Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2016-05-31:
Norge har siden den store skattereformen i 1992 hatt et forholdsvis stabilt og velfungerende skattesystem. Det har bidratt til forutsigbare og gode rammebetingelser for næringslivet. Hovedprinsippene fra reformen, som brede skattegrunnlag og lave skattesatser, bygger vi videre på når vi nå tilpasser skattesystemet til den internasjonale utviklingen. Det er internasjonalt en stadig større konkurranse mellom land om skattegrunnlagene. Mange land, også våre nordiske naboland, har de siste årene redusert selskapsskatten vesentlig. Samtidig har selskaper med virksomhet i flere land større muligheter enn før til å tilpasse seg slik at skatten alt i alt blir lavere. Det er avgjørende at vi har et konkurransedyktig skattesystem som legger til rette for at det skapes nye arbeidsplasser. Skattesystemet må fremme vekst. Norsk økonomi står dessuten foran krevende omstillinger. Olje- og gassvirksomheten vil være en viktig næring for Norge i mange år fremover, men den vil ikke gi de samme sterke vekstimpulsene til fastlandsøkonomien som vi har vært vant til. Deler av norsk næringsliv må derfor vende seg mot nye markeder. Dette er bakgrunnen for at vi allerede i årets budsjett tok et stort steg i å følge opp anbefalingene fra skatteutvalget. Blant annet reduserte vi skattesatsen på alminnelig inntekt for selskap og personer fra 27 til 25 pst. Samtidig la regjeringen frem en stortingsmelding med forslag til en skattereform for 3-årsperioden 2016–2018. Hensikten med skattemeldingen var å oppnå bred politisk enighet om det fremtidige skattesystemet. Jeg er derfor fornøyd med at et bredt flertall i finanskomiteen har sluttet seg til hovedtrekkene i regjeringens forslag. Det vil bidra til forutsigbarhet og stabilitet for norsk næringsliv. Et av hovedmålene med skattereformen er å gjøre norsk økonomi mer vekstkraftig. Det skal lønne seg å investere i norske arbeidsplasser, og det skal lønne seg å jobbe. Arbeid og aktivitet er grunnlaget for vår felles velferd. Gjennom skatteforliket på Stortinget legges det opp til at selskapsskattesatsen skal reduseres til 23 pst. innen 2018. Regjeringens forslag var å redusere satsen til 22 pst. Analysene til skatteutvalget viste at reduksjon i selskapsskatten kan ha store positive dynamiske virkninger. Utvalget antok at mellom 20 og 40 pst. av det opprinnelige provenytapet fra en satsreduksjon på lengre sikt ville bli motvirket av høyere skatteinntekter. Det skyldes at lavere skattesats vil gi økte investeringer, økt sparing og økt arbeidstilbud. Selv om det i skatteforliket er lagt opp til en mindre reduksjon av selskapsskatten enn i regjeringens opprinnelige forslag, merker jeg meg også at det som en del av forliket skal vurderes ytterligere reduksjoner i lys av utviklingen internasjonalt, og spesielt i våre naboland. Samtidig skal selskapsskattegrunnlaget utvides noe, bl.a. ved å innføre riktigere avskrivningsregler for enkelte driftsmidler og en strengere rentebegrensningsregel. For å bøte på svakheten ved at finanssektoren ikke betaler merverdiavgift, skal det ifølge skatteforliket innføres en finansskatt allerede fra 2017. Formuesskatten har flere svakheter. Den gjør det mindre lønnsomt å spare, og den skjeve verdsettingen av ulike formuesobjekter bidrar til å vri investeringene bort fra næringsvirksomhet. I skattemeldingen varslet regjeringen at formuesskatten skal reduseres ytterligere, og en vurdering av målrettede lettelser mot næringsrelatert kapital. Jeg har derfor med tilfredshet merket meg at et bredt flertall i komiteen mener at en reduksjon av formuesskatten på arbeidende kapital kan føre til at norsk kapital bedre kan bidra til å skape nye arbeidsplasser gjennom produktive og verdiskapende investeringer. I forliket er det enighet om å innføre en verdsettingsrabatt på 20 pst. i formuesskatten på slik kapital innen 2018. I årets reviderte budsjett varslet regjeringen at det i neste års budsjett vil bli foreslått en midlertidig og avgrenset ordning med utsatt formuesskatt for eiere av virksomheter som går med regnskapsmessig underskudd. Dette blir et svar på punkt 4 i skatteforliket, om å ta hensyn til likviditetsutfordringer for disse bedriftseierne. Et annet hovedmål med skattereformen er å beskytte grunnlaget for selskapsskatten og motvirke flytting av overskudd til lavskatteland. Lavere selskapsskattesats vil gjøre overskuddsflytting mindre lønnsomt enn i dag, men det vil ikke løse problemet. I skattemeldingen foreslo regjeringen en rekke tiltak for å motvirke overskuddsflytting. Spesielt viktig blir det å følge opp de anbefalingene som OECD og G20 kom med i oktober i fjor, de såkalte BEPS-anbefalingene. Norge har deltatt aktivt i utformingen av disse anbefalingene, og regjeringen vil jobbe for en rask og mest mulig fullstendig gjennomføring av dem. Som en viktig del av oppfølgingen bør rentebegrensningsregelen for selskaper utvides til også å omfatte eksterne renter. Samtidig bør regelen utformes på en måte som i minst mulig grad rammer ordinære låneforhold. Jeg er som sagt fornøyd med at det er bred enighet om grunnpilarene og retningen for det fremtidige skattesystemet. Denne regjeringen ønsker i tillegg å redusere skattenivået og at lettelser ikke bare skal komme bedrifter til gode, men også personer. I skattemeldingen la regjeringen opp til å justere den nye trinnskatten slik at samlet marginalskatt blir redusert med 0,8 pst. fra 2016 til 2018 for de fleste skattytere. Det vil stimulere til økt arbeid. Regjeringen ønsker også å redusere formuesskatten ytterligere i årene fremover. Det viktigste formålet med skattereformen er å gjøre økonomien mer vekstkraftig og bidra til nødvendige omstillinger. Vi ønsker å redusere skattene fordi vi trenger et konkurransedyktig næringsliv i årene som kommer. Tidspunktet for å gjennomføre lettelsene er også godt. Næringslivet vil ha glede av at endringene kommer nå. Jeg vil også minne om at det tidligere har vært bred enighet på Stortinget om at finanspolitikken skal legge til rette for vekst og sysselsetting i privat næringsliv. Da handlingsregelen ble innført i 2001, trakk en samlet finanskomité frem lavere skatt, sammen med økt satsing på samferdsel og kunnskap, som særlig vekstfremmende. På tross av at opposisjonen prøver å gi inntrykk av at denne regjeringen har brukt en stor del av handlingsrommet til skattelettelser, er det et faktum at kun 11 pst. av handlingsrommet i denne regjeringsperioden har gått til skattelettelser. Jeg mener derfor at det fortsatt er mer rom for å redusere skattene, slik at det stimulerer til nye investeringer og flere arbeidsplasser og frihet til den enkelte.