Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2004-10-04:
Ingen må være i tvil: Kampen mot arbeidsledighet er denne regjeringens prioritet nr. 1. Arbeidsledighet er sløsing med ressurser, og ledigheten må bringes videre ned. Det er derfor svært tilfredsstillende å se at Regjeringens politikk faktisk virker. Det er ingenting som er så viktig som bedriftenes rammevilkår i kampen mot arbeidsledighet. Uten lønnsomme bedrifter vil heller ikke noen sette ledige hender i arbeid. Størstedelen av de 20 milliardene i skattelettelser under denne regjeringen har nettopp gått til lettelser i bedriftsbeskatningen. Samtidig har Regjeringens stramme finanspolitikk bidratt til historisk lav rente og en mer konkurransedyktig kronekurs. Aetats statistikk for september viser at ledigheten nå er redusert til 90 000 helt ledige, mens det på samme tid i fjor var 93 200 ledige. I tillegg var antall personer på ordinære arbeidsmarkedstiltak redusert med 2 100. Enda viktigere enn dette er at den totale sysselsettingen har økt med 10 000. Arbeid motvirker fattigdom. Det er derfor bekymringsfullt at venstresidens skatteskjerpingsalternativ innebærer skatteøkninger på en rekke områder. Økt personbeskatning vil resultere i økte krav om lønnstillegg, som igjen svekker bedriftenes lønnsomhet og konkurranseevne. I likhet med svekkelser i bedriftsbeskatningen betyr det dårligere bedriftslønnsomhet og færre i arbeid. Denne regjeringen har gjennom tre år satset på lavere skatter, fordi det øker verdiskapingen. Økt verdiskaping resulterer i økt sysselsetting, som tar mennesker bort fra lediggang, og således trygger velferden. Og ikke minst: Det reduserer fattigdom. Den enkelte er selv ansvarlig for å skaffe seg arbeid og for sin egen yrkeskarriere. Det må likevel erkjennes at ikke alle kan mestre dette alene, og de trenger derfor hjelp, enten fra private formidlere eller fra Aetat. Jeg ønsker å rose Aetat for den formidable innsatsen etaten gjør for størst mulig sysselsetting og fornøyde brukere. 70 pst. av alle brukerne hos Aetat er nå fornøyd med deres tjeneste. 80 pst. av alle bedrifter som er involvert under Aetat, er fornøyd med de tjenester som leveres. Det er videre verdt å nevne at 90 pst. av alle søknader om dagpenger og attføringspenger nå behandles innen to uker. Et annet viktig poeng er at sykefraværet internt i etaten har gått merkbart ned det siste året. Jeg anser dette som en argumentsamling som tilbakeviser venstresidens og NTLs svartmaling av situasjonen i etaten. En generell adgang til å ansette arbeidstakere midlertidig i inntil 12 måneder over en periode på tre år er et bidrag for å få flest mulig så raskt som mulig i arbeid. Midlertidige ansettelser vil spesielt ha betydning for mindre og mellomstore bedrifter, hvor risikoen ved ansettelser ofte fører til at bedrifter ikke våger å ekspandere når muligheten byr seg. Midlertidige ansettelser gjør det lettere for personer med svak tilknytning til arbeidsmarkedet å oppdatere erfaringer og ferdigheter. Erfaringsmessig får derfor mange midlertidig ansatte tilbud om fast ansettelse, enten i den bedriften de ble midlertidig ansatt i, eller i andre. Det er kostnadene forbundet med ansettelsesprosessen sammen med fordelen ved å investere langsiktig i trening og opplæring av ansatte som gjør at regjeringspartiene ikke tror at midlertidige ansettelser vil erstatte faste ansettelser. Det er nå på høy tid å gjøre det norske arbeidsmarkedet mer fleksibelt, også når det gjelder midlertidige ansettelser. Det gjelder tross alt å bekjempe ledigheten på bred front. I all hovedsak er det to forhold som styrer det norske arbeidsmarkedet. Det er internasjonale økonomiske konjunkturer og norsk økonomisk politikk, herunder også rentenivå og kronekurs. Sett fra et økonomisk, politisk perspektiv er den normale oppfatning at det tar om lag to år fra vedtak fattes, til det slår ut i sysselsettingstall. Det betyr at den økningen i arbeidsledigheten vi har sett fram til 2003, i all hovedsak er skapt av internasjonale trender og økonomisk politikk som var fattet før denne regjeringen overtok. Det står i skarp kontrast til de utsikter for arbeidsmarkedet vi nå står overfor. Aetats prognoser for 2005 er 80 000 helt ledige. Verdiskapingsalternativet, som denne regjeringen utgjør, har en politikk som virker. Bedriftene ser nå lysere på framtiden enn på lenge, og planlegger å ansette mennesker, og rekordmange nye selskaper blir etablert. Dette gir én logisk konklusjon. Hvis velferd er viktig, må denne regjeringen få fortsette med sin verdiskapende politikk.