Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-03-12:
Eg vil i innleiinga streke under at skulane er vande til å handtere ei rekkje opplysningar om elevane. Det er ikkje noko nytt, sjølv om skulane brukar individuelle utviklingsplanar og mappevurderingar. Forskrifta til opplæringslova regulerer korleis vurderinga av elevane i grunnskulen og i vidaregåande opplæring skal vere. Dette gjeld både vurdering med karakterar, vurdering utan karakterar, undervegsvurdering og sluttvurdering. Når det gjeld vurdering utan karakter og undervegsvurdering, heiter det òg at «Elevane skal kunne delta i vurderinga av sitt eige arbeid». Mange skular brukar individuelle utviklingsplanar og mappevurdering for å oppfylle kravet til undervegsvurdering og sluttvurdering i forskrifta. Utdanningsdirektoratet kartlegg no kva vurderingsopplegg skular og bedrifter i alle kommunar og fylkeskommunar brukar. Eitt tema i undersøkinga er bruken av ulike vurderingsverktøy, som m.a. omfattar mappemetodikk og arbeidsplan eller tilsvarande, som angir læringsmål for ein kortare periode. Rapporten vil liggje føre i mai 2008. Individuelle utviklingsplanar kan vere viktige hjelpemiddel for å få elevane aktivt med i vurderinga av eige arbeid. Slike planar kan derfor vere eit ledd i tilpassa opplæring for den enkelte eleven. Her kan arbeidsmål verte tilpassa, slik at kvar enkelt elev på best mogleg måte skal kunne nå kompetansemåla. Det same gjeld mappevurdering, der det vert lagt vekt på læringsprosessar og på tilbakemelding undervegs i arbeidet, slik at elevane tydeleg kan sjå eiga utvikling og eigen læringsmåte. Det er så langt ikkje gjeve føringar frå sentralt hald om korleis slike planar eller mappevurderingar skal brukast, eller kva dei kan innehalde. Dette høyrer til den lokale metodefridomen og må sjåast i samanheng med både skulestrukturen og elevane. Etter det eg kjenner til, er det vanleg at lærar og elev saman vert einige om innhaldet i mappene. Ei mappe kan t.d. bestå av ei systematisk samling av elevarbeid som viser innsats, framsteg og prestasjonar innanfor eitt eller fleire område. Samlinga kan omfatte elevmedverknad når det gjeld val av innhald, utvalskriterium og kriterium for å bedømme nivået i forhold til visse felles oppsette mål, og ho kan vise elevane sine refleksjonar og haldningar. Mappevurdering har vorte brukt i mange år, medan digitale mapper er eit nyare fenomen. I dei siste åra har denne arbeids- og vurderingsforma ofte vorte understøtta av digitale verktøy, som digitale læringsplattformar eller vanlege nettsider. Behandlinga av alle typar utviklingsplanar og mapper følgjer dei same reglane som for anna arbeid og for andre avtalar ved skulen. Opplysningane i slike mapper og utviklingsplanar er personopplysningar etter personopplysningslova. Opplæringslova har ikkje eigne reglar om personvern for elevar. Det er derfor reglane i personopplysningslova som må nyttast. Aktuelle spørsmål er kven som skal ha innsyn i utviklingsplanane/mappene, korleis tryggleiken skal takast vare på, og korleis opplysningar skal overførast til ny skule ved flytting. Eg føreset at skuleeigarane, på same måten som for andre lover og reglar, held seg til gjeldande personopplysningslov i den daglege bruken av elevmapper og utviklingsplanar. Det er Datatilsynet som fører tilsyn med at reglane i personopplysningslova vert følgde. Eg er oppteken av personvern for elevane. Dei opplysningane som vert registrerte, må vere nødvendige for å nå målet om best mogleg læringsutbyte for elevane. Opplysningane må behandlast på ein sikker måte og i samsvar med reglane i personopplysningslova. Eg vil vurdere om det er behov for meir informasjon til skuleeigarane om dette.