trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Det er hyggelig å stifte bekjentskap med Arbeiderpartiets kommunalpolitiske talsmann. Jeg ser frem til mange gode debatter fremover om hvordan vi i fellesskap skal sørge for å styrke og bidra til vekst og utvikling i Distrikts-Norge. La meg først slå fast at norsk næringsliv går bra, og mange, mange steder i Distrikts-Norge går det også veldig bra. I fjor ble det skapt 40 000 nye arbeidsplasser i privat sektor. Disse arbeidsplassene kom i by og bygd, og det som er gledelig, er at bl.a. i de respektive hjemfylkene til representanten og meg, Nordland og Trøndelag – men i tillegg i Troms, Finnmark og Innlandet – ser vi den laveste ledigheten i landet. Samtidig står Norge, og særlig distriktene, overfor store utfordringer fremover. Det er vi nødt til å ta tak i. Det ser jeg på med stort alvor, for i distriktene har man utfordringer knyttet til demografi og mangel på kompetanse. Det er færre unge per pensjonist, og både næringslivet og offentlig virksomhet har utfordringer med å få tak i arbeidskraft. Representanten er bekymret for nedgangen i de regionale utviklingsmidlene. Nå er det slik at Kommunal- og moderniseringsdepartementet forvalter målrettede distrikts- og regionalpolitiske virkemidler på nesten 1,3 mrd. kr. Hoveddelen av de midlene går til å styrke et vekstkraftig næringsliv i regionene og distriktene, f.eks. bedriftsrettede låne- og tilskuddsordninger, klynger og næringshager. Og som en del av regionreformen får fylkeskommunene nå også næringsrettede virkemidler som er viktige for å mobilisere og kvalifisere flere bedrifter og gründere i distriktene til store markeder og nasjonale støtteordninger. En vellykket regional- og distriktspolitikk forutsetter også innsats på mange politikkområder, og vi ser at regjeringens satsing gjennom mange år på samferdsel, på skatte- og avgiftslettelser, på helsetjenester, utdanning, forskning og innovasjon, virker – nettopp fordi vi ser alle de nye arbeidsplassene som etableres langs kysten og i bygdene våre. Derfor bruker regjeringen 44 mrd. kr til innsats og til tiltak som betyr enormt mye for dem som bor i distriktene. Vi har økt samferdselsbudsjettet med 80 pst. siden vi overtok. Når jeg er rundt og besøker bedriftene og snakker med folk, sier mange at det viktigste vi kan gjøre for dem, er å fortsette den satsingen regjeringen har på vei og ta igjen etterslepet som sto igjen etter de rød-grønne da vi tok over.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Nå er representanten Sivertsen så garvet etter mange år i Stortinget at han vet at det er én gang i året regjeringen vil fortelle hvilke distrikts- og regionalpolitiske midler som vil styrkes, og det er når budsjettet legges frem. Så da får Sivertsen vente i spenning. Så kan jeg meddele at når jeg, det året jeg har vært næringspolitisk talskvinne for Høyre her i Stortinget, har besøkt bedrifter i alle fylker rundt om i hele landet – jeg vet ikke hvor mange hundre bedriftsledere jeg har møtt – forteller de meg det samme: Vern om EØS-avtalen, sørg for fortsatt å holde skattene og avgiftene nede, sørg for tilstrekkelig kompetanse, og gi oss mer vei og samferdsel – sats videre på det. Men det er ikke en eneste bedriftsleder som noen gang har sagt: Gi oss tilbake de regionale utviklingsmidlene, sørg for å satse på de regionale utviklingsmidlene – da redder dere Distrikts-Norge, da redder dere bedriftene, da skaper dere flere arbeidsplasser.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg mener de spiller en viktig rolle. Derfor har også regjeringen i forbindelse med regionreformen sørget for at fylkeskommunene har over 700 mill. kr som kan bidra til vekst og utvikling for bedrifter og til å skape arbeidsplasser, særlig i utsatte strøk. Så må jeg også minne representanten om at i distrikts- og digitaliseringsministerens portefølje, som en del av regional- og distriktsansvaret i departementet, har vi gode virkemidler som de næringsrettede ordningene, som Kompetansepiloter, som klynger og innovasjonsprogram, som kompetansesenter for distriktene, omstillingsmidler, Interreg og Arktis 2030. Og når vi i tillegg fortsatt skal verne om differensierte arbeidsgiveravgifter og satse på samferdsel, vil det bety fortsatt vekst og utvikling i Distrikts-Norge. Da jeg var oppe i Nord-Norge nå, i Vesterålen, var det fantastisk å se hvordan man på den «ytterste nøgne ø» virkelig klarer å skape innovasjon og teknologi som få har sett maken til.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Som nybakt distrikts- og digitaliseringsminister er jeg veldig glad for å få nettopp dette spørsmålet, fordi det er så viktig for videre utvikling og nysatsing i distriktene våre. Å skape kompetansearbeidsplasser i hele landet er en av regjeringens viktigste oppgaver. Ett av virkemidlene er en aktiv lokaliseringspolitikk. Målet er flere statlige arbeidsplasser utenfor de største byene. Vi skal koordinere flytting, nedleggelse og opprettelse av statlige arbeidsplasser, så vi får en god regional fordeling. Kompetansearbeidsplasser fra statlig hold må fordeles bedre i hele landet enn det som er gjort til nå gjennom skiftende regjeringer. Regjeringen har siden 2013 flyttet eller nyetablert over 1 220 arbeidsplasser utenfor Oslo. Statlige arbeidsplasser er viktig for å styrke regionale arbeidsmarkeder. Samtidig vil jeg understreke at kommunal sektor og privat næringsliv er de viktigste bærebjelkene i arbeidsmarkedet i alle deler av landet. Der finner vi et mangfold av kompetansearbeidsplasser. Digitalisering betyr at vi nå og i fremtiden kan utføre oppgaver ved hjelp av færre ansatte. Det er en utfordring, men det er også en mulighet for distriktene. Eksemplet fra skatteetaten som representanten Hagebakken viser til, er at effektivisering reduserer behovet for arbeidsplasser. Det betyr også 370 mill. kr spart hvert år, som vi kan bruke på andre ting i distriktene. Samtidig blir oppgavene samlet i 56 kompetansemiljøer over hele landet. Effektiviseringen skjer i flere sektorer. Vi skal ikke motsette oss endringer som gir lavere kostnader og større effektivitet. Målet