trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
En viktig del av komiteens ansvarsområde handler om forvaltning av det statlige eierskapet. For opposisjonens medlemmer i komiteen har det vært en utfordring å forholde seg til alle de innspill som medlemmer fra regjeringspartiene eller Regjeringen har kommet med angående hvordan det statlige eierskapet skal forvaltes. Den siste versjonen av hva Regjeringen mener om dette er nettopp lagt frem i en eierskapsmelding. I motsetning til hva man skulle tro, er heller ikke denne avklarende med hensyn til hva Regjeringen vil med sitt eierskap. Signalene om hvilke etiske retningslinjer som skal legges til grunn for de statlige hel- eller deleide selskapene, har allerede skapt forvirring blant regjeringspartiene og dermed for selskapene. Kan representanten Eldegard klargjøre for Stortinget om de nye etiske retningslinjene for selskapene vil kunne skape problemer for nåværende og fremtidige gjenkjøpsavtaler som Norge har eller vil inngå med selskaper rundt omkring i verden?
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Vi har i dette landet en del selskaper som i stor grad er avhengige av det statlige virkemiddelapparatet for å få innpass i eksportmarkedet. Spesielt gjelder dette eksport til utviklingsland, der politiske og økonomiske forhold kan være mindre forutsigbare. GIEKs garantiramme for u-landsordningen har stått stille på 1,5 milliarder kr i flere år og har hindret realisering av en del gode prosjekter. For et år siden foreslo Fremskrittspartiet å øke denne rammen til 2,1 milliarder kr, og jeg vil gratulere Regjeringen med at de ikke har brukt mer enn ett år på å innse at dette var et godt forslag. Nå har det imidlertid gått ett år, og vi mener behovet har økt. Nå gir vi statsråden en mulighet til å være litt tidligere på banen, og vi lurer på om statsråden vil vurdere fellesforslaget fra opposisjonen i finansinnstillingen om å øke rammen for u-landsordningen til 3 milliarder kr i forbindelse med revidert budsjett?
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2006-12-12:
Fordi vi lever i et stadig mer globalisert samfunn, må næringspolitikken som føres, stimulere til omstilling og by på rammebetingelser som er konkurransedyktige sammenlignet med våre nabolands. Nøkkelen til det er økt satsing på forskning og innovasjon. Hva gjør så Regjeringen? Jo, den starter sin tvilsomme karriere med å ta et hvileskjær i nettopp den viktige forskningspolitikken. Regjeringen setter på bremser der det er mest framtidsrettet å satse for at norsk næringsliv skal klare å hevde seg i knallhard konkurranse med andre innovative land. Regjeringen ligger langt etter på forskning, og den har også kuttet på SkatteFUNN. Mitt spørsmål blir: Hva vil Regjeringen gjøre for at vi skal nå forskningsmålet på 3 pst. i forhold til bruttonasjonalproduktet innen 2010, og vil Regjeringen rette opp feilskjærene og gi gass i innersvingen og videreutvikle den viktige SkatteFUNN-ordningen?
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2006-12-12:
Høyre er klar på at gode rammevilkår for næringslivet er viktig for at norske bedrifter skal kunne hevde seg med konkurrerende bedrifter i Europa. Norge er av de landene i Europa som har de laveste avskrivningssatser på maskiner. For å stimulere næringslivet til framtidsrettede investeringer mener Høyre at det er viktig å øke avskrivningssatsene fra 20 til 25 pst. I valgkampen høsten 2005 var SVs meste aktive punkt i forhold til å bedre rammevilkårene for næringslivet nettopp det å øke avskrivningssatsene til bedriftene. SVs Øystein Djupedal var den gang finanspolitisk talsmenn og gav klare løfter om å øke satsene. Mitt spørsmål til representanten Kvalvik blir: Vil Regjeringen og SV følge opp det de lovte i valgkampen, og støtte Høyres forslag om å øke avskrivningssatsene fra 20 til 25 pst.?
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2006-12-12:
Det er ingen hemmelighet at Regjeringen har forverret rammevilkårene for norsk fiskerinæring systematisk det siste året, gjennom strukturfrys, byråkratiske distriktskvoter, rigide reguleringsforpliktelser, NOx-avgift og en utvidet konkurransevridende nettolønnsordning. Høyre forstår at næringsaktørene gir uttrykk for stor frustrasjon, ettersom en så å si samlet fiskerinæring pluss LO og universitetsmiljøene var enig i at strukturering var et ønsket virkemiddel. Mitt spørsmål til statsråden blir: Vil statsråden gå i dialog med fiskerinæringen, Fiskarlaget og LO og på den måten sørge for å snu den negative spiralen som fiskerinæringen nå befinner seg i, og sikre forutsigbare, gode rammevilkår for næringen i framtiden?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Det skal jeg gjøre. For det første var den loven vi behandlet i Odelstinget, en rammelov. Vi mener at dette er en så viktig sak at vi vil ha konkrete lovforslag til behandling i Stortinget. Det andre er at en sånn type lov kunne gjøres spesielt for Norge. For oss er det viktig at innfører man en internasjonal lov for et internasjonalt problem, må det virke over hele fjøla. Det nytter ikke at Norge er best i klassen også på dette området. Vi mener det viktigste tiltaket vi kan gjøre for å hindre overfiske, er å styrke Kystvakten. Det er der overfiske begås, ute i havet, at kontrollen må være. Og vi kan gjerne styrke Fiskeridepartementet. Men ærlig talt, jeg tror ikke det akkurat er byråkratene som kommer til å stoppe overfisket i Barentshavet, det er Kystvakten, og der må man håndheve det regelverket som man er satt til å forvalte. Vi foreslo altså å styrke Kystvakten med 110 mill. kr. Det er mye mer enn de 17 mill. kr som Regjeringen kom drassende med.