Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2004-05-27:
Regjeringen vil legge til rette for utbygging av små vannkraftverk. Slik utbygging er god distriktspolitikk og styrker også kraftoppdekningen lokalt og regionalt. En tilrettelegging krever forenklinger i konsesjonsbehandlingen. Slike forenklinger har Stortinget tidligere etterlyst, og nå svarer Regjeringen. Regjeringen har lagt fram forslag til endringer i industrikonsesjonsloven og vassdragsreguleringsloven. Det er ikke til å komme utenom at en omfattende konsesjonsprosess vanskeliggjør etableringen av små kraftverk - det vil alle som har vært ute i distriktene og snakket med bønder og andre med rettigheter, ha opplevd. Regjeringens forslag om å heve konsesjonsgrensen etter industrikonsesjonsloven er ingen endring av hjemfallsreglene, slik Senterpartiet og SV hevder. Jeg er den første til å gå på barrikadene for at hjemfallsordningen skal videreføres kombinert med et sterkt offentlig eierskap - det preget også Regjeringens forslag til hjemfallsordning. Men det må samtidig være anledning til å la private eiere av mindre vannfall uten hjemfallsvilkår fortsatt få disponere sine rettigheter uten slike vilkår, slik det er i dag. Dette vil overhodet ikke svekke det offentlige eierskapet til vannkraften. Det vi snakker om her, gjelder bare nye vannkraftverk. Endringen vi foreslår, innebærer at erverv av vannfall under 4 000 naturhestekrefter og som tidligere ikke har vært konsesjonsbehandlet, nå vil være konsesjonsfrie. Uten konsesjon kan det heller ikke pålegges konsesjonsvilkår om bl.a. avgifter, konsesjonskraft og hjemfall. Dette vil gjøre det lettere for gårdbrukere, bønder og andre grunneiere i distriktene å utnytte mindre fallrettigheter de selv eier. Hvis vannfallet kan utnyttes til mer enn 1 000 naturhestekrefter, vil eieren etter gjeldende regler som oftest være henvist til å selge fallrettighetene for å realisere verdien dersom han eller hun ikke selv bygger ut for egen regning og risiko. Vannfall som trenger konsesjon, kan ikke leies ut av private. Det er salg som eventuelt vil være den største trusselen mot et nasjonalt eierskap av fossefallene i distriktene, eid av dem som bor der. Et slikt salg er fullt mulig i dag. En heving av konsesjonsgrensen vil gjøre det mulig for grunneiere fremdeles å eie vannfallene og i stedet leie ut vannfall med kraftgrunnlag inntil 4 000 naturhestekrefter. Lovforslaget vil derfor legge forholdene til rette for at grunneiere kan realisere verdien av sine vannfall ved tidsbegrenset bortleie, og slik at eiendomsretten beholdes. Det er viktig å merke seg at forslaget ikke innebærer noen endring av konsesjonsplikten etter vannressursloven, og hensynet til natur og miljø vil fortsatt bli ivaretatt gjennom konsesjonsbehandling etter denne lov. Den foreslåtte grensen på 4 000 naturhestekrefter tilsvarer ca. 5 MW installert effekt. En ytterligere økning har jeg ikke ansett som aktuell - for å svare representanten Vaksdal. Et kraftverk på 5 MW installert effekt uten regulering vil ha en årlig energiproduksjon på ca. 20-25 GWh, med en investering begrenset til ca. 40-50 mill. kr. Størrelsen 40 GWh på slike småkraftverk, som har virvlet rundt i debatten, er derfor ikke riktig, heller ikke påstanden om investeringer i hundremillionersklassen. Det blir heller ikke mer riktig ved at en slik påstand gjentas. Kraftverk som etableres med regulering, vil fortsatt pålegges konsesjon med vilkår om hjemfall etter vassdragsreguleringsloven når regulering øker vannkraften med minst 500 naturhestekrefter. De anlegg hvor det ikke vil pålegges konsesjon med vilkår om hjemfall, begrenser seg derfor til nye elvekraftverk i størrelsesorden opp til 25 GWh, som ikke utnytter reguleringer. Det er altså ingen grunn til å frykte at dette svekker hjemfallsinstituttet. Det er heller ingen grunn til å tro at endringen vil medføre noe salg av betydning, verken innenlands eller utenlands. Regjeringen foreslår videre at det ikke skal være en plikt for konsesjonsmyndighetene å forelegge alle saker over 20 000 naturhestekrefter for Stortinget. Hensikten med dette forslaget er å unngå at helt kurante saker forelegges Stortinget. Jeg er glad for at Stortinget gir sin tilslutning til dette. Dette forslaget vil sikre en rasjonell arbeidsdeling mellom regjering og storting, hvor alle de kontroversielle sakene vil bli forelagt Stortinget. Regjeringens forslag om heving av konsesjonsgrensen har i den senere tid vakt overraskende stor oppstandelse, til tross for at forslagene ble kjent for Stortinget allerede gjennom forsyningssikkerhetsmeldingen, som ble lagt fram i desember i fjor, og etter at statsråden har hatt mange innlegg om dette. Som det har blitt referert til, har forslaget vært sendt på en bred høring. Det er altså det motsatte av en "snikinnføring" som foreligger her. Dette er en sak som har vært grundig forberedt, og jeg er også glad for den sterke støtten forslaget har fått fra ordførere i Distrikts-Norge.