Jan Olav Olsen (Høyre), 2003-06-12:
En bedre skole – økt kvalitet i skolen – er en viktig målsetting for Høyre. Skal det lykkes, må det gjøres organisatoriske endringer for å gi skolene økt handlefrihet og større handlingsrom. Denne saken er et ledd, et viktig ledd, i dette arbeidet, og jeg konstaterer med stor tilfredshet at Regjeringens forslag får støtte av flertallet i denne sal. Proposisjonen innholder fire elementer, og jeg skal konsentrere meg om to av dem. Når det gjelder de to andre, vil jeg bare kort bemerke at forslaget om skolefritidsordningen er en oppfølging av vedtak i forbindelse med kommuneøkonomiproposisjonen for 2003, og forslaget om opplæringen i yrkesfaglig studieretning er en oppfølging av vedtak fra april i fjor i forbindelse med et Dokument nr. 8-forslag. Når det gjelder det siste, er Høyre og øvrige regjeringspartier med i flertallet som foreslår at fylkeskommunen skal stå fritt til å legge godkjenningsmyndigheten for lærekontrakt eller opplæringskontrakt til det organ som er best egnet ut fra lokale forhold. Jeg vil peke på at flertallet forutsetter medvirkning i organet fra partene i arbeidslivet. Det er prinsippet om stor lokal handlefrihet som gjør at vi støtter dette forslaget. Jeg vil så bruke resten av tida til de andre elementene. At det nå er flertall for å opphevne klassedelingstallet, er svært gledelig. Sentralt gitte bestemmelser har for lenge og i for stor grad styrt virksomheten på den enkelte skole. Dette har vært til hinder for større mangfold i den offentlige skolen, og det har vært sterkt begrensende både pedagogisk og organisatorisk. Dagens vedtak vil åpne for stor pedagogisk og organisatorisk frihet for den enkelte skole. Dette burde faktisk bejubles rundt om på de enkelte lærerværelser. Jeg venter ikke at den store bølgen skal tas, men den burde vært tatt. Motstanden mot å fjerne delingstallet er begrunnet med at skolen vil bli, eller kan bli, tappet for ressurser. Den frykten er uten grunnlag i forhold til de klare forsikringer og formuleringer som ligger i proposisjonen. Dette er nå i tillegg forsterket og utdypet i flertallsmerknadene. Dette har vært nødvendig for å gjøre det tydelig at dette ikke er, ikke skal være og heller ikke vil kunne bli et sparetiltak for kommunene. Det er jo ikke slik som Eva Nielsen sa, at dette med å sikre ressursene er bundet opp mot en utdyping av begrepene «pedagogisk forsvarlig» og «trygghetsmessig forsvarlig». Nei, det er bundet opp mot den meldingen som vil komme fra Regjeringen når det gjelder Kvalitetsutvalgets innstilling. Jeg har ingen tro på at kommunene ville ha brukt dette som et sparetiltak for skolen, for skolen er et høyt prioritert område i kommunene. Men med de forsikringer som ligger i flertallsmerknadene og det forslaget som flertallet fremmer, burde den siste rest av tvil være fjernet. Motstanden mot å fjerne klassedelingstallet er derfor uten begrunnelse. Når det i tillegg understrekes at basisgruppene skal være pedagogisk og trygghetsmessig forsvarlige, blir frykten for at elevene skal miste sin sosiale tilknytning, ubegrunnet. Å fjerne klassedelingstallet gir skolene stor frihet samtidig som ressurstildelingen sikres. Det er bra for skolene, ikke minst er det bra for elevene. Når det gjelder de endringer som må gjøres i loven for øvrig, ved at klassedelingstallet fjernes, støtter Høyre de forslag som framkommer i proposisjonen. Vi ser at vi vil komme i mindretall på dette punktet, og vi vil derfor subsidiært stemme for flertallsforslaget under II når det kommer til avstemning. Til slutt: skoleledelse og krav til kompetanse for rektor. Vi er tilfreds med den åpning som nå kommer for at personer som mangler godkjent utdanning for tilsetting i undervisningsstilling, kan tilsettes som rektor. Dette er en viktig åpning. Og det er jo faktisk slik at det finnes forballtrenere som er meget dyktige trenere, selv om de ikke har spilt fotball på høyt nivå. Realkompetanse kan være et godt utgangspunkt for å bli en dyktig skoleleder, både i forhold til pedagogikk og ledelse. Samtidig er flertallet klart på at formell pedagogisk kompetanse er viktig, men etter min mening er det av stor betydning at vi nå får åpning for at også realkompetanse kan gi mulighet for å bli rektor ved en skole. Flertallet understreker også viktigheten av at skolelederutdanning vektlegges, og jeg vil i den forbindelse vise til debatten om melding om lærerutdanning for et år siden, der nettopp ønsket om en skolelederutdanning – en rektorskole – ble vektlagt. Skoleeier får nå mulighet til å vurdere på en bredere basis søkere til rektorstillinger, og kan i større grad tilsette ut fra de lokale ønsker og behov. Også på dette punkt åpnes det for større lokal handlefrihet. Også dette burde bejubles rundt om på lærerværelser og i den enkelte kommune. Jeg er svært glad for den åpningen som nå kommer, både som politiker og faktisk ut fra min bakgrunn som rektor i ungdomsskolen. Dagens vedtak er et skritt videre for å gi skolen, den enkelte skole, muligheter for å utnytte egne ressurser på en best mulig måte og i forhold til egne behov. Det gir en bedre skole, en skole med økt kvalitet.