vårt må være bedre tjenester og penger spart, både i stat, i fylker og i kommuner. Samtidig må vi sørge for at det ikke er de samme stedene som mister arbeidsplasser hver gang det skjer endringer i en sektor. Det er jeg veldig opptatt av. Nettopp på grunn av digitaliseringen er mange av de nye arbeidsoppgavene stedsuavhengige. Det er viktig å legge til grunn for politikken videre på dette feltet. De kan i prinsippet utføres hvor som helst. Det gir mulighet for å bygge kompetansemiljøer flere steder rundt om i Distrikts-Norge enn det man før har kunnet. Regjeringen forbereder nå piloter for å styrke samarbeidet mellom mindre avdelinger av statlige etater i regionene. Ved å etablere nye samlokaliserte kompetanseklynger kan det samlede, offentlige fagmiljøet i regionene styrkes. Et slikt fagmiljø vil gjøre det lettere å beholde og rekruttere kompetanse til de statlige etatene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Det er klart at konsekvensene av tap av arbeidsplasser er større for et lite arbeidsmarked enn det er for et stort. Det i seg selv taler for at etatene bør velge å opprettholde arbeidsplasser på de mindre stedene. I retningslinjene for statlig lokalisering som handler om avbøtende tiltak, står det at man skal vurdere konsekvensene for de arbeidsmarkedene som mister statlige arbeidsplasser. Ved større strukturendringer har fagdepartementene nå ansvar for å vurdere behovet for avbøtende tiltak. Det er derfor jeg er veldig glad for at en nå valgte å løfte frem distrikts- og regionalpolitikken i regjeringen, og at vi har delt opp Kommunal- og moderniseringsdepartementet, slik at vi også har fått en egen distriktsminister som kan sørge for at når hvert enkelt departement og statsråd foretar beslutninger på sitt felt, må man se på hvilke konsekvenser dette får for distriktene, særlig statlige arbeidsplasser.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Denne beslutningen er tatt, og regjeringen står ved den. Det er gjort før min tid, men jeg lover representanten Hagebakken at jeg kommer til å følge med argusøyne det arbeidet som gjøres fra enhver statsråds side som handler om nedleggelse av kompetansearbeidsplasser eller tiltak som får konsekvenser for distriktene, selv om det i og for seg ser bra ut for den enkelte sektor. Det er min jobb i regjeringen bl.a. å se hvordan helheten av den politikken vi fører, slår ut i distriktene. Regjeringen ønsker en satsing på distriktene. Når vi nå ser at det er mangel på kompetent arbeidskraft, gjør vi noe med det. Det er derfor vi nå etablerer Kompetansepiloter – for å koble nettopp bedriftenes behov for kompetanse og utdanningenes mulighet til å skolere innbyggerne. Det å ha ingeniører, det å ha sykepleiere, det å ha folk tilgjengelig som kan jobbe i havbruket, er viktig for vekst og utvikling videre i Distrikts-Norge.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Næringslivet i mange distriktsområder går godt, og folk bor der verdiene er og skapes. Det gjør sterke bedrifter og levende lokalsamfunn til et konkurransefortrinn for Norge, og det er det viktig at også vi politikere er med på å formidle. For vi har innovative bedrifter, vi har arbeidsplasser, og vi har kunnskapsmiljøer rundt om i hele Norge. Dette er styrker vi skal bygge videre på. Regjeringen prioriterer en næringsfremmende skattepolitikk og fører en bred forsknings- og innovasjonspolitikk. En god kommuneøkonomi gir grunnlag for gode tjenester og offentlige arbeidsplasser i hele landet. En aktiv lokaliseringspolitikk gir grunnlag for en god regional fordeling av statlige arbeidsplasser. Siden 2013 har antallet sysselsatte i kommunesektoren økt med 6,6 pst. God og stabil tilgang til elektronisk kommunikasjon prioriteres nettopp for at folk skal kunne bo og arbeide der de ønsker, og for at bedriftene skal kunne skape arbeidsplasser og verdier i hele landet. Ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift videreføres, og EØS-avtalen sørger for tilgang til markeder for distriktsnæringer som fiskeri, havbruk, energi og reiseliv. Samtidig er den sektorvise næringspolitikken vel så viktig for utviklingen av distriktene, og det er noe av bakgrunnen for at regjeringen har satt ned et offentlig utvalg som skal utrede næringslivets betydning for levende og bærekraftige lokalsamfunn. Fortsatt utvikling av distriktene er avhengig av at vi utnytter naturressursene i havet og på land. I Granavolden-plattformen fremgår det at bærekraftig utnytting av naturressurser også må gi positive ringvirkninger i lokalsamfunnene. For vi er helt avhengige av lokalsamfunn som legger til rette for utvikling av næringer, og jeg vil arbeide for at lokalsamfunnene får en større del av verdiskapingen og mer igjen for de inngrepene som blir gjort. Dette er sårt tiltrengte inntekter for kommunene rundt omkring i distriktene våre. Tilgang på nok og relevant arbeidskraft er en gjennomgående utfordring. Utfordringene skyldes særlig en sterk økning i antallet eldre, det er demografi som spiller inn, og det skjer også i de tynnest befolkede delene av landet. Det blir sterkere konkurranse om nødvendig, kvalifisert arbeidskraft. Et viktig grep i kompetansereformen er å stimulere til utvikling av fleksible videreutdanningstilbud og gjøre livslang læring mer tilgjengelig. Kompetansereformen understøtter også fylkeskommunenes strategiske og koordinerende rolle i regional kompetansepolitikk, derfor inviterer regjeringen fylkeskommunene til å delta i piloter som skal koble etterspørselen fra bedrift til kompetanse.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg tror at definisjonen av «distrikt» varierer veldig. Mange vil nok si at bor man utenfor Oslo, er man ofte distrikt, og bor man like i nærheten av Trondheim, men ikke innenfor kommunegrensen, føler man at man er litt distrikt. Derfor skal vi ha en politikk som virker for hele landet, som sørger for at det skapes arbeidsplasser, og at det er utvikling og vekst. Ved tildeling av statlige arbeidsplasser har regjeringen – før min tid – gjort vurderinger av hvordan hele landet skal få en jevnere fordeling av statlige arbeidsplasser enn det man har i dag. Der vet jeg at Drammen ikke har kommet særlig godt ut, og derfor falt valget på Drammen.