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Det viktigste man kan gjøre for næringslivet, om det er lokalisert på mindre steder eller i mer sentrale strøk, er å gi generelt gode rammevilkår og sørge for at den verdiskapingen som skjer i en bedrift, forblir i bedriften – med andre ord gjøre noe som sikkert er totalt ukjent for SV, nemlig senke skatte- og avgiftsnivået. Det er de viktigste grepene. Representanten Kvalvik kommer til å erfare den tiden hun får være stortingsrepresentant og er ute og reiser i distriktene, at kravet fra næringslivet der er å satse på samferdsel. Det er viktig å merke seg. Når man da snakker om samferdsel, er det ikke snakk om jernbane, men om veiinvesteringer, både når det gjelder vedlikehold og rassikring. Og SV har ikke akkurat vært det partiet som har gått i bresjen for å øke overføringene til samferdsel, noe som ville hjelpe næringslivet ute i distriktet ganske radikalt.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Jeg skal ikke gå god for det siste tallet, men det er kanskje ikke helt utenkelig. Det var for så vidt en liten spøk. Om lag 10 000 – ja, det tror jeg er et tall som er ganske riktig. Og så er det jo måten man driver og teller disse byråkratene på. Men det viktigste her er jo at på tross av at det er blitt færre bønder – og det altså er blitt større overføringer – ser det ut som om byråkratiet ikke blir mindre. Man kan gjerne telle i departementet, man kan gjerne telle i fylkeskommunene, man kan også telle i Innovasjon Norge, og man kan telle i de forskjellige offentlige virkemiddelapparatene, og få et tall. Når man har telt sammen det pluss alle dem som sitter ute i kommunene, så tror jeg det tallet er nærmere 10 000 enn det tallet som Lars Peder Brekk ønsker å tro på.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Hvis man leser særmerknaden til de rød-grønne, står det: «Flertallet er også opptatt av at det satses på maritim sektor, for å bidra til vekst i maritime næringer og for å sikre arbeidsplasser for norske sjøfolk». Det er selvfølgelig noe Fremskrittspartiet kan slutte seg til. I og med at det var en særmerknad, var det ikke mulighet til å gå inn på det. Den 24. november var det en interpellasjonsdebatt, reist av representanten Hans Frode Kielland Asmyhr, om den maritime politikken. I den debatten kom representanten Kvalvik med kraftige angrep på sjøfartsnæringen, og gikk til kraftig angrep på nettolønnsordningen spesielt. I dag er altså representanten enig i at man skal innføre en delvis nettolønnsordning for Hurtigruta. Så mitt spørsmål er: Er SV og representanten Kvalvik for eller imot nettolønnsordning for sjøfolk?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Siden vi hadde debatten i fjor, har vi fått ny næringsminister, og det er jo hyggelig. Men vi registrerer at de rød-grønne her i huset fortsatt er like kritiske til den politikken som Regjeringen fører. Siden vi avgav innstillingen i næringskomiteen, har Regjeringen lagt fram eierskapsmeldingen. Det er et viktig dokument, for det representerer verdier for om lag 500 milliarder kr i de statlige selskapene, og det var vel 19 milliarder kr som var utbytte i år. Et av elementene i meldingen som er lagt fram, er at lederlønningene skal være konkurransedyktige, men ikke lønnsledende, sammenlignet med i tilsvarende selskaper. Det får meg til å stille spørsmålet: Er det å ha et lønnstak for ledere i disse bedriftene det viktigste, eller er kvaliteten det viktigste? Skal man ha kvalitet, må man også betale for det.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
På mange områder merker vi ikke så stor forskjell på denne regjeringen og den forrige, men innenfor konkurransepolitikken er det en stor forskjell. Jeg skal ikke nevne alle eksemplene, men nøyer meg med to. Det er bl.a. Priors oppkjøp av Norgården og fusjonen mellom Gilde og Prior. Jeg tror mange kommunistregimer kan misunne oss norsk konkurransepolitikk, eller mangel på sådan. Fravær av konkurransepolitikk har mange uheldige sider. Det øker presset i norsk økonomi og rammer barnefamilier med svak økonomi. Mangelen på konkurranse og den landbrukspolitikken som føres, er uheldig. Man vet at man har en grensehandellekkasje som i dag er på 10 milliarder kr. Er det et mål for Regjeringen å få redusert grensehandelen?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Jeg skal ta en replikk som ligger i grenseland mellom næringsministerens område og fiskeriministerens. I fjor fremmet vi et forslag om å innføre en nettolønnsordning for Hurtigruta. Det gikk Regjeringen og de rød-grønne på Stortinget imot. Vi registrerer at i år har man kommet halvveis tilbake, med delvis innføring av nettolønnsordning. Det synes vi er bra. En av ulempene med nettolønnsordning både for Hurtigruta og offshoreflåten er at det kan medføre konkurransevridning når det gjelder arbeidskraft. Vi foreslo i vårt alternative budsjett å øke fiskerfradraget til 150 000 kr fra 80 000 kr. Og med den bakgrunn: Mener statsråden at fiskeflåten har gode rammevilkår for å rekruttere arbeidskraft, tatt i betraktning den konkurransesituasjonen man er i sett opp mot dem som har nettolønnsordning?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Jeg vil bare si til forrige taler, Gullvåg, at man skal bruke denne talerstolen med varsomhet. Jeg vil advare mot at man angriper næringer som ikke har Stortingets talerstol å forsvare seg fra. Representanten Gullvåg kan gjerne angripe partier og representanter, men man bør være veldig varsom med å angripe næringer, for de har ikke muligheten til å svare. Og som gammel journalist burde representanten Gullvåg være oppmerksom på det. Det har kommet en del angrep på Fremskrittspartiet, i god tradisjon, i denne debatten, og jeg vil bare kommentere noen av de innleggene. Bendiks H. Arnesen var opptatt av å forsvare det systemet man har i dag, naturlig nok. Det var viktig å ha fokus på ren og trygg mat, og det var viktig for ham å ha en nasjonal matproduksjon og forsvare jordbruket. Men det gjelder ikke når man er på sjøen. Det er ikke mye nasjonal matproduksjon på sjøen. Der har man klart å ha en omstilling, og det er konkurransen som får lov å fungere. Men den maten er jo like trygg som det som produseres på land. Man har jo en rekke aktører på land som produserer mat. Representanten