trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-10-13:
Jeg vil ikke tro noe om det norske folks rett eller mulighet til for tiden å bruke rettsapparatet. Det er en omseggripende amerikanisering på dette feltet i vårt land. Det jeg håpet å gi uttrykk for på vegne av utdanningsministeren, var at hun, ved å be Utdanningsdirektoratet om å sjekke, ville sørge for at lovens intensjon ble etterlevd. Jeg tror at konstitusjonelt, som statsråd, ønsker man ikke at en lov skal være så uklar at den ender i rettsapparatet. En lov skal svares skikkelig overfor Stortinget. Er det uklarheter, er det statsrådens plikt å rydde opp i det, eller Stortingets rett å rydde opp i det, slik at det skal foreligge på bordet. Generelt vil jeg si at det er lite ønskelig at ting som skal være klart etter en lov, ender i rettsapparatet. Det er min generelle holdning. Jeg vil anta at det også er statsråd Clemets holdning. Også hun er, meg bekjent, en person som ikke skulle være spesielt tilhenger av at juristenes taksametre skal løpe, når det er unødvendig at de gjør det. Er en lov uklar, får representanten bore med sine spørsmål til den konstitusjonelt ansvarlige statsråd. Det er jeg helt sikker på at han kommer til å gjøre. Og er han ikke tilfreds, så kjenner han alle spillereglene for hvordan man kan bidra til at det blir klart.
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg har følgende spørsmål til landets justisminister: «17. juni 2004 fikk Justisdepartementet presentert et prosjekt om nytt fengsel i Agder i regi av Agderrådet, Kristiansand og Lillesand kommune. Her fremgår det at bare 21 pst. av de 489 soningsplassene i Kriminalomsorg Region Sørvest befinner seg i Agder. Både Agderrådet og politiet anbefaler sterkt et nytt fengsel i Agder for å forbedre soningskapasiteten i Agder, spesielt i Kristiansand. Hva er statsrådens vurdering av faktagrunnlaget som fremkommer i nevnte presentasjon i forhold til behov om nytt fengsel i Agder?»
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg finner svaret noe underlig. Jeg må presisere at det i Agderfylkene anses som en viktig sak å bedre fengselssituasjonen der. Og jeg vil få presisere at jeg primært ikke snakker om soningskapasiteten innenfor Kriminalomsorgen region sørvest. Jeg vil gjenta at det er den betydelige skjevfordelingen mellom Rogaland og Agderfylkene innenfor Kriminalomsorgen region sørvest som er hovedproblemet. Bare drøyt 20 pst. av sonings- og varetektsplassene ligger i de to Agderfylkene, mens altså nær 80 pst. av plassene ligger i Rogaland. Ser ikke statsråden noen problemer med hensyn til denne skjevfordelingen i soningskapasiteten mellom Agderfylkene og Rogaland innenfor Kriminalomsorgen region sørvest?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret. Jeg skjønner at det ikke er så lett å komme videre hos statsråden i dette spørsmålet, og det er vel ikke helt uventet. Men jeg vil påpeke at dette er et problem som er en viktig utfordring for Agderfylkene, og som vi uansett akter å jobbe videre med. Jeg vil i denne saken også få vise til at det etter hva jeg har fått opplyst, er 20 årsverk innen politiet som går til uttransportering av fanger fra Agderfylkene og til Rogaland. Da vil jeg gjerne spørre statsråden: Synes han det er god ressursutnyttelse når det brukes hele 20 årsverk i politiet bare for å frakte fanger ut av Agderfylkene og til andre landsdeler? Dette mener jeg er et argument i denne saken som også taler for at det vil være fornuftig å lokalisere et nytt fengsel til Agder, gjerne på grensen mellom de to fylkene ved Lillesand. Der vet vi at det er private interessenter inne i bildet som vil finansiere og bygge dette fengselet.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-13:
Jeg har følgende spørsmål: «Etter at et flertall endret opplæringsloven og opphevet klassedelingstallet, er dette av flere kommuner blitt praktisert slik at egne klasser i nynorsk er blitt fjernet. Tidligere måtte en opprette egne klasser dersom et antall elever krevde det. Det lages ulike ordninger, men felles for de fleste er at nynorskelevene i bokmålsskoler kommer dårligere ut, med færre timer sammen. Dette var ikke intensjonen. Vil statsråden påse at intensjonen og forutsetningene med opphevelsen av klassedelingstallet blir etterlevd?»
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-13:
Jeg er – tror jeg – stort sett fornøyd med svaret. Jeg føler at dette er en bra presisering i forhold til det som trengs. Men jeg har et lite tilleggsspørsmål – jeg er nødt til å følge dette opp – og det går på å innsnevre denne muligheten til annen organisering. Det er jeg enig i. Men tilleggspørsmålet mitt til statsråden er: Åpner dette for en utvidelse? Legger han opp til en utvidet tolkning av paragrafen, slik at en nå får en mulighet til annen organisering i forhold til tidligere lovgivning? Jeg har lyst til at statsråden skal presisere dette. Det er faktisk litt viktig, for det er dette noe av tvisten står om, eller kan komme til å stå om, i tiden framover. Jeg har derfor behov for at statsråden presiserer at det gjelder både innsnevring og utvidelse i tilfelle det blir konflikter og tvister om forståelsen av bestemmelsen.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2004-10-13:
Svaret var ikke verst. La meg understreke det. Det tror jeg at jeg er delvis fornøyd med – jeg tror at jeg nesten er helt fornøyd. Men la meg fortsette litt i forhold til det statsråden sa. Det har jo vært en del tvister om forståelsen av retten til å få egne klasser. Det gjelder nynorsk – det er det vi snakker om – i bokmålsområdet da vi opphevet klassedelingstallet. Men intensjonen var helt klar: Dette endret ikke realitetene i forhold til en rett til å ha egne klasser i nynorsk når det var et tilstrekkelig antall elever som bad om det. Det har vært tvister i en del kommuner, og det nærmer seg vel at denne saken kommer opp i rettsapparatet. Vi er ganske nær det i en del kommuner, iallfall i én kommune. Mitt spørsmål til statsråden er: Mener han ut fra det svaret som han har gitt meg i dag, som jeg, slik jeg tolket det, på mange måter syntes var bra, at dette bør kunne føre til at disse tilstandene kan avblåses, slik at en slipper at disse sakene ender i rettsapparatet, for det er det jo egentlig ingen parter som er tjent med?
