Arne L. Haugen (Arbeiderpartiet), 2007-02-02:
Først og fremst vil jeg takke interpellanten for å ha tatt opp denne viktige saken, og jeg vil takke statsråden for et interessant svar. Jeg tilhører vel et kjønn og en generasjon som kanskje må sies å ha bidratt lite, i hvert fall praktisk, i likestillingsarbeidet, så mine erfaringer og min kompetanse er kanskje lite å bidra med. For mange år siden var det en venn av meg som hadde en framtredende posisjon i norsk næringsliv som uttalte: «Norske selskapers styrerom er overbefolket av nervøse menn i dress og slips. Innslag av en, eller flere, kvinner i dette miljøet vil uansett løfte styrets samlede kompetanse.» Dette var nok en spissformulering, men uttalelsen virket i hvert fall inspirerende på meg i det arbeid jeg har gjort for å få jenter og gutter til å velge utradisjonelt, og for å få til en bedre balanse mellom kjønnene i samfunns- og arbeidslivet. Så derfor har jeg dristet meg til å tegne meg til denne debatten, for jeg har gjort meg noen erfaringer som jeg ønsker å gi til beste i dette korte innlegget. Det at ungdom velger tradisjonelt, er den store utfordringen i likestillingsarbeidet, og disse tradisjonelle mønstrene må vi få gjort noe med. Full likestilling i arbeidslivet tror jeg for øvrig ikke blir en naturlig tilstand før det er reell og full likestilling i heimen. Det tror jeg er helt fundamentalt. Jeg slutter fullt ut opp om de strategiene for likestilling som statsråden har gjort rede for her i dag. Det er viktige tiltak. Jeg oppfatter at dette er de overordnede, langsiktige strategiske grepene som må gjøres. Men mye kan etter mitt syn også gjøres lokalt og regionalt, og fortløpende, og vi må være utålmodige. Da må vi som eiere av utdanningsinstitusjonene ta dette ansvaret inn over oss. Det er en rekke eksempler på at når det kjøres gode informasjonskampanjer, gjerne i samarbeid mellom næringsliv og skole, skaper det resultater. Trondheim kommune har lyktes godt i å rekruttere menn inn i barnehagene, og da er man et stykke på vei. Det er i heimen og i barnehagen dette arbeidet starter. Jeg tror næringslivet må være mye mer aktivt med i grunnskolen enn det det er i dag, det må være næringslivets representanter som beskriver mulighetene for å velge utradisjonelt i yrkeslivet. Det er i første rekke de, sammen med ungdom som har valgt utradisjonelt, som er troverdige informatører og forbilder. Min erfaring er at næringslivet er meget motivert og villig til å delta i dette arbeidet, men det kan nok stilles spørsmål ved hvor aktive og motiverte pådrivere skoleledere og skoleeiere er villige til å være. Jeg tror det er viktig at statsråden oppmuntrer og stimulerer til slike prosjekter. Det kan minne om ad hoc-arbeid, men jeg tror slike prosesser må kjøres kontinuerlig og være ett av flere tiltak som bringer oss framover. Jeg tror for øvrig interpellanten pekte på et sentralt tema da hun tok fram rådgivningsfunksjonen i grunnskolen. Jeg tror det er helt nødvendig å oppgradere denne funksjonen, kanskje organisere arbeidet på en annen måte, og gjøre mer aktiv bruk av næringsliv og samfunnsliv også i denne funksjonen på en mer integrert måte. Etter mitt syn er det noe som fylkeskommunen som skoleeier, men framfor alt også kommunen som eier av barnehage og grunnskole, må prioritere høyt. Og det må ikke bare prioriteres og vektlegges i planverket, det må til en ekstra innsats og et stort engasjement.