Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2015-06-12:
Dette er en historisk dag for Forsvarets ansatte og for Forsvaret, og jeg vil benytte anledningen til å takke komiteen og saksordføreren og også takke for gode innsiktsfulle innlegg i debatten. I dag skal Stortinget stake ut en ny kurs for hvordan Forsvaret for framtida skal rekruttere, utvikle og beholde personell med rett kompetanse. Den nye militærordningen som vedtas i dag, er en oppfølging av Meld. St. 14 for 2012–2013, Kompetanse for en ny tid, og den vil bidra til å styrke vår operative evne. Personell og kompetanse er avgjørende for å sikre at Forsvaret i framtida er i stand til å løse oppgavene sine. «Vi skal utstyre menneskene, ikke bemanne utstyret», som tidligere generalinspektør for Hæren, Per Sverre Opedal, sa en gang i tida. Det betyr at vi må investere i de menneskene som skal utgjøre det framtidige Forsvaret. Regjeringas forslag om ny militærordning handler om nettopp det: Vi setter menneskene og kompetansen i førersetet. Vi kan være stolte av Forsvarets personell, både de militære og de sivile. Personellet er kompetente, de har gode holdninger og høy etisk bevissthet – og det viser de hver dag i operasjoner både nasjonalt og internasjonalt. Samtidig som personellet presterer, har regjeringa over tid sett en rekke utfordringer knyttet til personellordningene som hemmer fleksibilitet, effektivitet og operativ evne. Dagens ordninger er unødvendig kompliserte. De gir ikke tilstrekkelig fleksibilitet til å foreta nødvendige tilpasninger i tråd med nye behov. Deler av ordningen går helt tilbake til 1960-tallet og er langt på vei utdatert. Den største utfordringen er imidlertid mangel på en egen karrierevei for spesialistene våre. Dagens karrieresystem er basert på enhetsbefalsordningen, vertikalt orientert, for å utdanne ledere med breddekompetanse, og det er særegent for Norge at vi ikke har en karrierevei som er tilpasset horisontale utviklinger av dybdekompetanse. Vi er derfor veldig godt fornøyd med at Stortinget i dag vedtar et løft for spesialistene ved å opprette et spesialistkorps. Spesialistkorpset utgjør ryggraden i det framtidige Forsvaret og vil representere både kontinuitet og fagkompetanse. Et moderne forsvar er helt avhengig av denne kompetansen, og spesialistkorpset vil skape anerkjennelse og respekt for fagarbeideren i Forsvaret. Opprettelsen av en tilpasset karrierevei for spesialistene sammen med en egen utdanningsordning og et eget lønnssystem er et stort løft. Innføringen av spesialistkorpset er også en harmonisering med NATO-land. Det er et mål for regjeringa å vri ressursbruken fra forvaltning til operative formål. Et grep for å oppnå det er å forenkle dagens regler og gjøre kompetansen til den styrende faktoren. Regjeringa foreslår at Forsvaret skal ha tre tilsettingsforhold: midlertidig tilsetting, tilsetting til 35 år og tilsetting til 60 år. De to siste skal være normen. Hva slags tilsettingsforhold man får, avhenger av hvilken kompetanse personellet har, og også Forsvarets behov. Hvis Forsvaret ønsker å gi en grenader eller befal tilsetting til 60 år, er det mulig i den nye ordningen å gjøre det uten at personellet må skifte kategori eller karrierevei. Når karrieren som spesialist settes i et livslangt perspektiv, vil det øke ordningens attraktivitet, forutsigbarhet og tydelighet. Forsvaret vil dermed stå bedre rustet til å rekruttere og beholde personell i denne kategorien. De som tar offisersutdanning, skal fortsatt tilsettes til pensjonsalder. Forsvarets evne til å rekruttere og beholde kompetanse er konjunkturavhengig. Det er nødvendig med en avgangsmekanisme som gir nødvendig fleksibilitet, samtidig som vi skal sikre tilstrekkelig tilgjengelighet for operativ tjeneste. Uten avgangsmekanismer vil det over tid være høy aldersmessig ubalanse som er risikoen, og det er ikke forenlig med økte krav til beredskap, utholdenhet og skjerpete klartider. Regjeringa foreslår derfor å videreføre fast tilsetting til 35 år for å sikre operativ evne og fleksibilitet. Vi kommer til å legge en praksis til grunn om at man så tidlig som mulig skal få avklart tilsettingsforholdets lengde. Regjeringa foreslår også å innføre et beordringssystem for de lavere gradsnivåene. Det vil gi bedre forutsigbarhet både for arbeidstaker og arbeidsgiver. Det er også viktig å bidra til å redusere den høye rotasjonen Forsvaret opplever i dag. Vi har over lang tid hatt utfordringer med at personellet skifter stilling for ofte. Alle personellkategorier skifter stilling oftere enn hovedregelen på tre år, i snitt for yrkesbefal er det 2,2 år og for avdelingsbefal og vervede 1,5 år. Det bidrar jo til at man ikke får den kontinuiteten og dybdekompetansen som skal til – og ikke bare roterer man stilling, man roterer også ut av sitt kompetanseområde. Alt regjeringa gjør i forsvarspolitikken har ett mål: Det er å øke Forsvarets operative evne. Mennesket og kompetansen er nøkkelen til å oppnå det. Noen ganger er det behov for å gjøre gjennomgripende endringer, og det vedtaket Stortinget fatter i dag, er en sånn endring.