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Som representanten vet, tiltrådte jeg regjeringen for én og en halv uke siden, og når det gjelder beslutninger, diskusjoner og begrunnelser for avgjørelser som regjeringen har fattet, og som jeg ikke hadde konstitusjonelt ansvar for, som utflyttingspolitikken, er det vanskelig for meg å stå og snakke om og forklare inngående hvorfor regjeringen gjorde det den gjorde. Jeg er opptatt av at vi nå fremover veldig nøye skal sørge for at når vi snakker om at statlige arbeidsplasser skal flyttes ut, skal ikke det bare gjøres til de store byene, der det er nok av kompetanse fra før – kompetansearbeidsplasser er det viktig å fordele rundt i hele landet hvis vi skal klare å bygge opp kompetansemiljøer. Saken om domstolstrukturen – en sak som blir veldig viktig for distriktene – handler ikke bare om domstolene, men også om verdifull kompetanse som går tapt i distriktene hvis man ønsker å følge hundre prosent det forslaget som ligger til grunn nå.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Regjeringen har foreløpig ikke tatt stilling til hvordan Domstolkommisjonens utredning skal følges opp. Regjeringen tar ikke stilling til de konkrete forslagene fra kommisjonen og foretar ikke endringer i strukturen før utredningen har vært på høring og alle berørte parter har fått anledning til å uttale seg. Eventuelle forslag til endringer vil bli forelagt Stortinget. At utredningen ikke er sendt på høring, skyldes rett og slett at regjeringen har brukt tid på å gjennomgå utredningen nøye. Regjeringen vurderer om det skal sendes et alternativt forslag på høring, nettopp for at også distriktshensynene skal ivaretas, og for at andre hensyn skal vektlegges enn de rent domstolsfaglige. Domstolkommisjonens forslag er ikke  et uttrykk for regjeringens politikk, selv om noen har prøvd å fremstille det slik. Det er en rent faglig anbefaling. Likevel: Domstolkommisjonen peker på noen utfordringer som vi tar på alvor og gjør noe med. Riksrevisjonen mener også at potensialet for å effektivisere tingrettene ikke er utnyttet i større grad. Vi må ha to tanker i hodet på en gang – det er rom for å gjøre for endringer, og samtidig vil arbeidet for at befolkningen får de tjenestene de skal ha, og kravet til grunnleggende rettssikkerhet bli ivaretatt. Distriktshensyn, som representanten spør om, er ett av flere hensyn som regjeringen vil vektlegge i den videre oppfølgingen. Regjeringen er opptatt av at innbyggerne i hele landet skal ha et godt og likeverdig domstoltilbud. Kvaliteten i domstolen er avgjørende for innbyggernes rettssikkerhet, og det vil være regjeringens rettesnor i dette arbeidet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Urbanisering og sentralisering er nok ikke noe vi ser som en trend bare i Norge; det skjer over hele verden. I alle land trekker folk mot byene. Samfunnet utvikler seg, og vi må som samfunn klare å henge med. Likevel er vi så opptatt av i Norge at vi skal gi mulighet og rom for vår befolkning til å bo i hele landet, særlig fordi Norge er et land som er rikt på naturressurser. Det er svært viktig for oss at vi kan skape arbeidsplasser der ressursene er – arbeidsplasser som igjen kan føre til inntekter til kommunen og sørge for at folk kan bo rundt omkring i Norge. I denne saken er det mange hensyn som skal balanseres, og høy rettssikkerhet for alle våre innbyggere er selvsagt veldig viktig. Høy tillit til domstolene er et absolutt mål for alle som lever i en rettsstat. Jeg mener også at vi må være åpne for at domstolene kan innrettes smartere fremover.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Før del to av kommisjonens innstilling kommer, er det likevel et godt grunnlag å fatte en beslutning på. Regjeringen er opptatt av at innbyggerne i hele landet skal ha et godt og likeverdig domstoltilbud, og kvaliteten i domstolene er helt avgjørende for innbyggernes rettssikkerhet. Jeg understreker at distriktshensyn skal ivaretas – og blir viktig for regjeringen å ivareta – når vi behandler denne saken. For en domstol er ikke bare en domstol; det er også kompetansearbeidsplasser som er tilknyttet domstolen. Det kommer jeg som distriktsminister til å legge stor vekt på når vi skal behandle denne saken. Samtidig skal vi sørge for at domstolene blir effektive og gir et kvalitativt godt tilbud til innbyggerne, som har krav på gode rettsprosesser. Det blir viktig.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Regjeringen vil legge til rette for levende lokalsamfunn og vekst i hele Norge. Da er god samferdsel helt avgjørende for utviklingen. God samferdsel er helt avgjørende for at det skal være mulig å bo og leve i Distrikts-Norge, og ikke minst for at bedriftene skal kunne utnytte konkurransemessige fortrinn. Hensiktsmessig, effektiv og trygg transport er viktig for hverdagen til folk og bedrifter. God infrastruktur og et godt samferdselstilbud binder sammen ulike deler av landet. En stadig større andel av befolkningen også i mindre sentrale kommuner bor i tettsteder, distriktssentre og regionale tyngdepunkt. Raske og trygge forbindelser er viktig for godstransport og personreiser. Derfor er jeg glad for at samferdselsbudsjettet er økt fra 41 mrd. kr i 2013, da vi tok over som regjering, til over 75 mrd. kr i 2020, det vil si en økning på over 80 pst. Det var helt avgjørende fordi det rett og slett var en fullstendig oversett samferdselssektor vi tok over, der fylkesveiene var sultefôret, det var så vidt det var asfalt på veiene, og det var forferdelig for næringslivet å skulle komme seg raskt og sikkert frem. Derfor økte regjeringen delen av rammetilskuddet som er begrunnet i opprusting og fornying av fylkesveinettet, til over 1,5 mrd. kr i 2020. Midlene er gitt med en særskilt fordeling innenfor rammetilskuddet, og fordelingen er basert på en kartlegging av vedlikeholdsetterslepet som er utført av Statens vegvesen. Fra 2014 til 2020 er det bevilget til sammen 8,7 mrd. kr til denne satsingen, i nominelle