trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-03-09:
I går besøkte statsråden Vadsø og Kirkenes, og det vet jeg at veldig mange satte pris på. Sør-Varanger kommune er jo en kommune som kanskje er trippelt rammet av denne krisen, både fordi man åpenbart har gode grunner for å være bekymret for en nabo som er mye skumlere nå enn for et par uker siden, fordi vennskap og familiebånd på tvers av grensen blir rammet, og ikke minst fordi arbeidsplasser i både verftsindustrien og handelsstanden er truet av sanksjonene som er iverksatt. Jeg forstår det sånn av lokalmedia at statsråden ikke hadde med seg noen konkrete krisetiltak for Øst-Finnmark og Sør-Varanger spesielt fordi han ville diskutere behovet med folk der. Det har jeg full forståelse for, men jeg lurer på om statsråden kan bekrefte at det kommer noe, selv om detaljene helt sikkert er under utarbeiding.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-09:
Jeg vil takke for spørsmålet. Til alle elevene som sitter og ser på: Nå går vi fra det som er spontant, til det som er forberedt. Dette er en ny fase i spørretimen, og derfor har jeg forberedt et godt svar til representanten Martinussen, som jeg nå begynner å lese. Da skal jeg gjøre det. Jeg deler fullt og helt representanten Martinussens syn på hvor viktig det er at sanksjonene etterleves i Norge og i norsk finanssektor. Utenriksdepartementet har ansvaret for det norske regelverket for sanksjoner og gjennomføringen av det. PST har på sin side ansvar for å forebygge og etterforske brudd på sanksjonsregelverket. Finanstilsynets rolle er å føre tilsyn med bankenes systemer for å fange opp kunder og transaksjoner tilknyttet sanksjonerte enheter. Tilsynet har de seneste årene trappet opp innsatsen på området for antihvitvasking, terrorfinansiering og sanksjoner. Tilsvarende har norske banker økt ressursinnsatsen vesentlig de siste årene. Finanstilsynet gjør løpende vurderinger av hvilke tilsynsoppgaver som må prioriteres, og hvordan ressursene skal brukes. Tilsynet har også bidratt til å utarbeide en veiledning til hjelp for bl.a. banker når de skal følge sanksjonsforpliktelsene. Veiledningen er utarbeidet i samarbeid med Utenriksdepartementet. Finanstilsynets kontroller gjøres i hovedsak som en del av det ordinære banktilsynet. I tillegg varslet Finanstilsynet i desember 2021 om et tematilsyn om bankenes screeningsystemer for internasjonale sanksjoner. Systemene til 20 utvalgte banker vil bli utsatt for omfattende testing og en detaljert gjennomgang av systemenes styrker og svakheter. Sluttrapporten er ventet å gi nyttig læring for framtidig oppfølging av sanksjoner i finanssektoren. Finanstilsynets innsats med både generelle og spesifikke tilsyn, og utarbeidelse av veiledning sammen med Utenriksdepartementet, utgjør et viktig bidrag til at norske finansforetak kan etterleve sine forpliktelser på området for antihvitvasking, terrorfinansiering og sanksjoner på en best mulig måte. Jeg vil gjenta det jeg startet innlegget mitt med. Jeg deler fullt og helt representantens syn på hvor viktig det er at sanksjonene etterleves i Norge og i norske finansforetak. Regjeringen følger situasjonen nøye. Dersom det skulle vise seg at det er behov for å styrke tilsynet, vil vi måtte komme tilbake til det i de ordinære budsjettrundene.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-09:
Jeg synes ikke representanten skal beklage i det hele tatt at hun drar statsråden til Stortinget. Det er representantens jobb, så det er bare av det gode. Vi er her nesten hver onsdag nå, og det er riktig. Jeg har også fått et godt skriftlig spørsmål fra representanten om samme problemstilling, som vi må gå ordentlig inn i for å se på hva som eventuelt kan gjøres. Jeg kommer til å svare representanten på det på en skriftlig og ordentlig måte. Norge skal ikke være noen frihavn. Vi har et tett samarbeid med andre nordiske og europeiske land for å få mest mulig treffsikre sanksjoner. Det er også viktig at norske bedrifter kan hvile på at det hovedregelverket staten utformer, er det som er sanksjonsregelverket, for det er en del bedrifter som føler at de må ha sanksjoner på egen hånd. Det kan bedriftene selvfølgelig ha, men til sjuende og sist er det når de ulike statene i Europa går sammen, at det gir kraft, og at det kan ramme dem det skal ramme, nettopp den russiske ledelsen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-03-09:
Det var veldig viktig for regjeringen raskt å komme til den delen av Norge som er nabolaget, og hvor man i generasjoner selvfølgelig har hatt tette relasjoner – i varierende grad etter spenningsnivå. Poenget med å være der i går, både for meg som finansminister og for Jan Christian Vestre som næringsminister, var nettopp å lytte og lære og se på de ulike problemstillingene, f.eks. tilgangen til havn, noe som fiskeri- og havministeren har ansvaret for. Der ble det klargjort fra regjeringens side at russiske fiskebåter fortsatt kan gå til havn i Norge. Vi må se på utfordringene det også kan gi, for det er en del utfordringer f.eks. i forbindelse med betaling, transaksjoner og alt det som kommer i etterkant. Målet vårt når vi nå jobber med sanksjonslovverket, er å se om det er typiske hensyn vi som grensestat må ta. På Svalbard har vi en russisk bosetting – er det ekstra hensyn vi må ta der? Norge har hatt en god nabo i øst, med de utfordringer og muligheter det gir, og vi må også ta hensyn til det når vi skal utforme vårt regelverk.
Tore Vamraak (Høyre), 2022-03-09:
«Krigen i Ukraina har sendt tusenvis av studenter og akademikere i Ukraina på flukt, og vi har sett sterke bilder av utbombede universitetsbygninger i Kharkiv. I både et kort- og langtidsperspektiv vil spørsmålet om akademisk frihet, samarbeid og grunnleggende trygghet for studenter og forskere være sentralt. Kan statsråden redegjøre for hvordan regjeringen følger opp konsekvensene av krigen i Ukraina med tanke på berørte studenter, forskere og akademikere, akademisk samarbeid og potensielle sanksjoner og virkemidler?»
