Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2004-06-14:
I Dokument nr. 8:54 skisseres Fremskrittspartiets oppskrift for en målrettet og helhetlig kriminalitetsbekjempelse. Partiets "helhetlige" kriminalpolitikk får plass på i underkant av åtte A4-sider. Godt gjort, vil man kanskje kunne si - om tiltakene hadde hatt en slik bred justispolitisk tilnærming som overskriften skulle tilsi. Men forslaget er langt fra helhetlig, slik det også har vært framholdt av de andre som har hatt ordet i debatten så langt. Forslaget inneholder ingenting om forebygging, og heller ikke noe om kriminalomsorg og ettervern. Å kalle forslaget for "helhetlig" er derfor på grensen til det parodiske. Det er en avgjørende samfunnsoppgave å sikre trygghet og sikkerhet for den enkelte innbygger. I de årlige budsjetter viser de ulike politiske partiene hvordan vi vil sikre dette gjennom prioriteringer både mellom og innenfor de ulike budsjettkapitler. Kristelig Folkeparti erkjenner at vi har kriminalpolitiske utfordringer som må løses for å opprettholde Norge som et trygt og godt samfunn for landets innbyggere. Vårt mål er klart: Justispolitikken skal sikre rettsstaten og innbyggernes trygghet. Men utfordringene løses ikke ved enkle grep og ensidig vektlegging av politi og straff, slik Fremskrittspartiet gjør seg til talsmann for gjennom dokumentforslaget. En målrettet og helhetlig kriminalpolitikk forutsetter en dybdeforståelse av årsakene til kriminalitet. Virkemidler og tiltak må utformes på bakgrunn av innsikt i kriminalitetens kompleksitet. Forslaget vitner ikke om at Fremskrittspartiet har en slik tilnærming. Skal kriminalitetspolitikken være helhetlig, er det nødvendig å ha fokus på forebyggende arbeid og ettervern. Slike tiltak gjør noe med årsakene til kriminalitet, og bidrar dermed til et tryggere samfunn for alle. Politiet skal forebygge og bekjempe kriminalitet, noe som er avgjørende for folks trygghetsfølelse. Effektive domstoler skal sikre rask og riktig reaksjon overfor dem som bryter loven. Balanse og god flyt i straffesakskjeden øker straffens preventive virkning. Dette letter også situasjonen for tiltalte og ofre som venter på en avklaring. For Kristelig Folkeparti er det viktig å understreke at kriminalpolitiske tiltak må rettes inn både mot forebygging og håndhevelse av samfunnets regler. Regjeringen har iverksatt en rekke tiltak de senere årene for å forebygge kriminalitet. Forbedrede etterforskningsmetoder er utviklet, og iretteføringen er kvalitetsmessig høynet. Det er også lagt ned en betydelig innsats for å styrke kompetansen til politiet og annet personell som skal bekjempe kriminalitet. Politirollen er i en stadig utvikling for å møte de utfordringer som kriminaliteten og de kriminelle gir samfunnet. Blant annet har politiet i stadig sterkere grad lagt vekt på å kartlegge problemområder og legge sin innsats opp etter dette. Det problemorienterte politiarbeidet er styrket - og det er bra! I de senere år er det vedtatt en rekke lovendringer som har som formål å motvirke de problemer som forslagsstillerne tar opp. Jeg kan f.eks. nevne nye regler om inndragning av utbytte, utvidet bruk av ekstraordinære etterforskningsmetoder, lovtiltak for å beskytte aktørene i straffesaker mot trusler og represalier osv. Det arbeides også allerede med flere av de forslag som foreslås i Dokument nr. 8:54. Jeg tillater meg dessuten å minne om at politiet i revidert nasjonalbudsjett er prioritert med ressurser, slik at det bl.a. gis mulighet til å ansette nyutdannede politistudenter i ledige stillinger tilsvarende 180 årsverk. Kristelig Folkeparti er enig med Fremskrittspartiet i formålet bak dokumentforslaget: En helhetlig og målrettet kriminalpolitikk er nødvendig for både folk og land. Problemet er bare: Forslaget fra Fremskrittspartiet bidrar ikke til at vi når målet. Derfor støtter ikke Kristelig Folkeparti noen av de framsatte forslag.