Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2003-11-21:
Bakgrunnen for forslaget er å styrke lærlingenes rettigheter på flere områder. Det gjelder skyss, medbestemmelse og organisering, bedre krav til instruktører og kvalitetssikring av lærebedrifter. Elever i yrkesfaglige studieretninger skifter status når de begynner som lærlinger. Rettigheter de hadde som elever, bortfaller når de blir lærlinger. På denne bakgrunn reiser vi det forslaget som er tatt opp i dokumentet. Jeg er glad for at komiteflertallet ser de gode intensjonene som ligger i forslaget. Men jeg er skuffet over at flertallet nøyer seg med å beskrive situasjonen for lærlingene, en beskrivelse som jeg mener gir oss som forslagsstillere rett i at situasjonen for lærlinger ikke er som for andre elever, heller ikke økonomisk. En samlet komite sier at den er kjent med at mange lærlinger utdanner seg under stramme økonomiske vilkår, og at det bl.a. kan være behov for en gjennomgang av skyssordningen. Likevel er ikke komiteflertallet villig til å foreslå noen gjennomgang av skyssordningen. Som forslagsstillere vet vi selvfølgelig at transportsystemet for elever i fylkene relaterer seg til skolestedene, og at det ikke er mulig å sette opp skyssruter for lærlinger. Men hovedpoenget for oss er å tilkjenne lærlingene en rett til et skysstilskudd for den transporten de sjøl måtte velge, og at de gis rabatt på offentlige kommunikasjonsmidler på lik linje med andre elever. Jeg er derfor skuffet, men kanskje ikke så overrasket over at flertallet ikke vil bedre lærlingenes rettigheter på dette området. For det er klart at dette koster penger. Når det gjelder retten til å organisere seg, viser jeg til det vi skriver i dokumentet, der det faktisk går tydelig fram at lærlingenes rettigheter ikke er som andre arbeidstakeres rettigheter, selv om de lar seg organisere. De har ikke de samme mulighetene til å gjøre det. Retten til medvirkning på arbeidsplassen er altså ikke den samme som for andre arbeidstakere. Jeg tolker den passive holdningen en har til det, som at det for så vidt er greit at lærlinger ikke fullt ut har de samme rettighetene som andre arbeidstakere til å organisere seg. Når det gjelder krav til opplæring av instruktører/veiledere og faglige ledere og kvalitetssikring av lærebedrifter, er det åpenbart at det mange steder fungerer, men ikke alle steder fungerer godt nok. Det er faktisk mange eksempler på at lærlinger ikke får kvalitetsmessig god nok læretid. Det er også en kjent sak at bedrifter mister statusen som lærebedrift. Så kan en si at det tyder på at systemet fungerer når noen mister en sånn rett, men samtidig mener vi det er for galt at en lærling skal kunne gå gjennom en læretid og ikke få tilstrekkelig god utdanning. Det tyder både på at kvaliteten på en del lærebedrifter ikke er god nok, og at tilsynet heller ikke alltid fungerer tilfredsstillende. Jeg er glad for at en samlet komite ber Regjeringen ta de nødvendige initiativ for lettere å få godkjent fagutdanning på tvers av landegrensene. Men vi som forslagsstillere hadde håpet at de andre partiene ikke hadde nøyd seg med å beskrive situasjonen, men kanskje aktivt hadde bidratt til at lærlingenes situasjon faktisk kunne bedres på de områdene som vi skisserer. Men vi er for så vidt ikke så overrasket over at regjeringspartiene gjør som de gjør, og på en måte godtar den beskrivelsen som departementet gir i forhold til vårt dokumentforslag. Jeg tar opp det forslaget som er inntatt i innstillingen.