trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2010-12-08:
Representanten Hareides kommentar til samferdselsbudsjettet var: «ikke så verst» – noe som jeg tolker som svært positivt tatt i betraktning at det tross alt kommer fra en opposisjonspolitiker. På mange områder opplever jeg at Kristelig Folkeparti har mer til felles med den rød-grønne regjeringen enn det mørkeblå Høyre og Fremskrittspartiet-alternativet. Vi ser det på bistand, fattigdomsbekjempelse, restriktiv alkoholpolitikk, miljø og klima, kollektivsatsingen, hvor vi har fulgt opp belønningsordningen fra Bondevik-regjeringen med å tredoble den, og altså samferdsel. Mitt spørsmål til representanten Hareide blir derfor: Som kommende Kristelig Folkeparti-leder, hvor tror representanten at han får størst gjennomslag for Kristelig Folkeparti-politikk – hos den rød-grønne regjeringen eller hos det mørkeblå Høyre og Fremskrittspartiet?
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2010-12-08:
Ja, det er en historisk satsing. Det har ikke vært noen tidligere regjeringer som har brukt mer penger på samferdsel enn den sittende regjeringen. Vi har lagt fram den mest ambisiøse nasjonale transportplanen noensinne, hvor vi altså øker rammene med 100 mrd. kr. Og vi ser resultatene, som jeg var inne på i mitt innlegg. Vi ser resultatene i forhold til ny motorveiåpning i Østfold, i forhold til rassikring av veier som har vært usikret i årevis – i tiår – vi ser det i forhold til en formidabel satsing på havnestruktur, og vi ser det i forhold til at vi nå etter tiår med neglisjering oppgraderer og tar ansvar for jernbanen. Så dette er en historisk satsing. Vi har fortsatt store ambisjoner. Vi har fortsatt mye å gjøre. Vi er fortsatt veldig utålmodige – men dette er en historisk satsing, og det tar vi ansvar for.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2010-12-08:
Her var det mange påstander som jeg er nødt til å kommentere. Først når det gjelder den historiske satsingen: Denne regjeringen og dette flertallet er de første som faktisk finansierer en nasjonal transportplan som er vedtatt av Stortinget. Det skjedde ikke under Bondevik II-regjeringen. Man var ikke i nærheten av å oppfylle den NTP-en som lå der. Det første vi gjorde da vi tok over i 2005, var å overfinansiere NTP-en. Vi har nå lagt fram en veldig ambisiøs NTP. Vi finansierer den og følger opptrappingsplanen i forbindelse med den. Jeg kunne også ha sagt mye om modernisering, men det får vi mange anledninger til å diskutere utover dagen i dag. Så når det gjelder veitilsyn: Jeg merket meg at Høyre hadde en ganske god kommentar i tilknytning til Dokument 8-forslaget om å etablere én transportetat, som vi skal behandle senere i dag. Der har Høyre uttrykt bekymring for byråkratisering. Det er nettopp en viktig årsak til at vi mener det er mest hensiktsmessig å legge veitilsynet under Vegdirektoratet. Da forhindrer vi at vi får en dobling av kompetansen, og vi forhindrer unødvendig byråkratisering.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2010-12-08:
Aller først: Bondevik-regjeringen la aldri fram en NTP, men Bondevik-regjeringen tok heller ikke noe ansvar for å finansiere den NTP-en som lå der. Da vi overtok i 2005, var det den rød-grønne regjeringen som tok ansvar for å finansiere den NTP-en som ble vedtatt i 2005 – så det er sagt. Så til togsatsing i nord. Jeg synes det framlagte foreløpige dokumentet, Nordområdeutredningen, del 1, er veldig, veldig interessant og kommer nettopp til å peke på mange ulike alternativer i tilknytning til tog. Med den utviklingen vi ser, ikke minst i gruvesektoren, med utvinning både på nordsvensk og nordfinsk side, og kanskje også i Nord-Norge, vil vi ha behov for en annen type infrastrukturutvikling enn det vi har i dag. Også økningen når det gjelder Nordøstpassasjen, vil føre til det. Jeg synes det er veldig positivt at Kristelig Folkeparti er så tydelig på at man ønsker tog i nord. Vi har ikke konkludert. Men det er veldig, veldig interessante signaler som vi har fått, ikke minst fra miljøene nordpå, som i større grad aktualiserer dette.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2010-12-08:
Jeg skal kommentere noen av de forholdene som er berørt her i debatten. Først til Jan-Henrik Fredriksen og Fremskrittspartiet: Jeg registrerer at Fremskrittspartiet, når det gjelder saken om finansiering av Hålogalandsbrua, er på kollisjonskurs med både NHO i Nord-Norge og store deler av den nordnorske befolkningen i forhold til den enigheten som er når det gjelder å benytte pengene fra nedleggelsen av Narvik Lufthavn til å finansiere Hålogalandsbrua – et særdeles viktig samferdselsprosjekt for oss i nord. Jeg fikk også med meg kritikken med hensyn til at vi ikke vil delta i utredninger når det gjelder bane i Finnmark. Men poenget er jo at regjeringen allerede hadde startet på den utredningen som Fredriksen ba om, nemlig en helhetlig nordområdeutredning av infrastrukturbehov. For oss som var i Tromsø da delutredning 1 ble lagt fram for en uke siden, var det veldig gledelig å se at dette og flere baneprosjekter var ting som var spilt inn, og som skal vurderes videre. Så har vi hatt en lang debatt om finansiering. Jeg må si at jeg synes det er et paradoks at land som sliter med mye større ettervirkninger etter finanskrisen og ikke har «pæeng på bok», som finansministeren ville sagt det, nå går bort fra OPS som metode. Storbritannia gjør det, Sverige gjør det. Begrunnelsen er at det binder opp for mye av budsjettene. Jeg må jeg si at jeg skvatt litt da Ingjerd Schou i stad sa at hele poenget med å benytte seg av OPS-metoder var å skulle binde opp budsjettet. Tone Merete Sønsterud var tidligere inne på at Finansdepartementet har regnet ut at skal vi følge Høyres oppskrift, vil hele samferdselsbudsjettet være bundet opp til 2023–2024. Jeg har ikke registrert at hun har fått noe svar fra Høyre på spørsmålet om dette er tilfellet. Så har vi ikke vært inne på Fremskrittspartiets luftige budsjetter, men vi behandler jo også nysalderingen. Fremskrittspartiet går inn for å avskaffe bompenger og mener at