Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2009-06-16:
I forrige debatt var det snakk om å lytte til både politi og andre etater, men vi som sitter på bakerste benk i salen her, har lyttet til Kampen Janitsjarorkester, og det var bare god musikk. Regjeringspartiene vil vise til at målsettingen med planen knyttet til rehabilitering og habilitering skal være å sikre at alle som er rammet av sykdom eller nedsatt funksjonsevne, får hjelp til å bedre eller bevare et best mulig funksjonsnivå. Komiteen ser det slik at det vil bidra til å bedre livskvaliteten og selvstendigheten for den enkelte pasient og de pårørende. Samtidig vil en satsing på habilitering og rehabilitering legge til rette for at flere kan delta aktivt i arbeids- og samfunnslivet, og bidra til at behovet for helse- og omsorgstjenester begrenses. Opptrappingsplanen for habilitering og rehabilitering skal sikre et bedre tilbud til alle pasientgrupper, uavhengig av tilknytning til arbeidslivet, alder, diagnose og kjønn. Det må sikres øremerkede midler til å styrke dette området. Det er viktig å øke innsatsen innenfor forskning og fagutvikling, slik at behandlingstilbudet i større grad blir kunnskapsbasert, holder høyt kvalitativt nivå og er kostnadseffektivt. Midler til forskning og kompetanseutvikling må kanaliseres til primærhelsetjenesten og til spesialisthelsetjenesten, men også til private og private ideelle aktører innenfor området. Jeg er enig med forslagsstillerne i at det har vært en betydelig vekst i de generelle bevilgningene til helsetjenestene de siste årene, og at antall behandlede pasienter øker. Det har aldri tidligere vært brukt mer ressurser på rehabilitering og habilitering. De fleste helseforetak har nå egne rehabiliteringstilbud samt rehabilitering gjennom polikliniske og ambulante team. I tillegg tilbyr flere helseforetak arbeidsrettet rehabilitering. Jeg vil også peke på at styrket kommuneøkonomi har bidratt til at kommunene har fått mulighet til å følge opp sitt ansvar innenfor området på en enda bedre måte, og i tillegg brukes det mer ressurser på private rehabiliteringsinstitusjoner enn tidligere. Regjeringspartiene vil også minne om at etter at Bondevik II-regjeringen overførte ansvaret for finansiering og bestilling av tjenester fra private opptrenings- og rehabiliteringsinstitusjoner til de regionale helseforetakene i 2006, har bevilgningene økt med ca. 120 mill. kr. Tilskuddet til private opptrenings- og rehabiliteringsinstitusjoner er i tråd med Magnussen-utvalgets innstilling lagt inn i de ordinære basisbevilgningene til de regionale helseforetakene for 2009. Gjennom oppretting av skjevfordeling i overføring av ressurser til rehabiliteringstjenester har helseregionene blitt tilført økte bevilgninger og økte forutsetninger for å styrke sin innsats innen rehabilitering og opptrening. Jeg vil vise til at det har vært en rekke omstillingsprosjekter i private opptrenings- og rehabiliteringsinstitusjoner de siste tre årene. Bevilgningene til dette er også videreført i budsjettet for 2009 for å understøtte omstillingsprosessene og videre utvikling av det faglige tilbudet. «Nasjonal strategi for habilitering og rehabilitering 2008–2011», som ble lagt fram i forbindelse med statsbudsjettet for 2008, la vekt på at det skal settes av tilstrekkelige ressurser og utvikles riktig kapasitet, og at brukermedvirkningen skal styrkes. God samhandling mellom nivåer og etater for å skape helhet og sammenheng i tjenestene er også en utfordring som strategien tar tak i. Regjeringspartiene er enig med forslagsstillerne i at habiliteringstilbudet til barn og unge ikke er godt nok, og at det ikke er nok kunnskap om hva som er det beste tilbudet. Derfor er forskning og evaluering viktig. I tillegg til utvikling av habiliteringstjenesten for barn innenfor spesialisthelsetjenesten gjennom tilskuddsmidler er det nødvendig å sette mer fokus på det kommunale habiliteringsarbeidet og samhandling mellom de ulike tjenestene. En handlingsplan for habilitering av barn og unge er under arbeid og vil bli ferdigstilt om kort tid. Vi kjenner til at det fortsatt er brukergrupper som ikke tilbys voksenhabiliteringstjenester, bl.a. fordi kompetansen og ressurser i form av bl.a. leger og psykologer er begrenset. Samarbeid og ansvarsfordeling med andre deler av spesialisthelsetjenesten må bedres, særlig når det gjelder psykisk helsevern. Én av fem i yrkesaktiv alder står utenfor arbeidslivet. En av hovedutfordringene for vårt velferdssamfunn er å inkludere flere i yrkeslivet og redusere antall mottakere av trygd. Ordningen «Raskere tilbake», som innebærer kjøp av helsetjenester for sykmeldte, er et slikt tiltak. Regjeringen har allerede tatt initiativ til at habiliterings- og rehabiliteringsfeltet står sentralt i det arbeidet som nå er satt i gang med en ny samhandlingsreform, som snart vil bli lagt fram. Det er viktig at den sterke veksten som har vært innenfor området, blir videreført, og at en gjennom samhandling mellom kommunene og spesialisthelsetjenesten kan få enda mer ut av de midlene som bevilges, både når det gjelder kvalitet og kvantitet. Til slutt vil jeg ta opp mindretallets forslag, om at representantforslaget vedlegges protokollen.