Svein Ludvigsen (Høyre), 2004-12-07:
Av Fiskeri- og kystdepartementets budsjett på ca. 2,5 milliarder kr går nærmere 40 pst. til kystforvaltningen – los, sikkerhet, havner og fyr. Det gjenspeiler også at Regjeringen prioriterer et rent og rikt hav. Forutsetningen for det er en sikker og miljøvennlig sjøtransport. Resultatet av en slik politikk gir grunnlag for verdiskaping og bosetting langsmed kysten. Jeg er tilfreds med at Stortingets flertall i dag gir sin tilslutning til Regjeringens forslag. I tillegg tilføres min sektor 5 mill. kr til videre arbeid med Stadtunnelen. Jeg vil selvsagt følge opp Stortingets intensjoner i budsjettmerknaden, og vil i samsvar med det Regjeringen sa i Nasjonal transportplan, invitere lokale og regionale myndigheter og andre interessenter til et samarbeid med sikte på å få klarlagt grunnlaget for en eventuell anbudsinnhentelse. En betydelig del av Kystverkets virksomhet er brukerfinansiert. Dette er et anerkjent prinsipp, og det er selvsagt en utfordring for både Kystverket og havnene å drive så kostnadseffektivt som mulig for å begrense sjøtransportens kostnadsnivå, som igjen er en viktig konkurransefaktor når brukerne velger transportform. Los- og trafikksentraltjenestene og 34 pst. av utgiftene knyttet til fyr og merker er brukerfinansiert i 2005-budsjettet. Kystgebyret økes i samsvar med den målsettingen. Regjeringen arbeider for øvrig, som tidligere varslet i Nasjonal transportplan, med en gjennomgang av gebyr- og avgiftsstrukturen i kystforvaltningen og i en samlet transportsektor. Som et ledd i effektiviseringen av offentlig sektor har Regjeringen foreslått å omdanne produksjonen i Kystverket til et statlig aksjeselskap fra 1. januar 2005, slik bl.a. siste taler var inne på. Dermed får vi et ønsket skille mellom Kystverkets myndighetsoppgaver og produksjonsvirksomhet. Samtidig kan vi videreføre og videreutvikle den høye kompetansen Kystverkets ansatte har når det gjelder utbygging og vedlikehold av større havner, større navigasjonsinstallasjoner og farleder. Resultatet av en ny organisering og konkurranseutsetting vil gi mer havner og mer vedlikehold for de pengene Stortinget til enhver tid bevilger til formålet. Og fordi behovet for utvidelse og nyinvesteringer i bl.a. fiskerihavnene er stort, er mer produksjon for hver krone også en god investering. I det siste har det vært en debatt om norsk tilstedeværelse på Jan Mayen etter at Loran C fases ut. Meteorologisk institutt har varslet at de vurderer sin virksomhet på øya. Når Loran C fases ut den 1. januar 2006 på grunn av manglende interesse for systemet, vil jeg i budsjettet for 2006 komme tilbake til spørsmålet om infrastruktur og bemanning på Jan Mayen. Jeg viser også til at Regjeringen for kort tid siden tok beslutningen om å gå inn i utviklingen av satellittnavigasjonssystemet Galileo sammen med EU, og det vil være naturlig å se også dette i forhold til Jan Mayen. Når det gjelder forhold komiteen har berørt hva gjelder oljevernberedskapen og sikkerheten for øvrig, viser jeg til at vi skal legge fram en stortingsmelding om kort tid. Der vil disse temaene få en bred og grundig behandling, og Stortinget vil dermed få anledning til å gi sitt besyv med, i sin fulle bredde. Jeg vil likevel her understreke at budsjettet for 2005 er en satsing på sikker sjøtransport og beredskap. Ved inngangen av 2005 er automatisk identifikasjonssystem for skip, såkalt AIS, etablert langs hele kysten og vil bli benyttet i trafikkovervåkingen fra Kystverkets trafikksentraler. Arbeidet med ny trafikksentral i Vardø går etter planen, og den skal være ferdig innen 2007. Samarbeidet med Kystvakten og Redningsselskapet er godt, og jeg gir begge honnør for den måten de fyller sine oppgaver på. Regjeringen har prioritert Redningsselskapet i alle de budsjettene vi har lagt fram, og i år brytes 60-millionerkronersgrensen for tilskudd. Det er også en anerkjennelse til den frivillige innsatsen som gjøres i Redningsselskapets vide organisasjon landet rundt. Budsjettet for beredskap mot akutt forurensing for 2005 innebærer en videreføring av satsingen for 2004. Endret kostnadsfordeling mellom Kystvakten og Kystverket når det gjelder slepebåtkapasiteten i 2005, innebærer en teknisk reduksjon i budsjettet for Kystverket, samtidig som innsatsen fra Kystvakten økes innenfor Forsvarsdepartementets budsjett. Det er derfor ikke riktig, som framholdt i mindretallets merknad, at budsjettet for beredskap er svekket. Etableringen av den statlige slepebåtkapasiteten fra og med 2004 innebærer en betydelig økt satsing på beredskap mot akutt forurensning, og vi kommer som sagt tilbake til hele bredden i disse problemstillingene i den stortingsmeldingen som skal legges fram om kort tid. La meg bare avslutte med å si at Regjeringen viderefører satsingen på tiltak for framkommelighet og sikkerhet i farledene. I 2005 vil vedlikehold av navigasjonsinstallasjoner bli prioritert. Vi har lagt an til at man skal få fullført utbedringen av farledene i Tjeldsundet, i Svelvikstrømmen og i Drøbaksundet. Det er en prioritering fra Kystverket at vi skal sluttføre flest mulige prosjekter før vi går i gang med nye. Det har vært en tendens til at man har begynt med så mange prosjekter at man ikke har klart å avslutte dem, enten det gjelder havner eller annet. Men de prioriteringene vi har gjort, vil bety en betydelig forbedring av seilingssikkerheten og framkommeligheten i høyt trafikkerte farleder.