trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-04-25:
Det er helt åpenbart at regjeringen fører en politikk for sentralisering av Norge. Det skjer på mange sektorer. Det skjer innenfor politiet, det skjer innenfor Forsvaret, det skjer innenfor kommuner og regioner. Konkret når det gjelder antall skattekontor, har en redusert fra 107, som det var tidligere, og en skal ned på 57 – mot lokale holdninger, mot råd fra dem som jobber i skatteetaten. Og når det gjelder arbeidslivskriminalitet, er det nettopp et godt argument for at en skal være i nærheten at en bl.a. skal kunne foreta besøk og identitetskontroll – som statsråden selv nevner. I svaret fra statsråden opplever jeg at statsråden gir skatteetaten fullmakt til ytterligere sentralisering utover det som allerede har blitt gjort. Da er spørsmålet: Hvor langt ned i antall skattekontor skal en gå? Etter en omfattende prosess der nesten halvparten av skattekontorene er vekk, vil en fortsette sentraliseringen. Hvor langt skal det gå før en er villig til å si stopp fra regjeringens side?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-04-25:
Saken er at en hadde 107 skattekontor og skal ned på 57. Statsråden åpnet også i sitt første svar for at en skal ytterligere ned. Det oppdraget som skatteetaten fikk, var ikke å lage en modell for bedre tjenester. Nei, det var at en skulle ha færre og større kontor i framtiden, et opplegg for sentralisering. Det er svært mange som jobber i skatteetaten, og svært mange av dem som bruker skatteetaten, som er sterkt uenig i det som har skjedd allerede, og som nå frykter at det skal bli ytterligere sentralisering framover. Det er viktig med den strukturen som nå er lagt, selv om Senterpartiet var mot det, at en sørger for at i hvert fall de 57 kontorene som gjenstår, blir styrket og har minst like mange ansatte som tidligere, at en fortsatt har stedlig ledelse. Det vil tydeligvis ikke statsråden bekrefte blir tilfellet framover.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-04-25:
«Ifølge NRK 17. april øker salget av brus og godteri på nett fra utlandet voldsomt etter den kraftige avgiftsøkningen som Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti vedtok i statsbudsjettet for 2018. Norske kjøpmenn blir tvunget til å levere ut brus gjennom post i butikk til langt lavere pris enn utsalgspris i butikk. Hvor stor beregner regjeringen at samlet import av brus og godteri gjennom netthandel vil bli i 2018, hvor stor økning utgjør det fra 2017, og hvilke konsekvenser vil dette ha for folkehelse, arbeidsplasser og statens inntekter?»
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-04-25:
Jeg ber statsråden om å svare konkret på effektene for den bransje som man her snakker om. I Telemark er det allerede folk som har mistet jobben sin ved Telemark Kildevann. I Lørenskog er investeringer i hundremillionersklassen lagt på is. Tradisjonsrike bedrifter som Oskar Sylte og Roma i Lillestrøm frykter at dette for deres del kan bli enden dersom det ikke blir gjort noe. Dette er bekymringsverdig når statsråden heller ikke kan gi noe svar på hvor stort omfang den importen fra utlandet har – når en tidligere brukte som begrunnelse at en skal bidra til folkehelse osv. MaxGodis sa helt tydelig til NRK tidligere i år: Vi utnytter regelverket som gjelder i Norge, det er helt bevisst, vi sender mellom 15 tonn og 20 tonn brus og godteri over grensen hver dag. Hvor fornuftig politikk er det å skuffe arbeidsplasser ut av landet – og en får sukker, brus og sjokolade tilbake?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-04-25:
Det at vi har en aktiv alkoholpolitikk i Norge, er klokt i folkehelsesammenheng. Men poenget her er at en har foretatt sjokkartede økninger i avgifter som ikke har noen dokumentert folkehelseeffekt. Tvert imot ser en at importen av brus og godteri fra utlandet har skutt i været. Det kan ikke være noe bedre at folk spiser godteri og drikker brus som er importert fra utlandet, enn at de går til sin lokale butikk i Norge og handler der. Når det gjelder det at en ikke har noen oversikt: Det er nettopp fordi en har 350-kronersgrensen. Hadde en satt den til null, hadde en hatt oversikt over hva som ble importert. Så kunne en valgt en modell som en eksempelvis har i Finland, der en har en enkel ubyråkratisk måte slik at folk selv kan gjøre det uten noe stort gebyr. Spørsmålet er: Hvorfor er ikke statsråden villig til å se på slike løsninger for å tette et hull fra utlandet som blir stadig større og går på tvers av norske arbeidsplasser?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Regjeringen driver ikke en politikk for sentralisering av Norge. Skatteetatens nye kontorstruktur er et fornuftig og nødvendig grep for at etaten skal kunne møte viktige utfordringer knyttet til arbeidslivskriminalitet, økonomisk kriminalitet og en stadig mer digitalisert og internasjonal økonomi. En samling av skatteetatens kompetanse på færre og større fagmiljø gir etaten større slagkraft på prioriterte områder og mer likebehandling og rettssikkerhet for de skattepliktige. Med den gamle kontorstrukturen var skatteetaten spredt på for mange og for små fagmiljø. De aller fleste skattepliktige får i dag dekket sitt behov for kontakt med skatteetaten enten ved hjelp av gode digitale tjenester eller på telefon. Dette underbygges med at antall besøk på skattekontorene nesten ble halvert fra 2012 til 2015. For det store flertallet av de skattepliktige er reisevei dermed ikke noen problemstilling fordi de får dekket sine behov uten å måtte oppsøke skattekontorene fysisk. Den eneste publikumstjenesten hvor det er pliktig oppmøte ved skattekontorene, er identitetskontroll. Skatteetatens identitetskontroll utføres i dag på 42 lokasjoner, som er akkurat samme antall som i den gamle kontorstrukturen. Representanten spør om jeg kan garantere at alle de gjenværende kontorene vil bestå med stedlig ledelse og ha samme bemanning som i dag. Mitt