trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2013-06-18:
Representanten Aspaker hevdet tidligere at det ville bli mer penger til å ta igjen vedlikeholdsetterslepet i Troms hvis Høyre fikk styre. Troms er som kjent et av de fylkene som har det største vedlikeholdsetterslepet. Men det er fullstendig feil, i hvert fall hvis vi skal tro merknadene til Høyre i komiteen. De rød-grønne partiene skriver at fordelingen av ekstrapotten må ta utgangspunkt i det faktiske forfallet i hvert fylke, mens Høyre sier det motsatte: Fordelingen av midler til fylkesveier skal ikke skje utelukkende på bakgrunn av det beregnede forfallet i hvert fylke – med andre ord: ingen garanti for at ekstrapotten fordeles til de fylkene som har det største behovet. Jeg kunne også sagt mye om Aspakers omtale av Høyres Tromsøpakke, men det er en diskusjon som jeg tenker at vi fortsatt kan ta i avisspaltene. Representanten Hareide sa at et nytt flertall er enige om en rekke tiltak. Det er det ingen som tviler på. Men denne debatten har ikke brakt noen avklaringer om finansiering. Kanskje vil InterCity realiseres tidligere, men da kan ikke Venstre og Kristelig Folkeparti bare legge inn en tiendedel av hva det faktisk koster. Kanskje vil E39 realiseres med en blå-blå regjering, men da må faktisk opposisjonspartiene bli enige om om man skal bygge ved hjelp av bompengefinansiering, eller ikke. Fortsatt vet vi altså ikke skjebnen til de 56 bompengeprosjektene som skal startes opp i neste periode, og denne debatten har vist at avstanden er like stor mellom partiene på borgerlig side. Denne debatten har ikke brakt oss ett skritt nærmere det som er viktigst å få et svar på i forkant av valget, nemlig: Hvordan ser opposisjonen for seg at man skal finansiere samferdsel? Representanten Helleland sa at vi ikke kan forvente at opposisjonen skal være enige om alt. Det gjør vi heller ikke – vi forventer ikke det. Vi forventer at de skal gi oss et svar på det vesentligste. Derfor vet vi heller ikke noe om det reelle ambisjonsnivået til opposisjonen, før vi har fått svar på hvordan opposisjonen ser for seg at man skal finansiere samferdsel. Helleland uttalte seg også ganske hånlig om ordningen med utpekte prosjekter. Da tror jeg med respekt å melde at han ikke helt kan ha forstått hva det handler om. På komiteens høring var Byggenæringens Landsforening langt mer positiv. De sa at hvis det regjeringen foreslo, ble gjennomført, ville det være julaften og 17. mai på en gang – en ganske god attest fra nettopp dem som er de viktigste aktørene, og som vet hva dette dreier seg om. For det gir sektoren det de har bedt om. Utpekte prosjekter gir forutsigbarhet, det gir rasjonell utbygging, og det gir en form for flerårig budsjettering. Det gir ikke trylleløsninger som setter økonomien i fare.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Det var fantastisk å høre skrytet over alle pengene man bevilger fra denne regjeringen, men det hjelper ikke bare å bevilge penger, man må faktisk se på resultatene. Og resultatene er at vi blir slått ned i støvlene av vårt naboland Sverige, som ikke har et oljefond på over 4 000 mrd. kr. De bygde seks ganger så mye motorvei i fjor som vi gjorde. De bygde nesten 150 km mer midtdelere enn det vi gjorde i Norge i fjor. Og så står man og slår seg på brystet over at man er så flink. Det er ansatt nesten 800 nye byråkrater i Statens vegvesen de to siste årene. Men resultatet er at Norge blir slått sønder og sammen, til tross for at andre land bruker mindre penger enn Norge. Vi låner også bort penger til lav rente til Tyskland for at Tyskland skal bygge motorveier og andre veier med norske oljepenger – istedenfor å bruke noen av disse pengene i Norge. Da må jeg spørre representanten: Hvorfor kan vi ikke bruke noen av de pengene som vi låner bort til andre land, til å bygge infrastruktur i Norge isteden, til beste for innbyggerne i Norge?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Jeg synes det er kjempeflott at representanten Bjørnflaten følger nøye med på hva representantene sier. Utgangspunktet for Fremskrittspartiet er at vi er imot bompenger, og vi jobber for å fjerne bompenger, og vi er overbevist om at vi skal klare å overbevise både Høyre og Kristelig Folkeparti om at det er dumt å sløse bort nesten 40 pst. av det bilistene betaler inn i bompenger, i innkrevingskostnader og rentekostnader. Det er det jobben vår å sørge for. Med et godt mandat fra velgerne den 9. september er jeg overbevist om at vi kommer til å få flertall for det. Men jeg synes jo det er trist at vi har en regjering som, på tross av at vi har et oljefond som er på over 4 000 mrd. kr, synes det er greit å flå bilistene mange steder med både 10 og 15 kr. Jeg har sett eksempler på at enkelte næringsdrivende betaler 100 000 kr i bompenger i året. Det er noe som betyr noe for lommeboka for folk flest og vanlige folk. Og jeg ser at det er et gryende engasjement rundt om i hele landet mot bompenger og mot denne utpressingen som den rød-grønne regjeringen driver med når det gjelder bompenger.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Jeg kan love representanten Langeland at Fremskrittspartiet ikke vil drive med landveisrøveri, som Langeland kanskje er i fronten for å gjøre, fordi han synes det er helt greit at bilistene skal flås. Men jeg har lyst til å utfordre representanten Langeland tilbake. Han er opptatt av jernbane, og jeg lurer på hvordan representanten Langeland kan sitte i en rød-grønn regjering som nå kutter utbygging av full intercity, som var et mål og et løfte fra SV om at skulle være ferdig før 2023, mens man nå har en ambisjon om kanskje 2030. Det må jo være flaut for Langeland å sitte i en sånn regjering når han har vært en av de fremste talspersonene for å fremskynde full intercityutbygging. Men realiteten er at SV sitter i en regjering som ikke er opptatt av å bygge ut jernbane. Det er Fremskrittspartiet. Derfor vil vi bygge ut full intercity innen 2025.