Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2020-05-12:
Det var interessant og lærerikt å høre utenriksministeren gjøre rede for sider og aspekt ved EØS-avtalen og samarbeidet for Norge i Europa – på godt og ondt. Takk skal du ha. For meg som i 1972 var nesten blåruss og for EF, men uten stemmerett – men desto mer kritisk i 1994 – er det bra å høre hva EØS-avtalen har oppnådd og betydningen den har for Norge. I denne saken har Kristelig Folkeparti alltid stått fast, men ikke stått stille, når det gjelder forbedringer. Etterkrigstidens stål- og kullunion mellom de tre største landene har utviklet seg i bredde og dybde, med all verdens feilskjær og svakheter, men likevel med resultater som viser hva fred, samarbeid og felles målsetting kan få til, 75 år etter krigens brann. Kristelig Folkeparti mener at vår nåværende tilknytningsform er den beste løsningen for Norge. Vår avhengighet av Europa gjennom handel og samarbeid er avgjørende for vårt velferdssamfunn. Gjennom EØS-avtalen sikres Norge tilgang til viktige utviklings- og samfunnsområder. Samtidig har vi nasjonal handlefrihet på sentrale felt. Jeg kan nevne forhold innen tollunionen og landbruks- og fiskeripolitikken, som hadde vært veldig utfordrende for vår distrikts- og næringspolitikk. Vi beholder også en større utenrikspolitisk handlefrihet. Vi ser at EØS-avtalen også innebærer demokratiske utfordringer ved at det tas beslutninger i EU som gjøres gjeldende for EØS-området. Vi i Norge har dermed, med folket i ryggen, valgt en mindre grad av mulighet til å delta. Som medlem av den parlamentariske delegasjon til EFTA/EØS i forrige periode fikk jeg imidlertid innsyn i forhold og lærte at Norge likevel blir konsultert og lyttet til som en betydelig partner. På dette punkt er ikke minst et godt samarbeid og tillitsforhold med de øvrige nordiske landene, som hviler på solide nabotradisjoner og en mer felles kulturidentitet, svært viktig. Kristelig Folkeparti er ikke villig til å sette norsk næringslivs interesser på spill ved å si nei til EØS. Vi mener det er lite realistisk å tro at vi kan få en bilateral handelsavtale som gir like gode muligheter til de europeiske markedene. Kristelig Folkeparti mener likevel at Norge fortsatt skal benytte mulighetene vi har til aktivt å begrense de demokratiske utfordringene i EØS-avtalen. Vi skal utnytte handlingsrom i EØS-avtalen og samtidig delta for å finne gode felleseuropeiske løsninger. Jeg kan nevne hva passfriheten betyr – og samarbeid om migrasjonsutfordringer og andre konsultasjonsordninger. Når det gjelder bruk av EØS-midler, ønsker Kristelig Folkeparti gjerne at prosjektene i større grad blir fulgt opp, kvalitetssikret og målrettet. Dette året blir forhandlingene med Storbritannia etter brexit av stor interesse. Jeg er glad for at signalene så langt tyder på at Norge kan få beholde goder som vi trenger. Jeg mener at Norge med stor tyngde skal forhandle med mål om å etablere bilaterale avtaler som er minst like gode som med EU. De to siste månedene med en grenseløs virussmitte har vist at ingen land kan takle krisen på egen hånd. Norge har samarbeidet om folkehelsespørsmål med EU siden oppstart i 1994. Det ble likevel praktiske utfordringer, og vi var redde for at landene skulle sikre egeninteresser. Derfor sier jeg takk til statsrådene som sørget for at kommisjonen gjorde unntak for krav om eksportlisens, slik at vi fikk lastebiler med munnbind, masker og engangshansker. Jeg vil i tillegg takke det norske medisinske innsatsteamet som reiste til Nord-Italia. Nettopp det viser en solidaritet som alle kan tjene på. Kristelig Folkeparti er fornøyd med at Norge deltok aktivt ved EUs oppstartsmøte for den internasjonale giverkonferansen for å samle politisk og økonomisk støtte for å bekjempe covid-19 i alle land, ikke minst i utviklingsland. Norge og EU er enige om at et slikt initiativ må støtte opp om WHOs lederskap innen global helse. Budsjettunderskudd og statsgjeld vil øke betydelig i alle EUs medlemsland, og det må settes i gang omfattende tiltak nå. I EU har man allerede blitt enig om å etablere et fond for gjenoppbygging av EUs økonomi. Nå må Norge som et lite land, men med store ressurser i denne krevende situasjonen, følge nøye med på hva våre handelspartnere gjør. På landnivå er det nemlig innført en rekke tiltak for å begrense tap og sikre kredittilgang og likviditet for både folk og bedrifter. Vi må skaffe oss kunnskap om dette og sikre egne interesser for å fremme bærekraftig økonomisk aktivitet og vekst i årene som kommer. EØS-regelverket gir fleksibilitet i krisetider, ikke minst når det gjelder regelverk for offentlig støtte, og ESA har heldigvis respondert raskt. Vi er avhengig av at våre eksportmarkeder åpnes igjen for å sikre vårt velferdssamfunn og arbeidsplasser, og uten å fortære våre finansielle reserver.