svar på dette er nei. Det ville være uansvarlig av meg å gi garantier om å opprettholde et eksakt antall kontor eller et gitt antall ansatte på hvert kontor. For å sikre skatteinntektene og bidra til mest mulig etterlevelse av skattereglene må skattedirektøren løpende vurdere hvordan skatteetatens ressurser kan utnyttes på en best mulig måte. Som tidligere opplyst til Stortinget er fullmakten skatteetaten har fått til å innføre ny kontorstruktur, ikke til hinder for at skatteetaten senere kan foreslå tilpasninger av kontorstrukturen dersom dette blir vurdert som formålstjenlig. Slike forslag vil i så fall bli lagt frem for Finansdepartementet for godkjenning i tråd med vanlig praksis. Regjeringen jobber for en god bruk av samfunnets ressurser, bl.a. ved økt digitalisering og en mer effektiv offentlig sektor. I tråd med disse målene har antall ansatte i skatteetaten blitt redusert de siste årene. Dette er en utvikling som kommer til å fortsette, og som også vil ha betydning for antall ansatte på skattekontorene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Jeg vil anbefale representanten Gjelsvik å lytte til hva jeg faktisk sa. Jeg sa ikke at jeg hadde gitt en fullmakt til å fortsette å redusere antall ansatte. Jeg sa at det er viktig at skattedirektøren til enhver tid følger den samfunnsutviklingen som vi har, og tilpasser ressursene i etaten til det. Det er heller ikke riktig, selv om Senterpartiet liker å gjenta påstanden, at denne regjeringen sentraliserer Norge. Nei, det gjør vi ikke. Det vi gjør, er å ruste samfunnstjenestene våre for de nye samfunnsutfordringene vi står overfor. Når samfunnet endrer seg, når utfordringene i samfunnet endrer seg, er offentlige tjenester nødt til å endre seg tilsvarende. Hvis ikke lager vi ikke gode samfunnstjenester for innbyggerne våre, og da gjør vi ikke jobben vår. Når det gjelder endringer i kontorstrukturen, har jeg lyst til å minne om at fordelingen der ikke gir noen geografisk endring. Det er snarere Oslo og Akershus som kommer dårligst ut, mens den lokale geografiske fordelingen blir om lag som i dag. Så det er ikke belegg for påstandene fra Senterpartiet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Skatteetaten er en svært fremoverlent etat. Den er serviceorientert og opptatt av å levere gode tjenester til innbyggerne. Det er mulig at representanten Gjelsvik ikke har fått med seg at digitaliseringen i Norge skyter fart, at de aller fleste av oss ikke fysisk oppsøker skattekontorene, men gjør våre ærend overfor skattemyndighetene digitalt eller per telefon. Det er en utvikling som kommer til å fortsette. Da er min jobb å legge til rette for at de tjenestene som skatteetaten yter overfor innbyggerne, blir tilpasset de krav og de behov som innbyggerne har. Det handler også om å legge til rette for bedre tjenester. Det er et krav fra et samlet storting at vi skal bruke ressursene i skatteetaten på å bekjempe arbeidslivskriminalitet, bekjempe økonomisk kriminalitet. Da trenger vi gode, slagkraftige enheter som evner å gjøre den jobben, sammen med andre myndighetsorganer. Det mener jeg vi har lagt til rette for, og det viser også resultatene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Avgiften på elektrisk kraft er ikke reelt økt, verken i statsbudsjettet for 2017 eller 2018, kun justert for prisvekst. Derfor forundrer det meg at Senterpartiet nå kommer med dette spørsmålet. Elavgiften har reelt sett stått stille for andre statsbudsjett på rad. Jeg tillater meg å minne om at Senterpartiet selv har lagt frem flere budsjettforslag med økt elavgift. Elavgiften skal skaffe staten inntekter til veier, skoler, sykehus, forsvar og velferd og bidra til å redusere strømforbruket. Under denne regjeringen er elavgiften satt opp med til sammen vel 3,5 øre per kilowattime, ut over justering for generell prisvekst. Av den samlede strømprisen, som for husholdningene er i størrelsesorden 1 kr per kilowattime, utgjør dette lite, men for folk som har eldre boliger og lave inntekter, kan likevel selv en liten økning i strømregningen være krevende. Det viktige for forbrukerne er at strømprisen de betaler, er på et anstendig nivå. Prissvingningene har i hovedsak vært bestemt av situasjonen i kraftmarkedet, som avhenger av bl.a. tilsig i vannmagasinene og vintertemperatur. Igjen er det jo fristende å minne Senterpartiet om at sist de satt i regjering, var altså strømprisen for det meste betydelig høyere enn den har vært de siste årene – uten at den daværende regjeringen reduserte elavgiften. Jeg mener at skatter og avgifter må ses som en helhet. Denne regjeringen har senket skatter og avgifter med 24 mrd. kr. For en familie med to fulltidsinntekter betyr det om lag 10 000 kr mindre i skatt i året. Regjeringen har også sagt at den vil redusere eiendomsskatten, som vil gi vanlige familier bedre råd. Til sammenligning foreslo Senterpartiet for 2018 netto skatte- og avgiftsskjerpelser på 6 mrd. kr. Så tar representanten opp spørsmålet om kraftkabler til utlandet. Det er et spørsmål som må rettes til olje- og energiministeren. Om vi skal legge flere kraftkabler til utlandet, er selvfølgelig et viktig spørsmål, men elavgiften har ingen sammenheng med hvor mange kraftkabler vi har til utlandet. Det skal betales avgift på kraft som leveres her i landet, enten kraften er produsert innenlands eller importert gjennom kabler fra utlandet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Jeg ville vært litt forsiktig med å henvise til statsbudsjettet for 2014 hvis jeg var representanten Slagsvold Vedum. Det var altså et budsjett denne regjeringen arvet fra den regjeringen Slagsvold Vedum satt i. Da vi la fram tilleggsproposisjonen, hadde vi tatt bort den økningen i elavgift som den forrige rød-grønne regjeringen – ledet av Jens Stoltenberg, og som Slagsvold Vedum var medlem av – hadde tenkt å gjøre. Det er riktig at den ble økt, men det skjedde som en del av budsjettforliket i Stortinget. Så vil jeg bare gjenta det jeg sa i mitt forrige svar: Det er ikke nødvendigvis en sammenheng mellom kraftkabler og strømpris. Jeg har også lyst til å minne om at strømprisen de siste årene har vært mye lavere enn den var da Senterpartiet hadde ansvar i regjering.