Torbjørn Hansen (Høyre), 2001-11-22:
Statoil og de andre rettighetshaverne har i lang tid vurdert utvinning av gassreserver i feltene Snøhvit, Askeladd og Albatross, også kalt Snøhvit-feltet, i Barentshavet. Barentshavet og Snøhvit-feltet ligger langt fra gassmarkedet på kontinentet. Feltet ligger også langt fra eksisterende infrastruktur i form av rørledning for transport av gassen til markedet. Gass fra Snøhvit er derfor planlagt ilandført på Melkeøya ved Hammerfest i Finnmark via 160 km rørledning. Gassen skal deretter nedkjøles til flytende form i et storskala nedkjølingsanlegg, et såkalt LNG-anlegg, hvorfra gassen fraktes med skip til markedet. Dette er det første storskala LNG-prosjektet i Europa. LNG er den eneste realistiske måten å utvinne gassressursene i nord på. Selv om virksomheten faller inn under petroleumsskatteloven, er dette en radikalt annerledes form for produksjonsvirksomhet enn den vi ser i Nordsjøen i dag. Innst. O. nr. 2 for 2001-2002, om lov om endringer i petroleumsskatteloven, innebærer at utgifter til erverv av rørledning og produksjonsinnretning kan avskrives skattemessig med inntil 33 1/3 pst. pr. år når formålet, etter godkjent plan for utbygging og drift og anlegg og drift etter petroleumsloven, er produksjon og rørledningstransport av gass som skal nedkjøles til flytende form i nytt storskala nedkjølingsanlegg. Forslaget ble opprinnelig fremmet av Stoltenberg-regjeringen, men er ikke trukket av Samarbeidsregjeringen. Lovendringen innebærer at utgifter til erverv av driftsmidler kommer raskere til fradrag enn det som følger av gjeldende regler i petroleumsskatteloven. Etter de alminnelige reglene kan utgifter til erverv av rørledning og produksjonsinnretning avskrives skattemessig med inntil 16 2/3 pst. pr. år, med tilsvarende sats for inntektsføring av gevinst og fradragsføring for tap. Lovendringen er generell og tar ikke endelig stilling til Snøhvit-prosjektet som sådant. En forutsetning for utbygging av Snøhvit er at det foreligger en godkjent plan for utbygging og drift etter petroleumsloven. Den lovendringen Odelstinget behandler i dag, innebærer ikke en godkjenning av Snøhvit-prosjektet, kun en endring av de skattemessige rammevilkårene for slike prosjekter. Samarbeidsregjeringen har omtalt Snøhvit-prosjektet i Sem-erklæringen. Det er videre uttalt at det vil komme en sak fra Regjeringen om plan for utbygging og drift av Snøhvit før kommende årsskifte. Saken er forventet ferdigbehandlet før mars 2002. Det er i denne saken den konkrete vurderingen av de ulike sidene ved Snøhvit-prosjektet blir foretatt. I Ot.prp. nr. 16 er derfor ikke miljømessige eller andre sider ved utbygging i Barentshavet gjennomgått. Saken er likevel avgitt av Regjeringen i samsvar med den øvrige behandlingen av utbygging i Barentshavet. Begrunnelsen for lovendringen er at konkurransedyktige rammevilkår er en forutsetning for bygging av denne type LNG-anlegg. Denne typen utbygging er av meget stor betydning for norsk verdiskaping fra gassutvinning. En utbygging gir verdiskaping for lokalsamfunnet gjennom etablering av et stort antall arbeidsplasser i en region som trenger vekst. Investeringene vil være de største i nordnorsk historie, nærmere anslått til 35 milliarder kr. I utbyggingsfasen vil prosjektet kreve 25 000–30 000 årsverk. Driften av anlegget på land vil resultere i om lag 500 årsverk totalt. Den distriktspolitiske betydningen for Finnmark og Hammerfest-regionen av å få gjennomført en utbygging i Barentshavet er enorm. En utbygging vil også gi verdiskaping for staten gjennom skatteinngang. Lovendringen gir forskyvning av beskatning, men skatteinngangen er fremdeles betydelig dersom prosjektene får forventet inntjening. Skattesatsen på virksomheten er 78 pst., som for øvrig petroleumsvirksomhet, og etter tre år vil resultatene som beskattes, ikke ha fradrag for avskrivninger. Hvis Snøhvit oppnår forventet lønnsomhet, anslås totale skatteinntekter til det norske samfunnet av partnerne i prosjektet til nærmere 50 milliarder kr over hele prosjektets løpetid. For det tredje vil den teknologiske kompetanse i norsk gassindustri bli ført et langt steg videre. Denne typen store, landbaserte LNG-anlegg vil være de første av sitt slag i Norge og i Europa. Slike anlegg er teknologisk meget avansert, og bygging og drift av slike anlegg vil tilføre norsk olje- og gassindustri betydelig kompetanse og dermed økt konkurransekraft internasjonalt. Og: En utbygging av det såkalte Snøhvit-feltet vil være den første utbyggingen av petroleumsforekomster i Barentshavet. Utbyggingen vil medføre etablering av infrastruktur i området, som kan lette utvinning av andre gassforekomster i Barentshavet. Lønnsomheten i LNG-prosjekt er forventet å være god. Investeringsomfanget som følge av avstanden til markedene og manglende infrastruktur medfører likevel lavere skattbarhet enn øvrig virksomhet som omfattes av den generelle lovbestemmelsen i petroleumsskatteloven. Etablering av storskala LNG-anlegg innebærer som nevnt etablering av en ny type gassutvinning i Norge og i Europa. Omfanget av virksomheten er betydelig. Snøhvit forventes alene å ha en omsetning på totalt 140 milliarder 2001-kroner. Det er ikke unaturlig at Stortinget avklarer skattemessige rammevilkår for en ny type petroleumsvirksomhet på norsk sokkel gjennom en lovendring. Forslaget innebærer altså at den skattemessige avskrivningstiden halveres. På den annen side er det en forutsetning i Ot.prp. nr. 16 at LNG-anlegget på land faller inn under petroleumsskatteregimet med 78 pst. skattesats. Alternativt kunne slike anlegg hatt vanlig industriskatt på 28 pst. De økonomiske konsekvensene av at avskrivningstiden reduseres fra seks til tre år, er at staten får lavere skatteinntekter de første tre årene og tilsvarende høyere inntekter de neste tre årene, sammenlignet med gjeldende regelverk. Nåverdien av endrede avskrivningsregler isolert sett er estimert til å tilsvare ca. 4 pst. av samlede avskrivbare investeringer. Samarbeidsregjeringen ønsker med dette å gi langsiktige, forutsigbare og konkurransedyktige rammevilkår for utvinning og eksport av gass fra LNG-anlegg på norsk sokkel. Flertallet i finanskomiteen, som er alle utenom Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, stiller seg bak forslaget. Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet går i sine merknader imot forslaget, og jeg regner med at de vil begrunne sine standpunkt i sine innlegg. For regjeringsfraksjonen er det spesielt gledelig at et bredt, tverrpolitisk flertall i komiteen stiller seg bak rammebetingelser som åpner for et nytt kapittel i norsk petroleumsvirksomhet. Jeg vil med dette anbefale Odelstinget å slutte seg til komiteens innstilling.