trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-06:
Jeg synes det er viktig at en også fra regjeringens side bidrar til å stimulere til en bred samferdselspolitisk debatt. Dette er et tema som opptar veldig mange. Det er klart at vi bør både sende ordet fritt-innlegg og delta i debatter både i og utenfor dette hus for både å skape debatt og også bidra til bedre faktagrunnlag knyttet til samferdselsdebatten. Derfor er det helt riktig at jeg har engasjert meg i den debatten. Det er min oppfatning at det er svært mange myter omkring samferdsel, og også at opposisjonen – ikke minst gjennom representanten Hoksrud – bidrar til å opprettholde en del av mytene. Jeg er av den oppfatning at det er viktig å få fram de reelle tall for hva som er gjort fra regjeringens side i løpet av de siste årene, som jeg også prøvde å si i mitt innlegg, både når det gjelder jernbaneinvesteringer, og når det gjelder veiinvesteringer. Jeg kunne selvsagt føyd til enda flere myter, men jeg syntes det var viktig å få det fram, fordi representanten Hareide har vært ute akkurat i de tider og sagt en del ting omkring vei(presidenten klubber)(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-06:
Jeg er enig i at luftfart er en viktig del av det samlede transportsystemet i Norge. Jeg er også enig i at Avinor er en velfungerende og god organisasjon som en må bygge videre på. Regjeringen kommer til å gi Stortinget atskillige muligheter i løpet av våren til å diskutere luftfartens videre utvikling og også Avinors planer for bl.a. flyplassutbygging og videre utvikling av egen organisasjon. Vi kommer som regjering tilbake til Stortinget både gjennom Nasjonal transportplan, fordi luftfart jo er en del av hele transportplanen, og også som en eiermelding for Avinor, der Stortinget vil få mulighet til å drøfte i sin fulle bredde både de problemstillingene Sortevik tok opp, og en rekke andre problemstillinger.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-06:
Jeg tror temaet om hvorledes en får mer igjen for de ressursene en setter inn på samferdselsområdet, blir viktig framover. Det har jeg også gjentatt i en rekke sammenhenger. Det bør ikke føre oss over i en ensidig debatt om hvorvidt en skal innføre 10, 15 eller 20 OPS-prosjekter, som har den ulempen at de binder opp store ressurser på statsbudsjettet i årene framover for framtidige regjeringer. Derimot bør vi se på små og store ting, både innenfor vei og innenfor jernbane. Det er ikke slik at det er det offentlige som bygger i dag; det er private entreprenører som bygger for det offentlige. Det f.eks. å se på en økt grad av utenlandske entreprenører og nye og smartere kontraktsstrategier slik at en får utnyttet ressursene best mulig, er to eksempler som kommer i tillegg til de allerede gode eksemplene som jeg har gitt i en rekke sammenhenger, nemlig muligheten en har til en rask og effektiv utbygging langs Gudbrandsdalen, og de tankene en har om nye måter å gjøre det på når det gjelder drift og vedlikehold på Helgeland.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-06:
Ja, bompenger er et akseptert system. Det bidrar ikke til at staten låner, men det bidrar til at fylkeskommunen tar opp lån gjennom bompengeselskapene. Det har representanten Hareide helt rett i. Det systemet fungerer godt, men det at en i tillegg skal opprette noen statlige låneordninger, er en smule merkverdig, for det systemet en har i dag, fungerer godt – det har politisk oppslutning, det har lokal oppslutning, og det er også fleksibelt nok. Jeg tror faktisk at debatten om alternativ finansiering i større grad handler om jernbane. Det handler kanskje egentlig heller ikke om tilleggspenger til jernbanen, for jeg tror jernbanen blir veldig avhengig av statsbudsjettet i årene framover. Men det handler om hvordan en organiserer jernbaneutbyggingen, for det å få kortere reisetid på jernbane er så avhengig av at en får en sammenhengende utbygging. Det ser vi for Vestkorridoren, som går fra Lysaker, som det tok ti–elleve år å bygge, og der en antakelig hadde en del kostnadsøkninger nettopp ved at det var en lang utbyggingstid og en ikke fikk noen gevinst før en hadde fått ferdig den sammenhengende utbyggingen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-06:
Samlet sett synes jeg det har skjedd en veldig positiv utvikling når det gjelder miljøvennlige drivstoff i det norske transportmarkedet og i den norske bilparken de siste årene. Det gjelder ikke bare hydrogen; det gjelder også, som flere av representantene har vært inne på i debatten så langt, også den kraftige økningen av elbiler i Norge. Det gjelder også, synes jeg, en del av de større byenes satsing på alternative drivstoff knyttet til busser og bussvirksomhet, og det kan være litt forskjellig. I den sammenhengen kan vi også se på gassbuss som en mulighet i tillegg til dem som går på ren elektrisitet. Det er valgt litt ulike løsninger. Regjeringen kommer til å støtte – og fortsette å støtte ulike – løsninger for alternative drivstoff knyttet til bilparken. Vi kommer også til å støtte Transnovas virksomhet på dette området framover, men det er klart at skal Transnova lykkes her, tror jeg at de også må breie ut virksomheten og få inn flere krefter, gjerne fra det private, som kan bidra til å støtte opp om en langsiktig, lønnsom utvikling på dette området.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-06:
Jeg tar ordet fordi jeg synes jeg fikk sagt litt for lite om Dokument 8:5, og har lyst til å utfylle det litt. Jeg nevnte i replikkordskiftet så vidt spørsmålet om kontraktstrategier, men jeg tror selvsagt også at det finnes andre tiltak som er viktige i den sammenhengen når det gjelder organisering. Det ene er muligheten for å redusere antallet bompengeselskap – rasjonalisere bompengeselskapene. Det å sørge for at transportetatene driver mest mulig effektivt er selvsagt viktig uansett hvordan de er organisert. Men jeg tror fortsatt at en av de viktigste flaskehalsene knyttet til organisering er planleggingstiden. For å få bygd mer sammenhengende og raskere, er planlegging selve nøkkelen, og da må selvsagt alle parter i prosessen bidra. Som representantene i salen er kjent med, vil det gjelde både stat, samferdselsetater og lokaldemokrati. Dokument 8-forslaget handler i stor grad om OPS. Jeg er ikke dogmatisk på OPS. Jeg skulle ønske Høyre også hadde vært litt mindre dogmatisk omkring OPS, og erkjent at resultatet av evalueringene er ganske varierende. Riktignok kan det hende du sparer litt tidsmessig, men det er ikke sikkert at OPS er en forutsetning for å gjøre det. Om du sparer noe på kostnader er usikkert, og tallene fra Den europeiske investeringsbanken viser altså det motsatte. Så er det sånn at OPS skaper store bindinger på budsjett 30 år framover i tid. Jeg tror ikke at Høyres partikollegaer i Storbritannia synes det er veldig hyggelig å betale på Tony Blairs utskeielser når det gjaldt OPS-prosjekter tidlig på 2000-tallet. Det må en også ha i mente når en diskuterer OPS som metode. Jeg har også lyst til å si at når det gjelder Jernbaneverket, er jo et av problemene med Jernbaneverket at den omorganiseringen som ble forsøkt gjort, og som den rød-grønne regjeringen stoppet, medførte mange nokså rundelige sluttpakker som igjen førte til at man tappet Jernbaneverket for kompetanse som det har vært krevende å skulle bygge opp igjen etterpå. Det er klart at den kompetansen er noe av det man trenger innenfor bl.a. signalfaget i årene framover. Så må jeg få lov å si til representanten Hoksrud at de 950 km asfalt vi skal dekke, ikke bevilges av store prosjekter – de bevilges av drift og vedlikehold. Så når representanten Hoksrud skal sammenligne bompenger og statlige bevilgninger, bør han inkludere litt mer enn den posten han vanligvis inkluderer, for asfalten ligger altså en helt annen plass – bare så det er sagt. Så har representanten Toppe helt rett i det at trafikksikkerhet handler både om vei og om trafikant. Fremskrittspartiet er stort sett imot det meste av de tiltakene på trafikksikkerhet som handler om trafikantene, og det er sørgelig.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2012-12-06:
Jeg er glad for at Stortinget i dag gir tilslutning til regjeringens forslag om delvis bompengefinansiering av utbyggingen av fv. 33 mellom Skreifjella og Totenvika i Oppland. Det går fram av innstillingen at det er enighet i hele komiteen om at prosjektet på fv. 33 er en viktig oppgradering av veien, og komiteen er også fornøyd med at vegen skal gjøres tryggere for gående og syklende ved å etablere 5,4 km gang- og sykkelvei. Det betyr at det vil gi dem som bor langs denne veien en bedre hverdag også ettersom mange boliger nå kommer til å bli skjermet for støy og får sikrere avkjørsler. Forslaget fra regjeringen om delvis bompengefinansiering av prosjektet får støtte fra alle parti, bortsett fra Fremskrittspartiet. Å gi klarsignal til finansiering av dette prosjektet vil innebære at fv. 33 blir mer trafikksikker og får bedre framkommelighet. Veien får også en gjennomgående fartsgrense uten reduksjoner helt ned mot 30 km/t, som dagens vei har. Jeg er veldig glad for at veien også blir rassikret. Dette var en veldig rasutsatt vei, og det er det ikke så mange veier som er på Østlandet. Men dette er en av de veiene som har stort behov for rassikringstiltak. Derfor blir også prosjektet tildelt 178 mill. kr i statlige midler. Tilskuddet skal resultere i byggingen av Falkentunnelen forbi den rasutsatte strekningen. Opprustningen av veien er viktig for lokalbefolkningen, men den er også viktig for lokalt næringsliv. Dette er den viktigste forbindelsen til Oslo og Gardermoen for denne delen av Oppland. Mye av industrien i Gjøvik-regionen benytter også denne veien mot Oslo i stedet for rv. 4, bl.a. på grunn av den store stigningen over Lygna. Veien som nå blir opprustet, er en fylkeskommunal veg, og det er derfor Oppland fylkeskommune som er veieier. Bompengesøknaden som Stortinget nå gir sin tilslutning til, er utarbeidet av fylkeskommunen. Jeg mener at Stortinget bør støtte den type lokale initiativ der det er snakk om fornuftige veiprosjekt. Staten er også her med på å bidra med tilskudd slik at veien blir rassikker, og jeg viser i den sammenheng til hele komiteen, inkludert Fremskrittspartiets medlemmer, er enige om at det omtalte prosjektet er et klokt prosjekt og bør gjennomføres, selv om det kan være uenighet om finansieringen.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Det framlagde budsjettforslaget ber i seg mykje godt av både kjærkomne opprustingstiltak, ferdiggjering av påbegynte samferdselstiltak og igangsetjing av nye viktige prosjekt. Berre i mitt heimfylke, Hordaland, vil det verta satsa milliardbeløp neste år. Ekstra gledeleg er det at det framlagde budsjettforslaget har oppstartsløyving til fleire prosjekt som vert viktige for fylket. Dette er prosjekt som kanskje ikkje får dei heilt store summane i dette budsjettet, men som får den viktige oppstarten no, og som til dels vil få store beløp i dei påfølgjande budsjettåra for å kunna ferdigstillast. Det gjeld m.a. ny fiskerihamn i Austevoll, som er eit prosjekt som faktisk no vert framskunda med eitt år i forhold til det som har lege i Kystverket sitt handlingsprogram. Det vil ha mykje å seia for den store havfiskeflåten i kommunen. E39 Svegatjørn–Rådal får ei viktig oppstartsløyving på 100 mill. kr. Begge desse løyvingane skulla vera klare døme på at det ikkje er hald i myten om at denne regjeringa ikkje gjer noko godt i Framstegsparti-styrte kommunar. Sist, men slett ikkje minst, må eg sjølvsagt òg nemna oppstartsløyvinga til bygging av dobbeltspora jernbane frå Bergen – via ny tunnel gjennom Ulriken – til Arna. Her vil det òg koma ny stasjon i Arna, og det heile vil verta utstyrt med moderne og framtidsretta signalanlegg. Dette prosjektet er òg ein viktig start på opprustinga av Vossebanen, som i tillegg er eit viktig ledd i oppgraderinga av Bergensbanen. Høgre sitt budsjettforslag kan ved første augnekast sjå ut som ein auke på 1,45 mrd. kr til samferdsel, i høve til regjeringa sitt forslag. Det ein likevel må merka seg, er at Høgre sitt alternative budsjett òg har i seg kutt på 1,5 mrd. kr til regional utvikling i fylkeskommunane og kutt på 0,5 mrd. kr i overføringar til fylkeskommunane. Fylkeskommunane vil med eit slikt opplegg verta vesentleg svekt, og vinninga går med dette langt på veg opp i spinninga. Ein auke på 800 mill. kr til riksvegar hadde nok kome vel med for riksvegane, men fylka har fire–fem gonger så mykje veg som staten, og dei har i tillegg ansvaret for kollektivtrafikken. Kutt til fylkeskommunane vil då naturleg nok gå ut over deira satsing på veg og kollektivtrafikk.