kroner. Det er fylkeskommunene selv som prioriterer sin veiinfrastruktur i fylkene. Fylkeskommunene har mulighet til å se ulike infrastrukturinvesteringer og prioriteringer i sammenheng innenfor større områder, og hensynet til regionale forutsetninger og behov kan ivaretas bedre. Av Granavolden-plattformen fremgår det at regjeringen i kommende NTP vil vurdere hvordan staten kan bidra til at enkelte fylkesveier med en høy andel tungbiler og eksport best kan rustes opp. I forbindelse med arbeidet med ny NTP for 2022–2033 har Samferdselsdepartementet bedt transportetatene og virksomhetene om å identifisere de strekningene som er av størst betydning for næringslivstransporten. Videre er det i budsjettet for 2020 satt av 100 mill. kr til opprettelsen av en tilskuddsordning til fylkesveier som er særlig viktige for næringstransport. Målet for ordningen vil være å bedre fremkommeligheten og øke konkurranseevnen for næringslivet. Ordningen skal stimulere til utbedring av fylkesveier som er særlig viktige for næringslivstransport.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Det har vært en storstilt satsing nettopp fordi man har redusert regionale utviklingsmidler, som Arbeiderpartiet er veldig opptatt av å holde på, og vridd det over til satsing på fylkesveiene og gitt fylkeskommunene mulighet til å ruste opp sine fylkesveier. Det har vært en entydig tilbakemelding fra fylkeskommunene rundt omkring at skal man klare å ha bedrifter ute langs kysten, oppe i bygdene og på fjellet, er man nødt til å ha fremkommelige fylkesveier, så trailerne kommer seg frem. I 2020 skal vi bruke 1,9 mrd. kr på fornying og opprusting av fylkesveier og utbedring av tunneler. Vi foreslår som sagt 100 mill. kr til en tilskuddsordning til fylkesveier som er viktige for næringstransporten, og vi kommer til å satse videre på samferdsel fra regjeringens side, sammen med fylkeskommunene, som også vil prioritere fylkesveiene sine.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Som sagt: Denne regjeringen har økt samferdselsbudsjettene med 80 pst. Det er en grunn til at vi var nødt til å prioritere så store deler av statsbudsjettet til samferdsel, og det var at da Arbeiderpartiet styrte, med bl.a. SV, var det ikke mer vei, ikke mer rassikring, ikke mer tunnelsikring som var førsteprioritet. Samferdselssatsingen så ut til å være nesten nederst på prioriteringslisten. Derfor er det en formidabel oppgave å klare å få vår infrastruktur opp på det nivået og den standarden som den burde ha hatt, for at det skal være mulig for bedriftene å drive effektivt, og for at det skal være mulig for innbyggerne som bor ute i distriktene, å kjøre sikkert og trygt.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg takker for gratulasjonen fra representanten Leirtrø. Fylkeskommunene melder tilbake om at de i hovedsak er i rute med sine planlagte prosjekter på fylkesveiene. I tillegg er veibudsjettet større enn noen gang før, og det er stor aktivitet over hele landet. Regjeringen vil legge til rette for aktivitet og fortsatt utvikling av lokalsamfunnene over hele landet. God samferdsel er viktig for utviklingen i distriktene. Hensiktsmessig, effektiv og trygg transport er viktig for hverdagen til folk og bedrifter. Fylkeskommunen er en sentral aktør for utviklingen av god og sammenhengende infrastruktur. Målt i veilengde utgjør riksveier om lag 20 pst. og fylkesveier om lag 80 pst. av det samlede riks- og fylkesveinettet. Den delen av sams veiadministrasjon som gjelder fylkesvei, er i sin helhet overført til fylkeskommunene. Det er fylkeskommunene selv som prioriterer sin veiinfrastruktur i fylkene. Fylkeskommunene har mulighet for å se ulike infrastrukturinvesteringer og prioriteringer i sammenheng innenfor større områder, der hensynet til regionale forutsetninger og behov kan ivaretas bedre. Regjeringen er opptatt av å legge til rette for at fylkeskommunene har rammebetingelser og økonomi til å ivareta ansvaret. Fylkeskommunene har – sett under ett – hatt gode økonomiske resultater de siste årene og går inn i 2020 med et godt økonomisk grunnlag. I perioden 2013–2018 var den gjennomsnittlige årlige realveksten i frie inntekter på 0,9 pst. Fylkeskommunene har også hatt uventet høye skatteinntekter de siste årene, noe som har bidratt til god økonomi. Med regionreformen har fylkeskommunene fått et økt ansvar for oppgaver og virkemidler som er viktige for regional utvikling – oppgaver bl.a. knyttet til kompetanse, næringsutvikling, integrering, folkehelse og landbruk. Ny fylkesstruktur muliggjorde en oppløsing av sams veiadministrasjon, og de nye fylkeskommunene har nå fått hver sin veiadministrasjon. Regionale prioriteringer kan effektivt settes ut i livet. Jeg mener fylkeskommunene står helt sentralt i arbeidet for regional utvikling og positiv samfunnsutvikling i alle deler av landet. Jeg mener dette tydelig er anerkjent gjennom regionreformen, og reformen legger grunnlag for en mer helhetlig prioritering tilpasset innbyggernes og næringslivets behov i ulike deler av landet. Jeg ser samtidig at det er viktig å se til at sektoren legger til rette for regionalt handlingsrom og bidrar til samordning av innsats regionalt.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Distriktene skal bli ivaretatt på en god måte i alle saker og alle beslutninger som regjeringen behandler. Det er viktig for regjeringen at vi nå bidrar til å styrke de kommunene og distriktene som gjør det godt. Da må vi gjøre mer av det vi vet virker, og det er å gi bedriftene mulighet til å selge varene sine på markedene, det er å få fisken fort frem gjennom god veibygging, slik at ikke traileren havner i grøfta, og det er tilgang på kompetanse. Så har vi noen områder som sliter med vedvarende ledighet, og som sliter med utfordringer knyttet til at det ikke er nok arbeidsplasser. Da må vi gå inn og se på hva vi kan gjøre for at disse områdene også skal få en bedre utvikling og ha mulighet til vekst.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg var på besøk i Møre og Romsdal i går, sammen med samferdselsministeren. Vi var helt ute på Aukra, og vi var i Molde, og det politikerne der fortalte oss, var: Fortsett å satse på samferdsel. Det er det viktigste for verdiskapingsfylket Møre og Romsdal, det er det viktigste rammevilkåret for at vi fortsatt kan bygge sammen bo- og arbeidsmarkedsregionene, slik at folk kan pendle – uten så høye ferjepriser, vel å merke – og slik at det skal være mulig å flytte dit jobbene er. Nå ruster vi opp fylkesveiene. Vi har en historisk satsing på samferdsel – noe vi har hatt gjennom mange, mange år. Så har jeg registrert gjennom å lese i avisene at de store kontraktene på vei ikke har gått til de minste entreprenørene, men så lenge vi nå har fart i økonomien, det skapes jobber og bedriftene satser, er det bra for hele Distrikts-Norge.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
