Kjell Arvid Svendsen (Kristelig Folkeparti), 2012-04-17:
Nordområdepolitikken handler om å styrke Norges posisjon i nord både regionalt og internasjonalt gjennom å trekke på ressurser, erfaringer og kunnskap fra hele landet. Men nordområdepolitikken handler også om å styrke Nord-Norges posisjon i Norge. Jeg er glad for at en samlet komité så tydelig understreker dette i innstillingen. En nasjonal styrking av nordområdene kan best skje ved å legge grunnlag for arbeid og verdiskaping med utgangspunkt i områdets naturressurser. Kristelig Folkeparti mener tiden er kommet for å bringe en overordnet nordområdevisjon til konkrete resultater. Det er viktig at nordområdepolitikken framstår som et samlet hele, og at det blir en tydelig koordinering av politikken mellom ulike fagorganer og departementer. Nordområdesatsingens viktigste dokumenterte resultater så langt har kommet på Utenriksdepartementets område, med grenselinjeavtalen med Russland som det suverent viktigste. Utfordringen videre er å sikre at også andre departementer følger opp strategien. Kristelig Folkeparti mener at meldingen er lite forpliktende på nye tiltak og virkemidler utover det som allerede er vedtatt – den har mer karakter av en statusrapport enn en stortingsmelding om visjoner og virkemidler for den framtidige nordområdepolitikken. Formuleringer som «videreutvikle», «videreføre», «sikre og følge opp» dominerer når det er snakk om videre prioriteringer. Selv om mer enn hundre prioriteringer er listet opp i meldingen, savnes det nye konkrete tiltak som ikke har vært varslet tidligere. Den samme metoden ser vi i regjeringens årlige rapportering om nordområdepolitikken i statsbudsjettet. Både små og store tiltak og bevilgninger på ulike departementers område samles på en felles liste og gis betegnelsen nordområdesatsing. De fleste av disse tiltakene ville hatt en naturlig plass i statsbudsjettet også uten en uttalt nordområdesatsing. Kristelig Folkeparti savner i likhet med flertallet i komiteen en tydeligere forpliktelse til satsing på infrastrukturtiltak i nordområdene. Dette gjelder både nettinfrastruktur, veier, havnekapasitet og jernbane. Utsiktene til næringsutvikling innen både olje og gass og mineralnæringen vil medføre betydelig økt behov for infrastrukturkapasitet. Med de funn som allerede er gjort i Barentshavet, og de mineralressurser som er kartlagt på land, har man nå et tidsvindu på 10–15 år for å få på plass nødvendig infrastruktur. Her er vi i ferd med å komme skjevt ut fra hoppkanten. Blant annet ser vi nå at Statnett vurderer nye gassturbiner på Snøhvit som tiltak for å sikre forsyningssikkerheten for strøm i Finnmark, mens det som egentlig trengs, er kraftlinjer. Nye kraftlinjer er en forutsetning både for utbygging av ny fornybar energi, for elektrifisering av olje- og gassutbygginger i Barentshavet og for at store internasjonale selskaper skal kunne etablere seg i nord. Kristelig Folkeparti er glad for at et flertall i komiteen så sterkt framhever kompetanseheving og kunnskap som den viktigste prioriteringen for å sikre framtidig vekst og velferd i nord. Befolkningen i de tre nordligste fylkene har et lavere utdanningsnivå enn gjennomsnittet av befolkningen. Et flertall i komiteen etterspør derfor utvikling av en kunnskapsstrategi for Nord-Norge. Strategiens formål bør være å heve fullføringsprosenten i videregående skole til landsgjennomsnittet og øke det generelle utdanningsnivået i landsdelen. Slik kan ungdom i nord bli bedre rustet til å gripe de mulighetene som økt aktivitet innen olje og gass og mineralnæringen vil gi for økonomisk vekst, arbeid og bosetting. Når vi vet at frafallet i videregående skole for gutter i Finnmark i dag er på 70 pst., og at kun 35 pst. av elever og lærlinger fullfører skolen på normert tid, forstår vi at noe må gjøres. Dessverre gjøres det altfor lite. Slike tall burde utløst kraftige tiltak fra regjeringen. Hadde dette vært situasjonen i Osloskolen, tror jeg kanskje vi ville sett et helt annet fokus på saken fra regjeringen. Kristelig Folkeparti ser det som en sentral utfordring å motivere flere nordnorske ungdommer til å fullføre videregående skole og skaffe seg utdanning som er relevant for arbeid innen framtidsnæringer som olje og gass, mineraler og fornybar energi. Sentrale næringsorganisasjoner som OLF og NHO har lenge uttrykt bekymring over mangel på lokal kompetent arbeidskraft i nord. Til slutt vil jeg også takke sakens ordfører for et godt nedlagt arbeid.