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Det er summen av det man gjør på skatte- og avgiftsområdet som betyr noe for lommeboken til den enkelte familie. Tallenes tale er veldig klar: Senterpartiets alternative budsjett økte skatter med 6 mrd. kr. Denne regjeringen har redusert skatte- og avgiftstrykket med 24 mrd. kr. Det sier seg selv hvordan det vil påvirke økonomien til bedriftene, husholdningene og den enkelte ganske forskjellig. I forbindelse med de grepene vi har tatt, har vi altså fjernet arveavgiften, som også var en krevende utfordring for dem med lave inntekter, vi har fjernet båtmotoravgiften, og vi har redusert bilavgiftene med 1,9 mrd. kr. Det er klart at det betyr noe for vanlige folk med vanlige lønninger, i tillegg til at en gjennomsnittsfamilie har fått 10 000 kr i skattelette.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Jeg takker for et viktig spørsmål, men jeg er litt overrasket over engasjementet. Til VG 10. mars 2016, tok representanten Gjelsviks stortingskollega Kjersti Toppe til orde for å bruke avgiftssystemet for å øke prisene på brus og godteri. Hun sa den gang at «Sukkeravgiften er så liten at det ikke har noen særlig effekt». Hun ville derfor ha full moms. Som oppfølging av budsjettenigheten mellom regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti ble avgiftene på sjokolade- og sukkervarer og alkoholfrie drikkevarer økt. Avgiftenes formål er å skaffe fellesskapet inntekter, men de kan også ha en helseeffekt dersom folk spiser og drikker mindre av slike varer. I dag krever de fleste transportselskaper et gebyr for å gjøre tollbehandlingen for den som handler fra utlandet. Slike gebyrer slipper man for varer med verdi under 350 kr fordi varene er avgiftsfrie. Dersom et tilsvarende gebyr skulle vært pålagt varer med en verdi under 350 kr, ville flere forbrukere enn i dag blitt ilagt et gebyr fra fraktselskapet. Varene er også fritatt fra plikten til å deklarere forsendelsen. Jeg er kjent med at netthandelen av sjokolade- og sukkervarer og alkoholfrie drikkevarer har økt, men fordi slike varer ikke registreres, har ikke departementet tall på omfanget. Likevel undersøker vi om det kan finnes kilder som kan belyse omfanget. Når det gjelder spørsmål om effekten på arbeidsplasser, må det ses i en større sammenheng. Det er de samlede rammebetingelsene som har betydning for vekst og arbeidsplasser i dette landet. Regjeringen er opptatt av det skal være attraktivt å investere og drive i Norge. Vi har derfor prioritert å gjennomføre vekstfremmende skattelettelser som gir bedre rammebetingelser for hele næringslivet. Så langt har denne regjeringen redusert de samlede skatter og avgifter med i overkant av 24 mrd. kr når alle forslag er fullt innfaset. Nesten 8,8 mrd. kr er lettelser i næringsbeskatningen. Videre gjennomfører regjeringen nå tidenes satsning på samferdsel. Bedre veier gjør det enklere og billigere for bedriftene våre å frakte varene sine. Dette er spesielt viktig for mange bedrifter i distriktene.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Jeg synes Senterpartiet skal være litt forsiktig med den svartmalingen av norske arbeidsplasser, norske bedrifter og norsk økonomi, noe som finner sted fra Senterpartiet nesten hele tiden. Det går bra, ledigheten er på vei ned på et meget lavt nivå, veksten i økonomien er på vei opp. Det går bra i alle bransjer over hele landet, det skal vi være glad for. Noe av grunnen til det er at denne regjeringen har prioritert vekstfremmende tiltak, konkurransedyktige rammebetingelser, gode og fornuftige endringer i skatte- og avgiftsnivået, kraftige investeringer i infrastruktur, satsing på forskning og utvikling – for å nevne noe. Så redegjorde jeg for hva regjeringen kan og ikke kan svare på når det gjelder omfang og effekt. Vi prøver å kartlegge dette så godt vi kan, men vi har ikke tilgang til det. Nå er det sukkeravgiften som ligger Senterpartiets hjerte nær, men jeg har lyst til å minne representanten om at de selv har foreslått å øke tobakksavgiftene, brennevinsavgiftene, ølavgiftene og en lang rekke andre ting som også ville påvirket grensehandelen, men det gjelder kanskje ikke i dette tilfellet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
350-kronersgrensen er først og fremst et virkemiddel som har en forbrukervennlig side. Jeg tror at representanten Gjelsvik må bestemme seg for hvilket perspektiv han skal ha på dette, om det er det næringspolitiske eller det forbrukermessige. Av og til kommer de i konflikt med hverandre, men det er ingen tvil om at 350-kronersgrensen først og fremst har et forbrukerperspektiv. I alkoholpolitikken skyver Senterpartiet folkehelsespørsmålet foran seg. Men representanten Kjersti Toppe fra Senterpartiet var opptatt av folkehelse da hun mente det var fornuftig å gjøre noe med sukkeravgiftene. Det er mulig Senterpartiet ikke er enig i det, men Kjersti Toppe fra Senterpartiet mener det. Arbeiderpartiet, som Senterpartiet liker å samarbeide med, fremmet forslag om full moms på de samme varene rett og slett fordi de også mente at dette hadde et folkehelseperspektiv. Det samme inngangsmomentet hadde Kristelig Folkeparti. Nå er altså avgiften økt, og ambisjonen er selvfølgelig at det skal bidra til bedre folkehelse, i tillegg til at det gir staten inntekter.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-04-25:
«Fremskrittspartiet har i regjering økt elavgifta gang på gang. Dette gir høyere strømpriser og dårligere økonomi for folk flest. Nå åpner regjeringa for å bygge flere utenlandskabler som vil øke strømprisene ytterligere. Vil regjeringa fryse elavgifta for å hindre ytterligere økninger i strømprisen i Norge?»
