Ola Elvestuen (Venstre), 2019-11-19:
De menneskeskapte klimaendringene er det største problemet verden står overfor. Klimaendringene vil ha store konsekvenser for matproduksjon, artsmangfold, bosetningsmønster og levevilkår verden over. Det er ingen tvil om at vi står i en klimakrise. Det er en krise som har vært varslet av forskere i flere tiår, og det er en langvarig krise som har konsekvenser for den økologiske balansen på jorda, og som utgjør en alvorlig trussel mot overlevelsen til en rekke arter og for livsvilkårene for oss mennesker. De siste rapportene fra FNs klimapanel forteller oss at det haster. Vi er den siste generasjonen som kan løse krisen. Det gir oss et ansvar til å handle nå. Rapportene fra FNs klimapanel og ikke minst det enorme ungdomsengasjementet vi har sett det siste året, har for alvor satt klima på dagsordenen. Det er trolig det viktigste som har skjedd i kampen mot klimaendringer siden Parisavtalen. Greta Thunbergs sinne i FN er berettiget, og vitenskapen hun viser til, er korrekt. Det er hennes og framtidige generasjoners frihet dette handler om. Om vi klarer å få til endring raskt nok, er det vi vil bli målt på i overskuelig framtid. Selv om vi står i en global klimakrise, tror jeg likevel ikke et stortingsvedtak som erklærer klimakrisen som en nasjonal nødssituasjon, er veien å gå. Krisen er allerede et faktum, og det vi trenger, er handling. Skal vi nå Parisavtalens temperaturmål, er løsningen både omfattende samarbeid på tvers av landegrenser og kraftige utslippsreduksjoner og omstilling i alle land, inkludert Norge. Derfor fokuserer denne regjeringen både på internasjonalt klimasamarbeid og på utslippsreduksjoner nasjonalt. Norge er en aktiv pådriver i de internasjonale klimaforhandlingene. Neste år skal partene til Parisavtalen melde inn nye nasjonalt fastsatte bidrag. Norge har allerede kommunisert at vi vil forsterke vårt klimamål til FN i 2020, og vi jobber målrettet og bredt for at land skal bli mer ambisiøse i klimapolitikken og iverksette gode klimatiltak. Bevaring av regnskog er et godt eksempel på dette. Men vi må også ta ansvar for egne utslipp. Heldigvis peker pilene nå i riktig retning: For tredje år på rad gikk de norske utslippene ned. Men tempoet i omstillingen må opp. Derfor vil regjeringen melde inn et forsterket norsk klimamål under Parisavtalen neste år. Vi skal også legge fram en plan for hvordan vi skal kutte utslippene i ikke-kvotepliktig sektor med 45 pst. sammenlignet med 2005-nivå. Miljødirektoratet jobber nå sammen med andre etater for å gi oss et oppdatert faglig grunnlag for denne planen. For å lykkes må vi bygge videre på det som fungerer i norsk klimapolitikk. Vi må utvide elbilsuksessen til tyngre kjøretøy, skipsfart og etter hvert luftfart. Enova har på oppdrag fra regjeringen opprettet et nullutslippsfond for næringstransport med en ramme på til sammen 1 mrd. kr. Nullutslippsfondet setter Enova i stand til å trappe opp satsing på nullutslippsteknologi i næringstransporten. Vi har også styrket betydelig de miljørettede virkemidlene, inkludert Enova. Regjeringen la nylig fram en lavutslippsstrategi som vil gi retning i klimapolitikken framover. I strategien varsler vi at vi vil forsterke klimamålet for 2050 til 90–95 pst …(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)