staten skal betale ut bompenger, og foreslår at det skal tas i nysalderingen, som også er en del av denne saken, ikke i 2011. Jeg mener at det er en måte å kamuflere og holde velgerne for narr på. Det viser igjen at Fremskrittspartiet ikke har mer penger enn det vi har. Når det gjelder fond, er dét også en løsning som Fremskrittspartiet og Høyre har. Det var en veldig interessant leder i Dagens Næringsliv i forrige uke om Forskningsfondet, der det heter: «Høyre og Fremskrittspartiet ønsker en lignende modell for investeringer i infrastruktur. Heller ikke der bør det opprettes noe fond. Norge har et digert fond – Statens pensjonsfond utland, og det trengs ikke flere. Det blir ikke mer penger av å lage fiffige konstruksjoner i budsjettet. Det blir bare dårligere muligheter til å se helheten.» Vi er jo blitt beskyldt i denne debatten av Høyre og Fremskrittspartiet for å være gammeldagse. Jeg synes det er interessant å se at den rød-grønne regjeringen gjør det både Dagens Næringsliv og Trygve Hegnar i Finansavisen har oppfordret Høyre og Fremskrittspartiet til, nemlig å bruke statsbudsjettet til å finansiere samferdsel.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2010-12-08:
Det var Kenneth Svendsens innlegg som fikk også meg til å ta ordet. Jeg opplevde at han prøvde å framstille det som om ingenting skjer i Nord-Norge, og det er selvfølgelig helt feil. Siden den rød-grønne regjeringen tok over i 2005, har vi tredoblet satsingen på samferdsel i Nord-Norge. Nord-Norge lå før under det gjennomsnittlige nivået når det gjelder samferdsel i Norge. Vi er nå oppe på det nivået – fortsatt har vi store utfordringer, men vi har altså tredoblet satsingen i Nord-Norge. Vi har diskutert det litt tidligere i dag, men jeg synes jo det er ganske spesielt at Fremskrittspartiet som det eneste partiet går imot en løsning der man skal bruke penger etter nedleggelsen av Narvik flyplass til å finansiere brua over Rombaksfjorden, som blir det neste store samferdselsprosjektet i Nord-Norge – et utrolig viktig samferdselsprosjekt. Det går altså Fremskrittspartiet imot. Her er Fremskrittspartiet på kollisjonskurs med befolkningen, med NHO i Nord-Norge og med alle dem som har jobbet for å få til en løsning for å få den brua på plass.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Jeg registrerer svaret på denne omfavnelsen fra Arbeiderpartiet fra transportkomiteens leder. Det fremstår fremdeles, i hvert fall for noen av oss, som noe uklart om Hareide egentlig er fornøyd med budsjettet, og hva han eventuelt er fornøyd med. Men stikkord som representanten Hareide brukte i sitt innlegg, var «forbetringspunkt». Vi kan ha ulikt syn på om det er forbedring i budsjettet, men det jeg tror vi kan bli enige om, er at det i hvert fall er en forbedring hos Kristelig Folkeparti. Det er jo en åpenbar forbedring hos Kristelig Folkeparti i partiets budsjettframlegg for 2011 i forhold til partiets egen plan, i forhold til partiets egen nasjonale transportplan. Hvilket lys er det Kristelig Folkeparti har sett nå, som de ikke så da Kristelig Folkepartis alternative NTP ble laget i 2009? Og hvordan har Kristelig Folkeparti nå funnet penger som de ikke før hadde, til satsing både på vei og på jernbane?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Den diskusjonen kan vi jo fortsette i andre sammenhenger. Jeg skal bruke replikken min på veitilsyn – som jeg gjorde i finansdebatten. Regjeringen velger en løsning hvor de følger et mindretall som er tett opp til det Vegdirektoratet ønsker, altså et uselvstendig veitilsyn. Det begrunnes også med at man slipper unna med mindre penger. Til det siste: Det er altså slik at Luftfartstilsynet har et budsjett på nærmere 53 mill. kr i året. Jeg går ut fra at regjeringen ikke vil foreslå å legge Luftfartstilsynet under Avinor. Statens jernbanetilsyn har en årlig budsjettramme på 52 mill. kr. Jeg går ut fra at regjeringen ikke tenker den tanken å legge Jernbanetilsynet inn under Jernbaneverket. Hvorfor skal veibrukerne ha et mindre selvstendig tilsyn å forholde seg til enn dem som bruker fly, og dem som bruker tog?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Det er ikke alltid rekkefølgen er helt likegyldig. Ubåten U-864 var ikke berørt i innlegget. Det er ikke så rart, for den ligger helt stille. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti vil gjerne ha en tidsplan for å gjennomføre hevingen og for å fjerne kvikksølvlasten. Har statsråden fortsatt den holdning at tildekking av verdens største kvikksølvlast i et skipsvrak kan være en løsning? Eller mener statsråden at fjerning er å foretrekke av hensyn til Norges omdømme og innbyggernes trygghet?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Samferdselsministeren tok oss med på en verbal reise langs E39. Det samme inntrykket ville vi nok kunne få en del andre steder også: at det er nye prosjekter som er ferdigstilt, og nye prosjekter i arbeid. Men hun glemte en vesentlig ting, nemlig å fortelle hvem som har finansiert dette. Hun glemmer å fortelle at i helhetsbildet er det faktisk slik at bilistene betaler store deler av regjeringens såkalte veisatsing, at bompenger under nettopp denne regjeringen er blitt en av hovedpilarene i finansiering av veiutbygging i Norge. Det er en utvikling som vi er sterkt imot, og som vi er sterkt bekymret over. Det er en stor ekstraskatt som hvert år legges på alle som bruker vei i Norge. Og bekymringen er ikke mindre når vi ser at mer av de pengene brukes til helt andre ting enn vei, som andre har vært inne på her i dag. Det er beskyldninger mot Fremskrittspartiet for at vi er uansvarlige, at vi befinner oss på en annen planet, og at vi sprenger alle rammer. Balansepunktet mellom det å være uansvarlig når det gjelder spesielt investering, og det å være ansvarlig, er i høyeste grad et politisk punkt. La meg illustrere det raskt med to ting: Det ene er sluttsalderingen, hvor det altså på seks måneder dukker opp over 40 mrd. kr mer på grunn av mer inntekt og mindre kostnad enn det regjeringen anslo for bare seks måneder siden. Det andre er kostnadsrammen