Kristin Krohn Devold (Høyre), 1999-06-08:
Schengen-avtalen som vi behandler i dag, berører endringer i både utlendingsloven, utleveringsloven, politiloven og straffeloven, og det mest gledelige er faktisk at samtlige partier i komiteen kommer til å stemme for det lovforslaget som foreligger, riktignok med noen enkeltforslag fra Senterpartiet. Det som er grunntanken bak Schengen-avtalen, er bl.a. at Europa ønsker de samme fordelene ved passfrihet som vi i Norden har høstet fordelene av. Det har vært veldig viktig for Norge å bevare avtalen om passfrihet mellom Sverige, Finland, Danmark og Norge. Vi ville ha mistet den adgangen hvis vi ikke fikk denne Schengen-avtalen, og da synes jeg det må kunne gå an å ha forståelse for at også andre europeiske land ønsker den samme ordningen seg imellom. Jeg syns også det er viktig å peke på at det kan være visse praktiske problemer når det gjelder å utøve utlendingskontroll på en effektiv måte. Det er i hvert fall viktig at vi ser nærmere på problemstillingene. Derfor har også en enstemmig komite vist til Oslo politidistrikts uttalelse, der de ber om at det utarbeides regler for nye kontrollrutiner som ikke kommer i konflikt med avtalen, noe som vil gjøre oss sikre på at politiet har anledning til tilstrekkelig kontroll. Jeg vil også peke på den nevnte § 27c, som er en presisering av at en utlending kan bortvises dersom vedkommende ikke kan synliggjøre det oppgitte formålet med oppholdet sitt i Norge. § 27c har muligens fått en særlig relevans i forhold til noen av de problemer vi nå har i Nord-Norge, og da tenker jeg på det som kalles for russerhoretrafikken. Vi er alle kjent med hvor store belastninger denne trafikken har påført enkelte av de små lokalsamfunnene i Nord-Norge. Jeg er også veldig fornøyd med at justisministeren har vært der oppe og uttrykt ønske om at dette er noe han vil bidra til å få en slutt på. Og når Sør-Varanger politidistrikt peker på at denne regelen i Schengen-avtalen faktisk vil kunne få praktisk betydning når det gjelder å avvise turister som gir svært usannsynlige opplysninger om bakgrunnen for sitt opphold i Norge, ja, da er det en positiv ting å ta med seg, og da har faktisk Schengen-avtalen også hjulpet oss med ting som vi hittil ikke har kunnet løse ved vår egen lovgivning – i hvert fall ikke slik som vi har praktisert den. Et av de temaene det var mye skremselspropaganda rundt i forrige EU-valgkamp, var yttergrensekontroll. Mange var redde for, særlig kanskje i Nord-Norge, at denne yttergrensekontrollen nærmest ville gjøre det umulig å få levert russer-fisk til en del av de viktige fiskemottakene våre osv. Også her er det gledelig at en enstemmig komite viser til Grenseovergangsutvalget og det arbeidet det har nedlagt når det gjelder den praktiske gjennomføringen av yttergrensekontrollen. Vi får her et særdeles fleksibelt system. Dette utvalget har anbefalt 81 grenseovergangssteder og hele 310 anløpssteder. Så også på dette området har det praktiske resultatet blitt langt mer positivt enn det man kunne frykte når man hørte skremslene fra dem som var skeptiske til Schengen-avtalen. Alle medlemmene i komiteen, unntatt Senterpartiet, mener at SIS, Schengen informasjonssystem, er en uhyre viktig forutsetning for å kunne utføre en felles yttergrensekontroll og opprettholde et effektivt politisamarbeid. Dette gir oss muligheter både til å pågripe ettersøkte personer og til å tilbakeføre stjålne gjenstander. På denne måten kan SIS komme til å spille en viktig rolle i kampen mot internasjonalt organisert kriminalitet. Vi vet alle at måten kriminaliteten utvikler seg på i Norge og i våre naboland, er at den har internasjonale forgreninger, og de kriminelle ser ikke grensene i samme grad som vi gjør det. At vi dermed får et tredje ben å stå på i tillegg til Europol og Interpol, er viktig for våre muligheter til å kunne gjøre noe med den kriminaliteten vi alle har en interesse av å bekjempe. Et punkt i Schengenkonvensjonen omtaler forholdet til utenlandske polititjenestemenn på norsk jord. Komiteen og Høyre er fornøyd med at det slås fast at tillatelsen for utenlandske polititjenestemenn til observasjon, forfølgelse og håndhevelse kun gjelder til norsk politimyndighet har overtatt ansvaret for operasjonen eller krevd den stanset. Men muligheten til dette samarbeidet og muligheten til at vi i enkelte gitte tilfeller kan la utenlandske tjenestemenn operere på norsk jord, vil antakeligvis gi oss langt flere fordeler enn ulemper. Og det er også grunn til å understreke at i praksis vil dette dreie seg om tjenestemenn fra Sverige og Finland, som vil nyttiggjøre seg forfølgelsesretten, og som vi har god tradisjon for å samarbeide meget godt med allerede. Summa summarum er Høyre meget glad for at Schengenkonvensjonen nå kommer på plass, og at vi dermed får en betydelig styrking av det europeiske samarbeidet. Fremtiden ligger i mer og mer forpliktende samarbeid mellom ulike europeiske land, ikke mindre. Og Schengen-avtalen vil sammen med Europol og Interpol utgjøre tre ben i internasjonal kriminalitetsbekjempelse, som vi kommer til å ha mye nytte av. Et lite tankekors til slutt. Når man ser på tempoet og tilpasningsfarten til den sittende regjering, kan man spørre seg: Hva i all verden skal neste EU-debatt nå egentlig handle om? Men det kan vi kanskje være glade for. Kanskje kan vi håpe at den neste EU-debatten kan bli både konstruktiv og positiv, og samle en langt bredere tilslutning til et fremtidig norsk EU-medlemskap enn det vi hittil har klart, nå når så mange av de praktiske problemene faktisk er ryddet av veien.