Tore Vamraak (Høyre), 2022-03-09:
Takk for svaret fra statsråden. Avslutningen på svaret bringer meg over på oppfølgingsspørsmålet, som handler om at departementet har mottatt rapporter om at russiske studenter og ansatte ved norske UH-institusjoner har blitt utsatt for hets, og dette er selvfølgelig helt uakseptabelt. Derfor er det prisverdig at departementet har sendt ut brev til alle høyere utdannings- og forskningsinstitusjoner i landet og bedt dem om å ha en særlig oppmerksomhet på dette. Det er godt å se at flere av institusjonene også har vært ute og sagt at de selvsagt stiller opp. Mitt spørsmål er derfor: Hvilke tiltak gjennomfører departementet selv for å motvirke hets av russiske studenter og ansatte i norsk UH-sektor.
Tore Vamraak (Høyre), 2022-03-09:
Takk for svaret. Jeg deler også statsrådens oppfatning om at det er den generelle holdningen i samfunnet. Så viser nettopp de rapportene som departementet har mottatt, at det forekommer tilfeller av hets. Jeg er glad for at det følges opp. Så er det slik at norske studenter og forskere både har blitt og vil bli nødt til å avbryte sine studier og forskning i Russland som følge av Russlands invasjon og norske sanksjoner. Hvilke tiltak gjennomfører statsråden for å sørge for at disse uskyldige tredjepartene blir minst mulig skadelidende? Og helt konkret: Vil eksempelvis statsråden tilby studentene som avbryter sine studier i Russland, umiddelbart å bli sluset inn på norske studiesteder?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-09:
Jeg må først få beklage at jeg snublet i talerlisten forrige gang dette spørsmålet skulle opp, og jeg vil takke statsråden for at han tålmodig stiller opp igjen for å besvare et viktig spørsmål, som lyder som følger: «Vardø er værhardt. Fiskebåter som ligger til kai, blir ødelagt av værets herjinger. Dette legger vesentlige begrensninger på Vardøs mulighet til å styrke kystfisket som samfunnet er helt avhengig av. Derfor har politikere fra alle partier i Vardø kommune kjempet for ny ytre molo i lang tid. Moloen er inne i Nasjonal transportplan 2022–2033. Moloen er ferdigprosjektert og områdene ferdigregulert. Kan statsråden garantere at arbeidet med ytre molo i Vardø blir igangsatt i løpet av 2022?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-09:
Jeg takker for det svaret, som gir grunnlag for en viss optimisme, men også grunnlag for ikke å trappe ned trykket på regjeringen for å få molo i Vardø framskutt. Utenriksminister Anniken Huitfeldt uttalte på Kirkenes-konferansen i februar: «Uten folk, ingen sikkerhet.» Befolkningsutviklingen i Øst-Finnmark er, som vi alle vet, bekymringsfull, og har vært det over lang tid. Ukrainernes heroiske kamp mot Russland viser veldig tydelig hvor viktig også sivilbefolkningen er i sikkerhetspolitikken. For Vardø, som er vår aller ytterste utpost mot Russland, handler befolkningsutviklingen i stor grad om fiskerinæringens kår. Er statsråden enig i at en ny molo i Vardø er et godt eksempel på tiltak som vil bidra til å styrke bosetting og dermed sikkerhetssituasjonen i Øst-Finnmark?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-09:
Takk for bekreftelsen på viktigheten av bosettingen i Vardø. Det framgår av Kystverkets handlingsplan at den vil bli justert etter det til enhver tid gjeldende statsbudsjettet. Med andre ord er det opp til statsråden om ny molo i Vardø blir prioritert i denne perioden, mens det er rimelig sannsynlig at statsråden sitter med makten. 2027 er veldig lenge til. Vil fiskeriministeren bekrefte at han vil prioritere å få bygd ut ny molo i Vardø lenge før 2027, som er svært langt ut i den perioden som statsråden med rimelig sannsynlighet har kontroll på?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-09:
«Mandag kom IPCCs andre delrapport. Nok en gang kom det en klimarapport med et svært alvorlig budskap, som understreker at alle land må skjerpe klimapolitikken fremover. I Hurdalsplattformen heter det følgende: «Innen 2030 skal 55 prosent av de norske klimagassutslippene kuttes, målt mot 1990. Denne forpliktelsen gjelder hele økonomien, inklusive kvotepliktig sektor.» Kan statsråden si når dette målet vil bli meldt inn til FNs klimakonvensjon og tas inn i den norske klimaloven?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-09:
Takk for et informativt svar, statsråd. Det er svært viktig å forplikte seg internasjonalt til de klimamålene man har. Det gir troverdighet, og det øker nivået av forpliktelse. Så er det jo slik at norsk klimapolitisk historie er – med all respekt – en sammenhengende serie av utslippskuttmål og løfter som er blitt brutt, uten unntak. Forstår statsråden at det reiser en viss bekymring når regjeringens signal er at det ambisiøse målet man har fastsatt nasjonalt, ikke blir tydelig innmeldt til den internasjonalt forpliktende prosessen vi også er en del av?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-09:
Igjen takk for en interessant oppfølging av diskusjonen. Som statsråden selv påpekte, er det fortsatt for lite, for sent. Det er behov for enda høyere klimagassutslippskutt, og andre land har høyere mål enn Norge har. Miljøpartiet De Grønne argumenterer for et vesentlig høyere mål. Det skal gjøres en vurdering av dette målet i løpet av 2022. Kan vi se for oss at regjeringen kommer til å øke det kuttmålet som i dag er 55 pst., og som trenger å være høyere?