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Jeg er veldig glad for at det er velgerne som den 9. september skal sørge for å sette sammen Stortinget og for hvordan stortingsflertallet kommer til å se ut. Men jeg har i hvert fall registrert at verken Høyre, Kristelig Folkeparti, Fremskrittspartiet eller Venstre har hatt behov for å stå på Løvebakken og demonstrere, for så å gå inn å stemme for det de har stått på Løvebakken og demonstrert imot. Så jeg er overbevist om at vi skal finne gode løsninger, og det i hvert fall alle de fire borgerlige partiene er enige om, er at vi ønsker en mer offensiv samferdselssatsing. Vi er enige om at det må gjøres organisatoriske grep, det må gjøres finansielle grep. Vi er enige om at vi skal ta deler av oljefondet, skille det ut og bruke deler av avkastningen til å investere i infrastruktur. Så jeg er overbevist om at folk kommer til å oppleve en massiv satsing på infrastrukturutbygging. Så skal vi overbevise de andre partiene om at det bør man gjøre uten å flå bilistene og uten at mye av pengene forsvinner uten at vi får en eneste meter vei.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Når jeg hører på representanten Sjelmo Nordås, skulle man tro at alt var flott og fint. Men jeg har lyst til å utfordre representanten, for da statsråden la fram Nasjonal transportplan, innrømmet hun at forfallet på veinettet ikke vil bli mindre de første årene fremover. Så sier representanten Sjelmo Nordås at planen er god for næringslivet. Da synes jeg hun burde ta en telefon til Vrådal hotell i Telemark, hvor utenlandske bussturister ikke lenger vil komme, fordi veiene er så dårlige at de vil ikke bruke det dårlige veinettet. Utenlandske turistbyråer anbefaler folk ikke å kjøre på veiene i Telemark, for det er så dårlig veistandard. Hvordan kan representanten si at dette er kjempebra og at næringslivet er kjempefornøyd, når man vet at resultatet er at folk ikke vil komme til hotellene fordi det er så dårlig veistandard? Burde man ikke da ta ansvar for det, sørge for å ta igjen dette forfallet, og ikke la forfallet få fortsette å øke – for det er det som er realiteten med den rød-grønne regjeringens forslag til NTP?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Jeg tror det er viktig at representanten fra Venstre faktisk leser alternative transportplaner, for det er Fremskrittspartiet som har den mest offensive jernbanepolitikken av samtlige partier i denne salen. Men jeg har lyst til å utfordre representanten, for man prater om obligasjonslån, og man prater om 25 mrd. kr totalt. Det betyr i realiteten at man ønsker å unngå å snakke om handlingsregelen og ikke ønsker å diskutere hvor mye penger man faktisk skal bruke. Fremskrittspartiet er i hvert fall redelig og ærlig og forteller at vi skal bruke over 50 mrd. kr på jernbane de neste ti årene for å bygge ut full InterCity innen 2025. Kan ikke Venstre heller være ærlig og fortelle at de skal bruke det det koster å bygge ut full InterCity, og da holder ikke 25 mrd. kr eller 16 mrd. kr, som Venstre har satt av i sitt forslag til alternativ NTP. Kan de ikke heller være med, og så får vi fullfinansiert full InterCity innen 2025? Vi vil i hvert fall være med på det og håper at Venstre også vil det, og så får vi utvide denne rammen for å sørge for å gjennomføre. Og SSB har sagt at det er fullt ut forsvarlig å gjøre det.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Jeg synes man skal være redelig og raus, og jeg skal være raus med samferdselsministeren når det gjelder dette at Nasjonal transportplan er oppfylt i kroner. Men da synes jeg også statsråden må være redelig og ærlig og fortelle at den ikke er oppfylt med hensyn til prosjekter. Det er mange grunner til at prosjekter er utsatt, men det er også økonomiske grunner til at prosjekter som ligger inne i NTP – i handlingsprogrammet fram til og med i år – ikke er gjennomført i tråd med det som er vedtatt i Stortinget. Regjeringen skryter av mer sammenhengende prosjekter. Jeg ble veldig glad da jeg så det. Dessverre ble skuffelsen desto større da vi så resultatene. Det er bra, og jeg er kjempeglad for at vi skal få bygd ut E18 i hjemkommunen min – Bamble–Rugtvedt–Dørdal – men de neste ti årene skal man ikke gjøre noe på hver side av den veien man bygger ut. Man skal bygge 17–18 km, og så skal man – hvis den planen regjeringen har vedtatt, blir gjennomført – ikke fortsette på hver side de neste ti årene. Sånn kan man gå fra landsdel til landsdel, fra prosjekt til prosjekt. Det er ikke den gjennomføringen og helhetlige utbyggingen som statsråden lovet da NTP ble lagt fram.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Da vi la fram vår alternative Nasjonal transportplan, handlet det om et løfte om å gjenreise et forfallent Samferdsels-Norge. Når man sitter i denne salen i dag, kan det høres ut som alt er fantastisk flott der ute. Jeg tror mange av dem som kjører på veiene våre, og spesielt på fylkesveinettet vårt, ikke opplever den store gleden som jeg opplever at enkelte fra regjeringspartiene her er opptatt av. Så er det noen som har vært opptatt av samarbeid og det å være enig på borgerlig side. Til det har jeg lyst til å si at ja, jeg har opplevd at Høyre mente at det var noen gordiske knuter, og knuter er til for å løses. Det blir veldig bra når man løser dem opp. Så var det noen fra Kristelig Folkeparti som pratet om julenissen. Jeg vet i hvert fall at julenissen er en snill kar som sørger for at man får gode ting. Det er noe av det som ligger i Fremskrittspartiets alternative forslag til Nasjonal transportplan. Så må jeg si at jeg er litt skuffet, når jeg ser at de partiene som vi skal samarbeide med, sier at vi skal