Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2011-11-24:
I går hadde jeg en utrolig inspirerende dag på Rakkestad ungdomsskole i Østfold. Skolen arrangerte GründerIdol, og niendeklassingene boblet over av ideer til hva de kunne drive med i den elevbedriften de skal bygge opp og drive det neste halvåret. Rakkestad ungdomsskole har laget sin egen plan for hvordan entreprenørskap som tema og metode skal prege undervisningen de tre årene elevene går der. Slik skal de dyrke fram talenter og framtidens bedriftsetablerere. Hvorfor denne historien fra Rakkestad? Jo, fordi det er en ny påminnelse om hvor viktig læreren er. I 2010 opplevde Rakkestad ungdomsskole at en av deres lærere ble kåret til årets entreprenørskapslærer i Norge. Hennes kunnskap og engasjement er en viktig forklaring på skolens suksess med elevbedrifter og på at øvrige lærere helhjertet har sluttet opp om en slik tverrfaglig satsing. Faglig sterke lærere er viktig for de flinke elevene, men antagelig enda viktigere for dem som sliter. Det er mye lettere å hjelpe elever med spesielle behov om man har et større repertoar å spille på. Fungerer ikke den ene innfallsvinkelen, fungerer kanskje den andre eller den tredje. Kunsten er å kunne variere undervisningen slik at en treffer alle elevene og kan løfte deres kunnskaper og ferdigheter. Dette er en utfordring på alle trinn i skolen og for at undervisningen kan tilpasses slik at den passer like godt for gutter som for jenter. Høyre mener gode lærerutdanninger og systematisk etter- og videreutdanning er hovedsvaret på hvordan norsk skole kan løfte elevene til enda bedre læringsresultater. Derfor mener Høyre det er behov for en kraftsatsing på kompetanseheving hos norske lærere nå – og lærerne selv ber om det. Forskerne er samstemte i at faglig og pedagogisk perfeksjonering hos lærerne er veien til en bedre skole. Statsbudsjettet for 2012 svarer ikke på denne utfordringen. Bevilgningen til etter- og videreutdanning står på stedet hvil og betyr da en realnedgang. I den fornyede strategien Kompetanse for kvalitet presterer regjeringen å justere ned ambisjonene for hvor mange lærere som hvert år skal få et videreutdanningstilbud, og regjeringen pålegger sågar lærerne en større del av regningen. Resultatet er at færre lærere får videreutdanning, og tusenvis av lærere må vente på ubestemt tid. Regjeringen spenner aktivt bein under sine egne muligheter til å lykkes med tidlig innsats, heve elevenes læringsutbytte og få ned frafallet. Høyre tar på største alvor den kompetanseutfordringen vi faktisk har i skolen. Derfor har Høyre foreslått både en ny kostnadsfordeling og en halv milliard ekstra til kompetanseheving for lærere i 2012. Staten må sørge for at videreutdanningen tilretteslegges slik at flere lærere kan ta imot tilbudet, og, om ønskelig, også kombinere videreutdanning og jobb. Med Høyres opplegg tar staten en vesentlig større del av regningen. Dermed vil kommunenes egne midler rekke til flere lærere. Med Høyres opplegg vil statens årlige satsing på videreutdanning nærme seg 1 mrd. kr, og 4 000 lærere vil hvert år kunne få tilbud om videreutdanning. Dette er mer enn en dobling sammenlignet med regjeringens budsjettforslag. I et avisinnlegg nylig kommenterer kunnskapsministeren Høyres storsatsing på lærerne og viser til at dette har en økonomisk side. Ja, tenk det! Selvsagt har det det, og det er et uttrykk for Høyres bevisste prioritering av skolen. La det ikke være noen tvil: En god skole står øverst på Høyres prioriteringsliste. Mener vi alvor med rett og plikt til videreutdanning for lærere, er en storsatsing på lærere, som Høyre nå foreslår, helt avgjørende og helt nødvendig. Samtidig vil Høyre sende det signalet til samfunnet at lærerne er en yrkesgruppe som det påhviler staten et særlig ansvar å sikre oppdatert kompetanse. I alle stortingsmeldinger siden de rød-grønne overtok i 2005, er det slått fast et behov for økt kompetanse hos lærerne. Derfor er regjeringen på klar kollisjonskurs med seg selv når det ene statsbudsjettet etter det andre legges fram uten at bevilgningene til etter- og videreutdanning trappes tilsvarende opp. Alle de fine ordene om kompetanseheving for lærerne blir lite verdt når det ikke følger penger med. Regjeringens tafatthet er nokså uforståelig i en situasjon der internasjonale undersøkelser fortsatt viser at norsk skole har et godt stykke vei å gå før vi kan oppnå de resultatene som vi burde ha, sammenlignet med andre land.