Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-11-29:
Regjeringspartiene vil bruke skatte- og avgiftspolitikken til en aktiv og ikke minst rettferdig fordelingspolitikk. Vi vil ikke som Fremskrittspartiet og Høyre gi mer til de aller, aller rikeste i samfunnet. Vi vil gå motsatt vei gjennom å gi lettelser til folk flest. Vi skal skape, og så skal vi bidra etter evne til fellesskapet. Jeg tror at de aller fleste i befolkningen forstår at skal vi makte å opprettholde og bygge ut gode, norske velferdstjenester både for oss selv og kommende generasjoner, må vi bidra til fellesskapet via skatter og avgifter. Jeg vil heller ha gode fellesskapstjenester framfor penger i min egen lommebok som jeg altfor ofte bruker på ufornuftige ting. Jeg har ingen motforestillinger mot at staten napper litt i lommeboka mi. Jeg er stolt over at vi tar tak for å øke formuesskatten i hovedsak for dem med inntekter over 1 mill. kr, som vi igjen deler ut til folk flest. Vi hever bunnfradraget i formuesskatten fra 2007 til 2008. Dette betyr enkelt sagt at 180 000 mennesker som i dag betaler formuesskatt, slipper. Jeg er veldig glad for at 90 000 av dem er pensjonister. Vi krever videre inn rederienes gamle skattekreditter med to tredjedeler. Samtidig – og det er viktig – får de en framtidig ordning som er konkurransedyktig i forhold til ordningene i EU-land. Dette er en samlet pakke der framtidig skattefritak klart er koblet mot at de gamle skattekredittene gjøres opp. Når det gjelder grunnlovsspørsmålet, har det vært grundig utredet både i Lovavdelingen i Justisdepartementet og i Finansdepartementet. Vi har hatt en særdeles bred og grundig behandling i komiteen gjennom vanlige høringer, en særskilt høring i forhold til rederiskatten og skriftlige innspill ikke minst fra berørte organisasjoner og forbund, som Norges Rederiforbund. Vi har sjelden hatt en så grundig runde om et enkelt tema. Regjeringens forslag er politisk klokt, faglig forsvarlig og fyller kravene til å være verken urimelig eller ha urettferdig tilbakevirkning. Det er mange positive endringer i skatte- og avgiftsopplegget som kommer helt i skyggen av diskusjonen om rederiskatt. Ja, en stund mens opposisjonen var på talerstolen, trodde jeg at hele den norske befolkningen bestod av redere – heldigvis tok jeg feil. Selv synes jeg det er positivt at jordbruksfradraget økes med over 9 000 kr. Fremskrittspartiet er selvfølgelig imot også her, og det føyer seg pent inn i rekken når det gjelder det synet de har på jordbruksavtalen. Tilsvarende er det en gladmelding til skifernæringen i Finnmark og Nord-Troms at skiferdriverne får bedre kår i form av økt inntektsfradrag, og at det prosentvise fradraget for næringsinntekt utover det generelle fradraget økes fra 19 pst. til 32 pst. Det er også en god sak at svalbardbeskatningen endres fra 2008, og dette gir bl.a. en nedjustering av skattesatsen for inntekter under 12 G. Vi gjør endringer som medfører at også forskningsinstitusjoner som mottar statlige basisbevilgninger og som er organisert som stiftelser, skal ha fritak for formuesskatt på eiendeler som benyttes i forskningsaktiviteter. Det forbauser meg litt at komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre vil gi så lang tilbakevirkning som til inntektsåret 2001. De er jo ellers sterkt imot tilbakevirkende kraft i andre sammenhenger – uten sammenlikning for øvrig. Så ligger det etter min mening en god forbrukersak i endringen som foreslås innført fra 2008, at skattytere som mottar en korrekt og fullstendig selvangivelse, skal få fritak for leveringsplikten. Dette vil være en god sak for de skattepliktige og redusere byråkratiet. Det forbauser meg at Høyre og Venstre går imot dette. Jeg trodde spesielt Høyre var mot offentlig byråkrati, men her har jeg tydeligvis tatt feil. Regjeringen holder også det den lover, med opprydding i såkalte snikskatter, der den nå på område etter område reduserer gebyrer for offentlige tjenester ned til selve kostnaden. Regjeringen foreslår endringer i gebyrer og sektoravgifter tilsvarende et årlig provenytap på 254 mill. kr. Den forrige regjeringen økte passgebyrene fra i underkant av 500 kr til 990 kr for voksne og fra 250 kr til 420 kr for barn. I sommer reduserte vi dette til 270 kr for barn, og nå følger vi opp for voksne med å sette det ned til 450 kr. Det er nå litt artig å se at det er vi som rydder opp i denne gebyrjungelen som Høyres finansminister Per-Kristian Foss var arkitekten bak. I tillegg kunne jeg ha ramset opp en rekke gebyrer som vi har tatt tak i.