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Først til innledningen til representanten Rasmus Hansson: Jeg ventet tålmodig her for en måneds tid siden, da spørsmålet skulle stilles, men jeg vil kanskje først og fremst takke presidenten for tålmodigheten og for at vi kan gjenta det en måned etter. Til spørsmålet: Regjeringen vil ruste opp havner og farleder for å sikre vekst og utvikling i fiskeriavhengige kystsamfunn. Dette er et viktig satsingsområde som er nedfelt i Hurdalsplattformen. Vardø er av stor betydning for fiskerinæringen i Øst-Finnmark, og derfor er dette et prosjekt jeg vil ha oppmerksomhet om. I Nasjonal transportplan 2022–2033 er det satt av 200 mill. kr til tiltak i tilknytning til havnen i Vardø, og prosjektet skal etter den planen som jeg overtok fra forrige regjering, kunne starte opp innen 2027. Jeg har stor forståelse for utålmodigheten i Vardø-samfunnet, og jeg deler den utålmodigheten med befolkningen og næringslivet i Vardø. Samtidig kommer vi ikke utenom at alle prosjekter må utredes og planlegges før de igangsettes, slik at vedtak om bevilgning bygger på riktige kostnadsanslag, og at alle bestemmelser etter relevant regelverk er overholdt. Mudring fra land og utfylling i sjø vil i de fleste tilfeller også utløse krav om tillatelse etter forurensningsloven. Som følge av regionreformen har ikke Kystverket oppdaterte planer for alle tiltakene som ligger inne i NTP 2022–2033, og flere av dem krever derfor videre utredninger og avklaringer. Det gjelder bl.a. moloprosjektet i innseilingen til Vardø. Det er synd at Kystverket nå er i en slik posisjon. Dette må sees i sammenheng med Solberg-regjeringens beslutning om å overføre statens ansvar for fiskerihavner til fylkeskommunene og nedbyggingen av Kystverkets planleggings- og prosjekteringskapasitet fra 2017 og fram til regjeringsskiftet. Dette har gitt en stopp i planleggingen av denne typen prosjekter. Vi er nå i gang med å bygge den kapasiteten opp igjen og vil gå i dialog med fylkeskommunene for å realisere gjeninnføring av det statlige eierskapet i tråd med Hurdalsplattformen. Kystverket er i kontakt med kommunen for å avklare status og gjennomgående behov i prosjektet. Det er gjennomført ett møte, og Kystverket skal nå vurdere underlag som oversendes fra kommunen. Uavhengig av dette er det ikke realistisk å starte opp prosjektet i 2022.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg er selvsagt helt enig i utenriksministerens vurderinger knyttet til det at det bor folk i Øst-Finnmark. Det å bygge opp om næringsaktivitet i området er sentralt for denne regjeringen. Når det gjelder spørsmålet om moloen, har jeg redegjort for at det er en del jobb igjen å gjøre. Jeg følger nøye med på den utviklingen som skjer, og på de næringsinitiativene som er i Vardø. Det er flere spennende initiativ som vi skal følge nøye med på. Jeg har også besøkt Vardø ved to anledninger gjennom de siste par årene, så jeg er godt oppdatert på det som skjer der. Vi trenger at det bor folk i Øst-Finnmark. Vi trenger at det bor folk i Vardø, og det er viktig for denne regjeringen.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg tror ikke vi skal ta en diskusjon her om hvor lenge denne statsråden skal ha ansvaret for fiskeri og havområder. Regjeringen har i alle fall en ambisjon om at vi kan styre landet trygt lenge, for det trengs en ny kurs. Jeg tenker også at det som har skjedd gjennom de siste årene, ikke minst når det gjelder fiskerihavner – den utviklingen jeg redegjorde for, som legger så store begrensninger for hva som er mulig å få gjort raskt, nå etter regjeringsskiftet – tilsier at vi bør jobbe hardt for at vi kan fortsette å styre over noe lengre tid. Det prosjektet som nå er framarbeidet av kommunen, er ikke det samme prosjektet som ble lagt til grunn i forrige NTP. I NTP 2018–2029 ble det lagt til grunn to indre moloer. Den løsningen ble senere optimalisert og gjennomført gjennom tilskuddsordningen for kommunale fiskerihavneanlegg som en ny indre molo. Det prosjektet som nå ligger til grunn i gjeldende NTP, er en ny ytre molo, og jeg har redegjort for det arbeidet som Kystverket nå gjør for å se hva som er mulig å få til.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
La meg først få lov til å gratulere statsråden med jobben han har gjort i Nairobi, og ønske ham lykke til videre med arbeidet mot plastforurensning. «Regjeringen skriver i Hurdalsplattformen at en ønsker å «Kutte norske utslipp med 55 pst. mot 2030 sammenlignet med 1990, som et delmål på veien mot netto nullutslipp i 2050. Utslippsmålet gjelder hele økonomien, inklusive kvotepliktig sektor». Hva har regjeringen beregnet at den økte kostnaden vil være ved å inkludere kvotepliktig sektor i krav til kutt innenlands?»
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
Takk for svaret. Jeg må si at intensjonen er god og målsettingen alltid har vært der, men jeg reagerer på at en kan skrive sånne målsettinger i et forhåpentligvis forpliktende program uten å ha kompetansen på hva dette vil koste. La meg da spørre statsråden: Hvor mye større er utslippskuttene, når Norge egentlig motarbeider effekten av kvotepliktig sektor? Det viktigste spørsmålet er gjerne: Trenger Norge å gjøre dette for å opprettholde sine internasjonale forpliktelser?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
Jeg takker for svaret, og jeg takker for bekreftelsen om at disse kuttene i kvotepliktig sektor ikke er noe som Norge er pålagt for å opprettholde våre internasjonale forpliktelser. Da kan vi gjerne også bare få bekreftet dette for en viktig del av kvotepliktig sektor, petroleumsaktiviteten på norsk sokkel. Vi har altså ikke noen internasjonale forpliktelser til å gjennomføre kutt på norsk sokkel og den petroleumsaktiviteten som er der?