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-10-13:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til fiskeri- og kystministeren: «Det har vært mye tvil og debatt omkring forskningskvota, det er blitt hevdet at man har fisket 700 tonn blåkveite, og at dette er tatt fra kystfiskernes totalkvote. Kan statsråden redegjøre for hvor mye som er fisket av de andre artene, og er det tilfellet at forskningskvota går av totalkvota til kystfiskerflåten?»
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-10-13:
Jeg takker statsråden for svaret. Det var det siste hun sa, som jeg spurte etter. Hvis det er rett at det ikke går ut over kystflåtens andel av kvoten som gjelder blåkveite, torsk, hyse og sei, er det bra. Men jeg føler meg ikke helt beroliget. Likevel: Synes statsråden det er riktig? Fisken blir jo solgt og innbringer en god del penger. Det er fiskerne som betaler i form av reduserte kvoter for den forskningen som blir foretatt. Den blir allerede betalt av fiskerne – før forskningen. Synes statsråden det er rett? Mener statsråden at det er fiskerne som skal betale all forskning i framtiden?
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2004-10-13:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg er klar over at statsråden ikke kan gi et fullgodt svar, hun er jo settestatsråd. Men dette går på politikk! Er Venstres politikk at alt skal lønne seg i dette samfunnet? Det må Venstre ha en mening om. Det går på forskning, på samferdsel – det går på alt som rører seg i samfunnet. Skal brukerne betale for det? Hva er det vi betaler skatt for? Kan statsråden svare på det? – Det var et enkelt spørsmål.
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Mitt spørsmål går til den ærede helse- og omsorgsminister: «Fra de ulike helseregionene, særlig fra Helse Sør, har jeg mottatt melding om at antall døgnplasser som var planlagt ved de distriktspsykiatriske sentrene, reduseres betydelig. Skjer denne reduksjonen av døgnplasser ved DPS-ene etter godkjenning av helseministeren, og er ikke dette i strid med den av Stortinget vedtatte opptrappingsplan for psykiatrien?»
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker statsråden for svaret. Men de opplysningene som han ifølge Helse Sør gir om døgnplasser på DPS-ene, stemmer ikke med virkeligheten i forhold til de vedtak som foreligger. Jeg sier meg veldig glad for at helseministeren for kort tid siden satte foten ned og gav klar beskjed til foretakene om å stoppe nedbyggingen av psykiatriske sengeplasser. Jeg går ut fra at det også vil gjelde de påtenkte døgnplassene i våre DPS-er. En av hovedintensjonene med bygging av DPS-ene i henhold til den nye psykiatriplanen var å opprette et tilstrekkelig antall døgnplasser i distriktene, med relativt lav innleggelsesterskel, men med faglig oppfølging. Står helse- og omsorgsministeren og departementet fast ved denne intensjonen, og vil helseministeren sørge for at intensjonen blir fulgt i de respektive foretak?
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker igjen statsråden for svaret, og vil bare bekrefte det jeg sa i sted, at Helse Sør både i Grenlandsregionen og i Kongsbergregionen har vedtatt å redusere antall døgnplasser i DPS-ene betydelig, og at det så langt i denne budsjettperioden ikke er lagt inn tilstrekkelig med driftsmidler for de døgnplassene som allerede er etablert. Vil helseministeren se på dette og eventuelt sørge for at de døgnplassene som er bygd, blir tatt i bruk, med full faglig oppfølging? Jeg finner det også riktig å be helseministeren gå inn i psykiatriens faglige virkeområde og medvirke til at man får en større grad av konsensus i behandlingsoppleggene ved de ulike psykiatriske sykehusene. Vi kan ikke lenger akseptere den nessekongementaliteten som vi ser blant enkelte psykiatere. Vi får på den måten ikke en fullverdig og likeverdig behandling av alle pasienter, uavhengig av hvor de måtte bo.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-10-13:
Utbyggingen av distriktspsykiatriske sentre i helseregionene følges opp i henhold til godkjente planer. 65 DPS-er er etablert, og ca. 10 er fortsatt under planlegging eller bygging. Som redegjort for i statsbudsjettet for 2005 var det i 2003 til sammen 1 801 plasser ved DPS-ene, en økning på 324 siden 1988. Handlingsplanens mål om 2 220 plasser i DPS-ene i 2008 ligger fast. Regjeringen presenterer i budsjettforslaget en samlet gjennomgang av de regionale helseforetakenes planer. Her vises det til at antallet planlagte DPS-plasser overstiger det som opprinnelig var forutsatt. Jeg har spesielt forvisset meg om dette i forhold til Helse Sør og Sykehuset Telemark HF, og jeg kan bekrefte at det fremdeles planlegges døgnplasser ved DPS-ene i tråd med de normtall som ble trukket opp i St.prp. nr. 63 for 1997-1998. Eventuelle større endringer i de regionale helseforetakene må forelegges departementet, som vil ta stilling til de justeringer de regionale helseforetakene ønsker å gjøre. Dette vil også gjelde i forhold til endringer i den nye regionale planen i Helse Sør, sammenliknet med de gamle fylkeskommunale planene som Helse Sør overtok. Når det gjelder psykiatriske sykehjemsplasser, har de regionale helseforetakene redusert antall plasser langt raskere enn det som var forutsatt i opptrappingsplanen. Jeg deler representanten Alvheims bekymring for nedbyggingen av det samlede antall døgnplasser i spesialisthelsetjenesten, og særlig fordi nedbyggingen av plasser i psykiatriske sykehjem har gått langt raskere enn opprinnelig planlagt, slik at antall plasser i psykiatriske sykehjem allerede nå er lavere enn hva man antok ville gjenstå etter endt opptrappingsplan. Det er også nødvendig å se denne nedbyggingen i sammenheng med hvordan kommunene møter boligbehovet gjennom utbyggingen av tilrettelagte omsorgsboliger i kommunene. Jeg har derfor i brev av 15. september 2004 til de regionale helseforetakene gitt instruks om at det ikke blir foretatt ytterligere reduksjon av antall psykiatriske sykehjemsplasser eller andre døgnplasser før det er foretatt en gjennomgang av boligbehovet i kommunene. Som varslet i budsjettet legger jeg opp til at denne gjennomgangen skal gjøres i samråd med berørte organisasjoner, og at Stortinget vil bli orientert om status i løpet av 2005.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-10-13:
Det er helt åpenbart at det som var Stortingets intensjon, og slik jeg oppfatter er Stortingets intensjon med hele handlingsplanen for psykiatri, vil bli fulgt opp. Med det budsjettforslaget som vi har lagt frem, er det også lagt til rette for å kunne realisere det. Når det gjelder DPS og antall senger, er det i handlingsplanen lagt opp til ca. 2 200 senger. Det vil kunne innfris med det bevilgningsnivået vi har lagt oss på. Jeg har, som sagt, stoppet den nedbyggingen som har skjedd i et altfor raskt tempo når det gjelder de psykiatriske sykehjemsplassene, som for øvrig Stortinget tidligere har blitt orientert om har vært en realitet. Men i tillegg til det har jeg også i St.prp. nr. 1 sagt at jeg vil gå igjennom boligbehovet i kommunene, som i handlingsplanen er begrenset til 3 400 nye boliger, for å se på om behovet i realiteten er større, også sett i lys av at man har bygd ned de psykiatriske sykehjemsplassene mer enn hva Stortinget opprinnelig forutsatte.