Bendiks H. Arnesen var inne på Troms, som er det fylket vi to tilhører. Jeg vil bare peke på bedriften Aron Mat, som produserer kjøttvarer, som er veldig etterspurt og trygge og gode å spise. Og når man snakker om trygg mat, og hvor viktig det er at staten har grep om dette, så må jeg bare få lov til å minne om E. coli-saken. Det er ikke mange måneder siden. Kontroll er det viktigste, og her er vi helt enige. Til representanten Oppebøen Hansen, som var inne på Union-saken og at Fremskrittspartiet ikke gjorde noe i den saken. Det vi ikke gjorde: Vi løy ikke i valgkampen. Og det tror jeg er det viktigste budskapet både til Oppebøen Hansen og til andre representanter. Vi prøvde ikke å reise rundt i valgkampen og flagge et syn som man har gått tilbake på senere. Ervervsloven, hvor er det blitt av den? Den er borte vekk. Så har det vært en del som har vært inne på at man ser en fare for at man legger ned landbruk, og at det er i ferd med å gro igjen. Det er ikke tilfellet, det er ikke i ferd med å gro mer igjen nå enn det har gjort tidligere. Jeg må bare vise til at det er én næring som har slått seg opp i Norge, og det er faktisk hestehold. Her snakker jeg av erfaring – jeg har en hest. Og den som har prøvd å få en stallplass i Tromsø, eller få beite om sommeren, har erfart at det er en voldsomt krevende øvelse. Fôrkostnadene er ganske store, og det er mulig jeg burde få en egen post på statsbudsjettet, president.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2006-12-12:
Jeg skal ikke prøve å overbevise Lundteigen om Fremskrittspartiets politikk, rett og slett fordi denne valgperioden bare varer til 2009. Jeg tror jeg trenger lengre tid enn tre år. Det som er viktig for Fremskrittspartiet når det gjelder landbrukspolitikken og skattesystemet, er jo ikke det at vi ønsker skattefordeler for enkeltgrupper. Vi ønsker en generell skattelettelse og en generell avgiftsreduksjon, for det er det som gagner mest. Så må jeg vise til Trygve Hegnars leder den 2. desember i år, der han skriver at «hver bonde får en støtte over statsbudsjettet på 223.000 kroner», og at «Norsk institutt for landbruksøkonomisk forskning(…) forleden la frem tall som viser at gjennomsnittsbonden i fjor tjente 173.300 kroner. (…) Grovt regnet får altså gjennomsnittsbonden 50.000 kroner mer i støtte enn han tjener!» Det er ganske kreativt!
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Jeg la merke til at representanten Korsberg brukte termen «interessante tall å leke seg litt med» da han kom inn på jordbrukspolitikken. Og det er vel nettopp det Fremskrittspartiet har gjort, når de på nytt slår et slag for avfolking av norske bygder. Men det var egentlig fiskeripolitikken jeg skulle komme nærmere inn på. Nå hører vi at Fremskrittspartiets talsmann slår et slag for kampen mot svart fiske. Fremskrittspartiet har nettopp avvist et lovforslag som har sikret oss sanksjoner mot svart fiske, og samtidig gjør de kutt i Fiskeridepartementets budsjett, noe som rammer kontrolltiltakene både til havs og på land. Nå synes jeg representanten Korsberg bør forklare oss sammenhengen i dette.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Ja, jeg må si at jeg er umiddelbart enig i at Tord Lien nå har sagt mer enn nok.(Munterhet i salen) Et langt liv som penneknekt har lært meg at grammatikken faktisk kan være ganske viktig. I en replikk til komitelederen siterte komitekollega Hans Frode Kielland Asmyhr fra et tidligere innlegg som jeg har hatt fra denne talerstol. For ordens skyld gjør jeg oppmerksom på at sitatet refererer seg til fiskebåtredere, ubestemt form flertall, på et møte i Tromsø. Disse rederne, bestemt form flertall, sa rett ut at de ikke følte noe som helst ansvar for sysselsetting og bosetting langs kysten. De lente seg for øvrig til Fremskrittspartiets politikk. Og det er jo i og for seg beklagelig. Det kan jeg dessverre gjøre lite med. Men jeg håper at Fremskrittspartiet og Hans Frode Kielland Asmyhr for framtiden siterer riktig, fra den rette sammenheng, når de bruker mine sitater. (Munterhet i salen) Så vil jeg replisere til Kielland Asmyhr at når han omtaler landbrukssamvirket som en slags sovjetstat, for øvrig med utgangspunkt i hotelleier Petter Stordalen, så har jeg med respekt å melde enkelte problemer. I min tid har jeg hatt høve til å besøke det tidligere Sovjetunionen og se på hvordan landbrukspolitikken der ble bedrevet, og hvordan kollektivbrukene fungerte. Og jeg kan betro Kielland Asmyhr at det var noe helt annet enn Tine eller Felleskjøpet, enn si et kornbruk i Sørum. Men jeg er enig i at landbruket har behov for fornyelse, men ikke i den retningen som Kielland Asmyhr anbefaler, snarere tvert imot. Jeg er faktisk ganske imponert over både omstillings- og innovasjonsevnen i norsk landbruk. Jeg har faktisk tro på at vi skal kunne drive et framtidsrettet norsk landbruk, også etter WTO.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Jeg vil gjerne spørre representanten fra Fremskrittspartiet om hvordan de ser på mulighetene til småsamfunn som blir rammet av store bedriftsnedleggelser. Fremskrittspartiet har jo uttalt i forbindelse med budsjettet at de er motstander av særbehandling av enkeltkommuner og imot omstillingsmidler. De vil også legge ned f.eks. Narviktelefonene/Bedin, som gir veiledning til dem som vil prøve å starte ny næringsvirksomhet. Fra mitt ståsted ser jeg for meg en vanskelig situasjon hvor de som blir hardt rammet, ikke har andre alternativer enn å pakke sammen og forlate hus og hjem og flytte til et annet sted. Hva slags løsning ser Fremskrittspartiet på dette?
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Spørsmålet som jeg har til representanten Torbjørn Hansen fra Høyre, er følgende: Fremskrittspartiet foreslår dramatiske kutt i landbruket, kutt som jeg mener er urealistiske å gjennomføre. Hvilke krav vil Høyre stille til en eventuell framtidig regjeringspartner når det gjelder virkelighetsorienteringen i forhold til landbruket?