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Jeg er i hvert fall glad for at vi er enige om målet, jeg undres litt mer på hvordan man skal nå målene. Det får vi forhåpentligvis tid til å diskutere, ikke minst når vi legger fram neste Nasjonal transportplan. Når det gjelder revisjon av havnesikringsregelverket, tilpasses regelverket bedre til ulikhetene i norske havner og havneanlegg, samtidig som det internasjonale havnesikringsregelverket gjennomføres på en korrekt måte. Prinsippet i utkastet til de nye bestemmelser om at det bare er ISPS-godkjente havneanlegg som kan motta ISPS-skip, er ikke noe nytt, og det er ikke noe som juristene i Kystverket har kommet på. Det er en videreføring av krav i dagens havnesikringsforskrift, helt i tråd med det internasjonale havnesikringsregelverket, som Norge faktisk er forpliktet til å implementere. For at en havn kan motta og betjene den typen båter, må havneanleggene gjennomføre sikringstiltak og få ISPS-godkjenning.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Når det gjelder avgiftsregelverket, ligger det under finansministeren. Jeg skal ta meg vel i vare for å snakke om kollegers saksfelt. Jeg regner med at det blir anledning til å stille spørsmålet til rette vedkommende statsråd. Når det er sagt, vil jeg si at jeg er veldig opptatt av at Redningsselskapet skal få gode rammebetingelser. Jeg har en post på mitt budsjett med direkte bevilgning til Redningsselskapet. I forbindelse med behandlingen av budsjettet i fjor var det veldig mange, ikke minst rød-grønne politikere, som var opptatt av å opprettholde Redningsselskapets aktivitet – det å unngå at båter ble lagt i opplag. Nå registrerer jeg av forslagene som ligger her, at den skal økes for å ta i bruk nye kapasiteter. Det er det sikkert veldig gode grunner for, men når vi vurderer den totale beredskapen, er Redningsselskapet én del av den. Jeg er opptatt av å videreføre den.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Når det gjelder sandtakpolitikken i Sør-Trøndelag, tror jeg at jeg skal overlate den til andre. Det finnes en del lokale politikere som absolutt bør gå inn i den diskusjonen. Når det gjelder dialogen i regjeringen, kan jeg se min kollega rett i øynene og si at den er meget god, og at vi har en meget god prosess. Vi er godt i gang med arbeidet med neste Nasjonal transportplan. Jeg kan støtte representanten Myraune i at den samhandlingen er veldig viktig, og at den samhandlingen er veldig god. Det handler selvfølgelig om å få gode overganger mellom de forskjellige transportformene. For som jeg har sagt tidligere i denne sal, er det veldig få varer som har sitt utgangspunkt i én havn og sitt endepunkt i en annen. Det må flere transportmidler inn i bildet. Da er det kjempeviktig å ha akkurat disse gode knutepunktene. Det vil vi nå gå ekstra grundig gjennom i forbindelse med arbeidet med neste Nasjonal transportplan.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
I min verden er 20 mill. kr kraftig. Jeg kjemper for beløp som er langt mindre enn det, kan jeg betro representanten. Og i den grad han kan komme til å havne i regjering, vil nok Halleraker oppleve at 20 mill. kr faktisk er verdt å kjempe for. Det kommer jeg til å fortsette å gjøre, også på Kystverkets område. Så bringer representanten inn et nytt havneprosjekt her, noe innseiling Florø faktisk er. Det er ikke med i Nasjonal transportplan 2010–2019. Da vil 20 mill. kr komme godt med, både til planlegging og gjennomføring av dette prosjektet, for det er et prosjekt som er kostnadsberegnet til 38 mill. kr. Det er ikke tatt med i Nasjonal transportplan, men jeg vil vurdere dette i lag med de andre prosjektene, for jeg har også fått det beskrevet som et godt prosjekt, og jeg registrerer at jeg har flere rød-grønne politikere med meg i den vurderingen. Det er et av de prosjektene som blir med i vurderingen. Men da ber jeg så pent om at man ikke kutter i de pengene som vi trenger for å få gjennomført det.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Jeg registrerer at det er store forventninger, og det gjør at man får enda mer lyst til å innfri de forventningene, for dette er helt avgjørende også på andre transportområder. Jeg er redd for at hvis vi ikke lykkes med dette, er det ikke nok med firefeltsvei fra Svinesund. Vi må ha vesentlig flere felt tilgjengelig, for den største havnen når det gjelder norsk varetransport, er faktisk Gøteborg. Ja, den varestrømsanalysen skal selvfølgelig se på potensialet, og den skal se på balansen. For det er én ting å ha last den ene veien, det er en fordel å ha last andre veien også, for å få god butikk. Det vil opplagt bli et av de områdene som man ser på. Ja, noe av det håper jeg absolutt skal greie å nå Nasjonal transportplan. Vi har nok ikke alle svar i Nasjonal transportplan, men jeg legger til rette for at vi kan gjennomføre så mange som mulig av disse tiltakene, og da er varestrømsanalysen og en oppfølging av den noe av det som står først i køen.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Sikker kommunikasjon under krise er helt vesentlig, og i så måte vil Nødnett gi oss en løsning vi så langt ikke har hatt. Den er langt bedre og tryggere enn tidligere løsning. Men det vi erfarte med Dagmar både på Vestlandet og i det sentrale Østlandet, viste at vi trengte å forsterke back-up-kapasiteten, og det er gjort betydelige investeringer allerede for å sikre det. Når det gjelder eksemplet som representanten Hoksrud nevnte knyttet til Ila, er det tatt tak i og utbedret. Det er også noe av det vesentlige som skjer nå, nemlig at der hvor nettet viser seg å ha svakheter som må utbedres, tas det tak i det og ryddes opp med tanke på at dette skal leveres som Stortinget har forutsatt.