trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Representanten Tenden gjør seg «høy og lys» når hun skryter av Venstres alternative statsbudsjett. Det er vel for å dekke over den manglende innsatsen Venstre hadde på jernbane da de selv satt i regjering og hadde samferdselsministeren. Det kan virke som om jo lenger Venstre kommer unna makt, jo bedre blir de, mens vi i Regjeringen faktisk plusser på for hvert år vi sitter i regjering. Spørsmålet mitt relaterer seg til et utspill som Tenden hadde i forrige uke, og som hun for så vidt var innom i innlegget sitt også. Det går på trafikkavviklingen i Osloområdet. Med det vi bevilger neste år, klarer vi å gjøre utbedringer på jernbanen, samtidig som jernbanenettet ikke stenges uforholdsmessig lenge og rammer de reisende ekstra mye. Mener representanten Tenden at det er bedre at man rammer de reisende uforholdsmessig mye ved å stenge banenettet i lengre perioder for å få gjort vedlikehold – noe som igjen viser tilbake på manglende vedlikehold fra da Venstre satt med makt?
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Jeg kan forsikre representanten Kielland Asmyhr om at Arbeiderpartiet også er opptatt av Fetveien og rv. 22. Men som representanten Hareide påpekte i stad, eksisterer det ingen konkrete planer for endelig trasévalg for en ny Glomma-kryssing. De planene må komme på plass. Det er ikke kommunenes ansvar, men kommunene har også en jobb å gjøre der. Fetveien er en del av Oslopakke 3. I det siste kan det virke som om de blå partiene i Oslo og Akershus har vært mer opptatt av å få på plass ny E18 vestover enn andre prosjekter som ligger i Oslopakke 3. Så sier representanten Kielland Asmyhr at Fremskrittspartiet er det eneste troverdige partiet i Akershus når det gjelder samferdsel. Vel, Oslopakke 3 ble behandlet i Fylkestinget tidligere i høst. Fremskrittspartiet stemmer ikke imot vedtakene som ligger der, og handlingsprogrammet for 2010, men de har en protokolltilførsel som sier at de er imot inntektsgrunnlaget for Oslopakke 3. Det er en dobbeltkommunikasjon, og skal man ta dem på alvor, så betyr det at de egentlig er imot Oslopakke 3 og imot alle de gode tiltakene for både veiutbygging og, ikke minst, kollektivtrafikk som ligger der. Punkt 2: Fremskrittspartiet skal være det eneste troverdige partiet når det gjelder samferdsel i Akershus. Her har jeg også en liten visitt til representanten Hoksrud. Hoksrud var bekymret for fylkene og overføringen av øvrige riksveier i forbindelse med forvaltningsreformen. Vel, i Akershus er Fremskrittspartiet en del av posisjonen. Her ønsker Fremskrittspartiet og Høyre å bruke pengene de får, på helt andre ting enn på vei og kollektivtrafikk. Så du må kanskje ta en prat med dine egne før du beskylder regjeringspartiene, som i Akershus ønsker å bruke pengene på vei og kollektivtrafikk, for ikke å gjøre det som det er forutsatt at man skal gjøre med forvaltningsreformen. Jeg vil oppsummere med å si at Fremskrittspartiet i Akershus har ingen troverdighet når det gjelder samferdsel. Så helt til slutt til Halleraker og OPS, med lån og renter. Jeg tolker det slik at Høyres nye slagord er: Vi gjør det å bygge samferdsel i Norge dyrere.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2009-12-10:
Når en hører Venstre snakke om transportutfordringer, er det svært sjelden de beveger seg langt utenom Oslo-området. Jeg vil peke på stamvegene våre og den viktige betydningen som de har for næringsliv og folk og for å sikre bosetting i hele landet. Jeg er litt usikker på Venstres engasjement i disse sakene. Det jobbes f.eks. med viktige prosjekt som Rogfast, som Hordfast og andre prosjekt som vi vet ligger noe fram i tid. Mitt spørsmål til Venstre er kort og godt: Vil Venstre støtte opp om disse fjordkryssingene når det kommer til politisk behandling? Og vil Venstre være en aktiv pådriver for at vi f.eks. skal gjøre Vestlandet mindre ved å overvinne flest mulig av fjordene våre?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2009-12-10:
Regjeringen har levert på samferdsel. Dette er et godt samferdselsbudsjett. Jeg har kjørt bil i sommer, jeg har kjørt bil med vinduene nede, for jeg har nytt den gode lukten av nylagt asfalt. Det er det sikreste tegnet på en regjering som satser på samferdsel. Og satsingen, som har gått over lang tid, gjør at vi faktisk har trygge veier i Norge. Ulykkestallene er for høye, men sett i forhold til mange andre land, med mye bedre veier enn våre, så har vi lave ulykkestall i Norge. Nasjonal transportplan varsler en ny tid for samferdsel, og det er to ting som denne regjeringen gjør, som jeg mener er viktig. For det første viser den vilje til å bevilge penger. Når en hører de store ordene som Fremskrittspartiet bruker, er det underlig at de øker overføringene til riksveginvesteringer med mindre enn 1 milliard kr. Og så framholder de rentekompensasjon som den eneste løsningen. I denne debatten har det vært brukt et eksempel om at alle som bygger hus, tar opp lån, og betaler over tid – at det er mest fornuftig. Ja, det er riktig, men folk flest har ikke 2 000 milliarder kr i banken, og hadde folk hatt så mange penger i banken, ville de betalt huset kontant. Det bør vi også gjøre med veiene. Regjeringspartiene har vilje til å gjøre noe som er upopulært, nemlig å gå inn for bompengeprosjekter. Fremskrittspartiet trikser vekk bompengene i nysalderingen i 2009. Riktignok kan denne debatten bli lang, men jeg er sikker på at òg et vedtak i forbindelse med statsbudsjettet ville være mulig å iverksette fra 1. januar.(Applaus på plenen utenfor Stortinget i forbindelse med Barack Obamas besøk) Jeg hører applausen for innlegget mitt, det setter jeg pris på! (Applaus på plenen utenfor Stortinget i forbindelse med Barack Obamas besøk) Den siste utfordringen går på forvaltningsreformen. Vi har gitt fylker mer makt, mer penger. Nå handler det om en vilje hos fylkene til å prioritere samferdsel. I Rogaland styrer Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti. De har fått 130 mill. kr årlig i rentekompensasjonsmidler. Men har de valgt å bruke de midlene til å øke investeringene på veinettet? Nei, det har de faktisk ikke. Det viser noe om at når en har muligheten – hva er det da en gjør? Jeg har også hørt i denne salen at en av representantene var særlig ivrig etter å snakke om landeveisrøveri og å flå bilistene. I sitt eget budsjett går Fremskrittspartiet inn for å senke dieselprisen og bensinprisen med 50 øre. Er det 11,50 kr og 11 kr som er forskjellen på å flå og ikke flå bilistene?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2009-12-10:
Jeg er litt overrasket over den debatten som vi hører her i salen, særlig at et parti som så tydelig gjør det klart at de vil vente på utredningen, på høringen, før de konkluderer, i dag har så bastante meninger. Jeg har vanskelig for å se at et så ufarlig virkemiddel skal være så uhyggelig effektivt. For det blir innført en lagringsplikt, og det er flere data enn i dag som skal lagres. Det er sånn at lagringstiden blir lengre, og at formålet med lagringen er nytt. Det nye er at prinsippet er at vi alle er potensielle kriminelle, og at vi derfor må overvåkes. I dag er all slik kontroll et alternativ, og stort sett alltid et alternativ med en fornuftig begrunnelse. Personvernet er under press, og teknologi muliggjør overvåkning. Det kan alltid pekes på et godt formål for å lage nye regler, nye kontrollmekanismer. For Senterpartiet er det å leve et liv uten overvåkning en sentral rettighet, på samme måte som vi i dag sender brev uten at noen noterer hvem som sender brevet, eller hvem som er mottakeren. Skal vi dra dette lenger – for det er sånn det skjer, steg for steg – er det ikke noe annerledes enn å åpne for ubegrenset kameraovervåkning av uterom, skoler, arbeidsplasser og barnehager. Politiet vil da kunne gå til domstolene og få innsyn i denne informasjonen. Vi kan si: Vi som ikke gjør noe galt, vi har ingenting å frykte. Vidar Refvik, assisterende politidirektør, skriver i desemberutgaven av bladet Norsk Politi en kronikk om dette. Jeg får inntrykk av en kjekt å ha-holdning. Han skriver: «Vanlige, lovlydige innbyggere i Norge kan sove trygt om natten om direktivet innføres,» Ja, men det er feil spørsmål og feil påstand. Det vi må spørre oss om, er: Er det sånn at vi ikke vil sove trygt om natten hvis vi sier nei til datalagringsdirektivet? Vi må vente til Regjeringen har kjørt sin prosess, og jeg ser på Samferdselsdepartementet sine hjemmesider at det ligger en rekke utredninger, men jeg finner ikke en eneste utredning der politiet og justismyndighetene dokumenterer behovet for denne utredningen. Det er en kjekt å ha-ordning. Helt til slutt: Representanten Bjørnflaten trekker fram 709 IP-adresser, og sier at dette handler om en mengde mennesker. Jeg må be henne presisere om hun mener dette handler om 709 mennesker, eller om det manglet en kopling der. Faktum er at det er iallfall ikke 700 mennesker bak disse 709 IP-adressene.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg deler ikkje Framstegspartiets framstilling av denne saka. Det er tvert imot slik at for dei 17 000 km veg og dei ferjesambanda som fylkeskommunane no skal overta, får dei i tillegg til frie inntekter 1 milliard kr til fordeling, ei låneordning tilsvarande 2 milliardar kr i rentekompensasjon og vel 5 milliardar kr som følgjer vegane frå før. Det betyr at dei har meir til veg enn tidlegare. Så har enkelte prøvd seg på ein omkamp i forhold til vegadministrasjon. Det seier seg sjølv at denne overføringa er heilt avhengig av eit godt samspel mellom Statens vegvesen og fylkeskommunane. Det trur eg vi skal få til. Og Statens vegvesen må ha middel til å betala dei folka som skal utføra oppdrag for fylkeskommunane. Det som dei no får moglegheit til, er å sjå ulikt arbeid og ulike område i ein samanheng. Så må eg seia at det uroar meg nok òg ein smule at fylkeskommunane no vel å bruka midla på andre ting.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Lat meg aller fyrst seia at eg synest dei planane som har vore – skal vi seia – lufta og drøfta i ulike samanhengar, er spennande og framtidsretta. Så er det slik at vi frå Regjeringa si side ser for oss eit tredelt arbeid. I desse dagar, som eg sa i mitt innlegg, arbeider ein med eit mandat for ei utgreiing. Så skal denne utgreiinga leverast over til Jernbaneverket, som kjem til å få i oppdrag å gjera arbeidet vidare, men ved å spela både på eksterne aktørar og på internasjonal ekspertise. Eg har sett at uttrykket «prosjektorganisasjon» er nemnt og streka under i den samanhengen, og prosjektorganisasjon skal det bli. Så skal Regjeringa koma med si tilråding og avgjerd.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Til liks med komiteen sin leiar er òg eg oppteken av at både TT-ordning og andre tilgjengelegheitstiltak skal forbetrast. På dette feltet har det vore veldig mange honnørord over lang tid. Så vedtek ein undervegs eit lovverk. Det har vi no gjort med ei ny diskrimineringslov. Så klarer vi heller ikkje då å følgja opp – det har sjølvsagt å gjera med at det gjeld store middel. Svaret på spørsmålet er: Ja. Etter ei prøveordning skal det vera ei evaluering. Så får vi då sjå korleis vi vidare skal følgja dette opp. Lat meg òg seia at i forhold til å leggja til rette for meir tilgjengelegheit har eg invitert Statens råd for funksjonshemma og representantar frå dei funksjonshemma sine organisasjonar til eit møte i januar for å sjå på korleis vi saman kan koma vidare. Til sjuande og sist er det dessverre slik at mykje av dette handlar om budsjettutteljingar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Lat meg fyrst seia at eg er sjølvsagt ikkje fornøgd med situasjonen slik han no er i Oslo-området. Eg synest det er krevjande å vakna til meldingar om forseinkingar av ulikt slag. Så har eg sett at nokre parti har skrive i innstillinga – eg veit ikkje om eg har lese innstillinga nøye nok, men eg trur i alle fall at Høgre og Framstegspartiet har vist til det – at her har det vore store forsømingar over lang tid. Det er jo det som ein på jernbaneinfrastrukturen no slit med – forsømingar over lengre tid, høg utnytting av den infrastrukturen som er, og eit stort omfang av arbeid på jernbanenettet som eit ledd i arbeidet med å betra driftsstabiliteten på sikt. Difor skal situasjonen altså bli betre, men det vil ta tid.