Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2014-06-10:
I denne debatten behandler vi tre saker i ett, og jeg vil begynne med å si noe om Prop. 59 L, som handler om endringer i universitets- og høyskoleloven. I likhet med resten av komiteen støtter Kristelig Folkeparti alle de forslagene som er fremmet i proposisjonen – både de som gjelder fusk, og de som gjelder ansettelsesforhold, innstegsstillinger osv. Jeg vil spesielt trekke fram bestemmelsene om at rett til utsatt eksamen i forbindelse med fødsel skal ta utgangspunkt i arbeidsmiljøloven, og at mor skal ha rett til utsatt eksamen hvis eksamensdatoen er i perioden fra tre uker før termin til seks uker etter fødsel. Dette er på høy tid. Vi må gjøre det lettere å kombinere studier med det å få barn, og dette er et skritt i riktig retning. Kristelig Folkeparti støtter også forslaget om at far har rett til utsatt eksamen hvis eksamen avholdes i løpet av de to første ukene etter fødsel. Jeg vil understreke at dette kun er et minimumskrav til institusjonene, noe som også er presisert i forslaget. Når det gjelder forslaget om å sikre tilfredsstillende satsing på rekrutteringsstillinger til langtidsplanen for forskning, støtter Kristelig Folkeparti komiteens tilråding om at forslaget vedlegges protokollen. Samtidig vil jeg trekke fram flertallsmerknaden fra Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, der det understrekes at et tilstrekkelig antall stipendiatstillinger er nødvendig for å sikre rekrutteringen til sektoren og for å realisere regjeringens gode ambisjoner for forskning og høyere utdanning. I statsrådens svarbrev til komiteen framkommer det at behovet for stipendiatstillinger varierer fra fagområde til fagområde, og at behovet er størst innenfor MNT-fagene. I budsjettforliket mellom regjeringspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre ble det bevilget midler til inntil 100 nye stipendiatstillinger utover de som allerede lå inne i regjeringens forslag. Det ble fordelt 148 stipendiatstillinger, hvorav 97 til MNT-fagene. Kristelig Folkeparti deler forslagsstillernes oppfatning om at det er viktig å sikre nødvendig opptrapping i antall stipendiatstillinger, og legger til grunn at dette er noe regjeringen vil følge opp i langtidsplanen for forskning. Den siste saken, forslaget om flere lærere med doktorgrad som en del av satsingen på nye karriereveier i skolen, er egentlig en svært interessant sak. Jeg tror at flere karrieremuligheter for lærerne er viktig. Det er en god sak, som kan bidra til å gjøre læreryrket enda mer attraktivt. Da kan vi kanskje f.eks. se for oss at det å bli mentor for nyutdannede lærere kan være en mulig karrierevei, som både vil være interessant og givende for den erfarne læreren, og ikke minst være svært nyttig for den nyutdannede læreren, som kan få hjelp av en lærer med mye erfaring fra klasserommet. Men jeg mener det er viktig at både KS og Utdanningsforbundet trekkes inn i arbeidet med å utarbeide nye karriereveier i skolen. Statsråden skriver i sitt svarbrev til komiteen at departementet allerede har innledet et samarbeid med partene. Kristelig Folkeparti er derfor enig med komiteens flertall om å avvente departementets arbeid med karriereveier for lærere og at regjeringen bør legge dette fram for Stortinget på en hensiktsmessig måte. Så får vi god anledning til å se nærmere både på mentorordninger og andre karriereveier og ikke minst rekruttering av lærere med doktorgrad når den saken kommer til Stortinget.