Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2007-11-13:
Jeg har også lyst til først å takke interpellanten for at han tar opp en problemstilling som er svært viktig. Det er viktig å fokusere mer på saken, for man ser at den negative trenden ikke har stoppet. Derfor er det viktig å sette dette på dagsordenen. Det er mye som tyder på at de endringene som norsk skole har vært utsatt for, særlig på 1990-tallet, som resultat har gitt en skole hvor gutter lærer mindre enn før. Det er vanskelig å finne en tydelig og konkret årsakssammenheng som vil gjøre det mulig å rette opp de feilene som åpenbart er begått. Det er derfor nødvendig å forske mer på dette området, men litt synsing synes jeg vi allikevel kan tillate oss. For det første kan det tenkes at det er en sammenheng mellom gutters lærevillighet – for jeg legger til grunn at det er lærevilligheten som har endret seg, og ikke gutters intelligens – og sammensetningen av lærerstaben i grunnskolen. Det er stadig færre menn som finner det attraktivt å arbeide i grunnskolen, og det reduserer antallet rollemodeller for gutter. For det andre har det skjedd en større endring hva gjelder undervisningsmetoder i grunnopplæringen, fra å være velstrukturert og klasseromsbasert til å bli mer prosjektorientert og stille nye krav til elevens evne til å ta ansvar for egen læring. Det kan være en tendens til at gutter kanskje foretrekker å ha en litt mindre selvstendig undervisningsmetodikk enn den som i dag benyttes i stor grad i skoleverket. For det tredje kan det tenkes at ny pedagogikk, som nå også får gjennomslag ved bygging av nye skoler, virker negativt for alle elever, men spesielt for gutter. Når det i dag bygges ungdomsskoler med flere hundre elever og bare tre klasserom – riktignok svært store klasserom – og noen få grupperom, oppfordres det nesten til litt støy og kanskje også konsentrasjonsvansker. For det fjerde er uroproblemet i norsk skole større enn det noensinne har vært. Det er liten tvil om at uro avler uro, og ofte er gutter aktører når uro tar over i klasserommet. Mange av de utfordringene i skolen som fører til at gutter taper i kunnskapskonkurransen mellom gutter og jenter, kan nok være ganske generelle utfordringer i norsk skole. Problemet er imidlertid at det er vanskelig å iverksette tiltak raskt nok. Det tar tid før en ser konsekvensene av politiske vedtak i skoleverket. Derfor er det viktig at statsråden holder fanen mye høyere når det gjelder disse problemstillingene, enn Regjeringen har gjort til nå. Dersom en skal gi et råd til en relativt ny statsråd, må det være at dette er et viktig område å reagere raskt på, både for å sikre et bedre kunnskapsgrunnlag for grunnskoleopplæringen og generelt for å øke kunnskapsnivået i den norske skolen. Interpellanten var inne på nettopp en del av de viktige problemstillingene ved at man nå opplever en helt annet måte å drive skolen på. Han har også vist en del gode eksempler på at på en del områder fungerer noe som kanskje tradisjonelt en del professorer og andre, som han var inne på, ikke synes er positivt, men som gir gode resultater i læresituasjonen. Elever som har hatt utfordringer med en ny måte å få opplæring på, får altså mye bedre resultater. I stedet for å havne på den gale siden, havner de på den gode og positive siden, og de blir viktige ressurser i samfunnet framover.