trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-06-16:
Det er opplagt viktig at alle lovar og reglar knytte til det enkelte arbeidsforhold er godt opplyste, og at det er enkelt å følgje opp. I denne saka kan det vere grunn til å minne om eit faktum – at ein politikar faktisk ikkje er ein arbeidstakar, men har eit tillitsverv. I seg sjølv vil det vere naturleg at det bør medføre eit endå større ansvar når det gjeld å setje seg inn i dei gjeldande reglar som er knytte til nettopp dette vervet. Lovverket for politikarløningar og etterløn byggjer opp under prinsippet om løn i oppseiingstid, med unntak av om ein fell inn under karantenereglar. Ein må kunne føresetje at regelverket for avkorting av utbetalingar og krav til kontroll blir følgde. Ifølgje både kommuneloven, stortingsgodtgjørelsesloven og reglement for politisk leiing skal fråtredingsytinga forkortast opp mot eventuell anna inntekt. Det er alltid mogleg å drøfte om praktiseringa og etterlevinga av det eksisterande regelverket kan bli betre. Noko kan gjerast med betre rettleiing og klargjering av retningslinjer og føreset ikkje nødvendigvis endringar i regelverket. Det skal vere god kontroll med bruk av offentlege midlar. Det inneber sjølvsagt òg moderate ordningar for politikarløningar. Framstillinga i dette representantforslaget kan få det til å verke som om eksisterande lovverk er mangelfullt, men ettersom fleire av aspekta i dette forslaget allereie er varetekne av lov, ser vi i Høgre ikkje behov for ytterlegare endringar no. På den bakgrunn støttar vi heller ikkje dette forslaget.
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-06-16:
Då eg innleia, sa eg at det er opplagt viktig at alle lovar og reglar knytte til det enkelte arbeidsforholdet, er godt opplyste og enkle å følgje. Eg trur kanskje det er der vi skal starte. Vi skal starte med at vi sørgjer for at det er enkelt å følgje opp, anten ein er Jørgen Hattemaker eller såkalla kong Salomo. Eg er heilt einig i at det skal vere likskap for loven. Det er heilt opplagt, og det skal vi alltid streve etter. Men eg meiner òg at det i denne saka blir framstilt som om det er svakare sanksjonar, og at det er absolutt opplese og vedteke. Eg meiner at den framstillinga ikkje er riktig. Ettersom fleire av aspekta i forslaget påviseleg allereie er varetekne i loven, ser vi ikkje behov for ytterlegare endringar akkurat no. Men som sagt: Vi skal sjølvsagt streve etter at lovar og reglar både skal vere enkle å følgje, og at det skal vere gode kontrollmekanismar. Dei relevante delane av regelverket som gjeld for etterlønn til politikarar, er tilstrekkelege for å kunne sikre korrekte utbetalingar, og det har òg vore gode kontrollmoglegheiter. Men som statsministerens kontor har opplyst, har dei sagt at dette burde ha vore klarare i rettleiinga i handboka for politisk leiing og i skjemaet for å søkje om fråtredingsytingar. Det er det opplagt at nokon skal gripe fatt i, og det vil vere noko ein grip fatt i, og det er uttala frå statsministerens kontor at ein ønskjer å sjå på dette. Vi ser positivt på initiativet frå komiteen si side, at kontoret ønskjer å få klargjort dette. Det er viktig. Avslutningsvis har eg lyst til å seie at når det gjeld urettvis utbetaling generelt, må vi ikkje få det til å verke som om desse utbetalingane er moglege utan at dei blir følgde opp som ei strafferettsleg sak. Det er heilt opplagt at det i dei sakene der det er ei urettvis utbetaling, ikkje skal vere mogleg å gjere seg rik på fellesskapet si rekning.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-16:
Dette er andre gangen på to uker at vi diskuterer politikerlønninger, etterlønnsordninger og særordninger som politikere har, og der det er ganske dørgende stille fra stortingsflertallet. Det er denne forsamlingen som vedtar landets lover, som vedtar ordninger for andre mennesker som mister jobben av ulike grunner, og som også vedtar kontrollordninger, som er mye strengere og har mye hardere konsekvenser f.eks. for folk som får sine ytelser fra Nav når de har mistet jobben. Fra SVs side mener vi at det ikke skal være forskjell på folk. Jeg er helt enig med saksordføreren når hun sier at dette handler om tillitsverv, og at det faktisk krever et større ansvar. Det har jo vært nok saker det siste året som viser at dette ikke har fungert. Er det etablert kontrollrutiner? Ja, de finnes i hvert fall på papiret, men blir de brukt? Til nå har det jo vært media som har avslørt flere av disse sakene, og som ikke hadde blitt avslørt hvis ikke media hadde kontrollert det. Hvordan er det med dem som får sine penger fra Nav? Der er det slik at hvis man må ha økonomisk inntektssikring ved arbeidsløshet, må man levere inn et meldekort. På det meldekortet står det klare advarsler om at feil kan medføre straffeansvar. Jeg har snakket med mange som opplever at det er en slags forhåndsdømming, at de blir utsatt for mistanke om at de her liksom er ute etter å jukse, mens det ikke er sånne advarsler knyttet til etterlønnsordninger eller andre godtgjørelser som politikere får når de av ulike grunner trer ut av sine stillinger. Det har vært saker nå som også har omhandlet ytelser på kommunalt nivå, og der blir det påpekt at også kommunen har ansvaret for dette. Ja, det er det, men det hadde nok ikke nyttet hvis man hadde gått til Nav og sagt at her burde jo Nav visst at disse reglene ikke var sånn, og ikke innvilget. Nei, der får man beskjed om at man har ansvaret sjøl for å finne ut av veldig kompliserte regler i en veldig kritisk situasjon. Så det er behov for å gå gjennom dette. Jeg skjønner at det kan være litt ulike meninger om hvor vi skal ende, men jeg vil gjerne spørre de andre partiene her om de faktisk mener at det skal være forskjell på politikere og andre som mister jobben, og som av ulike grunner trenger inntektssikring framover. Hvis man mener det, synes jeg man skal si det klart. SV er dypt uenig i det. Da vil jeg ta opp forslaget fra SV.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-16:
Det siste statsråden sa, var «for å sikre bedre etterlevelse». Betyr det at statsråden mener at det er for dårlig etterlevelse av regelverket i dag?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-16:
Men statsråden har vel noen tanker om hvilke prinsipper som bør legges til grunn når det gjelder f.eks. en revidering av karanteneloven. Er det slik at statsråden mener at vi kan fortsette med at sanksjonene i karanteneloven er mye svakere enn sanksjonene overfor mennesker som har behov for ytelser til livsopphold på Nav?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-16:
Spørsmålet om rettferdighet i slike saker er jo et politisk spørsmål, og statsråden er jo både statsråd og politiker, så det må vel gå an å ha et synspunkt på et verdimessig standpunkt som dette. Er statsråden enig i at det skal være strengere sanksjoner for vanlige folk som går på Nav, og strengere kontrollrutiner for de ytelsene som de får, enn for politikere som får samme type ytelser, men bare gjennom andre ordninger? Er det rimelig at det er strengere for de andre enn for politikerne?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-16:
Jeg har bare behov for å følge opp dette litt. Ja, det er riktig at det er noen saker som er påtalt, men det er andre som ikke er det. Det handler også om den saken vi behandlet i forrige uke som gjaldt karantenereglene, der det er åpenbart at folk f.eks. oppretter fiktive selskaper der det ikke er aktivitet i det hele tatt. Sanksjonene knyttet til dette i systemet er veldig svake, og det er helt urimelig at det skal være svakere sanksjoner for dette enn for feilutbetalinger fra Nav. Det er også helt urimelig når man går på Nav og får beskjed om at man selv har ansvaret for å ha satt seg inn i regelverket, mens når det er politikere som har slike ordninger, så får man beskjed om at det var kommunen som skulle ha skjønt at dette var feil – fordi det står i kommuneloven. Det må være likt. Det skal ikke være forskjell på Jørgen Hattemaker og kong Salomo. Det er det dette forslaget går ut på, og jeg forventer at Stortinget mener det. Vi er folkevalgte. Vi er altså valgt av folk, og da kan ikke vi lage ordninger for oss sjøl som både fungerer mildere, har mildere sanksjoner, og som har rausere ordninger og mindre streng oppfølging enn det vi har for andre mennesker i dette landet som er i en tilsvarende situasjon, altså at de ikke lenger har den inntekten som de før hadde. Jeg ser fram til disse endringene, og jeg håper på et litt større engasjement fra mine medrepresentanter og kanskje også fra presidentskapet, som har valgt å ikke ha noen synspunkter på dette. Jeg synes det er ganske oppsiktsvekkende at man ikke har prinsipielle synspunkter på så prinsipielt viktige saker.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-16:
Det saksordføreren nå tar opp, er jo forslag som ble stemt ned i Stortinget i forrige uke, der vi ba om at kontrollmekanismene for disse ordningene skulle være de samme som for andre, altså legges til Nav. Vi mener det skal være overtredelsesgebyr på etterlønnsordningen, og at man må betale tilbake godtgjørelse man har fått urettmessig. Sånn er ikke regelverket i dag. Det sikrer ikke det. Det er ganske langt igjen før det er likhet i dette regelverket, og jeg håper inderlig at et flertall i disse utvalgene som settes ned, er villig til å se det – og at det ikke blir som med etterlønnsordningen, der man plasserer avgåtte politikere i en ordning som skal kontrollere andre avgåtte politikere. Det er kontrollen som foregår. Det ville kanskje ikke vært sånn på Nav – at man setter inn andre som har vært på Nav før, til å sitte og kontrollere vedtakene. Det bør jo være helt uavhengige instanser som foretar kontrollene, og ikke media som skal avsløre disse sakene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-16:
Det burde være flertallet i salen også. Hva er det vi vet både om tida vi lever i nå, og om det som kommer? Det er at det trengs mer utdanning over hele landet, og at det må bli mulig å ta utdanning mange flere steder, opp gjennom hele livet – også mens man er i arbeid. Derfor er det så ødeleggende når steder som Nesna blir lagt ned, i et område der det er skrikende behov nettopp for den utdanningen som foregår på denne institusjonen. Representanten Willfred Nordlund fra Senterpartiet nevnte at det er behov for mange flere desentraliserte og fleksible tilbud, men når det blir brukt som et argument for å legge ned et velfungerende studiested som det er bruk for, blir det jo skummelt for utdanningsinstitusjonene utover landet å utvikle slike tilbud. Det er også stikk i strid med det vi trenger. Vi trenger vesentlig mye mer av dette, og det må ikke brukes som en trussel at hvis man driver med dette, blir man kanskje nedlagt. Det er det som kan skje nå. I mitt fylke, Hedmark, og jeg får ta med Oppland også, er det skrikende behov for mer desentralisert utdanning, og jeg oppfordrer så sterkt jeg kan Høgskolen i Innlandet til å drive med det og bli gode på det. Men dette er jo et skremmeskudd overalt – hvis det er sånn det skal funke. Det er på alle måter feil at man har tatt denne beslutningen, og da må man i hvert fall ikke nå gjøre den feilen at man avhender denne bygningsmassen, som kan og bør være et utgangspunkt for å sikre bedre og mer utdanning i dette området, som trenger det. Hoveddelen kan kanskje komme fra det området man er i, men det er også sånn at veldig mange kan tenke seg å reise til tilbud på f.eks. Nesna framover. Jeg oppfordrer virkelig stortingsflertallet til å bli med flertallet i komiteen og stemme for disse forslagene og sikre at denne muligheten ikke rives bort – også fordi, som det ble sagt, fylkeskommunen, staten, kommunen og andre aktører nå er inne for å forsøke å finne gode bruksmuligheter for dette framover, der utdanning sjølsagt er en viktig bit av det. Til slutt: Ja, det har vært mange fusjoner i høyskolesektoren. Når man inngår avtaler der man for å være med på en fusjonering blir lovet vekst og utvikling på et studiested og det ikke blir realisert i ettertid, tror jeg det også er et viktig lærepunkt for dem som tenker på slikt framover. Jeg og SV mener at vi trenger en mer desentralisert struktur framover, og at vi ikke skal sentralisere alt, slik regjeringen gjør.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-16:
Det er ikke noen tvil om at nedleggingen på Nesna får alvorlige, negative ringvirkninger, og som gjør det vanskelig for området, som absolutt trenger utdanning framover. Og nå gjør statsråden et poeng av Statsbyggs rolle i denne saken, og at det er helt umulig. Da kan det kanskje være interessant å høre om statsråden mener at det også hadde vært en fornuftig rolle for Statsbygg å ha i sin portefølje at den store bygningsmassen som staten eier rundt omkring i landet, også kunne vært brukt regionalpolitisk og distriktspolitisk for å hjelpe til med det. Eller kan statsråden peke på hvilke andre virkemidler staten rår over som det kan være aktuelt å bruke i et slikt fellesskap, der man kan få til i hvert fall det som er mulig ut fra den vanskelige situasjonen de står i?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-16:
Det er et skrikende stort behov for flere muligheter til høyere utdanning veldig mange steder i landet. Det betyr at strukturen må være mer desentralisert. Jeg vil minne statsråden om – sjøl om det ikke er hans konstitusjonelle ansvar – at det er staten som har ansvar for høyere utdanning, og derfor blir jo det som staten gjør i slike saker som dette, viktig for hvordan dette skal foregå. Statsråden velger å peke på fylkeskommunens regionale midler når han sier hvor det skal være mulig å hente penger til å gå inn i et slikt samarbeid – jeg vet ikke om han mente å overta byggene eller hva han egentlig tenkte på. Det er altså midler som denne regjeringen har halvert i sin stortingsperiode, det er mye mindre midler der nå. Det har riktig nok kommet inn litt i krisepakken, men det monner ingen ting til slike store løft som dette er. Jeg hører at det nå er veldig mange som har forstått at vi trenger å få studiemulighetene mye nærmere folk – på veldig mange områder og også kombinert med arbeid mange steder. Jeg hadde et møte med studiesentrene som driver mye av den desentraliserte utdanningen rundt i hele landet– jeg har sjøl vært engasjert i dette siden i 1989, så jeg har litt erfaring. Fremdeles sliter disse med manglende statlig finansiering på de koordineringsfunksjonene som må til for å kunne finne ut hva slags utdanning som trengs i de ulike regionene, og hva slags utdanningsmuligheter som finnes – det å klare å kombinere dette inn i lokaler der det er mulig å drive desentralisert, og også samlingsbasert, utdanning. I morgen skal vi behandle kommuneøkonomien. Der fremmer SV et forslag om at vi må få på plass en statlig finansiering av koordineringsfunksjonene rundt omkring slik at vi får sikret at både bedrifter, offentlig sektor og mennesker over hele landet får god tilgang på kompetansen de trenger gjennom hele livet. Det er en meget viktig investering vi kan gjøre, og det er meget viktige virkemidler som vi bør få på plass. Vi bør sørge for at de utdanningsinstitusjonene vi har, ikke sentraliserer slik at studiestedene forsvinner, for de er veldig gode campuser for dem som skal studere på heltid, og gir mulighet for å fasilitere dem som skal studere med desentralisert fleksible studier og ha samlingsbasert undervisning. Så det er veldig avgjørende at man nå ikke ødelegger denne strukturen enda mer enn man allerede har gjort.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2020-06-16:
Dette er ikke første gang vi drøfter studiestedet Nesna i denne salen, men som oftest har det vært i regi av utdannings- og forskningskomiteen. I dag er det ikke studietilbud vi skal ta stilling til, men disponeringen av bygningene. I dette representantforslaget ber forslagsstillerne om at Nord universitets lokaler på Nesna blir stilt til rådighet for ny aktivitet i forlengelsen av den dialogen regjeringa har med lokale og regionale aktører om ny bruk knyttet til innovasjons-, forsknings- eller utdanningssektoren. Videre ber forslagsstillerne Stortinget sørge for at regjeringa stiller i bero spørsmål om leieforhold med konkurrerende bruk og potensiell avhending av bygningsmassen som Nord universitetet i dag leier, i en toårsperiode, for å gi tid til å fullføre det pågående omstillingsarbeidet. Komiteen viser i innstillingen til brev fra statsråden av 23. mars 2020 der det slås fast at Campus Nesna er i statlig eie og forvaltes av Statsbygg. Lokalene fristilles som en konsekvens av at Nord universitet har besluttet å avvikle Nesna som studiested fra august 2020. Statsbygg har fått i oppdrag å undersøke om det er annet statlig behov for eiendommen. Dersom det ikke er tilfellet, skal eiendommen normalt selges i tråd med instruks om avhending av statlig fast eiendom. Statsråden presiserer i sitt brev at ettersom lokalene på Nesna ikke skal fraflyttes før i august 2022, burde det være god tid til å vurdere eventuelle nye statlige funksjoner som kan innplasseres i lokalene. Komiteens innstilling fremmes av Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, som tilrår at Stortinget gjør vedtak i tråd med det forslagsstillerne ber om. Jeg regner med at de respektive partiene vil redegjøre for sine standpunkter. Fra Høyres side vil jeg understreke at vi håper at Nesna i samarbeid med Nord universitet, fylkeskommunen og andre aktører, både private og offentlige, klarer den omstillingen som lokalsamfunnet nå står overfor. Behovet for gode utdanningsmuligheter og kompetansebygging er like viktig på Helgeland som i andre deler av landet. Jeg håper at man lokalt lykkes med å finne nye muligheter og modeller for det. Jeg har merket meg at Arbeiderpartiets merknader fra kommunalfraksjonen ikke stemmer overens med den konklusjonen fraksjonen trekker etter at saken har vært til uttalelse i deres utdanningsfraksjon. Om Arbeiderpartiet her rir to hester, eller om det er et forsøk på en ny utdanningspolitisk omkamp, vil debatten forhåpentligvis vise.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2020-06-16:
Jeg tror også på utdanning og utdanningsmuligheter i alle deler av landet, men det ligger ikke til dette komitéområdet verken å opprette eller å nedlegge universitetsstudier, som man tidvis kan få inntrykk av i denne debatten. Arbeiderpartiets representanter i komiteen skriver i en merknad at de «har vært tydelige på at universitetslokalene verken bør selges eller tillates å gradvis forringes eller avvikles». Det er, slik jeg oppfatter det, en sannhet med store modifikasjoner, ettersom Arbeiderpartiet har stått for minst to ulike syn i denne saksinnstillingen. Høyre er også opptatt av at Nesna skal lykkes i omstillingen, og at Nesna-samfunnet og regionen skal få gode utviklingsmuligheter. Men så lenge bygningene er i statlig eie og forvaltes av Statsbygg, og de ikke finner at det er annet statlig behov for lokalene, finner vi det naturlig at en følger vanlig prosedyre knyttet til avhending av statlig eiendom. Bygningene skal heller ikke fraflyttes før i 2022. Det burde gi noe tid for andre aktører til å områ seg. Verken Nord universitet eller Statsbygg er tjent med å finansiere et tomt bygg. Når det er sagt, håper jeg, som jeg også sa i mitt første innlegg, at Nesna-samfunnet, sammen med utdanningsaktørene, næringslivet og arbeidslivet og andre i offentlig sektor, finner gode, nye modeller som kan sikre nødvendig kompetanse og utdanningsmuligheter i framtida. Men vi løser ikke de utdanningspolitiske utfordringene ved å be Statsbygg sitte på et tomt bygg, med de omkostninger det har, eller gå ut over sitt mandat. Det håper jeg at også opposisjonen tar inn over seg.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-06-16:
Jeg kan glede saksordføreren, representanten Tveiten Benestad, med at vi aldri skulle ha vært inne i den merknaden som hun viste til, som er fra flertallet. Det er en ren glipp, og det får jeg ta på min kappe. Da har det blitt rettet opp på behørig vis. Jeg vil nå vise til det som står på side 3 i innstillingen, hvor medlemmene i kommunal- og forvaltningskomiteen fra Arbeiderpartiet gjør rede for det ståstedet Arbeiderpartiet har og har hatt. Der kan man bl.a. lese at Arbeiderpartiet var imot å legge ned lærerutdanningen ved Nord universitet Campus Nesna, men vi ble nedstemt – bl.a. av representanten Tveiten Benestad – her i Stortinget. Vi har et oppriktig ønske om å styrke og utvikle både Nesna-samfunnet og regionen. Vi vil også understreke betydningen av at statlige myndigheter ikke begrenser framtidig bruk av lokalene til utelukkende statlige behov og på den måten undergraver lokale og regionale myndigheters muligheter til å omstille lokalsamfunnet Nesna og den omkringliggende regionen. Derfor vil vi også støtte de forslagene som Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti har fremmet i denne saken. Det er da herved gjort.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-06-16:
Det er ikke meningen å skolere statsråden, men jeg tror kanskje statsråden bør være oppmerksom på at fusjonsavtalen var godkjent av Kongen i statsråd, altså av denne regjeringen, og at det derfor er litt spesielt når statsråden prøver å gjemme seg bak at det var Nord universitet som nå har besluttet å legge ned. I fusjonsavtalen framkommer det helt klart at man faktisk skal utvikle campus Nesna, og det var det regjeringen gikk inn for. Så registrerer jeg at statsråden nå mener at regjeringen ikke kan ta ansvar når Nord universitets styre gjør det motsatte av det regjeringen egentlig mente. Men over til det andre som egentlig er spørsmålet her – hva slags muligheter det lokalet gir for framtidig vekst og nye arbeidsplasser og ikke minst utdanning. Er det sånn at statsråden mener at siden Statsbygg ikke har den rollen å skulle drive med regional utvikling, er altså ikke statsråden villig til å se på om man kanskje skal prøve å gi noen styringssignaler til Statsbygg om at man må se på muligheten for andre formål enn det man normalt skal holde på med, at man faktisk bruker bygningsmassen til utdanningsformål, innenfor en ramme som gjør det mulig?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-06-16:
Det var ikke min intensjon å få statsråden til å føle seg forbigått. Grunnen til at jeg tok ordet på nytt igjen – for mye har egentlig allerede blitt sagt – er at problemet med noen av de svarene statsråden gir her, både i replikkordskiftet og for så vidt i hans innlegg, noe også representanten Tveiten Benestad for så vidt tilkjennega var Høyres syn, er at det er et strategisk behov for å få på plass et skikkelig utdanningstilbud innen forskning og innovasjon også for framtiden i denne regionen. Her har vi et bygg som er bygd for formålet, et såkalt formålsbygg, som altså ligger klart. Samtidig mener man at dersom man ikke finner ny statlig virksomhet som skal inn – i denne sammenheng må det i så fall være nærliggende å tro at det er et annet universitet, dersom man skal videreføre den ordinære virksomheten og ikke minst dekke opp behovet for utdanning – blir det nærmest solgt til høystbydende. Da mister vi det politiske virkemidlet til å ta i bruk den