For regjeringen er det viktig å legge til rette for at alle skal ha mulighet til egen bolig. Alle skal ha et sted å bo. Det er grunnleggende for å leve et godt liv. I Norge eier heldigvis mange sin egen bolig, og vi har veldig få bostedsløse. Det er et resultat av en god boligpolitikk gjennom flere år, en politikk der flest mulig kan eie sin egen bolig. Fremtidens boligsosiale politikk må være målrettet og kunnskapsbasert – og aller viktigst: Den må sikre at alle har en trygg og god bolig. Låneordningen fra Husbanken skal bidra til finansiering av boliger i distriktene. Gjennom Husbankens låneordninger gis det normalt ikke lån som overstiger panteverdien av boligen, men det kan gjøres unntak fra den regelen i distriktene etter en individuell vurdering. På denne måten legger lån fra Husbanken til rette for finansiering i områder av landet der private kredittinstitusjoner i liten grad finansierer nybygging, fordi markedsverdien av nybygde boliger gjennomgående er lavere enn byggekostnadene. Unntaket fra reglene om maksimal belåningsgrad i distriktene gjelder for alle Husbankens låneordninger som omfattes av forskrift om lån fra Husbanken. På oppdrag fra Distriktssenteret har Velferdsforskningsinstituttet NOVA sett på resultater og gevinster av boligsatsinger i et utvalg av distriktskommuner. Et av hovedfunnene som NOVA gjorde, var at staten kan bidra positivt gjennom å legge til rette for samarbeid mellom kommuner og private aktører, særskilte statlige tilskuddsmidler og/eller Husbankens ordinære finansieringsordninger. Utfordringen er ikke bare at boligprisene i distriktene er for lave. Utfordringen er like mye at prisene i de store byene er for høye, og det er det vi må gjøre noe med. Gjennom forenklinger i boligkravene har vi gjort det billigere å bygge boliger, særlig små boliger. Noen store boligbyggere har vist at endringene har senket prisen på noen leiligheter med hundretusener. Det bygges nå mange boliger, og de siste årene har boligbyggingen vært på det høyeste nivået siden 1980-tallet. Flere og rimeligere boliger gjør det mulig for flere å komme seg inn på boligmarkedet. Husbanken gir lån til dem som skal bidra til å stimulere en ønsket utvikling på viktige samfunnsområder som markedet selv ikke løser. Det gjelder lån til avgrensede formål, som lån til boligkvalitet, lån til vanskeligstilte på boligmarkedet og lån til studentboliger og barnehager.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Byggekostnadene ved boliger i distriktene, som representanten viste til, kan være høyere enn verdien på boligen, og boligprisene i distriktene er lavere, fortrinnsvis i både bygdene og kystkommunene. Det er jo på sett og vis positivt, i lys av at vi ønsker en stor tilstrømning av unge voksne tilbake til distriktene. Så slik sett er lave boligpriser gunstig for folk i etableringsfasen. Det som er viktig for også å redusere presset på byene – for dette henger veldig nøye sammen med boligmarkedet sett under ett – er at vi må bygge flere boliger til en lavere kostnad. Derfor forenkler vi også byggteknisk forskrift, vi endrer planprosesser, slik at det skal gå raskere å bygge boliger rundt om i hele Norge.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Husbanken fortsetter likevel, selv om tilskuddet til boligetablering ble lagt ned. I 2015 fortsatte Husbanken sitt arbeid rettet mot boligutfordringer i distriktene, også fordi det er viktig for oss at ungdom etter endt utdanning ikke blir værende igjen i byen, men har lyst til å flytte tilbake til bygda si eller til hjemkommunen sin. Da skal det være tilgang på boliger. Metoder og modeller for samarbeid og boligetablering som ble utviklet og etablert gjennom forsøk finansiert gjennom tilskuddsordninger, ble videreført og videreformidlet. Sammen med distriktssentre skal de nå bl.a. sette i gang et prosjekt for aldersvennlige boliger og bomiljø i distriktskommuner.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Tusen takk for gratulasjonen fra representanten Giske. Et rikt og variert kulturliv er en forutsetning for ytringsfrihet og et velfungerende demokrati. Regjeringen mener at kulturlivet, frivilligheten og media er selvstendige byggesteiner i samfunnet. Det å ta del i kulturaktiviteter er verdifullt for den enkelte, fordi kultur engasjerer og bidrar til å bygge identitet og broer mellom folk. Kultur utvikler lokalsamfunn og Norge som nasjon. Kulturpolitikken bidrar til å fremme skaperkraft og innovasjon, og derfor er kulturpolitikken viktig for å skape attraktive lokalsamfunn i hele landet. En arbeidsplass er viktig hvis man skal flytte ut, men man flytter ikke etter en spennende arbeidsplass hvis det ikke er et bibliotek der, eller en kino eller et kulturtilbud i nærheten som gjør at livet gis et rikt innhold. De samlede bevilgningene over Kulturdepartementets budsjett utgjør nær 20 mrd. kr i 2020. I tillegg kommer overføringene til kultur- og idrettsformål fra spilleoverskuddet til Norsk Tipping. De statlige overføringene til kultur i Norge er samlet sett veldig høye, sammenlignet med andre land. De offentlige støtteordningene til kulturen i Norge er bygd opp over lang tid og består i et samspill mellom de ulike forvaltningsnivåene – stat, fylke og kommune. Det må derfor ses i en større kontekst, hvor man også tar hensyn til historiske forhold. Det viktigste er ikke nødvendigvis om det er staten, fylket eller kommunene som har fått ansvaret for finansieringen, men at vi har en infrastruktur som innebærer at folk i hele landet har tilgang på kunst og kultur av høy kvalitet. Det mener jeg vi har i Norge i dag, og det er veldig viktig at det fortsetter. Som distriktsminister er jeg opptatt av at vi skal ha et godt kulturtilbud i hele landet, tilgjengelig for alle. Regjeringen har derfor i kulturmeldingen varslet at vi vil se nærmere på forholdet mellom de ulike forvaltningsnivåene og hvilke instanser som skal ha ansvaret for hva. Her har vi hatt et omfattende arbeid og dialog med de berørte aktørene, og vi kommer til å komme tilbake i kommuneproposisjonen med et forslag til hvordan denne organiseringen skal være.