Siri Bjerke (Arbeiderpartiet), 2001-06-05:
Jeg er glad for komiteens støtte til Regjeringens lovforslag om miljøvern på Svalbard. Forslaget er utarbeidet på bakgrunn av de høye miljømålene for øygruppen – som flere ganger er stadfestet av Stortinget. Loven fastsetter en høy standard for forvaltning av øygruppen i tråd med Norges internasjonale forpliktelser, og gir samtidig et godt grunnlag for riktige avveininger mellom miljømålene og hensynet til bosettingene, forskning og næringsliv. Vi har nådd langt innen miljøvern på Svalbard, bl.a. på grunn av en aktiv vernepolitikk. Jeg er derfor glad for at komiteen mener det er viktig å verne flere sårbare områder på Svalbard. Vi arbeider for tiden med en verneplan for biologisk produktive områder i tråd med Stortingets tidligere vedtak. Dette er en egen prosess som kommer til Stortinget på et senere tidspunkt. Jeg peker også på det prinsippet Regjeringen går inn for når det gjelder arter både på land og sjø – med noen unntak. Jeg peker også på at det er en betydelig utvidelse fra i dag, selv om det er et unntak for noen av de arter som vandrer. Ny virksomhet utenfor planområdene som kan påvirke miljøet, som bergverksdrift, vil kreve tillatelse fra Sysselmannen. Loven legger til rette for å få fram et godt vurderingsgrunnlag som bakgrunn for en eventuell tillatelse. Dette gjelder bl.a. reglene om konsekvensutredninger. Den endelige beslutningen vil avhenge av hvordan tiltaket påvirker miljøet, sett i forhold til næringsmessige og andre svalbardpolitiske hensyn. Jeg har i den forbindelse merket meg at komiteen mener det bør legges opp til en restriktiv praksis når det gjelder tillatelse og vilkår for virksomhet som medfører tyngre naturinngrep utenfor planområdene. Det er en klar forutsetning at loven praktiseres innenfor de rammer som Svalbardtraktaten setter, og i tråd med de overordnede målene for norsk svalbardpolitikk. Jeg har merket meg at utenrikskomiteen legger betydelig vekt på dette. Jeg har også merket meg at utenrikskomiteen framhever betydningen av at man ved innføringen og praktiseringen av miljøvernreguleringer på Svalbard også ivaretar utenrikspolitiske hensyn i forhold til andre traktatparter, herunder hensynet til fortsatt utøvelse av russisk næringsvirksomhet på Svalbard. Jeg vil bemerke at man under gjeldende regelverk på Svalbard har bestrebet seg på å komme fram til løsninger som ivaretar både miljøvernhensyn og interessen til selskaper fra de øvrige traktatpartene, slik at de er mest mulig tilfredsstillende for begge parter. Denne tilnærmingsmåten vil bli videreført, og departementet vil legge betydelig vekt på å videreføre den gode samarbeidsånd på øygruppen når svalbardmiljøloven skal praktiseres. Arbeidet med lovforslaget er gjort i lys av innføringen av lokaldemokrati i Longyearbyen, og det er vurdert hvilke områder som bør overføres til lokalstyret. Jeg er derfor glad for at komiteens flertall er enig i at planansvaret, som i kommunene på fastlandet er et lokalt anliggende, også på Svalbard skal kunne delegeres til et lokalt folkevalgt organ. Innføringen av lokaldemokrati har vært en lang prosess, og vurderingen av hva som bør kunne overføres til et folkevalgt organ, har endret seg noe i løpet av prosessen. Sysselmannens forslag om at også adgangen til å fastsette gebyrer for avfalls- og avløpsordninger bør kunne delegeres til lokalstyret, er etter min mening hensiktsmessig. Jeg er derfor enig med komiteens flertall når det gjelder forslag til justering av lovens § 72. Loven gir nye regler for ferdsel på Svalbard. Allemannsretten lovfestes uttrykkelig, men fordi motorisert ferdsel i terrenget innebærer fare for skade på så vel dyreliv som vegetasjon, samtidig som motorisert ferdsel er til sjenanse for utøvere av det tradisjonelle ikke-motoriserte friluftslivet, forbys all motorferdsel i terrenget i utgangspunktet. Forbudet er en følge av at loven bygger på føre var-prinsippet. Jeg er glad for at komiteen støtter Regjeringens forslag og understreker nødvendigheten av å lovregulere motorisert ferdsel på Svalbard. Loven gir et godt grunnlag for å regulere den økende ferdsel i terrenget som bl.a. den økte aktiviteten innen turisme og forskning medfører. For miljøvernet på Svalbard er dette en gledens dag. Svalbardmiljøloven, som er et av de viktigste virkemidlene for å nå de høye miljøvernmålene på øygruppen, har fått bred tilslutning både i energi- og miljøkomiteen og i utenrikskomiteen. Departementet vil etter at loven er vedtatt, sende på høring forskrifter som må være på plass før loven trer i kraft. Det vil i den forbindelse bli lagt vekt på færrest og enklest mulig forskrifter, slik at regelverket blir så oversiktlig som mulig. Jeg tar sikte på at det nye regelverket kan tre i kraft fra 1. januar 2002.