bygningsmassen som ligger der, nettopp for å skape ny aktivitet innen innovasjon, utdanning og det som såkalt heter kunnskapssamfunnet. Det beklager Senterpartiet. Vi mener at dette bygget burde brukes til dette. Vi tenker at selv om det i dag ikke per definisjon er innenfor Statsbyggs formål å sørge for denne regionale utviklingen, ville det ikke vært noe i veien for at regjeringen kunne være åpen for å vurdere det i framtiden. Jeg registrerer at man delvis prøver å gi et inntrykk av at man er det, samtidig som man sier at man ikke er det. Det bekymrer meg. Det kunne kanskje vært formålstjenlig om flere enn bare statsråden var til stede i denne debatten, siden hans konstitusjonelle ansvar kun dreier seg om bygningsmassen. Men det må sies i konteksten til denne saken, sett sammen med det som dreier seg om det overordnede bildet, at det er stort behov for å sørge for at det utdannes nok lærere, barnehagelærere og sykepleiere i framtiden, både i denne regionen, i resten av landsdelen og i Norge for øvrig.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-06-16:
Jeg trodde jeg var ferdig, men jeg registrerer at representanten Gudmundsen har vært i en annen debatt enn det undertegnede har vært, for representanten mente at debatten dreier seg om styrets ansvar. Men debatten dreier seg altså om hvordan man skal legge til rette for at bygningsmassen kan tas i bruk, som representanten for så vidt var inne på i sluttinnlegget sitt. Men poenget og det andre som gjorde at jeg tok ordet, var at representanten må være feilinformert. Det er altså sånn at gjennom den nedbyggingen som Nord universitet har gjort av studentmiljøet både på Nesna og i Sandnessjøen, og nedleggelse av IT-utdanningen på Mo i Rana, som representanten var inne på, som er i strid med fusjonsavtalen og de lokale og regionale forventningene, er resultatet iallfall at studenttallet på Helgeland er halvert. Hvis det desentraliserte studietilbudet er det samme som en styrking, lever i hvert fall jeg og representanten Gudmundsen i forskjellige verdener.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-06-16:
At stortingsflertallet valgte å legge ned lærerutdanningen på Nesna, var et hardt slag for det lokalsamfunnet, med store konsekvenser. Arbeiderpartiet mener at man burde ta ansvar i en sånn situasjon for å hjelpe kommunen over kneika. De lokale kreftene der jobber nå med nye muligheter. En av de mulighetene er å bruke dagens bygg til undervisning, forskning eller ny aktivitet. Den jobben gjøres mye vanskeligere ved at regjeringen legger opp til at det utelukkende skal være bruk ut fra statlig behov i de byggene, og det undergraver lokale og regionale myndigheters muligheter for å omstille lokalsamfunnet, i en region som har behov for desentralisert utdanning for lærere og sykepleiere. Spørsmålet mitt til statsråden er hvorfor han ikke kan være med på å gi lokalsamfunnet en ganske enkel håndsrekning gjennom å si at også lokale og regionale initiativ skal kunne ha mulighet til å bruke byggene, og at staten skal kunne legge til rette for det.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-06-16:
Dersom man skal støtte lokalsamfunn som har stått i krevende omstillinger og er rammet av sentralisering, må man være villig til å bruke politiske virkemidler. Når Høyre anklager Arbeiderpartiet for å ri to hester samtidig i denne saken, er det fordi partiet Høyre ikke har skjønt at man må bruke politisk styring for å utvikle regionene, også innenfor høyere utdanning. Det gjør jo regjeringa selv til stadighet. Den har bl.a. lagt vekt på at universitetene skal konsentrere seg mer om førstestillinger, PhD-er og verdensledende forskning enn regional tilstedeværelse og desentralisert utdanning. Det er saken om Nesna et veldig tydelig uttrykk for. Regjeringas beskjed i tildelingsbrevet til Nord universitet var en ganske medvirkende årsak til at studiestedet på Nesna ble nedlagt. Det var et hardt slag for Nesna, men også for hele regionen. Vi er inne i en tid da viktigheten av desentralisert utdanning blir tydeligere for de fleste, ikke minst på Helgeland, der man trenger flere lærere og sykepleiere, selv om studiestedet Nesna legges ned. For et hardt prøvd lokalsamfunn oppleves det akkurat nå som om regjeringa er med på å stikke kjepper i hjulene for lokalsamfunnet. Det er fordi regjeringa nå ikke viser en tydelig vilje til at lokale og regionale initiativer skal kunne bruke byggene som er der, og fordi man så tydelig peker på at Statsbygg skal operere på kommersiell basis, altså selge til høyest mulig pris. Jeg forstår statsrådens begrunnelse, men det man må ta inn over seg, er følgende: Når staten skal selge seg dyrt, er det lokalsamfunnet som må betale prisen. Vi har andre virkemidler for regional utvikling, sa statsråd Astrup her i replikkordskiftet. Representanten Gudmundsen fra Høyre spurte hva det er som skal til for å få ny aktivitet, og signaliserte en slags optimisme. Det er fint, men jeg vil stille regjeringspartiene følgende spørsmål når man snakker om andre virkemidler: Hvilke andre virkemidler har regjeringa tatt i bruk for å støtte Nesna-samfunnet for å legge til rette for annen utdanning, forskning eller ny aktivitet på Nesna? Svaret på det spørsmålet er ingen andre virkemidler, foreløpig. Det som er kjernen i denne saken, og som går igjen i mange andre saker vi ser i lokalsamfunn som er rammet av sentralisering om omstilling, er at man må stille seg spørsmålet: Når konsekvensen av en samlet sentralisering og omstilling får så store konsekvenser for lokalsamfunnet som det får for Nesna – hvilket ansvar har da storting og regjering på et overordnet nivå, over den enkelte aktør, direktorat, etat eller institusjon? Regjeringa vil la det skure – Arbeiderpartiet mener at vi må bruke virkemidler for å støtte disse lokalsamfunnene.
