i den retningen. Jeg mener at budsjettet er en inspirasjon for alle de tusener av lokalpolitikere som har som sin største ambisjon og målsetting å utvikle sine kommuner slik at de blir gode samfunn å leve i for alle. For å lykkes med dette må de forskjellige elementene i politikken virke sammen og trekke i samme retning. Et eksempel i så måte er de solide satsingene som nå blir gjennomført i forhold til Innovasjon Norge og SIVA, og også det at vi nå gjeninnfører ordningen med kommunale næringsfond, en ordning som Bondevik II-regjeringen avviklet. Jeg er helt sikker på at ordningen med kommunale næringsfond er en god og virkningsfull ordning som støtter opp under etablering av en underskog av småbedrifter og stimulerer til entreprenørskap og gründervirksomhet, virksomheter som senere i utviklingsfasen vil kunne bli kunder i Innovasjon Norge, og kanskje også, der det er hensiktsmessig, deltakere i en SIVA næringshage. Vi har fokusert og skal fokusere på å legge til rette for etablering av nye bedrifter. Minst like viktig som nyetableringer er det å sikre eksisterende industri konkurransedyktige og stabile rammebetingelser, slik at det innovasjons- og utviklingspotensialet som ligger i disse bedriftene, også kan realiseres. Ikke minst i forhold til den utvikling vi nå ser i deler av smelteverksindustrien, er dette viktig. Silisiumprodusentene i Orkdalsregionen er et godt eksempel på klyngesamarbeid som utvikler ny teknologi og nye produkter som er internasjonalt helt i front. Slike bedrifter og kompetansemiljø må stimuleres og få muligheter. I denne sammenheng synes jeg det er meget positivt at Regjeringen nå arbeider med å få på plass et industrikraftregime som kan gi denne industrien gode rammevilkår på energisiden. Dette er avgjørende for at den skal ha mulighet til å videreutvikle seg og ekspandere. Jeg ønsker Regjeringen lykke til med det arbeidet. Sukker- og sjokoladeavgiften har vært i søkelyset her i salen i forbindelse med budsjettdebatten. Jeg er glad for at Regjeringen vil ha en gjennomgang av særavgiftssystemet for å endre avgifter som er til ulempe for norske produksjonsarbeidsplasser, bl.a. i konkurranse med import. Det er av stor betydning ikke bare for de arbeidsplasser det gjelder direkte, men også med tanke på de konsekvenser dette kan få for landbruket og andre leverandører til denne industrien. Det gjelder å utnytte alle ressursene i landet på en bærekraftig måte. Landbruket er en bærebjelke for viktig næringsmiddelindustri og for å sikre bosetting og et levende kulturlandskap. Fremskrittspartiets forslag om å redusere innsatsen overfor landbruket med vel 5 milliarder kr i forhold til Regjeringens forslag, vil etter mitt syn være helt katastrofalt og totalt ødeleggende for målsettingen om bosetting og virksomhet utover i landet vårt. Men jeg vil også minne om andre ressursområder i landet vårt, nemlig de muligheter som kan ligge uutnyttet i Fastlands-Norge når det gjelder nye forekomster av mineraler. Jeg tror nok det kan sies at olje/gass-fokuseringen som har preget oss de siste 30 årene, har ført til at det har vært satset relativt beskjedent på geologisk kartlegging av fastlandet. Men vi har eksempler på at nedlagte gruver er gjenåpnet på grunn av at andre forekomster enn det som opprinnelig var basis for driften, er blitt økonomisk interessante. Bidjovagge i Finnmark er et godt eksempel i så måte. Her vil en institusjon som NGU på en god måte kunne trappe opp aktiviteten for å få kartlagt fastlandet vårt på en god måte.