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg har registrert eit stort engasjement i ferjefylke for å ha moglegheit til å påverka, ikkje minst i den anbodssituasjonen som no dei fleste av ferjene allereie har vore inne i. Det er nokre ferjesamband som enno skal lysast ut på anbod. Det å sjå ferjetilbodet i samanheng med annan kollektivtransport er viktig for fylkeskommunane. For min del ser eg det slik: Det å flytta så mange av ferjene nærmare der folk reiser, òg ansvarsmessig, det er av det gode. Det vil medføra at fylkeskommunane i lag med passasjerane kan sjå på dette med nye auge.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg skal fyrst få tre inn i eit oppdrag som eg har på vegner av næringsministeren, som er setjestatsråd for justisministeren. Det handlar om naudnettet. Det var eit spørsmål tidleg i debatten frå Bård Hoksrud om ein no kunne ha tillit til at alle kostnader var komne fram når det gjaldt Naudnett trinn 1, som er to år forseinka. La meg seia at når Regjeringa no har bestemt seg for å auka kostnadsramma med 110 mill. kr, så er det eit resultat av forhandlingar som er førte mellom staten og leverandøren, og formålet er nettopp kontrollert avslutning på fyrste byggjetrinn. Så seier Justisdepartementet at dei vil koma tilbake til Stortinget i samband med auka løyvingsbehov knytt til auka kostnadsramme i 2010. Det har vore interessant for meg å lytta til denne debatten. Lat meg kvittera ut eit par punkt som er etterlyste. Dei strekningane som her vart diskuterte, trur eg vi får ta i tur og orden, eg kan ikkje kvittera ut alle dei. Når det gjeld breiband, er det overraskande å få kritikk frå Høgre for at Regjeringa er for defensiv på breiband, for eg har no trudd at Høgre var for at det var marknaden som skulle løysa slike spørsmål. Men eg kan forsikra om at i Soria Moria er det ei god formulering om breiband, som skal følgjast opp, og som seier at vi skal sørgja for tilstrekkeleg kapasitet til å møta framtidige behov for skule, helse, næringsliv og hushald. Og det er faktisk slik at det er breiare breiband, tilstrekkeleg kapasitet, det no handlar om. Det er jo 99,8 pst. som har tilgang i ei eller anna form. Til sykkel: Ja, der er det ei offensiv satsing i Nasjonal transportplan. Det er ikkje så mykje til neste år, men det er ei ekstraordinær satsing i inneverande år på 1 milliard kr. Det er viktig der, trur eg, å samordna kreftene, altså på kommune, fylke og stat, for å få mest mogleg for pengane. Så er det nesten freistande for meg å bruka uttrykket «du skal høyre mykje»: Det er sterkt når Arne Sortevik står her og seier at ingen har grunn til å vera fornøgd med samferdselsbudsjettet for neste år. Då må eg berre seia at eg har allereie møtt folk som er glade og forventningsfulle, og eg trur vi skal få møta fleire når ein ser kva som skal realiserast i 2010. Det har vore mange års forsømmingar, men det er ikkje tvil om at statsbudsjettet på samferdsel vil spreie mykje glede i 2010.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg forstår at uttrykket «historisk lyft» har provosert enkelte. Eg meiner det er grunn til å snakke om eit historisk lyft når ein ser ein auke på eit budsjett på 21,2 pst. frå det eine året til det andre. Så forstår eg at uttrykket «i rute» òg er provoserande for nokon. Det er altså varsla i Nasjonal transportplan at Regjeringa kjem til å føreslå ei gradvis opptrapping. Det er òg noko som stortingsfleirtalet har slutta seg til, og som er følgt opp. Difor er ikkje dette delt på dei komande fire åra, men ei opptrapping som kan målast i 21,2 pst. auke frå 2009 til 2010. Så vil eg takka for det engasjementet som har vore i denne salen rundt dei ulike tema. Det er godt å ha med i mitt vidare arbeid. Det er slik at Regjeringa totalt sett har lagt fram ein svært ambisiøs nasjonal transportplan – 322 milliardar kr dei komande ti åra. Med dei forsømmingane som har vore, og med dei utfordringane som er framover, er det nok slik at ikkje alle behova er løyste – heller ikkje etter dei ti åra. Men her vil det bli mykje – reduserte avstandsulemper, meir tryggleik og ikkje minst meir miljøvenlege løysingar framover. Lat meg berre heilt til slutt seia at eg har på den korte tida som samferdselsstatsråd no lært å kjenna kloke leiarar både i departementet og i underliggjande verksemder. Det har vore eit fokus her i dag særleg på veg og bane. Difor kan eg altså seia at eg har møtt kloke leiarar, og eg har møtt flotte konstruktive fagfolk, i Statens vegvesen, i Jernbaneverket og i anna verksemd, som er innstilte på å gjera eit godt arbeid, og som har fått ei klar melding: De får endå meir å gjera.