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-06-16:
Det er fristende å si at jeg tegnet meg utelukkende for at statsråden ikke skulle få gleden av å være siste taler. Jeg tenkte jeg kunne få gleden av det, men ser at representanten Siv Mossleth har tegnet seg igjen og fratatt meg den gleden som jeg ville frata statsråden. Det er vel dette man kaller en ond sirkel.(Munterhet i salen) Først vil jeg bare si, som representanten Nordlund også sa, at denne saken ikke handler om styrets ansvar i høyere utdanningsinstitusjoner – den handler om forvaltning av byggene på Nesna. Hvis man skal diskutere styring: Regjeringa har gitt en retning for institusjoner for høyere utdanning, og Arbeiderpartiet vil justere den kursen i retning av mer regional tilstedeværelse og mer desentralisert utdanning. (Munterhet i salen) Helt til slutt vil jeg bare si to ting: Det vises her, fra bl.a. saksordføreren, til hva som er vanlig prosedyre i lignende typer saker. Vel, utfordringa for veldig mange distriktssamfunn de siste årene er at når storsamfunnet følger vanlig prosedyre, når man lar hver ulik institusjon, aktør eller etat eller hvert ulikt direktorat kjøre sine egne omstillingsprosesser uten veldig tydelige styringssignaler fra statlig nivå, fra regjeringa, blir konsekvensen i altfor mange tilfeller at man mister arbeidsplasser, og at man etterpå står igjen uten støtte, eller i hvert fall med minimal støtte, fra storsamfunnet. Det er jo det lokalsamfunnet på Nesna er redd for nå, og som mange andre lokalsamfunn, ikke minst i Nord-Norge, har opplevd. Det er derfor Arbeiderpartiet mener det er behov for å tenke nytt om utvikling i distriktene for å motvirke sentraliseringa, og at status quo som politisk virkemiddel ikke fungerer, i hvert fall ikke i nord. Til slutt mitt andre poeng: Jeg har merket meg det representantene fra regjeringspartiene og ikke minst statsråden har sagt om at det finnes andre virkemidler man kan bruke til å støtte regional utvikling, og at man – jeg parafraserer statsråden og Høyre-representantene – må ha en viss optimisme for at det kan komme ny aktivitet, og at det kan komme lokale, regionale eller statlige aktører og bidra til nye arbeidsplasser eller verdiskaping på Nesna. Jeg vil oppfordre regjeringspartiene til å følge opp de ordene og gjøre det som til nå ikke er blitt gjort – nemlig å ta i bruk samlebegrepet «andre virkemidler» for å sikre arbeidsplasser på Nesna og sikre desentralisert utdanning i tillegg til ny verdiskaping. Jeg vil si at vi kommer til å følge det opp og minne regjeringspartiene på akkurat de ordene i tida framover.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-06-16:
Jeg tenker at innlegget fra representanten Sandberg viser en del av dilemmaene og utfordringene i denne saken, ved at man fra Arbeiderpartiets side egentlig har to kommunikasjonsstrategier. På den ene siden er man altså villig til å snakke om regional utvikling, hvor viktig universitetene er, deres frie posisjon innenfor høyere utdanning, og man står bak den loven vi behandlet i forrige periode, der en veldig tydelig slår fast at etter strukturreformen har universitetene våre og de styrene vi oppnevner til dem, et særlig ansvar for regional utvikling, tilrettelegging for studietilbud og desentraliserte tilbud – vi behandlet her i salen i går en kompetansereform som understøtter det. Regjeringen har vist det gjennom sine budsjetter som har vært styrket fortløpende, det har vært lagt direkte inn midler til nettopp desentraliserte, nettbaserte tilbud, og vi har også styrket strategisk med studieplasser, stipendiater og andre ting som er med på å bygge opp universitets- og høyskolesektoren til den suksessen som vi nå ser at den er i dag. Det som er utrolig viktig i alt dette, for å lykkes, er nettopp at vi ivaretar det som er kjernen her: at de får lov til å utvikle seg med den kunnskapen og spisskompetansen de har. Hvis vi skal sitte her i Stortinget og overta styrets ansvar, er vi fort på en farlig vei. Derfor synes jeg det egentlig er veldig uryddig av Arbeiderpartiet å si at vi var mot å legge ned, som om det var her beslutningen ble tatt – at vi i Stortinget skal overta styrets ansvar. Jeg håper for all del at det ikke er det Arbeiderpartiet mener, men de har vel bevisst valgt å være litt uklare her. Jeg synes det er synd at man velger å ri to hester, for det denne saken til syvende og sist handler om, er bygningsmassen på Nesna. Spørsmålet må da være: Hva skal til for at vi får mest mulig aktivitet på Helgeland og i lokalsamfunnet på Nesna? Jeg har hatt møte med ordføreren, Hanne Davidsen, her på Stortinget, der hun f.eks. løftet fram et nytt prosjekt med en folkehøyskole på Elevheimen, som er en bygning som kommunen selv eier. Det er selvfølgelig et interessant prosjekt som jeg er villig til å følge videre opp i mitt arbeid her i utdanningskomiteen og på Stortinget, og som vi selvfølgelig eventuelt må følge opp i videre budsjettprosesser. Men det viser bare kjernen: Det må være lokalt initiert, det må være lokale behov og lokale drivkrefter. Da er det ikke spørsmålet hvorvidt Statsbygg eier den bygningen eller ikke, som er poenget. Nord universitet har fattet sin beslutning. Vi kan ha en egen debatt om det – og det har vi for så vidt også hatt tidligere i denne salen – men til syvende og sist må det aller beste være at man ved å legge den ut kanskje vekker til live noen interessenter der ute som er villig til å komme til Nesna-samfunnet og investere i lokalsamfunnet. Når man da har prosjektet til ordføreren på toppen, da får vi regional utvikling.
Kent Gudmundsen (Høyre), 2020-06-16:
Når jeg har hørt på debatten, sitter jeg igjen med et inntrykk av at det ikke finnes et desentralisert studietilbud for befolkningen på Helgeland. Men det er jo ikke helt riktig. Vi kan ha en lang og prinsipiell debatt om universitets- og høyskoleloven og de rammene denne salen har satt for den sektoren, hvilken beslutningsmyndighet styret har, og hvordan de organiserer sin drift innenfor de godkjenningene som det uavhengige organet NOKUT gir dem, for å kunne drive god, kvalitativ utdanning på høyere nivå. Men det er en gang sånn at styret har valgt å organisere sin studievirksomhet på campus Mo i Rana. Det er ca. én times kjøretur fra Nesna. Jeg har personlig vært kritisk til de beslutningene som har vært tatt fra styret knyttet til studiestedet Nesna, all den tid vi for kort tid siden hadde en strukturprosess, men vi må også reflektere over følgende: Hva vil det innbefatte hvis vi overtar styrets ansvar? Det er egentlig det jeg mener denne saken handler om. Da beveger vi oss på en veldig farlig vei, der vi rett og slett overtar vurderingskompetansen som styret er satt til å forvalte på vegne av oss alle, der de skal ivareta at det driftes innenfor NOKUTs kvalitetskriterier og internasjonale avtaler for studiekvalitet og -oppfølging. Det mener jeg er fryktelig krevende å håndtere i denne salen, og det er nettopp derfor vi har disse styrene som har fått dette ansvaret. Jeg mener at det er kjempeviktig at vi diskuterer hvordan vi kan sikre god desentralisert utdanning. Som jeg var inne på i mitt første innlegg: Det har man lagt til rette for fra regjeringen og i våre budsjetter, og det er nettopp derfor vi har hatt en vekst i antall studieplasser, og at man har hatt en styrking av det desentraliserte studietilbudet, også på Helgeland. Det synes jeg er verdt å ha med seg, selv om denne debatten først og fremst handler om hva denne bygningsmassen på Nesna burde brukes til når Nord universitets styre har besluttet at man ikke skal ha den aktiviteten man før hadde der. Da vil jeg oppsummere ved egentlig å gjenta meg selv, men jeg synes det er viktig: At man legger ut dette bygget til andre nå, gjør at man får sjekket ut muligheten for ny aktivitet. Det må jo være et gode for samfunnet på Nesna og på Helgeland. Så må vi videre følge opp mulighetene for videre å styrke utdanningstilbudet på høyere nivå i Nordland, på Helgeland, i Nord-Norge, ja, for hele Norge – for det handler rett og slett om hvordan vi skal møte framtiden. Det mener jeg at vi har god statistikk på og har levert veldig solid på. Så håper jeg selvfølgelig, som flere her, at vi får til en aktivitet som er med på å løfte lokalsamfunnet på Nesna og hele Helgeland.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2020-06-16:
Vi vil Nesna! Senterpartiet tror på utdanning og befolkning i hele landet. I går vedtok Stortinget en betydningsfull kompetansereform. I dag vil Senterpartiet beholde lys i vinduene på en 100 år gammel utdanningsinstitusjon på Helgeland. Regjeringen og Fremskrittspartiets politikk for høyere utdanning er trist, og vi skulle ønske at Nord universitet ville det annerledes for Nesna. Når dette navet for utdanning blir avviklet slik vi kjenner det, må vi sikre at de som brenner for fortsatt utdanningsaktivitet der, får en sjanse. Nord universitets avvikling av aktiviteten på Nesna hindrer ikke andre aktører i å inngå avtaler med Statsbygg. Her kan man utvikle et nytt senter for kunnskap og innovasjon og dyrke videre den rike arven for profesjonsutdanning som er der. Bygningsmassen som fritt vilt i markedet kan punktere nyskapingen som er i gang lokalt. Lokalsamfunnet er satt i limbo etter at deres sentrale kunnskapsinstitusjon er nedlagt. Lokalt ønsker man at Statsbygg viderefører sitt eierskap og sikrer ny aktivitet knyttet til utdannings- og forskningssektoren. Nesna kommune, Nordland fylkeskommune og andre aktører jobber for å få ny aktivitet i bygningene når Nord universitet blir borte. Verdifull infrastruktur må fortsatt kunne bli brukt til det formålet det er bygd for. Strukturreformen hadde alibiet om sterkere enheter, men det hjelper ikke Helgeland og Nordland med deres innbyggere som enten vil studere, ha oppdaterte lærere eller andre fagfolk når Nesna som studiested blir avviklet. Senterpartiet frykter for både kvalitet og geografisk tilgang på høyrere utdanning. Vi mangler en gjennomgang av kvalitetsdrivere, definisjon av kvalitetsbegrepet og kravene som blir stilt til fagmiljøene. Senterpartiet mener geografi er en faktor, og statsråden bør anerkjenne at bygg og infrastruktur også er en faktor. Nesna må ikke få lysene i vinduene på sin utdanningsinstitusjon avskrudd og mørklagt for godt. Statlig tilstedeværelse er avgjørende for samfunnsoppdraget og ambisjonene vi har for kunnskapsnasjonen Norge, med utdanning nær folk i hele landet. Finansieringen driver strukturendringene, og det må regjeringen ta ansvar for. Desentraliserte tilbud er satt under press. Senterpartiet frykter at Nesna og Sandnessjøen bare er begynnelsen, at det som skjer der, får presedens. Senterpartiet vil Nesna, og studiestedet må få nytt liv uten at Statsbygg rømmer stedet.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
Eg trur ein av dei tinga me skal få orden på når Senterpartiet tek over, er at me ikkje skal stå ein laurdag rett før jul og behandla statsbudsjettet. Me ønskjer å følgja det som er Stortingets oppsette prosess for statsbudsjett, og me vil jobba inn desse tinga i regjeringa sitt forslag til statsbudsjett viss med vert så heldige at me for lov å koma i regjeringskontora etter valet. Eg meiner at det kuttet me gjer i EØS-midlane, er heilt rettferdig. Eg meiner at me betaler overpris for verdien av den marknadstilgangen som me får. Me ser at regjeringa er heilt ukritisk til kutta i EØS-midlane samtidig som ein er villig til å gje innrømmingar på landbruksområdet, som me òg er negative til. Og så tenkjer eg at ein kunne jo vore litt høg og mørk, viss det ikkje var for at Høgre i budsjettforliket sjølv har kutta i EØS-midlane.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
Eg forventar ein viss snev av sannheit i dei spørsmåla som kjem. Her vert det altså påstått at Senterpartiet vil seia opp EØS-avtalen på tolv dagar. Det ligg slett ikkje noko forslag i det alternative statsbudsjettet vårt om å seia opp EØS-avtalen. Men me er djupt bekymra for det demokratiske underskotet som ligg i EØS-avtalen. Og det skuffar meg litt at partiet Venstre ikkje deler den bekymringa. Det skuffer meg òg at Venstre no har gått til å verta kanskje eit av landets mest ihuga ja-til-EU-parti. Det er dårleg nytt for oss som er opptekne av verdiskaping og arbeidsplassar i heile landet. Så eg trur representanten kan sova godt om natta, og trøysta får vera at me ønskjer å jobba langsiktig med desse tinga. Me ønskjer å få ei betre, alternativ tilknyting til EU. Eg synest òg at regjeringspartia burde vore meir positive til Storbritannia, og ikkje berre så opptekne av Brussel som det dei er per no.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