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-04-25:
Mens Fremskrittspartiet har vært i regjering, har man økt elavgiften, først i 2014, man økte den 1. januar 2015, man økte den 1. juli 2015, og man økte den 1. januar 2016. Man har ved fire ulike anledninger aktivt valgt å øke elavgiften ut over prisstigning. Det er et faktum at Fremskrittspartiet har gjort det. Nå er det en ny diskusjon om å bygge NorthConnect fra Norge, og i konsesjonssøknaden til NorthConnect står det svart på hvitt at det kommer til å føre til økt strømpris i Norge. Da er jo summen av de ulike tiltakene regjeringen gjør, med at man nå legger til rette for at det skal være flere utenlandskabler, og at man aktivt har valgt å øke elavgiften mange ganger som regjering – det gjorde ikke den rød-grønne regjeringen, det har denne regjeringen valgt å gjøre – at avgiftsbelegningen for norske strømforbrukere har blitt høyere, og strømprisen kommer også til å gå opp på grunn av NorthConnect. Er det en klok utvikling, eller burde man gjøre noen grep som gjør at man holder strømprisen på et lavt nivå?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-04-25:
Som finansministeren utmerket godt vet, var noe av det viktige vi gjorde, å få økt norsk kraftutbygging, nettopp for å kunne få en bedre balanse i det norske kraftmarkedet. Det har fungert. I Senterpartiets alternative budsjett får alle som har inntekt under 700 000 kr, lavere skatt. I tillegg kommer det et lavere avgiftsnivå. Avgiftene som Fremskrittspartiet har økt, har økt med 6,6 mrd. kr siden Siv Jensen ble finansminister i Norge. Problemet med avgifter er at de er ikke differensiert etter inntekt. De rammer alle like hardt, og da rammer det dem som har minst inntekt, hardest. Kan vi vente oss mer av den linjen som Fremskrittspartiet har lagt seg på, med at de skal finansiere sine store skattekutt til noen veldig få med økte avgifter til folk flest? Eller kommer vi til å se en ny linje fra Fremskrittspartiet nå, at avgiftene skal gå ned fordi det har en bedre sosial profil, eller skal de fortsette å økes, sånn som Siv Jensen har lagt til rette for de årene hun har vært finansminister?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kulturministeren: «Det Norske Blåseensembles visjon om å være et nyskapende orkester innen klassisk musikk blir lagt merke til både innen- og utenlands. Ensemblets strategi harmonerer godt med visjonen i «Grenseløse Østfold» og regjeringens Jeløya-plattform om at offentlig støtte i større grad bør gå til fremvisning, ikke bare til produksjon. Det Norske Blåseensemble har søkt om økt støtte fra staten for å kunne øke antall konserter. Vil statsråden bidra til at ensemblets strategi kan realiseres neste år?»
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
Jeg takker for svaret. Selv om Venstre har lang tradisjon for å være for stor åpenhet, ville jeg blitt overrasket om statsråden hadde sagt at hun vil innvilge søknaden her og nå. Men statsråden sa at det er viktig med utøvende kunstnere over hele landet. Da vil jeg bare legge igjen et argument som statsråden bør merke seg, og det er at Østfold er blant de fylkene som scorer dårligst av alle fylker i utvalgte kulturindikatorer, til tross for at vi faktisk fikk til et betydelig løft under Kulturløftet i sin tid. Blåseensemblet er altså det eneste som har fast ansatte kunstnere og profesjonell administrasjon. Og som kulturministeren godt vet, er det viktig også å gjødsle underskogen – så å si – av det frivillige musikk- og kulturlivet i Østfold.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
Jeg registrerer med glede at kulturministeren har mange gode argumenter for at dette orkesteret skal kunne utvikle seg videre. Det er jo ikke bare landets eldste orkester; det er vel også det eneste av de gamle militærorkestrene som har blitt omdannet og nå er et spleiselag gjennom Kulturdepartementet, fylkeskommunen og Halden kommune som vertskommune. Det var jo mye debatt i sin tid – og er det fortsatt – om musikken i Forsvaret. Dette er altså en vellykket transformering fra en ren forsvarsmusikk til et orkester med et bredere repertoar og nedslagsfelt. Så jeg håper på det beste når det gjelder budsjettbehandlingen, eller søknaden, når det kommer så langt. Og jeg ønsker kulturministeren lykke til i kampen mot Finansdepartementet når det gjelder å få gode nok rammer til å kunne innvilge også denne søknaden.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-25:
Jeg er veldig glad for at Jeløya-plattformen har blåst nedover hele Østfold, og at man har fått med seg de endringene man der foreslår. For regjeringa er det viktig at de publikumsopplevelsene som ligger knyttet til denne kunstproduksjonen, når alle i landet, og at alle skal ha rett til samme høye kvalitet på kunsten de opplever. Så er det også viktig at vi har utøvende musikere over hele landet, for de er en viktig grunnstamme for alt det frivillige kulturlivet vi har, og for all den opplæringen vi har av unge som i dag går i våre kunst- og kulturskoler. Det Norske Blåseensemble er også et av de eldste orkestrene og ivaretar en lang tradisjon for Østfold. Men Det Norske Blåseensemble er ett av syv orkestre som mottar tilskudd over Kulturdepartementets budsjett, og vi i Kulturdepartementet er kjent med orkesterets satsing på både sanntidsmusikk og tidligmusikk, og det har gitt dem stor anerkjennelse både nasjonalt og internasjonalt. Det Norske Blåseensemble er en av våre tilskuddsmottakere, og de har sendt en budsjettsøknad for 2019, og den gir en utfyllende beskrivelse av aktivitetene, strategien og satsingene for 2019 for ensemblet. Det forutsettes at Det Norske Blåseensemble tilpasser både drift og aktivitet til budsjettrammene sine, men det viktigste for ethvert orkester må jo være å nå ut med kunsten de lager. Det er ikke slik at jeg behandler budsjettsøknader fra Stortingets talerstol, men vi har merket oss at Det Norske Blåseensemble har søkt om friske midler for å styrke tilbudet for å nå flere i Østfold, bl.a. gjennom å øke antall konserter. Så den søknaden vil nok bli vurdert i vanlige budsjettbehandlinger.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-25:
Jeg er helt enig med representanten i det. Det er viktig å se at eliten vår, de profesjonelle og de som har høyere utdanning på dette feltet, hele tida er de som legger grunnlaget for alle de små, som kanskje en gang blir store. Jeg syns det er viktig når det gjelder det å bygge på talenter, å tenke på kulturliv og frivillighet på samme måte som vi gjør det innenfor idretten – at vi må ha en stor underskog for å kunne få fram de aller, aller beste, men vi må også ha de aller, aller beste for at de i den underskogen skal syns det er gøy å holde på. Den balansegangen må være der, også innenfor kulturlivet. Så handler det om at vi skal spre kulturopplevelser over hele landet. For eksempel er Det Norske Blåseensemble viktig for opera i Østfold som operaorkester der, som gjør det mulig at folk i Østfold også skal kunne oppleve opera som kunstart. Jeg tror det er viktig framover å satse på de profesjonelle, slik at de skal kunne lage den underskogen det her er viktig å bygge på.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-25:
Finansministeren hadde gått da det gode innlegget ble framført, men vi kommer med en kulturmelding til høsten, som kommer til å se på hvordan vi skal klare å bygge opp også de profesjonelle nivåene over hele landet, og sikre at vi hele tida er i utvikling med å bygge et profesjonelt og godt kulturliv som kan være med og skape den underskogen som så veldig mange andre deltar i.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-25:
Først vil jeg takke representanten Øvstegård både for engasjementet hans og for min anledning her til å kunne snakke om bibliotek her på Stortingets talerstol. Samfunnsoppdraget bibliotekene står for, og som våre folkebibliotek har, blir bare viktigere og viktigere i det samfunnet vi lever i. Biblioteket er en viktig demokratisk institusjon, og jeg mener det er en avgjørende brikke for hele demokratiet og ytringsfriheten, som vi alle sammen kjemper for. Det er også en viktig møteplass og kunnskapsarena i lokalsamfunnet. Jeg tror folkebibliotekene bidrar til å bryte ned barrierer, at de bidrar til integrering, og at de sørger for at den kunnskapen fellesskapet eier, når fram til flest mulig. For meg er kampen for dannelse i et samfunn grunnleggende viktig, og dette er viktige dannelsesinstitusjoner som handler om myndiggjøring av borgere og gir borgere mulighet til å være med og påvirke samfunnet rundt seg. Regjeringa satser på folkebibliotek, og vi vil se på hvordan vi skal utvikle denne strategien videre, og hvordan vi skal bruke de økonomiske virkemidlene på en måte som gjør at vi får til en utvikling på feltet. Regjeringa har siden 2013 styrket utviklingsmidlene for folkebibliotekene med til sammen 32,1 mill. kr, og høsten 2015 la man fram den nasjonale bibliotekstrategien. Den sier at det skal være et tydelig ansvar og en oppgave å bidra til utvikling og mer framtidsrettede bibliotek. Folkebibliotekstatistikken for 2016 viser at den politikken faktisk virker. Besøket og aktiviteten ved folkebibliotekene er rekordstor. Det er mye positivt som skjer der ute. Jeg mener at resultatet av Nasjonalbibliotekets strategiperiode har bidratt til å oppruste folkebibliotekene både som argumentasjonsarena og som litteraturhus, som vi snakket om her på Stortinget da vi endret loven og styrket kompetansen deres på det området. Den nasjonale bibliotekstrategien for 2015–2018 var et målrettet grep for å følge opp endringene som ble gjort i folkebibliotekloven i 2014. Strategien staker ut kursen for hvordan staten skal bidra til å styrke biblioteksektoren som aktiv formidler av kunnskap og kulturarv og legge til rette for at folkebibliotekene blir aktuelle og uavhengige møteplasser for den offentlige samtalen og for debatt. Vi kommer tilbake til dette når vi nå skal lage en ny kulturmelding. 2019 har Nasjonalbiblioteket lansert som det store bokåret. Det er fordi det er 500 år siden den første norske boka ble trykt. Norge har også tatt det store valget å være gjesteland på bokmessa i Frankfurt. Det som skjer i Tyskland neste år, er den største internasjonale satsingen for norsk kultur vi har hatt noen gang. Sammen vil Frankfurt-strategien og Nasjonalbibliotek-strategien være en stor satsing på bøker. Vi vil komme tilbake til hvordan vi skal utvikle dette videre, i kulturmeldinga.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-25:
Jeg syns det er litt viktig å heie på at det er veldig mange som gjør en bra jobb på dette området. Det handler litt om hvordan man leser statistikk. Jeg leste også statistikken om lesing i dag, som sier at folk kjøper flere bøker. Så det er ikke sånn at Norge er et u-land på dette feltet, vi ligger faktisk ganske godt an. Sjøl om noen kommuner ikke har gjort jobben sin, er det sånn – spør du meg – at det er veldig mange kommuner som satser veldig aktivt på bibliotek. Jeg har sjøl vært kommunepolitiker i denne byen og sett hvordan vi har vært med og utviklet nye bibliotekkonsept som fungerer veldig godt. Når jeg spør Nasjonalbiblioteket om tallene, er det helt riktig, som representanten sier, at antall filialer er gått ned. Men besøket går opp, antall kroner man bruker på bibliotek, har ikke gått ned, og antall ansatte på norske bibliotek har heller ikke gått ned. Så det er veldig mange tall som utvikler seg i positiv retning, og jeg tror at det er veldig mange kommuner som lager nye konsept som er veldig gode. Jeg vil heller heie på dem enn å fortelle at vi er veldig dårlige på bibliotek, for det er mange som gjør en fantastisk jobb der ute.
Trine Skei Grande (Venstre), 2018-04-25:
De påplussingene som jeg skrøt av at regjeringa har gjort siden 2013, har nok stort sett kommet i budsjettforhandlingene med Venstre, så det har blitt mye bedre. Vi har sagt at vi skal lage en ny lov på dette feltet, der vi har muligheten til å utvide og styrke en ny kulturlov, og da må vi se på om vi har de riktige virkemidlene på hele bibliotekfeltet. Så hadde jeg håpet at representanten skulle følge opp dette med unge og digitalisering, for det rakk jeg ikke å svare på. Det vi f.eks. gjør med Nasjonalbiblioteket når det gjelder Bokhylla, er å gi en viktig grunnmur for tilgjengelighet, for jeg tror at utfordringen når det gjelder unge, er at de kommer til å lese bøker på en annen måte en oss gamlisene, de kommer til også å forholde seg til digitale plattformer. Det å klare å lage gode digitale plattformer som gjør bøkene lett tilgjengelig, og at strømmetjenestene blir kvalitetsmessig gode, er en utfordring for hele boksektoren som vi ikke har alle svarene på i dag.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-25:
«I år går gjeldende bibliotekstrategi ut. Bibliotekene har utviklet seg som debatt- og litteraturhus, men samtidig har antall bibliotekenheter gått ned med 92 enheter fra 2010 til 2016. Kommunesammenslåing kan gi flere nedleggelser, det er store kvalitetsforskjeller, og mange skolebiblioteker blir forsømt. Derfor har Sosialistisk Venstreparti foreslått et nasjonalt løft for bibliotekene, med en ny strategi, opptrappingsplan for midler øremerka til bibliotek, digitalt medieinnkjøpsbudsjett og egen skolebiblioteklov. Vil statsråden støtte det?»
