Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2011-02-24:
Interpellanten slår fast at regjeringens industrikraftregime er for vagt til å berolige næringen. Han har antagelig rett i det. Billig kraft er en helt avgjørende faktor for at Norge som høykostland kan konkurrere med industri i lavkostland også i fremtiden. I tillegg til høy kompetanse er billig kraft vårt fremste konkurransefortrinn. Jeg har fått samme melding fra mange industribedrifter: Et industrikraftregime som gir sikker og langsiktig tilgang til kraft til konkurransedyktige betingelser, er helt avgjørende for bedriftenes framtid. Kristelig Folkeparti mener at Norge trenger en ny energipolitikk som tar inn over seg lærdommen fra Midt-Norge. Det skal ikke kunne skje at det i en region planlegges for mer forbruk enn det som er forsyningskapasiteten, uten at det settes i gang tiltak som sikrer forsyningen i takt med forbrukerveksten. Ved den ellers så vellykkede dereguleringen av kraftsektoren for 20 år siden overlot myndighetene for mye ansvar til markedet, og forvaltningen inntok en for tilbakelent rolle i tiltro til at markedsmekanismene sikret forsyningen. Kristelig Folkeparti har foreslått endringer i energiloven for å styrke den politiske styringen og styrke olje- og energiministerens ansvar for forsyningen. Den rød-grønne regjeringen har ikke ønsket å følge opp dette. Stortinget behandlet nylig endringer i dekningsloven, som vil gjøre det lettere for industrien å skaffe finansiering ved inngåelse av langsiktige kraftavtaler. Det vil kunne skape økt likviditet i markedet for langsiktige kraftavtaler og være et viktig bidrag til å sikre at den kraftintensive industrien videreutvikler sine virksomheter i Norge. Endringene i dekningsloven er bare en av rammebetingelsene som må være på plass før man kan få til en garantiordning. Den andre viktige betingelsen, nemlig notifisering og godkjennelse av ESA, må også komme på plass. Kristelig Folkeparti støtter dette lovendringsforslaget, men konstaterer at det ikke oppfyller løftene fra regjeringspartiene i valgkampen i 2005 om kraft til industrien til under markedspris. Forslaget fra regjeringen om en garantiordning for kjøp av kraft hjelper industrien et stykke på vei, men er på langt nær det som ble lovet før siste valg. Testen på hvilken effekt denne garantiordningen vil få, er om industrien nå finner grunnlag for en langsiktig satsing på produksjon og investeringer i Norge. Det ønsker Kristelig Folkeparti å legge til rette for. I valgkampen i 2005 reiste de rød-grønne land og strand rundt med løfter de burde vite de ikke kunne holde. Stoltenberg ga industrien falske forventninger. Industrikraft var et yndet debattema, og rød-grønne løfter om et nytt industrikraftregime var mange og svært sterke. Også Jens Stoltenberg lovet kraft til under markedspris. Dette skapte forventninger hos industrien. Ikke overraskende viste det seg på nytt at EØS-avtalen ikke gir rom for myndighetsbestemte kraftkontrakter. Dette var gammelt nytt for dem som kjenner saken. Regjeringene Bondevik I og II og regjeringen Stoltenberg I hadde kommet til samme konklusjon tidligere. Denne kunnskapen må de rød-grønne bevisst ha glemt da de reiste rundt med dette budskapet. Noen industrisamfunn har blitt rammet ekstra kraftig av den internasjonale finanskrisen. Kristelig Folkeparti frykter at regjeringens virkemidler i næringspolitikken ikke er treffsikre nok. Kristelig Folkeparti mener at økt satsing på forskning, innovasjon og god offentlig infrastruktur er et sentralt suksesskriterium for et verdiskapende næringsliv som skal bære kostnader for kommende generasjoner. Men vi vet at billig kraft er en helt avgjørende faktor for at Norge, som det høykostlandet det er, kan konkurrere med industri i lavkostland også i fremtiden.