Bent Høie (Høyre), 2015-06-16:
Sykestuene i Nord-Troms er et eksempel på et tilbud regjeringen vil ha mer av som oppfølging av Samhandlingsreformen. Å legge til rette for helsetjenester utenfor sykehus der den enkelte bor, er bra for den enkelte, og det er god samfunnsøkonomi. Organisering og finansiering av helsetjenestene i Nord-Troms må avtales lokalt mellom de berørte kommunene og Helse Nord. Sykestuene inngår i dette. Det er naturlig at videre tilskudd fra Helse Nord til driften av sykestuene ses i sammenheng med tilskuddet til etablering av nye døgntilbud i kommunene i forbindelse med Samhandlingsreformen og eventuelt andre tilskudd. Som en del av Samhandlingsreformen vil midler overføres til kommunerammen i forbindelse med etableringen av nye øyeblikkelig hjelp-døgntilbud som kommunene har kunnet tilby fra 2012, og som blir en lovpålagt oppgave fra 2016. Dette medfører at midler som fram til nå har kommet fra sykehusene, overføres til kommunerammen fra 2016. Målet er at det nye tilbudet skal bidra til at pasienter kan behandles nærmere der de bor, istedenfor å måtte legges inn på sykehus, forutsatt at de får et minst like godt tilbud. Helse Nord har i tillegg besluttet å videreføre finansieringen av sykestuedriften utover de midlene som nå overføres kommunerammen, også for 2016. De økonomiske rammene for helsetilbudet til befolkningen i de berørte kommunene vil altså ikke endres som følge av omleggingen fra 2016. Videre utvikling og eventuelle justeringer i sykestuetilbudet må skje lokalt basert på kjennskap til de lokale forholdene. Helse Nord og kommunene vil måtte gå i dialog om hvordan tilbudet skal organiseres i forbindelse med støtten foretaket vil bidra med, utover midlene som nå overføres til kommunerammen. Det er viktig med godt samarbeid mellom kommune og spesialisthelsetjeneste for å utvikle kvalitetsmessig gode tilbud tilpasset befolkningens behov. En hensiktsmessig løsning må basere seg på en reell dialog mellom de berørte kommunene og Helse Nord, og at man i dialogen må kunne vurdere alternativer til samlokalisering av tilbudet. Kommunene i Nord-Troms og Helse Nord må avklare om de ser en felles fordel av å ha tilbud utover det som bidrar til at færre pasienter har behov for å reise helt til Tromsø, og om kommunene sikrer god kvalitet på sine tilbud. Vi må ha en helse- og omsorgstjeneste som sikrer hele befolkningen likeverdig tilgang til forsvarlige tjenester. Et slikt tilbud kan vi bare realisere gjennom et tett samarbeid mellom kommuner og sykehus. Samhandlingsreformen med vektlegging på sammenhengende behandlingsforløp gjelder fortsatt. Et av de viktigste målene i Samhandlingsreformen er at tjenestene på sykehus og i kommuner skal henge sammen. Det er ikke planer om tilskudd over statsbudsjettet til driften av sykestuene i Nord-Troms. Tilskuddet på statsbudsjettet til sykestuene i Finnmark har historiske årsaker og springer ut av en forsøksordning med aktivitetsbasert finansiering av sykestuene i Finnmark på 2000-tallet. Som en følge av de økonomiske virkemidlene i Samhandlingsreformen ble det ikke lenger vurdert som aktuelt å videreføre en slik forsøksordning, og forsøket er derfor avsluttet. Tilskuddet på statsbudsjettet ble likevel videreført. Høsten 2015 legger regjeringen fram en nasjonal helse- og sykehusplan for Stortinget. Planen vil bli regjeringens viktigste verktøy for hvordan vi skal innrette sykehusene og spesialisthelsetjenesten framover. Nasjonal helse- og sykehusplan skal bli regjeringens operative redskap for å møte framtidens behovet for spesialisthelsetjenester. Planen utarbeides med utgangspunkt i hvordan pasienter og brukere mener helsetjenesten bør se ut. Den skal gi konkret innhold til begrepet «pasientens helsetjeneste». Både prosess og plan skal reflektere brukernes erfaringer, kompetanse og synspunkter. Gjennom å legge fram en nasjonal helse- og sykehusplan vil regjeringen sørge for at overordnede politiske beslutninger om sykehusene og spesialisthelsetjenesten fattes av Stortinget. Nasjonal helse- og sykehusplan utarbeides og ses i sammenheng med annet pågående arbeid i departementet, som f.eks. stortingsmeldingen om primærhelse, som nå er oversendt til Stortinget, og den kommende stortingsmeldingen om kvalitet- og pasientsikkerhet, den varslede opptrappingsplanen for rusfeltet samt det arbeidet som nå pågår innen de prehospitale tjenester.