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-25:
Takk til statsråden for svaret. I dag kom det nye tall fra Forleggerforeningen og Bokhandlerforeningen som viser at lesingen blant barn og unge går ned. Vi vet at leseferdigheter er veldig viktig for barns utvikling og deltakelse i samfunnet ellers. Samtidig har altså antall bibliotekenheter gått ned med 92 fram til 2016. I 1995 fantes det 55 mobile bibliotek i Norge med over 300 000 besøkende årlig. I dag er det bare 18 bibliotekbusser og én bibliotekbåt igjen. I Lov om folkebibliotek står det at det må finnes ett bibliotek i hver kommune. Nå skal kommuner slås sammen, og det er dermed fare for nedleggelse av enda flere. Forskning viser helt tydelig at nærhet til nærmeste bibliotek er avgjørende for om det blir godt brukt eller ikke. Er statsråden bekymret for at lesingen blant unge faller, og vil hun sørge for et godt bibliotektilbud i hele landet som sørger for nærhet til nærmeste bibliotek?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-25:
Jeg er helt enig i at det gjøres en god jobb rundt omkring. At det skjer mye bra med bibliotekene, er jeg absolutt helt enig i. Men likevel vil jeg fortsette å spørre, for det handler litt om potensialet også, hvordan man kan nå enda høyere. Venstre-kulturpolitiker Finnanger Sandsmark har uttalt tidligere, i en sak på Venstres egne nettsider i 2013 sammen med nåværende statsråd Skei Grande, om daværende regjering: «Regjeringen leverer pene ord, men lite handling. Venstre vil ha en milliard til skole- og folkebibliotekene.» Og tidligere kulturpolitisk talsperson for Venstre, Sveinung Rotevatn, sa rett før valget i fjor om skolebibliotek: «Det finnes knapt noen krav om tilbud, kvalitet, omfang eller noe som helst. Så det vi tar til orde for, er sterkere nasjonale krav til å ha et godt skolebibliotektilbud.» Nå er Venstre i regjering og har kulturministeren. SV har foreslått både egen lov om skolebibliotek og opptrapping til en bibliotekmilliard. Vil statsråden sørge for at det ikke blir bare med de pene ordene, og at det faktisk blir handling nå som vi får muligheten her i denne salen?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Nordisk råd har vedtatt 15 punkter innen samferdselsområdet som er viktige for vekst og utvikling i de nordiske land. Ett av punktene som ble vedtatt, er å gjenopprette et nordisk ministerråd for transport. Det har tidligere eksistert et slikt ministerråd, men det ble nedlagt i 2005. På hvilken måte vil statsråden arbeide for å følge opp vedtaket fra Nordisk råd, slik at vi kan få etablert et nordisk ministerråd for transport?»
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
En ellers framoverlent statsråd synes jeg nå var vel mye tilbakelent. Selv om dette formelt ikke har kommet på statsrådens bord, har han jo fått det via et spørsmål her nå. Jeg forstår at man ønsker å ha et godt samarbeid, og jeg forstår også at man ofte har møter mellom transportansvarlige i de ulike regjeringene i Norden og bruker mye tid på det. Jeg hører også at statsråden sier at dette var oppe for – ja, hva sa han – et par–tre år siden, hvor det ikke var noen støtte å få fra ministrene, hvis jeg forsto det riktig. Han sier også at dette kan bety dobbeltarbeid. Det som er helt nytt nå, er at et enstemmig Nordisk råd ber om at man nå oppretter et slikt ministerråd. Det har Nordisk råd en god del argumenter for, bl.a. at da ville kontakten kunne flyte lettere, det ville ikke bli det dobbeltarbeidet. Som sagt er det nye nå at det er et enstemmig Nordisk råd, fra høyre til venstre i en sal av en broket forsamling partifarger, som nå er enige om at dette er viktig. Hvordan vil statsråden sørge for å følge det opp?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
Jeg er helt enig med statsråden i at vi ikke skal lage byråkratiske ordninger. Tvert imot, vi skal lage ordninger som flyter godt, og som gjør at en kan få framdrift i ting. Det er det ingen uenighet om. Men 87 parlamentarikere i Nordisk råd(brannalarmen går) sa altså enstemmig at dette var en viktig sak å få på plass(presidenten klubber) (brannalarmen går) (presidenten klubber)
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
Det ble jo en liten – ja, hva skal vi si når vi står her med samferdselsstatsråden – avsporing, men vi får korte det hele litt ned i forhold til det som var utgangspunktet. Statsråden sier at han har god kontakt med statsrådene i de andre nordiske landene, osv. om dette, og så påpeker han at han formelt ikke har fått dette vedtaket fra Nordisk råd. Jeg forstår alt det. Men er statsråden selv positivt innstilt til å følge opp Nordisk råds vedtak om å opprette et ministerråd for transport i Norden? Vil statsråden selv mene at det er en god idé, og argumentere godt for det? Det er det ene. Det andre er: Vil statsråden på egen kjøl kunne komme tilbake til Stortinget, eller må vi etterlyse disse sakene fra Nordisk råd som man etter hvert vil få på bordet?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Jeg takker for spørsmålet. Jeg er opptatt av at vi skal ha et godt samarbeid mellom de nordiske landene, og jeg opplever at vi har det på transportområdet. Jeg treffer mine kolleger ganske ofte. Spesielt den finske ministeren har jeg brukt mye tid med de siste årene og funnet stor forståelse hos, men jeg møter også de svenske, danske og islandske relativt hyppig, og vi har planlagt å møtes i juni neste gang. Det vedtaket som representanten viser til, ble gjort for bare få uker siden. Vi har altså ikke fått den henvendelsen til oss ennå, og derfor har jeg ikke hatt sjansen til å gå igjennom vedtakene som er gjort, og gjøre en vurdering av dem. Det at en har hatt et nordisk ministerråd for transport tidligere, gir oss noen erfaringer som vi kan bygge videre på når det gjelder hvilket standpunkt vi vil ta. Men jeg vil også minne om at Nordisk råd tidligere har gjort anbefalinger om lignende ting, og det har vært tema så sent som i 2015 om en burde få et ministerråd for transport. Da fikk det ikke støtte fra de nordiske ministrene totalt sett. Det som er viktig å veie her, er ulemper og fordeler. Hvis det var sånn at vi hadde dårlig kontakt mellom landene, ville et nordisk ministerråd absolutt ha en rolle å spille i å sørge for at vi fikk flere kontaktpunkt, at vi kunne koordinere arbeidet. Hvis en allerede har et godt samarbeid, vil et ministerråd derimot kunne bety mye dobbeltarbeid og kostnader som ikke gir mer nytte. Det er den vurderingen vi må gjøre når vi får brevet – se på hva det er en ønsker seg, hva det er en allerede har av samarbeidsorganer for som dekker, og hvilke eventuelle udekkede behov det er et ministerråd kan dekke, og om det gir større nytte enn ulemper. Den vurderingen har vi ikke gjort ennå, for vi har ikke fått henvendelsen, men vi vil gjøre det når vi får den.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
