Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-07:
Norge har i dag et moderne forsvar av meget høy kvalitet. Dette er resultatet av et langvarig og omfattende fornyingsarbeid, store struktur- og organisasjonsendringer og en politisk vilje og evne til langsiktig planlegging og satsing på forsvarssektoren. La meg først korrigere en feil som har blitt sagt fra Høyre, nemlig at det har vært en reell nedgang i forsvarsbudsjettet. Det er ikke riktig. Det har vært en vekst i inneværende langtidsplan, og det er også lagt opp til en betydelig vekst i neste langtidsplan. Norge har i de senere årene hatt en unik økonomisk handlefrihet, sammenliknet med de fleste av våre allierte, og vi bruker i dag mest på forsvar per innbygger av alle europeiske NATO-land. Denne handlefriheten, kombinert med at arbeidet med å omstille Forsvaret kom relativt tidlig i gang, har vært avgjørende for at vi har oppnådd gode resultater. En god indikasjon på dette er ikke minst det høye nivået på øvingsaktiviteten i dagens forsvar, hva gjelder omfang, kvalitet og kompleksitet. Hovedmålene i langtidsplanen for perioden 2009–2012 vil bli nådd. Dette gir oss et meget godt utgangspunkt for den videre utviklingen av Forsvaret. Samtidig er det en situasjon som forplikter og krever en kontinuerlig og aktiv oppfølging. Regjeringen og Stortinget har fulgt opp de bevilgningsmessige forutsetningene i inneværende langtidsplan, og forsvarssektoren har levert fullt ut med hensyn til de struktur- og effektiviseringstiltak som ble pålagt dem. En slik intern styringsevne vil også være avgjørende for å kunne nå målene i den nye langtidsplanen. La meg bare understreke at det viktigste for Forsvaret er forutsigbarhet, at regjeringen og Stortinget følger opp det man sier man skal følge opp, og at også Forsvaret selv klarer omstillingen. Det har de så langt levert på. Med forslaget til forsvarsbudsjett for 2013 følger regjeringen aktivt opp og legger til rette for å nå målene i den nye langtidsplanen for forsvarssektoren, som Stortinget vedtok i juni i år. Budsjettforslaget legger opp til en styrking av Hæren, Sjøforsvaret, Luftforsvaret, Heimevernet, Etterretningstjenesten og Nasjonal sikkerhetsmyndighet. Det skapes rom for økt operativ aktivitet, mer øving og trening, tilførsel av nytt og moderne materiell og en styrket beredskap og tilstedeværelse – ikke minst i nordområdene. Resultatet vil være et forsvar som er enda bedre i stand til å ivareta norsk sikkerhet og norske interesser, og som også kan bidra i internasjonale operasjoner, overholde våre forpliktelser og være et troverdig medlem av NATO. I forslaget til budsjett for 2013 følger regjeringen opp de bevilgningsmessige forutsetningene som langtidsplanen legger til grunn. I tillegg styrkes budsjettet til beredskaps- og sikringstiltak. Innretningen på de norske styrkebidragene i Afghanistan endres og spisses. Arbeidet med effektivisering internt i forsvarssektoren fortsetter med full styrke. Til sammen gir dette en faktisk økt kjøpekraft på minimum 568 mill. kr. Dette gir rom for en betydelig økt satsing på prioriterte områder. Regjeringen vil allerede i 2013 starte endringen av Hærens innretning, øke materiellinvesteringsnivået, satse stort på å møte fremtidens kompetanseutfordringer, styrke IKT-sikkerheten og samtidig styrke forsvarssektorens evne til å bistå det sivile samfunnet. Til sammen foreslås en faktisk styrking av Hæren, Sjøforsvaret, Luftforsvaret og Heimevernet på 288 mill. kr i 2013. Dette vil styrke den operative evnen. Langtidsplanen innebærer en fortsatt betydelig satsing på Hæren. Dette vil gi en vesentlig mer tilgjengelig og kvalitetsmessig bedre hær. Innfasingen av fregatter, korvetter og nye sjømålsmissiler gir et svært moderne sjøforsvar, med betydelig operativ slagkraft. Jeg er glad for at en samlet komité er enig i at Kystvakten på en god og effektiv måte bidrar til en meget god ressursforvaltning og kontroll i norske havområder. Luftforsvaret har fått nye transportfly og vil få nye helikoptre og kampfly. Dette vil gi oss et luftforsvar som vil være enda bedre rustet til å løse sine oppgaver på en troverdig og effektiv måte. Regjeringen forslår en forsering av den styrkingen av Heimevernet som langtidsplanen forutsetter. Trening