ha en massiv satsing og se på nye og bedre måter å gjøre ting på, og så er det omtrent bitte litt mer enn det regjeringen legger opp til. Men jeg er overbevist, for jeg leser merknadene deres og ser at de vil ha gjort mye mer. Fremskrittspartiets alternative NTP er et bevis på at det finnes penger, og at det er muligheter for å bygge Norge og for å bruke de mulighetene som er der. Det er der vi viser vei. Jeg er overbevist om at når vi kommer så langt, skal vi få til gode løsninger på det. Det må jo være et paradoks når noen sier at vi ikke kan klare å få det til uten bompenger, for Sverige har ikke et oljefond på 4 000 mrd. kr, men de bygger virkelig vei i et helt annet tempo – både motorvei og midtdelere – enn det vi gjør i Norge. Så må jeg innom to prosjekter. Det ene er E6 Kolomoen–Brumunddal. At man ikke skal starte opp på en av Norges mest ulykkesutsatte strekninger før etter den første fireårsperioden, er skammelig. Jeg synes det er trist at det er folk i denne sal som jubler for at man skal vente i fire år for å komme i gang med å bygge veien på en av de mest ulykkesutsatte strekningene. Vi synes det er altfor passivt. Så har jeg lyst til å vise til forslag nr. 44, og så håper jeg at de vi skal samarbeide med etter 9. september, også tar til fornuften og støtter forslag nr. 44 i dag om skikkelig utbygd firefelts motorvei på E18 gjennom Bamble – med 23 meter og ikke 20 meter som regjeringen legger opp til. Alle nødetater, kommunen, alle er oppfatt av å få en firefelts motorvei med 23 meters veibredde. Jeg skulle gjerne håpe at regjeringen også tok til fornuften og sørget for en skikkelig firefelts vei. Dessverre ser det ut til at de ikke er opptatt av å tenke fremtidsrettet, men å tenke nåtidsrettet. Fremskrittspartiet og en ny regjering vil være opptatt av å tenke fremtidsrettet og bygge for fremtiden, ikke for fortiden.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Det er ingen som er uenig i at dette er et viktig prosjekt å få på plass. Selv om statsråden sier at det ikke er grunnen til at man skal fortsette, har argumentasjonen fra flere av de foregående talerne vært at dette skal hindre økning i trafikken. Men la nå det ligge. Jeg har lyst til å utfordre samferdselsministeren: Selv om det kommer til å være bompengefinansiert, vil det sannsynligvis fortsatt være mange hendelser i tunnelene. Søndre Follo brannvesen har bedt om bistand for å få kjøpt inn en ordentlig industribrannbil på bakgrunn av deres egne opplevelser. De trenger annet utstyr enn det man i utgangspunktet trodde man trengte. Da er utfordringen min til statsråden: Vil statsråden se på dette, og være med på å bidra? Det står jo klart og tydelig at Statens vegvesen kan være med og bidra til at man får det utstyret man trenger.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-06-18:
Takk for det, president. I komiteen ble jeg lovet at noen andre skulle gi fra seg replikken sin, i og med at jeg ba om at vi skulle ha fem replikker. Derfor regnet jeg med at jeg skulle få en andre replikk. Jeg må si jeg stusser ganske mye over argumentasjonen, at det bare er å hente en brannbil fra flyplassen på Rygge. Det er ganske langt fra Moss og Rygge til Oslofjordtunnelen. Når det skjer en stor brann inne i en tunnel, handler det om sekunder, og ikke om mange minutter. Så jeg stusser ganske mye over svaret. Jeg har litt erfaring, fra den gangen jeg var i militæret. Da var jeg i brannvesenet og lærte om hvor viktig det var å komme raskt til branner og å få slukket dem så raskt som mulig. Så jeg synes dette virket noe søkt. Jeg vil nok en gang be statsråden om å ta med seg dette tilbake. Det er ingenting som tyder på at trafikken kommer til å gå ned, selv om man fortsatt kommer til å kreve bompenger på den strekningen. Alt tyder på at veksten vil fortsette, på tross av de forutsetninger som ligger der, og det som flertallet kommer til å vedta i dag.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-06-18:
Selvskryt skal man lytte nøye til, for alt er som regel ikke helt sant. Av antallet ansatte i Statens vegvesen har 40 pst. kommet de siste seks årene – i Jernbaneverket 1 000 ansatte. Syv av ti prosjekter er forsinket. Og fortsatt er regjeringen såre fornøyd, til tross for at den etter åtte år – men ikke ennå – vil effektivisere planleggingsprosessene. Den vil komme med en mer forpliktende finansiering – men ikke ennå. Spørsmålet til representanten Bjørnflaten blir om hun ser at det kan være noen gode ideer å ta med seg fra opposisjonen, om ikke behovet for å effektivisere de statlige etatene er høyst påkrevet, og at man burde ha gjort det i løpet av åtte år. Det man kan lese, er at det meste skal skje – men ikke ennå.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-06-18:
I motsetning til representanten Fredriksen synes jeg at representanten Langeland var mindre høy og mørk enn han har pleid å være når det gjelder jernbane. NHO sa i sin kommentar da Nasjonal transportplan ble fremlagt, at det måtte en rød-grønn regjering til for å ta livet av godstrafikken på jernbanen. Follobanen – åtte år etter: fortsatt ikke et spadestikk, og de neste fire årene blir det ett til to krysningsspor, hvis statsbudsjettene tillater det. Regjeringen satser altså ikke på bane, men på byråkrater. Det representanten Langeland har fått gjennomslag for, er altså det indre intercitytriangel «light» – for til Fredrikstad går ikke toget; det går til Seut, og det er ved bygrensen. Det går ikke inn i byen, det går ikke til stasjonen, det tar ikke de store kostnadene. Det kalles på godt norsk å «fake». Det går ikke til Tønsberg og til jernbanestasjonen, det går også i utkanten. Men man har ordene i behold og kan si Fredrikstad og Tønsberg, men inn går det altså ikke. Er det slik at SV har spilt falitt i regjeringen når det gjelder å være et jernbaneparti?
