Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2012-11-13:
For norsk landbruk er det helt avgjørende at regjeringen nå tar grep som kan sikre bøndene anstendige inntekter også i framtiden. Dette er avgjørende for at landbruket skal ha mulighet til å øke sin lønnsomhet framover. Kronetollen ligger på 1995-nivå, og hvordan kjøpekraften i Norge og lønnsveksten hos andre yrkesgrupper har utviklet seg etter dette, det vet vi alle. Bøndene derimot har stanget i dette tolltaket, og har ikke kunnet ta ut høyere pris for produktene sine selv om utgiftene har økt kraftig. Dersom regjeringen ikke hadde tatt grep nå, ville dette kunne ført til en utvikling der færre bønder ville valgt å drive med matproduksjon i Norge, og vi ville ikke klart å øke matproduksjonen i takt med befolkningsveksten. Denne saken viser tydelig hvem som kjemper landbrukets sak, og hvem som heller er opptatt av å forsvare EUs interesser framfor våre egne. Det er gjentatt og gjentatt, men kan tydeligvis ikke sies for ofte. Det vi her snakker om, er altså noen få produkter. Det er spesielt osten som har vært diskutert, men den tollfrie kvoten er altså større enn den som importeres i dag. Det tror jeg både forbrukerne i Norge og ikke minst dem som ønsker å selge sin ost til Norge, klarer å leve godt med. Vi har både en offensiv og en defensiv handelspolitikk, og det er helt vanlig – EU har også det. De har f.eks. 2 pst. toll på fersk laksefilet, mens den er 13 pst. når den er røkt. Ergo beskytter EU sin egen industri, og det kommer også vi til å fortsette med i dette landet, og det er nødvendig. Partiet Høyre er bekymret for Norges forhold til våre handelspartnere og for eksportnæringer som sjømatnæringen. Senterpartiet mener det ikke er noen grunn til bekymring for f.eks. eksporten av fisk fordi vi har gode regelverk her. For det første har vi et WTO-regelverk, som er veldig viktig for oss som sjømatnasjon, men vi har også en EØS-avtale som regulerer spørsmålene knyttet til toll på sjømat inn til EU. Det er en forpliktelse som også forplikter EU, og de kan ikke bare skru opp den tollen over natten. Importen av landbruksvarer fra EU til Norge er doblet i løpet av de siste ti årene, og det før de nye, økte kvotene trådte i kraft 1. januar i år. I fjor utgjorde importen fra EU 27 mrd. kr. I denne saken har altså EU mest å tape om de ikke følger internasjonale regler. Høyre og representanten Flåtten har i hele høst bekymret seg for de voldsomme motreaksjonene de ser for seg skal komme. Danmarks handelsminister, Pia Olsen Dyhr, sier hun er mindre bekymret for tollendringen enn det Høyre er. Hun sier: «(…) det Norge har gjort, er ikke brudd på verken WTO- eller EØS-avtalen, og dette skaper ikke dype skår i forholdet mellom Norge og Danmark.» (…) Importvernet er en bærebjelke i den norske landbrukspolitikken. Med krevende naturgitte forhold og høyt kostnadsnivå er importvernet nødvendig for å nå våre landbrukspolitiske målsettinger. I landbruks- og matmeldingen har regjeringen og Stortinget forpliktet seg til å gi bedre inntektsmuligheter til landbruket. Dette forutsetter at det også framover vil være mulig å øke prisene i jordbruket. Omlegging til prosenttoll vil gi rom for prisøkninger i jordbruksoppgjørene også i årene framover. De foreslåtte seks tollinjene representerer varer som er særskilt viktige for norsk landbruk og næringsmiddelindustri. Vi har også sett et sterkt engasjement fra både LO og deler av NHO omkring dette spørsmålet. Vi har levende næringer som høster av naturen i hele Norge. Det er noe vi er veldig stolte av i landet vårt. Slik skal det også være i framtiden. Derfor satser Senterpartiet på en politikk som sikrer den norske bonden og de norske eksportnæringene.