Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-01-11:
Storberget-utvalgets rapport «Du er henta» har fått stor oppmerksomhet og skapt mye engasjement i barnehagesektoren. Det er ikke uten grunn. Forslagene som ble lagt fram, berører 140 000 barnehagebarn og nesten en halv million mennesker som har et nært forhold til en privat barnehage, enten som barn, forelder, ansatt eller eier. Flertallet i utvalget tar til orde for grep som vil endre grunnlaget for drift av private barnehager dramatisk. Det vil også få dramatiske konsekvenser for samfunnet. Når statsråden i Klassekampen i går var tydelig på at hun vil stramme inn reglene i barnehagesektoren for å strupe de store kjedene, er jeg bekymret for at det er de små, enkeltstående barnehagene som rammes først. Disse barnehagene har ingen stor økonomisk buffer og er avhengige av trygghet og forutsigbarhet for sin drift. Konsekvensen av det statsråden tar til orde for, er at det skapes et a- og b-lag i norske barnehager. De mange angrepene på private barnehager skaper uro i sektoren, og det er ingen tjent med. Når budsjettenigheten mellom regjeringen og SV innebærer en utredning om hvordan kommersiell drift kan utfases i ulike skattefinansierte velferdstjenester og en egen nullprofittmodell for hver slik sektor, er det riktig å rope varsku. Ingen barn er like, men ingen burde få behandle dem ulikt – heller ikke kommunene. Kommunene bør ikke få lov til å forskjellsbehandle barn i private og kommunale barnehager ved å gi ulike tilskudd. Det vil gjøre det svært krevende for private barnehageeiere å drive langsiktig. Verken barnehagekjeder eller enkeltstående private barnehager vil tørre å investere i oppussing av barnehagen, kompetanseløft for de ansatte eller bedre lekearealer dersom de risikerer å miste inntekt i det øyeblikket den politiske vinden i kommunen snur eller kommunen trenger å spare penger. I 2020 gikk nesten én av tre private barnehager med underskudd, og tilbakemeldinger fra sektoren tilsier at tallet var enda høyere i 2021. Private barnehager får det samme tilskuddet per barn som de kommunale barnehagene. Under den forrige regjeringen ble det innført en bemanningsnorm og en skjerpet pedagognorm. Det øker kvaliteten i barnehagene og sikrer at pengene kommer barna til gode. Samtidig har det redusert overskuddet i barnehagesektoren betydelig de siste årene. Om lag 96 pst. av de ansatte i private barnehager får tariffestet lønn. Jeg mener ikke med denne debatten å si at regelverket og finansieringen av private barnehager er feilfri. Mye tyder på at dagens finansieringssystem er for komplisert, og at flere mindre enkeltstående og ideelle barnehager sliter økonomisk uten fordelen av stordrift. I tillegg er barnehagesektoren i dag en annen enn for 20 år siden. Det er behov for større transparens og åpenhet, noe som er en av grunnene til at regjeringen Solberg bl.a. etablerte et nasjonalt økonomisk tilsyn i 2020. I dag går annethvert barn i en private barnehage. De private barnehagene sikrer ikke bare at alle barn får en barnehageplass; de sikrer også et mangfold i tilbudet. Pengene vi bevilger til barnehagesektoren, skal gå til barnas beste, men barnas beste handler også om en mangfoldig barnehagesektor med god kvalitet. De rød-grønne partiene velger å sette 140 000 barnehageplasser i spill. Høyre velger å stille krav til kvalitet. Jeg kunne ønske at venstresiden brukte litt mer energi på å diskutere hvordan vi kan heve kvaliteten på tilbudet i barnehagene, uavhengig av eierform. Høyre vil fortsette å stille strenge krav til bemanning, antall pedagoger, innhold, kvalitet og ordnede lønns- og arbeidsvilkår i private barnehager – og vi vil samtidig jobbe for at alle barn får et likeverdig og mangfoldig tilbud. Det viktigste er at barna har det bra i barnehagen, ikke hvem som eier den. Trygge barnehager med ansatte som trives på jobb, der barn kan utfolde seg og få sosial erfaring og verdifull læring gjennom lek, er noe av det viktigste vi som politikere kan bidra til. Gode barnehager med kompetente ansatte er en verdifull investering – for samfunnet og for den enkelte.