trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2020-12-15:
Takk for spørsmålet. Miljøpartiet De Grønne er tilhenger av en rask omstilling til en grønnere drift. Vi utdeler store tilskudd til bedriftseiere som vil investere i en fornying av driften, og vi vil også støtte opp under dem ved at vi øker refusjonene for dem som har permitteringer i arbeidsgiverperioden, i første omgang permitteringer som er iverksatt nå fra høsten og til 1. mars 2021. Det er nok ikke formuesskatten som tar knekken på disse reiselivsbedriftene og de andre innovative bedriftene vi har, men manglende støtte for å komme igjennom denne krisen som nå bygger seg opp. Når de får inntekt igjen, er det ingen grunn til at de ikke skal kunne betale noe mer i skatt.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2020-12-15:
Det er et usedvanlig bra poeng at en ikke kan selge ytterveggen på huset sitt. Det er helt riktig forstått. Når det gjelder å komme seg gjennom denne krisen, er det viktig at de som driver reiselivsbedriftene, får de tilskuddene de trenger for å komme seg gjennom krisen, og at de ikke blir skviset for tidlig. Når regjeringen da kutter ned på tilskuddene i krisen, er det viktig at vi løfter dem opp igjen. Når det gjelder formuesskatten, er det nok ikke den som knekker hotelleierne, men manglende omsetning og økte utgifter i en kriseperiode. Før krisen gikk de fleste av disse strålende bra.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2020-12-15:
Formuesskatten er en veldig liten del av det samlede skattetrykket. Det som avgjør hvorvidt f.eks. norsk reiseliv, siden representanten fokuserer særlig på det, overlever, er at de kommer seg gjennom denne krisen, og at de får anledning til å investere i nye, grønne og smartere reiselivsprodukter, som gjør at de tiltrekker seg en økt omsetning og dermed sørger for en mer lønnsom drift. Det burde være elementært for Høyre å forstå at det er totalbildet i økonomien som betyr noe, ikke den lille fliken som Høyre nå hamrer på om igjen og om igjen, nemlig formuesskatten, som er irrelevant i det store bildet.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2020-12-15:
Jeg takker for spørsmålet. Det er helt riktig regnet at vi netto øker skatter og avgifter med totalt 32,5 mrd. kr. Det er også fordi vi deler mye av de pengene ut igjen. Disse pengene går ut igjen til stimuleringstiltak, til sosialt utjevnende tiltak og til gründerpakker for å få opp aktiviteten i den nyskapende delen av næringslivet. Det å ta inn penger fra ressursbruk og så dele dem ut igjen til sosial fordeling, nyskaping og økt verdiskaping er det som er et reelt grønt skatteskifte. I 1995 gikk 4 pst. av BNP til grønne avgifter. Nå er det mer enn halvert, og regjeringen har fortsatt, så vi har hatt gråere avgifter nå enn vi hadde i 1995. Det er et problem for norsk næringsliv når EU nå endrer rammebetingelsene for konkurransedrift og konkurransekraft framover mot 2070.
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2020-12-15:
Norske eiere og norske bedrifter har gjennom mange år bygd opp solide virksomheter som sikrer trygge arbeidsplasser over hele landet. Disse bedriftene mener Høyre er svært viktige for å sikre velferden for oss alle. De aller fleste av bedriftene har valgt å benytte det aller meste av overskuddet sitt til å investere videre i egen bedrift – nytt kjøkken på hotellet, ny sjark eller ny lastebil, framfor å benytte midlene til eget, personlig forbruk. Dette mener Høyre er god husholdering, og det sikrer trygge arbeidsplasser og god velferd for alle, også når markedet svinger. Miljøpartiet De Grønne ønsker en mer rettferdig formuesskatt. Bedriftene betaler inntektsskatt, utbytteskatt og moms, de betaler selskapsskatt og arbeidsgiveravgift, og de betaler sykepenger for de første 16 dagene en ansatt er syk. Mener Miljøpartiet De Grønne det er rettferdig at en norsk hotelleier i tillegg til dette må betale formuesskatt for hotellbygget sitt uavhengig av om selskapet går med overskudd eller ikke, mens den utenlandske eieren tvers over gaten ikke betaler formuesskatt for sitt hotellbygg?
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2020-12-15:
Jeg registrerer at Miljøpartiet De Grønne ikke vil svare på hvorvidt det er rettferdig eller ikke. Et annet spørsmål: Miljøpartiet De Grønne er også svært kritisk til at private bedrifter skal kunne ta ut utbytte i 2020 og 2021. Hvordan mener Miljøpartiet De Grønne at den norske hotelleieren, som altså nesten ikke har hatt omsetning i 2020, skal klare å betale sin formuesskatt uten å ta ut utbytte? Skal han eller hun ta opp lån i banken for å kunne betale formuesskatten, eller hvordan tenker man seg det? For det er jo ikke sånn at hotelleieren kan betale sin formuesskatt med ytterveggen på hotellet sitt?