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Budsjettøkningene for 2020 er om lag 610 mill. kr på kulturfeltet, og mange av de største beløpene på kulturbudsjettet går til mange av de store kulturinstitusjonene, de nasjonale institusjonene i hovedstaden vår, som tidligere kulturminister Giske også var med og tok initiativet til å reise. Det er viktig, fordi de nasjonale institusjonene skal ha de beste forutsetningene for at folk fra hele landet og også internasjonale kulturturister skal komme til Oslo og Norge. Av kulturbudsjettet for i år ser vi at de største økningene er det faktisk Nordland som står for, det er Innlandet, det er Møre og Romsdal, det er Vestland, og det er Viken. Oslo kommer ganske langt ned på listen.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg kan også forklare hvorfor vi ikke kunne legge så mye penger på bordet for de store kulturinstitusjonene i distriktet. For eksempel var vi nødt til å bruke store summer på Arkivverket, som ikke var så godt ivaretatt av tidligere kulturministre. Det var en del infrastruktur, også Nasjonalbiblioteket, som vi var nødt til å ivareta. Men la nå det ligge. Jeg er veldig glad for at regjeringen nå i løpet av våren skal se på finansieringen knyttet til kulturinstitusjonene og hvilket nivå det skal ligge på. Jeg er veldig glad for at tidligere kulturminister Trine Skei Grande har lagt opp til en prosess som har vært veldig annerledes enn man har hatt tidligere, der man har vært i kontakt med lederne for alle kulturinstitusjonene i Norge, med fylkeskommunene, med kommunene, for å komme frem til en felles enighet om hvordan vi sikrer mest kultur ut til hele landet, mest kultur ut til distriktene, sånn at hele befolkningen får tilgang til gode kulturtilbud.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Takk for gratulasjonen fra representanten Heggø. Norske mobilnett oppgraderes stadig for å tilby nye og mer avanserte tjenester, høyere dataoverføringshastigheter og bedre dekning. Norge har blant de raskeste mobilnettene i verden og svært god dekning. Ifølge siste dekningsundersøkelse har 99,9 pst. av husstandene utendørs 4G-dekning og 98 pst. innendørsdekning. 2G-nettene har en samlet flatedekning på 90,8 pst. av landarealet og 4G-nettene 82,8 pst. Husstands- og flatedekningen for 4G har økt betraktelig de siste årene. Regjeringen har gjort mye for å legge til rette for økt dekning. Vi legger til rette for videre utbygging og tidlig introduksjon av 5G. Frekvensauksjonene er brukt aktivt for å legge til rette for økt utbygging i hele landet, bl.a. for å stimulere til infrastrukturkonkurranse og minimum tre mobilnett og økt dekning langs utvalgte jernbanetraseer, europaveinettet og kystveien fra Mo i Rana til Bodø. Videre påtok alle tre tilbyderne seg å investere minimum 250 mill. kr hver i forbedret dekning i bytte mot utsatt innbetaling av auksjonsprovenyet. I 2020 er det bevilget 256 mill. kr til tilskudd til bredbåndsutbygging i områder uten kommersielt grunnlag for utbygging. Ordningen kan også benyttes til utbygging av mobilt bredbånd. Regjeringen vil arbeide for at norske mobilnett også fremover skal være gode i internasjonal målestokk. Vi vil fortsette å legge til rette for høye investeringer i hele landet og vurdere nye tiltak og insentiver. Vi skal legge frem en stortingsmelding om elektronisk kommunikasjon, og vil i dette arbeidet bl.a. vurdere nye tiltak for økt konkurranse og dekning i hele landet. Elektrifisering av transportsektoren er helt sentralt for regjeringens klimapolitikk, også i distriktene. Vi er i dag i en internasjonal særklasse når det gjelder innfasing av elbiler. I Norge har det store flertallet anledning til hjemmelading, heldigvis, særlig i distriktene. Enova følger med på utviklingen i lademarkedet og tilpasser sine programmer slik at de bygger opp under et kommersielt lademarked og bidrar til å få på plass den nødvendige infrastrukturen. Fra 2015 til i dag har Enova gitt over 70 mill. kr i støtte til om lag 239 ladestasjoner for elbiler langs hovedfartsårene og i kommuner med mindre enn to hurtigladere fra før. Det har bidratt til å få etablert en grunnleggende nasjonal ladeinfrastruktur.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Vi er privilegert i Norge, for internasjonale rangeringer viser at Norge ligger svært langt fremme når det gjelder tilbud og bruk av bredbånd og internett. Ifølge Nkoms dekningsundersøkelse har 99,8 pst. av alle landets husstander tilbud om dekning på 10 MB per sekund. Men i likhet med representanten Heggø har også jeg opplevd noen hull, f.eks. på hytta, og det er ingenting som er så irriterende som når man detter ut av nettet – nettopp fordi vi har lagt oss til veldig gode vaner. Det at regjeringen nå prioriterer godt over 200 mill. kr til bredbåndsutbygging for 2020, er veldig viktig. I spredtbygde strøk er utviklingen spesielt gledelig.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Enova er en viktig bidragsyter. De vil være statens virkemiddel når det gjelder støtte til offentlig tilgjengelige hurtigladere. Cirka 75 pst. av husholdningene i Norge har mulighet til å etablere elbillader hjemme. Det er et godt utgangspunkt. I tillegg har 12–13 pst. private parkeringsplasser innen 100 meter fra hjemmet sitt. Regjeringen er opptatt av at utbyggingen av infrastruktur for alternative drivstoff skal være markedsdrevet og på et tidligst mulig stadium skje uten støtte, men Enova er sterkt inne når det gjelder å gjøre elbilpolitikken vår mulig, ikke minst også når det gjelder ladestasjoner og infrastruktur for det.