Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 1998-12-07:
Budsjettforslaget for Olje- og energidepartementet bærer naturlig nok noe preg av de innstramninger som det synes å være stor enighet om når det gjelder statsbudsjettet. Likevel har Regjeringen evnet å ivareta viktige prioriteringer, noe som også gjenspeiles i forliket med Høyre og Fremskrittspartiet. Regjeringens hovedmålsettinger for energipolitikken er knyttet til langsiktighet, verdiskaping, velferd, sysselsetting, fremtidig kraftforbruk og et ønske om å etablere energinasjonen Norge som et foregangsland i miljøspørsmål. Forslaget til budsjett for 1999 imøtekommer langt på vei disse hovedmålene. Ikke minst er det gledelig at satsingen på enøk og alternativ energi er sterkt prioritert i budsjettforslaget. Dette samsvarer med Regjeringens mål om begrensning av energiforbruket. Norge er blant de land som forbruker mest elektrisk kraft pr. innbygger. Prognosene for de neste 15-20 årene innebærer et økende kraftbehov og medfører samtidig at import av elektrisitet under gitte forutsetninger også vil øke. I et slikt perspektiv understreker Regjeringen i Voksenåserklæringen viktigheten av å tenke nytt omkring hvordan vi best kan løse fremtidig kraftbehov og samtidig ta nødvendig hensyn til miljøutfordringene for energisektoren samlet sett. Med det som bakteppe stilles vi overfor enorme utfordringer på energisektoren. For å motvirke økende forbruk av fossile ressurser og samtidig ta vare på resterende, store vassdrag, vil derfor vår vilje til kritiske holdninger til dagens energiforbruk og prognoser for kommende år være svært viktig. Å bygge ut nye, store vassdrag og samtidig åpne for bruk av gass til dekning av et forventet økende innenlands energiforbruk er i denne sammenheng neppe veien å gå. Jeg er derfor glad for av Regjeringen har sagt nei til utbygging av Øvre Otta-vassdraget, og at signaler fra Høyre gir forhåpninger om at vassdraget kan spares. Jeg er derimot lite glad for at Arbeiderpartiets landsmøte nå har åpnet for bruk av gass på det innenlandske marked. Jeg kan vanskelig forstå annet enn at dette er i strid med partiets eget program, som understreker den norske gassen som eksportartikkel til avlastning for sterkt forurensende kraftproduksjon i andre land. Jeg har også registrert betydelig frustrasjon innen Arbeiderpartiets egne rekker over dette vedtaket, som vanskelig kan tolkes annerledes enn som et miljøpolitisk tilbakeskritt. Derimot er Regjeringens offensive holdning til å tenke nytt for fremtidens energipolitikk et skritt i riktig retning. Arbeidet med å utvikle alternativ energiproduksjon videreføres gjennom det opprinnelige forslaget til neste års budsjett, på 270 mill. kr. Forslaget er riktignok noe redusert ved det inngåtte forlik med Høyre og Fremskrittspartiet, men likevel sitter vi igjen med en betydelig økning i forhold til årets budsjett. I sum betyr budsjettforliket mellom regjeringspartiene, Høyre og Fremskrittspartiet en økning på 30 pst. til enøk og alternativ energiutvikling i 1999. Når det gjelder tilskudd til introduksjon av energiteknologi og bioenergi, vil den økte satsingen gjøre det mulig å utvide støtteordningen til også å gjelde solenergi, og i tillegg styrke innsatsen særlig for vindkraft, varmepumper og fjernvarme. Fritaket for investeringsavgift og produksjonsstøtten til vindkraft betyr en viktig styrking av innsatsen, i tillegg til den økte muligheten for investeringsstøtte som det legges opp til i budsjettet. Økt satsing på enøk og alternativ energi kombinert med Regjeringens forslag til økt elavgift, viser at Regjeringen tar på alvor målsettingen om at Norge i et normalår skal være selvforsynt med elektrisk kraft gjennom fornybare energikilder. Elavgiftsøkningen, som Regjeringen har foreslått, har imidlertid ikke fått det nødvendige flertall i Stortinget, og det er derfor grunn til å etterlyse konkrete, alternative tiltak for å nå denne målsettingen. Regjeringen foreslår å avvikle ordningen med refusjon av dokumentavgift for kraftselskaper. Jeg støtter dette, bl.a. av hensyn til likebehandling i forhold til andre virksomheter, og er tilfreds med at forliket med Høyre og Fremskrittspartiet sikrer flertall for forslaget. Fra og med budsjettet for 1993 har Stortinget samtykket i at Kongen under gitte forutsetninger kan godkjenne nye prosjekter i petroleumsvirksomheten. Fullmakten til forenklet myndighetsbehandling foreslås videreført i budsjettet for 1999, men øvre grense for de samlede investeringer pr. prosjekt foreslås redusert fra 5 milliarder kr til 3 milliarder kr. Regjeringen har ved dette signalisert vilje til økende deltakelse fra Stortingets side, men en registrerer at flertallet ønsker å gi Regjeringen utvidede godkjenningsfullmakter. Jeg vil til slutt anbefale det fremlagte forslag, inklusiv forliket med Høyre og Fremskrittspartiet, for Olje- og energidepartementets budsjett for 1999, et budsjett som ivaretar og viderefører hovedprioriteringer for en ny og fremtidsrettet energipolitikk.