Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-18:
Forvaltningsplanen for Lofoten og Barentshavet var den første forvaltningsplanen for et norsk havområde. Den vakte oppsikt internasjonalt, og vi rød-grønne er stolte av dette pionerarbeidet. Men ikke nok med det. I dag får vi vedtatt nok en forvaltningsplan, tre år etter den første, og begge i samme stortingsperiode. Det er forvaltningsplan for Norskehavet, og den skal danne grunnlaget for en god balanse mellom hensynet til verdiskaping og hensynet til miljøet i framtiden. Sameksistens er stikkordet. Vi vet at det er ulike syn på ulike næringer, og da tenker jeg på fiskeri og petroleumsvirksomhet. I forvaltningsplanen for Norskehavet legges det vekt på en bærekraftig høsting av ressursene. Da er det veldig lett bare å tenke på fisk, men mange steder i Norskehavet ligger det store olje- og gassressurser. Noen av disse ressursene er tatt i bruk, men enda er det mye igjen. Disse ressursene vil i framtiden bli etterspurt, og da er det viktig at vi har en forvaltningsplan som gir beskyttelse til de viktigste miljøverdiene i dette havområdet. Det vil allikevel være store arealer tilgjengelig for både petroleumsvirksomhet og vindmølleanlegg, og snart er et lovverk på plass for vindmølleanlegg til havs. Forskerne sier at Norskehavet er i god forfatning miljømessig, men klimaendringer og forsuring truer framtiden. Vi har for lite kunnskaper om dette, vi har for lite kunnskap om bunnforholdene i havet og om forholdene for sjøfuglene. Derfor er det viktig at vi viderefører sjøfuglprogrammet, SEAPOP, og bunnkartlegging med MAREANO-programmet også i Norskehavet. Jeg er glad for at korallrevene nå får en styrket beskyttelse. Petroleumsnæringen har gjort noen kartlegginger av korallrev, og jeg forventer at det ikke bores i, eller i nærheten av, et korallrev. Men jeg vil nok tro at det er like viktig å få styrt fiskernes bunntråling unna disse korallrevene. En annen ting som det i framtiden må legges enda mer vekt på, er oljevernberedskap, spesielt gjelder dette når vi beveger oss mot kystnære områder. Dette har fått en god omtale i St.meld. nr. 37 og i innstillingen til denne. For Nordland har Norskehavet vært av svært stor betydning for bosetting og arbeidsplasser, og det vil det også være i framtiden. Signalene fra Nordland i forbindelse med forvaltningsplanen for Norskehavet er både gode – og mindre gode. Det gode er at vi nå får en forvaltningsplan slik at vi kan være mer føre var, og det dårlige er omtalt i kapittel 4.2 side 49, om befolkning, sysselsetting og verdiskaping. Der står det: «Det er i dag ikke stor petroleumsrelatert virksomhet i Nordland, men det utføres noen forsynings-/helikoptertjenester til Norskehavet fra Sandnessjøen/Brønnøysund.» Dette er litt for beskjedent. Sandnessjøen og Helgeland har hatt en meget god utvikling de siste årene – og mer blir det. Det er bare å se på utdelingen av blokker i 20. konsesjonsrunde. Forvaltningsplanen for Norskehavet skal oppdateres i 2014 og gå fram til 2025, og da vil landskapet se helt annerledes ut. Nordland har relativt store forventninger til både mindre og større gassfunn vest for Helgeland, og størst spenning er det til Gro-feltet. Kanskje ser vi konturene av en gassprovins? Jeg mener at framtidens petroleumsvirksomhet utenfor Nordland vil gi store ringvirkninger i form av arbeidsplasser og næringsutvikling. Noen mener at meldingen nesten bare skal dreie seg om å opprettholde økosystemenes struktur og funksjon, og det er meget viktig, men det står i meldingen at Regjeringens formål med forvaltningsplanen for Norskehavet er å legge til rette for verdiskaping og sameksistens mellom de enkelte næringer gjennom bærekraftig bruk. Dette er mitt siste innlegg i Stortinget – så tusen takk.