Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2015-05-12:
EØS-komiteen har med forbehold om Stortingets samtykke besluttet å innlemme direktiv om vern av dyr som brukes til vitenskapelige formål, i EØS-avtalen. Direktivet har som hovedformål å sikre velferden og bedre forholdene for forsøksdyr. I tillegg er det et mål at direktivet skal bidra til å øke kvaliteten i forskningen, sikre høye standarder for helse hos dyr og mennesker samt beskytte miljøet. Bruk av dyr til vitenskapelige formål er i mange sammenhenger avgjørende for medisinske framskritt og utvikling av nye legemidler. Samtidig reiser bruk av forsøksdyr ulike etiske problemstillinger. Jeg mener derfor at det er nødvendig å ha et klart regelverk for å sørge for at dyr ikke utsettes for mer belastning enn nødvendig. Det nye direktivet skjerper de etiske kravene til forholdene for forsøksdyr og prinsippet om at bruk av forsøksdyr i størst mulig grad skal erstattes av andre metoder. Jeg mener vi vil få et mer forutsigbart og hensiktsmessig regelverk som i større grad ivaretar hensynet til dyrenes velferd. Direktivet om vern av dyr som brukes til vitenskapelige formål, inneholder viktige endringer. Det blir obligatorisk å foreta etiske vurderinger før det gis godkjenning til prosjekter med bruk av dyr, og det blir skjerpet fokusering på å erstatte dyreforsøk med alternative metoder. Kravene til bruk av alternative metoder bygger på 3R-prinsippet. 3R står for «Replacement, Reduction and Refinement». Det vil si at dyreforsøk i størst mulig grad bør erstattes med alternativer, at antall forsøksdyr bør reduseres, og at dyreforsøk bør forbedres for å redusere lidelse og øke dyrevelferd og nytteverdi. I henhold til det nye regelverket skal all forsøksdyrvirksomhet ha godkjenning, og direktivet inneholder konkrete krav som skal være oppfylt for at godkjenning kan gis. Det nye direktivet stiller også en rekke krav til tilsynsmyndighetene. Det stilles bl.a. krav til hvordan søknader om godkjenning av prosjekter skal vurderes, krav til inspeksjon av forsøksdyrvirksomheter, krav til evaluering av prosjekter og til rapportering. Tilsynsmyndigheten skal foreta jevnlige inspeksjoner av virksomhetene avpasset etter en risikoanalyse. Alle disse elementene vil være med på å sikre at regelverket etterleves, og at dyrenes velferd blir ivaretatt på en forsvarlig måte. En viktig endring sammenlignet med dagens norske regelverk er at det ikke lenger blir anledning for ansatte i virksomheten – de lokalt ansvarshavende – til å gi godkjenning til enkeltforsøk. Personer ansatt i virksomheten vil ikke kunne oppfylle direktivets krav til habilitet. I proposisjonen orienterte vi om hvordan forvaltning av direktivet er planlagt organisert i Norge. Mattilsynet vil bli tillagt myndighetsoppgavene etter den nye forsøksdyrforskriften. Mattilsynets kompetanse innen dyrevelferd og tilsyn vil være viktig for å følge opp de skjerpede kravene til inspeksjon av virksomhetene. Mattilsynet vil også etablere en egen enhet som bl.a. skal evaluere og godkjenne alle dyreforsøk. Det vil også bli etablert en nasjonal rådgivende forsøksdyrkomité som bl.a. skal gi råd til Mattilsynet om alle forhold vedrørende beskyttelse av forsøksdyr og utveksle erfaringer med andre EØS-lands myndigheter. Jeg er tilfreds med at et stort flertall i komiteen mener dette vil bli en god modell for forvaltning av dette spesialiserte området. Forsøksdyrområdet er spesielt og har en sterkere internasjonal profil og gjensidig internasjonal avhengighet enn mange andre områder. Norge har relativt små fagmiljøer og få personer med kompetanse på forsøksdyrfeltet. Jeg mener det er viktig å sikre norsk deltakelse i europeisk regelverksutvikling, forskning og utviklingsarbeid på fagfeltet. Innlemmelse av direktivet i norsk rett vil bidra til dette. Det nye direktivet vil gi bedre dyrevelferd for forsøksdyr og i større grad sikre utveksling av erfaring og ensartet praksis i hele EØS-området. Dette er viktige hensyn, og det er viktig at vi så langt som mulig bidrar til å bedre velferden og forholdene for dyr som benyttes til vitenskapelige formål. Jeg er derfor glad for at næringskomiteen i sin innstilling anbefaler at direktivet innlemmes i EØS-avtalen.