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
La meg først få takke for gratulasjonen. Dette er en lagseier, etter mange års innsats fra flere norske regjeringer, så vi setter pris på det. Den menneskeskapte klima- og naturkrisen er vår tids største utfordring, og vi er nødt til å få til raskest mulig utslippskutt på alle felt. Det er nå en veldig omfattende internasjonal dugnad for å lykkes med det på alle områder. Det vi gjør ved å si at utslippsmålene i Norge skal være økonomidekkende, altså gjelde hele økonomien, er ikke i og for seg at vi hever dem, men at vi sier at flere skal være med på å nå dem. De skal deles på hele økonomien fordi hele økonomien må gå mot å bli mer fornybar, mer sirkulær og mer bærekraftig. Året 2030 er jo ikke et ferdig mål, det er en rundingsbøye på veien mot karbonnøytralitet og netto null på lengre sikt. Vi anser det slik at mange av klimaløsningene ligger i industrien, i kvotepliktig sektor, og vi ser at fra viktige deler av norsk industri har det lenge vært argumentert for at de kan gjøre veldig mye mer for å få ned utslippene der. Jeg vil bl.a. vise til den viktige rapporten Prosess21, som snakker om halverte utslipp og doblet eksport fra norsk prosessindustri, som er i kvotepliktig sektor, og også det forliket som ble inngått med olje- og gassbransjen i forbindelse med skattepakken, der de skulle kutte 50 pst. av sine utslipp innen 2030. Dette vil også telle mot hele økonomien. Det er ikke nødvendigvis noe vanskeligere i kvotepliktig sektor enn i ikke-kvotepliktig sektor. Faktisk kan det være terskelkutt – når en stor industribedrift f.eks. går fra kullbaserte løsninger som reduksjonsmiddel til ren hydrogen, eller til hydrogen istedenfor naturgass i varmeproduksjonen, vil det være betydelige kutt over natten den dagen de gjør det. Vi har ikke et helhetlig sammensatt kostnadsbilde for hva det koster, det har vi i og for seg heller ikke for ikke-kvotepliktig sektor, men det jobbes intenst med dette, også sammen med berørt industri, for å finne ut både hva utfordringene er, hva mulighetene er, og hvordan man best kan oppnå det, bl.a. gjennom det vi kaller klimapartnerskap med næringslivet. Jeg har lyst til å understreke at dette er den veien det går nå i hele den industrialiserte verden. Det er ingen tvil om at de som raskest klarer å produsere innsatsfaktorer som f.eks. stål og aluminium med nullutslipp eller lavest mulig utslipp, vil vinne i konkurransen over dem som fortsatt har utslipp. Så dette har etter hvert blitt et slags kappløp mot toppen, og jeg tror det ville være veldig uklokt om vi fortsatte å finansiere innovasjon i utlandet, når vi kunne brukt mer av ressursene på å finansiere innovasjon og nyskapning i norsk næringsliv.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Takk for gode spørsmål. For å ta det siste først: Nei, det er ikke nødvendig å sette mål for kvotepliktig sektor utover det som følger av samarbeidet med EU, hvor vi deler på dette gjennom kvotesystemet. Svaret på det er klart og tydelig. Men vi ser at svært mange land – andre nordiske land, Tyskland, Storbritannia og EU som system – nå faktisk kommer med en rekke tilleggsvirkemidler. Man har for lengst innsett at markedet alene ikke løser dette. Kvotesystemet er et veldig godt virkemiddel, men vi ønsker å supplere kvotesystemet med tilleggsvirkemidler som gjør at mye av denne innovasjonen skjer i norsk industri framfor utenlandsk industri, og at vi da har arbeidsplasser også i et framtidig lavutslippssamfunn. Alternativet er jo at det skjer andre steder først, og at vi mister arbeidsplassene våre, for det som skjer i EU, er alvorlig ment: Man har tenkt å omstille økonomien i retning av fornybar og bærekraftig. Jeg mener at dette er riktig – å sette seg et slags tilleggsmål utover våre juridiske forpliktelser, som et omstillingsmål for Norge.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Det er vel ikke helt riktig oppfattet, med all respekt for representanten Halleland, for vi har en forpliktelse til å oppnå de kuttene vi kan, gjennom det svært omfattende klimasamarbeidet med EU, som omfatter både en konkret klimaavtale – som den forrige regjeringen la fram, og som fikk veldig bred støtte i Stortinget – og vårt samarbeid om kvotesystemet, hvor man faktisk skal ta kutt der man kan, og man skal jobbe solidarisk for å kutte. Så vi er faktisk forpliktet til å ta disse kuttene, men kvotesystemet hjelper oss til å fordele dem mellom land. Det vi sier nå, er at kvotesystemet gjør en utmerket jobb. Det begynner jo å bite, for kvotene begynner nå å bli så dyre at det begynner å lønne seg å kutte faktiske utslipp, ikke bare betale for dem. Den trenden kommer til å fortsette til kvoteprisene blir høyere og høyere og til slutt astronomiske fordi det da er veldig få kvoter igjen. Det er lurt å forberede norsk industri på den framtiden allerede nå, slik stort sett alle land som ligner på oss, nå gjør. Det er veldig få land igjen som bare viser til kvotesystemet. Sånn var det før, sånn er det ikke nå.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg takker for dette spørsmålet om verdens viktigste spørsmål, nemlig hvordan vi klarer å nå klimamålene i tide. Som vi var litt inne på i forrige svar, er det ikke bare et spørsmål om retning, for retningen er nå riktig, men farten er for lav. Man må få opp farten, og derfor må man stille seg strenge krav. Per i dag har vi en klimalov, som har veldig bred støtte i Stortinget, som slår fast dagens mål. Der er altså ikke-kvotepliktig sektor spesifisert for Norge, også der gjennom et bredt samarbeid med EU, og så har vi kvotesystemet i tillegg til det. Jeg svarte nettopp på at vi har et nasjonalt mål, som framkommer av Hurdalsplattformen, om at vi skal nå 55 pst. i hele økonomien, et økonomidekkende mål. Det er ikke det samme som at vi melder inn det til FN. Det har å gjøre med at vår nåværende innberetning til FN er basert på et veldig omfattende og veldig konstruktivt samarbeid med EU, og i det samarbeidet mener vi at det er lurt å stå på grunnprinsippet med hensyn til juridiske forpliktelser, og så setter vi et mål oppå det som vi kaller et omstillingsmål. Det er en måte å gjøre det på som vi deler med mange land som ligner på oss. Danmark har f.eks. et nasjonalt mål om 70 pst. kutt i hele den danske økonomien. Tyskland har et mål som er nesten like ambisiøst, 65 pst. for hele sin økonomi. Det betyr ikke at det er de målene de har meldt inn til FN, for der opererer Europa i fellesskap, og Norge og Island har gått med i det omfattende samarbeidet med Europa. Når det er sagt, skal vi, slik vi ble enige om i Glasgow, gå igjennom våre innmeldte klimamål i løpet av året 2022. Vi har en forpliktelse til det, og vi kommer tilbake på egnet måte med å si om det også fører til endringer i den nasjonale innberetningen som er levert til FN. Her snakker vi altså om to typer mål. Begge gjelder, begge er alvorlig ment, men det ene forplikter staten utad, det andre er et omstillingsmål for norsk økonomi.