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2004-10-13:
For å ta det første først: I forhold til det som går på DPS-ene i Helse Sør, skal jeg selvfølgelig etter den oppfordringen lederen av sosialkomiteen kommer med, se på det på nytt. Selvfølgelig! Når det gjelder det siste, som går på den faglige uenigheten – som er veldig stor i psykiatrien, i motsetning til i somatikken – deler jeg fullt ut Alvheims anliggende når det gjelder å se på og gjennomføre en prosess som ender opp med en større grad av konsensus. Det vil alltid være en viss uenighet, men jeg føler meg ganske sikker på at det også innenfor psykiatrien skal være mulig å få en kjerne av enighet i det behandlingsopplegget vi har. Det har jeg signalisert. Det har jeg også tatt opp på de møtene jeg har hatt i de regionale helseforetak. Jeg har et inntrykk av at ledelsen i de regionale helseforetak er opptatt av å få noen standarder, som man har fått innenfor en del andre medisinske grener.
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-10-13:
Jeg skal få stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Statens vegvesen legger opp til tre ferjer i sambandet Flakk–Rørvik i neste konsesjonsperiode. Utvidelsen fra to til tre ferjer kan komme så seint som 1. juli 2007. Det er i dag 6,5 pst. gjenstående kjøretøyer, og problemet er i ferd med å spre seg til vanlige hverdager. Vil statsråden bidra til at kapasiteten på dette sambandet kan økes før den nevnte dato, slik at gjenståingsprosenten kan bli slik det normalt kreves i dag?»
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-10-13:
Jeg oppfatter svaret slik at statsråden ikke vil foreta seg noen verdens ting fram til 2007. Dette er en viktig sak for mange. Det er egentlig kaos mange ganger i uken, og om dette hadde vært på Gardermoen, ville det kommet på Dagsrevyen. Det er uakseptabelt lang venting i dag. Det skjer i en situasjon der Fosen Mekaniske Verksted har liten aktivitet, de bidrar med mye trafikk. Den som reiser, må legge inn risikoen for mer enn én times venting dersom en skal videre med fly eller har en viktig avtale. Å fortsette slik i tre år til, er uansvarlig. Vet statsråden hvor mange av de større ferjeforbindelsene som har så lang venting som akkurat den forbindelsen vi her snakker om?
Morten Lund (Senterpartiet), 2004-10-13:
Vegvesenet har sagt at en eventuell tredje ferje vil komme først 1. juli 2007 – hvis det trengs en tredje ferje. Jeg synes tre år fra i dag er lenge å vente, når dette ligger langt under den standarden som normalt kreves. Jeg synes det er synd hvis man ikke skal kunne få gjort noe med dette. En måte å øke kapasiteten på er å gå over fra 35 minutters frekvens til 30-minutters frekvens. En annen måte er å sette inn en ekstra ferje. Dette koster mer penger for samfunnet, men det er hva det koster for dem som står i denne køen, som risikerer å måtte stå i kø i en time når de har det travelt, vi først og fremst skal tenke på. Dette dreier seg altså om reisende til og fra Fosen, og jeg mener at de har samme krav på regularitet og mulighet for å komme fram som planlagt som folk som reiser på annet vis. Er ikke statsråden enig i det?
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg har stilt følgende spørsmål til forsvarsministeren – et spørsmål som altså vil bli besvart av miljøvernministeren: «Støtten til Krigsinvalidehjemmet Bæreia vil bli kuttet fra 2005, med det resultat at dagens driftsform vil opphøre. Synes ikke statsråden at rike Norge med sin store innsats på forskjellige steder i utlandet også bør kunne ta seg råd til å «pleie» dem som har vært villige til å ofre alt, når de selv trenger hjelp etter ofte svært farefulle oppdrag i fredens tjeneste?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker statsråden for svaret, som var utfyllende og godt, for å si det sånn. Men det handler mest om FN-veteraner, ikke så mye om dem som Krigsinvalidehjemmet Bæreia egentlig ble bygd for, nemlig de som var med under annen verdenskrig og som, som sagt, var villige til å ofre alt i fredens tjeneste. Dette er selvfølgelig en liten gruppe, som dessverre, for å si det sånn, av naturlige årsaker stadig blir mindre, men det er desto viktigere for dem som har vært med, og som trenger hjelp. Jeg er selvfølgelig klar over at FN-veteranene kanskje trenger en annen type hjelp, og den ser vel ut til å være ivaretatt med dette svaret her. Men det er de som har brukt Bæreia for det Bæreia kan tilby, rolige omgivelser, terapibad og annen hjelp når de trenger det, jeg spesielt er redd for skal miste dette tilbudet. Derfor hadde jeg egentlig ønsket at statsråden hadde gitt et løfte om at det var satt av midler som var øremerket til kjøp av plasser på Bæreia, slik at de ikke kommer bak i køen.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker nok en gang statsråden for svaret. Vi får håpe at det finnes midler både i 2005 og videre framover, slik at man kan ivareta spesielt den eldre aldersgruppen som jeg tenker på, men også selvfølgelig dem som har vært i FN-tjeneste tidligere, dem som er det i dag, og dem som vil være det i tiden framover. Slik som Bæreia drives i dag, er det der en blanding av folk som er 80–90 år, og folk som er atskillig yngre, og som har vært i FN-tjeneste noen år tilbake. Begge disse gruppene trenger selvfølgelig hjelp, men de trenger kanskje forskjellig type hjelp. Den type hjelp som spesielt de eldre trenger, har de på Bæreia, og jeg er opptatt av at det skal være mulighet for å kjøpe plasser der.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-10-13:
Forsvarsdepartementet har gjennom flere år gitt økonomisk støtte til driften av FN-Veteranenes Landsforbund. I tillegg til driftsstøtten har forbundet siden 1999 også mottatt en særskilt støtte til et eget prøveprosjekt ved Krigsinvalidehjemmet Bæreia. Hensikten med prosjektet var å utnytte ledig kapasitet som et velferds-, rekreasjons- og kompetansesenter for tidligere fredssoldater og deres familie. Inneværende år utgjør det statlige tilskuddet til FN-Veteranenes Landsforbund totalt 7,5 mill. kr, hvorav 4,3 mill. kr til forbundets prosjekt ved Bæreia. Støtten inkluderer 1,5 mill. kr som et ekstraordinært tilskudd til dekning av beregnet underskudd ved hjemmet for 2003 og 2004. Det ble i den forbindelse lagt til grunn som en klar forutsetning at det statlige bidraget til Bæreia skulle termineres, jf. Stortingets behandling av Budsjett-innst. S. nr. 7 for 2003-2004, der forsvarskomiteen uttaler følgende: «Komiteen har merket seg at prøveprosjektet ved Bæreia krigsinvalidehjem avsluttes i 2004 og at det forutsettes at Bæreia fra 2005 skal være helt brukerfinansiert og driften tilpasset inntektene ved hjemmet.» Når det gjelder statsbudsjettet for 2005, har Regjeringen foreslått at FN-Veteranenes Landsforbund tildeles i alt 4,2 mill. kr over forsvarsbudsjettet, inkludert 2,5 mill. kr til å drive kameratstøttearbeid og ulike tiltak for FN-/NATO-soldater og deres familier. Departementet er for øvrig kjent med at stiftelsen Krigsinvalidehjemmet Bæreia har inngått en avtale med Landsforeningen for hjerte- og lungesyke, som vil overta hjemmet fra 1. januar 2005. Med landsforeningen som eier vil så vel FN-Veteranenes Landsforbund som krigsveteranene etter annen verdenskrig fortsatt kunne ha muligheter til å benytte Bæreia. For enda bedre å kunne følge opp norske soldater som har utført tjeneste i utlandet, har Regjeringen i statsbudsjettet for neste år foreslått at det etableres en ny ordning med erstatning for psykiske belastningsskader som følge av deltakelse i internasjonale operasjoner mv. Erstatningen baseres på medisinsk invaliditet, og er oppad begrenset til seks ganger folketrygdens grunnbeløp. I tillegg til den foreslåtte bevilgningen til FN-Veteranenes Landsforbund og den nye erstatningsordningen for psykiske belastningsskader for FN-veteraner og deltakere i internasjonale operasjoner har Forsvaret opprettet en egen nasjonal militærmedisinsk poliklinikk. Formålet er å gi langtidsoppfølging av skadet militært personell og veteraner innenfor helse-, forsikrings- og trygdespørsmål. Også pårørende vil kunne få hjelp ved klinikken. Samlet sett innebærer ovennevnte tiltak en betydelig styrking av Forsvarets tilbud til FN-veteraner og øvrig personell som har deltatt i internasjonale operasjoner, slik at de særskilte behovene som disse gruppene måtte ha, blir imøtekommet på en god og målrettet måte.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-10-13:
Eg er heilt einig med representanten Bredvold i at det er viktig at denne gruppa blir godt teken vare på. Derfor har det òg vore eit prosjekt som har lagt til rette for dette. Men departementet har jo òg, på same måten som Stortinget har gjort det, lagt til grunn at dette prosjektet skulle få eit ekstraordinært tilskott i åra 2003 og 2004. Men som det òg blei sagt frå forsvarskomiteen: «Komiteen har merket seg at prøveprosjektet ved Bæreia krigsinvalidehjem avsluttes i 2004 og at det forutsettes at Bæreia fra 2005 skal være helt brukerfinansiert og driften tilpasset inntektene ved hjemmet.» Og det er dette departement no følgjer opp.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-10-13:
Eg er glad for det engasjementet som representanten Bredvold har for denne gruppa. Eg håper òg at Bæreia skal vera eit godt tilbod framover, og det ligg det òg til rette for. Eg vil ta med meg dei synspunkta som representanten har komme med.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-10-13:
Det er Kongen i statsråd som har mynde til å fatta vedtak etter naturvernlova. I særleg viktige saker der verneinteresser og andre store samfunnsinteresser er i konflikt, kan Regjeringa på førehand be om råd frå Stortinget før ein tek endeleg avgjerd. Det har ein gjort i samband med nokre tidlegare vernesaker der kraftutbyggingsinteressene var store: Hardangervidda, Jostedalsbreen og Saltfjellet–Svartisen. Om det vil vera aktuelt å spørja Stortinget om råd i Hvaler-saka, har eg i dag ikkje grunnlag for å seia noko om, så lenge saka ikkje ligg på mitt bord. Elles har både nasjonalparkplanen og barskogplanen tidlegare vore lagde fram for Stortinget i eigne meldingar utan at ein har drøfta dei einskilde, konkrete verneframlegga i detalj. I nasjonalparkmeldinga var framlegget til vern av Hvaler omtalt. Eg syner her til pkt. 9.4.4. i St.meld. nr. 62 for 1991-1992. Regjeringa har òg orientert Stortinget om sitt verneplanarbeid gjennom dei årlege budsjetta. Det er ikkje første gongen spørsmålet om særskild stortingshandsaming av konkrete verneframlegg har vore teke opp her i Stortinget. Ei slik drøfting hadde ein i samband med eit Dokument nr. 8-framlegg om å leggja verneplanen for Setesdal Vesthei–Ryfylkeheiane fram for Stortinget. Eg syner her til Dokument nr. 8:92 for 1995-1996 og Innst. S. nr. 92 for 1996-1997. Kravet om stortingshandsaming av verneplanen blei på generelt grunnlag da avvist av fleirtalet, da mynde i slike saker ligg hos Kongen i statsråd. Komiteen peika i innstillinga likevel på at verneplanprosessen burde skje på ein god og smidig måte, slik at ein sikra eit framtidig konstruktivt samarbeid med kommunar, fylkeskommunar og interesser i området. Gjennomføring av gode, demokratiske og inkluderande verneplanprosessar er òg noko Regjeringa legg vekt på i alle slike saker. Det er etter mitt syn ingenting nytt som har skjedd i desse spørsmåla sidan den gongen som skulle føra til at ein bør endra på dei handsamings- og vedtaksprosedyrane som vi har til rådvelde i saker etter naturvernlova.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-10-13:
Denne saka har ikkje komme på mitt bord enno. Ho er no til behandling hos fylkesmannen, og det er eit stort arbeid. Eg veit at det òg er eit konstruktivt og godt samarbeid med dei lokale kommunane, og det er eg glad for. Eg har òg forstått at ein del av kommunane er positive til det arbeidet som no blir gjort. Dette med motorferdsel på både sjø og land blei teke opp. Når det gjeld motorferdsel i utmark, er det eit eige lovverk om det. I forhold til Hvaler og Fredrikstad vil òg sjøtrafikken vera avgjerande. Det er jo ein tradisjon knytt til kystsamfunnet og området her for ein vesentleg båttrafikk. Det betyr at småbåttrafikken og nyttetrafikken, slik eg ser det, i stor grad bør fortsetja som tidlegare. Men det er klart at ein må ta omsyn til viktige verneområde i høve til sjøfugl og anna. Eg vil sjå på reguleringa her, men det er snakk om ein tradisjon, og den tradisjonen for trafikk vil sjølvsagt fortsetja.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-10-13:
For det første vil eg seia at vernearbeid er eit viktig arbeid. Eg er ikkje einig når representanten seier at dette arbeidet møter ein slik lokal motstand. Det er mange som ser nettopp nytten av det. Eg er oppteken av at me skal ha gode, demokratiske prosessar der alle skal få lov til å bli høyrde. Gjennom det arbeidet som fylkesmannen no gjer, som er første delen av eit arbeid, blir det moglegheit for å få høyring om det. Dersom statsråden grip inn på eit så tidleg stadium, vil me nettopp leggja band på dei prosessane der både lokalbefolkning og interesseorganisasjonar får lov til å ta del i eit viktig demokratisk arbeid. Det ønskjer eg å leggja til rette for. Sjølvsagt skal det leggjast til rette for ein del av den kulturen som er på dette området. Eg opplever òg at fylkesmannen i sitt arbeid nettopp har ei brei tilnærming til eit godt planarbeid som òg er med og tek omsyn til lokale interesser.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-10-13:
Stortinget fastsette ved behandlinga av St.meld. nr. 15 for 2003-2004, Rovvilt i norsk natur, jf Innst. S. nr. 174 for 2003-2004, rammene for ein ny rovviltpolitikk. Stortinget la til grunn at det skal opprettast åtte regionale rovviltnemnder som skal ha hovudansvaret for forvaltninga av rovvilt i kvar sin region. Nemndene skal oppnemnast av Miljøverndepartementet blant representantar frå fylkeskommunane og Sametinget. Eg har følgt opp dette gjennom brev av 23. juni i år, der Miljøverndepartementet ber fylkeskommunane, Oslo kommune og Sametinget foreslå kandidatar til dei respektive regionale rovviltnemndene. I eit utkast til forskrift om forvaltning av rovvilt som vart sendt på høyring den 14. september i år, er mandat, oppgåver, ansvar og verketida for dei regionale nemndene nærare konkretiserte. Departementet foreslår at nemndene får ansvaret for å utarbeida ein forvaltningsplan for rovvilt, ansvaret for førebyggjande og konfliktdempande virkemiddel i regionen og ansvaret for dei ulike jakt- og fellingsregima for rovvilt i regionen innanfor ramma av fastsette bestandsmål for kvar art, alt i tråd med Stortinget sine føringar. Eg er av den oppfatninga at det ikkje er noko uklart i kva som er gjeldande rovviltpolitikk. Forvaltninga har etter behandlinga av rovviltmeldinga lagt til grunn at Stortinget har fastsett nasjonale bestandsmål for alle artane. Når det gjeld ulv, har Stortinget òg fastsett eit nytt forvaltningsområde for ynglande ulv. Dei nye nasjonale bestandsmåla og det nye forvaltningsområdet vart gjeldande frå den dagen det vart fastsett i Stortinget. Elles vil dagens organisering og ansvar gjelde inntil ny forvaltning med ny forvaltningsforskrift er på plass 1. april 2005. Eg har merka meg at fleire grupperingar har ønskt å fella ulv på Koppangskjølen denne sommaren. Eg vil da minna om at det vil bli opna for lisensjakt på ulv i dette området til vinteren dersom tilhøva ligg til rette for det. Det er lisensjakt vinterstid som skal vera det viktigaste verkemiddelet for å bringa forvaltninga av ulv i dette området i samsvar med Stortinget sine føringar. Skadefellingar på barmark i beitesesongen skal berre nyttast der ytterlegare skadar ikkje kan førebyggjast gjennom tiltak for å verna beitedyra. Eg har gjennom behandlinga av ei klagesak frå Rendalen kommune nyleg gitt løyve til felling av ein ulv i nærleik til innmark. Årsaka til dette er at dei auka tapa i dette området ikkje kunna førebyggjast på anna vis. Det er mi von at alle no samlar seg om det breie forliket som var i Stortinget om ny rovviltpolitikk. Dette forliket vil framover gi ein politikk med lokal forankring og betre motivasjon for iverksetjing av førebyggjande tiltak, og dempa konfliktar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-10-13:
Det er slik at rovviltområdet er eit vanskeleg område. Frå dag ein, da Stortinget vedtok dette, har me lagt til grunn eit ønske om i størst mogleg grad å følgja opp Stortinget sine intensjonar. Det er gjort eit breitt forlik. Stortinget har lagt denne saka bak seg. Men det er òg riktig at lisensjakt på vinterstid har vore hovudverkemiddelet for å leggja til rette for den politikken som Stortinget har vedteke. Eg hadde i sommar til vurdering ei moglegheit. Eg fann ut at det ikkje var grunnlag for den moglegheita på det tidspunktet. Så har det skjedd fleire ting som har gjort det nødvendig, og eg gav altså fredag i førre veke løyve til felling av ulv for å følgja opp Stortinget sine intensjonar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2004-10-13:
Som representanten Enger òg legg vekt på, ligg vi i rute i forhold til å nå fristen 1. april 2005. Departementet gjer alt for å følgja opp dette på best mogleg måte. I høve til spørsmålet om økonomi er det m.a. mogleg å søkja fylkesmannen om økonomisk støtte. I forhold til det fellingsløyvet me no har gitt, kan ein altså søkja fylkesmannen om økonomisk bidrag på inntil 10 000 kr til dekking av direkte kostnader i samband med fellingsforsøket. Dette gjeld i utgangspunktet òg her, og kommunane står fritt til å søkja fylkesmannen om slike midlar. Fylkesmannen vil sjølvsagt behandla ein slik søknad på ordinær måte.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg har følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Enovas hovedformål er å fremme en miljøvennlig omlegging av energibruk og energiproduksjon. Ifølge oppslag i Dagens Næringsliv 3. september har det vært stor uenighet innad i Enova vedrørende ressursbruken. Ifølge DN var Enovas fagstab skeptisk til varmepumpetilskuddet vinteren 2003 pga. usikkerhet rundt den langsiktige effekten, men Enova initierte likevel støtteordningen «etter henvendelse fra politisk ledelse i OED». I hvilken grad må Enovas rolle som faginstans vike for politiske føringer?»
