Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2010-05-04:
Det er viktig å fremme lesning av bøker på norsk språk. Senterpartiet er enig i og støtter det. Det er en del av vår kulturarv, og som kjent er all kultur dyrking. Det er det dynamiske. Det er endringene. Det er det som lever. Det er det som har livets rett framover også. Norsk språk er en del av vår felles identitet, og det er en del av vårt fellesskap. Senterpartiets kulturpolitiske innsats ble nevnt her, og referansen var bl.a. tidligere representant Hovdhaugen fra Venåsen i Ringebu. Han står som en bauta i dette arbeidet. Vi som er i dag, har litt av en oppgave med å følge opp videre det arbeidet han sto for. Spørsmålet i dag er hvordan vi skal støtte lesning av bøker på norsk språk gjennom nullmoms, lav moms eller bevilgninger. Det er en forskjellsbehandling av trykte og elektroniske medier. Trykte er varer, mens elektroniske er tjenester. Denne usikkerheten for framtidas rammebetingelser skyver e-boksatsingen til de norske forlagene lenger inn i framtida. Det er behov for en avklaring. Senterpartiet mener, som flere har sagt her, at like varer og tjenester skal behandles likt når det gjelder moms. Det er viktig og nødvendig at Finansdepartementet har innledet et arbeid for å innføre avgiftsplikt på leveranser av digitale produkter fra utlandet til forbrukere i Norge, slik at det merverdimessig blir like konkurransevilkår for utenlandske og norske aktører. Teknologien for e-bøker utbres raskt, og for mange type bøker er det grunn til å forvente et stort salg. De rød-grønne i Stortinget har bedt Finansdepartementet arbeide hurtigere med en avklaring i saken. Men det er jo naturlig at endringer bør komme i de årlige statsbudsjettene, gjennom grundig vurdering og med avgrensning mot varer og tjenester som ikke har med fremme av lesning av norsk språk å gjøre. Klare regler reduserer byråkratiet som følge av et mindre handlingsrom, så det er viktig at en får gjort den jobben godt. Når det så gjelder aviser, har Kulturdepartementet nedsatt et utvalg, Mediestøtteutvalget, som skal foreta en helhetlig vurdering av bruk av tilskuddsordninger og andre økonomiske virkemidler, herunder momsfritaket for aviser, et momsfritak som også gjelder løssalgsaviser. Populært er avgiftsfritaket for løssalgsaviser kalt VG-momsen. Det er en av de mest lukrative ordninger som slike bedrifter har, med en størrelsesorden på støtten i forhold til dem som må betale moms, på 500 000 kr pr. årsverk, som utgjør et langt, langt større beløp enn pressestøtten til de meningsbærende avisene, som det er så mye diskusjoner om. Men alt dette blir nå gjennomgått i Mediestøtteutvalget. Den teknologiske utviklingen skaper nye utfordringer for den norske skriftkulturen. Det er mange positive muligheter ved produksjon og distribusjon av e-aviser. Det gir mulighet både for billigere produksjon, billigere og raskere distribusjon og bedre tilgjengelighet. Da er det viktig å se sammenhengen i rammebetingelsene og sammenhengen mellom produksjon og distribusjon – når det gjelder produksjon: felles behandling både av den trykte avisen og e-avisen, og når det gjelder distribusjon: å legge til rette for at en kan få elektronisk distribusjon gjennom fiberkabel. Dette er ikke mulig over hele landet uten at vi går over til en tilbudsstyrt og ikke en etterspørselsstyrt utbygging av fibernett i landet. Rammebetingelsene for produksjon må også ses i sammenheng med de rammebetingelser som gjelder for distribusjon, slik at en kan distribuere til hele landet på samme tid, og dermed oppnå en total og god nasjonal politikk. Når det gjelder aviser, er det Senterpartiets og resten av regjeringspartienes vurdering at en kommer tilbake til dette i statsbudsjettet. Og som sagt: Det er viktig med klare avgrensninger mellom aviser som skal få lavere merverdiavgift, og de trykte blad og publikasjoner som ikke skal få det. Vi regner med at dette er en av de sentrale utfordringene som Finansdepartementet går inn i, når en både skal se på rammebetingelser for bøker og for aviser.