Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2002-03-07:
Som saksordføreren nevnte i sitt innlegg, har denne saken vært nøye og grundig behandlet i komiteen. Det er viktig å minne forsamlingen om at det er nesten 20 år siden Snøhvit-feltet ble funnet, og at noen da klager på at Stortinget går for fort frem, er noe underlig – for å si det mildt. Når Stortinget i kveld kommer til å vedta Snøhvit-utbyggingen, tar Norge som olje- og gassnasjon to meget viktige skritt inn i fremtiden. Det ene vil være starten på petroleumsvirksomhet i Barentshavet. Det andre vil være starten for Norge som produsent og eksportør av LNG. Etableringen av LNG-produksjon basert på Snøhvit-gassen bringer Norge inn på nye og viktige markeder som ikke kan nås ved norsk rørgass. Det bygges opp norsk kompetanse innen LNG-produksjon som er et viktig skritt i en videreutvikling av vår petroleumsindustri. Snøhvit gir dermed norsk petroleumsvirksomhet et nytt og viktig bein å stå på, noe som er svært viktig, og er med på å forbedre vår konkurranseposisjon. Med Snøhvit går startskuddet for petroleumsaktivitet i Barentshavet, som er et område det har vært brukt nærmere ½ milliard kr på å få nøye utredet med hensyn til miljøkonsekvenser. Med tanke på at det har vært leteaktivitet i Barentshavet i mange tiår, og at man har brukt 15–20 milliarder kr på leteaktiviteten, blir jeg forundret når regjeringspartiene og Arbeiderpartiet ikke vil åpne Barentshavet for ytterligere petroleumsvirksomhet før det er foretatt en ytterligere konsekvensutredning av hele Barentshav-området. Hvorfor har ikke de samme partiene vært opptatt av og bedt om konsekvensutredning tidligere? Det må jo ha vært rimelig innlysende, selv for disse partiene, at når man leter og eventuelt finner noe, så ønsker man å starte med produksjon. Man driver altså ikke og leter bare for moro skyld, hvis det er noen som tror det. I 1997 inviterte myndighetene til Barentshavrunden, hvor industrien ble spesielt oppfordret gjennom gunstige konsesjonsvilkår til å gjenoppta og forsterke letevirksomheten i området. Å be om mer utredning nå er bare å forkludre for petroleumsaktivitet i nord. Sannheten er at den utredningen som regjeringspartiene og Arbeiderpartiet nå ber om, ikke har noe med miljøspørsmål å gjøre, men er ment for å dempe kritiske røster fra miljøvernorganisasjoner og murringer fra miljøfanatikere innenfor egne partirekker. Det er trist at negative krefter klarer å vinne frem med sitt syn, noe som går på bekostning av nasjonal verdiskaping. Snøhvit-utbyggingen er et nasjonalt prosjekt etter Fremskrittspartiets syn. Dessverre er det ikke alle partier som har et slikt syn. Komiteleder Bror Yngve Rahm fra Kristelig Folkeparti skriver i en kronikk i Dagbladet den 14. februar i år: «I en del av landet som sliter med fraflytting og pessimisme, gir Snøhvit-utbyggingen håp om fremgang.» Når så statsministeren brukte akkurat de samme ordene på årsmøtet i Østfold Kristelig Folkeparti sist lørdag, forteller det meg det meste om Kristelig Folkepartis syn på Snøhvit og finnmarkingene. Finnmarkingene er ikke pessimister. Snøhvit-utbyggingen er ikke distriktspolitikk. Og Snøhvit-utbyggingen er fremgang. Selvsagt vil Snøhvit være positiv for Hammerfest i form av en økning av folketallet og økonomisk vekst og nye, verdifulle arbeidsplasser. Bruk av spillvarme, slik vi og Arbeiderpartiet har fremmet forslag om, og som det forhåpentligvis blir flertall for, gir store muligheter innenfor oppdrettsnæringen. Men like viktig er det at utbyggingen gir vekst og kompetanseimpulser til mange miljøer i nord og landet for øvrig. Norsk sokkel har hittil vært attraktiv også for utenlandske selskaper. Den senere tids signaler gir inntrykk av en form for politisk skapt usikkerhet rundt norsk sokkel. Langvarig vern av store arealer vil også kraftig redusere norsk sokkels konkurransekraft. Usikkerhet og langvarig aktivitetsstopp vil forårsake at omfattende kompetanse som er bygd opp over lang tid, kan gå tapt, fordi mange av fagfolkene og fagmiljøene kan forsvinne over til annen virksomhet. Et miljø som er viktig for aktiviteten i nord, er Harstad, som for lengst er utpekt som administrativt senter for olje- og gassvirksomheten utenfor Nord-Norge, og hvor et oljemiljø på høyt faglig nivå er etablert og tenkt utvidet. Det er svært viktig å styrke og videreutvikle fagmiljøene, og derfor må forholdene legges til rette slik at norsk sokkel, også i nordområdene, skal være attraktiv. Snøhvit vil markere åpningen av en ny petroleumsprovins på norsk sokkel. Den logistikk og infrastruktur som her etableres, vil skape og gi muligheter for ny kommersiell utbygging av ressursene i området og således kunne gi betydelige arbeidsoppgaver både relatert til utbygging og til drift. Enkelte yrkesdemonstranter, som Natur og Ungdom, Bellona og noen stortingsrepresentanter, vil gå imot utbyggingen fordi drift og eventuelle utslipp vil ramme fiskerinæringen. Jeg leste at siste skudd på stammen når det gjelder protester, er «Biskoper mot gass». Jeg har også hørt et rykte i morges om at det er blitt dannet en ny protestgruppe som heter «Tvangsdansede mot gass». Som sagt, det er bare et rykte, og det vil vel kanskje bli avklart i løpet av debatten om det er noe i det. Til dem som protesterer, er det bare å si at Fiskeri- og Havbruksnæringens Landsforening ikke er imot utbygging av Snøhvit-feltet og heller ikke imot petroleumsvirksomhet i nordområdene. Norge bør ha som mål at olje- og gassindustrien og fiskerinæringen skal kunne leve side om side. Begge næringene er viktige næringer for landet og landsdelen. Når det gjelder Snøhvit, er det et gassprosjekt i et lukket system hvor det nettopp er lagt inn store ressurser for å sikre mot utslipp med negative konsekvenser for fiskeriene. Sett i forhold til virksomheten i nordområdene er Snøhvit-utbyggingen meget viktig. Utbyggingen skaper bl.a. et grunnlag for et fremtidig samarbeid i forhold til Nordvest-Russland, som er meget interessant. Gjennom den meget høye miljøstandard som er satt for utbyggingen, legges et grunnlag for tilsvarende høy standard i forbindelse med russisk petroleumsvirksomhet. Utbyggingen av Snøhvit sikrer bl.a. en forsvarlig og forbedret beredskap mot utslipp, noe som er viktig i forhold til fremtidig russisk oljetransport gjennom Barentshavet. Snøhvit-utbyggingen har selvsagt stor betydning for Norge og kan bane vei for økt aktivitet i nordområdene, dersom de andre partiene har politisk mot og vilje til akkurat det.