for lyntogprosjektet, som ligger et sted mellom 300 mrd. kr og 500 mrd. kr. Skal det bygges innenfor en slik ramme, så dreier det seg altså om 30–50 mrd. kr mer. Jeg forventer at det vil ta inntil ti år å bygge. Så hvor man legger balansepunktet for det uansvarlige og det ansvarlige når det gjelder å investere – for det er jo i hovedsak det Fremskrittspartiet foreslår, og det er der den store satsingen i Fremskrittspartiets alternative samferdselsbudsjett er, det er på investering – se, det er i høyeste grad et politisk standpunkt og et politisk synspunkt. Vi synes det vil være uansvarlig å bruke så mye som 300–500 mrd. kr på ett stort prosjekt, i forhold til at den nasjonale transportplanen vi nå har og forholder oss til, faktisk er en venteliste for prosjekter. Det er venteliste for veiprosjekter, venteliste på jernbaneprosjekter. Vi mener at med nytt finansieringsverktøy og annet finansieringsverktøy kan vi gjennomføre den ventelisten fortere enn det regjeringen vil.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
På 1 minutt rekker jeg to ting. Det ene er å si to ord om fergefri kystriksvei E39 mellom Stord og Bergen. Også denne gangen mener vi med vår merknad fra Fremskrittspartiet å understreke at når man utreder alternativ for fergefri forbindelse, inkluderer vi dagens trasé i den utredningen. Vi har faktisk skriftlig bekreftelse fra forrige samferdselsminister på at hun vil gjøre nettopp det, og vi håper selvfølgelig at hun står ved sitt løfte. Så til finansiering til slutt. Det som representanten Hareide omtaler som «bortanom all fornuft, og som ikkje er realistiske i det heile» – sitat fra dagens debatt – er altså å bruke statlige lån til statlige etater. Det gir raskere og mer omfattende investeringer, det binder opp budsjettene i noe større grad enn det vi vet i dag – det er helt riktig – men vi får altså flere prosjekter ferdigstilt raskere, vi får raskere samfunnsmessig gevinst, og vi sparer flere liv. Slett ikke verst.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Til det siste: Dette kunne vi jo ha en egen debatt om. Som ivrig spørrer vil jeg jo med tyngde hevde at det er en viktig del av det demokratiske systemet vårt at vi fra Stortinget kan utfordre posisjonen med å stille spørsmål. Så det kommer jeg gjerne tilbake til ved et annet høve. Men til det saken gjelder, og replikken her. I svarbrevet som statsråden selv har vist til, er man relativt positiv til dette, men det virker som om redselen for omstilling gjør at man ender med å være negativ og avvisende til det man egentlig er for. Det vil jeg gjerne ha en kommentar til. Det er Samferdselsdepartement som selv har satt i gang arbeidet med å vurdere samordning og organisering. Det er bra. Men er sjøtransporten inkludert? I svaret her snakker man om jernbane og vei, men i forslaget fra flertallet i innstillingen er man opptatt av å få med sjøtransporten. I det hele tatt er vi opptatt av å gi sjøtransporten bedre kår. Da er det viktig at den også kommer med i arbeidet om en samordning.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Felles for både foregående sak og denne er at vi får fremvist ideologisk endringsvegring i betydelig grad. Så skal jeg som saksordfører ta et ansvar for ikke å forlenge en lang dag, og forsøke å gi en kort redegjørelse i saken. Saken handler om et representantforslag fra flere representanter i Høyre om å ta i bruk prosjektfinansieringsmodeller innenfor norsk samferdsel. Prosjektfinansiering har vi diskutert ganske omgående tidligere i dag, gjennom hele dagen. Jeg skal bare konkludere med at komiteens flertall har en tilråding, og det flertallet består av Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, og vi ønsker å ta i bruk prosjektfinansieringsmodeller. Mindretallet, som er regjeringspartiene, har et annet syn og også et annet forslag, og det er jeg sikker på at de vil komme inn på. La meg presisere, på vegne av det som er et flertall i komiteen, at med prosjektfinansiering mener vi noenlunde det samme som Næringslivets Hovedorganisasjon, nemlig at det er alle typer finansieringsløsninger som innebærer at et prosjekt sikres bevilgning til hele prosjektet ved oppstart. Så har Fremskrittspartiet et eget forslag, som jeg herved tar opp, om et forsterket finanseringsverktøy for å få fart på gjennomføringen og gjennomføringstakten av den eksisterende NTP-en, altså Nasjonal transportplan for 2010–2019. Vi ønsker en egen sak om utvidet finansieringsgrunnlag, slik at vi kan sikre sammenhengende utbygging av store prosjekter gjennom forpliktende finansieringsvedtak og gjennom bruk av nettopp prosjektfinansiering.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Nå er jo dette et forslag om prosjektfinansiering, ikke om OPS spesifikt. Prosjektfinansiering har et ganske mye videre innhold enn OPS – la det være sagt. La meg også si at vi er glad for at regjeringen er kommet lenger enn det statsministeren ga uttrykk for her i denne salen for en del år siden, da han sa at vi har prosjektfinansiering – ethvert prosjekt har sin finansiering. Så enkelt er det ikke. Flertallet, som vil ha prøvd ut prosjektfinansiering, definerer dette som finansieringsløsning, som innebærer at et prosjekt sikres bevilgninger til hele prosjektet ved oppstart. Regjeringens modell, med tre egne poster i hvert årlige statsbudsjett, imøtekommer ikke den definisjonen. Kan statsråden forklare hvordan denne løsningen til regjeringen, med egne poster på årlige budsjett, imøtekommer kravet til prosjektfinansiering som ikke bare flertallet har, men som man også har utenfor salen, nemlig at dette skal sikre bevilgning til hele prosjektet ved oppstart?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-08:
Frå ein eller annan planet tilbake til landjorda. Eg synest Hareide har ei god leiing av komiteen, og eg tvilar ikkje på at han kan bli ein god leiar av Kristeleg Folkeparti. Det ser me fram til. Det eg ønskjer å få svar på i dag, er det som er blitt sagt i media i det siste, at Hareide skal bli meir folkeleg og mindre kristeleg, og det gleder jo SV. Men spørsmålet er kva dette betyr. Betyr det at Hareide på ein måte skal bli sånn som partiet «folk flest»? Er det sånn at det blir ein annan klimapolitikk no, der klimatilpassing og sånne ting – som me var ute og demonstrerte og tok imot for Kirkens Nødhjelp – blir mindre viktig, der solidaritet med fattige blir mindre viktig, dersom Hareide skal samarbeida med Framstegspartiet?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-08:
Eg trur me må gje Hoksrud anledning til å svara litt meir utdjupande på dette med sjåføransvar. Stadig vekk ser ein at Framstegspartiet er ute og seier at det er vegen som er årsaka, og viss ein skal ha nullvisjon, må liksom alle vegane vera på topp i Noreg. Men så er altså faktum at ⅔ av ulykkene er knytte opp mot sjåførdyktigheit – 27 pst. opp mot rus, 50 pst. opp mot høg fart. Når det gjeld det siste, er det sånn at Framstegspartiet ikkje ønskjer å hjelpa sjåførane til å følgja trafikkreglane. Dei vil ikkje ha trafikkmålingar mellom fotoboksane, bl.a. Det betyr at Framstegspartiets politikk ikkje grip fatt i det som faktisk kostar liv. Og så til slutt noko som er litt morosamt: SV meiner at prisen på flaskevatn i Noreg er for høg, mens Framstegspartiet meiner at bensinprisen er for høg. Korfor vil ikkje Framstegspartiet vera med og senka prisen på flaskevatn?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-08:
Denne regjeringa står stille, seier Halleraker, og kjem med ulike ideologiske grep for å løysa det. Det er fleire grep, men det eine grepet som høyrest ut til å vera viktig for Høgre, er: konkurranseutsetjing, konkurranseutsetjing, konkurranseutsetjing. I 2003 sat Halleraker med regjering. Då konkurranseutsette han bl.a. drift og vedlikehald av vegar. Eit par år etterpå skrytte Bondevik II og Høgre av at dei hadde spart ein halv milliard kroner på det. No sit eg òg som medlem av kontroll- og konstitusjonskomiteen. Den komiteen er veldig bekymra over prisutviklinga når det gjeld drift og vegvedlikehald, fordi ein har hatt ein prisauke på 80–100 pst. med det grepet som Høgre gjorde. Då blir mitt spørsmål til Halleraker: Er Høgre òg bekymra for dette, eller er det framleis berre konkurranseutsetjing som gjeld?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-08:
Viss Framstegspartiet nokon gong skulle koma i regjering, noko eg ikkje håper, vil dei gjennomgå den same treningsperioden som SV no har gjennomgått i fem år. Det er krevjande, og det fører til at ein faktisk må seia nei til noko og ja til noko anna. Av og til må du òg faktisk seia ja til noko du er imot. Det har eg måtta fleire gonger. Det er kjedeleg, men det er ein del av det å vera ein del av makta. Dette vil Fredriksen læra dersom han nokon gong kjem i posisjon. Berre for å rippa opp i det, sidan Fredriksen vil tilbake til realpolitikken, som han seier: Det var altså sånn at dei gongene Framstegspartiet forhandla med Bondevik II-regjeringa om budsjett, klarte dei i løpet av tre budsjett å plussa på fantastiske 1 mill. kr til vegvedlikehald. Det fortel noko om kven som har «guts» når dei sit i regjering, og kven som ikkje har det når dei har makt.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-08:
Modernisering i Høgres perspektiv er oppsplitting, privatisering og fleire selskap – masse rot. Det var dei i gang med å gjera, og det stoppa me opp. Det førte til at ein har ei mengd aktørar som av og til ikkje veit kva den andre aktøren gjer. Det er eit problem for Tog-Noreg i dag. Derfor er det klart at SV, som dei raud-grøne, diskuterer organisering av transportsektoren generelt. Me har elles vore på studietur i Sverige nettopp for å studera dette; for å sjå om det er mogleg å gjera endringar. I Jernbaneverket har me no gjort nødvendige grep, etter mi meining. Det var heilt nødvendig å få inn ei ny leiing. Den leiinga er no på plass. Eg har full tillit til at den leiinga klarer å sørgja for å bruka dei pengane som SV klarer å framskaffa, og som representanten veit: Om det var opp til SV, ville det vera endå meir pengar til jernbane enn det denne regjeringa i dag leverer.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-08:
Det er heilt riktig som leiaren av transportkomiteen seier, at Magnhild Meltveit Kleppa og Langeland har ulike standpunkt på mange område. Blant anna gjeld det ein del vegprosjekt i mitt eige fylke, der statsråden er veldig for, og Langeland er veldig mot og argumenterer bl.a. med klimaforliket og andre ting for å få statsråden til å koma på mitt lag. Men det er ikkje lett, kan eg seia! Så til problemstillinga med klimaforsking: Det er opplagt at viss det var 50 pst. SV-regjering, ville klimaforskinga hatt meir pengar. Det er utvilsamt. Det trur eg òg ho ville hatt dersom Kristeleg Folkeparti hadde 50 pst. oppslutning og kunne styra dette aleine. Som tidlegare miljøvernminister veit representanten Hareide at i ei regjering får ein ikkje 100 pst. gjennomslag for all politikk, men SV får gjennomslag for veldig mykje, og ikkje minst har det som no skjer rundt togsektoren, høgt fokus. Det er SV glad for.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-08:
Representanten Tenden – tidlegare nestleiar av transportkomiteen – hadde ein visitt til meg knytt opp mot byane og lokaldemokratiet. I Oslo har Venstre innflytelse på politikken, og dei seier altså nei til å gjera ting som har med helseaspektet å gjera, som kan gjera det betre for folk å leva i byen, med den lokale forureininga som er, og til å ta inn trafikkregulerande tiltak som kan gjera det betre for astmatikarar og andre å leva i byen. Er representanten Tenden einig i at ein ikkje skal gjera noko lokalt med den lokale forureininga som er? Då Venstre hadde samferdselsministeren, seinast i 2005 – Skogsholm – var det ein dryg milliard bl.a. til jernbane. No er det snart oppe i 5 mrd. kr. Me har auka jernbanebudsjettet med 67 pst. sidan Venstre hadde statsråden. Vil Venstre tilbake til Skogsholm-tida?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-08:
Då ber han om det! Det synest eg var eit noko ullent svar. Statsråd Meltveit Kleppa har lagt opp til at tolv byar no kan gjera restriktive tiltak som kan betra helsesituasjonen for barn som elles må vera inne i barnehagen eller inne på skulen fordi lufta er så dårleg. Så er det altså sånn at Venstre er støttehjul til Framstegsparti-Høgre-byrådet i Oslo, som seier nei til å gjera noko. Og då er spørsmålet til Venstre: Er det sånn at Venstre framleis vil støtte opp om det byrådet, som ikkje vil gjera noko for å sikra folks helse i Oslo? Så svarte ikkje representanten på om ho ønskte seg tilbake til Skogsholm-tida. Skogsholm-tida betyr Bondevik II, då det nesten ikkje blei løyvd pengar til investeringar i jernbane. Det har denne regjeringa auka med 67 pst. Me har mangedobla belønningsordninga etter at Venstre kom seg ut av regjering. Me støttar opp om bybaneproblematikken på Nord-Jæren. Me har i det heile gjort ei rekkje tiltak som er klimavennlege – mange ting som Venstre ikkje gjorde då dei var i posisjon. Spørsmålet var: Ønskjer ein seg tilbake til Skogsholm?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Jeg registrerte at representanten var opptatt av de 50 milene mellom Oslo og Bergen. Da kan jeg bare minne om at fra Lindesnes til Kirkenes er det ti ganger så langt, så det kan vel hende at det burde vært asfaltert langt mer enn de milene som representanten var opptatt av. Men det jeg har lyst til å utfordre på, er: Regjeringen med Trygve Bratteli som samferdselsminister vedtok i 1962 at man skulle bygge 785 km motorvei innen 1980. Med denne regjeringens historiske og fantastiske satsing, som Bjørnflaten akkurat nå har prøvd å framstille det som, vil vi fortsatt mangle 200 km. Altså: Nesten 40 år etter at man skulle ha bygget 785 km, mangler man fortsatt nesten 200 km motorvei. Kan representanten Bjørnflaten da si at dette er historisk, og at det er en stor satsing? Jeg opplever det heller som en fallitterklæring fra en regjering som ikke engang klarer å levere i 2019 det man burde ha levert for 40 år siden.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
For det første synes jeg det er viktig å ha med seg at Fremskrittspartiet faktisk tar føreratferd på alvor. Vi har nemlig forslag som ligger til behandling i dag, som går på dette med føreropplæringen – hvordan den er og om den kan bli bedre. Dessverre er ikke regjeringen villig til å være med på dette forslaget, som faktisk ville betydd masse i forhold til dette med føreropplæring. I tillegg vet vi at det har kommet rapporter som klart og tydelig, både i Norge og i Sverige, dokumenterer at veien er en vesentlig grunn til at ulykkene faktisk skjer. Når det gjelder dette med høyere fart, er det sånn at både Sverige og Danmark har satt opp fartsgrensene sine. Jeg tror ikke politikerne og veimyndighetene i Sverige og Danmark gjør det fordi de ikke er glad i innbyggerne sine, jeg tror faktisk de gjør det fordi det er fullt ut forsvarlig og mulig å gjøre. I Norge har altså Trygg Trafikk i Østfold sagt at de ønsker å ha 120 km/t på E6, og Statens vegvesen har foreslått 110 km/t på motorveinettet i Norge, som regjeringen har sagt nei til. Jeg tror det er helt andre ting som ligger bak. Det er politikk som ligger bak, og ikke mulighetene til å kunne gjøre noe.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
For det første er det altså sånn at Statens vegvesen ved trafikkansvarlig faktisk har lagt fram en rapport – som jeg har her oppe, og som jeg kanskje skal ta med til representanten Langeland etterpå – som dokumenterer at det å bygge firefelts motorvei med midtdeler vil redusere antallet drepte i trafikken med 80–90 pst. Det å bygge midtdelere reduserer altså ulykkene med 60–70 pst. Dessverre har man nå en regjering som ikke vil ta i bruk de tiltakene som koster litt penger, men man ser på alle andre tiltak som ikke koster penger. Det er det som er forslaget fra representanten Langeland og den rød-grønne regjeringen, istedenfor faktisk å gjøre noe som man vet virkelig reduserer ulykkene i trafikken, og som fungerer. Hadde man brukt 5 mrd. kr på å bygge midtdelere på de 500 verste ulykkesutsatte strekningene, ville man altså redusert antallet drepte med 80–100 personer hvert eneste år. Det ønsker ikke regjeringen å være med på. De skal bygge smålige 33 km. Fremskrittspartiet har foreslått å bevilge 750 mill. kr utover regjeringens forslag. Det ville virkelig betydd noe for trafikksikkerheten. Det er det Fremskrittspartiet er opptatt av.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Jeg skulle gjerne ha tatt med meg både representanten Sjelmo Nordås og representanten Langeland ned til Bamble, så kan vi ta en liten studie i hvordan det fungerer med strekningsvis automatisk trafikkontroll. Det er ikke noe positivt tiltak. Det man ser, er ganske mye rar – og vill – kjøring, fordi folk blir livredde for at de skal kjøre for fort. Det skaper faktisk ganske mange trafikkfarlige situasjoner. Jeg får tilbakemeldinger om det nesten daglig, i hvert fall ukentlig, fra folk som kjører på veien, og som er frustrerte. Folk i Statens vegvesen, som har ansvaret for dette, tør ikke si det offentlig, men når man ikke prater i offentligheten, sier de at dette har vært et tiltak som ikke fungerer etter hensikten. Når man ser at over én million har passert her fra januar til september, og det er fem stykker som har mistet lappen på den samme strekningen, viser jo det tydelig at nå har faktisk teknologien kommet mye lenger; man ligger langt foran det med strekningsvis ATK. Da tror jeg det er andre tiltak som er mye bedre, og som burde ha vært satt i verk isteden.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Det høres jo fantastisk flott ut når jeg hører statsråden skryte av de få prosjektene hun nevnte i talen sin. Men jeg ville gjerne ha invitert statsråden til å bli med og kjøre på noen av de andre riksveiene og alle de kilometerne med vei som det ikke blir gjort noe som helst med, verken i 2011 eller i 2010 – eller for den sakens skyld de neste årene fremover. Da tror jeg nok reisen ville bli satt i et litt annet lys enn det statsråden forsøkte å få fram med disse få strekningene hun nå nevnte. Fremskrittspartiet ønsker å bygge ut skikkelig full firefelts motorvei på hele E39 mellom Kristiansand og Stavanger, vi ønsker å bygge ut firefelts motorvei på hele strekningen på E18 fra Oslo til Kristiansand, og vi ønsker å bygge ut et skikkelig motorveinett også på E6, firefelts motorvei. 