Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Ved utgangen av 2006 var i underkant av 3,9 millioner personer registrert som medlemmer av eller tilhørende Den norske kirke. Medlemstallet representerer 82,7 pst. av befolkningen. 67 pst. av alle 14-åringer konfirmerer seg i Kirken, og 92 pst. av dem som dør, får en kirkelig gravferd. Dette viser at det er en stor oppslutning rundt Kirken, og at Kirken angår mange. I budsjettinnstillingen fra kirke-, utdannings- og forskningskomiteen mener en samlet komite at «kirken skal ivareta og videreføre vår kristne kulturarv, formidle de trosforestillinger og verdier som kjennetegner kristendommen og bevare sin identitet som folkekirke». Det legger opp til en konstruktiv diskusjon om statskirkespørsmålet til våren, og det er en styrke for kirken vår at det er en slik bred oppslutning om den også i komiteen. Kirkebudsjettet for 2008 innebærer 25 nye mill. kr til trosopplæringsreformen. Opptrappingen er nå halvveis, med 125 mill. kr i 2008. Det er helt i rute med det opplegget som ble lagt da den begynte. Flertallet i komiteen uttrykker tilfredshet med dette. Slik komiteen understreker, er trosopplæringen viktig for at Den norske kirke kan videreutvikle seg som folkekirke. I vårt flerkulturelle samfunn kan trosopplæringen bidra til brobygging. Kunnskap og trygghet når det gjelder egen tro og identitet, kan skape dialog og forståelse mellom mennesker som ikke alltid deler samme tro eller livssyn. I 2008-budsjettet foreslår vi også en økning på 9 mill. kr til gjennomføring av prostereformen. Det er historisk høyt. Dermed har vi nå lagt inn til sammen 26 mill. kr til reformen. 22 millioner av disse har kommet etter regjeringsskiftet i 2005. Nidaros pilegrimssenter kan ferdigstilles i 2008 som følge av en bevilgning fra staten til dette. Vi har i budsjettet også styrket Sjømannskirken, slik vi har gjort også tidligere. Jeg merker meg at mindretallet i komiteen understreker behovet for flere prestestillinger. Budsjettforslagets prioritering av trosopplæringsreform og prostereform er i samsvar med kirkelige organers ønsker. Jeg er åpen for en diskusjon om hvorvidt det bør satses spesielt på flere prestestillinger i tiden framover, men det er grunn til å understreke at også prostereformen innebærer en styrking av prestetjenesten ved at prostene skal avlastes sin del av prestetjenesten, slik at de får mer rom til å være ledere. Når det gjelder rekrutteringsspørsmålet, viser jeg til komiteens fellesmerknad om at det er nødvendig med mange ulike tilnærmingsmåter for å løse rekrutteringsbehovet. Men at det i en situasjon med et svært stramt arbeidsmarked – arbeidsløsheten i Norge er historisk lav – også er et lavere antall søkere til prestestillingene, er naturlig. Opposisjonen har også en merknad om fellesrådene og om rentekompensasjonsordningen. Driftstilskuddet til fellesrådene ble opprettet ved innføring av ny kirkelov i 1997 for at rådene skulle kunne tilpasse seg endringene i loven. Det har hele tiden, under forskjellige regjeringer, vært signalisert at staten ikke har ansvar for driften av fellesrådene. Dette er en kommunal oppgave. Derfor har – som også regjeringspartienes replikanter var inne på tidligere i debatten – tilskuddene vært trappet ned over flere år. Men det er helt avgjørende hvilken økonomi kommunene har, siden det er de som har ansvaret for driften. Det er jo det avgjørende kriteriet for om fellesrådene får en god økonomi. Og med den fantastiske utviklingen i kommuneøkonomien etter regjeringsskiftet, med en økning på godt over 20 milliarder kr, er det det viktigste tiltaket for å sikre en god økonomi for fellesrådene. Det er også kommunene som har ansvaret for bygging, drift og vedlikehold av kirkene, og igjen er kommuneøkonomien avgjørende. Likevel innførte staten i 2005 en rentekompensasjonsordning for å stimulere istandsetting av kirker, slik at dette arbeidet skulle gå raskere. Denne ordningen har vært trappet opp i flere runder, bl.a. med 300 mill. kr i vår i forbindelse med revidert statsbudsjett. Den ble dermed på 1,3 milliarder kr i 2007. Rentekompensasjonen som sådan er høyere enn noensinne. I budsjettinnstillingen reises også spørsmålet om eierskapet til Opplysningsvesenets fond. Dette har vi også diskutert i en interpellasjonsdebatt og i en spørretime. Vi mener det samme som vi har ment tidligere: Det er ingen tvil om at staten har eierskapet til OVF. Det skrev også regjeringen Bondevik i stortingsdokumenter i forrige periode. Hva slags eierskap vi vil få ved et eventuelt skille mellom stat og kirke, det er igjen et politisk spørsmål og ikke et juridisk.