Margret Hagerup (Høyre), 2021-11-25:
Velstandsnivået i Norge er høyere enn i mange andre land fordi vi får mer igjen for hver arbeidstime. Vi produserer effektivt og får godt betalt for varer og tjenester når vi handler med utlandet. Velstandsveksten kommer hele folket til gode, og sammen har vi klart å skape et av verdens beste velferdssamfunn. Vi lever lenger, og det blir stadig flere eldre. Det er bra. Men det gjør også at utgiftene til det offentlige vil øke raskere enn inntektene, og det gapet må vi tette. Perspektivmeldingen viser at finansieringsgapet kan dekkes gjennom økt arbeidsinnsats. Faktisk må arbeidsinnsatsen økes med rundt 20 millioner ekstra arbeidstimer årlig i perioden 2025 til 2060 for å oppnå dette. Det betyr at flere må i jobb hvis framtidige generasjoner skal få de samme mulighetene som oss. Vi må rett og slett inkludere flere i arbeidslivet. Det er gledelig at sysselsettingsandelen var på vei opp før pandemien, og vi ser at arbeidsledighetstallene nå er på vei nedover. Men pandemien må ikke gjøre oss nærsynt. Også før korona ble for mange stående utenfor arbeidsmarkedet. Det kan dreie seg om folk som mangler utdannelse, ikke har gode nok norskkunnskaper, eller som trenger en sjanse til å prøve seg i arbeidslivet. En viktig del av jobben med å tette finansieringsgapet handler om å tenke langsiktig og inkludere alle som kan, i arbeidslivet. For å klare det vil Høyre fortsette å jobbe langs tre hovedspor: utdannelse, integrering og inkludering, og disse henger tett sammen. Altfor mange kan havne utenfor arbeidslivet fordi de mangler grunnleggende ferdigheter i lesing, skriving og IKT. Mange både kan og vil jobbe, men de trenger kanskje en sjanse til å kvalifisere seg for jobb. Vårt viktigste virkemiddel for å sikre dette er ordningen Kompetansepluss. Gjennom Kompetansepluss får man mulighet til å tette kunnskapshull samt lære seg norsk og grunnleggende ferdigheter. Det gjør veien til fagbrev og veien inn til arbeidslivet kortere. Derfor har regjeringen Solberg doblet bevilgningene til denne ordningen. Det er også noen som står i fare for å falle ut av arbeidslivet fordi utdannelsen er i ferd med å bli utdatert. Målet må være at ingen skal gå ut på dato i arbeidslivet. I en verden hvor den teknologiske utviklingen går stadig raskere, må vi gi folk sjansen til å oppdatere kompetansen. Derfor satte regjeringen Solberg i gang med å gjennomføre en kompetansereform, hvor målet er at døren til kunnskap skal være åpen gjennom hele livsløpet. I bunn og grunn handler det om å tette gapet mellom hva arbeidstakerne har av kompetanse, og hvilken kompetanse arbeidslivet trenger. Skal vi lykkes med å få flere i jobb, må vi også lykkes bedre med integreringen. Tiden fra man kommer til Norge til man er kvalifisert til jobb, må ned. Vi må videre erkjenne at ulike personer trenger ulike virkemidler for å komme seg i jobb. Det er den erkjennelsen som har ligget til grunn for regjeringen Solbergs integreringsstrategi. Vi har differensiert tilbudet til nyankomne innvandrere. Nå kartlegges kompetansen allerede i mottaket, og det stilles ikke bare krav om å gjennomføre opplæring, men også krav til innholdet i opplæringen. De siste 20 årene har vært en gyllen periode for norsk økonomi, og mange har fått det bedre. Målet må være at den beste tiden skal ligge foran oss, ikke bak oss. Skal vi lykkes med det, må vi gi flere folk en sjanse i arbeidslivet. Jeg tror at det er mulig hvis vi gjør det sammen, men da må vi fortsette å satse på kunnskap og utdanning og bruke de virkemidlene som er tilgjengelige på dette området. Og vi må fortsette å gjøre det vi kan for at flere arbeidsgivere skal være med på laget, for utdanning, integrering og inkludering er avgjørende for framtidens arbeidsliv.