Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-06:
Regjeringen har i stor grad fulgt opp det Stortinget sa i Innst. S. nr. 337. Dette er å betegne som en kvalitetsreform. Så kan man alltid diskutere om man på forhånd kan si at en reform blir en kvalitetsreform. Men det som i hvert fall er ganske sikkert, er at det er en reform, en omfattende reform, vi står foran, og vi håper også at det skal være en kvalitetsreform. Det er både en strukturreform, og det er en innholdsreform. Det vi nå gjør i dag, er å få alle strukturene på plass, plassere dem inn i lovverket. Erfaringsmessig vet vi at vi er veldig gode når det gjelder strukturer. Tidligere reformer har vist at vi får på plass strukturene, men så er vi kanskje ikke alltid like gode når det gjelder innholdet i reformene. Jeg håper jo at det som gjelder innholdet, innholdsreformen, også kommer på plass etter hvert. Der ligger ikke ansvaret primært hos oss. Der ligger ansvaret primært hos institusjonene, og jeg håper og tror at dette skal fungerer godt. Jeg tror også at vi har lagt det meste til rette, i og med at vi tidligere har tort både å ta fatt i læringsmiljøet og se det i sammenheng med evaluering, vurdering, karakterer osv. Siden vi var så klare med hensyn til å gi sterke føringer da vi behandlet Innst. S. nr. 337 for 2000-2001, føler jeg meg trygg på at vi også skal klare innholdsreformen på en bra måte. Men der ligger utfordringene hos institusjonene. Da Stortinget tidligere behandlet Innst. S. nr. 337, fikk vi på plass stipendandelen. Flertallet vedtok å øke stipendandelen til 40 pst., en viktig del av reformen, som jeg er glad for er på plass. Nå er det derfor strukturene vi skal ha på plass. Det er stort sett enighet i komiteen, men på en del områder er det ulike flertall og mindretall. Først til læringsmiljøet og arbeidsmiljøbestemmelser for studenter. Dette er jo en gammel sak som vi har holdt på med i mange år. Jeg beklager vel at Regjeringen ikke var enda tydeligere når det gjelder at arbeidsmiljølovens bestemmelser bør legges til grunn. Jeg ser ingen sterke grunner til ikke å legge seg på de bestemmelsene som er nedfelt i arbeidsmiljøloven med de tilsynsmyndighetene som er lagt inn der, og at vi bruker de strukturene som er organisert der, fordi arbeidsmiljøloven og tilsynsorganene der omfatter jo de ansatte ved disse institusjonene. Det vil også være naturlig at de også skal omfatte studentene, som er den største gruppen. Den utvidelsen av åremålstilsettingen som det er lagt opp til, synes jeg er feil vei å gå. Jeg synes vi skulle ha lagt oss på de generelle bestemmelsene som gjelder for undervisningspersonell og forskerpersonell i staten, og ikke utvide muligheten, som flertallet nå legger inn, ved å si at man kan være åremålstilsatt i prosjekter i inntil 12 år. Dette er ikke i samsvar med den arbeidslovgivningen som gjelder, og jeg synes det er uheldig at vi åpner for det her. Akkrediteringsorganet får vi på plass. Komiteen understreker veldig sterkt at dette organet skal være med på å bygge opp om og støtte institusjonene i deres kvalitetsarbeid. Det er viktig at akkrediteringsorganet tar denne rollen, slik at det først og fremst ikke blir et kontrollerende organ, men er ute på institusjonene og bygger opp om og støtter det forbedringsarbeid og det utviklingsarbeid som foregår der, og at det tar den rollen på alvor. Jeg er dessuten litt overrasket over at regjeringspartiene ikke følger opp forslaget om å legge dette organet utenfor Oslo. Det har jo vært en parole for Regjeringen – i hvert fall for deler av Regjeringen – å si at nye tilsynsorgan skal ut av Oslo. Her etablerer vi et nytt organ, men man vil ikke være med på å legge det utenfor Oslo. Det beklager jeg. Jeg er også glad for at vi nå ikke lager et skille mellom gamle og nye universiteter angående muligheten til å godkjenne opprettelse av fag, men sier at blir en definert som universitet, uansett om det er før en dato eller etter en dato, så har en samme rettighet i forhold til den faglige friheten når det gjelder opprettelse og nedleggelse av fag. Jeg er noe overrasket over at Høyre ikke er med i mindretallet som sier at norsk i hovedregelen skal være undervisningsspråk. Det ligger inne i dagens lov, og det burde være naturlig for oss å understreke dette. Dette er jo de høyeste utdanningsinstitusjonene vi har, og vi burde klare å si at norsk til vanlig er undervisningsspråket. Jeg beklager dette og er overrasket over at Høyre ikke er med, Høyre som er opptatt av kultur og kulturarv. Så vet vi at dette vil koste penger. Jeg håper at vi, når vi kommer til budsjettet, er klare til å bevilge den milliarden som sannsynligvis trengs.