Det svarte jeg nettopp på. Jeg sa at først må vi få henvendelsen, så vi også kan gjøre våre vurderinger av det som står i det brevet, og så konkludere. Det er ikke sikkert at det å få et ministerråd betyr at dialogen går bedre. Kan hende en bare må gjennomføre den i flere kanaler. Da er det ikke økt nytte. Men hvis en kan fasilitere kommunikasjon på en bedre måte, som gjør at vi sparer ressurser, har vi en fordel. Det er den vurderingen vi må få gjøre. Jeg vil bare minne om at det allerede finnes et barentssamarbeid, det finnes nordlige dimensjonspartnerskap for transport og logistikk, det finnes et Østersjø-samarbeid, det finnes NB8, og det finnes luftfartssamarbeid på mange områder, så de fleste transportområdene har vi ivaretatt. Vi snakker godt med våre naboland når det gjelder både muligheten for å bygge jernbane mellom Finland og Kirkenes, når det gjelder å utruste Ofotbanen, og når det gjelder Gøteborg–Stockholm. Vi har samarbeid på autonom kjøring på E8, og vi har nettopp reklassifisert E45 til å komme helt til Norge. Vi gjør mye og løser mange utfordringer, så spørsmålet her må være: Hva kan vi løse ytterligere ved å få flere byråkratiske organer?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2018-04-25:
I og med at det blir spurt om jeg vil opplyse Stortinget ved en senere anledning, kan jeg kvittere det ut. Når det er blitt etterspurt, skal vi sørge for at vi gjør det uten at Stortinget trenger å spørre om det på ny. Ved forrige korsvei da en hadde oppe forslaget om et nordisk ministerråd for transport, var vår felles vurdering blant ministrene at vi mente at det ikke ville tilføre noe som vi ikke allerede har i dag. Derfor vil jeg se med interesse på det som Nordisk råd har gjort vedtak om, og se om det gir mer nå enn forrige gang dette var oppe. Jeg er som sagt opptatt av at vi skal ha et godt samarbeid mellom de nordiske landene. Jeg er opptatt av at vi skal kunne jobbe effektivt sammen, kunne avklare problemstillinger både bilateralt og som et kollegium når det er relevant. Samtidig er det viktig at om dette skal gi oss noe, må vi også sørge for at vi har økonomiske muskler til å kunne gjøre noe eller koordinere noe. Derfor er det innretningen på oppgavene og hva det vil gjøre ut over det vi allerede gjør i dag, som vil være avgjørende for om jeg vil anbefale eller ikke anbefale noe sånt.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
Det virker som om det var tankeoverføring til brannvarslingsanlegget når brannalarmen gikk før dette spørsmålet om brann! Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kommunal- og moderniseringsministeren: «Etter den katastrofale brannen i høyhuset Grenfell Tower i London i fjor er det viktig å sikre at forebyggingen og beredskapen mot brann i høyhus er god nok også her i landet. Det angår byggematerialer, brannsikre rømningsveier, alarm- og sprinklersystemer, brannøvelser, tilsyn og kontroll, hvor høyt brannvesenets stigebiler kan nå opp, m.m. Mener statsråden at de kravene som stilles for å forebygge brann i høyhus og å redde beboerne hvis ulykken er ute, i dag er gode nok, og er det aktuelt med en ny gjennomgang av disse?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
Jeg takker statsråden for et informativt og grundig svar. Det er jo et veldig viktig spørsmål, som jeg tar opp fordi jeg vil forsikre meg om at situasjonen er betryggende, og derfor spør jeg åpent. De eksisterende byggene, som f.eks. høyhusene i Groruddalen i Oslo, er stort sett bygd på 1960- og begynnelsen av 1970-tallet. Etter det er loven endret flere ganger – i 1987, i 1997 og i 2010 – og det er gjort forskriftsendringer samtidig. Slik jeg forstår loven, er de grunnleggende kravene stilt slik at de skal være i tråd med kravene som lå i loven den gang byggene ble bygd. Spørsmålet er: Har man satt inn andre tiltak med tanke på tilsynet av nye forskrifter, og får man oppdatert de gamle høyhusene slik at de er trygge nok i tilfelle brann, når de er bygd så lang tid tilbake, og det var en annen lov som gjaldt?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2018-04-25:
Jeg takker for et engasjert svar i denne omgangen også. Brannbilene i f.eks. Oslo når opp i 32 meters høyde, altså ca. seks etasjer, men mange av disse byggene er mye høyere. Dette er også et spørsmål om utviklingen av teknologi internasjonalt når det gjelder å redde folk ut – vi må jo alltid være forberedt på at folk må reddes ut – og om kravene når det gjelder redningsutstyr bør ettergås, hva slags ny teknologi som finnes internasjonalt, hvor det jo er høyhus som er mye høyere enn i Oslo og i Norge. Hvordan passer man på at vi er på høyden her i Norge når det gjelder å ha redningsutstyr som er i tråd med de beste moderne, internasjonale løsningene?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-04-25:
«I Forsvarets langtidsplan skreiv regjeringa mellom anna at «[...] de maritime patruljeflyene vil ikke komme inn under beskyttelsen av luftvernet på Evenes. Dette gjør at disse ressursene vil måtte deployere til en annen base ved et gitt trusselnivå». I KS1 står det like fullt: «Vi forstår det slik at det ikke planlegges å operere MPA fra Evenes under høyintensitetsoperasjoner.» Skal eller skal ikkje dei maritime overvakingsflya operere frå Evenes under høgintensitetsoperasjonar?»