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg vil første takke representanten Asphjell for hyggelig gratulasjon. I Norge har vi en universitets- og høyskolesektor som kjennetegnes av en desentralisert struktur. Den reduserer barrierene for å ta høyere utdanning og åpner for at kunnskap lettere kan flyte mellom kunnskapsinstitusjonene og samfunnet rundt. En desentralisert struktur er nødvendig for å sikre kompetanse til arbeidslivet i de ulike regionene. Institusjonene må bidra til å utdanne kandidater som kan dekke basisfunksjoner i samfunnet, som lærere og helsearbeidere. Vi er midt i en villet utvikling der bruk av desentralisert og nettbasert utdanning øker i omfang. Regjeringen har styrket støtten til utvikling og drift av fleksible og høyere utdanningstilbud, som et ledd i regjeringens kompetansereform. I revidert nasjonalbudsjett for 2019 og budsjettet for 2020 bevilget Stortinget til sammen i overkant av 90 mill. kr for å styrke tilgangen til fleksibel høyere utdanning i hele landet. Utdanning blir stadig mer tilgjengelig. Nettbasert undervisning passer ikke for alle. En del individer trenger et fagmiljø der de kan samles, samt pådrivere for å gjennomføre studiene. De mange studiesentrene i landet og andre desentraliserte kompetansemiljøer tilbyr samlingsbasert utdanning i en rekke fag. Universitetene og høyskolene er viktige samarbeidspartnere som kvalitetssikrere her. Regjeringen har satt av over 16 mill. kr til en treårig satsing over Kommunal- og moderniseringsdepartementets budsjett til Kompetansepiloter. Kompetansepilotene skal legge til rette for et relevant etter- og videreutdanningstilbud til mindre virksomheter i distriktene. Jeg vil også peke på at regjeringen har nedsatt et offentlig utvalg som skal vurdere forslag for å fremme næringsutvikling i distriktene. Jeg antar at kompetanse og utdanning blir et viktig tema for utvalget å vurdere. Jeg er svært opptatt av utdanningsinstitusjonenes regionale og desentraliserte ansvar. Mitt svar er at spørsmålet som Asphjell stiller, krever en helhetlig tilnærming. For meg er det viktig at utdanningstilbudene når lengst mulig ut og til flest mulig, også til dem som trenger aktiv oppfølging. Derfor må vi ha et mangfold av tilbud. Alle læringsplattformer trenger ikke å være like. For meg gjelder det å tilpasse løsningene til de regionale og lokale forholdene.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg kan forsikre representanten Asphjell om at vi kommer til å forsterke arbeidet med å sikre et desentralisert studietilbud. Det er veldig viktig for regjeringen at et desentralisert utdanningstilbud skal bidra til å heve kompetansen i hele landet. Det er bedrifter som er tydelige på at videre vekst, utvikling og det å skape flere arbeidsplasser handler om tilgang til kompetent arbeidskraft. Derfor må vi styrke koblingen mellom bedriftenes behov og kompetansen som trengs der ute, og utdanningene mye mer enn i dag. Når man tilegner seg verdifull kompetanse i sitt eget distrikt, øker også sannsynligheten for at man blir boende. Da har man verdifull kompetanse og erfaring til å bidra både på arbeidsplassen og i lokalmiljøet sitt.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Når det gjelder utbygging av bredbånd og bredbåndsdekning i hele Norge, har jeg svart på det både to og tre ganger tidligere i dag. Det har kanskje også representanten Asphjell hørt. Jeg er stolt av at vi er verdensledende når det gjelder dekningsgraden. Regjeringen arbeider med økt styrke for å bidra til god dekning i hele landet. Spørsmålet som ble stilt av representanten til meg, handlet om kompetanse. Det er jeg veldig glad for at representanten gjorde, for for at distriktene skal utvikle seg, og for at vi skal være med og bygge opp under den voldsomme skaperkraften som foregår der ute, må innbyggerne ha riktig kompetanse, og bedriftene må ha tilgang til den. Derfor ser jeg frem til å satse mer på nettbaserte, fleksible og desentraliserte utdanningstilbud sammen med ministeren for høyere utdanning og forskning.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg vil takke Henriksen for gratulasjonen. Vi har jo i fellesskap jobbet mye for at alle barn, uansett hvor de bor, skal ha krav på et godt tilbud og hjelp. Alle barn og ungdommer har rett på beskyttelse uansett hvor de bor i landet. Kravene til barnevernstjenesten følger av barnevernloven, og kravene er like for alle kommunene. Vi vet at mange kommuner har få ansatte i barnevernstjenesten – det gjør dem sårbare – og at små fagmiljø og stor arbeidsbelastning kan gi risiko for svikt i tilbudet til barn og familier som trenger hjelp. Store og sterke fagmiljø er derfor viktig. Alle kommuner må få på plass nødvendige tiltak og tjenester til utsatte barn og familier. For mange kommuner vil samarbeid med andre kommuner gi gode løsninger. Mange kommuner har etablert felles barnevernstjenester. Evalueringer viser at ansatte ofte opplever interkommunalt samarbeid som positivt, fordi det fører til sterkere fagmiljø og større bredde i kompetanse og tiltak. Det er godt å ha kollegaer rundt seg i en svært vanskelig arbeidssituasjon som er krevende for veldig mange. Jeg er kjent med at Barne- og familiedepartementet arbeider med et lovforslag om årlig tilstandsrapportering om barnevernet til kommunestyret. Et slikt krav skal bidra til å sikre rutinemessig informasjon til kommunenes administrative og politiske ledelse. Og det er viktig. Her trenger vi engasjerte politiske folkevalgte i lokalsamfunnene som stiller krav og prioriterer sitt barnevern. Jeg vil også nevne at fylkesmennene har viktige oppgaver med å følge med på barnevernet i kommunene og gi kommunene råd og veiledning. Fylkesmennene gjennomfører også dialogmøter med den politiske og administrative ledelsen i alle kommuner for å drøfte tilstanden i barnevernet. Som en del av regjeringens kompetansesatsing i barnevernet har fylkesmennene fått i oppgave å etablere samarbeidsnettverk mellom kommunene og forvalte midler til felles utviklingsprosjekter. I fjor styrket regjeringen dette tiltaket med 22 mill. kr for særlig å stimulere til at kommunene samarbeider om å etablere gode veilednings- og oppfølgingstilbud til fosterhjem. De kommunene som har størst utfordringer i barnevernet, får tilbud om særlig oppfølging og veiledning i regi av særskilte veiledningsteam som sorterer under Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet. Målet er å hjelpe kommunene til å få på plass gode arbeidsformer og tiltak. Resultatene av dette har vært gode. I 2020 er dette tilbudet styrket med sikte på at kommunene i de nordligste fylkene skal prioriteres. Jeg kan forsikre representanten om at styrking av barnevernet er en av regjeringens viktigste utfordringer, og som vi jobber veldig tett med.