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Det å sikre at nødnettet blir levert som forutsatt, og at ikke minst feilretting gjøres skikkelig, er sentralt for å sikre leveransen. Direktoratet for nødkommunikasjon har hatt kontakt med de ulike nødetatene og brukerne, med sikte på å utbedre feil. Det representanten Schou tar opp her, nemlig å sette brukermedvirkningen i et system, har jeg for min del ikke utelukket, og det er sentralt for oss å sikre – i dialog med direktoratet – at vi får opp en modell som sikrer brukerinteressene på en best mulig måte.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Jeg er kjent med hvordan konseptet for Øvelse Tyr ga en spesiell løsning når det gjaldt Direktoratet for nødkommunikasjon, og at deres deltakelse i den øvelsen derfor var meget begrenset. Jeg ser det som helt sentralt at nødetatene øver og at de øver sammen med de relevante aktørene. Sikker kommunikasjon for god krisehåndtering er viktig. Det er i alle fall min hensikt at der hvor det er naturlig, må også direktoratet delta i slike øvelser.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Det har alltid vært slik at nødnettprosjektet har hatt en ansvarlig statsråd, og jeg kan bekrefte at det for denne statsråden er svært viktig å få gjennomført dette prosjektet i henhold til plan. Nødnettprosjektet skal sikre tale mellom nødetatene, og gruppesamtaler har det vært viktig å sikre på en god måte i lukket nett. Dette får vi på plass i henhold til plan, basert på TETRA-teknologien, som også landene rundt oss – alle landene i Norden f.eks. – bruker. Ved å legge denne såkalte TEDS-teknologien på TETRA-teknologien gir det oss en mulighet til også å sende større datamengder gjennom nettet. Dette vil det være prøveprosjekt på neste år, og vi vil selvsagt måtte avvente resultatet, men jeg har forhåpninger til at det gir slik mulighet.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Jeg føler meg trygg på at nødnettet skal gi oss en mulighet for kommunikasjon i kriser, som vi ikke har hatt tidligere. I diskusjonen om nødnettprosjektet er det viktig å holde nødkommunikasjonen som begrep og at det også omfatter andre ting, adskilt fra bare nødnettprosjektet. Når det gjelder nasjonal varsling, handler det derfor om noe annet enn nødnettet. Vi har flere frivillige brukere med i prøveprosjekt allerede, og intensjonen er selvsagt at flere organisasjoner også skal kunne delta. De er viktige aktører i vår redningsmodell. Hvordan dette skal gjøres, vil vi komme tilbake til etter hvert, men jeg kan forsikre representanten om at det er flere med i nødnettet allerede.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Jeg viser til representantforslaget om å utsette implementeringen av datalagringsdirektivet. Jeg deler komiteens flertalls syn på at EUs utsettelse av datalagringsdirektivet ikke har betydning for vår implementering av direktivet. Videre anser jeg at de spørsmål som mindretallet reiser mot direktivet i representantforslaget, er besvart i mitt brev av 19. juni i år til transport- og kommunikasjonskomiteen. Jeg kan ikke se at det har framkommet nye momenter i saken som tilsier en utsettelse av implementeringen av datalagringsdirektivet i norsk rett. Tvert imot mener jeg det er viktigere enn noen gang å få på plass direktivet. Implementeringen av dette direktivet vil gi politiet et helt nødvendig redskap i arbeidet for å skape et tryggere samfunn. Her vil jeg spesielt nevne arbeidet mot terror og kampen mot overgrepsbilder av barn. Det haster med å få implementert direktivet, spesielt med tanke på lagring av IP-adresser. I dag pålegger Datatilsynet alle Internett-leverandører å slette trafikkdata knyttet til IP-adresser etter 21 dager. Utvidelsen fra tre uker til seks måneder er meget viktig for politiets etterforskningsarbeid. I løpet av de siste årene har tilgang til dataopplysninger vært avgjørende for politiet i flere alvorlige saker. Jeg kan f.eks. nevne NOKAS-saken, lommemannen-saken og Baneheia-saken. Trafikkdata har selvsagt også vært svært viktig både for å bekrefte og avkrefte teorier i Breivik-saken. Årsaken til at reglene om datalagring som Stortinget vedtok i fjor vår, ennå ikke er trådt i kraft, er at det er viktig å få på plass regler som sikrer en god og velfundert balanse mellom personvern og kriminalitetsbekjempelse. Stortinget stilte strenge krav til sikkerhet for lagring av data. Det har vært en lang og krevende prosess å skulle utarbeide detaljerte regler for dette. Datatilsynet har utarbeidet konsesjoner for tilbydernes lagring, og FAD arbeider med endringer i personopplysningsforskriften. Videre er det opplyst til meg at Samferdselsdepartementet snarlig vil godkjenne Post- og teletilsynets forskrift om datalagring. Kostnadsspørsmålet er utfordrende og har tatt noe tid å vurdere. Jeg mener det er nødvendig å finne løsninger som både ivaretar politiets behov for denne type data og konkurransevilkårene for tilbyderne i ekombransjen. Valg av kostnadsmodell er derfor ennå ikke avklart, men vil bli forelagt Stortinget i lovs form så raskt som mulig. Det er nå svært usikkert når man kan forvente en revisjon av datalagringsdirektivet i EU. Behandlingen er nå koblet opp mot forhandlingene om forslag til nytt personvernregelverk i EU. Revisjonsforslaget vil ikke bli lagt fram før det er enighet om personvernregelverket. Tidsforskyvingen av denne behandlingen er et ytterligere argument om ikke å utsette vår ikraftsetting av regelverk som implementerer datalagringsdirektivet. Jeg kan til slutt opplyse at nå har også Tsjekkia og Romania tatt de nødvendige nasjonale grep for å innføre datalagringsdirektivet.