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker statsråden for svaret. Under Stortingets behandling av tilskuddsmidlene vinteren 2003 satte noen av oss spørsmålstegn ved bruken av disse. Jeg tok også i høringen dette opp med Enovas daglige leder. Det var åpenbart at det kun skulle satses på varmepumper og pelletsovner uten at det var dokumentert at det var den mest fornuftige bruk av pengene. Det var imidlertid politisk korrekt. Fremskrittspartiet fremmet på bakgrunn av dette forslag om at det skulle legges teknologinøytrale virkemidler til grunn, og at man skulle bruke pengene der de kastet mest av seg i form av nye kilowatt. Ser statsråden nå i ettertid at det hadde vært fornuftig å følge dette rådet fra Fremskrittspartiet?
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. Tekniske Entreprenørers Landsforening, TELFO, har i et brev til statsråden hevdet at Enova bedriver tilfeldig og dårlig ressursbruk og misvisende regnskapsrapportering, og at de er for svake til å stille spørsmål ved ineffektive miljøpolitiske mål. Det er også kommet påstander fra samme hold om at på bakgrunn av politisk intervensjon investeres det nå 3 kr fra staten for å spare 50 øre. Vil statsråden ta disse påstandene alvorlig, undersøke og gjennomgå Enovas organisasjon og mål og sørge for at pengene som brukes, brukes der de gjør mest nytte for seg? Dette ikke minst på bakgrunn av at denne virksomheten nå ifølge Regjeringens budsjettforslag skal betales i sin helhet av strømkundene.
Thorhild Widvey (Høyre), 2004-10-13:
Først og fremst vil jeg benytte denne anledningen til å bringe klarhet i at det var Regjeringen som initierte straksordningen for husholdningen vinteren 2003, og ikke Enova, slik som det er skapt inntrykk av. Ordningen ble fremmet i St.prp. nr. 42 for 2002-2003 og vedtatt av Stortinget den 25. februar 2003. Hensikten med ordningen var først og fremst å gi motiverte husholdninger en mulighet til å gjøre noe med sin energibruk i lys av den spesielle strømsituasjonen vi hadde vinteren 2002/2003. Da ordningen ble foreslått, ble det gjort klart at dette var en avgrenset ordning, og at erfaringen skulle evalueres. Det er vi nå i ferd med å gjøre, og evalueringen vil være klar ved årsskiftet. Enovas rolle i dette har vært å forvalte den ordningen som Stortinget vedtok i februar 2003. Enova har behandlet mer enn 50 000 søknader. Av de 50 000 var det om lag 46 500 som oppfylte kriteriene for ordningen og fikk tilbud om støtte. Av disse igjen er det om lag 20 000 som har takket ja til støtte og foretatt investeringer. Enova har fulgt opp disse gjennom utbetaling og kontroll med at tiltakene faktisk er blitt gjennomført som forutsatt. Når det gjelder spørsmålet om i hvilken grad Enovas rolle som faginstans må vike for politiske føringer, vil jeg vise til at rammene for forvaltningen av Energifondet er forankret i en avtale mellom Olje- og energidepartementet og Enova. Denne avtalen bygger på de prinsippene for energiomleggingen og organiseringen av virksomheten som ble fastlagt i forbindelse med behandlingen av energimeldingen, St.meld. nr. 29 for 1998-1999, og senere i Ot.prp. nr. 35 for 2000-2001 om opprettelsen av Energifondet og Enova. Et viktig prinsipp i energiomleggingen og i styringen av Enova er at myndighetene setter målene og de økonomiske rammene for virksomheten, mens det er opp til Enova å utforme og velge de mest effektive støttetiltakene. Utover forvaltningen av Energifondet har Enova en rådgivende rolle overfor myndighetene, og de kan bli pålagt andre forvaltningsoppdrag. Denne straksordningen for husholdningene er et eksempel på et slikt forvaltningsoppdrag. Både når det gjelder rådgiverrollen, og i forbindelse med slike ekstra forvaltningsoppdrag vil jeg legge stor vekt på de vurderingene Enova gjør. På den annen side vil det alltid kunne være andre forhold utover Enovas kompetanseområde som det må tas hensyn til.
Thorhild Widvey (Høyre), 2004-10-13:
Jeg lytter til alle gode råd som kommer, også fra Fremskrittspartiet. Jeg tror det kan være mange gode grunner til å se på de ordninger vi har. Men jeg minner om at denne straksordningen ble vedtatt av Stortinget, og Enova har fulgt opp den ordningen. Vi er nå i en situasjon hvor vi har en vurdering og en evaluering av ordningen som vil være ferdig rundt nyttår. Da vil jeg ha muligheter til å gjøre meg opp en mening om hvorvidt dette var en fornuftig bruk, eller om man i framtiden eventuelt vil velge andre typer virkemidler.