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-06-18:
Jeg tror at dagens regjering med Senterpartiet må avklare hva de har tenkt å love velgerne når det gjelder OPS – for gjennomslag hos statsministeren får de ikke. Det samme gjelder vel også SV, som gjerne vil ha satsinger på tog, men som heller ikke har fått gjennomslag. Etter å ha lyttet til debatten, har jeg lyst til å kommentere, og si: Ja, England har brukt OPS altfor mye. Norge bruker null – og deri ligger også svaret. Med en kontrollert og planmessig bruk av offentlig–privat samarbeid er det fullt mulig å gjøre dette. Jeg tror også at Arbeiderpartiet må avklare tydelig om det er slik at man er imot at private som etablerer bedrifter, tjener penger, skaper arbeidsplasser og sikrer velferden, at man mener at de ikke lenger skal gjøre det. Høyre er opptatt av togbygging og intercitytriangelet – ikke til Halden, men til Kornsjø ved svenskegrensen. For de som ikke er kjent i geografien: Det er noen mil fra Halden til svenskegrensen, og det vil bli neste «missing link» hvis ikke regjeringen tar inn over seg at det er dit intercitytriangelet skal gå. Men ambisjonene er bare det såkalte indre intercity «light» – til Seut. Da setter man Fredrikstad kommune i en kjempeskvis, fordi det mangler avklaring for mange eiendommer og dets like, fordi man ikke tar skrittet fullt ut og bygger intercity helhetlig gjennom Fredrikstad, ordner opp med stasjon og får dette som et prosjekt i et eget selskap med en tilsvarende finansiering. Jeg hørte på representanten Eldegard, som var veldig fornøyd med at også Follobanen nå hadde fått sin egen linje på statsbudsjettet. Det har den hatt i åtte år. Hva har det gitt? Ikke et spadestikk – før kanskje i 2014. Kostnadene var ved oppstart 9 mrd. kr, men er nå estimert til 23 mrd. kr. Det er den måten regjeringen ønsker å prioritere finansieringen på – de synes det er bra finansiering. Dagens regjering prioriterer heller ikke mer til samferdsel enn Bondevik II. Det er fortsatt omtrent samme andel av statsbudsjettet, og dagens regjering har også 300 mrd. kr mer til rådighet enn det Bondevik II hadde. Derfor blir sammenligningen fra posisjonen ganske useriøs. Det som er viktig, er jo hva man får til av resultater, og så langt er det en overbyråkratisering. Sju av ti prosjekter er forsinket, og de er dyrere. Så til noen enkeltprosjekter. Det er overraskende for meg at regjeringen ikke benytter anledningen i denne transportplanen til å si at Moss Lufthavn Rygge skal ha de samme konkurransevilkårene som andre flyplasser. Men sjansen kommer igjen til høsten. Når det gjelder det å bygge dyrt og vanskelig, har jeg lyst til å henlede oppmerksomheten på E18, som fikk sitt første vedtak lokalt i 1989 – Forsert utbygging av E18 med bompengefinansiering. Det er altså de milliardene fra den starten og til nå som man har sløst med, og det er det regjeringen ønsker å fortsette med.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Representanten tar opp problem rundt OPS og den ideologiske diskusjonen. Det har òg statsminister Stoltenberg gjort tidlegare frå denne talarstolen: «Det er jo slik at hvis Norge begynner å lånefinansiere veiprosjekter, har vi innrettet oss veldig dumt. Vårt problem er ikke at vi har for lite penger.(…) Vi behøver ikke å kjøpe veier på avbetaling, vi kan bevilge til dem kontant.» (…) Spørsmålet mitt gjeld: Det er no bompengar – noko som Kristeleg Folkeparti er heilt einig i – på opp mot 96 mrd. kr i denne vegplanen. Både stat og fylke lånefinansierer vegarbeidet. Har ikkje statsministeren forstått sjølv kva han er med på?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Eg synest representanten Langeland har funne eit veldig passande antrekk til å markere den satsinga som er på jernbane i dag. Det er jo slik at det er ein ærleg representant me høyrer, og eg delar det han seier om at jernbanen har ei heilt spesiell utfordring med omsyn til finansiering. Elisabeth Enger, ein ærleg jernbanedirektør, seier: «Det nivået vi har nå i 2013 er for lavt og vil øke forfallet dette året». Så seier Elisabeth Enger vidare: «Så måtte vi erkjenne at vi hadde bedt om for lite. Så har vi noen år bak oss hvor vi gjerne skulle ha gjort mer.» Det ærlege og store engasjementet til representanten Langeland kjenner vi til på dette området – men er representanten fornøgd etter desse åtte åra, når me ser at forfallet fortset, og at me veldig gjerne skulle ha gjort meir for jernbanen?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Senterpartiet og Kristeleg Folkeparti stod saman om å overføre vegar til fylka. På mange måtar har det gått relativt bra, fylka har med stor iver tatt på seg oppgåva som vegeigarar, og Vegdirektoratet har vore konstruktiv i samband med den nye overføringa, som blei gjennomført i 2010. Men den store utfordringa er forfallet. Det er eit forfall på desse vegane på mellom 45 og 75 mrd. kr, ifølgje ein rapport. Regjeringa fastslår at det er på 55 mrd. kr. Da er spørsmålet mitt, med dei store utfordringane me har på fylkesvegane våre: Kvifor går da Senterpartiet for å fjerne rentekompensasjonsordninga? Ja, me har fått 10 mrd. kr til i NTP, men ein har klart å fjerne rentekompensasjonsordninga med det forfallet som me har no. Er det ikkje slik at forfallet vil fortsetje å auke med den NTP-en som ligg her i dag?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Det opposisjonen er veldig einig om i dag, er at me treng større satsingar på infrastruktur i Noreg dei neste ti åra. Det er det full semje om. Både Framstegspartiet, Høgre, Venstre og Kristeleg Folkeparti seier det. Så seier me òg at me ønskjer ei større fornying av sektoren. Eg trur det er eit godt utgangspunkt for å setje seg ned og sjå inn i kula framover. Eg trur at me skal kunne levere på begge dei delane. Så til Fornebubanen. Det er eit stort paradoks at me i 2013 diskuterer kva me skal gjere på Fornebu. Det burde me gjort for lang, lang tid sidan. Derfor er eg veldig utolmodig etter å kome i gang. Me veit at Bærum har kome veldig langt i sitt planarbeid. Derfor meiner eg at å kome i gang relativt hurtig med arbeidet frå Fornebu til Lysaker er veldig realistisk. Mens me gjer det, må Oslo kommune gjere sitt planarbeid, sånn at me kan vere klare til å gå vidare frå Lysaker til