Anne Kristine Linnestad (Høyre), 2020-12-15:
Nok en gang får jeg ikke svar på spørsmålet mitt. Jeg prøver meg med et tredje likevel. Private norskeide bedrifter er viktige for vår felles velferd og for velferdsstaten. Vi er avhengige av at de får solgt sine varer, både innenlands og utenlands. Mener Miljøpartiet De Grønne at formuesskatten styrker eller svekker norske bedrifters konkurranseevne?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Jeg vil starte med å gratulere representanten med retningsvalget Miljøpartiet De Grønne har gjort, ved at de ikke lenger skal være et blokkuavhengig sentrumsparti, men peker på venstresiden. Det var ikke særlig overraskende for oss som er ofte i denne salen, for Rødt og Miljøpartiet De Grønne stemmer jo sammen i 86 pst. av sakene. Det som derimot var litt overraskende, er at Miljøpartiet De Grønne har lagt fram et forslag som vil øke skatter og avgifter med 32,5 mrd. kr. Det er nesten – men bare nesten – slik at Miljøpartiet De Grønne klarer å få Rødt til å framstå som ansvarlig. Spørsmålet er: I en situasjon der vi står i landets største krise på lang tid, med 200 000 arbeidsledige, lurer jeg på om representanten virkelig mener at det er rett medisin å lempe 32,5 mrd. kr i økte skatter og avgifter på næringslivet. Hvis ja: Er det noen av disse avgiftsøkningene som vil være et ufravikelig krav ved en valgseier på venstresiden for at Miljøpartiet De Grønne skal kunne støtte regjeringen Slagsvold Vedum etter valget?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Reaksjonene i offentligheten etter at det ble kjent at Fremskrittspartiet hadde fått til kjempestore avgiftskutt på grensehandel, var at dette hadde ingenting å si – dette var så lite at det hadde null betydning. Samtidig fikk vi kritikk for at gjennomslaget var så stort at det ville føre til økt inntak av sukkerholdige varer, og at det kan føre til mer fedme, flere overvektige og flere livsstilssykdommer. Da tenker jeg at man må nesten bestemme seg for om man mener at dette har null effekt, eller om det er katastrofe. Men når jeg hører at deler av opposisjonen sier at dette ikke betyr noe, synes jeg de skal si det til dem som nå har fått jobb i dagligvarebransjen, til dem som har gått arbeidsledige og nå har fått jobb fordi grensen er stengt og det ikke er noen grensehandel. Nå er det koronapandemien som har hindret grensehandelen, men takket være pandemien har vi nå fått en unik innsikt i hvordan grensehandelen – som i et normalår utgjør 16 mrd. kr – slår ut. I juli kunne vi lese i Dagbladet at Kiwi i Halden hadde økt omsetningen med 75 pst. Det som overrasket butikksjefen, var at de nå tydelig så at når folk først handler i Sverige, handler de alt der, også frukt, grønt og andre varer. De går ikke på én butikk i Sverige og handler noe, og handler resten på en butikk i Norge. Nei, lokkevarene gjør at de handler alt i Sverige, og at norske kjøpmenn mister denne omsetningen. Fremskrittspartiet jobber målrettet for å gjøre noe med de typiske lokkevarene som gjør at folk tar turen over grensen og handler. Det vil altså si kutt i avgift på sjokolade, øl, vin og brus, nettopp fordi dette er viktige produkter med tanke på grensehandelen. Avgiftskutt vil gi effekt for norsk sysselsetting og være et viktig bidrag for å styrke norske arbeidsplasser. Men det er ikke bare arbeidsplasser langs grensen det er snakk om. I august ansatte Fatland Jæren i Sandnes et helt nytt skift for å mette nordmenn som ikke lenger handler kjøtt i Sverige. De har hentet inn 15 nye ansatte, fordi mye av det som selges, blir produsert i Rogaland, noe som slår positivt ut for jordbruket i et av de fylkene som er lengst unna grensehandelen. Nortura på Forus i Stavanger opplever akkurat det samme og har ifølge Stavanger Aftenblad økt bemanningen med 35 faste stillinger. Den 5. desember kunne vi lese i Aftenposten at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV vil erstatte sukkeravgiften med en ny. De snakker samtidig ofte om at de er imot midlertidig ansettelse. Vel, mange av dem som nå har fått jobb på grunn av stengte grenser, har midlertidige jobber. Grensehandelen fører til tapt omsetning, tapte skatteinntekter og tapte arbeidsplasser, som jeg ønsker å få til Norge. Mens Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV vil – hvis de vinner valget – praktisere en politikk som vil få dem til å miste jobben, vil jeg i stedet jobbe for en politikk som sørger for at de som nå har en midlertidig jobb, kan få beholde den(presidenten klubber) og få en fast jobb her hjemme i Norge. (presidenten klubber)
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-12-15:
Jeg synes det er en ærlig og fin sak å legge fram sitt alternativ. Det som er problematisk, er hvis man lever i en alternativ virkelighet, og det er litt av utfordringen til partiet Rødt. Tror virkelig representanten Moxnes at når 2020 er tilbakelagt og bedriftene sitter i 2021 og skal gjøre opp regnskap, at de står overfor en situasjon hvor det er snakk om utbyttefest og bonusfester? Tror virkelig representanten Bjørnar Moxnes at når 2020 er over og man skal inn i 2021, er det bedriftene lurer på, hvordan de skal loppe staten for penger, eller hvordan de i det hele tatt skal overleve den neste måneden? Vi står i en av de største krisene etter krigen. Mener virkelig representanten Moxnes at 30 mrd. kr i økt skattetrykk er løsningen for landets bedrifter og arbeidsplasser?
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-12-15:
Representanten Bjørnar Moxnes har jo ofte vært ute og kritisert Høyre og regjeringens skatte- og avgiftspolitikk og hatt en ganske hard stempling av den. Samtidig er representanten og hans parti et av de viktigste støttehjulene for Arbeiderpartiet i Stortinget. Hvis Arbeiderpartiet noen gang – om mange, mange år – skal ha noe håp om å komme til makten, vil Rødt være et viktig støttehjul i den forstand. Hvordan vil representanten Moxnes da kommentere at Arbeiderpartiet i stor grad – bortsett fra en veldig dårlig økning av formuesskatten – velger å videreføre Høyre og regjeringens skatteopplegg gjennom de siste sju årene?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-15:
2020 har satt samfunnet vårt på store prøver. Pandemien har minnet oss om hvor sårbare vi er. Den har også minnet oss om hvor takknemlige vi skal være for solide samfunnsinstitusjoner, høy tillit til hverandre og den økonomiske bufferen vi har gjennom Oljefondet. Vi står fortsatt midt i krisen, og situasjonen er fortsatt usikker når det gjelder både hvordan pandemien vil utvikle seg, og hvordan situasjonen vil utvikle seg i bedrifts- og arbeidsmarkedet ut over våren. Samtidig er det oppmuntrende at OECD nå gir stor støtte til regjeringens finanspolitikk gjennom 2020 og 2021, og flere internasjonale institusjoner slår fast at Norge er blant de land som er best skodd til situasjonen etter pandemien, både fordi man har hatt kontroll på smitten, og fordi vi har holdt aktivitet i økonomien. Å legge til rette for innovasjon, omstilling og aktivitet er helt avgjørende for å sikre et sterkt og konkurransedyktig privat næringsliv, også etter krisen. For at det skal bli mer lønnsomt for norske eiere å investere i bedrifter, reduserer vi formuesskatten på arbeidende kapital også i 2021. Vi legger om grunnrenteskatten for vannkraft til en kontantstrømskatt. Det legger til rette for lønnsomme investeringer i fornybar vannkraft. Vi fortsetter også arbeidet med å redusere overprisede gebyrer. Det vil bli krevende for mange bedrifter også neste år. Derfor har regjeringen foreslått ytterligere forbedringer i rammebetingelsene for bedriftene i 2021 og er blitt enig med Fremskrittspartiet om å utvide den midlertidige ordningen for betalingsutsettelse av skatter og avgifter med to måneder, ut februar. Tilsvarende er vi blitt enige med Fremskrittspartiet om å videreføre den lave merverdiavgiften for bl.a. overnatting og persontransport på 6 pst. til 1. juli, og vi har forlenget den midlertidige opphevelsen av flypassasjeravgiften ut 2021. Vi må håndtere denne krisen på en måte som også svarer på de langsiktige utfordringene vi står overfor. De vil være minst like aktuelle den dagen hverdagen er normal igjen. Vi ser at regjeringens klimapolitikk virker. Klimautslippene er på vei ned. For at vi skal nå målene om å redusere utslippene av klimagasser, foreslår vi bl.a. at CO2-avgiften økes med 5 pst. ut over prisstigningen. Vi sikrer også skattefundamentet og tetter hull i skattesystemet. Vi innfører kildeskatt på rente, royalty og visse leiebetingelser og fjerner unntaket for merverdiavgift innen alternativ behandling og kosmetisk kirurgi og behandling. Samlet sett vil budsjettet til neste år bidra til aktivitet og arbeidsplasser over hele landet, men det vil også ta Norge flere steg i retning av et grønnere og mer moderne samfunn som skaper mer og inkluderer flere. Avslutningsvis vil jeg takke Stortinget for et godt samarbeid i møte med pandemien. Det har vært mange og gode diskusjoner om tiltak, og mye er på plass både for å skape aktivitet og for å trygge jobbene til neste år.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-15:
Jeg er først og fremst glad for at både ordføreren i Bø og ordførere i andre kommuner, også fra flere partier, er opptatt av å legge til rette for verdiskaping. Det mener jeg at vi fra Stortingets side skal heie på. Det er mange måter å gjøre det på – i noen kommuner kan man legge til rette for kunnskapsinstitusjoner, andre steder er det infrastruktur, i den tredje kommunen er det kanskje arealpolitikken eller det å være en ja-kommune. Bø har valgt å redusere formuesskatten for å tiltrekke seg mer privat kapital og få flere til å bidra til verdiskaping i kommunen. Bø kommune kommer til å tape penger, i hvert fall neste år, på det grepet de har tatt. Det initielle tapet er vel på om lag 5 mill. kr, og det må de betale selv. Hva andre kommuner velger å gjøre, mener jeg vi må overlate til dem. Men jeg er glad for at flere kommuner satser på verdiskaping lokalt.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-15:
Det spørsmålet bør nok nesten adresseres til kommunal- og moderniseringsministeren, som har ansvaret for kommunenes inntektssystem. Det er han som har ansvaret for denne saken. Men jeg registrerer at det er mange partier i Bø som støtter den beslutningen som er tatt. Den nevnte ordføreren var også ordfører for en fellesliste for Høyre og Arbeiderpartiet en stund tilbake i tid, og jeg registrerer at det er mange som mener at de grepene som tas, er riktige. Jeg er enig med representanten i at det blir spennende å se. Jeg tror ikke man skal trekke noen konklusjoner på forhånd om hvilke konsekvenser dette vil ha for investeringene i kommunen. Men igjen, det er bra at ordførere og lokalpolitikere legger til rette for verdiskaping. Det er på den måten vi kan trygge både bosettingen og velferden i Norge.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-15:
Representanten burde være glad for at det er flere partier og flere representanter som gleder seg over avgiftskuttene som vi har fått til i fellesskap. Regjeringspartiene – dagens regjeringspartier – og Fremskrittspartiet har kuttet skatter og avgifter med 34 mrd. kr. Jeg er opptatt av effekten av disse. Jeg er glad for at det skal lønne seg å jobbe, det skal lønne seg å investere i norske arbeidsplasser, og så mener jeg at det skal være dyrere å forurense. Det er ikke slik at alle skatter og avgifter skal ned. Formålet er viktig. Jeg mener vi må legge til rette for et grønt skatte- og avgiftsskifte fremover. Det skal fortsatt bli mer kostbart å forurense. Det er også noen avgifter som jeg er glad for blir satt ned, bl.a. at vi nå fjerner sjokoladeavgiften, og så vet representanten veldig godt at når man skal lage et statsbudsjett, må man også prioritere en helhet, og da kan av og til vei og skole(presidenten klubber) kanskje komme litt foran redusert snusavgift. (presidenten klubber)
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-15:
Vi har jo hatt et offentlig utvalg. Vi har hatt et offentlig utvalg som har sett på momssystemet, og vi mener at man skal tette skattehull. Jeg er litt overrasket over at Senterpartiet ser det som sin livsgjerning nå å uthule skatte- og avgiftssystemet. Vi mener at utgangspunktet bør være at man betaler moms på varer og tjenester, og så må man ha en begrunnelse hvis det skal være unntak fra dette, eller en begrunnelse hvis det skal være en lavere sats. Men utgangspunktet bør være at varer og tjenester skal man betale moms på.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-15:
Man skal være rimelig klarsynt hvis man allerede etter et halvt år slår fast: Jeg fikk rett. Hvordan situasjonen blir for offshorenæringene, hvordan den blir for verftsindustrien gjennom våren og neste høst, det er det ikke så mange av oss som vet. Det som har vært både regjeringens og flertallet i denne sals utgangspunkt, har vært at vi må opprettholde aktivitet, unngå konkursras og at vi mister verdifulle arbeidsplasser langs kysten og en kompetanse vi trenger også inn i det grønne skiftet. Det er begrunnelsen for dette, og jeg tror vi skal være litt varsomme med å trekke konklusjoner så entydig om hvem som fikk rett, hvem som tok feil, og hvordan det ble, et halvt år etter at Stortinget har trukket den konklusjonen. Jeg sitter ikke nå med de beregningene som representanten etterspør, men jeg har et dyktig embetsverk som helt sikkert kan hjelpe til hvis representanten sender nok et skriftlig spørsmål.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-15:
Jeg mener at den forskeren tar feil, og det innlegget er også besvart av min statssekretær sist lørdag i Dagens Næringsliv. Av dem som har fått mye støtte, er bl.a. hotellkjedene. Jeg er litt overrasket hvis representanten Moxnes mener at vi skulle vendt ryggen til dem som jobber innenfor hotell- og restaurantbransjen. Vi har i dialog med Stortinget også opprettholdt et ganske høyt tak på hva den enkelte virksomhet kan få. Regjeringen hadde i utgangspunktet satt det noe lavere, men stortingsflertallet har jekket taket opp, slik at de store selskapene har kunnet få noe mer. Jeg tror vi må erkjenne at i de støttetiltakene som vi nå har, har vi hatt generelle ordninger. Det gjør at noen kanskje har fått for mye, mens andre har fått for lite. Formålet har vært å få pengene raskt ut for å trygge arbeidsplasser og norske bedrifter.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Det har vært en lang historie om rammevilkårene for vannkraftproduksjonen. Vannkraften er ryggraden i kraftsystemet vårt og en særdeles verdifull og miljøvennlig ressurs. Det moderne Norge ble bygd og industrialisert gjennom at vi klarte å ta i bruk elver og fossefall til kraftproduksjon. Før oljeindustrien kom til landet, var vannkraften den største, viktigste og mest verdiskapende industrien i landet, i tett samarbeid med kraftkrevende industri. Vannkraften er dessuten spredt rundt omkring i hele landet og er i sannhet en distriktsnæring, som i dag sysselsetter over 20 000 personer. Mange av kraftverkene våre er imidlertid blitt over 50 år og trenger en modernisering og opprustning. Tilbakemeldingene fra bransjen har i flere år vært at dagens skattesystem har hindret den opprustningen da det ikke har vært bedriftsøkonomisk lønnsomt. Fremskrittspartiet mener at det er særdeles viktig å få fart på moderniseringen og opprustningen av kraftanleggene og et betydelig potensial, som NVE har anslått å være rundt 5–6 TWh. Fremskrittspartiet har utfordret regjeringen på denne situasjonen, både da vi var inne i det gode selskap, og nå, når vi er utenfor. Da vi var innenfor, fikk vi gjennomslag for å nedsette et ekspertutvalg, men her ble dessverre forslaget så dårlig mottatt at vi aldri fikk den gode debatten om hvilke grep som skal til, og som er nødvendige for å få en økt kraftproduksjon. I vår fremmet Fremskrittspartiet igjen et Dokument 8-forslag som medførte at regjeringen i sitt budsjettforslag la fram et skatteforslag som innebærer at fra 2021 kan selskapene utgiftsføre hele kostnaden ved nye investeringer i det samme året som investeringen ble gjort – en såkalt kontantstrømskatt. Dette er vi i Fremskrittspartiet veldig glade for. Vi skulle gjerne sett at forslaget også hadde gjeldt de kraftverkene som allerede er oppgradert, men vi kommer til å følge situasjonen og utviklingen nøye. Fremskrittspartiet hadde en målsetting om økte investeringer i vannkraften og økt kraftproduksjon – vi håper og tror at det nå er på plass. Vi har i de siste årene opplevd en økt motstand mot vindkraft, og vi er rimelig overbevist om at det kommer til å bli mindre vindkraft framover. Da må vi utnytte bedre de mulighetene vi har. Vi skulle gjerne hatt med oss et flertall på å utfordre kraftselskapene til å komme med forslag om å bygge ut mer vannkraft i vassdrag, noe som med skånsomme inngrep kunne gitt oss en økt kraftproduksjon. Dessverre fikk vi aldri flertall for dette, så nå setter vi vår lit til at kraftselskapene – med endrede skatteregler – setter i gang økte investeringer, som vil gi oss en økt kraftproduksjon.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2020-01-07:
Takk for gode ønsker for det nye året. Det er godt å være i gang igjen. På vegne av stortingsrepresentantene Bengt Fasteraune, Geir Pollestad, Marit Knutsdatter Strand, Sigbjørn Gjelsvik og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om styrking av norsk anleggsbransje.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2020-01-07:
: Eg har gleda av å føreslå Heidi Greni.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-01-07:
Eg vil starta med å takka komiteen for eit godt og effektivt samarbeid i saka. Komiteen viser til at den norske valordninga nyt høg legitimitet i befolkninga og fungerer godt. Alle dei tre forslaga til endring av § 57 i Grunnlova handlar heilt eller delvis om talet på valdistrikt. Komiteen viser til at hovudmotivasjonen bak oppdelinga av landet i valdistrikt er ynsket om å sikra representasjon frå heile landet og leggja til rette for nærleik mellom veljarane og representantane. Ved å dela inn landet i mange valdistrikt sikrar ein representasjon frå ulike delar av landet gjennom sjølve valordninga. Storleiken på valdistrikta har mykje å seia for nærleiken mellom veljarane og representantane og styrkjer tilliten til heile det politiske systemet. Komiteen vil peika på at inndeling i valdistrikt er eit prinsipielt viktig spørsmål som det er viktig å gjera ei grundig utgreiing av før det eventuelt vert vurdert å gjera endringar. Regjeringa oppnemnde vallovutvalet den 21. juni 2017. Utvalet skal laga forslag til ny vallov og vurdera endringar i valordninga. Utgreiinga frå utvalet skal så sendast på ei brei høyring før departementet sender forslag til endringar i vallova til Stortinget. For å sikra at den norske valordninga òg i framtida har legitimitet hos veljarane, er det i så sentrale saker som prinsipp i valordninga avgjerande å leggja til rette for ein open prosess. Komiteen vil visa til at Stortinget har avklart at dagens valdistrikt vil gjelda for stortingsvalet 2021. Medan me ventar på innstillinga frå vallovutvalet, meinte departementet at det var best å gjennomføra stortingsvalet i 2021 med 19 valdistrikt. Stortinget slutta seg til departementet si vurdering, og forslag til endringar vart samrøystes vedtekne den 29. mai 2018. Vallovutvalet er i gang med arbeidet sitt. Innstillinga frå utvalet er venta i første halvår 2020. Ifylgje mandatet til utvalet skal ein spesifikt vurdera talet på valdistrikt. For å sikra ein god prosess – og i respekt for arbeidet i vallovutvalet – rår komiteen til at dei tre forslaga til endring av § 57 i Grunnlova ikkje vert vedtekne. Arbeidarpartiet har eit mindretalsframlegg når det gjeld valdistrikt i Trøndelag, og eg reknar med at dei gjer greie for det.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-01-07:
Senterpartiet var jo del av dei som la fram dette, og me støttar prinsipielt forslaget. Men, som eg sa i den førre saka: No har me eit vallovutval, og viss ein er konsekvent på at ein har respekt for det arbeidet dei skal gjera, meiner me det er naturleg at me utset òg dette spørsmålet til vallovutvalet har gjort arbeidet sitt. Det er grunnen til at Senterpartiet ikkje støttar det i denne omgangen.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-01-07:
Eg meiner dette er eit svært godt og godt gjennomtenkt forslag. Det er synd at ein i dag ikkje kan klara å få gjort vedtak om dette. Eg synest den førre representanten argumenterte svært godt for kva som ligg i forslaget. Når fleirtalet i komiteen sjølve seier at dette er ei prinsipiell utfordring, men at det ikkje er noko stort problem i dag, då er det òg vanskeleg å skjøna at to av dei største partia, Høgre og Arbeidarpartiet, ikkje kan gå inn for dette forslaget. Har dei så lite tillit i eigne rekkjer til at dei har mannskap dei kan setja inn i regjeringsapparatet, at dei ikkje våger å seia frå seg denne moglegheita – når det uomtvisteleg er eit stort demokratisk problem at ein her tuklar med dei som veljarane har valt inn på Stortinget? Eg tykkjer det hadde vore på høg tid at me no kunne ha klart å få dette vedtaket, slik at det var heilt klart bestemt og var eit grunnlag for utnemning av statssekretærar og politiske rådgjevarar. Det hadde vorte eit ryddigare system. Me hadde fått beskjeden heilt tydeleg, og me hadde følgt opp det som eg trur mange ute føler er eit stort problem – at regjeringa faktisk kan gå inn og styra samansetjinga av stortingssalen.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-01-07:
Eg viser til det fyrste innlegget frå leiaren av komiteen. Det er som sagt slik at fleirtalet i komiteen viser forståing for bekymringa for den aukande delegeringa av fullmakter som ein har, og så prøver ein å laga nokre utfordringar på at me er nøydde til å ha eit europeisk samarbeid og eit internasjonalt samarbeid. Det er klart me skal ha eit internasjonalt samarbeid, men spørsmålet er kven det er som skal vedta dei norske lovene. Eg ser at fleirtalet i komiteen meiner det er eit problem at det er ei stadig aukande delegering til lågare nivå, men som i saka om statssekretærar, ser ein utfordringa, men vil ikkje gjera noko med det. Det er det som er synd. For Senterpartiet er grunngjevinga for forslaget todelt. For det fyrste: Det føreslåtte tillegget kodifiserer ein over lang tid etablert praksis. Trass i den opphavlege tredelinga av makta vert Kongen og regjeringa tildelte oppgåver som materielt sett er lovgjeving. Delegering av lovgjevingskompetanse, som i utgangspunktet var avgrensa til utfyllande reglar og reglar om framgangsmåte, har etter kvart vorte utvida til òg å gjelda materiell lovgjeving. I staden for at Stortinget vedtek eit konkret og substansielt innhald i norske rettsreglar, overlét ein dette i stadig større grad til Kongen og regjeringa. Dette er ei demokratisk utfordring. Meir tvilsamt juridisk sett er den delegeringa av lovgjevingsmyndigheit som skjer via EØS til EU. Professor Frede Castberg har uttalt om dette: «De regler som gjelder om delegasjon av lovgivningsmyndighet til Kongen eller av forvaltningsmyndighet fra Kongen(Regjeringen) til underordnede forvaltningsorganer, kan ikke på noen måte anvendes, når det gjelder spørsmålet om «overføring» av myndighet til internasjonale organer.» (Regjeringen) Det er frå «Utredninger m.v. om Det europeiske økonomiske felleskap i forhold til den norske Grunnlov», Dokument nr. 3 for 1961–1962. Senterpartiet støttar grunnlovsforslaget: «§ 49 første ledd annet punktum skal lyde: Delegering og videre delegering av lovgivningsmakt kan skje til norske offentlige organer. – Lovgjevingsmakta kan delegerast og vidaredelegerast til norske offentlege organ. § 49 første ledd nåværende annet punktum blir nytt tredje punktum.» Eg tek opp forslaget frå Senterpartiet.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-01-07:
Som saksordføreren redegjorde grundig for, behandler vi i denne innstillingen i alt tre grunnlovsforslag, som alle sammen dreier seg om valgdistriktene. Jeg deler saksordførerens hovedinnretning i denne saken, og det er viktig at det her er flere forslag som bør utredes nærmere, siden vi også venter på resultatet fra valglovutvalget. Nå er det jo slik at landet vårt har fått en rekke nye fylker, og at det etter hvert vil være naturlig at valgdistriktene følger den inndelingen. Da er det viktig å presisere at den nye fylkesinndelingen har skapt stor debatt, ikke minst med tanke på størrelsen på enkelte fylker. Og det er en bekymring å ta med seg at med så store fylker kan avstanden mellom velgerne og representantene øke. Det er også viktig å ta med seg at vi ikke kan utelukke at det kan bli endringer i fylkesinndelingen i framtiden på grunn av det store konfliktnivået vi har sett. Å tvangssammenslå fylker har vært en kime til stor diskusjon. Det vil derfor – sett fra Arbeiderpartiets ståsted – være klokt å avvente valglovutvalget om mulige endringer før vi endrer inndelingen av valgdistrikter, men med ett unntak. Det er ett fylke i landet som har ønsket å slå seg sammen, og det er Trøndelag. Vi mener at i Trøndelag kunne man tillate å vedta at man hadde ett valgdistrikt, og at vi kunne ha redusert det totale antallet valgdistrikter fra 19 til 18. Vi mener derfor at grunnlovsforslaget fra representantene Martin Kolberg, Trond Giske og Ingvild Kjerkol om å endre § 57 bør bifalles. Det er et stort ønske fra mange i Trøndelag. Det er et fylke som frivillig har slått seg sammen, og som fungerer som ett fylke. Vi registrerer at det forslaget i dag ikke vil bli bifalt, og at Trøndelag må vente med å bli et nytt valgdistrikt. Det synes vi er synd, men slik er det. Med det tar jeg opp Arbeiderpartiets forslag.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2020-01-07:
I denne innstillingen fra kontroll- og konstitusjonskomiteen, og i Stortinget nå, behandler vi to grunnlovsforslag som omhandler folkeavstemning. Det er et forslag fra Ulf Leirstein og Erlend Wiborg om ny § 85 a, som i korte trekk går ut på at en tredjedel av Stortingets representanter innen en viss frist skal kunne kreve at visse vedtak i Stortinget blir lagt ut til en folkeavstemning. Det andre forslaget er fra Per Olaf Lundteigen og Kjersti Toppe om nytt andre ledd i § 49, som innebærer at hvis minst hundre tusen statsborgere krever det, kan man gjennom folkeavstemning sette til side nye lovvedtak og vedtak om tilslutning til traktater. Forutsetningen for at folkeavstemningen skal være gyldig, er at minst 40 pst. av dem som er stemmeberettiget, har stemt. Flertallet i komiteen viser til at begge disse forslagene vil kunne innebære en begrensning i lovgivers rett til å vedta lover og eventuelt vedta norsk tilslutning til internasjonale traktater. I Norge har det vært gjennomført flere rådgivende folkeavstemninger. Det er blitt gjort nettopp fordi Stortinget har vurdert at de sakene som er lagt fram til avstemning, har vært så viktige at man har bedt om folkets vurdering. Flertallet i komiteen synes at dette systemet har fungert godt. Stortinget har altså anledning til å legge saker ut til rådgivende folkeavstemning hvis Stortinget ønsker det. Flertallet i komiteen anbefaler derfor at ingen av de to forslagene bifalles. Vi har to mindretall i komiteen – ett som anbefaler at forslaget fra Leirstein og Wiborg bifalles, og et annet som anbefaler at forslaget fra Lundteigen og Toppe bifalles. Jeg antar at man selv vil redegjøre for sine standpunkter.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-07:
I denne saken diskuterer vi en rekke forskjellige grunnlovsendringer om å tilpasse valgordning og valgkretser nå som vi får færre fylker. Et av forslagene er sendt inn av en av SVs representanter i forrige periode. SV er, som kjent, imot regionreformens tvangssammenslåing i utgangspunktet. fordi vi mener den sentraliserer makt og beslutninger vekk fra dem de gjelder. Mitt eget hjemfylke, Østfold, som fra årsskiftet er blitt en del av Viken, er et veldig tydelig eksempel på det – en konstruksjon av en størrelse som ikke er naturlig, og som vil gjøre det svært langt til de velgerne som har valgt meg inn på Stortinget, med tanke på å kunne være i kontakt og være representert i det fylkesting som nå er satt. Stadig flere har blitt enige – det har vært store debatter om dette. Derfor ser vi nå at flertallene i fylkestingene både i mitt eget Viken og i Troms og Finnmark har inngått politiske avtaler for å søke om oppløsning av tvangssammenslåingene dersom det blir et nytt stortingsflertall etter 2021. Det er noe jeg for så vidt støtter, og det er også i denne saken en av de viktigste grunnene til at jeg anbefaler SVs gruppe å ikke bifalle noen av forslagene i saken nå. Når vi vet at i alle fall noen av de tvangssammenslåtte fylkene kan komme til å ønske å oppheve sammenslåingene, er det ikke klokt å vedta endringer allerede nå. I tillegg, som også saksordføreren var inne på, kommer valglovutvalget med en helhetlig gjennomgang av hele valglovsordningen og hele valgordningen den 31. mai 2020. Vi vil avvente den før vi går inn i det faktiske i saken. Det er også greit å understreke fra vår side at det godt kan være fornuftig at valgkretsene etter hvert følger nye, endrede fylker. Der har ikke SV konkludert når vi har diskutert denne saken; vi har bare konkludert med at det ikke nå er rett tidspunkt for å gjøre endringer. Tiden framover kan vise at det også for SVs del er naturlig at enkelte fylker blir til én ny valgkrets.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-07:
Dette er et forslag som er blitt fremmet en gang tidligere, og et forslag som SV er sterkt kritiske til fordi det fratar, mener vi, en vesentlig andel av de menneskene som bor i Norge, representasjon på Stortinget. Vi i SV mener at en stortingsrepresentant er en representant for alle de menneskene som bor i vedkommendes valgkrets – samme om de har stemmerett eller ikke ved stortingsvalg. For å dra en parallell: Undertegnede er også barnas stortingsrepresentant, i samarbeid med Barneombudet. Heller ikke barn har stemmerett ved stortingsvalg, likevel er det viktig at vi som representanter også representerer deres stemmer, deres interesser og syn, på Stortinget. Utenlandske borgere dømmes også etter norske lover, og de betaler ofte skatt i Norge. De kan altså ikke stemme ved stortingsvalg, men de bør i alle fall telles med. I våre merknader viser vi til arealtillegget i utregningen av mandatfordelingen. Det tillegget er noe vi støtter, men det er interessant at det er greit med et arealtillegg, mens befolkning altså ikke skal kunne telle med selv om enkelte i befolkningen ikke har stemmerett. For å si det sånn – areal har ikke stemmerett. Derfor er SV sterkt kritiske til forslaget, og vi mener det er et uverdig forslag fordi det sender et signal om at noen ikke skal telles med. Jeg synes det er uheldig at det blir framført fra denne talerstolen, derfor vil jeg ikke bare anbefale at SVs gruppe ikke bifaller dette forslaget, men jeg vil også på denne talerstolen ta avstand fra innholdet i forslaget.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-07:
Jeg vil også anbefale SVs stortingsgruppe å bifalle dette forslaget, og da alternativ 2, for det prinsippet som har blitt nevnt, om at det kun er en statsråd som står ansvarlig overfor Stortinget, vil da også ramme politiske rådgivere i denne saken. Det kan også være verdt å legge merke til – siden vi er på den ærlige tonen på talerstolen – at SV sist gang denne saken ble behandlet, stemte imot tilsvarende forslag. Men nå har også vi, etter en ny behandling, kommet fram til at det prinsipielle i denne saken er av såpass stor betydning fordi det dreier seg om det som egentlig er selve kjernen i det parlamentariske systemet: forholdet mellom storting og regjering, prinsippet om at Stortinget og dets sammensetning ikke kan bli påvirket av regjeringen og valg den tar. I tillegg er et viktig prinsipp for at SV nå landet på standpunktet om å bifalle disse forslagene, at velgerne skal vite hvilke representanter de velger til Stortinget. Det er også et viktig prinsipp i valgordningen vår, det er viktig for innbyggerne våre, velgerne våre, at når de velger en liste, kan de stole på – stort sett, i hvert fall – at de navnene som står på den listen, også vil være dem som velges inn på Stortinget. Så må også jeg peke på, som vi gjør i innstillingen, at dette er et faktisk problem. Det har vært mye debattert under regjeringer av flere farger. Vi har ingen garantier mot at problemet igjen kan dukke opp, og da mener jeg det er en styrke ved Grunnloven at når det gjelder såpass særlig viktige prinsipielle spørsmål, har man sikret seg. Det er flere bestemmelser i Grunnloven som er av den karakteren, og da mener også SV at dette spørsmålet dreier seg om så viktige prinsipielle sider av forholdet mellom Stortinget og regjeringen i et parlamentarisk system at forslagene bør vedtas. Dessverre er det heller ikke denne gangen det nødvendige grunnlovsmessige flertallet, synes det som, men vi kan håpe at flere representanter, f.eks. i Arbeiderpartiet, følger komitélederens gode eksempel og følger sin egen samvittighet likevel.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-07:
Ja, jeg ønsker å ta opp forslag nr. 2 og også forslag nr. 3.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-07:
Stortingets ombudsmann for forvaltningen har i et brev av 19. juni 2019 til presidentskapet anmodet om unntak fra enkelte bestemmelser i personopplysningsloven. Dette brevet følger som vedlegg til innstillingen i dag. Kontrollkomiteen avga i april 2019 innstilling om Sivilombudsmannens arbeidsgrupperapport om endringer i sivilombudsmannsloven og Dokument 19 for 2017–2018 punkt 6 i Rapport til Stortingets presidentskap fra utvalg nedsatt for å vurdere prosessen og valgbarheten til medlemmer i de komiteer, utvalg og nemnder som Stortinget oppnevner, Innst. 223 S for 2018–2019. Komiteen ba Stortingets presidentskap den gang sørge for at det blir utarbeidet et nytt forslag til sivilombudsmannslov, med føringene gitt i komiteens innstilling. I komiteens merknader står det: «Det bør også vurderes om det er behov for at ombudsmannen får enkelte unntak fra personopplysningsloven.» Utvalget til å utrede Stortingets kontrollfunksjon har fått som en del av sitt mandat å gjennomgå lovgivningen for Sivilombudsmannen, bl.a. å utarbeide utkast til ny sivilombudsmannslov. Utvalget skal levere sin rapport innen 1. februar 2021. Men Sivilombudsmannen skriver i sitt brev av 19. juni i fjor at det blir for lenge å vente med unntakene som etterspørres, til en ny ombudsmannslov foreligger. Ombudsmannen ber derfor likevel om enkelte unntak fra loven nå, bl.a. at Datatilsynet ikke skal få føre tilsyn med ombudsmannen. Komiteen ser det likevel som mest hensiktsmessig at disse spørsmålene vurderes i sammenheng med utarbeidelsen av en ny lov, og at vi får sett det i helhet. Vi legger derfor til grunn at forslaget til ny sivilombudsmannslov vil bli sendt på bred høring, og vi anbefaler på denne bakgrunn at brevet vi nå behandler fra ombudsmannen om unntak fra enkelte bestemmelser i personopplysningsloven, følges opp som en del av det utvalget gjør når de skal utrede Stortingets kontrollfunksjon. Ellers merker også komiteen seg – og det skriver vi i innstillingen vår – at ombudsmannen ikke sendte noe høringssvar da de nye personopplysningsbestemmelsene ble implementert. Derfor tenker vi at tidsaspektet i saken er greit nok, og at utvalget best vil kunne se dette i sammenheng.
Svein Harberg (Høyre), 2020-01-07:
Det er ikke behov for å dra ut denne debatten – bare et par tilbakemeldinger også fra Høyre. Jeg slutter meg helt til det som saksordføreren oppsummerte og sa. Men jeg har lyst til å presisere at når vi går imot i dag, er det ikke nødvendigvis fordi noen av disse forslagene er så dårlige. Da de ble fremmet, var det ikke unaturlig at de ble fremmet, men nå skal altså valglovutvalget arbeide med hvordan en skal organisere dette i framtiden. Det er riktig, som Eva Kristin Hansen sa, at Trøndelag gikk inn i dette frivillig. Det gjorde for øvrig også Agder, selv om det i tid sammenfaller med de andre. Jeg tror det er viktig at en gir både valglovutvalget og oss selv anledning til å tenke fritt om det er fylkesgrensene, slik de nå er tegnet, som skal være valgdistrikt, om det skal være de gamle, og om de skal være mindre eller større. Det tror jeg er å ta på alvor, akkurat som saksordføreren sa, folkets mulighet til å påvirke sammensetningen. Derfor er det viktig for oss at valglovutvalget får gjort sin jobb, og at vi får en grundig diskusjon på grunnlag av det før vi tar stilling til disse sakene.
Svein Harberg (Høyre), 2020-01-07:
Denne saken har sin bakgrunn i at OSSE/ODIHR etter valgobservasjoner i Norge har anbefalt at reglene for ombudsplikten ble endret, slik at de ble mer i samsvar med FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter. Den kritikken fra OSSE/ODIHR ble fulgt opp i 2010/2011 ved at det ble gjort endringer i valgloven for reglene for ombudsplikt ved fylkestingsvalg og kommunestyrevalg. Men siden plikten ved stortingsvalg er hjemlet i Grunnloven, ble ikke det tatt med den gangen, fordi det krevde at Grunnloven ble endret. Derfor har vi denne saken til behandling i dag. Det som står i Grunnloven og er gjeldende i dag, er at «Enhver som velges til representant, er pliktig til å motta valget, med mindre han eller hun(…) d) er medlem av et politisk parti og er valgt på en valgliste som utgår fra et annet parti.» (…) Punkt d i lovteksten er det som er relevant for denne saken. Derfor fremmer forslagsstillerne forslag om en ny bokstav c, hvor det skal stå: «har avgitt skriftlig erklæring om at vedkommende ikke ønsker å stå på en valgliste.» Og på nynorsk: «har gjeve skriftleg fråsegn om at ho eller han ikkje vil stå på ei valliste.» Bokstav d, som jeg nettopp refererte, og som er gjeldende i dag, foreslås da opphevet. Konvensjonen slår fast at ingen skal tvinges til å være medlem av et politisk parti eller en politisk gruppe som man ikke selv har valgt. Den eneste fritaksgrunnen inntil nå har vært at man melder seg inn i et annet parti dersom man er foreslått på en liste. Jeg har selv vært fylkesleder og fått innmeldinger på bakgrunn av at noen er foreslått på andre valglister, og den eneste måten å komme seg unna det på er å melde seg inn i et annet parti. Det er ingen god løsning. Selv om disse endringene skal gjøres, presiserer forslagsstillerne at man ikke skal rokke ved plikten til å stille opp og ombudsplikten når man er valgt. Det er et viktig prinsipp i våre ordninger, det skal stå fast, og det skal ikke endres – det er bra. Grunnlovsendringen som nå foreslås, legger grunnlaget for at vi kan få en langt bedre løsning – en ryddig løsning – og det vil også få som konsekvens at valgloven § 3-2 første ledd bokstav c må endres for å bli i samsvar med Grunnloven. Det er en samlet komité som støtter disse forslagene. Det ligger an til at dette grunnlovsforslaget blir vedtatt her i salen i dag. Det mener vi er et godt grep for å ha et enda bedre demokratisk system rundt valgordningen og ombudsplikten.
