Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2002-03-08:
I likhet med representanten Fossli vil jeg vise til det anmodningsvedtak som tidligere er behandlet i Stortinget, og at Regjeringen snarest skulle legge frem forslag om et forbud mot kastrering av gris. I en overgangsperiode skulle det være autorisert personell som skulle foreta kastreringen frem til et totalforbud. Det var alle partier i næringskomiteen, med unntak av Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, som stod bak dette forslaget til vedtak. Fremskrittspartiets hovedbegrunnelse for å støtte forslaget var å sikre en hensynsfull behandling av dyr. Det er viktig å huske på at kastrering er et svært smertefullt inngrep. Grisungene påføres intense smerter i forbindelse med og i timene etter selve inngrepet. Standpunktet ble også støttet av sentrale instanser som Den Norske Veterinærforening, Statens dyrehelsetilsyn og Statens næringsmiddeltilsyn. Fremskrittspartiet vil støtte det fremlagte forslag fra Regjeringen om å oppheve lekfolks adgang til å kastrere gris, at kastrasjon skal skje av fagfolk etter bedøvelse, og frem til dyret er fire uker. Videre er vi for at det skal innføres et forbud mot kastrering av gris. I denne saken er det viktig å finne den rette balansen mellom dyrevernsmessige og næringspolitiske hensyn. Ved at kastrasjon nå skal foretas av veterinærer og dyrene skal gis lokalbedøvelse, vil det oppnås betydelige fremskritt når det gjelder dyrevernshensyn, fordi det ved å ta i bruk en hensiktsmessig metode vil gis en betydelig smertelindring ved inngrepet. Selv om dette innebærer merkostnader, kan ikke det tillegges avgjørende vekt. Økt tillatt aldersgrense for kastrering vil i mange tilfeller også bety reduserte kostnader, fordi det kan foretas kastrering av flere kull til samme tid. Dyrebeskyttelsen mener at det med dagens kunnskap er mulig å innføre forbud mot kastrering med øyeblikkelig virkning. Dyrevernalliansen mener det er viktig å fastsette en dato for når forbudet skal tre i kraft. Dyrehelsetilsynets synspunkter er sammenfallende med Dyrebeskyttelsens. Man mener forbudet kan innføres fra og med 2007. Argumentene for dette som bringes i marken, er bl.a. at folk flest ikke har forståelse for at noe som etter loven er forbudt, er tillatt i praksis. Videre hevdes det at man allerede i dag har utsorteringsmetoder som er tilfredsstillende. At det er en fordel å vite hva man skal forholde seg til i årene som kommer, er også av argumentene. Innføres et tidspunkt, vil det være et incitament til å intensivere arbeidet med forskning med hensyn til arv og miljø og å utvikle frasorteringsmetoder som tilfredsstiller kravet til lønnsom svineproduksjon. Ut fra en helhetsvurdering mener Fremskrittspartiet at forslaget om et forbud fra og med 1. januar 2009 – som hele komiteen, med unntak av Senterpartiet, stiller seg bak – vil være til å leve med, både for næringen og for dyrevernorganisasjonene. Fordi all kastrering av gris nå skal utføres av veterinær og etter bedøvelse, er det ikke lenger like presserende å få innført et totalforbud. Man har alt å vinne ved først å gjennomføre et utviklingsarbeid som hindrer at man undergraver økonomien i produksjonen. Næringen er i ferd med å intensivere dette arbeidet i samarbeid med de andre nordiske landene og med forskningsmiljøer i Norge. Selv om undersøkelser viser noe ulike resultater, er det grunn til å tro at minimum 15–20 pst. av kjøttet fra ikke kastrerte griser med dagens dyremateriale har så høye verdier av de aktuelle stoffene skatol og androstenon at de må utsorteres. Et snarlig forbud vil derfor høyst sannsynlig sterkt redusere produksjonen og vil – på grunn av en urettferdig konkurransevridning, med økt import fra land som ikke vil praktisere det samme forbudet – sette norske svineprodusenter utenfor. Et forbud fra og med 2009 vil legge et press på næringen til å utvikle metoder for utsortering, som vil redusere mengden utsortert slakt. Vi i Fremskrittspartiet mener altså at man har alt å vinne på å bruke noe tid for å komme frem til fornuftige løsninger.