Øyvind Halleraker (Høyre), 2013-12-09:
«Politisk teater», sier Huitfeldt. Det hadde vært spennende å bli invitert til de lukkede forestillingene som de rød-grønne hadde seg imellom. Det spørs om det ikke var litt forhandlinger der også. Fra Høyres side mener vi at norsk utenriks- og utviklingspolitikk skal være bygd på tydelige prioriteringer, forankret i liberale verdier og med det hovedformål å sikre sentrale interesser. Vi mener Norge skal være en troverdig og tillitskapende aktør i arbeidet for mer demokratisk solidaritet. Vi ønsker en utenrikspolitikk bygd på et forpliktende internasjonalt samarbeid, som sikrer at hovedlinjene i norsk utenriks- og utviklingspolitikk befestes. Vi vil at Norge skal være en aktiv bidragsyter og deltaker i FN, NATO og andre internasjonale organisasjoner og ikke minst føre en offensiv europapolitikk med mål om økt medvirkning og påvirkning gjennom EØS-avtalen og Norges øvrige avtaler med EU. Vi mener også at Norge, i tett samarbeid med andre land, skal ta et større ansvar for å oppnå varige resultater i utviklingspolitikken. Ved utgangen av 2013 er det mange pågående konflikter og hendelser som preger verdensbildet. Det er til dels et dystert bilde, men også lyspunkter som gir håp om at globalt og regionalt samarbeid og kontakt spiller en rolle. Situasjonen i Syria er den desidert største og mest krevende pågående konflikten. Den er tilsynelatende fastlåst, men frykten for at Assad ville bruke kjemiske våpen mot sitt folk, er avløst av enighet om eliminering og destruksjon. Avtalen om eliminering av kjemiske våpen er en seier for FN og den globale verdensorden. Det så lenge ut til at Sikkerhetsrådet var handlingslammet og uten evne til å presse på for politiske løsninger, men avtalen om destruksjon av kjemiske våpen gir håp om videre bevegelse. Norge har påtatt seg en betydelig oppgave med transport og eskorte av transporten. Jeg syns det er grunn til å gi honnør til regjeringen for resolutt handling og vilje til å bidra, slik at våpnene og kjemikaliene kan destrueres på en forsvarlig måte. Også Norges Rederiforbund fortjener honnør for å stille skip og mannskap til disposisjon for å bringe denne saken i havn, bokstavelig talt. I morgen skal vi være med på overrekkelsen av Nobels fredspris til OPCW, organisasjonen som i en årrekke har arbeidet mot produksjon og anvendelse av kjemiske våpen. De har oppnådd imponerende resultater, og prisen er en velfortjent anerkjennelse til dette viktige arbeidet. Dessverre er den fastlåste situasjonen i Syria langt fra over. Vi ser daglig forferdelige menneskelige lidelser, enorme flyktningstrømmer og et sønderskutt land i mediene. Det er derfor prisverdig at regjeringen legger opp til å ta imot enda flere som er på flukt fra sitt hjemland, og dette er lagt inn i budsjettet som vi behandler i dag. På vårt hjemlige kontinent ser vi fortsatt europeiske utfordringer av både økonomisk og politisk art. Menneskerettighetssituasjonen i Russland har ikke hatt noen god utvikling, og det er en tilsynelatende fastlåst situasjon i Ukraina. For å sitere lederen for EU-kommisjonen, Barroso, er det uakseptabelt at et tredjeland skal blande seg inn i bilaterale avtaleforhandlinger mellom to stater – i dette tilfellet Russlands truende agering overfor Ukrainas tilnærming til EU. Folket reagerer mot en servil nasjonal ledelse, og med rette. Vi har nylig hatt en bred europa- og EØS-debatt i denne sal, men det er likevel på sin plass i dag å gi uttrykk for anerkjennelse for at den nye regjeringen har lagt listen høyt i sin europapolitikk. Til grunn for regjeringserklæringen ligger en erkjennelse av at landene i Europa er våre nærmeste naboer, venner og viktigste handelspartnere. Skal vi våge å ha visjoner på vegne av nasjonen, må vi også ha visjoner for vår samhandel og sameksistens med våre naboer. Statsministeren har sett nødvendigheten av dette og av å få bedre gjennomslag for saker av nasjonal interesse. Det gjelder at vi har evnen til å påvirke og medvirke tidlig i EU-prosessene, gjennom de muligheter EØS-avtalen gir oss. Derfor har vi fått en egen europaminister ved Statsministerens kontor som skal ivareta dette viktige arbeidet, og på en slik måte at Stortinget blir mer involvert. Regjeringen vil at mer involvering tidligere skal ha topp prioritet. Vi kommer til å se en regjering som er informert og til stede, og som samtidig informerer og er til stede i Stortinget. Regjeringen har som overordnet mål å sørge for at norske konkurranseutsatte bedrifter også skal være konkurransedyktige. 