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Så fikk vi ikke noe svar fra representanten Halleraker. Men vi fikk et svar om at vi kanskje skal få et svar senere, om noen år. Jeg undres litt over at representanten Halleraker og Høyre er så indignert på oss – på de rød-grønne – som støtter en merknad som Fremskrittspartiet tok initiativet til. Og jeg gjentar: Jeg synes kanskje dere burde ta den diskusjonen med det Sønsterud så treffende kalte Høyres forlovede, nemlig Fremskrittspartiet. Så litt om trafikksikkerhet. Jeg er helt enig med representanten Toppe i at Høyre og Fremskrittspartiet er lite opptatt av forebygging. En velger populistvarianten. Da går Fremskrittspartiet mye lenger enn Høyre. Men det er skremmende å se at man har så mye imot ATK-modellen – gjennomsnittsmåling – som helt åpenbart viser seg å være veldig effektiv for det er veldig få førerkortbeslag. Ja, når en leser merknadene, særlig fra Fremskrittspartiet, kan en bli skremt av mindre: Farlig overvåkning, kunstig lave fartsgrenser, og når en går til alkolås-merknaden, er ikke Fremskrittspartiet engang på sikt med på å stille krav til alkolås i offentlige transportmidler. Da er det ikke så lang vei til bensinstasjon og spritsalg, som enkelte fra Fremskrittspartiet foreslo for noen år tilbake. Dette er en trafikkfarlig politikk fra Høyre, og særlig fra Fremskrittspartiet. Så veldig kjapt til representanten Godskesen, som er innom en del lokale saker i Aust-Agder. Ja, forrige regjering sørget ikke for at Arendal–Tvedestrand var på NTP. Jeg tror sågar de tok den ut. Fremskrittspartiet var støtteparti til forrige regjering. Vi fikk den inn igjen. Vi har sørget for en bomdeling, slik at vi er sikret planleggingsmidler og framdrift i saken. Jeg er optimist når det gjelder NTP både når det gjelder Arendal–Tvedestrand og rv. 9. Når det gjelder veien mellom Tvedestrand og Risør, bør ikke den prioriteres – den er i god nok stand, men Vinterkjærkrysset bør prioriteres. Det handler faktisk om å prioritere også. En kan ikke få alt, selv om en ønsker mest mulig til sitt eget fylke.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Representanten Myraune sa at det var ikke så stor forskjell på å bygge vei på vanlig måte og med OPS når det gjaldt finansiering og kostnader. Det er vel rimelig vel dokumenert at OPS er dyrere. Vi har i hvert fall ikke fått noen dokumentasjon på det motsatte. Jeg tror at hvis jeg hadde vært – som det ble sagt tidligere i dag – forloveden til Høyre, altså Fremskrittspartiet, ville jeg blitt frustrert og indignert av å få påstander fra representanten Myraune om at en her farer med usannheter i form av denne merknaden som Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har sluttet seg til. Vi har ikke fått noe svar, verken fra Høyre eller Kristelig Folkeparti, her i salen i dag om at de har lagt inn penger til dette. Men vi får kanskje det svaret om noen år. Vi har derfor våre ord i behold, og synes det er fornuftig å stå inne i den merknaden. Men forloveden må være litt skuffet i dag.
Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Budsjettet for 2013 er eit budsjett for arbeid og velferd. I sju år har regjeringa jobba for arbeid til alle, for velferd til alle og ikkje minst for god infrastruktur. Denne regjeringa vil fortsetja å forbetra Noreg, mens opposisjonen seier at dei vil ta Noreg i ei heilt anna retning. Difor vert valet i 2013 eit retningsval. Valet vil stå om velferd og fellesskap eller skattekutt til dei som har mest frå før. For det er slik at dersom ein skal bruka dei same pengane – Høgre forsikrar jo om det gong på gong – og ein skal ha store skattekutt, vert det mindre pengar til velferd. På samferdselsbudsjettet er det alltid diskusjon om kven som har mest pengar, og kven som kan koma fortast i mål med prosjekta. Eg merkar meg at Høgre seier at dei har mykje høgare satsing på jernbane enn regjeringa – og då er det 15 mill. kr til ein heis! Vel, vel ein heis er bra i og for seg, men det kan vel ikkje kallast den store satsinga. Eg deltok òg på eit møte her i Stortinget med alle ordførarane frå heile intercitytriangelet. Kravet frå ordførarane var at intercity skulle stå ferdig til 2023. På vegner av Arbeidarpartiet måtte eg svara at det må me koma tilbake til i samband med ny nasjonal transportplan. Men Høgre, dei sa ja! Men i førre veke måtte Erna Solberg gå inn og korrigera dette, til 2030. Eg trur faktisk det er viktig at me er realistiske her. Me i Arbeidarpartiet satsar på jernbane. Det har me synt gjennom kvart budsjett frå 2005 til no. I dag er det ein veldig god dag. I går kveld vedtok kommunestyret i Ski både reguleringsplan for Ski stasjon og for Follobanen. I dag skal me vedta 827 mill. kr til nytt dobbeltspor Oslo–Ski, det vil seia Follobanen – planlagt byggjestart er i 2014. Dette er viktig for Ski og Follo, men òg for Oslo og Østfold. Ikkje minst er det viktig for miljøet. Det å få flest mogleg av pendlarane over på tog vil gje ein veldig god miljøeffekt. Eg ser av innstillinga at det er kommentert om påkopling frå austre linje. Det må ein løysa. Det er faktisk fullt mogleg å få laga ei påkopling sør for Ski. I mellomtida kan toga frå austre linje kryssa på Ski stasjon. Eg ønskjer at me finn ei løysing slik at me ikkje risikerer nokre utsetjingar på prosjektet. For oppstart i 2014 er avhengig av at alt går etter planen. Eg vil oppmoda alle politiske parti, både frå Østfold og Akershus, til å prøva å jobba for ei løysing. For det er ingen som er tent med forseinkingar. Eg har merka meg gjennom debatten her i dag at mange skulle ønskt at spaden allereie var sett i jorda. Det ønskjer eg òg, men eg skjønar at me må regulera og planleggja ferdig før me kan byggja.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Det er helt utrolig å registrere at representanten de Ruiter fremdeles, etter syv år på Stortinget, ikke klarer å se forskjellen på konkurranseutsetting og privatisering. Det er ikke grenser for hvor mange temaer man kunne fokusert på når det gjelder infrastruktur og den feilslåtte politikken som føres på området. Jeg skal konsentrere meg om én hovedsak, nemlig E39 fra Kristiansand til Stavanger. Sørlandet er på topp som eksportfylker. Prognosene for landsdelen viser stor vekst inn i framtiden. E39, denne veistrekningen mellom Kristiansand og Stavanger, er stort sett en tofelts smal vei – svingete, bakkete, med ørten tuneller som er så mørke og trange at det ikke er til å undres over at noe går galt. For det gjør det både titt og ofte. Dette er en av landets mest ulykkesbelastede strekninger. De siste ti årene har altfor mange mistet livet. Tallet på alvorlig skadde personer er skyhøyt. Mange klattverksprosjekter har blitt utført de siste 30 årene på veien mellom Kristiansand og Stavanger. Men farten har stort sett blitt redusert fra år til år, så det kan virke som om dette er det eneste midlet