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-04-25:
Eg takkar for svaret. Same dagen som vedtaket om å leggje ned Andøya-basen vart fatta, slo både partileiar Jonas Gahr Støre og forsvarspolitisk talskvinne i Arbeidarpartiet Anniken Huitfeldt fast at det var behovet og kostnadene knytte til luftvern på Andøya som fekk partiet til å gå med på forslaget frå regjeringa om nedlegging av MPA-basen på Andenes. «Vi har gått nøye inn i argumentene, og mener den faglig beste løsningen er kraftsamling på Evenes. For meg ble det helt avgjørende at en moderne overvåkingsbase for framtida trenger luftvern,» sa Huitfeldt. Jonas Gahr Støre sa at dei hadde snudd på alle reknestykke og sa: «Vi har landet på å følge forsvarsfaglige anbefalinger om en base med luftvern.» Frå Arbeidarpartiet får bladet Vesterålen opplyst at sitata frå Huitfeldt, frå 2016, står ved lag i dag. Då er spørsmålet igjen: Skal eller skal ikkje overvakingsflya vere på basen i ein krigssituasjon, og er det nokon forskjell mellom Andøya og Evenes i så måte?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2018-04-25:
Det er ikkje det. Det er ikkje svart på. Statsråd Bakke-Jensen avviser i eit intervju frå førre veka at det maritime overvakingsflyet vart brukt som avgjerande argument for å velje Evenes som ny base, mens både leiaren og forsvarspolitisk talskvinne i Arbeidarpartiet, som gjekk inn i forlik med regjeringa om dette, seier at det var eit avgjerande argument. Det er jo interessant, i og med at Stortinget i desse dagar behandlar eit lovforslag om denne saka. For ikkje å kome i skade for å stille same spørsmålet, men ved å gå inn frå ein litt annan vinkel må eg spørje: Er det ikkje slik at fly også må flyttast frå Evenes i ein gitt trusselsituasjon som statsråden seier ein eventuelt må frå Andøya? Er det ikkje slik at ein også må det? Folk frå fagmiljøet seier det rett ut, at det heller ikkje er aktuelt å operere det frå Evenes i ein krigssituasjon.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-04-25:
Det har den siste tiden versert mange påstander rundt nedleggelsen av Andøya og etableringen av Evenes som enebase. Flere av disse er basert på misforståelser. Regjeringen legger til grunn at våre maritime patruljefly skal kunne operere fra Evenes i alle faser av en konflikt. Flyene er en strategisk ressurs og viktig for god maritim situasjonsforståelse. Flyene er sårbare når de står på bakken. Med Evenes får vi en base beskyttet med luftvern, som øker sannsynligheten for at flyene er tilgjengelig for operasjoner også i krise og høyintensitetsoperasjoner. Det vil være en operativ vurdering hvor lenge operasjoner kan pågå fra Evenes. En slik operativ vurdering vil man måtte foreta uansett hvilken base flyene står på. Representanten viser til den eksterne kvalitetssikringen av konseptvalgutredningen for Evenes flystasjon. I konseptvalgutredningen er ikke beskyttelse av maritime patruljefly eksplisitt beskrevet. Ekstern kvalitetssikrer har tolket dette som at det ikke planlegges med å operere maritime patruljefly fra Evenes i en høyintensitetsstrid. Her har ekstern kvalitetssikrer tolket konseptvalgutredningen for snevert. Som tidligere nevnt er det ønskelig å operere flyene så lenge som det vurderes som operativt hensiktsmessig, også i krise- og høyintensitetssituasjoner. Dette er det tatt høyde for i konseptvalgutredningen og i det anbefalte konseptet. I bakgrunnen for spørsmålet siterer også representanten langtidsplanen, men teksten er hentet fra beskrivelsen av konsekvenser ved en delt løsning med maritime patruljefly på Andøya og kampfly på Evenes. Sitatet er således relatert til en løsning som ikke ble valgt. Det å ha luftvern er åpenbart en fordel. Luftvernet på Evenes øker sannsynligheten for at maritime patruljefly kan operere ut fra denne basen i krise- og høyintensitetsoperasjoner. Uten beskyttelse av luftvern, som lå til grunn for alternativet med maritime patruljefly på Andøya, vil disse flyene måtte flyttes til en annen base ved et gitt trusselnivå. Beslutningen om å legge ned Andøya flystasjon var en krevende beslutning. Det har regjeringen sagt fra dag én. Samtidig har vi gjort en nødvendig prioritering basert på omfattende og grundige utredninger. Konseptvalgutredningen og den eksterne kvalitetssikringen bekrefter viktige forutsetninger som lå til grunn for regjeringens anbefaling og Stortingets beslutning om å etablere de nye P-8 maritime patruljeflyene på Evenes. Nå må vi konsentrere oss om å bygge ut Evenes, slik at vi blir klare for operasjoner i tide.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-04-25:
Nå kan jeg selvfølgelig ikke svare for Arbeiderpartiets vurderinger, men jeg oppfatter vel at representanten stiller det samme spørsmålet som jeg svarte på i hovedspørsmålet, nemlig at vi legger til grunn at de maritime patruljeflyene skal kunne operere fra Evenes i alle faser av en konflikt. Som jeg også redegjorde for i svaret på hovedspørsmålet, bunner en del av disse spørsmålene i en misforståelse, ved at man ser forskjellige løsninger og blander dem sammen. Jeg tror jeg må si at oppfølgingsspørsmålet er besvart.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2018-04-25:
Spørsmålet er om de må flyttes i en gitt situasjon. Det er en vesentlig forskjell på en gitt krigssituasjon og en krigssituasjon. Det er klart at i en gitt situasjon er det vanskelig å utelukke mange muligheter, men spørsmålet fra representanten, nemlig om de må flyttes i en krigssituasjon, oppfatter jeg at ble adressert i hovedsvaret. Så får representanten ha meg unnskyldt som vikar for forsvarsministeren, som helt sikkert vil kunne svare mer detaljert på dette når han er tilbake i spørretimen.