Majorstuen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Eg har aldri uttalt meg om SSB sine tal. Eg trur at Statistisk sentralbyrå gjer gode analysar. Det eg derimot har sagt, er at skal me gjere ei ansvarlig økonomisk prioritering, trur eg ikkje at dei tala som Framstegspartiet har lagt fram, er realistiske. Dei er ikkje dei same som SSB sine tal. Dette går på korleis me skal få heilskap innanfor dei økonomiske rammene me har, og det går òg på at me bruker mange oljepengar inn i vår økonomi. Det eg meiner er utfordringa, derimot, som også har kome fram tidlegare i dag, er at av dei oljepengane me bruker, bruker me ikkje nok på langsiktige investeringar. Da me vedtok handlingsregelen, sa me at infrastruktur var ein av dei tinga me skulle bruke nettopp oljepengane på, men me kunne òg bruke dei på enkelte skattelettar og bl.a. utdanning og forsking, som me meiner er framtidige investeringar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Nei, det kan me sjølvsagt ikkje. Derfor er òg ei av dei store satsingane me har lagt opp til her, på fylkesvegane. Her er det stort forfall, det er store utfordringar, og eg opplever ikkje at den satsinga som regjeringa har lagt til rette for her, har vore god nok. Ein gjekk ut og sa ein skulle gi 10 mrd. kr meir til fylkesvegane før Nasjonal transportplan blei lagd fram. Det ingen visste da, var at ein fjerna rentekompensasjonsordninga. Med det forfallet som er på vegane, meiner Kristeleg Folkeparti at det må vere betydelege satsingar bl.a. på fylkesvegane. Dersom det blir eit skifte, er eg ikkje bekymra for Distrikt-Noreg når det gjeld infrastruktur, fordi det er fire parti som vil gjere meir på infrastruktur enn det den sitjande regjeringa ønskjer. Eg trur òg at den fornyinga me legg opp til, vil bidra til at me får meir igjen for pengane me set inn i infrastruktur.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Eg er einig i at det er behov for setje tidsfristar, men det er jo ei stor utfordring at me altså kunne ha spart 30 pst. av kostnadene med ei anna organisering. Me veit at sju av ti prosjekt er forseinka. Me veit at eitt av fem prosjekt som ligg i den NTP-en som er for denne perioden, i første delen, aldri kom på plass. Me veit at det tar ti år å planleggje ein veg. For å konkretisere dette vil eg vise til innfarten på vestsida av Kristiansand. Der foreslår regjeringa 650 mill. kr i mellombelse tiltak på ei strekning der me veit at ein ny trasé er berekna til 1,5 mrd. kr. Då er mitt spørsmål: Ser ikkje statsråden behov for ei større fornying, og at ein òg må ta strukturelle grep?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Det er grunn til å gratulere statsråden med det vedtaket som regjeringa har fatta om Stad skipstunnel. Det er mottatt med stor glede langs kysten. Me veit også at det i den inneverande NTP-en ligg ei løyving på 2 mill. kr i siste del av planperioden. No ligg det føre eit forslag om 1 mrd. kr i siste del av den planperioden som kjem no. Dette er altså vår første skipstunnel. Spørsmålet mitt er: Korleis vil statsråden organisere dette på en god måte, sånn at me sikrar at me får den framdrifta som er heilt nødvendig, at me får KS2-rapporten på plass? Me har vel ein kystdirektør med erfaring frå Statens vegvesen, så sånn sett bør dette vere i trygge hender. Men på kva måte kan statsråden gi signal om framdrifta i prosjektet? Og dersom planarbeidet går så fort som det kan gå, kan ein då få oppstart i første del?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Det har vore heilt tydeleg at dei raud-grøne sin strategi i dag er å få fram usikkerheit knytt til eit mogleg skifte etter 9. september. Sjølvsagt er det fire forskjellige parti som har ulike prioriteringar, men det eg kan konstatere etter nærare åtte timars debatt, er at eg ikkje har høyrt om eit einaste prosjekt, som ligg i dei raud-grøne sin plan, som det er knytt usikkerheit til etter 9. september. Ingen konkrete prosjekt er nemnde som det er usikkerheit til. Ja, utbygginga av InterCity kjem. Med eit nytt fleirtal kan det vere at full InterCity kjem litt tidlegare. Det trur eg det norske folket kan leve godt med. E39 – ja, med eit nytt fleirtal kan det vere at den kjem kjappare. Det trur eg òg ein kan leve godt med. Sånn kunne eg ha gått igjennom sak for sak. Det me kan summere opp med, er at eit nytt fleirtal er einig om ei større satsing og ei fornying av sektoren. Så er det interessant å høyre statsråden om OPS. Eg synest jo Marit Arnstad gjer ein mykje betre jobb enn sjefen sjølv, Jens Stoltenberg, når ho snakkar om dette. For ho er truverdig når ho seier at denne byggjemetoden er betre, både når det gjeld drift, vedlikehald, risiko og andre forhold. Men det blir ikkje truverdig når statsminister Stoltenberg går til åtak på denne modellen med å seie at ein ikkje må lånefinansiere, og at ein ikkje må kjøpe på avbetaling når det er nettopp det regjeringa gjer gjennom sine bompengeprosjekt. Eg er meir avslappa til bompengar enn ein del andre her i salen. Men det er eit paradoks for meg at dei partia som er mest opptatt av og glade i marknaden, er minst glade i han på dette området. Bompengar er jo å bruke marknaden på ein grei måte, sjølv om ingen av oss er glade i bompenger. Så ber representanten Gorm Kjernli meg om å ta ein prat med jernbanedirektøren om InterCity. Det har eg gjort. Det jernbanedirektøren har sagt og Jernbaneverket seier, er at det optimale er å byggje full InterCity på 13 år. Det er det me ber regjeringa å kome tilbake med ein plan om, og det vil me følgje opp. Til slutt vil eg seie at bymiljøavtalane er svært positive. Me ser ei positiv utvikling i mange byar, og eg trur nettopp det som har skjedd på det området, har vore ein av grunnane til det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Eg skal halde eit kort innlegg på 1 minutt, sjølv om eg er saksordførar for ymse saker under Samferdselsdepartementet – og det burde jo ha ein brei definisjon – men det er fyrst og fremst Nasjonal transportplan eg skal seie noko om. Ketil Solvik-Olsen og eg er ueinige om bompengar, men eg er fullt ut einig i hans analyse rundt den dobbeltkommunikasjonen som dei raud-grøne har stått for i dag, knytt til bompengefinansiering og OPS-finansiering. Så har det vore spørsmål om tillit og usikkerheit. Ja, vi kan sjå på kva veljarane seier. Sju av ti veljarar har tru på at eit skifte vil gi ein betre samferdselspolitikk etter valet den 9. september. Til slutt eit lite hjartesukk: Det har vore snakk om mange nytilsette byråkratar, dyktige fagfolk, planleggjarar innanfor samferdselsetatane. Eg meiner det heller er grunn til å sjå på talet på informasjonsrådgivarar i departementet, som gjorde at me fekk NTP-en over ein månad forseinka til Stortinget fordi ein skulle selje ut gode saker. Det er betre å sjå på dei framfor dyktige fagfolk.