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg er egentlig glad for anledningen til å diskutere dette med Stortinget, for det er viktig å få fram hva som er hva her. Vi har altså en svært ambisiøs målsetting for norsk økonomi som Stortinget har stilt seg bak gjennom klimaloven, og den gjelder faktisk hele økonomien, men den gjelder hele økonomien hvor deler av det oppnås i samarbeid med en større økonomi vi inngår i, nemlig den europeiske, altså EU, Norge og Island. Det er det ingen tvil om, og det er et forpliktende mål vi skal nå solidarisk sammen med EU når det gjelder kvotepliktig sektor, og nasjonalt når det gjelder ikke-kvotepliktig sektor. Det denne diskusjonen går på, er statusen for vår ambisjon om i hvert fall å oppnå gjennomsnittet av de kuttene i Norge. Vi resonnerer som mange land slik at det kan ikke være sånn at alle land mener at andre skal gjøre mer enn dem, men det er altså innenfor rammen av et mål som egentlig er like ambisiøst. Spørsmålet er hvor mye som tas i Norge, og hvor mye som tas sammen med våre naboer i Europa.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg skal understreke at vi kommer til å gjøre en grundig, ærlig og usminket gjennomgang av om de målene vi har, er i tråd med de temperaturmålene vi nå har satt oss, og den kunnskapen vi nå har. Det følger av en beslutning vi jo var med på å ta i Glasgow om en slik gjennomgang i 2022, så det vil vi selvsagt gjøre. Vi vil gjøre de grepene som er nødvendige for å oppfylle det, og vi vil naturligvis involvere Stortinget i det når vi kommer så langt. Jeg har veldig lyst til å understreke at det er viktig å erkjenne at de målene Norge har, ikke er spesielt radikale. De er gjennomsnittlige europeiske mål. USA er nesten på samme sted, 52 pst., og Europa altså 55 pst. i hele økonomien, økonomidekkende for Europa som helhet. Det mener jeg er bra, og det kan være at flere av oss kommer til at man må gå lenger enn det. Så skal vi huske på at en del andre land har den fordelen at de fortsatt kan fase ut kull. Det kan ikke vi, for vi bruker ikke kull, så det er litt mer krevende å oppnå 55 pst. i Norge enn det er å oppnå 65 pst. i Tyskland.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Som ansvarlig statsråd for integreringspolitikken, herunder bosetting og kvalifisering av flyktninger, har jeg fått spørsmålet oversendt fra kommunal- og distriktsministeren. Vi vet ikke hvor lenge krigen i Ukraina vil vare, hvor mange flyktninger som vil komme til Norge, eller hvor lenge de vil bli. De som kommer, skal bosettes av kommunene og i kommunene. Jeg setter derfor pris på kommunenes positive vilje til å bosette flere flyktninger og vil samarbeide tett med kommunene om denne oppgaven. Min første prioritet i denne situasjonen er å få bosatt dem som får oppholdstillatelse i Norge, så raskt som mulig. Noe av det viktigste vi kan gjøre for mennesker som flykter fra krig, er å gi dem mulighet til å komme i gang med livet sitt gjennom rask bosetting, barnehage, skole, opplæring og kvalifisering, mulighet for arbeid og integrering. For at flyktningene skal slippe å sette livet sitt på vent, er det viktig at barn og unge får gå i barnehage og skole, og at unge og voksne kan gjenoppta eventuelle studier eller ta i bruk sin kompetanse i arbeidsmarkedet. Regjeringen vil innføre en ordning med midlertidig kollektiv beskyttelse for ukrainske statsborgere som søker asyl i Norge. Dette gir en raskere avklaring av status og rettigheter for dem som kommer. Flyktninger med denne tillatelsen får tilbud om bosetting med offentlig hjelp. De har rett og plikt til introduksjonsprogram og norskopplæring. Kommuner som bosetter flyktninger, mottar integreringstilskudd og tilskudd til opplæring i norsk og samfunnskunnskap. Her bruker vi et veletablert system som kommunene kjenner, og som sikrer at kommunene får dekket sine utgifter. Mitt departement har ansvar for samarbeidsavtalen om mottak og bosetting av flyktninger mellom staten – Arbeids- og inkluderingsdepartementet, Justis- og beredskapsdepartementet, Kommunal- og distriktsdepartementet og Barne- og familiedepartementet – og kommunesektoren ved KS. Denne avtalen vil vi fornye denne uken, og jeg ser fram til å undertegne denne med KS på fredag. Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, IMDi, skal bidra til at det konkrete arbeidet med å bosette flyktninger blir gjennomført, og at de blir bosatt styrt, spredt, raskt, effektivt og treffsikkert. Nasjonalt utvalg for mottak og bosetting av flyktninger bidrar under ledelse av IMDis direktør til samordnet bosetting av flyktninger og har deltakere fra både statlig og kommunalt nivå. Utvalget innkalte til et ekstraordinært møte 1. mars på grunn av forventet økt bosettingsbehov og vil følge situasjonen tett. IMDi har fått i oppdrag av departementet å gjøre nødvendige forberedelser som følge av økte flyktningankomster. Direktoratet har sendt brev til alle landets kommuner, der de oppfordres om å vurdere sin bosettings- og tjenestekapasitet, sett i lys av situasjonen. Som jeg varslet i går, tar regjeringen sikte på raskt å utarbeide en midlertidig lov for å sikre integreringstiltak i mottaksfasen for dem som blir sittende i mottak over en viss tid, i påvente av bosetting. I dette lovarbeidet vil vi også legge inn forslag om en enklere kartlegging før bosetting enn det som i dag er regulert av integreringsloven.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Det er, som representanten sier, mange som allerede er kommet. Mange av dem har kommet til mottak, mens noen bor hos venner og bekjente i private hjem. Vi skal ikke gjøre forskjell på noen. Det er viktig at alle som er her, skal få rettighetene, men også gjennomføre de pliktene som de har. Da er grunnleggende kunnskap i norsk språk og samfunnskunnskap en viktig del av det. Vi samarbeider tett med kommunene om dette, og vi skal følge situasjonen nøye. Vi skal også vurdere tiltak fortløpende for å se på dette. I utgangspunktet er det kommunene og mange frivillige organisasjoner som bistår i dette arbeidet. Jeg er veldig glad for at de ønsker det og vil samarbeide tett med dem. Bosetting og integrering skjer lokalt. Derfor er det der vi skal følge det opp, i det sporet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Nå gjør IMDi nødvendige forberedelser innenfor sitt ansvarsområde, som følge av økte flyktningankomster. De er bl.a. bedt om å sørge for raskere og nødvendig kartlegging av tilretteleggingsbehov for ukrainere – hvilke nettverk de har i Norge, og hvilken kompetanse de har. Vi er i gang med dette arbeidet og har dialog med kommunene, bl.a. gjennom møter som skal være både i morgen og på fredag, og da er det viktig at vi lytter til dem når vi ser hvor de kan ta imot. Så må jeg i og for seg dele intensjonen om at det er flyktningene vi skal hjelpe i denne situasjonen, og det skal vi følge opp, men jeg tror også at vi på en måte må se i øynene at vi kanskje er nødt til å bruke noe privat kapasitet. Det kommer an på behovet de kommende dagene og ukene.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
