Odd Einar Dørum (Venstre), 2004-06-14:
I likhet med forslagsstillerne er også jeg som justisminister og borger bekymret over kriminalitetsbildet. Nettopp derfor er det, etter forslag fra Justisdepartementet, i de senere år vedtatt en rekke lovendringer som har hatt som formål å motvirke de problemer som forslagsstillerne tar opp, bl.a. nye regler om inndragning av utbytte, utvidet bruk av ekstraordinære etterforskningsmetoder, lovtiltak for å beskytte aktørene i straffesaker mot trusler og represalier, nye regler om fiktiv identitet, skjerpet straff ved sammenstøt av forbrytelser og overfor gjengangere og lovtiltak mot ulovlig bruk av kniv og skytevåpen, mot barne- og ungdomskriminalitet, mot organisert kriminalitet og mot terrorisme, for å nevne noe. Jeg sender nå Politimetodeutvalgets innstilling om nye, og utvidet grunnlag for, utradisjonelle metoder ut på høring. For å beskytte rettsstaten må vi være åpne for å vurdere nye metoder. I tillegg er det vedtatt en rekke lovendringer for å sikre en raskere straffesaksbehandling. Politireformen skal bidra til å styrke det politioperative arbeidet og bedre tilgjengeligheten for publikum. Regjeringen legger vekt på en helhetlig kriminalpolitikk med samarbeid på tvers mellom ulike, relevante etater, der sterk vekt legges på forebyggende arbeid for å hindre at barn og unge rekrutteres til en kriminell aktivitet. Som eksempel på den tverrfaglige tilnærmingen skal fem departementer, som alle har et delansvar for unge lovbrytere, samarbeide om å iverksette prøveprosjektet. Hovedsakelig fokuseres det på mindreårige under og over den kriminelle lavalder, 15 år, med risikoatferd, og ungdom over 15 år som soner fengselsstraff eller samfunnsstraff, eventuelt holdes i varetekt. Vi vet at rus er en stor medvirkende årsak til ulike typer kriminalitet. Blant annet derfor har Regjeringen lagt fram en tverrdepartemental handlingsplan om rusmiddelpolitikken. Her legges det vekt på en omforent, overordnet politikk når det gjelder arbeidet innenfor rusmiddelpolitikken. Viktige områder for politiet er å bekjempe illegal omsetning, hindre nyrekruttering og gjennomføre bekymringssamtaler med unge kriminelle. Politiets etterretningsarbeid skal stå sentralt i arbeidet mot organisert kriminalitet. Nettopp fordi vi erkjenner at den alvorlige organiserte kriminaliteten representerer store utfordringer, har Regjeringen i forslaget til revidert nasjonalbudsjett skissert prinsippene for det nye særorganet som skal bekjempe dette samfunnsproblemet. Statistikken over registrerte voldsforbrytelser de siste årene kan gi et inntrykk av en økning i voldsnivået i Norge. Tall fra Statistisk sentralbyrå viser imidlertid en nedgang i antallet anmeldte voldsforbrytelser fra første halvår 2002 til første halvår 2003 fra 13 424 til 12 482. Kampen mot vold prioriteres svært høyt av påtalemyndigheten. Stor oppmerksomhet om et område kan bidra til en økning i antall anmeldelser. Dette har vi sett bl.a. innenfor familievold. For Regjeringen er kampen mot vold i alle dens former et prioritert felt. Skal volden kunne bekjempes, må den anmeldes og fram i lyset. Avslutningsvis vil jeg bemerke at Regjeringen tar sikte på å fremme forslag til ny generell del i straffeloven allerede denne stortingssesjonen. Her vil jeg presentere min regjerings kriminalpolitikk og forslag til bestemmelsen om type straffer, prinsipp for strafferammer, grunnen til at straffen kan settes ned eller skjerpes. Stortinget vil i forbindelse med denne lovsaken få en unik anledning til å se kriminalpolitikken i en helhetlig sammenheng.