Svein Harberg (Høyre), 2020-01-07:
Bare et par kommentarer etter visitter underveis i debatten: For det første er det viktig å presisere at vi i Høyre har hatt en veldig grundig debatt om dette forslaget. Vi har tatt vurderingene for og vurderingene imot, og ikke minst – som representanten Tetzschner har påpekt to ganger nå – har vi sett om dette er et reelt behov, som gjør at vi trenger å gjøre en grunnlovsendring. Vi har landet på at det ikke er det. Til dette bildet om at hvis man skulle bli statssekretær, hadde man brutt alle intensjoner overfor velgerne sine og var helt ute av bildet: Jeg vet i hvert fall at i mitt valgdistrikt ville velgerne mine jublet hvis jeg havnet i regjeringsapparatet, og hvis kandidat nummer to, som de også ville ha inn, hadde kommet inn på Stortinget. Tenkt to fra det valgdistriktet i sentrale politiske posisjoner! Dette er ikke direkte til saken, men det er til argumentasjonen jeg hører her i salen. Det argumentet synes også jeg er et dårlig argument. Velgerne ønsker oss inn i sentrale politiske posisjoner, der vi kan være representanter for valgdistriktene våre og velgerne våre. Representanten Gjelsvik var den som fikk meg til å tegne meg på talerlisten, for han prøver å tillegge Høyre intensjoner om utstrakt bruk av stortingsrepresentanter i regjeringsapparatet. Vi har jo vist, gjennom den regjeringsperioden vi har sittet, at det ikke er aktuelt. Det er ikke der vi er. Men grunnen til at det står en betenkning om dette, er at når vi ønsker at hele landet og alle områder av landet skal være representert i regjeringsapparatet, så er det noen steder i landet at den kanskje best egnede til å gå inn i det apparatet for tiden er stortingsrepresentant. Det er noe vi tar på alvor. Alle deler av landet skal ha anledning, og vi vil at hele landet skal være representert med de beste personene, og da er det også gode vararepresentanter som kan komme inn og ivareta stortingsvervet. Derfor står det. Så til det viktige, som er et svar på representanten Gjelsviks innlegg: Det står mer i den merknaden. Det står: «Disse medlemmer mener det er viktig å holde fast ved prinsippet om at Stortinget skal ha en streng praksis når det gjelder å gi fritak for stortingsvervet.» Det står også at det forutsettes at en er restriktiv når det gjelder å rekruttere fra Stortinget. Det er konklusjonen i den merknaden. Så kan en vri og vrenge på det, uten at jeg helt skjønner hensikten med det, men det er i hvert fall konklusjonen i den merknaden som er viktig å ha med seg.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2020-01-07:
Dette grunnlovsforslaget, fremja av Per Olaf Lundteigen og Helge Thorheim, gjeld endring i § 57 femte ledd i Grunnlova, og føremålet med forslaget er at berre norske borgarar skal reknast med i mandatfordelinga til Stortinget. Grunnlova § 57 seier i dag at fordeling av stortingsmandat mellom dei ulike valdistrikta skal gjerast kvart åttande år, og at innbyggjartal og areal i fylket skal leggjast til grunn for mandatfordelinga. Etter Grunnlova kan berre norske statsborgarar verta valde som stortingsrepresentantar, og det er berre norske borgarar som kan røysta ved stortingsval. Men ved utrekninga av mandatfordelinga til Stortinget vert òg utanlandske borgarar som er registrerte som busette i landet, tekne med i utrekningsgrunnlaget. Forslagsstillarane meiner det er prinsipielt gale at personar utan røysterett ved stortingsval påverkar mandatfordelinga mellom valdistrikta berre ved å vera busette i landet. Forslagsstillarane meiner at dette er ein demokratisk uheldig konsekvens i Grunnlova som bør rettast opp, uavhengig av synet på kva følgjer det vil ha for mandatfordelinga, og dei føreslår difor at § 57 vert endra, slik at utanlandske borgarar ikkje skal reknast med ved mandatfordelinga til Stortinget. Fleirtalet i komiteen, alle unnateke medlemen frå Framstegspartiet og uavhengig representant Ulf Leirstein, støttar ikkje grunnlovsforslaget. Fleirtalet meiner at det representative demokratiet vårt inneber at Stortinget skal representera alle faktiske innbyggjarar i landet, og ikkje berre norske statsborgarar eller dei som har røysterett. Fleirtalet vil difor avvisa grunnlovsforslaget, slik det også vart gjort då spørsmålet vart handsama i 2016. Det vart då i debatten nettopp understreka frå fleirtalet si side at det representative demokratiet vårt inneber at Stortinget skal representera alle innbyggjarar, og ikkje berre norske statsborgarar, berre dei med røysterett eller dei som hadde røysta på valdagen. Eg går ut frå at representantar for forslagsstillarane vil grunngje nærare forslaget til endring i Grunnlova § 57, men vil visa til at Senterpartiet og SV gjennom komiteen si handsaming av saka også har levert inn sine eigne merknader. Eg og Arbeidarpartiet støttar fleirtalsinnstillinga, som altså går ut på å avvisa grunnlovsforslaget.
Hanne Dyveke Søttar (Fremskrittspartiet), 2020-01-07:
Differansen på antall med stemmerett mellom lokalvalg og stortingsvalg er nesten 500 000. Likevel mener man at disse 500 000 skal regnes med når man fordeler mandater mellom distriktene ved stortingsvalg. Vi mener at dette er uheldig, og at det er en uheldig inkonsekvens i Grunnloven som bør rettes opp. For oss blir det feil at personer uten stemmerett i verste fall kan være avgjørende for mandatfordelingen. På bakgrunn av dette tar jeg opp forslaget fra mindretallet.