Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2018-12-14:
Fellesskap er frihet. Det bidrar stort til verdiskapingen i et samfunn at vi har et trygt fellesskap som både bistår oss i vanskelige tider, har en god skole, sørger for at vi har et helsevesen, slik at folk kommer seg på beina igjen når de er syke, og at vi har systemer for dette som gjør at alle kan få utnyttet sine ressurser. Det er grunnen til at SV prioriterer kommuneøkonomien høyest av alle partier. Vi ønsker å øke den med 6 mrd. kr mer enn regjeringen, og det er fordi det er svært mange gode formål som vil bidra positivt til samfunnet, både sosialt og for å få ned forskjellene, og som også vil bidra til den økonomiske verdiskapingen. I fylkeskommunene ønsker vi å styrke fylkenes mulighet til å drive god videregående opplæring, også fagopplæring. Vi ønsker at de skal kunne bygge ut god kollektivtrafikk, og ikke minst at de skal ha midler til regional utvikling, som regjeringen sjøl sier i budsjettet at gir over 6 pst. flere arbeidsplasser og over 5 pst. større verdiskaping. Det er midler som regjeringen bevisst har kuttet over 1 mrd. kr i så lenge de har sittet. Det er et mysterium, for her har man et virkemiddel som skaper det man ønsker. Man sier det er så vanskelig å få folk til å bosette seg i distriktene, for det er ikke noen jobb der, og her har vi et virkemiddel som skaper jobb, og så kutter man i det. Det kan jo ikke fortelle noe annet enn at man ønsker sentralisering og ikke bryr seg om alle disse småbedriftene. Det er mye fylkeskommunene holder på med, som er bra. I kommunene har vi grunnskolen. Vi har eldreomsorgen. Vi har omsorg for mennesker med utviklingshemning. Vi har alt som skal til for å skape gode lokalsamfunn, som også bedriftene er helt avhengige av hvis de skal få bedriftene sine til å fungere godt og de skal kunne rekruttere de beste. Det vi gjør, i motsetning til det regjeringen gjør, er at vi fullfinansierer våre satsinger, også dem som det nå har blitt flertall for i Stortinget, men som regjeringen ikke finansierer. Et område som har vært særlig vanskelig lenge, er særlig ressurskrevende tjenester, og der vil jeg gi ros til Kristelig Folkeparti som har klart å få inn igjen litt penger til dette. Dette er alvorlig. Dette er utgifter som kommunene på ingen måte kan styre seg unna eller på noe vis håndtere på annen måte. Det er veldig forskjellig fra kommune til kommune, og derfor er dette en veldig treffsikker ordning. Den bør økes, for det vi ser nå, er at når den ikke er finansiert, går det ut over eldreomsorgen ellers, og kanskje spesielt tjenester til mennesker med utviklingshemning. Der finnes det rapport på rapport nå om at det skjer menneskerettighetsbrudd. Jeg vil gjøre komiteen oppmerksom på den nye riksrevisjonsrapporten som handler om eldreomsorgen i kommunene. Den var heller ikke lystelig lesning. Her er det behov, og det er behov for tiltak, slik at vi kan få på plass flere heltidsstillinger. Det er også nødvendig for at kvinnfolk skal kunne leve av jobben sin, men ikke minst er det viktig for kvaliteten i de tjenestene som skal gis. Så til bolig: Boligmarkedet har blitt en av de største forskjellsmaskinene i dette landet. Nå øker forskjellene dramatisk fordi regjeringen og regjeringspartiene vil det. De deler ut penger til de rikeste og strammer inn for de fattigste. Nå er det slik at en gjennomsnittsfamilie – står det i budsjettet – som får bostøtte, har en inntekt på 134 000 kr og en boutgift på 93 000 kr. Det er det helt nødvendig å gjøre noe med. Det er også langt færre familier som får, på tross av at det har blitt mange flere, og at inntekten i lavinntektsgruppene har gått ned. Å bo må vi alle sammen, og dette er den største utgiften i familieøkonomien. Så det å bedre bostøtten vil kanskje være det viktigste vi gjør for å bekjempe fattigdom framover og for å gi familien den tryggheten, i hvert fall for hjemmet sitt, slik at en kan slippe å ligge våken om natta og gruble på dette. Her har SV fremmet flere forslag. Når det gjelder forslag nr. 8, som står i innstillingen, har vi trukket det, men vi har endret ordlyden i forslaget, slik at det skal være mulig for flere partier å slutte seg til. Det handler om å lukke igjen det gapet som regjeringen sjøl sier har oppstått, fordi de ulike elementene i bostøtten ikke ble regulert i flere år før 2017. Det er et gap som har oppstått, og noen av de endringene som regjeringen har gjort, er fine, men problemet er at det gapet ligger der. Det gapet gjør at flere og flere detter ut av bostøtteordningen.