Thorhild Widvey (Høyre), 2004-10-13:
Som jeg sa i mitt først svar, er et viktig prinsipp for energiomleggingen og styringen av Enova at myndighetene setter klare mål og økonomiske rammer for virksomheten, mens det er opp til Enova å utforme og velge de mest effektive støttetiltakene. Jeg har ingen informasjon som skulle tilsi at Enova ikke oppfyller de målene som Regjeringen har pålagt dem. Jeg gjentar at det selvfølgelig er viktig å ha en åpen dialog med Enova. Vi har nettopp hatt et møte med dem, hvor vi faktisk har gjort en ny avtale. Jeg har ingen informasjon som indikerer at de målene vi har satt oss, ikke blir fulgt opp.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
«Ifølge Aftenposten den 21. september utreder fylkesmannen i Østfold hvilke deler av det nye nasjonalparkområdet i Hvalerskjærgården som kan få forbud mot motorbåttrafikk(fritidsbåter) (fritidsbåter) Synes statsråden dette gagner vernearbeidet generelt, og vil statsråden sikre at nasjonalforsamlingen får anledning til å behandle saken?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker statsråden for svaret. Det som er viktig videre framover, er å følge opp de faktiske vedtak Stortinget har gjort, og de føringene som er lagt. Jeg har lyst til å lese fra innstillingen i forbindelse med behandlingen av nasjonalparkplanen. Det står det: «Komiteen har merket seg at Stortinget i St.meld. nr. 62 ikke inviteres til å gjøre vedtak om de enkelte forslag til vern.» Det betyr at man ikke har fått noe mandat fra Stortinget til å utrede en verneprosess der man skal nekte eller hindre båttrafikk, slik som fylkesmannen nå legger opp til. Jeg vil gjerne vite litt mer om hvordan statsråden konkret har tenkt å følge opp Stortingets vedtak og vilje.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2004-10-13:
Jeg takker statsråden for svaret. Et av de viktigste innspillene vi har fått i denne saken, er at det fullstendig mangler forståelse i befolkningen for at man nå skal tre ned over hodet på dem et nytt regime. At man vil verne i enkelte perioder, når det er sjøfugl og hekketid, tror jeg ingen har problemer med, men det at man nå setter i gang en verneprosess, har ikke forståelse i befolkningen. Statsråden sier at dette ikke er på hans bord, men da vil jeg oppfordre statsråden til å få det på sitt bord. For det som nå skjer, er faktisk at fylkesmannen tar seg til rette utover de føringer og de vedtak som Stortinget har gjort, og da bør jo absolutt statsråden gripe inn, for dette er ikke rett bruk av ressursene. Fylkesmannen har ikke fått dette oppdraget. Min oppfordring til statsråden er at han må sørge for at han får det på sitt bord og får stoppet dette tullet som fylkesmannen holder på med.
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-10-13:
«Stortinget vedtok i mai en ny rovviltpolitikk. Landet blei delt inn i rovviltregioner, og det blei fastsatt bestandsmål og nye retningslinjer for utøvelse av politikken. Rovviltforvaltningen i løpet av årets beitesesong har på mange måter falt midt mellom det gamle og det nye forvaltningsregimet. Det har vært uklart hva som har vært gjeldende politikk. Hvordan vil statsråden gjøre rovviltforvaltningen klarere og tydeligere fram til de nye rovviltnemndene er kommet i arbeid?»
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-10-13:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Det er ikke noe å si på gjennomgangen av teorien når det gjelder rovdyrpolitikken, men det er praksisen som har vært sviktende i løpet av sommeren. Nå nevnte statsråden sjøl at det var kommet en fellingstillatelse. Men den kom lovlig seint og nærmest i form av nødvergerett. Rovviltforliket i Stortinget skulle redusere ulvebelastningen i store deler av Hedmark. Men det folk har opplevd, er det motsatte. Det er en større rovviltbelastning. Det går på tilliten løs, og folk i Hedmark lurer nå på hvem som egentlig styrer utforminga av politikken. Mitt spørsmål blir derfor: Hvem er det som egentlig har utforma, og som har ansvaret for, den praktiske politikken nå i denne mellomperioden fram til nemndene skal begynne å virke?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2004-10-13:
Jeg vil igjen takke for svaret. Jeg er vel kjent med at det sist fredag ble vedtatt en fellingstillatelse. Men det drøyde veldig lenge før den kom. Allerede i mai vedtok vi en ny rovviltpolitikk, så det er nå viktig at forvaltningssystemet i de regionale rovviltnemndene kommer i arbeid fra 1. april. Dette koster penger. Det er altså slik at midlene til rovdyrforvaltningen ikke har økt i forslaget til statsbudsjettet. Jeg har hørt at det følger 9 000 kr med den fellingstillatelsen som ble tildelt på Koppangkjølen nå sist fredag. Men det holder faktisk ikke til å ha halve jaktlaget ute i mer enn én dag. Det er derfor utrolig at det ikke blir plusset på mer penger for å få den nye rovviltforvaltninga opp å stå, for å bruke det uttrykket. Hvordan vil statsråden forklare sammenhengen i dette problemområdet?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-12-08:
På vegne av representantene Odd Roger Enoksen, Åslaug Haga og meg sjøl vil jeg få lov å fremme forslag om tiltak som kan sikre og skape nye arbeidsplasser i Finnmark basert på marine ressurser.
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-12-08:
Til representanten Bjarne Håkon Hanssen vil jeg først si: Situasjonen i helseforetakene var like vanskelig i fjor, da Arbeiderpartiet inngikk forlik med regjeringspartiene. De greide å få på plass 500 mill. kr. Det har også vi greid. I tillegg har vi økt den innsatsbaserte finansieringen som vil lette presset, særlig i forhold til lokalsykehusene, på en meget god måte. Jeg er klar over at Arbeiderpartiets alternative budsjett har 1,5 milliarder kr til sykehusene. Men da blir det jo som Jens Stoltenberg uttalte i fjor, da Arbeiderpartiet var i forlik med regjeringspartiene, at å ha 1,5 milliarder kr på sitt alternative budsjett – Fremskrittspartiet har 1,2 milliarder kr – det er i grunnen veldig irrelevant å ta frem i en slik diskusjon som dette. Det er det som er vedtatt, som gjelder.