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Representanten Øyvind Korsberg minner meg på en debatt som var før her i høst. Jeg må si at når det gjelder maritim sektor, er det en næring som SV har omsorg for, til tross for at det er kommet angrep. Angrepet har sin bakgrunn i at Fremskrittspartiet så til de grader bruker energi på å foreslå kutt i landbruksnæringa, fordi den har så store overføringer, mens vi vet at maritim sektor mottar minst like stor støtte og like mye overføringer i form av skattefordeler og tonnasjeavgift. Nettolønnsordninga er kommet fram i denne regjeringa som en sak som vi ikke prioriterte så høyt. Vi syntes den hadde sin plass i den sammenhengen – når vi fikk andre gode saker foran.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Jeg takker for spørsmålet. Næringslivet i Norge går godt. Det går så godt som det ikke før har gjort. I denne situasjonen mente SV at det var riktig å prioritere andre ting foran den avskrivningssatsen på 25 pst., som representanten har helt rett i at vi har jobbet for å få til. Vi mener faktisk at næringslivet tåler det. Når det er sagt, vil jeg vise til en undersøkelse som er gjort, referert i Herald Tribune, hvor det står: Den moderne velferdsstaten går på tvers av økonomisk utvikling. Norge, Sverige, Danmark og Finland ligger blant de seks beste landene i verden når det gjelder forhold for å etablere ny næringsvirksomhet, fordi vi har så gode velferdsordninger og helsesystemer. Så selv om vi har en avskrivningssats som er lavere enn det vi først ønsket oss, har altså velferdsordningene for næringslivet vært så gode at vi sier oss fornøyd med det vi har oppnådd så langt.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Jeg vil forsikre representanten fra Venstre, Leif Helge Kongshaug, om at SVs og Fremskrittspartiets landbrukspolitikk ikke står i nærheten av hverandre i det hele tatt. Når det er sagt, vil jeg også si at enkeltheter fra budsjettet i forrige runde har jeg litt problemer med å svare konkret og grundig på. Som det står i budsjettframlegget for i år, er SV og de andre regjeringspartiene enige om den merknaden.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Regjeringen har gjennomført den nye skogpolitikken, som den forrige Regjeringen avviklet. Mitt spørsmål til representanten Kongshaug gjelder skogfondsordningen. Denne ordningen har organisasjonene gitt sin brede tilslutning til, og vi ser at den skaper optimisme i næringen. Jeg lurer på om representanten kan forklare meg hvorfor Venstre nå står sammen med Høyre om en ordning med skogbruksfradrag, i stedet for å være med på skogfondsordningen.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Debatten i kveld viser tydelig politiske forskjeller. Det er bra, det er en god ting. For om mulig å klargjøre ytterligere har jeg nå tatt ordet igjen for å sette søkelys på det jeg mener er Fremskrittspartiets forholdsvis virkelighetsfjerne landbrukspolitikk. Jeg ønsker å ta Fremskrittspartiet på alvor, men – ærlig talt – ut fra arbeidet med budsjettet synes jeg det er litt vanskelig å forstå helt hva Fremskrittspartiet vil med landbruket. År etter år har Fremskrittspartiet foreslått kutt, på 4 milliarder kr og på 6 milliarder kr. Samtidig har de vært med på å avgjøre noen statsbudsjetter, bl.a. i forrige periode. Da ble det flyttet på til sammen kanskje 20 mill. kr. Fremskrittspartiet har altså ikke krevd de helt store endringene. Da kan en jo spørre seg: Tror Fremskrittspartiet egentlig ikke helt på sin egen medisin? Tror de ikke helt på sin egen diagnose? Innser Fremskrittspartiet at den store betydningen et livskraftig landbruk har for øvrig virksomhet rundt om i landet, gjør at de faktisk ikke kan stå ved det de egentlig truer med i budsjettdebattene? Har Fremskrittspartiet kanskje tatt inn over seg at det ikke vil bli særlig attraktivt å invitere tyske, engelske eller japanske turister til et Bygde-Norge der storparten av den opprinnelige gårdsbebyggelsen vil være i forfall, og der både utmark og innmark er vanskjøttet, og kanskje helt gjengrodd? Det er nemlig det vi kan vente oss hvis Fremskrittspartiet får det som de vil. Som jeg har nevnt tidligere i denne salen, står politikken overfor landbruket i grell kontrast til Fremskrittspartiets politikk overfor den maritime sektoren. Den «støtten» de vil gi på landbruksområdet, ved å kutte til det halve, vil de heller plusse på i den maritime næringen. For å si det slik: Dersom vi mot formodning får et fullskalaeksperiment i form av Fremskrittspartiets landbrukspolitikk, vil det ikke akkurat være trengsel foran kassa på Coop-en, verken i Beiarn eller i Budalen. Det eksperimentet håper jeg vi aldri får se realisert.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-12:
Takk, president, jeg skal være kjapp. Til representanten Nesvik, som vil snakke om fiskeripolitikk. Det skulle jeg gjerne gjort i noen timer i kveld, men det får vi ta ved neste korsvei. Han snakket om forutsigbarhet for en næring som jeg vil si hadde hatt forutsigbarhet i mange, mange år, inntil en herremann ved navn Ludvigsen snudde om på det. Jeg mener virkelig at det førte til en forverring av situasjonen. Vi fikk en politikk som gjorde at fellesgodene skulle være for noen ganske få. De har fått et evigvarende verdibevis, og jeg er veldig takknemlig for at Regjeringa nå har tatt inn over seg den problematikken. Jeg ser fram til at vi skal få lov til å ta en brei behandling av strukturpolitikken for fiskeriene framover vinteren.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2006-12-12:
I budsjettinnstillingen som vi diskuterer nå, er SV med på en kritikk av Venstres forslag om å kutte i eksportstøtten til ost gjennom omsetningsavgiften, et kutt beregnet til ca. 199 mill. kr. Jeg ser også at regjeringspartiene, inkludert SV, nå mener at Venstre står sammen med Høyre og Fremskrittspartiet om en slags landbruksfiendtlig politikk. Det Venstre foreslår, er imidlertid en forsiktig utgave av det SV foreslo senest i sitt alternative budsjett i 2005, hvor all eksportstøtte ble kuttet, et samlet kutt på 355 mill. kr. Venstre gjør altså litt av det samme nå. Er det da slik å forstå at SV stod sammen med Fremskrittspartiet om å føre en landbruksfiendtlig politikk i 2005? Er det slik at SVs politikk i 2005 ikke gjelder lenger i 2007, nå når Regjeringen, med SVs godkjenning, faktisk har gjort innrømmelser om å kutte all eksportstøtte i forbindelse med WTO-forhandlingene?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2006-12-12:
Når det gjelder Altinn, er det et godt alternativ. Når det gjelder skjemaer og den utviklingen i samfunnet som medfører at det hver dag ønskes flere innrapporteringer – også til Brønnøysundregistrene – fra ulike kilder, er det klart at det er en belastning for små bedrifter. De må bruke mye av arbeidstiden sin på å fylle ut skjemaer, og så sende dem inn. Ofte er dette også dårlig koordinert, på den måten at en får skjemaer fra ulike instanser som har mange like spørsmål. Kampen mot skjemaveldet er en viktig næringspolitisk sak for Venstre. Representanten har kanskje også merket seg at i vårt alternative budsjett foreslår vi å redusere gebyrene til Brønnøysundregistrene med 10 pst., nettopp for å lette belastningene for de små bedriftene.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2006-12-12:
La meg først få si at da Venstre var i regjeringsposisjon og i Landbruksdepartementet, var vi med på en kraftig forbedring av skogfondsordningen, som også hadde flere miljøelementer i seg. Jeg vil understreke at den store utfordringen i norsk skogbruk i dag er å få en større avvirkning av de 30 mill. m3 masse som er tilveksten hvert år. Vi har en avvirkning på bare 8–10 mill. m3. Vi satset på å stimulere til økt avvirkning. Forbedringen av skogfondsordningen er vel og bra, men det kommer først og fremst de store skogeierne til gode. Vi mener – jeg viser til en merknad som vi har sammen med Høyre i innstilingen – at et skogbruksfradrag er mye mer rettet mot de mindre skogeierne, og at det i sum vil gi en bedre avvirkning enn det en forbedring av skogfondsordningen vil gi.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2006-12-12:
Jeg har lyst til å understreke at landbruket er sammensatt. Det består av en næringsdel og av at landbruksutøverne tar seg av en del fellesgoder, som f.eks. det å pleie kulturlandskapet, som har betydning også for andre næringer. Det er et viktig arbeid som her blir gjort. Det som for øvrig er viktig å erkjenne, er at en ikke i detalj klarer å styre en landbrukspolitikk gjennom statlige ordninger. Den friheten som den forrige regjeringen gav landbruksutøverne, f.eks. en oppmyking med hensyn til kjøp/salg av melkekvoter, skapte en optimisme i næringen. Det førte til en investeringslyst som vi nå ser resultatet av. Jeg tror at det er riktig å gi en viss frihet på slike områder, slik at de som virkelig vil satse, får mulighet til det. La meg understreke: Vi skal fortsatt ha et sammensatt og mangfoldig landbruk i Norge, men det står ikke i kontrast til en økt stimulans til frivillighet.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2006-12-12:
Om og om igjen har Regjeringen og regjeringspartiene gjentatt at de skal føre en aktiv næringspolitikk og fylle opp den næringspolitiske verktøykassen, den som senere ble omdøpt til det næringspolitiske smykkeskrinet. Så langt har regjeringspartiene vært mest aktive med å sende ut til dels forvirrende og motstridende signaler. Lite næringsvennlige tiltak, spesielt rettet mot de minste bedriftene, har det òg vært mange av. La meg nevne noen: Innstramminger i SkatteFUNN-ordninger, kutt i avskrivingssatser, kutt i næringsrettet forskning, gjentatte skjerpelser i formuesskatten og aksjerabatten, og bevilgninger til regionale forskningsinstitusjoner er redusert. I tillegg kommer alle de gode forslagene, bl.a. fra Venstre, som regjeringspartiene har stemt ned. Kan næringsministeren vise meg et konkret såkalt aktivt forslag i statsbudsjettet som gjør det enklere eller mer attraktivt å starte en ny bedrift i 2007?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2006-12-12:
Jeg merker meg stadig vekk påstander om at denne regjeringen fører en annerledes landbrukspolitikk enn tidligere regjeringer, og at budsjettet for 2007 medfører en klar kursendring i landbrukspolitikken. Jeg synes ikke det er lett å få øye på. Strukturrasjonaliseringen fortsetter naturlig nok. Regjeringen følger opp den forrige regjeringen i bruk av skattelette som virkemiddel i forbindelse med jordbruksoppgjøret, og Regjeringen går faktisk lenger i innrømmelser i WTO-forhandlingene enn det den forrige regjeringen gjorde. I den forbindelse husker jeg hva Senterpartiets leder og statsrådens partifelle hevdet den gangen, at det var den siste dramatiske hilsen til Bygde-Norge fra Venstre og Kristelig Folkeparti. Men mitt spørsmål til statsråden er: Hva er det egentlig i dette budsjettet som ikke er mindre justeringer av eksisterende poster, men som faktisk medfører den endringen og omleggingen av landbrukspolitikken som Regjeringen og regjeringspartiene hevder?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2006-12-12:
En av Regjeringens aller ivrigste støttespillere her i Stortinget, Senterpartiets Per Olaf Lundteigen, tok både i media og i sitt hovedinnlegg i finansdebatten i Stortinget 28. november til orde for å splitte opp Telenor i ulike selskap, bl.a. i et eget statsforetak hvor fysisk telekommunikasjonsutstyr inngår. Hvordan en skal få til dette for et børsnotert delprivatisert selskap, er nå så sin sak, men spørsmålet mitt til statsråden er hvordan hun som konkurranseminister vurderer utspillet fra Lundteigen om å innføre monopol på områder innenfor telesektoren der det i dag er åpen og fri konkurranse.
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2006-12-12:
Jeg tror statsråden og jeg er enige om at næringen generelt og fiskeflåten og fiskenæringen trenger forutsigbarhet for å nå målene om en næring med gode, lønnsomme og trygge arbeidsplasser. Venstre mener at både strukturstoppen og distriktskvoteordningen har medført stor usikkerhet i næringen og bidratt til å svekke rekrutteringen til fiskeflåten. Det er også etter min mening mangel på god og konstruktiv dialog mellom næring og myndigheter for tiden. På bakgrunn av den hyggelige replikkvekslingen vi hadde i stad, skal jeg ikke kalle distriktskvoteordningen for en fiasko her, men det er i hvert fall en lite vellykket ordning, og alle impliserte i næringen er imot ordningen. Regjeringspartiene sier i sin merknad likevel at en skal fortsette med ordningen før den evalueres. Hvis forslaget om å avvikle distriktskvoteordningen faller, vil statsråden likevel evaluere ordningen før en går på et nytt år med tildeling av distriktskvoter, jf. de undertoner som har vært i dag?