I spørretimen den 8. desember i fjor svarte jeg på et spørsmål som handlet omtrent om det samme, fra representanten Sve. Derfor blir svaret omtrent det samme som i desember i fjor. Det er viktig å huske at utgangspunktet for det såkalte ferjeopprøret var at det hadde vært en stigning i prisene over år. Det var i den perioden da den foregående regjeringen – høyreregjeringen hvor Fremskrittspartiet var med i deler av perioden – hadde ansvaret. I Hurdalsplattformen står det at regjeringen har som mål at takstene på ferjesambandet totalt sett skal halveres i løpet av fireårsperioden sammenliknet med nivået fra den 1. januar 2021, og videre at det er staten som skal dekke kostnadene for dette. La oss derfor ha takstnivået 1. januar 2021 som utgangspunkt for ulike sammenlikninger, slik jeg gjør i det følgende. I budsjettforslaget for 2022 la Solberg-regjeringen opp til å reversere deler av takstreduksjonen på 25 pst., som ble innført fra 1. juli 2021. Dette opplegget ville medført at man hadde fått en økning i ferjetakstene på 12,7 pst. ved nyttår. Solberg-regjeringen foreslo å bruke 483 mill. kr på å redusere ferjetakstene i sitt forslag til budsjett for 2022. Med vårt forslag til justering av budsjettet for 2022 ble ferjetakstene redusert med 11,7 pst. ved nyttår i riksveiferjedriften, og det ble lagt til rette for at fylkeskommunene kunne redusere takstene tilsvarende i fylkesveiferjedriften. Takstene er nå da 30 pst. lavere for de reisende enn nivået var 1. januar 2021. For å få til dette plusset Støre-regjeringen på med 489 mill. kr i statsbudsjettet for 2022. Med dette opplegget har vi tatt et vesentlig skritt mot å innfri målet i regjeringsplattformen om å halvere ferjeprisene i løpet av fireårsperioden. Representanten Sve har også tatt opp spørsmålet om å innføre gratis ferje til øyer og trafikksvake samband. Til dette er det satt av 30 mill. kr i budsjettet for 2022, og regjeringen vil komme tilbake til Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett om hvordan vi skal bruke disse midlene.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Både representanten Sve, undertegnede og Stortinget har hele tiden diskutert reduksjoner i ferjeprisene med utgangspunkt i 1. januar 2021. Således er også vårt ferjeløfte utformet i valgkamp, og således er også Hurdalsplattformen utformet. Vi har konkret brukt nesten 0,5 mrd. kr for å komme et skritt i retning av det målet. Det er ganske bra, og det burde også representanten Sve anerkjenne at det er. Det har ført til at vi har nærmet oss en reduksjon på 12 pst. målt mot nivået fra før nyttår i år. Det betyr at det er fortsatt noe å gjøre for at ferjeløftet skal innfris, men vi er godt i gang.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg registrerte i hvert fall at Sve nå ga oss anerkjennelse for å redusere ferjeprisene, og det synes jeg er et positivt skritt på veien. Så har jeg lyst til å kommentere at selv om jeg nok personlig kunne hatt stor glede av å se representanten Kjølmoen bade, tror jeg ikke det er et godt nok argument for ikke å holde ferjeløftene våre, som vi har tenkt å innfri.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Når det gjelder forslaget om å prioritere ny rv. 15 nå, vil jeg først bemerke at det i Nasjonal transportplan bare er navngitt prosjekter som starter opp de første seks årene av planperioden. Samtidig er det også satt av en pott med midler som ikke er fordelt de siste seks årene av perioden. Utfordringer og ambisjoner for transportkorridorene er presentert i stortingsmeldingen. Statens vegvesen skal, med utgangspunkt i de utfordringer, mål og økonomiske rammer som er omtalt i NTP, utvikle strategier og planer for nye investeringer som løser utfordringene på best mulig måte. Det er utarbeidet en KVU for rv. 15 Strynefjellet. Videre er det gjennomført en ekstern kvalitetssikring, KS1, og regjeringen la i 2018 til grunn at konsept B1, med tunnel fra Skåre til Breidalen og en arm til Geiranger, skal legges til grunn for den videre planleggingen av rv. 15 Strynefjellet. Prosjektet er ikke omtalt i NTP. Det er likevel opp til Statens vegvesen selv å vurdere hvilke prosjekter de skal sette i gang planlegging av etter plan- og byggingsloven innenfor rammene av Nasjonal transportplan. Den 8. februar i år offentliggjorde Statens vegvesen sin gjennomføringsplan for 2022–2027 for Nasjonal transportplan 2022–2033. I planen inngår det et planleggingsprogram som viser alle prosjekter som skal planlegges etter plan- og bygningsloven. Her er rv. 15 Strynefjellet omtalt i oversikten over planlegging av riksveiprosjekter for perioden 2022–2077 med forventet planaktivitet i 2024. Statens vegvesen gjør oppmerksom på at prosjekter som ligger med planoppstart etter 2022, kan både utsettes og framskyndes, og at prosjekter kan tas ut og nye kan komme inn. Strekningen er dessuten omtalt som et aktuelt prosjekt med oppstart i siste seksårsperiode. I behandlingen av Nasjonal transportplan 2022–2033 ble det fremmet et forslag om å prioritere en rekke prosjekter utover den porteføljen som lå inne i stortingsmeldingen. I tillegg har også Stortinget gitt oss i oppdrag å vurdere veiporteføljen i Nasjonal transportplan. Jeg mener det er naturlig å se disse tingene i sammenheng og også se på de veiprosjektene som et flertall støttet i merknader i stortingsbehandlingen av Nasjonal transportplan i denne gjennomgangen. Jeg vil komme tilbake til Stortinget etter at vi har foretatt den gjennomgangen. Jeg vil til slutt minne om at det ikke foreligger noen samlet enighet om Stortingets innstilling til NTP som peker på både utvidelse av antall veiprosjekter og hvordan disse skal finansieres.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg er ikke enig i at jeg ikke svarte på det, for avslutningsvis i mitt innlegg refererte jeg til at regjeringen har fått et oppdrag fra Stortinget om å gå igjennom veiporteføljen med utgangspunkt i at man skal sikre at vi når klimamålene våre og at vi har riktig innretning og riktig grense for firefeltsveier etc. I den sammenheng har jeg ved en rekke anledninger signalisert til Stortinget, og også her, at vi da vil gå igjennom disse prosjektene som det er flertallsmerknader bak, og se hvorvidt de skal inn i porteføljen, eller hvorvidt det skal gjøres omprioriteringer.