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg er fornøgd med at Stortinget i dag vil gje si støtte til forslaget om å byggja ut og finansiera vegpakke Helgeland fase 1. Som det går fram av både innstillinga og av drøftinga så langt her i dag, er alle partia, med unntak av Framstegspartiet, einige om å følgja opp det vedtaket som er gjort av Nordland fylkeskommune. Her er gjort godt greie for sjølve saka frå saksordførar Janne Sjelmo Nordås. Representanten Tor-Arne Strøm har følgt opp med den lokalkunnskapen som han har, og som han deler med saksordføraren. Eg føler det difor er unødvendig å gjenta ein gong til kva sjølve prosjektet omfattar. Men lat meg seia: Eg gratulerer med dagen – til dei innbyggjarane, til det lokale næringslivet som får del i dette prosjektet, og som får oppleva, bokstaveleg talt, betre framkomst. Eg ser på denne saka som eitt av fleire eksempel på at Stortinget tek lokaldemokratiet på alvor. Det er altså lokale initiativ som gjer omfanget av bompengefinansiering mogleg. Det er lokale initiativ, lokale instansar, som tek initiativ til enten å forsera eit prosjekt som ligg i ruta lenger ute, eller for i heile teke å realisera eit prosjekt. Slik sett får vi totalt sett meir samferdsel for pengane. Etter den debatten vi hadde i førre saka, statsbudsjettet for 2010, så skulle alle i denne salen gleda seg over akkurat det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg synest det er vanskeleg, for ikkje å seia heilt umogleg, å ta Framstegspartiet på alvor i deira reknestykke, særleg når eg høyrer kva uttrykk dei her har brukt om det historiske statsbudsjettet som er lagt fram for samferdsel for det komande året, og dei utrekningane Framstegspartiet har gjort for dei komande ti åra. Så til lokaldemokratiet. Når det gjeld kommunegrenser, så er det nettopp lokalt ein søkjer råd om akkurat det. Det er det som er praksis, så det blir òg ei sak å handtera for lokaldemokratiet – på same måten som det å forsera eit samferdselsprosjekt eller å realisera eit samferdselsprosjekt med ein lokal dugnad der bompengar er ein del av finansieringa, også er å ta lokaldemokratiet på alvor.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg vil gleda meg òg over dette tiltaket, denne pakka fase 1, som er ei oppfølging av ein lokal dugnad. Eg synest det er bra at det er så brei semje om dei initiativa og det arbeidet som no går føre seg i Kristiansand-området. Så er det jo slik at det er snakk om to fasar. Fase 1 består fyrst og fremst av ei mjuk pakke – av gang- og sykkelvegar supplert med ein del kollektiv- og trafikktryggleikstiltak i Kristiansand og omkringliggjande kommunar. Her er det altså eit nært og konstruktivt samarbeid mellom Kristiansand og kommunane rundt, som bl.a. vil medføra eit samanhengande gang- og sykkelvegnett, som vil bidra til at Kristiansandsregionen får eit transportsystem der ein lettare kan veksla mellom å vera bilist, kollektivtrafikant, fotgjengar og syklist. Slik sett er dette prosjektet eit eksempel til etterfølging for mange andre. Og så kjem ein då til fase 2. Der legg lokale styresmakter opp til bygging av ny E39 mellom Gartnerløkka og Søgne og ei ytterlegare satsing på tiltak innafor programområdet. Det vil òg bli vurdert tiltak for å dempa veksten i personbiltrafikken. Konsept, val, utgreiing og ekstern kvalitetssikring skal leggjast til grunn for fase 2. Så til det som blir diskutert her. Eg må innrømma at eg vart overraska over representanten Halleraker sitt innlegg i samband med budsjettet med påstandar om at ein snik seg vekk frå eller lurar folk med på endringar i belønningsordninga og dei krav som er stilte der. No er det føreteke opplesing fleire gonger. Lat meg då berre minna om at det punktet 6.5 som vi diskuterer her, inneheld fem avsnitt. Det kan ikkje vera tvil frå nokon si side her at det er eit mål med belønningsordninga å få på plass både betre kollektivtransport og mindre bilbruk. Det er òg sagt at byområde som ynskjer utprøving av vegprising, differensierte bompengesatsar eller andre trafikkregulerande tiltak, skal prioriterast, at vegprising er eit lokalt verkemiddel og at det ikkje blir innført vegprising utan lokal tilslutning. Eg vil inderleg håpa at alle framleis står bak alle fem punkta. Det er i ein slik kontekst eg òg opplever representanten Gorm Kjernli når han tolkar korleis merknaden i denne saka om å sjå på rabattordninga skal følgjast opp. Det han seier, er at vi vedtek ikkje endringar i noko som er innført, men han ber departementet sjå på dette i neste omgang. Det vil då bety, slik eg ser det, at ei endring i rabattsystemet f.eks. kan leggjast fram som ein del av samferdselspakka for Kristiansandsregionen fase 2. Der er, som eg allereie har sagt, førebuinga i gang, og det er sagt at det bl.a. skal vera ei utgreiing av ei rushtidsavgift. Lat oss i dag gleda oss over det engasjementet og det interkommunale samarbeidet som er i Kristiansand på eit felt der alle brukar fine ord om og seier at dei er opptekne av det. Lat oss glede oss over det, og lat oss òg bruka dette eksemplet i våre diskusjonar i forhold til andre byområde.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Lat meg ta Søgne–Ålgård fyrst. Søgne–Ålgård er ein KVU som vil bli bestilt no ved årsskiftet, i lag med ei rekkje andre KVU-ar som då går til bestilling. Der er eg klar over at 2010 er rett forut, og kjem til å følgja det opp. Så opplever eg at resten av replikken går på statsbudsjettet totalt sett. Lat meg då gjenta at det eg synest er veldig viktig i samferdselssammenheng, er å bidra til at ein får anten forsert eller realisert prosjekt som elles ville kome lenger ute i køen når det blir teke lokale initiativ. Eg oppfattar òg denne pakka fase 1 som ein stor lokal dugnad som det blir veldig spennande å følgja med på vidare.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg kommenterte den saka som no ligg føre. Eg kommenterte òg ein merknad som vi skal følgja opp. Eg gjev honnør til Kristiansand og omliggjande kommunar for det arbeidet som dei no driv med. Så er det slik at i belønningsordningane ligg det er over 300 mill. kr, og eg antek at det òg er slik for Høgre som det er for Regjeringa at dette ikkje er pengar som skal brukast einsidig for å oppretta eit buss- eller eit kollektivtilbod. Det skal faktisk følgjast opp med bindande avtale om lokale og regionale tiltak for redusert biltrafikk. Det er det eg har heldt meg til. Avtalen er inngått når det gjeld Kristiansand, og det som departementet her har bede om, er at ein tek kontakt og ser kva ein får på plass av lokale vedtak i samband med fase 2.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
