Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2009-05-15:
Odelstinget behandler i dag lovforslag om ny alderspensjon i folketrygden. Forslaget er et resultat av en lang prosess som startet med at regjeringen Stoltenberg I nedsatte Pensjonskommisjonen i 2001. Stortinget fattet vedtak på grunnlag av brede pensjonsforlik i 2005 og 2007. Flertallet bestod i 2007 av Arbeiderpartiet, Senterpartiet, SV, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Forslagene som behandles i dag, bygger på disse forlikene samt en omfattende høringsrunde i 2008. Pensjonssystemet står overfor store utfordringer som følge av økende levealder og flere eldre i forhold til yrkesaktive. Pensjonsreformen er et svar på disse utfordringene. Det innføres levealdersjustering, som betyr at vi må arbeide noe lenger for samme pensjon når vi lever lenger. Levealdersjustering og ny regulering av pensjoner er de viktigste tiltakene for å gjøre folketrygden bærekraftig. Vi får nye regler for opptjening av pensjon, slik at alle år teller med. Pensjonsopptjeningen ved omsorgsarbeid og arbeidsledighet bedres, og alle med opptjening får pensjon utover minstepensjon. Samlet sett er fordelingsprofilen god. Det er en stor velferdsreform at alderspensjonen kan tas ut fleksibelt fra 62 år og kombineres med arbeid uten avkorting. Det legger til rette for en fleksibel og gradvis overgang fra arbeid til pensjon. Ny alderspensjon motiverer til arbeid ved at et år lenger i arbeid gir god uttelling i form av økt pensjon. Lovforslagene gjelder grunnpilaren i framtidens pensjonssystem. Regjeringen har i samarbeid med partene i arbeidslivet fått på plass en ny AFP-ordning i privat sektor som støtter opp om pensjonsreformen. AFP og tjenestepensjon i offentlig sektor er som kjent en del av lønnsoppgjøret i år. Regjeringen arbeider også med å tilpasse lovene for tjenestepensjon i privat sektor samt med forslag til endringer i folketrygdens øvrige regelverk, herunder uførepensjon. Det nye pensjonssystemet gir økte valgmuligheter, og det er viktig at den enkelte får god informasjon om rettigheter og muligheter. Nav får her en sentral oppgave og vil tilby informasjon og veiledning gjennom selvbetjeningsløsninger og etatens kontorer. Jeg er glad for at et bredt flertall på Stortinget står bak pensjonsreformen. Bare Fremskrittspartiet er imot. Partiet gikk tidligere inn for flat pensjon til alle, men foreslår nå å beholde dagens system, med noen endringer som øker kostnadene. Fremskrittspartiet har tidligere vært for levealdersjustering. I 2005 uttalte Siv Jensen: «Vi er også enig i at det innføres et delingstall, rett og slett fordi ethvert pensjonssystem må korrigeres for økt levealder i befolkningen.» Det var godt sagt. I innstillingen går imidlertid partiet imot levealdersjustering og også imot ny regulering av pensjoner. Partiets forslag øker pensjonsutgiftene i tillegg til det som følger av å videreføre dagens alderspensjon. Partiet har ingen forslag til et mer bærekraftig system når befolkningens levealder øker. Daværende statsminister Kjell Magne Bondevik uttalte i debatten i forbindelse med pensjonsforliket i 2005: «Pensjonsforliket viser at flertallet i Stortinget har evne og vilje til å tenke langsiktig også i et valgkampår. Jeg håper og tror at viljen til å finne fornuftige løsninger videreføres når det konkrete regelverket i sin tid skal på plass.» Dagens innstilling viser at han fikk rett.