Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2009-12-08:
Et samfunn der ingen faller utenfor, er et av Kristelig Folkepartis hovedmål. Derfor legger vi fram et alternativt budsjett der vi mer målrettet, men med akkurat samme pengebruk som regjeringspartiene, klarer å styrke fattigdomsbekjempelse, inkludering i arbeidslivet og gjennomføringen av Nav-reformen. De siste månedstallene for arbeidsmarkedet viser at det nå er 94 000 personer med nedsatt arbeidsevne som er i kontakt med Nav for å få bistand til attføring og kvalifisering. Det er 11 000 flere enn for bare et år siden. Nesten 40 pst. av disse er under såkalt kartlegging, eller venter på å komme i gang med et relevant attføringstiltak. Mens Regjeringen lar andelen personer med nedsatt arbeidsevne på tiltak gå ned, ønsker Kristelig Folkeparti å styrke attføringstiltakene – og da særlig overfor dem som har behov for tettere individuell oppfølging over tid. I vårt forslag til rammedisponering, som fremmes i dag, foreslår vi å øke måltallet for arbeidsmarkedstiltak med i gjennomsnitt 1 000 plasser i 2010, målrettet mot denne gruppen. Ønsket om å bidra sterkere til inkludering av utsatte grupper i arbeidslivet er også hovedargumentet for at Kristelig Folkeparti foreslår å styrke bevilgningen til arbeids- og utdanningsreiser med 7 mill. kr. I 2009 ble bevilgningen til dette formålet brukt opp i første halvår, uten at det har ført til noen bevilgningsøkning i Regjeringens budsjettforslag for neste år. Dette vil dermed ramme dem som ønsker å bidra. Nav-reformen har seilt i stormfullt farvann det siste året. Nav går inn i 2010 med et lavere antall ansatte enn hva som var gjennomsnittet for 2009, fordi Nav-reformen, ifølge Regjeringen, nå er kommet over i en stabil driftsfase. Jeg tror nok at mange ansatte og mange brukere av Nav opplever at virkeligheten er litt annerledes enn hva Stortinget la til grunn da tidsplanen for gjennomføringen av Nav-reformen ble lagt. Særlig har representanter for Nav-ansatte pekt på behovet for å få styrket bevilgningene til IKT-formål, slik at man kan få effektivisert dataflyten, fjernet unødvendige manuelle operasjoner og få overført ressursene til bistand og oppfølging av brukerne. Kristelig Folkeparti foreslår derfor å styrke IKT-budsjettet i 2010 med 75 mill. kr som et bidrag til faktisk å få Nav-reformen over i en stabil driftsfase. Kristelig Folkeparti er enig med SVs partileder og finansminister gjennom de fire foregående årene i at vi ikke har kommet langt nok i bekjempelse av fattigdom i vårt eget land. Vi mener at enten man måler fattigdom som en relativ eller absolutt størrelse, er konklusjonen at vi uansett må satse enda sterkere på målrettede tiltak. Vi ønsker et felles løft, en nasjonal dugnad. Dette er en invitasjon til alle, slik at vi i komiteen og i Stortinget i fellesskap kan få til et løft og en målretting om å løfte alle ut av fattigdom. I vårt alternative statsbudsjett presenterte Kristelig Folkeparti forsterkede fattigdomstiltak med til sammen 1 milliard kr – med bl.a. forslag som fjerning og reduksjon av egenandeler for tannhelsetjenester og medikamentell behandling for utsatte grupper, statlig normering av sosialhjelpsatser på et høyere nivå enn dagens veiledende satser og økte ambisjoner for rusbehandling i samarbeid med ideelle aktører i rusomsorgen. Alle disse tiltakene ligger utenfor vår komités ansvarsområde. Men også i denne budsjettinnstillingen satser Kristelig Folkeparti sterkere på sosiale inkluderingstiltak overfor barn og unge i regi av kommuner og frivillige, på styrket gjeldsrådgivning og på økt samarbeid med frivillige organisasjoner om arbeidstrening og sosial trening. Sykefravær og tiltak mot det har blitt høstens store debatt innenfor arbeids- og sosialområdet. Vi er alle enige om at noe må gjøres. Det viktigste hensynet er arbeidstakerne selv og betydningen av å unngå at langvarig sykefravær ender med utstøting av arbeidslivet. Selv om vi har og skal ha gode velferdsordninger som sikrer et verdig livsopphold for dem som av helsemessige årsaker havner utenfor arbeidsmarkedet, er vel alle enige om at rask tilbakevending til arbeidslivet bør være det absolutt foretrukne alternativet for flest mulig. Hensyn nr. 2 er at mindre vekst i utbetalinger i velferdsordninger gir bedre rom for andre viktige satsinger innen utdanning, omsorg eller samferdsel. Kristelig Folkeparti har i denne innstillingen tatt arbeidet til statsministerens sykefraværsutvalg litt på forskudd. Vi fremmer et konkret forslag om å knytte økonomiske sanksjoner til avholdelse av dialogmøtene, som meg bekjent i mange år nå har vært framholdt som et nøkkelvirkemiddel for å begrense langtidsfraværet og få iverksatt tiltak på arbeidsplassene. Vi tror at et slikt tiltak vil bidra til det viktigste hensynet – hjelpe folk tilbake – rett og slett fordi det vil bli viktigere å avholde dialogmøter. Og vi har vist i denne innstillingen at det i tillegg gir rom for fornuftige omprioriteringer innenfor en uendret ramme. Til slutt vil jeg ta opp Kristelig Folkepartis forslag til alternativ rammedisponering samt øvrige forslag vi har fremmet.