I klimaforliket er det nemnt vegprising, differensierte bompengesatsar eller andre trafikkregulerande tiltak. Det er sagt at byområde som ynskjer å utprøva desse ordningane, skal prioriterast. Etter no å ha sett litt på denne belønningsordninga – i desse dagar fører vi samtalar med Buskerudbyen, og det er inngått avtale med Trondheim – synest eg faktisk at det er andre storbyområde der vi kunne ynskt endå større engasjement for å få til kombinasjonar som går både på å satsa meir på kollektiv og samtidig oppnå «mindre bilbruk», som det står.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg er tilfreds med at fleirtalet i komiteen ynskjer å venta til Regjeringa har behandla saka om datalagringsdirektivet, og difor føreslår at saka blir vedlagd protokollen. Prosessen knytt til datalagringsdirektivet har vore lang og krevjande. Det går mange diskusjonar om kva direktivet omfattar, og om kva konsekvensane av ei eventuell gjennomføring av direktivet i norsk rett vil bli. Regjeringa sin politiske plattform fortel at datalagringsdirektivet er ei kontroversiell sak for Regjeringa. Eg siterer frå Soria Moria II: «Arbeiderpartiet vil implementere datalagringsdirektivet forutsatt at det i utredningen ikke framkommer klare negative konsekvenser for personvernet. Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet vil av personvernmessige hensyn gå mot implementering av EUs datalagringsdirektiv i norsk rett. SVs og SPs statsråder og stortingsrepresentanter stilles fritt i denne saken.» For å få et best mogleg grunnlag for å ta ei avgjerd om direktivet skal gjennomførast i Noreg, vil vi senda saka på offentleg høyring. Lagring av data, slik det går fram av direktivet, gjeld både Samferdselsdepartementet, som har ansvaret for Ecom-lova, Fornyings- og administrasjonsdepartementet, med ansvar for personvernlova, og Justisdepartementet, med ansvar for straffeprosesslova. EØS-relevans er naturleg heimehøyrande i Utanriksdepartementet. Departementa arbeider no fram eit felles høyringsbrev. Det har vore spørsmål om kven som har ansvaret for den koordineringa. Det er samferdselsministeren. Høyringsbrevet vil innehalde ein gjennomgang av direktivet og rammene det legg for nasjonal gjennomføring. I tillegg vil høyringsbrevet fremja forslag til korleis direktivet eventuelt kan gjennomførast i norsk rett. Høyringsinstansane vil bli bedne om å uttala seg om synspunkt som kjem fram i høyringsbrevet, om problemstillingar knytte til nedkjemping av kriminalitet og om personvern. Vi tek sikte på å få saka ut på offentleg høyring så raskt som mogleg. Vi ønskjer ei brei høyring, der vi skal ha tre månaders svarfrist. Etter den offentlige høyringa vil Regjeringa ta endeleg stilling til om direktivet bør implementerast eller ikkje. Saka vil deretter, i tilfelle, bli lagd fram for Stortinget på eigna måte. I Dokument nr. 8-forslaget er òg Personvernkommisjonen sin rapport omtalt. Når det gjeld NOU 2009:1 Individ og integritet, vart den levert til Fornyings- og administrasjonsdepartementet januar 2009. Etter dette har rapporten vore ute på brei høyring med høyringsfrist ultimo august 2009. Det har kome inn mange og omfattande høyringssvar. Fornyings- og administrasjonsdepartementet arbeider no med rapporten. Dei vurderer korleis kommisjonens ulike tilrådingar kan følgjast opp. Det er eit omfattande arbeid. Det vil difor neppe vera mogleg å leggja fram rapporten for drøfting i Stortinget før eit framlegg om eventuell implementering av datalagringsdirektivet. Men Regjeringa har merkt seg Personvernkommisjonen sitt syn på datalagringsdirektivet og tek desse synspunkta med seg i arbeidet med høyringsnotatet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Det er rett som representanten Hoksrud seier, at eg har svart tidlegare at Datatilsynet har kome med innspel til det arbeidet som ein no gjer. Datatilsynet vil vera høyringsinstans på line med andre. Så det er nytt for meg at tilsynet seier at dei ikkje har vore inne i prosessen. Det må eg i tilfelle få moglegheit til å oppklara noko nærmare overfor Datatilsynet, i forhold til det eg har svart. For eg er sjølvsagt ikkje interessert i å gje feil opplysningar til Stortinget.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg oppfattar det ikkje som særleg motstridande opplysningar i forhold til det høyringsutkastet som vi arbeider med. Eg meiner å hugsa at utanriksministeren i spontanspørjetimen svarte: før jul. Eg følgde det opp med å seia at vi har som ambisjon: før jul. Det er framleis vår ambisjon. Så er det heldigvis slik at både Ingjerd Schou og andre her er kjende med at notatet er klart når det er klart. Slik er det arbeidet vi held på med. Den ambisjonen står framleis fast. Difor brukte eg det uttrykket eg gjorde. Så til Høgre: Det er ikkje samferdsleministeren som er mottakar av brevet. Men eg er kjend med innhaldet, og eg trur Høgre vil få mange svar når høyringsbrevet blir sendt ut.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Eg ber om forståing for at eg no held meg til den prosessen som ligg i Regjeringa når det gjeld eit høyringsnotat. Høyringsnotatet er det samferdsleministeren som koordinerer arbeidet med. Der er det tre andre departement som er inne. Spørsmålet om kven som vil ha ansvaret for ein eventuell endeleg proposisjon, skal eg få lov til å koma tilbake til. Det vil i tilfelle vera snakk om to proposisjonar. Det som heiter ein – eventuell – innlemmingsproposisjon, er det praksis for at Utanriksdepartementet har ansvaret for. Ansvaret for direktivet og ein eventuell proposisjon i den samanhengen skal eg få lov til å koma tilbake til på eit seinare tidspunkt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-12-10:
Det er rett som representanten Sortevik seier, at her er det mange spørsmål frå Personvernkommisjonen si side som bør vera gjenstand for breiare drøfting. Det som er dilemmaet, er at denne kommisjonen sitt arbeid har vore ute på høyring, med frist ulitimo august, og det har kome inn mange omfattande høyringssvar. Det vil nok bli vel krevjande å gjera dette i den rekkjefølgja som Framstegspartiet her ber om, med heile det arbeidet.
