Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2015-02-17:
Det er et mål og et ønske at alle våre barn og unge skal ha en oppvekst preget av trygghet, omsorg og god helse. Dessverre opplever ikke alle sin barndom eller sin ungdomstid preget av disse verdiene. Den beste hjelpen vi kan gi, er den vi gir før utfordringene rekker å vokse seg store, og før små problemer blir kroniske lidelser. Denne hjelpen gir helsesøstre, leger, jordmødre, psykologer og annet helsepersonell i skolehelsetjenesten til tusenvis av barn og unge hver eneste dag. Skolehelsetjenesten er i så måte et viktig lavterskeltilbud som når frem til våre barn og unge. Skolehelsetjenesten bidrar til at flere unge har en sunn reproduktiv helse gjennom informasjon om prevensjon og seksualitet. Skolehelsetjenesten bidrar til at flere barn og unge får en trygg voksenperson å prate med når livet butter, og kan sørge for at barn og unge som trenger mer hjelp, får det. Dette er et forebyggende tilbud, med ører som lytter til og øyne som ser våre barn og unge. Fremskrittspartiet vil ha flere personer som kan lytte til og se våre barn og unge. Derfor er vi glade for den betydelige satsingen på skolehelsetjenesten som ble gjort i forbindelse med statsbudsjettet for inneværende år. Regjeringspartiene, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, har styrket skolehelsetjenesten med 270 mill. kr i kommunenes frie midler i 2015. Midlene er dedikert til forebyggende tjenester, og styrkingen vil gi rom for 350 nye årsverk. Kompetansenivået til helsepersonellet i skolehelsetjenesten er avgjørende for å kunne jobbe systematisk og tverrfaglig med skolemiljø, forebyggende tiltak og fremme av psykisk helse i skolen. Skolehelsetjenesten er et lavterskeltilbud med et stort potensial. Jeg ønsker at tjenesten skal nå frem til flere barn og unge, spesielt når vi vet at en stor andel av frafallet i videregående skole skyldes psykiske problemer. I en tid hvor arbeidsmarkedets krav til formell kompetanse er økende, er det svært alvorlig at frafallet i videregående skole er høyt. Mangel på utdanning kan ha livslange konsekvenser for senere tilknytning til arbeidslivet og andre sosiale arenaer. Grupper som generelt sett har høyere risiko for ikke å gjennomføre videregående opplæring, er elever med svake grunnskolekarakterer, elever med lavt utdannende foreldre, gutter, minoritetsspråklige elever med manglende norskkunnskaper og yrkesfagelever med dårlige grunnferdigheter. Forskning rundt frafall har ofte sett på disse individuelle forholdene. Forskere ved Pedagogisk institutt ved NTNU valgte i stedet å se på hele prosessen som leder frem til at elever slutter. Funnene som nylig ble presentert, viser at det er den sosiale opplevelsen av skolehverdagen som i størst grad påvirker elevers tanker om å avslutte skolegangen. Forskningen viste at ensomhet er den klart viktigste enkeltårsaken til at elever ikke fullfører videregående skole i Norge. Skolehelsetjenesten kan være en bidragsyter til å jobbe mer tverrfaglig i skolen, for å jobbe mot mobbing i skolen, fremme et bedre skolemiljø og se våre barn og ungdommer som sliter i og utenfor skolehverdagen. Det vil ta tid å se virkningene av de senere års satsing på skolehelsetjenesten. Likevel kan vi ikke være fornøyde, for mange kommuner har ikke en skolehelsetjeneste som møter behovene. Primærhelsemeldingen er varslet at kommer til Stortinget dette året, og skolehelsetjenesten vil bli drøftet i meldingen. Fremskrittspartiet har en ambisjon om å utvikle skolehelsetjenesten for å ruste barn og unge godt for voksenlivet. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen tar dette på alvor, gjennom målrettede satsinger. Det å forebygge mer er en billig investering for å reparere mindre.