Gudmund Restad (Senterpartiet), 1999-04-22:
Jeg skal ikke bidra til å forlenge debatten særlig mye, for det er vel ikke så mye mer jeg kan tilføre, utover det jeg tidligere har gitt komiteen, særlig i form av de to brevene av henholdsvis 12. februar og 23. mars som det er vist til i debatten, men allikevel noen ord. Børge Brende påpekte nå i sitt innlegg at det i de brevene som jeg her har nevnt, i stor grad var vist til det materielle innholdet i konsernforskriften, som angivelig ikke var noe hovedpoeng for dem som fremmet Dokument nr. 8-forslaget. Jeg har funnet det riktig i de brevene å redegjøre for det materielle innholdet for derved å forsøke å forklare hvorfor det var nødvendig med denne saksbehandlingen som nå er kritisert av forslagsstillerne. Departementet vedtok, som nevnt av flere her nå, i forskrift av 30. desember 1998 endringer i konsernforskriften. Formålet med endringen var å motvirke uønsket virkning av forskriften. Kort skissert gir konsernforskriften adgang til å selge eiendeler fra ett selskap i konsernet til et annet selskap i konsernet uten at salgsgevinsten umiddelbart beskattes. Formålet med skattefritaket er å lette omorganiseringen innen slike konsern. En klar forutsetning for skattefritaket er at konsernet som helhet ikke kommer i noen annen skattemessig stilling enn om transaksjonen ikke var gjennomført. Ved endringen ble skattefritaket ved salg av eiendeler internt i konsernet gjort betinget av at eiendelen forblir i konsernets eiersfære. Et slikt betinget skattefritak innebærer i prinsippet at den betingede, fritatte gevinsten kommer til beskatning dersom eiendelen senere kommer utenfor konsernets eiersfære. Skatteplikt utløses enten det er de overførte aktiva som selges direkte ut av konsernet, eller det er aksjene i det konsernselskapet som får seg overført eiendelene, i henhold til forskriften. Det betingede skattefritaket reduserer videre muligheten for å dele ut utbytte med ubeskattet kapital uten at dette utløser korreksjonsskatt. Videre ble det ved endringen klargjort at forskriften ikke kunne benyttes i petroleumssektoren til å flytte gevinstbeskatningen fra eiendeler fra et særskattepliktig selskap med en skattesats på 78 pst., til et landbasert selskap med skattesats på 28 pst. Jeg er selvfølgelig enig med kritikerne og forslagsstillerne her i at man normalt skal gjennomføre høringer når forskrifter skal endres. Det pålegges både av forvaltningsloven og utredningsinstruksen, som vi etterlever. Men det er anledning til å fravike dette og å unnlate høring i spesielle situasjoner, og etter min oppfatning oppstod det en spesiell situasjon utover høsten i fjor. For det første var det slik at en del skatterådgivere begynte å gi oppskrifter – nær sagt kokebøker – på hvordan man skulle kunne unngå skatt ved salg av driftsmidler. Det var også et tema på Revisorforeningens årlige møte på Plaza Hotel i november. I november ble det også kjent at et oljeselskap hadde benyttet seg av forskriften og overført store midler fra et særskattepliktig selskap og over til landbasert virksomhet, og med en endelig virkning: et skattefritak på over 120 mill. kr. Hvis en i den situasjonen så sent på året skulle gjennomføre dette med de ordinære høringsfrister osv., ville det ikke vært mulig å endre forskriften innen årets utgang, og jeg følte at det var nødvendig med de opplysninger vi da fikk inn. Derfor ble høring unnlatt, som det altså er adgang til, og forskriften ble da endret helt på tampen av året. Jeg er enig med Nordtun i at det ville vært mer kritikkverdig hvis jeg i den situasjonen og med de opplysninger jeg hadde, hadde unnlatt å foreta en endring av forskriften. En eventuell oppheving nå av endringene av 30. desember 1998, slik som forslagsstillerne går inn for, ville innebære at det i 1999 åpnes for anvendelse av forskriften, klart i strid med formålet og med fare for betydelige, utilsiktede skattetap. Departementet jobber med et materiale om endringer i konsernforskriften som skal sendes ut på høring, og det vil skje om kort tid. Det har vist seg at dette er betydelig mer komplisert enn mange er klar over. Senest i forrige uke fikk vi viktige innspill som må tas med i høringsmaterialet, men det blir nå sendt ut, og så vil etter endt høringsprosess eventuelle korrigeringer, herunder endringer i innstrammingen av 30. desember 1998 som er til gunst for skattyteren, gjelde fra virkningstidspunktet for innstramningene. De endringer og korrigeringer som vil bli foreslått på bakgrunn av nevnte høringsnotat, har jeg til hensikt å forelegge for Stortinget for innarbeidelse i skatteloven, noe jeg har nevnt tidligere, og som jeg også har hørt er blitt lagt til grunn i flere av innleggene her i dag. Det er vel det jeg kan bidra med. Høringen vil nå straks bli satt i gang, og min klare intensjon er å fremme et forslag for innarbeidelse av de endringer som blir aktuelle, i skatteloven.