Jon-Ivar Nygård (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg vil ikke nå gi en nøyaktig tidsangivelse på det, men vi skal gi et oppdrag til Statens vegvesen på dette feltet, og så vil vi komme tilbake til Stortinget på egnet måte når det er modent.
Olve Grotle (Høyre), 2022-03-09:
«Høgre, Venstre og Kristeleg Folkeparti la inn rv. 15 Strynefjellet(ny tunnel) i sitt framlegg til NTP, med 500 mill. kr til oppstart i første periode. Arbeidarpartiet, Senterpartiet og andre parti har òg sagt at dei støttar prosjektet med oppstart i første periode. I Loen den 11. februar 2022 opplyste Statens vegvesen at planlegginga først skal starte opp i 2025. Det er for seint til å kome i gang med tunnelbygging i første periode av NTP. (ny tunnel) Vil statsråden nå sørge for at planlegginga kan framskundast, slik at tunnelbygginga kan kome i gang i første periode?»
Olve Grotle (Høyre), 2022-03-09:
Eg er klar over den saksgangen som statsråden har gått igjennom, og at Strynefjellet ikkje reint faktisk er nemnt ved namns nemning i NTP-en. Eg er også klar over at skal ein setje i gong planlegging, må det kome av eit anna grunnlag ut frå dei rammene som Statens vegvesen sjølv har, og ikkje minst eit signal frå statsråden, om ein skal kunne komme i gang med bygginga innan første periode i er i ferd med å løpe ut. Den gjennomgangen som statsråden hadde, er i grunnen berre ein gjennomgang av dei faktiske forholda og korleis praksis og regelverk er. Men spørsmålet, om statsråden vil gje eit signal til Statens vegvesen om å framskunde dette slik at ein kan starte bygginga i første periode, har statsråden ikkje svart på. Difor spør eg igjen: Vil statsråden ta initiativ til at ein kan framskunde planlegginga slik at bygginga kan skje i første periode?
Olve Grotle (Høyre), 2022-03-09:
Kan statsråden seie kva tid vi da vil kunne få eit meir konkret svar som nettopp går på om ein kan framskunde planlegginga av rv. 15 Strynefjellsveien?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-03-09:
Jeg vil også begynne med å gratulere statsråden med posisjonen som statsråd innenfor et felt som han kjenner veldig godt. Det er jo ikke noe overgangstid, så da er spørsmålet: «Den siste uken har vist at energipolitikk også er sikkerhetspolitikk. Regjeringen har satt ned en energikommisjon som hovedsakelig skal se på nasjonale forhold i energipolitikken, men som ikke skal legge vekt på hvordan vår energipolitikk her hjemme påvirker landene rundt oss. I lys av det nye sikkerhetssituasjonen i Europa, er det aktuelt for statsråden å utvide mandatet til energikommisjonen til også å vurdere norsk energipolitikks påvirkning på sikkerhetspolitikken i Europa?»
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-03-09:
Jeg takker for et grundig svar. Jeg er helt enig i at det er et veldig bredt mandat og spekter som man må se på – og det gjøres, det er ikke noen tvil om det – og særlig hvordan den nye situasjonen påvirker markedene hos oss. Det er egentlig bare ett perspektiv som jeg vil be om å få litt tydeligere svar på. Det dreier seg ikke bare om hvordan dette påvirker norsk energipolitikk eller vårt system, men om at vi nå har et Europa som aktivt skal avslutte sin avhengighet av russisk gass. Vil det da være i energikommisjonens mandat hvordan Norge mest aktivt kan bidra til at Europa klarer å avslutte denne avhengigheten så raskt som mulig, at det er en proaktiv vilje, og hvordan vi kan bidra til å gjøre det?
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-03-09:
Det kan jo også bli politiske uenigheter her, bl.a. en diskusjon om hybridkabler og overføringskabler, som vil være en del av dette. Det siste spørsmålet gjelder det som kommisjonen også må ha med seg, som er de klimamålene som vi samtidig skal nå. FNs klimarapport fra forrige uke viser at alvoret er enda større enn det som har vært rapportert tidligere. Nå har vi en diskusjon om utslippskutt på sokkelen. Mitt spørsmål blir egentlig ikke hvordan det skal gjøres, men om statsråden holder fast ved at vi skal nå de forpliktelsene vi har levert inn, både med klimaavtalen med EU og det vi har meldt inn overfor FN, og også det som ligger i Hurdalsplattformen, og vedtaket i Stortinget om 50 pst. reduksjon på sokkelen og 55 pst. reduksjon i den norske økonomien.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Aller først: Tusen takk for gratulasjoner, både fra representanten Elvestuen og presidenten. Det setter jeg stor pris på. Bakteppet som nå utspiller seg, er meget dramatisk. De siste ukene har vi sett at den kritiske og svært bekymringsfulle situasjonen i Ukraina i stor grad påvirker energimarkedene. Krigen har allerede gitt utslag på energi- og kraftprisene, både i Europa og i resten av verden. Det er ingen tvil om at både kraftsystemet vårt og nasjonale forhold i energipolitikken påvirkes av forhold i landene rundt oss. Det vil vi legge til grunn for enhver analyse vi kommer til å ta om kraftmarkedet og energipolitikken i tiden framover. Vi er i tett kontakt med våre naboland, venner og allierte om energisituasjonen, og Norge har, som representanten Elvestuen også vet, tradisjonelt et godt energisamarbeid med landene i EU, og med Storbritannia og USA. Vi opplever nå at dette egentlig er sterkere enn noen gang. Tillit betyr faktisk mye. Situasjonen vi står i, viser også hvor viktig det har vært med godt samarbeid over tid. Dette er noe regjeringen selvfølgelig vil videreføre. Regjeringen har oppnevnt en energikommisjon med et bredt mandat. Overordnet skal energikommisjonen vurdere hvordan Norges kraftforsyning på lang sikt vil påvirkes av energimarkedene i rask endring. Tillit mellom land i den forbindelse og hvordan en også vurderer det sikkerhetspolitiske aspektet, vil selvfølgelig komme