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-12-08:
Jeg har nettopp sagt i mitt innlegg at det er lokalsykehusene som får styrket sin økonomi og sin fremtid ved å øke ISF-en, fordi lokalsykehusene stort sett får betalt 100 pst. for den behandlingen de gir, i motsetning til de større universitetssykehusene, som bare delvis får dekket sine utgifter. ISF-systemet er en overslagsbevilgning. Jeg går ut fra at også representanten Olav Gunnar Ballo er interessert i at flest mulig pasienter skal behandles, og at ventetiden skal kuttes. Det vil da kunne skje i 2005 med det budsjettforliket som nå foreligger mellom Fremskrittspartiet og regjeringspartiene.
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-12-08:
Jeg vil gjerne si at Fremskrittspartiet var et av de partiene og kanskje det første partiet som fremmet forslag om at man skulle ha inkorporert et psykiatrisenter ved St. Olavs Hospital i fase 2. Når det da ikke er medtatt fra Regjeringens side, måtte man i dette forliket finne 600 mill. kr, og det skjønner enhver i denne sal – også sosialkomiteen – ikke var mulig. Fremskrittspartiet har ikke gitt opp å få bygd et psykiatrisenter ved St. Olavs Hospital. Det er helt nødvendig. Det er ikke tilstrekkelig her å bygge på DPS-en.
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-12-08:
På grunn av sterk kritikk fra Riksrevisjonen for gjennomføringen av eldrereformen avholdt kontroll- og konstitusjonskomiteen nylig en høring der konklusjonen ble at eldresatsingen til over 30 milliarder kr i for stor grad er blitt en boreform og ikke en omsorgsreform. Jeg spør da representanten Bjarne Håkon Hanssen: Kan Fremskrittspartiet regne med støtte fra Arbeiderpartiet til å gå inn i eldreplanen på nytt i 2005?
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-12-08:
Helse Førde har gjort vedtak om å legge ned den kirurgiske akuttberedskapen på Nordfjordeid sykehus, men sykehuset er fortsatt pålagt å drive elektiv kirurgi, både bløtvevskirurgi og ortopedi. Dette er ikke faglig forsvarlig etter min vurdering. Mitt spørsmål til helseministeren er: Vil helseministeren sørge for at dette vedtaket trekkes inn i foretaksmøtet, for eventuelt å omgjøre det vedtaket som er gjort? For man kan faktisk ikke drive elektiv kirurgi i et sykehus hvis man ikke har en beredskap i sykehuset for de pasientene som ligger inne.
John I. Alvheim (Fremskrittspartiet), 2004-12-08:
Fremskrittspartiet har fått mye pepper fra Arbeiderpartiet i forhold til bevilgningen til helseforetakene. Som jeg sa i mitt første innlegg, var den økonomiske situasjonen for foretakene like vanskelig i fjor som den er i år. Da inngikk Arbeiderpartiet forlik med regjeringspartiene. De skaffet på plass 500 mill. kr. Det har vi gjort i tillegg til ISF. Det hjelper lite å vifte med at man på sitt alternative budsjett har 1,5 milliarder kr. Jeg har lyst til å sitere Jens Stoltenbergs innlegg i finansdebatten 26. november 2003: «Vi har vårt primære budsjett, som vi mener er enda bedre, men vi mener faktisk at det er viktig å få til noen ordentlige milliarder og ikke bare TV-milliarder.» Den tenker jeg satt! Ellers har Arbeiderpartiet muligheter til å støtte oss når vi kommer til omgrupperingsproposisjonen, hvor man kan redusere foretakenes underskudd med 2 milliarder kr. Jeg er veldig glad for det helseministeren uttalte i sitt innlegg, at Rusreform II, rusbehandling, skal prioriteres. Han har ved en annen anledning sagt at de narkomane sitter nederst ved bordet. Nei, de gjør faktisk ikke det heller, de ligger under bordet, og der har de ligget lenge. Så jeg vil, i hvert fall så lenge jeg er på huset her, følge nøye med på hva som skjer på dette feltet, slik at de ikke nå igjen skal bli tapere i den totale omsorgen. Til slutt: Nå må det bli slutt på disse føljetongene når det gjelder psykiatrisk avdeling på Ullevål sykehus. Dette kan vi rett og slett ikke lenger akseptere. Det hjelper veldig lite, det hjelper saken veldig lite, at ledelsen ved Ullevål sier gang på gang at de tar ansvar! Hva betyr det egentlig å ta ansvar i denne sammenheng? Jeg har ikke registrert at en eneste tjenestemann på denne avdelingen er permittert eller har fått avskjed for de grove feil som er gjort her, og som er gjort gang på gang på gang! Jeg vil gjerne høre konkret fra helseministeren: Hva vil helseministeren gjøre umiddelbart for å få skikk på avdelingen, slik at vi ikke skal få oppleve enda flere tragiske tilfeller fra denne psykiatrienheten?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2004-12-08:
De som har hørt representanten Alvheim på denne talerstolen i løpet av dette året, har flere ganger hørt ham tordne mot de rammene som norske sykehus har til disposisjon i år. Sykehusene går i år med om lag 2,2 milliarder kr i underskudd. Neste år skal sykehusene gå i balanse. De økonomiske rammene, slik som budsjettforliket nå legger opp til, vil øke med ca. 500 mill. kr neste år sett i forhold til i år. Med andre ord må altså norske sykehus neste år kutte med 1,7 milliarder kr. Når vi har hørt representanten Alvheim gang på gang tordne mot de økonomiske rammene som sykehusene har i år, hvordan kan representanten da forsvare at sykehusene neste år står overfor så dramatiske kutt som følge av det budsjettforliket Fremskrittspartiet har vært med på?
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2004-12-08:
Arbeiderpartiet mener at vi skal ha private sykehus i Norge som et supplement til det offentlige helsevesenet. Men ansvaret skal være det offentliges, og tyngden i det norske helsevesenet skal være et godt utbygd offentlig helsevesen. Så tror vi at det er rett og viktig at det offentlige suppleres av private, ikke minst fordi vi tror at det offentlige også trenger korrektiv. Men det skal være et samarbeid mellom det offentlige og det private. Derfor er vi veldig fornøyd med – og lever godt med – den situasjonen at samarbeidet mellom de offentlige sykehusene og de private sykehusene skjer ved at de regionale helseforetakene inngår avtaler. Så synes vi nok at det kan være grunn til å videreutvikle disse avtalene, og at de ofte gir for dårlige rammebetingelser for de private. Men å holde på avtalesystemet mener vi er rett.