Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-12-02:
Energieffektivisering har vært et for lite sentralt tema i energidebatten. Det er kort og godt gjort for lite på dette området. Her synes jeg vi skal være ærlige nok til å si at det må flere regjeringer dele ansvaret for. Men det er gledelig at opposisjonspartiene klarte å få inn mange elementer i klimaforliket som vil ha betydning for det videre arbeidet når det gjelder energieffektivisering. Norge har vært i en situasjon hvor vi har hatt rimelig tilgang på billig energi, i et omfang som har vært nødvendig. Resultatet har vært for lite fokus på energieffektivisering. I denne situasjonen tror jeg det er av stor betydning å få kartlagt potensialet og få laget en plan for å utløse potensialet for energieffektivisering innenfor de ulike sektorene. Men i tillegg til en slik kartlegging kreves det aktiv handling. På mange områder kan en sette fart i dette allerede i dag for å få ut potensialet. Stikkord her er tilskuddsordninger. Det å bruke skatte- og avgiftspolitikken vil også kunne være virkningsfullt. Det trengs standarder, det trengs krav, det trengs merkeordninger, og det trengs en offensiv satsing på Lavenergiprogrammet i et samspill mellom myndighetene og næringene. Venstre mener at et lavenergiutvalg er en god idé. Det kunne bidratt til å sette energieffektiviseringsarbeidet på dagsordenen med større tyngde og gitt et godt faglig grunnlag for å ta ut dette potensialet. Som flere allerede har nevnt i debatten, er bygningsmassen sentral på dette området. Anslagene for hvor stort potensial som kan tas ut, varierer. Noen mener det er på rundt 10 TWh med tiltak som er kjent, og som allerede nå er kommersielt tilgjengelig. Jeg mener at innenfor energieffektivisering og energisparing burde det være mulig å ta ut et potensial som gjør at vi kan betjene det som nå gir vekst i energiforbruket i Norge. Det som kjennetegner dette området, er at det er energi å spare, det er penger å spare for husholdninger, for bedrifter, for kommuner og for staten. Og det som er et fortrinn med dette området, er at potensialet kan tas ut mye raskere enn på andre områder. Energieffektivisering kan også danne grunnlag for næringsutvikling innenfor veldig mange ulike fagområder. Jeg mener at de rørleggerne, de elektrikerne og de i ventilasjonsbransjen som tilegner seg kunnskap og entusiasme på dette området, har et klart konkurransefortrinn i det videre arbeidet for å styrke sin virksomhet. Jeg tror dette området kommer til å bli svært viktig for mange husholdninger og bedrifter, og da trengs det et næringsliv og fagfolk som er i stand til å betjene den økte interessen som kommer på dette området. Jeg tror også at det å sette større trykk på energieffektivisering knyttet til bygningsmassen vil være et velegnet virkemiddel i disse krisetider, hvor det sies at en vil sette av ressurser rettet inn mot bygningsmassen. Jeg håper Regjeringen vil gjøre det på en slik måte at det kombineres med å sette energi- og miljøkrav til det arbeidet som skal gjøres. Venstre fremmer i sitt alternative statsbudsjett forslag om et fond som er kalt Klimatek, som skal være et samspill mellom offentlige myndigheter og private aktører. Det er tenkt å være et fond som skal stimulere klimagründere og bistå bedrifter som jobber nettopp innenfor det området som vi diskuterer i dag. På flere områder har vi tidligere gitt klare bestillinger, og det drar ut med å få leveransene. Det er tilfellet f.eks. når det gjelder toveiskommunikasjon. Jeg tror opplyste og engasjerte forbrukere er en nøkkel hvis vi skal lykkes på dette området. Så jeg etterlyser en avklaring fra statsråden om når hun vil legge fram et opplegg for toveiskommunikasjon. Venstre foreslo i klimaforliket – og fikk det med der – at det skulle lages et opplegg med energisjekk av den enkelte husholdning, som kunne klarlegge potensialet for energisparing i den enkelte husstand. Som det har vært påpekt i debatten, er også transportsektoren av stor betydning når en skal få fortgang i arbeidet med energieffektivisering. Det må en også fokusere på. Jeg tror det er viktig at Norge slutter seg til EUs 2020-mål om 20 pst. energisparing. Jeg har lyst til å avslutte med å si at jeg synes det var pinlig at Regjeringens nøling i EU-direktivsaken om energieffektivisering i bygninger førte til at Norge ble trukket inn for EFTA-domstolen. Her burde vi være et foregangsland, ikke en sinke.