til uttrykk i den typen vurderinger. Vi skal også se på perspektivet for forbruksutviklingen av kraft og det realpolitiske potensialet for ny samfunnsøkonomisk lønnsom kraftproduksjon. Kommisjonen skal også se på perspektivet for forsyningssikkerhet og sentrale interessemotsetninger i energipolitikken. En av hovedoppgavene til kommisjonen vil være å vurdere hva som er de grunnleggende dilemmaene i norsk energipolitikk fram mot 2030 og 2050, og hvordan ulike politiske valg kan påvirke den langsiktige utviklingen i norsk kraftforsyning. Disse vurderingene skal bl.a. skje på grunnlag av et oppdatert faktagrunnlag fra evalueringen av kraftsituasjonen i 2021 og 2022. Jeg mener mandatet på en egnet måte dekker energipolitiske hensyn vi vil stå overfor i tiden som kommer, og hvordan dette slår ut i den dramatiske situasjonen vi nå befinner oss i. Som representanten Elvestuen er inne på, vil erfaringen vi nå gjør oss i den dagsaktuelle situasjonen i Europa, også påvirke hva som vil være viktige energipolitiske tema framover. Jeg ser derfor ikke for meg behovet nå for å endre mandatet til energikommisjonen. Mandatet dekker bredt og tar opp flere av de viktigste dilemmaene vi nå står overfor.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg er enig med representanten Elvestuen i at Norges opptreden i den situasjonen vi nå befinner oss i, betyr veldig mye. Vi skal være forutsigbare, langsiktige og troverdige energileverandører til Europa, slik at de, i den grad de får muligheten til det nå, løsriver seg fra avhengigheten knyttet til den ekstreme situasjonen i Ukraina og opp mot russiske energileveranser. Stabilitet og tillit er helt vesentlig, og det å se det bildet i sammenheng med hvordan energimarkedene vil utvikle seg i tiden framover, er allerede innenfor energikommisjonens mandat. Så jeg mener det vil være naturlig at energikommisjonen vurderer sikkerhetsbildet i Europa, hvordan vi også skal tilnærme oss den situasjonen. Jeg mener det er et veldig betydelig politisk ansvar å ta for å bidra til at Europa kan løsrive seg fra den avhengigheten som er knyttet til Russland.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg er egentlig glad for spørsmålet, for jeg har lyst til å stadfeste veldig tydelig i en veldig alvorlig situasjon at klimaforpliktelsene som Norge har påtatt seg, og det som står i Hurdalsplattformen, står fast. Vi skal kutte klimagassutslippene med 55 pst, og vi skal kutte utslippene fra norsk sokkel med 50 pst. Det gir oss en mulighet i det bildet som foreligger nå, både til å utvikle ny industri knyttet til flytende havvind og ikke minst produsere mer fornybar energi i tiden framover. Nå har vi akkurat startet opp med Sørlige Nordsjø II og valgt en løsning med kraft til land. Det synes jeg er riktig, og så skal vi utvikle det havvindpotensialet på en god måte. Vi får straks en utredning om strømnettet i tilknytning til det. Det viktigste bidraget vi kan gjøre nå som nasjon og en betydelig energileverandør til Europa, er å være troverdig i de spørsmålene vi allerede har forpliktet oss til. Det er å være en troverdig leverandør av gass i fortsettelsen, samtidig som vi fortsetter det gode elektriske samarbeidet, for å bruke det uttrykket, når det gjelder kraftutveksling osv.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2022-03-09:
Organisasjonene i jordbruket inngikk en klimaavtale med regjeringen Solberg i juni 2019, og jordbruket var blant de første næringene i Norge som inngikk en slik avtale. Der er det satt mål om at utslippene skal reduseres, og opptaket av karbon skal økes tilsvarende 5 millioner tonn CO 2 for perioden 2021–2030. Klimaavtalen med jordbruket ligger til grunn også for denne regjeringen, og i Hurdalsplattformen presenterer vi en ambisiøs klimapolitikk, og vi vil innføre konkrete mål for utslippskutt for hver enkelt sektor og næring i Norge. Klimasatsingen i jordbruket er viktig. Det skal arbeides for reduserte utslipp og for å øke lagringen av karbon, samtidig som det ikke skal gå ut over matproduksjonen. Norsk jordbruk skal produsere det forbrukeren etterspør, som det er grunnlag for å produsere i Norge. Et viktig prinsipp er derfor å redusere utslipp per produserte enhet. Da blir klimakalkulatoren viktig. Det var jordbruket selv som initierte arbeidet med klimakalkulator, og utviklingen av kalkulatoren startet allerede i 2016. Hele bredden av landbruksnæringen står bak klimakalkulatoren, med eiere fra både samvirkene og det private. Hensikten med klimakalkulatoren er at bonden skal få oversikt over utslipp på sin gård og hvilke muligheter som finnes, både for å redusere utslipp og for å binde karbon, gjennom ulike valg i driften. Klimarådgivning er viktig når bonden tar i bruk klimakalkulatoren, og gjennom de regionale miljøprogrammene i jordbruksavtalen er det nå utviklet en tilskuddsordning for at bonden kan søke tilskudd for å få gjennomført klimarådgivning på nettopp sin gård. Målet er at så mange norske bønder som mulig tar i bruk i kalkulatoren og får gode råd om hva som er gode klimatiltak på sin gård. Og ja, det er rett som representanten Bjørlo sier; det er større utslipp fra noen produksjoner enn fra andre. Sånn vil det også fortsatt være, og den ene typen produksjon skal ikke utelukke den andre. Klimakalkulatoren skal først og fremst være et verktøy for at bonden skal kunne gjøre gode valg på sin gård, sånn at utslippene fra produksjonen på gården blir lavest mulig. Hensikten med kalkulatoren er altså ikke å sette ulike produksjonsformer opp mot hverandre. Avslutningsvis må jeg understreke betydningen av at jordbruket får dokumentert effekt av de tiltak som faktisk gjennomføres i jordbruket, og som faktisk virker. Da er en sånn klimakalkulator et svært viktig verktøy.