Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2009-04-27:
Da Regjeringen la fram denne meldingen, uttalte statsråden at den var et innspill til debatten. Det var ærlig sagt, for hun hadde helt rett. Denne meldingen er et innspill som beskriver situasjonen rundt internasjonalisering nøye, men den er ganske fattig på tiltak. Det fikk vi jo ytterligere bekreftet på høringen her i Stortinget. Vidt forskjellige høringsinstanser var nær sagt samstemmige i å uttrykke skuffelse over mangelen på tiltak og forpliktelser i meldingen. For Kristelig Folkeparti er det en avgjørende oppgave å bidra til utviklingen av Norge som kunnskapsnasjon på et høyt internasjonalt nivå. Dette står ikke i motsetning til et ønske om å oppmuntre studenter til å ta deler av eller hele utdanningen utenfor Norge – tvert om. Utenlandsopphold betyr mye for den enkelte student personlig. Opplevelsesaspektet må på ingen måte undervurderes. Det er spennende å få lov til å oppleve andre kulturer, lære språk, knytte kontakter og få venner og kontakter for livet. Impulsene en får ved et studieopphold i utlandet, vil være unike. Men utenlandsopphold har også en direkte kunnskapsgevinst for landet vårt. Det faglige utbyttet studentene tar med seg hjem, vil selvsagt være stort. Samfunnsliv og arbeidsliv blir mer og mer internasjonalisert, noe som gjør at samarbeidet over landegrensene blir en naturlig del av arbeidslivet og samfunnslivet. Tall fra Lånekassen viser at vi har det laveste antallet helgradsstudenter ute på ti år. Dette er alvorlig, særlig når vi vet at situasjonen i resten av verden er ganske annerledes. Her stiger antallet studenter som tar utdanning utenfor eget hjemland, kraftig. Det kan være flere årsaker til denne nedgangen, men jeg tror ikke en kommer utenom at økonomi er en avgjørende faktor. Det er i dag i mange tilfeller et stort økonomisk løft å studere i utlandet. Lånebyrden knyttet til skolepenger er høy og bidrar nok til at mange rett og slett ikke tør eller har økonomi til å dra ut. Et annet moment i dette er at lånebyrden blir ekstra stor for studenter på bachelornivå. Det får konsekvenser, nettopp fordi bachelorutdanningen utgjør det aller viktigste rekrutteringsgrunnlaget for videre studier i utlandet. Jo lenger man venter med å ta opphold i utlandet, jo høyere blir terskelen for å gjøre det. Kristelig Folkeparti har i de siste budsjettene vært opptatt av studiestøtten i ikke-vestlige land. Dette dreier seg ikke om de store beløpene i budsjettsammenheng, men det får likevel konsekvenser. Jeg er enig i at det er svært viktig at flere tar studieopphold i de store og viktige landene, f.eks. USA, England, Frankrike og Tyskland. Problemene med manglende støtte til freshman-året i USA er tidligere nevnt. Flere av disse landene har verdens ledende utdanningsinstitusjoner, samtidig som de er noen av våre viktigste samarbeidsland når det gjelder både forskning og næringsliv. Men det er også viktig at vi får flere studenter med studieerfaring fra de gryende nye markedene i land i Asia, Latin-Amerika og også Afrika. Land fra disse kontinentene er det svært viktig å få impulser fra og knytte samarbeid med. Det må derfor være mulig å finne ordninger som på den ene siden ivaretar det avgjørende kriteriet at et studium som skal motta støtte, må være godkjent av NOKUT, og på den andre siden ha tiltak som stimulerer til at studenter også kan velge å studere i disse landene. Midler til freshman-året og studier i ikke-vestlige land er et grep som kan gjøres raskt, som er enkelt, som er billig, som vil ha effekt, og som vil bety mye for internasjonaliseringen. Jeg håper ikke opposisjonspartiene blir stående alene om dette forslaget også etter revidert nasjonalbudsjett. Kristelig Folkeparti ber sammen med Venstre Regjeringen komme tilbake til Stortinget med et forslag til styrking av kvoteringen av studenter fra utviklingsland. Ordningen med kvotestudenter har vist seg å fungere svært godt. Det gir grunnlag for å utvide ordningen gjennom å tilby flere kvotestudentplasser. Til sist: Opposisjonen har samlet seg om å be Regjeringen sørge for at støtteordningen fra Lånekassen utvides til å omfatte Vg1 og Vg3, og at det gis støtte til elever på videregående nivå som kun ønsker å studere ett semester ute. Vi har dessverre fått tilbakemeldinger om at det hersker tvil om hva regelverket egentlig sier. Elever som har reist ut på halvårsopphold i utlandet med beskjed både fra Lånekassen og videregående skoler om at de vil få støtte, har reist ut og ikke fått støtte når de har kommet hjem. Jeg mener det er unaturlig med et skille på dette feltet mellom høyere utdanning og videregående opplæring. En burde få mulighet til å kunne ta ute både enkeltsemester og hele år for denne gruppen. Jeg tar opp det forslaget som Kristelig Folkeparti har sammen med Venstre.