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Eg fortset der representanten Sjelmo Nordås avslutta. I fleire budsjettinnstillingar har ein samla komité peikt på elektronisk plassreservasjon. Eit godt system har no kome på plass og er eit viktig kunderetta tiltak – eitt av fleire eksempel på at NSB er eit godt selskap, som ut frå sine føresetnader gjer ein god jobb. Eg trur òg organiseringa med eit NSB og eit jernbaneverk er framtidsretta og er den rette organiseringa. Me har berre det siste året sett at det har vore ein auke i passasjertalet på opp mot ein halv million reisande. Det gir oss nokon kortsiktige utfordringar. Eg trur at rådet frå NSB-sjefen om å sjå på kortsiktige tiltak – som vendepunkt, tilpassa plattformlengd og parkeringsplassar knytte til stasjonane – er tiltak me er nøydde til å sjå på, fordi me no får ein del kortsiktige utfordringar ved at fleire reiser kollektivt og då bruker NSB. Til liks med representanten Schou har eg lagt merke til kva den svenske NSB-sjefen – altså den personen som leier Statens Järnvägar – seier, nemleg at i det store og heile er det bra for jernbanen og for kundane med konkurranse. Det trur eg er ord me skal lytte til, og når me ser på kundetilfredsheita for det svenske NSB, er ho på opp mot 98 pst. Det er ikkje berre på grunn av organiseringa – det er klart at dette har noko med infrastruktursatsinga å gjere. Men det gir òg eit signal. Samferdselsministeren dreiv tidlegare i vinter med høgttenking rundt organisering, og på spørsmål om konkurranseutsetjing sa ho at ho gjerne såg for seg ei samanslåing av NSB og Jernbaneverket. Det skal bli spennande å høyre om høgttenkinga er ferdig frå samferdselsministeren si side. Eg trur det er viktig at me legg til rette for konkurranse. Så er ikkje konkurranse på jernbanen det enklaste, men eg synest erfaringane frå Sverige er vel verdt å ta med seg. Eg trur ikkje det er Norsk Jernbaneforbund aleine som bør styre utviklinga. Då blir det ikkje den fornyinga som denne sektoren sårt treng.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
I sitt førre svar sa statsråden at ho «foreløpig» såg det som regjeringas vurdering i den saka Sortevik tok opp. Det kunne ha vore interessant å spørje om det er slik at regjeringa tenkjer på ei ny avgjerd sidan ho valde å bruke ordet «foreløpig». Mitt spørsmål går på NSB og Jernbaneverket. Eg opplevde at statsråden til dels avklarte det i sitt innlegg, men eg ønskjer å få det tydeleggjort. No har jo regjeringa lagt fram si sak rundt NSB, og det ligg inga endring der. Men høgttenkinga om NSB og Jernbaneverket – den ideen om at det kanskje skulle bli ei samanslåing – er det ein idé som regjeringa aktar å gå vidare med? Det er mitt spørsmål.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Avinor er ei suksesshistorie. Forvandlinga som gjorde Luftfartsverket til Avinor, har gått føre seg over fleire år, og me ser nå resultatet – svært god drift. Det er noko å tenkje på at òg Jernbaneverket var inne i den same positive omstillinga og kunne ha vore i ein langt betre posisjon om ikkje dei raud-grøne hadde valt å avslutte den fornyingsprosessen som var på gang der. Eg har lyst til å peike på ei sak som òg saksordføraren tok opp. Det gjeld korleis me behandlar dei passasjerane som reiser transfer, eller som reiser vidare. Dette var ei sak eg tok opp med dåverande samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa i Stortinget 10. november 2009. Eg viste til den praksis som er på Arlanda, og Meltveit Kleppa sa ho ville følgje opp dette. Det gjekk nesten to år før me fekk ei arbeidsgruppe. Den arbeidsgruppa blei sett ned sommaren 2011. Nå er det gått snart to år. Me har ikkje fått noko resultat frå dette arbeidet. Me kan nå altså berre sjå på at svenskane gjer dette på ein betre måte, som er meir venleg for dei reisande. Framleis ventar me på svar. Kanskje statsråden kan seie noko om dette? Det overordna er at me har fått ei modernisering av norsk luftfart. Avinor, tidlegare Luftfartsverket, blei omdanna til eit statleg AS. Avinor har fått heilt andre moglegheiter. Dei kan leggje planar, og ikkje minst kan dei vere framsynte og sikre i det dei gjer. Nå er det tid for å ta nye steg. Det legg òg regjeringa opp til. Dei vil skilje ut flysikringsdivisjonen. Det kan gi moglegheiter for eit nordisk samarbeid – sjølv om det er noko me ikkje veit – men det gir nye og større moglegheiter for Avinor. Avinor skal i perioden 2013–2017 gjere investeringar for 20,6 mrd. kr. Me veit at det er store investeringar. Det er likevel noko eg uroar meg for, og det gjeld situasjonen på Flesland. Investeringar som er heilt nødvendige å gjere på Flesland, men som ikkje er på plass fordi ein investerer andre plassar, gjer at Flesland nå blir hangande etter. Me ser at situasjonen på Flesland er ganske kritisk, og det er derfor viktig at dette arbeidet følgjer dei opphavlege planane til Avinor.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2013-06-18:
Eg vil slutte meg fullt og heilt til det siste som representanten Lundteigen sa. Eg hadde ikkje motsett meg det om saka hadde kome tidlegare. Men konklusjonen frå regjeringa er den einaste rette. Det har vore ei omdiskutert avgjerd, vil eg tru. Eg synest det er ei modig avgjerd regjeringa har tatt. Vi skal vere klare over at når vi diskuterer bompengar, er det sjølvsagt viktig å ha med seg nytteprinsippet. Inn mot storbyar har bompengar òg ein regulerande effekt. Eg vil vere bekymra for trafikksikkerheita i Oslofjordtunnelen om ein ikkje har denne regulerande effekten. Derfor er eg glad for at regjeringa landa på denne konklusjonen. Eg sluttar meg til representanten Per Olaf Lundteigen sine ord om at framlegget kom seint, men godt, men det var òg det einaste riktige.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