og øving av områdestrukturen vil øke ytterligere. Dette vil også gi økt operativ evne. En forutsetning for et effektivt og tidsriktig norsk forsvar er moderne materiell som forvaltes forsvarlig. LOS-programmet i Forsvaret er meget viktig for ytterligere å forbedre forvaltningen og sikre økt kostnadseffektivitet. Logistikkprosjektet ble startet opp i 2011 med Accenture AS som leverandør. Som omtalt i proposisjonen, har firmaet så langt ikke levert som forutsatt og kontraktsfestet. Etter at budsjettproposisjonen ble fremlagt, er Forsvarsdepartementet blitt informert om at Accenture har behov for ytterligere tid til å ferdigstille den første fasen, og Forsvaret har gitt utsatt frist til mars 2013. Denne regjeringen har stått for en omfattende og vedvarende satsing på å modernisere materiellet. Satsingen fortsetter i 2013 og i årene fremover. Kjøp av nye F-35 kampfly vil gi Forsvaret et historisk kapasitetsløft. I tillegg gir anskaffelsen norsk høyteknologisk industri en unik mulighet til å styrke konkurranseevnen i flere tiår fremover. Så langt har industrien i Norge konkurrert seg til over 2 mrd. kr i kontrakter, og det samlede industrielle potensialet vurderes svært høyt, til om lag 60–70 mrd. kr over hele kampflyprogrammets produksjonstid. Det planlegges å starte hovedleveransen av de nye kampflyene i 2017. Regjeringen tar derfor sikte på å fremme forslag for Stortinget i 2013 om fullmakt til å bestille de første flyene i hovedleveransen. Som budsjettinnstillingen så tydelig fremhever, må operative hensyn tillegges avgjørende vekt i den konkrete tidsfasingen av anskaffelsen. Dette vil representere en avgjørende investering i norsk sikkerhet og trygghet. Kompetanseområdet har frem til nå ikke vært gjenstand for den samme moderniseringen som resten av Forsvaret. Dette vil regjeringen rette på. Vi vil vise evne og vilje til å få på plass en kompetanseorganisasjon som er tilpasset forsvarssektorens behov og oppgaver fremover. Personell og kompetanse vil derfor være et hovedsatsingsområde i årene fremover. Det pågår et omfattende arbeid med å legge til rette for en reform i sektoren, og regjeringen tar sikte på å komme tilbake til Stortinget om dette arbeidet om kort tid. Samtidig vil regjeringen fortsatt ha fullt fokus på ytterligere oppfølging av områder der viktige tiltak og reformer allerede er gjennomført. Dette gjelder ikke minst ivaretakelsen av personell, før, under og etter utenlandsoperasjoner, rekruttering av kvinner og arbeidet med holdninger, etikk og ledelse. Regjeringen fortsetter satsingen på samfunnssikkerheten. De samlede ressursene må utnyttes og samordnes best mulig. Ressursene må finne hverandre i krise- og beredskapssituasjoner. I 2011 og 2012 er det iverksatt flere tiltak for ytterligere å tilrettelegge for bistand fra Forsvaret til sivil sektor. I budsjettet for 2013 vil vi styrke, utvide og gjøre permanent helikopterberedskapen på Rygge styrke Heimevernet styrke NSMs kapasitet til å forebygge trusler i det digitale rom øke prioriteten til målrettede øvings- og treningsaktiviteter. Høyre og Fremskrittspartiet fremholder at de, sammenlignet med regjeringen, har økt forsvarsbudsjettet. Det er faktisk helt nødvendig for Høyre og Fremskrittspartiet å gjøre det, for de har ikke i tilstrekkelig grad vært med på den omstillingen, de valgene og prioriteringene som ligger til grunn både i inneværende langtidsplan og i den langtidsplanen som kommer. Det koster ekstra å ha en ekstra struktur, og derfor må det dekkes inn. Man får ikke nødvendigvis et bedre forsvar av ikke å ta de vanskelige valgene. Det er nettopp derfor vi i dag har fått et forsvar som ifølge forsvarssjefen har en meget bedre operativ evne enn tidligere. Regjeringen trenger ikke å skjønnmale situasjonen i Forsvaret. Det er bare å lese Prop. 1 S for 2012–2013 og se på oppstillingene som er der, både i tall og i figurer. De aller fleste kurver peker oppover – og noen peker godt oppover. Regjeringens budsjettforslag for 2013 er en ytterligere styrking av innsatsforsvar og Forsvarets operative leveranser – det betyr dermed også styrket samfunnssikkerhet. Gjennom tydelige valg og prioriteringer inviterer regjeringen til fortsatt samarbeid om en betydelig satsing på Forsvaret.