Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-03:
Det er interessant å se at det som nå faktisk skjer, var det for relativt kort tid tilbake bare Fremskrittspartiet i Stortinget som mente var riktig, nemlig denne gradvise avpolitiseringen av de institusjoner vi har, også Norges Bank, der oppnevning av styret har vært om ikke politisk motivert, så i hvert fall politisk i den forstand at man har oppnevnt mennesker med bred samfunnsinnsikt og bred samfunnskompetanse. Det man nå gjør, er at man velger å avpolitisere dette, ved å si at Norges Banks hovedstyre skal utpekes av Kongen i statsråd. Det betyr altså at statsråden får hovedansvaret for å sette sammen et styre som åpenbart skal besitte andre kvaliteter enn det styret som er i dag. Det er klart at man godt kan kritisere det styret som er i dag, for de beslutninger det tar, men det må i hvert fall være hevet over tvil at dette styret er utpekt ut fra bred samfunnskompetanse og bred samfunnsinnsikt. Selv om jeg er helt overbevist om at statsråden i sin første oppnevning vil legge stor vekt på bredde og på at dette ikke skal bli et ekspertstyre, vil det uvilkårlig i stadig større grad fremstå som et ekspertstyre, slik som det har gjort i mange andre land, simpelthen fordi man her ønsker å legge lista mye høyere i forhold til hva som går på økonomisk innsikt. Men det som har vært grunnlaget for rentebeslutninger i Norges Bank, er en kombinasjon av økonomisk innsikt og alminnelig samfunnsskjønn. Og denne skjønnsbiten hos mange av de oppnevnte ombud og råd vi har, er det i grunnen uendelig viktig å ivareta. Vårt samfunn skal nemlig ikke bli styrt av eksperter, for eksperter tar også feil, og det hender faktisk at vanlig sunt skjønn – folkevett, som det het i gamle dager – har noe for seg. Å kritisere Norges Bank kan man godt gjøre, ikke minst SV og undertegnede har gjort det i mange sammenhenger. Det går altså ikke på hvilken oppnevningsprosedyre vi har, men vi har ment at Norges Bank har tatt feil i sine beslutninger. Og det er den andre biten av denne innstillingen som jeg kort skal kommentere – det som går på pengepolitikken og mandatet. Nå er det gått to år siden dette sentralbankstyret begynte å praktisere den nye forskriften, og man ser jo at det har tatt feil en rekke ganger. Særlig var rentejusteringen i juli i fjor katastrofal, den har kostet Norge mange arbeidsplasser, dessverre. Man ser nå også at inflasjonen har blitt 1,6 pst. og ikke 2,5 pst., som var målet. I tider som har vært vanskelige, burde dette tallet ha ligget i overkant av 2,5 og ikke i underkant. Dette gjør at vi har tapt mange arbeidsplasser; mange norske livskraftige lokalsamfunn har tapt industri som burde ha overlevd. Dette er veldig beklagelig, og dette er en del av det man bør kritisere Norges Bank for, simpelthen fordi man her har tatt beslutninger som ikke har vært gode for landet, og ikke gode for den enkelte husholdning. Vi har ikke funnet det hensiktsmessig i denne innstillingen å ta opp hele diskusjonen om pengepolitikken, det har vi gjort med finansministeren en rekke ganger. Når det gjelder denne endringen i sentralbankloven, bare fastslår vi at vi ikke har vært enig i det som er gjort, og at denne valutaforskriften, som jo skal styre Norges Banks beslutninger, inneholder fire forhold som er omtalt i særdeleshet, der man fra Norges Banks side bare har valgt å vektlegge det ene, nemlig ensidig å fokusere på inflasjon. Dette blir jo galt, og vi har sett de siste to år at Norges Bank har tatt en rekke gale beslutninger, som jeg påpekte. Det betyr at det som har vært viktig, stabil kronekurs, ikke er vektlagt. Produksjon og sysselsetting står også eksplisitt nevnt i mandatet, det er ikke vektlagt. Det betyr at man faktisk på samtlige fire områder som er vektlagt i mandatet, ikke har klart å oppfylle det som var Stortingets målsetting da man vedtok mandatet. La meg også omtale et par andre forhold. Vi er tilfreds med større åpenhet rundt Norges Banks beslutninger. Vi er tilfreds med og mener det er riktig at når man nå velger å avpolitisere hovedstyret, må sentralbanksjefen komme i komiteen i forbindelse med behandlingen av kredittmeldingen. Vi synes også det er riktig at dette skjer budsjettuavhengig, at det skjer i forbindelse med en kredittmelding, og ikke i forbindelse med en tilspisset økonomisk situasjon eller en forhandlingssituasjon i Stortinget, at dette kan foretas på en mer – skal vi si – prinsipiell og politisk uavhengig basis. La meg også få knytte en kommentar til en liten paragraf litt lenger bak i innstillingen, og som gjelder Tobin-skatt, eller valutaskatt. Der har det vært en diskusjon om hvorvidt man skal opprettholde en paragraf som i en gitt situasjon gir anledning til å innføre denne typen valutaskatt. Vi deler departementets syn, at denne paragrafen kan tas bort, men under den forutsetning, sett at man faktisk fikk en situasjon der det var mulig å få flertall for en sånn skatt, som SV mener er fornuftig, at denne – helt åpenbart – må hjemles i en egen lov og ikke hjemles i en gammel, sovende paragraf, som selvfølgelig kunne vært gjort. Men det er klart at hvis en sånn situasjon skulle oppstå, var det fordi det var et bredt politisk flertall i Norge og i mange andre land som mente det var riktig å innføre den, og dermed hjemle den i egen lov. Vi har ikke fremmet egne forslag i innstillingen, men på mange viktige punkter går vi imot(presidenten klubber) (presidenten klubber)