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
På Kystverkkonferansen i Svolvær i forrige uke var mye av konferansen viet «Full City»-ulykken og hvordan den ble håndtert. Det ble konkludert med at «Full City» ble oversett, da det ikke var grunn til å tro at skipet var et faremoment. Det ble også konkludert med at ting kunne gjøres bedre. Nullvisjonen var også et hett tema, og de fleste, deriblant kystdirektøren, mente at det var lettere å få til nullvisjon på sjøen enn på veien. Jeg lurer på hva statsråden vil gjøre for at slike ulykker som «Full City»-ulykken for framtiden ikke skal forekomme på grunn av at skip blir oversett, og om statsråden selv tror på nullvisjon for ulykker på sjøen. Og dersom hun gjør det, hvorfor er det da ikke bevilget mer penger, slik at disse målene kan nås om kort tid?
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Jeg brenner for, i motsetning til representanten de Ruiter, at E18 Arendal–Tvedestrand skal bli ferdigstilt så fort som overhodet mulig, med statlig finansiering. Vi har penger nok, så det burde ikke være noe problem. Det ble sagt her på talerstolen at prosjektet ville bli forsinket med OPS, men fra Regjeringens side har denne strekningen omtrent ikke vært påtenkt ennå. Det kan opplyses at opposisjonspartiene i Arendal og Aust-Agder i nærmere 40 år har prøvd å få til en ny vei her, men har blitt forsinket av bl.a. Arbeiderpartiet. Dette viser at det burde være på tide å få den på plass en ny vei her. Det viser også at det har vært lite asfaltlukt i Aust-Agder.
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Jeg var hjemmeværende med fire små barn i mine yngre dager. Når barna trengte nytt tøy og jeg hadde penger på bok, var det aldri i mine tanker at jeg skulle la være å kjøpe det de trengte – for så heller å spare til mine barnebarn! Det er derfor vanskelig for meg å forstå det når Regjeringen sier at de ikke kan bruke mer statlige penger på trygge veier, som vil komme oss til gode alle sammen, fordi de skal spare penger til neste generasjon, eller til sin egen alderdom, eller de bruker andre unnskyldninger. Derfor lar altså Regjeringen heller innbyggerne betale for veiene i form av ekstraskatter. Dette ses jo tydelig i Kristiansandspakken. Mitt spørsmål er da: Hvorfor betaler ikke staten selv regningen på veinettet, når det står i vegloven § 20 at det er det offentliges ansvar, og er det satt i gang utredning på strekningen Søgne–Ålgård i Vest-Agder/Rogaland som statsråden lovet?
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Det var vel Fredriksen som snakket om Avinor, og som ville at staten skulle ta et mer direkte ansvar. Det er et interessant utspill. Fremskrittspartiet er veldig ute etter å AS-ifisere. De snakker om jernbane, Vegvesenet, Kystverket osv. Avinor er en virksomhet utskilt fra Luftfartsverket. Hvis det er slik at staten nå skal inn igjen og ta et mye større ansvar, at de bare skal kjøre pengene inn, ja hadde det ikke da vært en like god idé å ta dem tilbake til forvaltningen og la dem gå inn i Luftfartsverket slik det var en gang? Det hadde vært en mye bedre idé enn at staten bare skal overføre penger direkte inn dit. Jeg synes den biten også er lite berørt i debatten i dag, så egentlig var det bra at representanten ga meg sjansen til å kunne snakke litt om det. Så til Albania. Albania er blitt en stor sak i denne salen. Det er et litt søkt eksempel, jeg må si det. Det veinettet er litt forhistorisk, kanskje, for å si det på den måten. I tillegg er det noen som tror at Albania finansierer alle veiene sine selv. Det gjør de slett ikke! De har god støtte fra utenlandsk kapital, naboland, EU osv. Det er ikke sånn at man kan si at de har så mye mindre penger enn vi har, men likevel bruker så mye mer penger på vei enn det vi gjør. De betaler tross alt ikke alt sammen selv.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Vi må bestandig ha et mål om nullvisjon. Hvis vi taper det målet, tror jeg at vi taper veldig. For øvrig er det slik at vi nå har fått på plass et regelverk som gjør at en når skip er i drift og en eventuelt ikke ønsker å bruke penger knyttet til redning, er nødt til å ta imot hjelp hvis det blir oppdaget. Videre er det slik at kanskje den viktigste beredskapen for å unngå ulykker er å få den farligste trafikken langt ifra land. Nordpå har vi fått korridorer for det, og Kystverket vil nå sende ut et forslag om at en gjør tilsvarende lenger sør i landet.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Når det gjelder Redningsselskapet, er de for alle praktiske formål en del av den totale tjenesten vi har. Jeg hadde et møte med Redningsselskapet for to–tre dager siden, der vi gikk igjennom de aktivitetene de driver med. Vi skal selvfølgelig diskutere det også videre. Når det gjelder fiskeflåten, må jeg ærlig innrømme at der er jeg litt i tvil om regelverket, så kanskje vi på et egnet tidspunkt kan komme tilbake til det. Men jeg mener å ha vært borti at det er en del regelverk knyttet til fiskeflåten som antakelig ikke er helt på plass. Jeg vil se på det og synes for så vidt at forslaget kan være godt. Jeg vil gjerne få komme tilbake på egnet måte for å orientere om det.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Jeg kan forsikre representanten om at jeg setter veldig stor pris på den jobben Redningsselskapet gjør. Jeg bor ved kysten, har foreldre som har vært fiskere, og en far som fortsatt er det, så viktigheten av det kan jeg helt klart skrive under på. Jeg hadde som sagt et møte med Redningsselskapet forleden, der vi gikk igjennom alt det som Redningsselskapet gjør. Det er ikke tvil om at Regjeringen setter stor pris på både det arbeidet som Redningsselskapet gjør, som jeg sa, og på Redningsselskapet. Målet for Regjeringen er at det statlige rammetilskuddet skal bistå selskapets innsats innenfor den aksjonsrettede redningstjenesten og det ulykkesforebyggende arbeidet innenfor kystforvaltningen. Tilskuddet skal dekke en andel av Redningsselskapets driftsutgifter forbundet med søk og redningsberedskapen. Vi har fremmet forslag om å bevilge 42 mill. kr i tilskudd i 2010. Det kommer i tillegg til de midlene som bevilges over Kultur- og kirkedepartementet, som kompensasjon for bortfall av inntekter fra spilleautomater.