man har til å regulere ulykkesfrekvensen. Store deler av E39 mellom disse byene har nå 60 km/t som fartsgrense. Selv nye traséprosjekter går ut på dato før de blir åpnet, som broen over Fedafjorden. Det var så galt at flere aktører innen samferdsel avsto fra å delta på åpningen for å markere at dette holdt ikke mål. Det planlegges på nytt med klattvis utbedring, herunder rundkjøringer som medfører at trailere og annen tungtrafikk må bremse ned til 20 km/t for å komme rundt. Er det mulig at man klarer å lukke øynene for behovet? Hvorfor ikke bygge planfrie kryss i stedet for rundkjøring? Det må da være samfunnsøkonomisk riktig å unngå så dårlige løsninger som disse rundkjøringene. Billig, ja vel, men elendig. Så til disse tallene som blir lagt fram. NHO har bestilt en rapport, og vi har fått vite fra Cambridge Analytics at det er blitt brukt tall som ikke holder vann. Så disse tallene som legges til grunn for norsk veibygging, holder ikke mål. De er direkte feil. I tillegg er de kost–nytte-modellene som er brukt, veldig mangelfulle fra Vegvesenets side. Det betyr at nesten alle prosjektene da blir vurdert som samfunnsøkonomisk ulønnsomme, på feil grunnlag. Rapporten peker bl.a. på reisepålitelighet, økende nytte for trafikantene over tid og regional utvikling som faktorer som burde vært med. Så hvor er fokuseringen på langsiktigheten, på samfunnsnytten, på overlevelse og sist, men ikke minst, bruken av nåtidens overskudd av kapital for å sikre framtidens Norge?
Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Når man leser Høyres og Fremskrittspartiets alternative budsjett for 2013, får man et klart inntrykk av at det står svært dårlig til i dette landet. Fremskrittspartiet viser sågar til at man har det bedre i Albania. Andre undersøkelser viser det stikk motsatte. Vi har det ikke så verst i dette landet. Faktisk blir det påstått at vi er verdens rikeste og beste land å leve i, også når man måler i annet enn penger. Professor Bo Sandemann Rasmussen ved Aarhus Universitet viser til at det er gjennomført mange økonomiske reformer i de nordiske landene de siste årene. Det gjør oss bedre rustet til å takle de utfordringer som eldrebølgen vil innebære for velferdsstaten. Jeg er ikke i tvil om at det kan være veistrekninger i Albania som er bedre enn enkelte veistrekninger her i landet. Men jeg er også ganske sikker på at dersom man spør folk i Albania om de heller ville hatt et velferdssamfunn som det man har i Norge enn den ordningen man har i Albania, tror jeg de hadde valgt vårt. Jeg er også sikker på at vi vil finne flotte veistrekninger i ganske mange land i Sør-Europa, der det har vært investert i milliardklassen over flere år. Jeg vet at mange av disse landene heller ville hatt vår velferdsmodell, der vi ser mange ting i sammenheng, og bygger ut i forhold til det. Det er nemlig sånn at vi må se flere ting i sammenheng, hvilke konsekvenser de forskjellige tiltakene har, før vi kan realisere ønskene våre. Det var jo dette som skjedde under den forrige regjeringen, Bondevik II. De hadde ikke den samme tro på framtiden rent økonomisk som vi har, parkerte sin egen NTP, og bevilget langt under det de selv hadde lagt opp til der. Nå sier Høyre: «Disse medlemmer følger opp Høyres transportplan 2010–2019». Det er flott, men kan vi tro på det? Vi har derimot lagt et høyt ambisjonsnivå i vår NTP – og vi følger den, med formidabel takt i finansieringen. Til samferdselsformål øker budsjettet med 12,4 pst. fra 2012 til 2013. Du snakker om gjennomføringskraft! Høyre gjentar seg selv i budsjettinnstillingen. Der står det at OPS er en form for ny idé og bedre løsning. Men hva er det nye med OPS? Vi har jo prøvd dette helt siden årtusenskiftet. Er det sånn Høyre fremmer nye ideer, ved å hente fram gamle, utprøvde metoder og så pakke den gamle ideen inn i nytt og glanset papir? Vi er for nye og bedre ideer. Vi ønsker stadig flere veiprosjekter realisert, og vi ønsker å vurdere nye finansieringsmuligheter. Men vi kan ikke med hånden på hjertet se for oss at det i Norge skal være nødvendig å få hjelp av private til å finansiere dette. Vi har penger som vi bruker hvert år, og vi trenger ikke ta i bruk den velkjente og dyre avbetalingsmetoden.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Mange kommuner på Romerike lurer på hvor og når den tredje rullebanen på Gardermoen skal bygges. En tredje rullebane vil ha store konsekvenser for reguleringsplanene til kommunene og bruken av arealer rundt flyplassen. Det er en frustrasjon å spore i kommunene, og det sprer seg en usikkerhet: Skal banen ligge på øst- eller vestsiden av eksisterende flyplass? Foreløpig er det ikke avklart om en tredje rullebane skal bygges i det hele tatt – man venter på regjeringen. Regjeringen er en flaskehals her, når det gjelder å gi signaler til kommunene. Det primære for kommunene må være å få en foreløpig båndlegging av det anbefalte utbyggingsområdet. Det ville gjøre at man kunne se framover – ikke sånn som i dag, at man er på stedet hvil og ikke får utviklet kommunen sin videre – og unngå situasjoner hvor bebyggelse på området gjør det vanskelig å videreutvikle Gardermoen-området. Det er gjennomført flere høringer og flere utredninger, og saken ligger nå hos regjeringen. OSL forventer en sterk vekst i trafikken. Derfor bygger man nå ut terminalområdene. Man mener at det også vil bli behov for en tredje rullebane på Gardermoen om noen år. Men hva gjør regjeringen? En tredje rullebane på Gardermoen vil imidlertid ha store konsekvenser for vertskommunen og nabokommuner og ikke minst for bomiljøet og støyen rundt Gardermoen flyplass. Kommunene det er snakk om, opplever for tiden en sterk befolkningsvekst. Det vil åpenbart være en stor fordel for både de berørte kommuner og boligbyggerne at man snarest mulig får avklart hvor den tredje rullebanen skal ligge – øst eller vest for eksisterende flyplass. Jeg vil derfor overfor forsamlingen vise til at Fremskrittspartiet har fremmet et forslag, der vi ønsker å få avklart dette med plasseringen fort – ikke byggingen, men plasseringen. Det betyr at man nå må avklare: Er det behov for den? Det tror jeg det er. Og man må peke på hvor plasseringen skal være.