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Vi har en god kommuneøkonomi, og den er styrket under denne regjeringen. Vi må gi kommunene mulighet til å ansette barnevernsmedarbeidere med riktig kompetanse, og ansette nok folk. Det er en stor belastning for dem som jobber i barnevernet i dag. Derfor har regjeringen siden 2014, etter at vi overtok etter Arbeiderpartiet, ansatt 1 000 flere i barnevernet. Vi har lovfestet ettervern til 25 år, og vi vet nå at ny barnevernlov skal pålegge kommunene en årlig tilstandsrapport der antall ansatte, behovet for kompetanse og antall saker må legges frem for kommunepolitikerne, som jeg nevnte i sted. Det er viktig med lokalt politisk ansvar, og jeg har ikke møtt én kommunepolitiker som ikke sier at barnevernet, som er en av de mest sårbare og utsatte tjenestene, må prioriteres. Er det noen som har krav på rettssikkerhet og riktig tilgang på hjelp, er det de mest sårbare barna.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
De områdene som representanten nevner spesielt, Finnmark og Nord-Troms, er en del av tiltakssonen og har fått økte bevilgninger. Kommunene og fylkeskommunene får ekstra midler som til sammen utgjør 2,9 mrd. kr. Jeg er opptatt av at de kommunene som er ekstra utsatt og som har ekstra utfordringer knyttet til utsatte barn, skal ivaretas på en god måte. Men dette handler ikke bare om penger, det handler om at vi må følge opp tett med gode og kompetente ansatte som må gis muligheten til en god nok utdannelse. Det handler om sterke fagmiljøer. Men så handler det også om barnas rettigheter, som kanskje har vært altfor svake. Barneminister Ropstad har nå satt i gang et arbeid med å vurdere barns helsetilstand. Det skulle ha vært gjort for mange år siden, og jeg er veldig glad for at det nå er på plass.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg takker representanten Gahr Støre for gratulasjonene, og jeg er veldig glad for at Arbeiderpartiet ønsker å bruke så mye tid på distriktspolitikk og på distriktenes muligheter og utfordringer i Stortinget. Jeg takker for alle spørsmål jeg har fått i dag. Alle barn og unge skal få et godt tilbud i barnevernet, uavhengig av hvor de bor. Unge i Øst-Finnmark skal ha et godt tilbud selv om denne institusjonen legges ned. Bufetat plikter å finne den institusjonen som er best egnet for den enkelte ungdom. I mange tilfeller kommer ikke ungdommen som bor på en institusjon, fra det aktuelle distriktet eller den aktuelle regionen. Barnevernsinstitusjoner er spesialiserte tjenestetilbud der det stilles strenge krav til kvalitet og internkontroll av driften. Det stilles strenge krav til risikovurdering og internkontroll, og strenge krav til kompetanse og erfaring blant lederne. I de spesialiserte institusjonene, som ofte skal ta vare på og hjelpe ungdom som kanskje har vært innom utallige fosterhjem og barnevernstilbud før – der de spesialiserte institusjonene inngår i en rekke av hjem hvor de har vært – skal en vanskelig barndom og en vanskelig ungdomstid møtes med det aller ypperste vi har av kvalitet innenfor barnevernet. Det betyr at det er de beste fagfolkene og de beste lederne innenfor barnevernet som skal jobbe på institusjonene, fordi det er barn – eller ungdom, som vi snakker om i dette tilfellet – som har sammensatte, kompliserte utfordringer, som har det veldig vondt, og som det er veldig krevende å jobbe med. Dessverre har vi sett eksempler på at faglige krav og lederkrav som er stilt, ikke er blitt fulgt opp, og at dette har fått fatale konsekvenser. Vi snakker om en gruppe ungdommer som trenger et vern, en behandling og et tilbud som er særskilt gode. Derfor er jeg opptatt av at lederne som skal jobbe på de enkelte institusjonene, skal ha en kvalitet som holder en høy standard, og jeg har tillit til at når Stortinget, departementet og regjeringen har sagt til Bufetat at de skal gjøre en faglig vurdering her, så gjøres den på en god måte. Jeg har forståelse for at dette oppleves utfordrende for Øst-Finnmarks del. Det er snakk om kompetansearbeidsplasser som kan ha store konsekvenser for et lokalmiljø. Der må vi også se på hvilke andre tiltak vi kan bidra med for å sikre bosetting i Øst-Finnmark.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2020-02-05:
Jeg håper ikke Arbeiderpartiet og representanten Gahr Støre ønsker å endre ansvaret som Stortinget og regjeringen har delegert til Bufetat. Det er ikke politiske vurderinger som skal legges til grunn for hvem som er best til å lede en institusjon med en så spesiell pasientgruppe som har store utfordringer. Det vi er enige om, er at Øst-Finnmark opplever dette som vanskelig fordi de tappes for kompetansearbeidsplasser når man på faglig grunnlag legger ned en sånn institusjon. Derfor kommer jeg til å reise til Øst-Finnmark. Jeg kommer til å besøke offentlige velferdstjenester og bedrifter og snakke med folk og med lokalpolitikere, for det er ingen tvil om at Øst-Finnmark har gått gjennom en vanskelig periode. Som distriktsminister er mitt fremste ansvar selvsagt å juble for dem som gjør det bra, men ikke minst også å være der og være en støtte og en talsperson i regjeringens og sentrale myndigheters arbeid for å styrke og ivareta distriktene på en best mulig måte.