80 pst. av vår eksport går til EU-land, og nærmere 70 pst. av vår vareimport kommer fra EU-land. Dette gjør EU til vår desidert viktigste handelspartner. Adgangen til det indre europeiske marked har tilført norske bedrifter markedstilgang og arbeidskraft vi ikke hadde klart oss uten. Den norske samfunnsmodellen er videreført og videreutviklet, mye grunnet forenkling og tryggere rammevilkår for norske bedrifter og arbeidere. De siste dagers forhandlinger og resultater fra WTO-forhandlingene på Bali gir løfterike forhåpninger om en verden der transitt, eksport og import av varer blir enklere og rimeligere. Enigheten omfatter flere vedtak med betydning for Norge, men særlig for de fattigste utviklingslandene, og inneholder også en erklæring om å utvise tilbakeholdenhet i bruken av eksportsubsidier på landbruksområdet, tollkvoteadministrasjon og matvaresikkerhet for utviklingsland. Samarbeidspartienes utviklingsbudsjett er på 1 pst. av BNI og reelt sett langt større enn det budsjettet den rød-grønne regjeringen la fram så sent som for 2013. Høyre er opptatt av en mer effektiv bistandspolitikk som skaper varig endring, og ser positivt på regjeringens mål om å innta en global lederrolle i arbeidet med utdanning, især når det gjelder jenters rett til utdanning. Ved å tilføre 50 mill. kr til Global Partnership for Education har regjeringen vist en slik vilje til lederskap på området. Fra Høyres side vil jeg også vise til regjeringens økte satsing på verdens mest utsatte og fattige. Gjennom 30 mill. kr i økte bevilgninger til Verdensbanken gjennom Det internasjonale utviklingsfondet, IDA, sikres en mer effektiv bistand til befolkningen i de 80 fattigste landene i verden. Jeg vil også peke på viktigheten av en større vektlegging av næringslivet som aktør i utviklingspolitikken, med en økning på 15 mill. kr til næringslivstiltak. Også gjennom økte bevilgninger med 50 mill. kr til prosjekter i regi av Norfund øker man den målrettede satsingen på prosjekter innen fornybar energi. I komitébehandlingen har samarbeidspartiene økt Kap. 160, post 70, Sivilt samfunn, med 20 mill. kr, med det siktemål å styrke arbeidet for utdanning. Også Kap. 170, post 72, FNs barnefond, økes med 20 mill. kr, og skal gå til UNICEFs arbeid for å styrke jenters utdanning. Denne debatten er også en utmerket anledning til å anerkjenne den utrolig viktige og gode jobben våre soldater gjør, både ute og hjemme. Mange er ute i internasjonale operasjoner. Vi er fortsatt tungt til stede i Afghanistan og kommer til å være det i lang tid framover, både sivilt og militært. Fortsatt vil norske soldater risikere livet på oppdrag i Afghanistan. Det krever vår oppmerksomhet, det krever ressurser, og det krever tilpasning. Perioden vi nå går inn i, med et forventet presidentvalg i Afghanistan og tilhørende rivalisering, maktbruk og uro, kommer til å bli krevende. Forsvarsministeren har signalisert en eventuell videreføring av norske militære oppdrag utover 2014, og det har vår fulle støtte her i Stortinget. Jeg brukte ordet «å anerkjenne» for egen del. Det er også særlig gledelig å registrere den anerkjennende omtale norske soldater stadig blir til del fra våre allierte og ledende kommandoenheter for oppdrag ute, enten det gjelder Afghanistan, Adenbukta eller andre steder. Det er svært hyggelig og betryggende at vi har en høy standard og moral blant våre soldater. Noen har dessverre måttet bøte med det mest verdifulle: sitt liv. Andre har fått skader for livet. Derfor er det bra at regjeringen nå har fått på plass et forutsigbart og anstendig opplegg for våre veteraner. 2014 blir et viktig år. Foran oss ligger nye omstillinger i Forsvaret – særlig i Luftforsvaret – etter langtidsplanen. Kampflyanskaffelsen er i gang for alvor, og dette er heldigvis noe hele Stortinget har gitt sin tilslutning til. Våre satsinger i forsvarsbudsjettet for 2014 utover Stoltenberg-regjeringens budsjettforslag inneholder bl.a. en økning til Kystvakten – flere seilingsdøgn – med 13,9 mill. kr, videre 7 mill. kr til Heimevernets innsatsstyrker – flere øvingsdøgn – og en erkjennelse av Marinejegerkommandoens utvidete rolle i nasjonal terrorberedskap med en fast post på 8,5 mill. kr. Mine kolleger fra Høyre vil gå nærmere inn på de hovedområder vi har budsjettansvar for i komiteen.