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Det er helt åpenbart at alle gode krefter som kan bidra til en styrking av sikkerheten på sjøen, er viktig. Som jeg sa i mitt tidligere svar, vil jeg absolutt se på denne saken, knyttet til fiskeflåtens rolle. Vi har for øvrig båter langs kysten i andre sammenhenger som også har relativt god slepekapasitet, ikke minst innenfor havbruksnæringen, som også er plassert på kysten. Jeg vil absolutt undersøke med de miljøer som har gode erfaringer, og hvis spanske myndigheter har det, er det helt klart at det er et av de områdene som jeg gjerne vil høre mer om.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Det er bestandig klokt å ta lærdom av de hendelser som har vært, også når det gjelder «Full City». Nå er det slik at Kystverket allerede er i gang med evalueringen av den ulykken, og vil selvsagt ta med det i det videre arbeidet. En er ennå ikke helt ferdig med den endelige oppryddingen; man har tatt en pause nå i vinter. Her igjen: Alle gode krefter som kan bidra med hensyn til både oljevernberedskap og sikkerhet langs kysten, vil jeg ha kontakt med for å gå inn i og se på dette. Og det budsjettet som blir behandlet her i dag, er jo et godt bevis på at Regjeringen tar dette problemet veldig alvorlig.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Først til spørsmålet fra representanten Halleraker vedrørende Fosnavåg havn. I forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan i denne sal drøftet Stortinget prioriteringslisten Maritim infrastruktur og fiskerihavner. I Innst. S. nr. 300 for 2008–2009 fikk Fiskeri- og kystdepartementet i opprag å sørge for at tiltaket i Vannvåg havn ble lagt inn i første del av planperioden. Ettersom Fosnavåg var det prosjektet som hadde kommet kortest i planleggingsprosessen, så valgte vi å flytte det til andre del av planperioden. Det er jo sånn at når noe skal prioriteres opp, så må noe annet prioriteres ned, men det skal ikke prioriteres bort. Så Kystverket har nå startet arbeidet med prosjektering og tiltak i Fosnavåg, og legger opp til at tiltaket er ferdig planlagt i 2013. Så til «Full City» og de spørsmålene som er reist om en ekstern evaluering av aksjonen. Der vil jeg vise til det som er sagt, at Kystverket er godt i gang med å gjennomføre en omfattende intern evaluering. Kystverket har engasjert et eksternt konsulentfirma for å bistå med å innhente informasjon og sammenstille den til en evalueringsrapport. Evalueringen som Kystverket gjennomfører, legger opp til å gi en systematisk gjennomgang og vurdering av hele aksjonen, slik at mulige forbedringstiltak og behov for tiltak blir synliggjort. Jeg ser derfor foreløpig ikke behov for at departementet igangsetter en ekstern evaluering av aksjonen. Man vil avvente Kystverkets evaluering, som etter planen skal legges fram tidlig i 2010.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Dette vederlaget vi nå omtaler som en avgift, eller en skatt, er betaling til fellesskapet for å kunne utnytte en begrenset ressurs som oppdretterne driver i allmenningen. Jeg finner det rimelig at samfunnet får noe tilbake når en oppdretter får økt produksjonskapasiteten for sine tillatelser. Det blir stilt spørsmål om hvorvidt det finnes et andrehåndsmarked her. Jeg kan i hvert fall skrive under på at det finnes, i hvert fall tidvis, litt avhengig av hvem som er på handlerunde. Vi har lang erfaring for at en del av disse tillatelsene som tidligere har vært gitt, har vært priset veldig høyt. Jeg tror også det er fornuftig i forhold til næringens plass i samfunnsdebatten at en bidrar til fellesskapet på den måten som en gjør her.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
For å si det sånn tror jeg det er ganske mange som har lyst til å flytte til de områdene allerede i dag. Så har vi regler som begrenser det. De tillatelsene som er gitt opp gjennom årene, har jo hatt en geografisk spredning som jeg for så vidt tror det er klokt å videreføre. Når det gjelder den pausen jeg har tatt i vurderingen nå, vil jeg selvfølgelig se nøye på hvilke områder som ikke er rammet av denne luseproblematikken. Så det å se på nyanser der, kan være et svar. Jeg legger til grunn at oppdrettsnæringen nå tar det ansvaret som de har med å rydde opp i luseproblemene, slik at hele kysten blir av en slik karakter at vi kan gjennomføre den veksten som er planlagt.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Jeg tror den situasjonen vi ser nå, handler om at ting har gått veldig bra veldig lenge. Når det gjelder lusesituasjonen på kysten, har vi hatt medikamenter som har fungert med hensyn til avlusing, og de har virket veldig godt. Det har vært avlust veldig ofte, og vi har fått resistensproblemer. Det burde sikkert både næringen og andre ha sett tidligere. En del har varslet det, men vi har nok antakelig ikke tatt det godt nok inn over oss. I så måte er jeg enig med representanten Håbrekke i at vi i hvert fall må lære av dette. Det er jeg veldig innstilt på. Jeg hadde for to dager siden – kanskje det var i går, dagene begynner å bli så lange at det føles lenge siden – et møte der vi diskuterte prinsipper knyttet til hvordan vi skal se på lusetelling som et eksempel på en annen tilnærming. Jeg er ikke sikker på om det med gjennomsnittsantall lus pr. fisk er et godt mål på situasjonen. I lys av det og andre diskusjoner vil jeg absolutt bidra til en diskusjon for å se på om vi kan ha en annerledes tenking med hensyn til både luseproblemer og andre problemer.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Jeg og Regjeringen for øvrig mener at den avtalen vi hadde, ikke var uklar. Vi har vært veldig tydelig på at det som EU gjorde ved å stenge EU-sonen for norske fiskere, var et klart brudd på denne avtalen. Jeg beklager veldig den situasjonen som har oppstått, og som jeg sa i mitt innlegg, har jeg brukt veldig mye energi på å få dette på plass igjen. Det har vi ikke lyktes med. Når det gjelder det tapet som blir anslått her, vil ikke jeg gå nærmere inn på kronebeløpet. Men det vi har gitt beskjed til norske fiskere om, er at den kvoten som de ikke har fått tatt opp i år, overfører vi til neste år i alle fall, slik at mengden fangst ikke skal bli tapt.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2009-12-10:
Eg skal late historia med skyldfordeling og ansvar for at Noreg har kome i ein situasjon der vi hadde eit stort etterslep på samferdsel, liggje. Men når eg har høyrt på særleg Framstegspartiet si svartmåling av forslaget til neste års statsbudsjett, har eg berre behov for heilt nøkternt å konstatere at det er ein mykje sterkare vilje og evne og handlingskraft når det gjeld å satse på samferdsel i denne perioden, og i førre perioden i forhold til dei mange åra før. Vi vedtok ein veldig ambisiøs transportplan her på Stortinget i vår, og dette forslaget til statsbudsjett for 2010 er ei god oppfølging av det. Dei som hevdar at ein ligg langt under det som skulle vere ramma, bør lese det som står både i transportplanen og innstillinga, nemleg at det skal vere ei gradvis opptrapping. Elles vil eg nytte dette høvet til å komme med ei oppfordring – eller eit forslag – til statsråden. Eitt av dei viktigaste samferdselsmåla våre er å betre trafikktryggleiken. Det er veldig god samfunnsøkonomi, i tillegg til at det sjølvsagt er med på å redusere og forhindre mange tragediar og lidingar. Det må så klart setjast inn eit breitt spekter av tiltak både overfor trafikantar, køyretøy og infrastruktur, og det ligg ei stor satsing i årets statsbudsjett, ei satsing som ein gjennom komiteens arbeid faktisk forsterka med 20 mill. kr. I det som dei 20 mill. kr skal brukast på, ligg midtdelarar og støtte til Trygg Trafikk. Men eg vil i tillegg prate varmt om gang- og sykkelvegar, særleg når det gjeld trygge skulevegar. Det er faktisk ein inkonsekvens at vi utvidar skuledagen for å gi elevane meir fysisk aktivitet, samtidig som foreldra ofte må køyre barna på skulen. Her er det ikkje berre spørsmål om pengar. Utfordringa ligg fyrst og fremst i at vegane no blir på tre ulike forvaltningsnivå. Eg vil oppfordre statsråden til å ta eit initiativ overfor fylkeskommunen og kommunen til at ein for det fyrste får kartlagt alle dei behova som måtte vere, og for det andre får laga ein plan for utbetring av dette som bør vere så gjensidig forpliktande mellom desse tre forvaltningsnivåa som mogleg, og òg ein finansieringsplan for det. Det andre punktet eg vil oppfordre statsråden til, er å følgje opp det som fleirtalet i denne salen sa i førre periode, nemleg klart forby prestasjonsbasert lønn når det gjeld transportsektoren. Det er ikkje godt nok oppfølgt. Det tredje, som eg trur har veldig stor økonomisk betyding, men som ikkje har med trafikktryggleik å gjere – det har kanskje noko med det å gjere òg – det er å få tilbakeført ei produksjons- og vedlikehaldsavdeling til Statens vegvesen.
Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-10:
Regjeringa har doblet jernbanesatsingen i forhold til forrige regjering. Det har vært et kjempeløft, men det er ingen grunn til å hvile på laurbærene. Det har vært mange gode innlegg her om jernbane. Det er moro at jernbanen har kommet på dagsordenen, slik at det er flere som kappes med SV om å være jernbanepartier. Bondevik-regjeringa bygde 6 km i året, nå bygges det 12 km. Men i jernbanens første år ble det bygd 50 km jernbane hvert år. Jernbaneforum Sør representerer fylkeskommunene Vestfold, Telemark, Agder-fylkene og Rogaland, som nå står sammen for å kjempe for forsert jernbaneutbygging i Vestfold som et første skritt på SørVestBanen med sammenkobling mellom Sørlandsbanen og Vestfoldbanen. Det vil være et jernbanetilbud som vil dekke halve Norges befolkning. I dette området er et av jernbanens største problemer at de taper markedsandeler til bilen fordi motorveiene bygges raskere enn jernbanen. Det er bra når fylkesordførere bemerker det, og det bør vi også legge oss på sinne. Å få til en sammenhengende utbygging er viktig her, og jeg mener at man også da må kunne vurdere prosjektfinansiering. For å få til en bærekraftig samferdsel må vi minst tredoble bruken av person- og godstog. Det meste av denne økningen må skje på bekostning av bruk av bil. Jeg har pendlet på Vestfoldbanen i noen år. Man lærer å bli tålmodig av slikt, ikke minst gjelder det de siste dagene med opptil tre timers reisetid til Tønsberg. Det ble en suksess på TV å følge sju timers tur med Bergensbanen, men én time i mørke i Oslotunnelen er ikke like spennende. Det er altså signalanlegget det dreier seg om. Fredag ble 35 000 reisende forsinket. Det er klart samfunnskostnadene ved det er enorme, ikke minst drosjeturen hjem for NSBs regning, som var dyrere enn månedskortet. Men det er lys i tunnelen, og det er heldigvis ikke toget som kommer. Det var først i år at vi fikk til skikkelige økninger på vedlikeholdet. Jernbaneverket har lagt inn et nytt gir. Tallet på infrastrukturfeil er faktisk redusert med 20 pst., sjøl om det ikke alltid virker sånn. I 2010 skal spor og kontaktledninger fornyes for over 1 milliard kr. I tillegg kommer nesten 0,5 milliard kr til Oslotunnelen. På nyåret starter arbeidet med å installere en ny type signalanlegg – akseltellersystem for togdeteksjon, som det heter – i Oslotunnelen. Det er et arbeid som skal være ferdig til sommeren. Det systemet har vært i bruk i Tyskland, hvor det har ført til at signalfeilene er redusert med 60–80 pst. I Oslo har vi altså fem ganger så mange signalfeil som i Tyskland. Jernbaneverket lover ikke at alle problemer er løst i 2010, men vi pendlere kan være litt mer tålmodig når toget kjører sakte, når vi vet at det er på grunn av opprusting og vedlikehold og ikke signalfeil, som bare blir verre.