Det er heilt rett at ønsket vårt er å få på plass ein betre handelsavtale og med eit betydeleg mindre demokratisk underskot enn det som ligg i dagens EØS-avtale. Det kan representanten vera heilt trygg på. Så er det litt trist å sjå at det einaste regjeringa klarer å møta Senterpartiet med, er truslar og skremming. Eg meiner at viss ein er oppteken av kysten, som ein no høyrer ligg i spørsmålet her, burde ein ha sagt noko om kvifor ein ikkje lèt kystkommunane få ein prosent eller to av dei 2 mrd. kr som det vart i auka inntekt for oppdrettskonsesjonar. Ein burde ha vore litt bekymra for kvifor det no er sånn at regjeringa har gjort fiskerinæringa til ei mjølkeku for å dra inn meir avgifter. Eg meiner at regjeringspartia burde ha sett på sin eigen politikk, for her er det ikkje berre å skremma med EØS, ein har eit ansvar for den politikken som ein sjølv fører, og i årets budsjett legg regjeringa og støttepartia opp til ein kystfiendtleg politikk.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
Det er godt å høyra at representanten Ebbesen er fornøgd med eigen og partiet sin innsats i budsjettet. Høgre har statsministeren, og Høgre har finansministeren. Med det som utgangspunkt føreslår altså regjeringa å kutta i støtta til sjøfolka midt i ei krise. Ein tek ned nettolønsordninga, ein går vekk frå prinsippet om at ein skal vera føreseieleg, og gjer eit kutt. Spørsmålet mitt er eigentleg: Er det å kutta i nettolønsordninga Høgres politikk, eller er det noko som Kristeleg Folkeparti og Venstre har stelt i stand i regjeringa? Eller er det, som eg kanskje har ein mistanke om, noko ein har lagt inn som ei budsjetteknisk felle for å ordna ein budsjettavtale i Stortinget? Men spørsmålet mitt er eigentleg: Er det å kutta i støtta til sjøfolk Høgres politikk?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
Fisk i olje, fisk i tomatsaus, fisk i karri – ein kan ha fisk i mykje, men i dette budsjettet, og med Framstegspartiet som er med og påverkar fiskeripolitikken, er det fisk i avgift som gjeld. Framstegspartiet har vore med på å innføra ein kvart milliard i CO 2 -avgift for fiskerinæringa. Ein har lova at det i revidert budsjett skal koma ei fiskal avgift på fisk på 100 mill. kr. I dette budsjettet ligg det inne ei kontrollavgift på i underkant av 50 mill. kr, og grunngjevinga er: Fordi me ikkje gjorde noko som var mykje verre, skal de no få ei avgift. Då er spørsmålet mitt: Er det ingen grenser for avgiftsiveren som Framstegspartiet har mot fiskerinæringa? Har fiskerinæringa vorte ei mjølkeku for avgifter?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
I innlegget sitt nemnde representanten Reiten jordvern, og det er eit viktig tema. Det er sånn at Stortinget har styrt etter jordvernmål, og så har ein nådd dei. Så har ein sett nye mål, og så har ein nådd dei. Sjølv om ein har ein lang veg å gå, har utviklinga gått i rett retning, og eg trur ein kan seia at politikken har verka. Det gjeldande jordvernmålet går ut i 2020. Som me har lært tidlegare i dag, er det tolv dagar igjen av 2020. Det vil seia at me står utan eit jordvernmål 1. januar 2021. Spørsmålet mitt er då: Vil Kristeleg Folkeparti bidra til at me i god tid før Stortinget tek sommarferie, har på plass eit nytt jordvernmål og ein strategi for å nå målet?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
Då var me ferdige med støttereplikkar frå støtteparti. Eg har lyst til å spørja om luftfarten. Denne krisen er alvorleg for Widerøe, han er alvorleg for SAS, og han er alvorleg for Norwegian. Så er det sånn at alle andre næringsdrivande har fått kompensasjonsordning. Dei har fått dekt utgifter eller tap. Det har ikkje flyselskapa våre. Når ein veit at luftfartsnæringa sysselset svært mange tusen menneske, og at næringslivet elles er heilt avhengig av at me har ei fungerande luftfartsnæring, er spørsmålet mitt: Kva tid kan me venta oss at det vert lagt fram ei kompensasjonsordning for luftfarten?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
No vart eg i veldig godt humør, for no vart eg mint på at den eine vesle fliken som tidlegare landbruksminister Jon Georg Dale fekk gjennom i landbrukspolitikken, ikkje vert noko av, nemleg den doble mottaksplikta. Eg kan forsikra statsråden om at viss ho treng fleirtal i Stortinget for dette, vil sjølvsagt Senterpartiet – eg trur også Arbeidarpartiet og resten av opposisjonen – stilla opp og gje nødvendig fleirtal for det. Men eg vil litt tilbake til det eg hadde replikk til representanten Reiten om, nemleg jordvern. No er det snart 2021, og me vil då stå utan eit jordvernmål. Det har vore slik at me set oss jordvernmål, og så jobbar me for å nå dei. Då er mitt spørsmål: Tek statsråden sikte på å leggja fram sitt forslag til nytt jordvernmål før påske, slik at me kan få behandla det i Stortinget i god tid før sommaren?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
Eg vil følgja opp det som gjeld forslag nr. 16, som feilaktig vart omtalt som eit forslag frå Arbeidarpartiet, men som er eit forslag frå Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV. Om det sa statsråden at det kunne ein ikkje støtta, fordi ein ikkje hadde inndekning. Men dette er eit rammeuavhengig forslag, og uavhengig av at me er ueinige om finansieringa, vil det vera mogleg å forankra den framtidige fiskerikontrollen i Stortinget. Eg tenkjer at fiskerikontrollen er inngripande og avhengig av støtte. Korleis kan ein då sikra legitimitet og støtte til fiskerikontrollen? Jo, eg meiner at å leggja det fram for Stortinget vil vera ei god ordning. Så mitt spørsmål, når statsråden veit at sjølv om me er ueinige om finansieringsforma – nokon vil ta det over statsbudsjettet, nokon vil ta det over avgift – er det framleis mogleg å støtta forslag nr. 16, er no: Synest statsråden det er eit godt forslag?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-12-19:
No brukte statsråden heile svaret sitt på det eg ikkje spurde om, nemleg finansieringa. Eg aksepterer at regjeringspartia og Framstegspartiet ønskjer å bruka avgift. Arbeidarpartiet, Senterpartiet og SV føreslår å ta dette over statsbudsjettet. Der er me ueinige. Men det er ikkje det eg spør om. Eg spør: Ser statsråden at ein vil få meir legitimitet bak fiskerikontrollen om ein tek dette til Stortinget, om ein sørgjer for at det er Stortinget som tek stilling til dei verkemidla og dei tiltaka ein skal ha for å få lovlege og gode tilstandar i fiskerinæringa? Det er det forslag nr. 16 handlar om, og som eg er veldig undrande til at regjeringspartia og Framstegspartiet ikkje ønskjer å støtta. Så spørsmålet mitt er igjen: Ser ikkje statsråden at det vil vera ein fordel å få forankra den framtidige fiskerikontrollen i Stortinget?