12 km, hvordan kan statsråden være stolt over dette? Man har altså en nasjonal tiltaksplan som dokumenterer at det å bygge motorvei, det å bygge midtdelere, reduserer ulykkene i trafikken. Men det er tiltak statsråden ikke vil være med på. Det ville virkelig bidratt til å redusere ulykkene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Statsråden pratet mye om oljevernberedskapen, og det er jeg egentlig glad for å høre. Men bekymringen min er at i Sør-Norge er jo beredskapen kraftig redusert, i og med at forsvarsministeren samtidig som man later som om man putter på penger, tar bort penger på andre områder. Det betyr at Kystvakten i Sør-Norge vil bli sterkt svekket, og det betyr at oljevernberedskapen blir sterkt svekket. Så utfordringen min til statsråden er hva statsråden mener om dette. Mener statsråden virkelig at det er en styrket beredskap i Sør-Norge, eller blir det en svekket beredskap i Sør-Norge? Det andre er at Redningsselskapet er en viktig del av bærebjelken i oljevern og beredskap langs kysten vår. Statsråden har heller ikke tatt inn over seg Redningsselskapets bekymring over at de ikke klarer å gi god nok opplæring, at de ikke klarer å ha nok båter og den beredskapen som de ønsker å ha, og som er viktig for folk som ferdes langs kysten. Hvorfor skriver man bare fem linjer, uten egentlig å gå inn i den problematikken og hvor viktig Redningsselskapet faktisk er for beredskapen langs kysten?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Kanskje jeg skal skryte litt i dag: Jeg synes det er hyggelig at så mange av statsrådene finner tid til å være i Stortinget i dag. Det har ikke bestandig vært så mange som har deltatt i disse debattene. Jeg er veldig opptatt av dette med bredbånd. Statsråden sier at vi er verdensledende, men det er jo noen som har langt høyere ambisjoner enn det man har i Norge. Man prater om at man liksom har 99,7 pst. dekning, når veldig mange – kanskje bortimot 10 pst. – har 640 kbps. Det betyr at vi kan se fra Stortinget på Internett, men det betyr ikke at man kan bruke bankforbindelsen sin, eller at man kan se på andre kanaler på Internett. Så det er ikke akkurat noe å skryte av. Jeg registrerer at statsråden og regjeringen ikke bevilger mer penger for å få bygd ut denne typen bredbånd. Så jeg har lyst til å utfordre statsråden på følgende: Hvorfor stopper man opp nå, når det fortsatt er slik at 10 pst. har langt, langt under det man i dag vil kalle og definere som bredbånd?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Jeg kunne ikke dy meg etter å ha hørt på representanten Gullvåg. Jeg skjønner at han dessverre kanskje har litt tungt for å få med seg alt som blir sagt. Jeg registrerte at i den forrige saken hadde han ikke fått med seg hva jeg egentlig sa. Når jeg pratet om dårlige veier, pratet jeg ikke om Vestfold, men jeg pratet faktisk om telemarksveiene. Jeg synes også det er litt søtt at representanten Gullvåg må opp på talerstolen og fortelle at han synes det er så fælt at Fremskrittspartiet forteller at man har fremmet dette tidligere. Han var inne på at han faktisk hadde gjort seg de samme tankene selv, at han til og med hadde luftet det i Statens vegvesen den gang han var der. Da blir det litt herlig og litt søtt. Men jeg synes at statsråden hadde en god redegjørelse om hvordan statsråden ser på saken. Jeg synes det var gode svar på spørsmålene. Så skulle jeg gjerne sett at statsråden hadde vært enda litt mer positiv. Jeg føler på mange måter at denne debatten i dag – med tanke på organisering og den type ting – har gått flere ganger i dag, og jeg tror i hvert fall at det er veldig fornuftig å se på en ny omorganisering, slik at man får all infrastruktur inn i én etat som har ansvar for alt som har med transport og infrastruktur å gjøre, for jeg ser at det er en «missing link». Så må man gjerne prate om at det er godt samarbeid mellom Kystverket og havneavdelingene i Fiskeri- og kystdepartementet og Statens vegvesen. Men jeg hører mange tilbakemeldinger fra dem som driver havnene rundt omkring i Norge, og de opplever ikke på samme måte at de blir tatt med – alle de innspillene man har, og tanken om å se ting i sammenheng. Hvis man ønsker intermodalitet, med de utfordringene der, føler man at det er en missing link. Det er det dette handler om, og vi tror faktisk at ved å få alt inn i ett departement, som har ansvaret for all infrastruktur innenfor transportområdet, kunne vi gjort mye bra. Det er det det handler om, det forslaget som ligger her. Jeg synes det har vært en god debatt, helt til Gullvåg hadde et stort behov for å fortelle om alle de tankene han har tenkt. Så får jeg håpe at tankene fortsetter å gå riktig vei, slik at når man kommer tilbake senere, kan det hende at Gullvåg støtter tanken om at man skal ha én transportetat.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Jeg tar med meg statsbudsjettet ned hit, og så registrerer jeg at statsråden sa at vi driver prosjektfinansiering, og vi har fått tre poster på statsbudsjettet, som betyr at de blir fulgt opp økonomisk, så man kan bygge til man er ferdig. Det er jo hele poenget med prosjektfinansiering at man faktisk stiller midlene til rådighet ved starten, og så skal man bygge så fort man kan bygge, til man er ferdig. Da må jeg spørre statsråden hvordan hun kan klare å få det til at post 31 Nytt dobbeltspor Oslo–Ski er det samme som prosjektfinansiering. For etter to år mangler det 747,5 mill. kr mot den rammen som man skulle ha satt av de to første årene, hvis man skulle fulgt opp for å kunne sette i gang og bygge ferdig. Ulven–Sinsen er jo et annet eksempel på et prosjekt hvor man har måttet stoppe midt i året, fordi man ikke hadde mer penger til å bygge prosjektet ferdig. Gravemaskinene sto stille istedenfor at man bygde veien ferdig, med de kostnadsøkningene det medførte.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Jeg ba om ordet til et treminuttersinnlegg. Jeg tror jeg trenger litt mer tid.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Jeg ba om ordet til et treminuttersinnlegg.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2010-12-08:
Det var ikke meningen å rote det til i forhold til replikkrunden, men jeg følte at jeg trengte litt mer tid enn bare å ta det som en replikk til statsråden. Vi hørte at regjeringen i budsjettdebatten skrøt av at man bl.a. åpnet 8 km på E18 i Østfold. Hva er konsekvensene, som representanten Schou sa? Jo, konsekvensene er at man må rive ned utstyret, og så skal man sette det opp igjen om to år. Det samme opplevde vi på E6 ved Tusenfryd. Da hadde man altså gjort alt ferdig, og man river ned etter å ha bygd tunnelen, fordi man må vente i to år for å bygge 2 km på bortsiden. Det er jo nettopp noe av det man ønsker å gjøre noe med ved å få enten OPS eller prosjektfinansiering, ved at man stiller midler til rådighet med en gang man starter å bygge, sånn at man bygger ut prosjektene så fort det overhodet er mulig. OPS-prosjektet E39 i Orkdal er et glimrende eksempel på hvordan man stiller midlene til rådighet når man starter prosjektet, og man har alle midler man trenger for å bygge veien ferdig. I stedet for å bruke åtte år, som ville vært den normale prosessen, brukte man 2,4 år på å bygge veien ferdig, og man har finansiert vedlikeholdet i etterkant. Det er det dette handler om, og det er det som er viktig for Fremskrittspartiet. Det er ikke sånn at vi for enhver pris tiljubler OPS eller prosjektfinansiering. Det vi er opptatt av, og det vi ønsker å gjøre, er å stille midlene til rådighet, sånn at man kan bygge og sørge for å ha den beste framdriften i utbyggingen av prosjektene. De som hyller OPS eller hyller prosjektfinansiering som det ikke er blitt noe av, eller setter opp poster på statsbudsjettet – det de som driver med dette, er opptatt av, er å sørge for at en har midlene til rådighet så en kan bygge ut på en mest mulig rasjonell og effektiv måte. Det er det det handler om, og det er det OPS-prosjektene har klart å vise: Man kan bygge ut raskere, og man kan bygge ut sånn at man blir ferdig langt kjappere enn det man får til på den tradisjonelle måten. Statsråden sier i dag: Dette er så bra at vi nå har fått satt opp noen poster på statsbudsjettet. Det hjelper ikke å sette opp poster på statsbudsjettet hvis det ikke blir fulgt opp med penger. Det er faktisk penger som må til for å bygge dette. Fremskrittspartiet ønsker å bygge ut veier med fullfinansiering fra staten. Noen andre ønsker å bruke OPS for på en måte å kunne finansiere uten at man gjør det via statsbudsjettet, men det kommer litt senere. Vi mener at vi har mulighet til å gjøre det, og derfor foreslår vi å bruke OPS som en god organisasjonsmåte å bygge ut infrastruktur på. Men vi mener ikke nødvendigvis at OPS er det saliggjørende. Det er en måte å ha en god organisering og en rask framdrift på, men det kan være andre måter å gjøre det på. Man må sørge for at man har fullfinansiert av staten, sånn at man kan bygge ut mest mulig rasjonelt og effektivt, og ikke som på E6 nord for Oslo, hvor man har ti prosjekter. I stedet burde man ha hatt færre, men mer effektive prosjekter.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-12-08:
Det var litt av en skryteliste. Jeg er ikke sikker på om hele Norges befolkning er like fornøyd som fraksjonen selv, men det får vi se etter hvert. Så sa Bjørnflaten at ingen regjering har lagt fram et bedre samferdselsbudsjett. Nei, det er riktig. Det har alltid vært slik. Alle regjeringer har lagt fram et bedre samferdselsbudsjett enn den forrige regjering. Det kunne imidlertid være fristende å spørre Bjørnflaten om det som ikke står i proposisjonen, nemlig at det er total mangel på modernisering og reformer under denne regjeringen. Men jeg skal spørre om noe helt annet, om følgene av å ha et vegtilsyn, enten det nå ligger under Vegdirektoratet eller det er uavhengig. Det er nemlig viktig å ha et mål for hva som er god vei, altså ha en konkret minstestandard for hva som er god vei. Det går regjeringspartiene imot. Jeg vil gjerne vite hvorfor man ikke vil ha dette målet.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-12-08:
Jeg er veldig glad for det spørsmålet, for dette er en sak som vi brenner for, som representanten sa. Det er helt riktig at OPS-prosjektene vil binde opp midler på statsbudsjettet framover. En av grunnene til at vi velger denne løsningen, er nettopp fordi vi ønsker å få en sterkere satsing på veg framover. Dette vil binde opp statsbudsjettet på veg. Det er slik at statsbudsjettets andel til veg har gått kraftig ned de senere årene og er nå nede på 2 pst. Vi er nødt til å finne verktøy som gjør at vi kan få snudd denne trenden, og det gjør vi bl.a. med OPS. Det er ikke noe særsyn at vi finansierer offentlige investeringer med lån. Det gjør fylkeskommunene, det gjør kommunene, og det gjør offentlige selskaper over hele fjøla. At vi kan gjøre det i større grad også på veg, tror jeg bare er en konsekvens av den politikken vi nå har sett.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-12-08:
Dette spørsmålet gir meg anledning til å skryte av regjeringen – det skal være den eneste gangen i dag – og det er fordi de har gått inn i denne saken om konkurranseutsettingen av utbyggingsdelen av Statens vegvesen og gitt det svar at den anbefaler de skal være slik den er, nemlig organisert gjennom Mesta. Så dette tallet på 580 mill. kr. Det er et tall som vi fant i en tale som tidligere samferdselsminister holdt for LO Stat. Det regner vi da med er korrekt. Så er det helt riktig at jeg tror faktisk at vi får mer igjen for pengene, vi får mer effektive løsninger, samfunnet totalt sett tjener på at vi har konkurranse, og vi får raskere løsninger. Derfor er vi for det. Det er ikke noe ideologisk mantra for oss. Det er rett og slett et effektiviseringsgrep.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-12-08:
En av de tingene som Senterpartiet har måttet bite i seg i denne regjeringen, er jo nettopp den støtten de ga til OPS-finansiering tidligere, og som vi også aner konturene av når Kleppa får uttale seg uavhengig av Johnsen. Når det gjelder Anders Borg og svensk politikk, skal jeg vokte meg vel for å forsvare den i et replikkordskifte i det norske storting. Men jeg vil minne representanten om at OPS ikke bare handler om finansiering. Det handler også i høyeste grad om organisering og avdekking av risiko. Det handler om ansvar for å løse oppgaven i et langt og bredt perspektiv. Det er altså mange elementer som gir synergieffekter som er påvist i rapporten fra TØI, som har gjort at både Statens vegvesen og Jernbaneverket og mange andre vil ha mer OPS – bare ikke denne regjeringen.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-12-08:
Jeg skal også snakke litt om ressursbruk. Det er jo slik at denne regjeringen har vært opptatt av den såkalte forvaltningsreformen, og dermed av å få effektiviseringstiltak innenfor vegsektoren på store deler av vegnettet nærmere brukerne og beslutninger regionalt. Så er det slik at vi har fått det svar fra vår utredningsavdeling at ca. 80 nye stillinger er etablert i fylkeskommunene for dette formålet. Det er kanskje ikke så urimelig, når man får ansvar for ⅔ av riksvegene. Men så kan man jo spørre seg: Har det skjedd noen tilsvarende reduksjon andre steder? Dette er tall jeg har fått fra departementet selv: I Samferdselsdepartementet er det altså ingen ting, mens i Statens vegvesen har det økt fra 2008 til 1. oktober i år med 736 stillinger. Bare i Vegdirektoratet har det økt fra 569 til 874 – altså 305 stillinger. Kan statsråden fortelle meg hva de holder på med?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-12-08:
Til budsjettet til Meltveit Kleppa sa den tidligere bømlingen Hareide at dette var ikke så verst. Nå bor jeg på Bømlo, og jeg vil si at dette budsjettet til fiskeri- og kystministeren er ikke så verst. Vi støtter regjeringspartienes budsjett, men vi har noen merknader på ting som kan forbedres. Så har jeg uttalt i mitt innlegg tidligere i dag at vi er skuffet over framdriften og håndteringen av U-864, som jeg vil betegne som i beste fall å trå vannet. Jeg har to konkrete spørsmål til statsråden, som jeg håper hun kan svare like konkret på. Det ene sa hun i en bisetning til Sortevik, men står statsråden fast på at ubåten skal heves? Hvis ja – når ser hun for seg at dette skal skje?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-12-08:
Først til Gullvåg. Dette er et spørsmål jeg har svart på flere ganger. Hvis jeg skulle komme i en situasjon hvor jeg får anledning til å disponere like mye midler over statlige budsjetter som bompengeselskapene har bundet opp i lån, tror jeg at jeg ville funnet på ganske mye mer å bruke de pengene til enn å innfri de lånene. Så er det svart på nok en gang. Så til en liten replikkordveksling som vi hadde tidligere i dag, med ordene «ikke så verst» som beskrivelse av henholdsvis samferdselsbudsjettet og budsjettet for kyst og fiskeri. Det var to bømlinger som uttalte dette, og etterpå repliserte statsråden at det ble nok kysttiltak på Bømlo også. Men det var ikke det vi var ute etter. Det var bare for å gi uttrykk for den romsligheten som preger folket på Bømlo at vi sa «ikke så verst». Statsråd Meltveit Kleppa var ute av salen et lite øyeblikk i stad, og da fikk hun et par spørsmål fra Gunnar Gundersen som jeg skal få lov å gjenta. Det var en merknad om det nordiske triangel, om hvorfor man ikke har fokus på det og ville være med på – som han uttrykte det – en litt ufarlig merknad om å fremme det som en viktig sak i diskusjonene med våre nordiske venner. Så spurte han også om status for proposisjonen for rv. 2, så er det sagt. Så synes jeg det var bra at Meltveit Kleppa tok oss med på reisen langs E39. Jeg savnet bare ett stort og viktig prosjekt, og det er Hordfast, som skal bli en ferjefri forbindelse mellom Stord og Bergen. Det som er malurten i det prosjektet, og som faktisk er litt skuffende, er at Fremskrittspartiet i sine merknader til statsbudsjettet fastholder den gamle løsningen med ferjeforbindelse mellom Tysnes og Os. Jeg må få uttrykke skuffelse over det. Til Irene Johansen, som jeg ser har forlatt salen: Hun var opptatt av en merknad som hun selv skrev om Mesta og Statens vegvesens utbyggingsavdeling i forbindelse med behandlingen av NTP. Men det som tydeligvis har gått henne hus forbi, er det som står i årets budsjett, hvor departementet har vurdert det som regjeringspartiene skrev og sier at det ikke er noe hensiktsmessig å gå tilbake til en modell med egen produksjonsvirksomhet i Statens vegvesen. Dette kan man lese om på side 74 i proposisjonen. Så er det avklart. Så kunne vi hatt en lang diskusjon om OPS. Det rekker jeg ikke. Jeg har bare lyst til å si, helt på tampen av mitt innlegg, at Sverre Myrli har jeg ikke lyst til å gjøre noen billige høyrepoeng på. Jeg synes det er flott at man er realist også om man kommer fra regjeringspartiene. Det kunne vi lære mye av, mange av oss.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-12-08:
Jeg skal ikke skryte av Sverre Myrli i denne omgang, for da jeg så hva slags reaksjon det avstedkom da jeg skrøt av hans første innlegg, skal jeg ikke gjøre det! Men det er et par ting jeg må få kommentere. For det første må det ikke henge i luften på noen måte at Høyre ikke er veldig klar over og vil odle og videreutvikle den gode kompetansen som sitter i våre etater – både i Jernbaneverket og Statens vegvesen. Men det betyr ikke at vi ikke kan organisere oss annerledes. Det har vi gjort med både Mesta og Avinor. Vi har konkurranseutsatt Gjøvikbanen, og vi fikk en endring på Flytoget. Jeg har ikke registrert noe forslag i denne salen på å reversere de ordningene. Så får vi en god OPS-debatt senere i dag i en litt bredere kontekst, så jeg tror ikke vi skal bruke mer tid på det herfra. Jeg vil bare si at det er hyggelig å registrere at regjeringens representanter nå skryter av borgerlige politikere i Sverige og England og ikke er særlig fornøyd med sine egne, som styrte tidligere.