Heidi Greni (Senterpartiet), 2019-12-05:
Det er viktig at Norge har en klar praksis i asylsaker. Det vil bidra til å redusere antall asylsøkere uten beskyttelsesbehov og forkorte saksbehandlingstiden. Alle som søker asyl i Norge, skal ha trygghet for at rettssikkerheten blir ivaretatt. Arbeidet med integrering må starte allerede ved ankomst til Norge. De som får oppholdstillatelse i Norge, må bosettes raskt, og kommunene må få muskler og økonomi til trygg integrering. Vi lever i en urolig verden med høye flyktningtall, og Norge skal i god tradisjon bidra for å forbedre en håpløs livssituasjon for millioner av flyktninger. Samtidig må vi ha kontroll med egne grenser og på hvor mange som kommer til Norge, hvis vi skal sikre god integrering. De som kommer, må ønske å bli en del av det norske samfunnet. Senterpartiet vil ha en desentralisert mottaksstruktur og prioriterer bosetting fortrinnsvis utenom pressområder. Mange kommuner har satset på å bygge ut en mottakskapasitet gjennom etablering av gode fagmiljø rundt asylmottakene, og Senterpartiet mener det særlig skal satses på å beholde avtaler med kommuner og ideelle aktører som har påtatt seg mottaksdrift. Det er særlig viktig å ta vare på kompetansen i kommuner som har vist gode resultat. Så er vi selvsagt enig i at kapasiteten må justeres etter behovet. Vi har i flere år fulgt med på etablering og utvikling av ankomstsenteret på Råde. Om senteret vil fungere etter planen, gjenstår å se når det er satt i ordinær drift. Jeg håper Stortinget blir godt informert om utviklingen og de erfaringene og om det eventuelt er nødvendig med justeringer. Flere har påpekt at forholdene må legges bedre til rette for barnefamilier, og jeg håper de nødvendige grep tas for å sikre trygge opphold for alle som er innom senteret. Den norske bosettingsmodellen der kommunene mottar flyktninger etter lokale beslutninger, der de da får tildelt bosettingsklare flyktninger, har vist seg å være vellykket og må videreføres. Senterpartiet viser til at regjeringen og IMDi har redusert antall bosettingskommuner, og at det spesielt berører mindre kommuner i distriktene. Vi har protestert på denne prioriteringen og mener det er viktig å sikre spredt bosetting og dermed avlaste kommuner som har integreringsutfordringer. Mange små kommuner har gjort et svært godt integreringsarbeid og bidratt til at mange flyktninger har kommet i arbeid. Senterpartiet er tydelig på at kommunestørrelse ikke skal være avgjørende for om kommunene skal få anledning til å bosette flyktninger, men at bosettingen fortrinnsvis skal skje i distriktskommuner som har vist gode resultat på integrering i samfunns- og arbeidsliv. Det er også viktig å få på plass forutsigbar finansiering for mottak av flyktninger med ekstra behov, spesielt nå som kommunenes egenandel for ressurskrevende tjenester har økt. Derfor foreslår vi at det snarest mulig må komme endringer i integreringsordningen eller kommunenes inntektssystem som kompenserer for dette over tid. Frivillige organisasjoner spiller en nøkkelrolle i integreringsarbeidet. Gjennom deres aktivitet fremmes inkludering og integrering, og de må gis gode vilkår. Derfor er vi veldig kritisk til den endringen som er foreslått på finansiering av frivillighetssentraler. Senterpartiet har i sitt alternative budsjett for 2020 foreslått 2 mill. kr til stiftelsen Kirkens Bymisjon i Trondheim, nærmere bestemt prosjektet Søster til søster. De jobber mot vold, kjønnslemlestelse og forskjellige former for tvang. Dette gjøres gjennom et nettverk bestående av minoritetskvinner som motarbeider ulike former for vold. Dette har vært en veldig stor suksess, og denne organisasjonen bør motta statsstøtte så de slipper den usikkerheten de har med finansiering. Senterpartiet mener Norge skal bidra aktivt til å hjelpe og forbedre en håpløs situasjon for mennesker i nød. Dagens system er ikke rettferdig for alle, og ikke for dem som trenger det mest. Derfor ønsker vi å prioritere både kvoteflyktninger og hjelp i nærområdet. Som jeg sa i stad, overlater vi det ikke til FN, men vi har en nedre grense på 2 000 og en øvre grense på 3 000, og så overlater vi til FN å vurdere hvor det er størst behov for summen som ligger der imellom. Sist uke har debatten gått høyt om midlertidig arbeidstillatelse for ureturnerbare. Vi kan ikke gå for en generell arbeidstillatelse, det er helt uaktuelt, men vi mener det mangler både fakta og kunnskap om dette, og vi ber derfor regjeringen om å gå gjennom denne gruppen og se om det kan være aktuelt med differensiering og se på muligheter for f.eks. statsløse. Jeg vil ta opp forslagene fra Senterpartiet.