Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2012-02-16:
God og likeverdig kreftbehandling er viktig. Kreft rammer jo mange mennesker. Nesten 30 000 personer i Norge får hvert år sykdommen, og det er også en sykdom som er en stor belastning for dem som rammes, og for deres pårørende. Nye tall fra OECD viser at Norge har svært gode resultater for kreftbehandling, målt i fem års overlevelse. For livmorhalskreft ligger vi helt på topp i OECD, og for brystkreft ligger vi best an i Europa. For tarmkreft ligger vi også godt over gjennomsnittet. For alle disse kreftformene er vi derfor også, naturlig nok, best i Skandinavia. OECD-tallene viser at vi er blitt vesentlig bedre sammenlignet med tall fra 2009. Det er svært positivt at vi har så gode resultater. Likevel kan vi bli bedre, raskere og mer effektive med utredning og behandling. Det betyr mye for et menneskes livskvalitet å få behandling så fort som mulig. Vi har derfor satt som mål at 80 pst. av pasientene skal få behandling innen 20 virkedager, fra henvisning er mottatt av sykehuset. Dette målet er ambisiøst. Men bare på den måten kan vi bli bedre. Vi må identifisere flaskehalsene og tenke nytt om hvordan vi innretter tilbudet. Nasjonal strategi for kreftområdet hadde et bredt spekter av mål og tiltak. Mange av disse gjelder fortsatt. I tillegg har vi utviklet nye nasjonale målsettinger, og forskning har gitt oss mer kunnskap. Regjeringen vil videreføre arbeidet med å bedre kreftomsorgen i alle deler av helsetjenesten, og jeg tar sikte på å lansere en ny nasjonal kreftstrategi i løpet av året. Målet med en ny strategi vil være å peke ut retningen for kreftarbeidet fremover, slik at vi kan møte utfordringene på kreftområdet på en helhetlig og fremtidsrettet måte. Forebyggende arbeid var et viktig tiltak i den nasjonale kreftstrategien. Det er fortsatt viktig å ha oppmerksomhet på god forebygging – som også interpellanten var inne på – for å hindre og begrense sykdom og skader. Norge har, som kjent, også screeningprogram for brystkreft og livmorhalskreft. Effekten av screening for brystkreft er under evaluering, og vi får stadig ny kunnskap. Det er derfor grunn til fortsatt å legge vekt på dette området, og vi må bruke den nye kunnskapen til å tilpasse tilbudet. Kreft i tykktarm og endetarm er de hyppigste krefttypene for begge kjønn i Norge. Det oppdages om lag 3 600 nye tilfeller hvert år. Fem års overlevelse er det for ca. 60 pst. Vi har nylig satt i gang et pilotprogram for screening av tarmkreft. På sikt regner man med at dette kan redde inntil 300 liv hvert år. Undersøkelsene kan også forebygge mange krefttilfeller. Programmet skal prøve ut to ulike screeningmetoder. Så skal det besluttes hvilken metode som skal brukes i et nasjonalt program. 140 000 kvinner og menn fra Østfold-kommunene og Asker, Bærum og Ringerike blir invitert til å delta i dette prosjektet. Som ledd i den nasjonale kreftstrategien er det utarbeidet nasjonale handlingsprogrammer med retningslinjer for diagnostikk, behandling og oppfølging av ulike kreftformer. Elleve programmer er ferdige, og de oppdateres jevnlig. Det arbeides nå med ni nye handlingsprogrammer. Handlingsprogrammene skal sikre et likeverdig tjenestetilbud av god kvalitet over hele landet. Dette arbeidet skal fortsette. Vi trenger mer forskningsbasert kunnskap for å beslutte hva slags tiltak vi skal innføre på kreftområdet. Det gjelder for hele forløpet: forebygging, diagnostisering og behandling, og for videre oppfølging med rehabilitering og god omsorg. I 2011 ble det derfor etablert et femårig nasjonalt forskningsprogram for offentlig initierte kliniske studier på kreftområdet. Norge deltar også i flere internasjonale prosjekter. Målet er å finne ut hvorfor det er forskjell i kreftoverlevelse mellom landene, og å utvikle kunnskap som kan bidra til å øke overlevelsen. International Cancer Benchmarking Project er et slikt prosjekt. Norge deltar sammen med bl.a. Storbritannia, Sverige og Danmark. At flere mennesker får kreft, betyr også at det blir flere som ikke kan helbredes. Noen pasienter vil trenge behandling resten av livet for å forhindre at kreften sprer seg. Andre vil trenge lindrende behandling ved slutten av livet. Det er viktig å utvikle tilbudet til også disse pasientgruppene. Gjennom Samhandlingsreformen kan kommuner og sykehus samarbeide for at lindrende behandling i større grad kan skje i kommunene. Det er nødvendig at leger som arbeider med lindrende behandling, har formell kompetanse i palliativ medisin. Vi bygger nå ut kompetansen på dette området. Helsedirektoratet har satt i gang en forsøksordning med å godkjenne leger i kompetanseområdet palliativ medisin. Målet er å få et mer enhetlig tilbud nasjonalt og bedre rekrutteringen til fagområdet. Pilotprosjektet skal evalueres i 2014. Høsten 2011 arrangerte jeg en bredt anlagt konferanse der temaet var raskere kreftbehandling. Et av temaene var hvordan samhandling mellom kommuner og sykehus kan bli bedre for mennesker som har eller har hatt kreft. Jeg vil følge opp med en ny konferanse i løpet av våren. Den skal handle om gode forløp og oppfølging av mennesker som rammes av kreft, med særlig vekt på samhandling mellom fastlege og sykehus. Vi får stadig bedre kunnskap om seneffekter. Ved å følge opp pasientene på en god måte er det mulig å begrense seneffekter. Forebygging og tidlig diagnostisering er viktig her. Jeg vil bruke innspillene på konferansen til våren som grunnlag for det videre arbeidet. Systematisk arbeid med kvalitet og pasientsikkerhet er sentralt i Samhandlingsreformen. I år skal vi legge frem Norges første stortingsmelding om kvalitet og pasientsikkerhet i helse- og omsorgssektoren og tannhelsetjenesten. Denne meldingen skal legge grunnlaget for arbeidet med å bedre alle deler av helsetjenesten i årene fremover. Nasjonal kreftstrategi for 2006–2011 har vært en vellykket satsing. Innholdet i strategien har i stor grad gyldighet også etter 2011. Gjennom et bredt spekter av tiltak skal alle kreftpasienter sikres likeverdig behandling av god kvalitet, uavhengig av hvor i landet de bor. Mange av tiltakene er i gang, og noen har jeg omtalt her i dag. Jeg har pekt på tre områder hvor kreftbehandlingen kan bli enda bedre. Vi må sikre bedre informasjon og kontinuitet i utredningen, legge til rette for raskere diagnostisering og – ikke minst – overvåke komplikasjoner og seneffekter som kan oppstå i sykdomsforløpet. Sykehusene arbeider med å forbedre disse områdene – også i samarbeid med kommunene. Gjennom en ny nasjonal kreftstrategi vil regjeringen møte de utfordringer vi står overfor på kreftområdet.