Heidi M. T. Runningen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-06:
Det satses igjen på jernbane i Norge, og det satses aller mest i Vestfold. Det gleder meg som representant fra fylket og også veldig mange andre vestfoldinger. Til neste år skal vi investere 6,1 mrd. kr i nye jernbanelinjer – 1,3 av disse går til Vestfoldbanen. Om tre år åpnes nye dobbeltspor, fra Holm til Nykirke. Vi skal også få lyntogstandard på disse linjene, slik at toget kan cruise i en behagelig hastighet på 250 km/t. Det blir også full fart på byggingen av nye dobbeltspor med lyntogstandard mellom Larvik og Porsgrunn, noe som vil redusere reisetiden fra 34 til 12 minutter. Det er åpenbart at det vil bidra til å binde Vestfold og Grenland tettere sammen. Jeg synes det er greit å slå fast følgende i den siste budsjettdebatten om samferdsel før neste stortingsvalg: Norge er på sporet igjen, og det skjer med SV i regjering, etter at skiftende regjeringer før oss har forsømt jernbanen i tiår. Denne regjeringen har fullført eller satt i gang jernbaneutbygginger på Vestfoldbanen for 15 mrd. kr. Nå handler utfordringen om å trappe opp og tørre å satse enda høyere. Vi må få sammenhengende dobbeltspor på Vestfoldbanen, noe som vil redusere reisetiden mellom Oslo og vestfoldbyene betraktelig. Dette vil bety en ny hverdag for pendlere og andre som reiser på denne strekningen. Utbyggingen av strekningen på en optimal måte vil koste 40 mrd. kr, ifølge Jernbaneverket. Men når denne utbyggingen i tillegg vil bidra til å redusere CO2-utslippene med 15 000 tonn årlig, synes jeg det er litt som å satse på meg, som er 22 år – da satser man på framtiden. Vi må tørre å gi jernbanen forkjørsrett i samferdselspolitikken. Om vi mener alvor, må vi gjøre jernbanen like god som, eller enda bedre enn, bilen. Da må vi ha gode seter å tilby, vi må ha god Internett-forbindelse, og vi må kjøpe tog som kan utnytte de fartsmulighetene som vi skaper med lyntogstrekningene. Til sist: Toget kan binde sammen regionene med en effektiv transportløsning. Derfor er det viktig at vi i den nye transportplanen også har en strategi for hvordan vi skal binde sammen Vestfoldbanen og Sørlandsbanen, og etter hvert se på en ny kystjernbane til Kristiansand. På denne måten vil nye dobbeltspor på Vestfoldbanen ikke bare bidra til effektiv lokal togtrafikk, men også bidra til å binde sammen landsdeler. Jeg skal si tre poetiske ord som gjelder for jernbanen, og som jeg mener alle stortingspolitikere også burde kjenne seg igjen i: framtidsrettet, moderne og miljøvennlig.
Olov Grøtting (Senterpartiet), 2012-12-06:
Lederen i transportkomiteen sa tidligere i dag: Samferdsel er viktig for folks hverdag. Ja, det er helt sant, og jeg er enig i det. I Østerdalen, der jeg kommer fra, sloss vi lenge for å bli tatt på alvor når det gjaldt samferdsel, det til tross for at vi har den viktigste transportkorridoren mellom nord og sør i Norge gjennom dalføret, der fisken fra nord og varer fra nordvest sendes sørover og ut til markeder i hele Europa. Rørosbanen ville høyresiden legge ned, stamveien vår fikk ikke penger, og stamruteflyplassen på Røros fikk rutetilbudet redusert. Jeg snakker selvsagt ikke om i dag. Jeg snakker om sist gang Høyre satt i posisjon – tiden fram til 2005. Rv. 3, Rørosbanen og også Røros flyplass er viktig for oss som bor langt oppe i Østerdalen, oppe i fjellregionen, og som har en av Norges lengste avstander, målt i reisetid, til Oslo-området, til tross for at vi bor på det som er definert som Østlandet. Samferdsel er helt avgjørende for at vi skal kunne drive næring og leve og bo i vår region. I statsbudsjettet som ble lagt fram høsten 2004, fikk rv. 3 null kroner – ingenting. Det har endret seg. Trygve Slagsvold Vedum, vår nåværende landbruksminister, sa i 2004 at dette skal vi gjøre noe med. Han lovet 100 mill. kr året til denne veien og ble gjort rått og brutalt narr av for det. Men dette løftet har han holdt, og vi har til og med økt det. I dag er situasjonen en helt annen. I Hedmark har vi flere viktige samferdselsprosjekter. Det bygges firefelts vei og dobbeltsporet jernbane i ett og samme prosjekt nede ved Mjøsa, for å nevne noen. Dette er min historie, men den symboliserer også samferdselssatsingen som vi har hatt med den rød-grønne regjeringen og Senterpartiet i Samferdselsdepartementet de siste sju årene. Vi har hatt et historisk samferdselsløft. Ingen tidligere regjering har oppfylt og overoppfylt Nasjonal transportplan slik som den rød-grønne regjeringen har gjort. Og det er grunn til å minne om at vi faktisk hadde store oljeinntekter sist vi hadde borgerlig regjering også – så det er ingen unnskyldning. Det er viktig for distriktene å ha god kommunikasjon med omverdenen, men det er minst like avgjørende for utviklingen i byene våre. Vi kommer til å få en kraftig folkevekst framover, og naturlig nok kommer mye av den i byene. Vi må derfor satse massivt på offentlige kommunikasjoner i og rundt de store byene, slik at veksten kan spres over et langt større område. Jeg er glad for at regjeringen fortsetter den kraftige samferdselssatsingen – som vi har gjort i årets statsbudsjett – og jeg ser fram til ny NTP med en satsing på samferdsel som vil ivareta den varslede store befolkningsveksten på en god måte og sørge for at det fortsatt er liv laga både i Nord-Østerdalen og i andre distriktsregioner i landet vårt.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-12-06:
Satsing på samferdsel er særdeles viktig for næringslivet og for å kunne skape vekst og utvikling i hele landet. Det er viktig for utviklingen av våre eksportnæringer, ikke minst for sjømatnæringen, som har et enormt vekstpotensial. Den nye sjømatmeldingen som er under utarbeidelse, har som mål at Norge skal bli verdens fremste sjømatnasjon. Da er det viktig at vi legger til rette for veier og logistikkløsninger som gjør dette mulig. Det er vi i Senterpartiet opptatt av. I mitt eget hjemfylke, Troms, ser vi fram til opprustingen av E8 Skibotn–Finland grense, som starter opp i 2013. Det er en særdeles viktig strekning for næringslivet i Nord-Troms. Mer enn 85 vogntog fullastet med laks kjører hver uke over Skibotn. Disse vogntogene er avhengig av å rekke tog og fly videre til kontinentet, og særlig for denne næringen er det av avgjørende betydning at staten starter opp veiutbedring på denne strekningen gjennom Skibotndalen. Senterpartiet skulle gjerne sett at det var mulig å få startet opp bygging av ny E8 til Tromsø, som etter planen skulle igangsettes i 2013. Veien skulle finansieres i et spleiselag mellom staten og bompenger, med 50–50-fordeling. Det er beklagelig at Høyre-byrådet i Tromsø kommune har gått bort fra tidligere vedtak og satt en stopper for utbyggingen. Vedtaket innebærer at en vei det har tatt 24 år å kjempe fram, utsettes i flere år. Det er grunn til å frykte at dette vil ha store konsekvenser for trafikksikkerhet og framkommelighet, og jeg viser til at bl.a. et samlet næringsliv i Tromsø reagerer sterkt på at Tromsø kommune hindrer denne viktige utbyggingen. Senterpartiet er i tillegg opptatt av oppstart på to andre viktige strekninger i Troms: utbygging av ny trasé over Sørkjosfjellet og bygging av ny tunnel på strekningen Nordnes–Skardalen. Dette er prosjekter vi har jobbet med over lang tid. Det er derfor positivt at de rød-grønne partiene i avgivelsen av samferdselsbudsjettet understreker betydningen disse to prosjektene har, og viktigheten av at de realiseres raskt. I innstillingen vises det også til at alle uavklarte forhold, som reguleringsvedtak, er brakt i orden. Nå er det viktig å få på plass disse strekningene. Den store satsingen på mineralnæringen gjør at det er særdeles viktig å øke kapasiteten på Ofotbanen, gjennom å framskynde bygging av planlagte krysningsspor. Malmselskapene LKAB og Northland Resources planlegger en kraftig økning i malmtransporten på Ofotbanen. Senterpartiet ser positivt på denne utviklingen. Nå er det viktig at regjeringen gjennom Jernbaneverket fortsetter dialogen med sikte på en avtale der selskapene selv i større grad bidrar til utbyggingen. La meg helt til slutt legge til: Jeg ser fram til bygging av Hålogalandsbrua, som nå kommer på plass. Dette vil bli en ny tidsregning for hele regionen. Det vil binde sammen byene Harstad og Narvik og få til en ny utvikling i dette viktige området.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-12-06:
Innledningsvis kan det være fristende å antyde at opposisjonen kanskje har tatt vel mye Møllers tran når vi hører elendighetsbeskrivelsen de her framsetter. Jeg må si jeg ikke kjenner meg igjen i den beskrivelsen. Så til selve saken: Senterpartiet er opptatt av å legge til rette for næringslivet, og vi er opptatt av forenkling og å unngå unødvendig byråkrati. Forenklingsarbeidet er viktig for å redusere kostnader for næringslivet. Senterpartiet er derfor positive til at det er satt i gang en rekke tiltak for å bidra til nettopp dette, og vi er aktive pådrivere for å oppnå stadig mer forenkling både for næringslivet og for folk flest i det daglige. Effektive rapporteringsrutiner med mest mulig gjenbruk av data og et funksjonelt regelverk medvirker til et effektivt næringsliv. Det er derfor viktig å videreføre og styrke det forenklingsarbeidet som er i gang. Forenklingsarbeidet må ha fokus på konkrete resultat og konkrete innsparinger for bedriftene. Forenklingen må bidra positivt til verdiskapingen, samtidig som vi har et regelverk som tar vare på viktige samfunnsmessige hensyn. Det som imidlertid er viktig å unngå, er unødvendig dobbeltrapportering. Det er noe både Senterpartiet og næringslivet er opptatt av. For øvrig viser jeg til brev til komiteen fra næringsministeren, der det blir vist til en rekke viktige forenklingstiltak som er satt i verk. Dette gjelder bl.a. reduksjon i kravet til minste aksjekapital og at det nå er anledning til å velge bort revisjon for de minste aksjeselskapene – tiltak som har vært etterlyst fra næringslivet i lang tid. Denne regjeringen har gjort noe med det. Med respekt å melde: Det må selv opposisjonen erkjenne. Senterpartiet viser også til satsingen på elektronisk rapportering gjennom Altinn, som framgår i en av merknadene. Senterpartiet er opptatt av å konkretisere forenklingsarbeidet og følge opp resultatene over tid. I denne sammenheng er det viktig å finne hensiktsmessige måter å vurdere resultatene på, slik næringsministeren understreker i sitt brev til komiteen. Jeg viser for øvrig til brev fra statsråden der konkrete vurderinger av alle de 30 delforslagene er gjort.