Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Vi behandler nå noe så spesielt som en midlertidig lov med en eksplisitt tidsfrist, som gjelder barn i Norge født av surrogatmor i utlandet. Hele intensjonen og motivet med loven er å sikre barn juridisk tilknytning til sine omsorgspersoner. Vi vet at i Norge i dag finnes det en god del barn født av surrogatmor i utlandet, men som mangler de faktiske formelle juridiske båndene til sine omsorgsforeldre. Jeg er derfor veldig glad for at det er et bredt flertall i Stortinget som nå støtter dette midlertidige lovforslaget for disse barna. Det er viktig at disse barna får de samme rettigheter som alle andre barn, for det finnes altså i dag barn uten juridiske rettigheter og tilknytning til sine foreldre i Norge. Det har medført kompliserte juridiske problemstillinger knyttet til både etablering av foreldreskap, foreldreansvar, statsborgerskap, utstedelse av pass og immigrasjon. Bare for å ta noen eksempler: Hva om omsorgsforeldrene dør? Hvilken rett har disse barna i dag til arv og forsikringer? Så lenge vi ikke har fått på plass regelverket, har de ingen. Kanskje er en enda mer aktuell problemstilling at disse barna de facto ikke har rett til at foreldrene deres er hjemme i forbindelse med foreldrepermisjon. Derfor fikk vi allerede den 23. mai i fjor på plass en midlertidig forskrift, gitt med hjemmel i barneloven § 85 annet ledd, om anerkjennelse av farskap fastsatt i utlandet for barn født av surrogatmor i utlandet. Denne forskriften ble utvidet til ikke bare å gjelde de nordiske landene, men også andre land. Nå gjelder den altså anerkjennelse av farskap også i andre land, der farskap er fastsatt etter dom eller administrativ avgjørelse av kompetent myndighet. Et naturlig land å nevne her er USA, hvor mange av disse barna er født av surrogatmor. Den overgangsloven vi nå behandler, gjelder etablering av foreldreskap nr. 2, når farskap etter barneloven § 85 allerede er på plass, jf. forskriften. Denne overgangsloven er nødvendig for å sikre barn juridiske rettigheter i de tilfeller hvor foreldreskap ikke kan etableres etter gjeldende regelverk, dvs. barneloven, den midlertidige forskriften og adopsjonsloven. Dette gjelder tilfeller etter samlivsbrudd, hvor juridisk far er død, eller hvor omsorgsforeldre er samboere. Det regelverket og den loven vi har i dag, regulerer ikke disse forholdene. Så er det blitt stilt spørsmål fra både Kristelig Folkeparti og andre om hvorfor ikke vente til revisjon av adopsjonsloven er på plass, der veldig mange av disse problemstillingene kan bli løst. Men Arbeiderpartiet og de andre regjeringspartiene mener at det haster å få på plass rettighetene til disse barna. Etter at Skattedirektoratet i juni 2011 avdekket en rekke tilfeller hvor det juridiske morskap/farskap ikke var korrekt gjennomført, har det for oss vært presserende å få hjulpet disse familiene til å få registrert foreldreskapet på en juridisk korrekt måte. Det er også en svært belastende situasjon for disse foreldrene å oppdage og leve med at barna deres ikke har noen juridisk tilknytning til dem. Dette er de tilfellene som er avdekket av Skattedirektoratet, men vi må også regne med at det er flere familier det gjelder. Det gjelder først og fremst familier som har inngått surrogatiavtaler før 1. juli 2010. Etter 1. juli 2010 har norske myndigheter hatt ganske klar og entydig praksis. Overgangsloven er først og fremst nødvendig for tilfeller etter samlivsbrudd, ved juridisk fars død og ved samboerskap. Flertallet støtter også at loven utvides til å gjelde andre foreldre, fordi det har vært ønsket av disse foreldrene i forbindelse med høringa. Helt til slutt vil jeg nevne at det er viktig at man får en hurtig saksbehandling, ikke minst med hensyn til de rette foreldrene som har fått brev fra Skattedirektoratet om at foreldreskapet vil bli slettet hvis man ikke har fått på plass foreldreskapet innen 1. juli 2013. For disse familiene er vi tydelige på at man er nødt til å få på plass en rask saksbehandling, sånn at man forhindrer at dette skjer.