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Eg synest det er hyggeleg at representanten Sørfonn brukte nesten halve innlegget sitt til å snakke om raud-grøn politikk. Det bør han fortsetje med. Regjeringa har lagt fram eit budsjett med sterk vekt på verdiskaping og busetjing i alle delar av landet. Av budsjettinnstillinga kan me lese at andre parti, og særleg dei tidlegare budsjettkameratane til Kristeleg Folkeparti – Framstegspartiet og Høgre – legg vekt på store skattelettar og gjer store kutt på viktige politikkområde. Eg kan nemne landbruket, som representanten Sørfonn òg var litt inne på, der Framstegspartiet vil kutte 5,8 milliardar kr, og Høgre vil kutte 1,8 milliardar kr. Det siste er ganske oppsiktsvekkjande. Spørsmålet mitt til representanten Sørfonn blir da: Vil det vere mogleg for Kristeleg Folkeparti å samarbeide med parti, som t.d. Framstegspartiet og til dels Høgre, som no har ein heilt annan politikk for primærnæringane og distrikta i alle delar av landet?
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Dette er ein viktig og interessant debatt, som ikkje minst tydeleggjer forskjellane og skiljelinjene i norsk politikk. Da eg høyrde på hovudinnlegget til representanten Korsberg i dag, sat eg igjen med det inntrykket at representanten og Framstegspartiet ikkje har eit einaste positivt element å leggje inn til Regjeringas forslag til budsjett for 2007. Det representanten Korsberg framførte, var negativt frå ende til annan, til alt det Regjeringa føreslår. Det blir på mange måtar ein pussig situasjon når representanten Korsberg trekkjer fram landbrukspolitikken og samanliknar han med det som skjedde med Union i Skien. Det blir eit paradoks. Det Framstegspartiet signaliserer når dei snakkar om ny landbrukspolitikk, er, i tillegg til at dei skal la det vere marknadsstyrt, eit kutt på 5,8 milliardar kr. Det er den enkle løysinga i landbrukspolitikken til Framstegspartiet. Når det gjeld Union, er det riktig at Framstegspartiet lova ingen ting i forhold til å redde Union, men så gjorde dei heller ikkje noko for å prøve å redde Union. Torbjørn Hansen frå Høgre stod her og sa at Høgre framfører ein meir edrueleg politikk i forhold til bruk av oljepengar. Ja, representanten Hansen sa at dei skal bruke 1,3 milliardar kr mindre enn Regjeringa for å dempe presset i norsk økonomi. No som det nærmar seg jul, må det vere å tru på ein viss person i raud drakt, dersom representanten Hansen og Høgre trur at dette vil ha innverknad på presset i økonomien. Eg viser i den samanhengen til svarbrevet som Finansdepartementet har sendt finanskomiteen. Høgre styrte Nærings- og handelsdepartementet i heile Bondevik II-regjeringas periode. Kva var det som skjedde? Jo, det einaste svaret me fekk, var at det ikkje var verktøy i verktøykassa. Det var tidlegare statsråd Ansgar Gabrielsen som lanserte det uttrykket, og det var jo ei god beskriving. Er det ein offensiv næringspolitikk? Nei, Høgres svar var da som no: skattelette og avgiftslette. Da er det eit paradoks at Høgre i neste års budsjett vil auke matmomsen til 15 pst. – med andre ord: nei til lågare matprisar og ja til meir næringsnøytralitet.
Arne L. Haugen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Jeg har registrert at Kristelig Folkeparti er ganske bra – ja, etter representanten Sørfonns innlegg veldig bra – på linje med Regjeringen når det gjelder nivå og innretning på landbrukspolitikken, mens Høyre og Fremskrittspartiet er imot jordbruksavtalen, samtidig som de to partiene vil legge mer ensidige markedstenkning til grunn som rammevilkår for disse to næringene. I forhold til hvor viktig landbrukspolitikken er for hele landet vårt, og i forhold til de ambisjonene Kristelig Folkeparti har i landbrukspolitikken og i distriktspolitikken, har jeg lyst til at representanten Sørfonn utdyper litt nærmere hvordan han vurderer framtidige samarbeidskonstellasjoner i den nasjonale politikken.
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Tidlegare nærings- og landbruksminister Sponheim var i si tid svært høgt på banen for å få bukt med skjemaveldet. Om nokre skjema blei borte, auka det, så vidt eg veit, nokså mykje i den andre enden. I innstillinga gjentek representanten Kongshaug det same og skriv at han «mener at mange offentlige regler, skjemaer og påbud fører til unødige rapporteringskrav og kompliserte regelverk. Småbedrifter og gründere rammes ekstra hardt av «skjemaveldet»». Meiner Venstre no at dei har funne oppskrifta på korleis ein skal få bukt med dette? Eller er dei samde med Regjeringa i at f.eks. satsinga på Altinn er eit godt alternativ? Eg har lyst til å gje representanten Kongshaug høve til å utbrodere denne flaggsaka, som eg synest dei har vore rimeleg høgt på banen med.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2006-12-12:
Jordbruk kan være bruk av jord, innvinning av solenergi, kunst, kultur og arbeid – eller billigst matproduksjon, rett og slett. Det er mange betraktningsmåter. Landbruks- og matdepartementet er med på å presentere norsk jordbruk i Berlin gjennom deltakelse på utstillingen «Grüne Woche». Her presenteres jordbruket, med vekt på kvalitetsprodukter, økt mangfold, gründermentalitet, aktiv bosettingspolitikk og fortrinn ved vår småbruksstruktur som er tilpasset vår geografi og vårt klima. En kursendring for å dyrke fram et norsk jordbruk i denne retningen må være Senterpartiets forbilde. Det er tilpasset norske, naturgitte forhold og forbrukernes høye kvalitetskrav, samtidig som det innebærer en stor samfunnsøkonomisk gevinst, ved at det blir lettere å unngå overproduksjon, med tilhørende svekkede inntekter. Vil Venstre støtte en slik kursendring, eller er hovedutfordringen fortsatt å få til maksimale mjølkekvoter og fri omsetning på mjølkebørsen?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2006-12-12:
Det skjer en interessant endring i Fremskrittspartiets jordbrukspolitikk. Tidligere har partiet presisert at det er systemet en er ute etter, mens jordbrukerne er hederspersoner som yter en god innsats, og som bør ha en inntekt for sitt strev på linje med andre. Det sies at en skal ta et oppgjør med det jordbrukspolitiske styringssystemet, for det har ikke nådd de ambisiøse mål som er satt. Det fortsetter en for så vidt å snakke om. Men det som nå er det interessante, er at vi har fått to svært sterke eksempler på at Fremskrittspartiet nå åpent går ut mot inntektene og inntektsmulighetene til den enkelte gårdbruker. Det første eksempelet er det som står i næringskomiteens innstilling om konkurransen i melkesektoren. Der står det at flertallet, alle unntatt Fremskrittspartiet og Høyre, «vil fastslå at Stortingets uttalte ønske om økt konkurranse innenfor denne sektoren, ikke var ment å skulle føre til lavere produsentpris. Løsninger på konflikten må derfor sikre jordbruksavtalens målpris». Fremskrittspartiet kunne ikke være med på en slik merknad. Høyre har i presseoppslag og i debatten i dag sagt at de burde vært med på det, fordi de er enige i det. Tines konkurrenter, Q-meieriene og Synnøve Finden, har offentlig sagt at de er enige i merknaden, men fortsatt er Fremskrittspartiet imot – sjølsagt fordi en ikke kan være med på å slå ring om den inntektsmuligheten som markedsprisen på melk skal kunne gi. En er direkte uenig. Noe annet kan en jo ikke forstå merknaden som. Så til det andre punktet. Fremskrittspartiet har i finansdebattene og ellers gjort seg til talsperson, nå som tidligere, for skattelettelser. Likevel presterte Fremskrittspartiet, som eneste parti, å stemme imot at jordbruksfradraget skulle økes, med den begrunnelsen at siden inntekten i jordbruket var som den var, fortjente ikke de personene noen skattelettelse. I tillegg til det har vi bevilgninger over statsbudsjettet som nødvendigvis må føre til en kraftig svekkelse av jordbruksarbeidets inntektsmuligheter for en dyktig og pågående jordbruker. Fremskrittspartiet har sjølsagt ikke tillit hos dem som skal leve av arbeidsinnsatsen sin i jordbruket, og spesielt de som skal leve av arbeidsinnsatsen sin gjennom hardt arbeid og stor produksjon. De såkalte entreprenørene velger jo ikke Fremskrittspartiet, for ingen vil bli mer negativt rammet av Fremskrittspartiets politikk enn nettopp de som en prøver å gjøre seg til talsmann for. Men det er på papiret.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2006-12-12:
Ja, det er viktig å spare på kruttet. Representanten Kielland Asmyhr sier at jeg følger dårlig med. Det kan hende, men jeg tror jeg følger sånn rimelig med i hvert fall. Det jeg påpekte, er to klare eksempler på noe som ikke går på system, men som går på den enkelte gårdbrukers inntektsmulighet og den enkelte gårdbrukers nettoinntekt etter at skatt er betalt. For å ta det siste først: Som eneste parti fant Fremskrittspartiet grunnlag for å gå imot skattelette gjennom jordbruksfradrag for jordbrukere, fordi jordbrukerne hadde en inntektsoppbygging som var slik at de ikke fortjente det, noe alle andre partier mente var rettferdig. Det kommer en seg ikke rundt. Punkt 2 – melkeprisen: Fremskrittspartiet har som flere, også Senterpartiet, gjort seg til talspersoner for at en skal ha konkurranse når det gjelder foredlingen av norsk melk. Det har vært sagt at den konkurransen skal føre til en effektivisering av bransjen og flere produkter, og at forbrukerne skal få et bedre vareutvalg. Det skal samtidig ikke føre til at den som produserer melken, skal få dårligere pris for melken. Nei, den skulle en beholde. Det er jo noen av oss som har lest historien såpass at vi vet hvordan Fremskrittspartiets politiske aner – for å si det sånn – har opptrådt i dette spørsmålet. Det er bare å lese Omsetningsrådets 50-årige historie, så ser man det. Vi har antatt at det Fremskrittspartiet egentlig var ute etter her, var å redusere bondens pris. Nå har vi fått det bekreftet, ved at Fremskrittspartiet går for en merknad hvor en sier at en ikke ønsker å opprettholde det målprisnivået som blir fastsatt på råvaren, for det er den råvareprisen som skal være lik for samtlige foredlere, som så skal konkurrere. Det er en ny epoke vi er inne i. Til overmål gjør Fremskrittspartiet seg til talspersoner for entreprenørene, de som driver stort, de som har mye leiejord, de som i mange tilfeller har mye gjeld, de som er svært avhengige av markedsprisene, svært avhengige av systemet. Det er ingen innenfor norsk jordbruk som vil bli hardere rammet av Fremskrittspartiets politikk enn nettopp disse. Derfor prater partiet med minst to tunger.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2006-12-12:
Representanten Korsberg sier at Fremskrittspartiet står for generell skattelette. Det er jo fullstendig feil. De har jo solid tradisjon for å forskjellsbehandle og solid tradisjon for å oppnå sine mål. Derfor fremmet de jo forslag om å øke fisker- og sjømannsfradraget, de fremmet forslag om å senke toppskatten til 700 000 personer som tjener over 400 000 kr, med i alt 1 692 mill. kr. For tre år siden gikk de inn for en stor kampanje for å redusere særskatten på petroleumsvirksomheten – ja, jeg kan gjenta det til det nesten kjedsommelige. Ellers sier representanten Korsberg at bevilgninger over statsbudsjettet til enkelte gårdbrukere, eller til gjennomsnittet, er høyt. Ja, det er helt korrekt. Problemet er bare at dersom Fremskrittspartiet fikk gjennomført sin politikk, ville de få gårdbrukerne som ble igjen, hatt en enda større bevilgning over statsbudsjettet. Altså: De hadde kommet til å bli enda mer statsstyrt, og prisene hadde kommet til å gå dramatisk ned.