Når me høyrer på representanten Ketil Solvik-Olsen, kan det verka som at både klimagassproblemet og handlingsregelen er noko Framstegspartiet tar omsyn til. Men det er før ein har høyrt representanten Bård Hoksrud. For når ein har høyrt Hoksrud, plasserer ein Framstegspartiet solid på tribunen når det gjeld regjeringskabalen. Det er min påstand. Ein skal altså kutta bompengeselskap, ein skal kutta bomringar, og hundrevis av milliardar skal på ein måte ut – 450 sånn ca. Og så skal ein altså ikkje ta omsyn til nokon av dei problemstillingane som eg forstod Framstegspartiet var opptatt av, då eg høyrde representanten Solvik-Olsen. Framstegspartiet har gått for obligatorisk brikke på bilane, sånn at dei kan driva inn bompengar. Då er spørsmålet mitt: Betyr det at ein no ønskjer å komma i regjering og driva med landevegsrøveri?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
Det gjeld å ikkje svara på spørsmålet.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
Høgre er med på klimaforliket. No kan ein stilla spørsmål om den politikken ein legg fram i NTP, er i samsvar med klimaforliket, men det får ein seia sjølv. Utgangspunktet mitt er spørsmålet om ein mogeleg samarbeidspartnar, som heilt tydeleg nærmast tar avstand frå klimaforliket i spørsmåla me har behandla om NTP. Er det slik at Høgre står ved lag trass i at Framstegspartiet bryt intensjonen? Det andre spørsmålet er knytt til det som mange er opptatt av, nemleg den moderne metoden, OPS, for å løysa investeringsbehova på jernbanen, men spesielt på 15 prosjekt på veg. Tar den svenske finansministeren, som er frå Høgre sitt søsterparti, feil når han seier at metoden er dum og dyr? Har han misforstått?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
Sidan eg i dag har ny jakke, synest eg at eg ikkje er så gale kledd i dag. Så til spørsmålet frå representanten Fredriksen. Nei, lyntoget er ikkje lagt dødt, då tar han feil. Det som står i Nasjonal transportplan, er ikkje så offensivt som SV ønskjer seg for lyntoget, det er helt rett. Men det står 250 km/t pluss – det betyr at ein kan bruka lyntog når ein byggjer ut IC og andre strekningar. Ein kan f.eks. begynna med strekninga frå Sandnes til Egersund og så tenkja vidare. Det stortingsfleirtalet har gjort sidan 2008, er at dei har tenkt at når me byggjer ut, skal me tenkja lenger fram enn fire år – og ein skal ta heile landet i bruk. Når det gjeld det at Framstegspartiet har 53 mrd. kr meir, er det heilt riktig. Men ein ser kva dei store pengane i Framstegspartiet går til – meir klimagassforureining, meir bilkøyring og fleire motorvegar, og det er ikkje kloden tent med. Men eg gler meg til at representanten Fredriksen og Framstegspartiet – når dei får montert brikkene sine i glasruta på bilen – skal køyra rundt og driva inn pengar til forskjellige vegprosjekt. Det blir interessant.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
Eg trur me skal vera veldig glade for at det ikkje er representanten Schou som er i regjering, men at det faktisk er SV som er i regjering. Det betyr at me får den profilen på klimarelaterte investeringar som skal til. Og eg minner om at då representanten Schou sjølv var i regjering, blei det løyvt 1,3 mrd. kr til investeringar i jernbanen, 250 mill. kr var avsett til IC på Austlandet. Det ville ha tatt over 500 år å byggja IC dersom Høgre hadde fått styrt, med den politikken dei hadde. Så det skal ein vera glad for. At ein er offensiv når ein kjem ut av regjeringskontora, det er sjølvsagt. Det som eg til slutt peika på i mitt innlegg som ei svakheit ved NTP, er at ein har diskriminert finansieringa av jernbanen. Derfor jobbar SV for å få ei anna finansiering av jernbanen. Me ønskjer oss i prinsippet 25 mrd. kr i året til jernbanen. No har me fått til 10, snautt, og det er jo eit skritt i riktig retning, og for toget sin del er det ein revolusjon i forhold til då Høgre var i regjering.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
Det kjem an på kven ein samanliknar seg med. I forhold til då representanten Hareide var miljøvernminister, er det som SV har fått til med løyvingane til tog, nærmast for ein revolusjon å rekna. Men det er ikkje nok til tog, så eg er heilt einig med Erling Sæther, som seier at me skulle satsa meir på gods, meir på vedlikehald, meir på større investeringar. Men dette er eit kompromiss, og eg høyrer kva jernbanedirektøren seier. Og med omsyn til den profilen som denne NTP-en har, er det klart ein kunne ha gjort meir. Men som òg representanten Hareide har erfart, er det slik at i kompromiss gjeld det å ta og gje. Då kan ein seia at SV ønskjer seg mykje meir til jernbane – 25 mrd. kr i året har SVs landsstyre vedteke. Me er oppe i 9,2 mrd. kr. Det er veldig mykje i forhold til då representanten Hareide var miljøvernminister.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
Representanten Tenden, tidlegare nestleiar i transportkomiteen, snakka varmt om toget. Det sette eg pris på å høyra, for ein snakka ikkje like varmt om toget då ein sjølv hadde samferdselsministeren. Då sette ein av 250 mill. kr til IC på Austlandet, og det ville tatt ca. 500 år å få bygd det ut med dei summane Venstre hadde då. No er ein ute av regjering, og då har ein meir pengar. Mitt spørsmål er retta mot OPS. Nokon kallar det for Offentleg Privat Sløsing å halda på med OPS, for det betyr at mange milliardar kroner vil gå frå skattebetalarane til folk som låner ut pengar til desse OPS-prosjekta – altså på sett og vis ei sløsing med skattebetalarane sine pengar, når ein lèt pengane gå dit i staden for å gå til veg og investeringar. Kva er grunngjevinga for at Venstre går for OPS, som er dumt og dyrt?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
