Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2012-06-15:
Det anerkjente fagbladet The Economist spurte i fjor 800 ledende eksperter og forvaltere hvordan de trodde 24 ulike scenarioer ville påvirke den globale økonomien. Det var bare ett scenario som ble vurdert som positivt og sannsynlig, og det er at Internett og sosiale medier er en katalysator for rask politisk og økonomisk forandring. Takten i den digitale revolusjonen vi opplever nå, er ifølge forskerne vesentlig raskere enn takten i den industrielle revolusjonen. Regjeringen fører derfor en offensiv politikk for at vi skal utnytte fordelen ved digitalisering, til nytte for innbyggere, næringsliv og offentlig sektor. I går var jeg i denne salen og diskuterte lKT-havarier, altså det som kan gå galt. Men det store bildet er at vi har gjennomført en rekke IKT-investeringer vi kan være stolte av. Bare den siste uken har både Nav og Mattilsynet fått internasjonale anerkjennelser for sine løsninger. For eksempel sendes flertallet av pensjonssøknader nå inn og behandles digitalt. Behandlingstiden er for mange redusert fra måneder til minutter. Den automatiske frikortløsningen har frigjort mye arbeidstid i det offentlige og forenklet hverdagen for innbyggerne. Altinn hadde noen utfordringer i noen dager i vinter, men har først og fremst vært en stor suksess og er enormt viktig som forenklingstiltak for næringslivet. Elektronisk resept sparer tid og penger og det rulles nå ut i hele landet, men ikke minst sikrer det kvaliteten når medisiner foreskrives. I april la regjeringen fram digitaliseringsprogrammet. Programmet beskriver hvordan vi vil fulldigitalisere forvaltningen og sørge for at Norge er i front internasjonalt. Den digitale kommunikasjonen skal være hovedregelen, og vi endrer lover og forskrifter for å legge til rette for det. For næringslivet er momsinnberetningen et eksempel på nettopp det. Vi videreutvikler fellesløsningene, bl.a. elektronisk ID, og vi får på plass nye løsninger for bl.a. kontaktinformasjon og meldingsboks, som kan brukes på tvers av sektorer. Kombinert med felles arbeid vil det skje viktig arbeid innenfor hver enkelt sektor. Nav står foran den største IKT-drevne modernisering i norsk virksomhet noen sinne. Helseministeren vil legge fram en egen stortingsmelding om IKT i helsesektoren. Skatteetaten og Lånekassen vil bygge på sine sterke posisjoner som ledende IKT-bedrifter i staten – eksemplene er mange fler. Vi arbeider for at kommunene skal kunne samordne seg og ta del i det arbeidet som staten nå går i gang med. Digitaliseringen i offentlig sektor er viktig i seg selv. Vi sparer penger, og det skaper en enklere hverdag for innbyggere og næringsliv, som har vent seg til nettløsninger på andre områder. Men en ambisiøs politikk for digitalisering av det offentlige gir også næringslivet et konkurransefortrinn, fordi de da kan være tidlig ute internasjonalt med nye måter å løse oppgaver på. Norge har de beste forutsetninger for å få dette til. Nordmenn flest er digitalt modne og har tillit til bruk av ny teknologi. Å være på nett er først og fremst en fordel for den enkelte, fordi nettet i stadig større grad blir nøkkelen til det sosiale og økonomiske livet. Men i tillegg gjør det Norge til et attraktivt land for bedrifter som vil være langt framme i å erstatte gamle tilbud med nye digitale tilbud, akkurat slik forvaltningen nå gjør. I løpet av året vil jeg legge fram en strategi for hvordan Norge kan legge til rette for at IKT kan stimulere verdiskapingen i Norge – Norges digitale agenda. Den vil inneholde noen av de grunnelementene som da må være på plass: bredbånd, kompetanse, forskning og digital deltakelse. Den vil dessuten peke på noen enkeltområder som står foran en digital revolusjon, og hvordan statens politikk kan bidra til en utvikling som gavner hele samfunnet.