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Først til utgangspunktet for spørreren, som sier at de rød-grønne her i huset er kritiske til Regjeringens næringspolitikk. Da må representanten ha fulgt veldig dårlig med. For generelt om næringspolitikken og spesielt om det budsjettet som vi egentlig diskuterer her, og også om den eierskapsmeldingen som ble lagt fram på fredag, er det jo det motsatte som blir sagt. Men derimot hører jeg at det er en del fra opposisjonen som er misfornøyde med Regjeringen. Og det skulle bare mangle, for Regjeringen forandrer en del på retningen på næringspolitikken. Det er en ny kurs, det er en bedre kurs, men jeg skjønner at de som stod for den gamle kursen, ikke er enige i det. Når det gjelder lederlønnsnivåer, er det slik at den utviklingen som er skjedd de siste årene, er at lederlønningene har tatt av noe voldsomt i forhold til vanlige arbeidsfolk i de samme bedriftene. Det truer den nordiske velferdsmodellen. Derfor legger vi nå begrensninger på opsjoner. Vi gir signaler om at en ikke bør ha en bonus på mer enn 50 pst. av årslønnen, at en ikke bør ha avgangsalder i forhold til pensjon for tidlig, og at pensjonsavtaler ikke bør være for høye, f.eks. Det er gode retningslinjer. Innenfor de retningslinjene kan vi få gode ledere. Det er ikke slik at den dyreste lederen nødvendigvis er den beste.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Ja, det har vært et taktskifte. Men at Høyre, som representanten her representerer, er for mer aktivitet på næringspolitikkens område når de sitter i opposisjon, er noe vi har vent oss til. Når det gjelder f.eks. reiselivssatsingen, som representanten nevnte, har denne regjeringen fordoblet innsatsen gjennom to budsjett. Allikevel foreslår Høyre mer nå, for de skal liksom være mer for næringspolitikk. Når det gjelder Innovasjon Norge har vi økt fra i overkant av 800 mill. kr til 1,1 milliard kr under denne regjeringen – et kraftig løft. Men nå kommer Høyre og sier at det er for lite. Når det gjelder forskning, er det en betydelig målrettet satsing mot romvirksomhet, mot maritim sektor og mot næringsbaserte prosjekter i det hele tatt. Men nå kommer Høyre og sier at det er for lite, til tross for at vi har økt det betydelig. Poenget er at vi har en regjering som nå utøver den næringspolitikken vi sa i opposisjon at vi skulle ha. For øvrig kan vi glede oss over at også Høyre når de nå er i opposisjon, er for at vi skal strekke oss enda lenger. Praksisen kommer fram når de sitter i regjering.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Representanten Sørfonn og jeg har det til felles at vi har sittet i finanskomiteen sammen, og vet at når en forandrer på skatteregler, så pleier en å gå veien om en veldig grundig utredning og analyse av eventuelle bivirkninger osv. Jeg sier ikke med det at forslaget fra representanten Sørfonn ikke er godt gjennomtenkt, men problemstillingen knyttet til eierskifte er både opposisjon og Regjeringen opptatt av, og det er et spørsmål som vi kommer tilbake til på en solid måte i forbindelse med seinere budsjettbehandlinger. Jeg avviser ikke at noen av de elementene som Sørfonn peker på, kan være brukelige. Men vi ønsker altså å se det i en mer helhetlig skattesammenheng enn det det er grunnlag for når en sitter og lager alternative budsjetter i storting, og jeg håper det er respekt for det.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Jeg tror jeg i denne omgang skal holde meg til å være glad for at vi får støtte fra alle partier til å utvide rammene, både den ordinære GIEK-rammen og den som er spesielt målrettet mot u-land. Det vanlige i revidert budsjett er faktisk at en gjennomfører det nivået på bevilgninger og tiltak som ligger i hovedbudsjettet, altså at revidert budsjett ikke er en ny budsjettbehandling. I denne runden vil jeg nøye meg med å takke for støtten til den utvidelsen Regjeringen faktisk har foreslått, uten derved å gå videre med en gang og love noe mer, ikke en gang i neste runde. Jeg kan nok ikke love det som representanten spør om, før neste runde, altså i forbindelse med revidert budsjett. Det kan jeg nok ikke love.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
Da skal jeg jammen passe på å bruke denne muligheten til å skryte av partiet Venstre. Det kan jo bli en stund til neste gang anledningen byr seg. Et aktivt tiltak som vi følger opp – som mange regjeringer har snakket om, og som ikke minst Venstre var opptatt av sist de var i regjering – er forenkling, ikke bare for små og mellomstore bedrifter, men for næringslivet i det hele tatt. Der har noen talere hittil vært inne på Altinn som et eksempel. Det er et veldig godt eksempel på hvordan vi bruker digitale løsninger, bruker nettet til å forenkle prosessene for næringslivet. Vi driver nå – sammen med OECD-land og andre europeiske land – og både undersøker og sammenligner oss med hvor ubyråkratisk eller hvor byråkratisk det enkelte lands system er. De undersøkelsene kan gi grunnlag for ytterligere forbedringer i forhold til det. Jeg vil understreke at det stadig er et ønske om å vite mer om de forskjellige bedriftene og næringslivet i Norge – både representanten Kongshaug og jeg bruker den samme statistikken – og i sum kan det bli mange skjemaer. Venstre har – fortjenestefullt – hatt stor fokusering på det. Denne regjeringen fører disse forenklingene videre, og som representanten sikkert har registrert, har det blitt mange forenklinger på dette området etter at denne regjeringen overtok. Det kan kanskje være ett eksempel.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-12:
For det første vil jeg si at det er jo en hyggelig problemstilling at en god ordning fungerer godt, som nettolønnsordningen gjør og kommer til å gjøre når Hurtigruta etter hvert kommer inn under ordningen. Vi har sagt at det, slik som vi ser det nå, ikke er aktuelt med nettolønnsordning knyttet til fiskeflåten, men derimot jobber vi tett sammen med Fiskarlaget, og bl.a. har de laget en rapport som heter «Fra ungdom til fisker, fra fisker til fartøyeier», der de legger fram en god del forslag som kan bidra til å styrke rekrutteringen til fiskeflåten. Nå er det jo også en viss overgang mellom offshoreflåten og fiskeflåten, og vi vet at aktiviteten svinger noe over tid, bl.a. i forbindelse med oljepris eller tilgjengelighet på fisk, så det er noen av de samme folkene vi snakker om. Men jeg er enig i problemstillingen, at vi trenger å sette inn flere tiltak for å styrke rekrutteringen til fiskeflåten, bl.a. jobbe med oppfølging av den nevnte rapporten og andre gode ideer til å styrke en viktig næring for Norge.