Eg trur representanten Hareide, som den ærlege personen han er, er inne på temaet som opposisjonen spelar på: eit skifte. Så prøver han å dekkja over alle dei motsetnadene som er, for å la det vera dette, eit skifte, som er saka. Ketil Solvik-Olsen snakkar konsekvent om den raud-grøne regjeringa når han snakkar om bompengar. Han veit veldig godt at bompengar er Høgre med på, Venstre er med på det og Kristeleg Folkeparti er med på det, men han lèt vera å nemna det bevisst for å unngå å koma i den konflikten som er i salen knytt til finansiering. Eg synest det er litt uærleg at han ikkje vil innrømma at han har eit problem, når Framstegspartiet faktisk skal ut med 95 mrd. kr meir enn dei andre partia, bompengar inkludert. Då må det nødvendigvis vera nokre konfliktar som ligg der og ulmar, men som han ikkje vil snakka om og teier stille om, og at han berre køyrer på det temaet som ein trur er lurt. Så er spørsmålet om han kan lura seg sjølv på den måten? Kan det vera sånn at veljarane faktisk oppdager at det er veldig stor forskjell på Bård Hoksrud, Trond Helleland og Knut Arild Hareide når det gjeld spørsmålet om korleis ein skal finansiera samferdsel? Dersom ein går til dei store vegprosjekta som skal finansierast med bompengar, vil dei ikkje bli finansierte. Det gjer for så vidt ikkje meg noko, men det betyr at Hoksrud og Framstegspartiet kjem til å blokkera for dette. Solvik-Olsen kjem til å blokkera for dei store vegprosjekta, bl.a. i sitt eige fylke, fordi han ikkje har finansiering. Det er realitetane, men dei vil han ikkje snakka om. Eg ser for meg at me må bli tydelegare på kva me skal gjera saman. Då er det eit spørsmål til Framstegspartiet, som eg gjentar, og som Hoksrud ikkje svarar på. Hoksrud og Framstegspartiet har i Stortinget vore med på einstemmig å vedta at ein skal ha bompengebrikke i vindauga på bilane – snart på alle, først dei over 3,5 tonn. Så skal han altså ikkje krevja bompengar, men han skal ha bompengebrikkar. No må Framstegspartiet snart seia at dei gjerne vil laga ei ny regjering, men då må dei òg driva med realpolitikk – ikkje berre sitja på tribunen og seia at dei har pengar til alt. Då vil ein ikkje ha pengar til alt. Men det vil dei tydelegvis ikkje gjera, og det er då det begynner å bli interessant. Eg håpar Ketil Solvik-Olsen tar opp dette med korleis han skal nærma seg Høgre og dei andre, i sitt 1-minutts innlegg.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
På oppmoding frå presidenten har eg gjort betydelege reduksjonar i manuskriptet. Derfor vil eg i hovudsak berre slutta meg til saksordførarens glimrande innlegg, ikkje minst til det som knyter seg til den arbeidsgruppa som jobbar med tollbehandling for å få til ei forenkling der. Den konklusjonen må komma snart. Det kjem vel ikkje først og fremst an på Avinor, men vel heller på eit anna departement enn Samferdselsdepartementet, trur eg. Så synest eg leiinga i Avinor gjev inntrykk av at ein arbeider godt og har ro i rekkene – i alle fall for tida. Ein får ofte gjort meir når ein spelar på lag. Til slutt er det to ting som eg ønskjer at Avinor skal ta enda større omsyn til. Eg får ein del spørsmål knytte til støy, ikkje minst når det gjeld min eigen flyplass – Sola. Går det an å gjera meir for å sørgja for at naboane ikkje får så mykje trøbbel med støy frå flyplassen? Det andre gjeld universell utforming. Nokre rullestolbrukarar fortel meg at eitt flyselskap oppsøkjer gater som er universelt utforma, og at rullestolbrukarar dermed kan køyra på vanleg vis, men at andre selskap køyrer til dei gatene der du må ned trappa, og dermed må ha assistanse for å komma seg ned. Viss det var mogleg å gjera noko med det, ville ein få enda fleire fornøgde brukarar.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2013-06-18:
Sakordføraren har på ein god måte gjort greie for fleirtalet sitt syn i denne saka. Eg har lyst til å ta litt av ansvaret for at me har pressa regjeringa til å leggja ho fram så seint. Me har òg hatt press lokalt, frå våre eigne parti, for å få denne saka igjennom, sånn at ein kan gå vidare med det gode arbeidet som dei har starta. Det klarer me altså i dag. Så me får dela litt av ansvaret med regjeringa her på Stortinget. Denne saka er ein veldig god illustrasjon på at klimaforliket verkar, etter SV si meining. Ein får redusert forureininga frå biltrafikken i Trondheim, ein får fleire til å sykla, og ein får fleire til å ta bussen og trikken – ein kan til og med ta heisen med sykkel, så då begynner det å nærma seg gode greier. Men så har me igjen ein illustrasjon på kor enkelt det skal bli for Kristeleg Folkeparti og Høgre – og andre parti som er med på dette – når Framstegspartiet kjem. Dei har berre gulrøter i sekken sin som dei skal kasta etter veljarane. Dei har ingen restriksjonar for det dei gjer, for bilen skal fram uansett, og då er det det som styrer politikken. Det betyr at med sånne pakkar som dette – om ei eventuell ny regjering skal behandla dei – vil ein få store problem fordi Framstegsparti ikkje berre er mot restriksjonar for bilbruk og mot klimaforliket, men dei er jo òg for å ta vekk bomringane, noko som faktisk gjer at dette verkar. Så her står utfordringane i kø. Det er greitt å ønskja seg noko nytt, men det er òg viktig å gå vidare med det som verkar. Dette har verka i Stockholm, det har verka i Gøteborg, og det verkar i Trondheim. Næringslivet likar det, folk likar det – nå er det snart berre folk flest igjen som ikkje likar denne politikken.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2013-06-18:
Som vi har hørt tidligere i dag og sett gjennom en rekke avisoppslag, er det et stort sprik mellom Fremskrittspartiet og Høyre når det gjelder finansiering av samferdselssektoren. Høyres samferdselspolitiske talsmann Trond Helleland har sågar karakterisert det som å løse en gordisk knute. Man er uenige om bompenger, OPS og handlingsregel. Kan representanten Hoksrud da garantere at det er Fremskrittspartiet som går seirende ut av kampen med de andre på borgerlig side, eller vil Fremskrittspartiet gi seg, slik vi opplevde at man gjorde da man var støtteparti for Bondevik II-regjeringen?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2013-06-18:
Det er en økt satsing på veivedlikehold. Man satser både på det generelle veivedlikeholdet og på større vedlikehold, og man må også se veivedlikeholdet sammen med de investeringene som vi skal gjøre. Det er store investeringer det legges opp til rundt i landet. Næringslivets Hovedorganisasjon er vært helt tydelig på at det er en god Nasjonal transportplan, som også er god for næringslivet, og den reduserer transportkostnadene. Så jeg synes vi tilfredsstiller i stort det som næringslivet har bedt oss om i denne transportplanen.