Britt Hildeng (Arbeiderpartiet), 2009-06-16:
Den nye IKT-teknologien åpner helt nye muligheter både til å ta vare på vår kulturarv og til å gjøre den tilgjengelig og helt andre muligheter for å framstille ulike typer kildematerialer på tvers av tradisjonelle sektorvise visningssteder. Visjonen for Regjeringens IKT-politikk på kulturfeltet er å gjøre mest mulig av samlingene våre i arkiv, bibliotek og museer tilgjengelig for flest mulig. Formålet med meldingen er å utmeisle en strategi for å realisere disse målene. Tilgangen til IKT i et samfunn i rask forandring er et virkemiddel til å opprettholde og videreutvikle grunnleggende demokratiske verdier som bl.a. lå til grunn for folkeopplysningstanken og tilgjengeliggjøring av bibliotekene. En bred folkeopplysning var en forutsetning for demokratiutvikling, der en gjennom kunnskap skapte grunnlag for deltakelse i samfunnet. Bibliotekmeldingen bærer med seg denne visjonen, men tar utgangspunkt i hvordan et framtidsrettet bibliotek må være mer enn en boksamling der en kan hente kunnskap. Bibliotek i vårt globale informasjonssamfunn ser helt annerledes ut. Det skal legge til rette for så vel informasjon som opplevelse av kunst og kultur – basert på fysiske møteplasser, men også på virtuelle opplevelser og møteplasser. Det skal gi muligheter for individuell fordypning og muligheter for felles diskusjoner og opplevelser. Den digitale verden vil gi helt nye muligheter og stille nye krav til hvordan et moderne bibliotek skal utformes og hvilken kompetanse og hvilke tjenester som skal tilbys. Kjernen i det hele er at de nye mulighetene som ligger i IKT-samfunnet, skal gjøres tilgjengelige, skal gi brukerne nye muligheter til opplevelse og til å delta aktivt i samfunnet. Sentralt i utviklingen av bibliotekene står arbeidet med å digitalisere kulturarven vår. Digitalisering av kulturarven kan bidra til et mer rettferdig og demokratisk informasjons- og kunnskapssamfunn. Regjeringen ser tilgang til kulturarvmaterialet som et sentralt skritt mot realisering av den kulturelle digitale allmenningen. Jeg er glad for å kunne si at det er bred oppslutning om de vurderinger som er gjort og de tiltak som foreslås i meldingen, skjønt enkelte nyanser forekommer. Arbeidet med digitalisering skjer på flere områder, på ulike sektorer, sentralt, regionalt og lokalt. I den forbindelse er det behov for å samordne en rekke virkemidler. Komiteen støtter at det iverksettes tiltak innrettet på fellesløsninger for sektorenes og institusjonenes arbeid for digital bevaring, tilgjengeliggjøring og formidling av deres samlinger. Det er Arkivverket og Nasjonalbiblioteket sammen med ABM-utvikling og museene som danner fundamentet i en nasjonal digitaliseringssatsing på Kultur- og kirkedepartementets område. Komiteens flertall slutter seg til det entydige operative sektoransvar som ligger til grunn for arbeidsdelingen. Nasjonalbiblioteket er hovedaktør i digitaliseringsarbeidet på bibliotekfeltet og har eneansvaret for nasjonale bibliografiske standarder og digitale løsninger for å søke på tvers av alle bibliotek. Arkivverket skal ha tilsvarende operativt ansvar for arkivsiden, mens ABM-utvikling skal ha koordinerende og tilretteleggende oppgaver for museer og privatarkiver utenfor Arkivverket, men ingen direkte operative oppgaver i digitaliseringssammenheng. Komiteen understreker betydningen av å etablere en samlet oversikt over innhold og tjenester i norske bibliotek, arkiv og museer. I den forbindelse er nasjonale standarder for digitalisering på ABM-feltet viktig. De nasjonale fellesløsningene for data fra arkiv, bibliotek og museum vil danne grunnlaget for et integrert søk som genererer treff på tvers av institusjonsgrensene og peker direkte mot innhold fra ulike baser og kilder. Så vel åndsverkloven som pliktavleveringsloven og personopplysningsloven er med på å sette rammer for digital tilgjengeliggjøring. Det samme er tilfellet når det gjelder forvaltningslovens bestemmelser om taushetsplikt. Forholdet mellom samfunnets ønske om tilgang til vernet materiale og opphavsmennenes rettigheter er et kjernespørsmål når det gjelder digital tilgjengelighet. Komiteen er kjent med at dette også er blant de temaene som tas opp i forbindelse med revisjon av åndsverkloven. Komiteen ser positivt på Nasjonalbibliotekets samarbeid med norske opphavsrettsorganisasjoner for å gjøre norske verk digitalt tilgjengelig over Internett. Nasjonalbibliotekets pilotprosjekt Bokhylla.no kan på sikt danne modell for forenklet klarering gjennom avtalelisens etter åndsverkloven § 16 a. Dette prosjektet kan danne modell for ordninger med avtalelisenser også for annet opphavsrettslig vernet materiale.