trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-14:
I Høyre mener vi at problemstillingen som tas opp i dette representantforslaget, fortjener en grundig belysning. Men vi registrerer også at det er ulike tilnærminger til bruk av veisalting og til dels motstridende faktaforståelse. Det har også sakens gang i komiteen vist. Vi mener at det er nødvendig med en grundig gjennomgang og omfattende kartlegging av de ulike sidene ved bruk av veisalting vinterstid. Derfor fremmer vi sammen med Kristelig Folkeparti også et forslag om dette i innstillingen, som jeg da tar opp. Totalforbruket av veisalt i Norge har utvilsomt økt de senere år. Grunnen til dette håper vi å få belyst i en sånn gjennomgang, og som en følge av dette er det påvist forringelse av vannkvalitet i mange vannforekomster og drikkevannsbrønner langs det saltede veinettet. Det er også registrert til dels betydelige skader på vegetasjon og økosystemer nær saltede veier. Så er det slik at god fremkommelighet og trafikksikkerhet for veitransport også er av stor samfunnsmessig betydning, og her ligger det jo da motstridende interesser. I Høyre har vi derfor med interesse merket oss at Statens vegvesen arbeider for å levere en god og forsvarlig vinterdrift, men med begrenset bruk av salt. Det er mange som er bekymret for den økte saltingen. Det kom fram på høringen både fra NAF, fra Naturvernforbundet og flere. Fra disse ble det pekt på en rekke ulemper knyttet til omfattende saltbruk. Men fordelene er jo, som sagt, også vesentlige, og derfor er det viktig med en gjennomgang av alle sider av denne saken. Jeg er ikke sikker på om de sidene som altså gir bedre fremkommelighet og trafikksikkerhet, kom like godt fram på høringen. Men i Høyre slutter vi oss til at det er behov for å utvikle alternative metoder for å ivareta krav om opphør, hvis det skulle gå så langt, eller om redusert bruk av salt. Høyre og komiteen er gjort kjent med at det gjennomføres et forskningsutviklingsprogram som er kalt Salt SMART. Vi ser fram til konklusjonene i dette programmet. Vi ser også fram til en skikkelig gjenomgang av konsekvensene av saltbruken, og håper at regjeringen vil følge ønsket vi har satt fram i vårt forslag, som jeg nettopp refererte til, og komme tilbake til Stortinget med saken, slik at vi kan få diskutert den i full bredde og med ny kunnskap. Jeg håper at statsråden kan komme inn på akkurat det i sitt innlegg.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-14:
For å nyansere siste replikk litt: Hele Norge har ikke arktisk klima. Det er litt av poenget mitt. I store deler av landet er det ikke noe alternativ å brøyte. Saken er at det er stadig skiftende temperaturer og innimellom regnbyger som gjør at vi får islag på veien, og til denne tid i alle fall har man ikke kommet opp med noe som løser det noe særlig bedre enn salt. Det handler om trafikksikkerhet, rett og slett. Det handler om å ha sikre veier for store og tunge vogntog, bl.a., at man ikke skal være redd for å møte dem rundt en sving på islagt vei. Jeg har bare lyst til å gjenta det som ligger i forslaget fra Høyre og Kristelig Folkeparti. Kommer statsråden tilbake til Stortinget med en bred tilnærming av dette ganske snart, slik at vi kan få en ny og god debatt om dette?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-06-14:
Jeg opplever at når det gjelder de to forslagene som Høyre og Kristelig Folkeparti står sammen om, så kommer det veldig tydelige og sterke signaler fra regjeringen og regjeringspartiene. Det er veldig bra. Da er det litt fristende å snu speilet og spørre om det ikke kunne være en idé å stemme for to gode forslag som man er for, i stedet for å bruke tid på å henstille om at forslag, som man da altså er enig i, skal trekkes, slik at man får anledning til å fremme dem selv på et senere tidspunkt. Jeg tror at hvis statsråden gir det råd til sine medrepresentanter i de rød-grønne partiene, så ville vi få et stort flertall for de to forslagene. Kan statsråden tenke seg det?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-06-14:
Når jeg velger å ta ordet, er det egentlig for å understreke at dette er en gledens dag. Det er en gledens dag for innbyggerne på Fosen, og det er en gledens dag for Sør- og Nord-Trøndelag, som har stått på sammen med en rekke aktører for å finne den løsningen som vi gjør vedtak om i dag. Det er fra saksordføreren gjort rede for saken på en god måte. Det er, som det er sagt, et sterkt engasjement for å få utbedret veistrekninger som i dag er altfor dårlige. Med de 17 prosjektene som ligger i saken, vil man få utbedret en rekke smale og svingete punkt. Man vil ta bort dårlig kurvatur, som sikrer at man får bedre sikt, og at man får en tryggere vei gjennom lokale boligområder. Det er full tilslutning fra Senterpartiet til både finansieringen og opplegget rundt det. Jeg ser det potensialet som Fosenhalvøya nå får i forhold til å være pendlingsomland til Trondheim. «Ei tim' te by'n» gir gode muligheter for å være et godt arbeids- og serviceområde, som gir nye muligheter for vekst framover. Det er en gledens dag, og Senterpartiet benytter denne anledningen til å sende gratulasjoner til fosningene og til trønderne, som nå får enda bedre veier i dette området.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-06-14:
E18 mellom Riksgrensen–Ørje og Oslo er en viktig transportkorridor for mye av godstransporten mellom Norge og Europa. Nærmere 20 pst. av all internasjonal godstransport til og fra Norge går nettopp her. Det er trafikkvekst, som saksordføreren har vist til, og det har vært og er et sterkt og vedvarende engasjement fra Østfold, både fra kommunene og fra fylkeskommunen, for å få realisert strekningen vi nå skal gjøre vedtak på. Utallige telefoner fra Østfold for å få realisert dette prosjektet har blitt meg og andre til del. Jeg nytter anledningen til å sende en hjertevarm gratulasjon til lederen av samferdselsutvalget i Østfold fylkeskommune, Per Inge Bjerknes, som har vært særdeles aktiv. Med dagens vedtak på Melleby–Momarken får man realisert 8,3 km E18, som vil gi en trafikksikker og god vei. De to neste parsellene som da gjenstår, vurderes i rulleringen av NTP 2014–2023, eller før hvis de nødvendige avklaringer er foretatt. Østfoldpakken ga i sin tid et vesentlig bidrag til å få økt standarden på veiene i fylket. Det ser man nå resultatet av for fullt. Dette er å bygge landet, og Senterpartiet gleder seg i dag sammen med Østfold, som nå får realisert enda en bit av parsellene på E18. Det er positivt for næringslivet, det er positivt for befolkningen, og det er bra for oss i hele landet.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-06-14:
Senterpartiet er glad for at denne debatten er reist. Det er ikke noen tvil om at det er et økende forbruk av vegsalt. Det viser vinteren tydelig. Det er påvist forringelse av vannkvaliteten i flere vannforekomster og drikkevannsbrønner langs vegnettet som saltes. Det er også registrert skader på vegetasjon og økosystemer nær saltede veger. Vi har registrert fra debatten i Oslo at trær i byparker eller områder der det er salting, skades. Dette, sammenholdt med at det forekommer påstander om at entreprenører salter mer enn det som ligger i kontraktene, og at det er faglig uenighet om bruk av vegsalt og effekt på trafikksikkerhet og miljø, gjør at det er behov for å forsere arbeidet med ny strategi for vintervedlikehold for å vekte disse forholdene. Resultatene av Salt SMART-prosjektet til Statens vegvesen vil, sammen med en uavhengig og oppdatert gjennomgang av nyere, relevant forskning på saltets virkning på trafikksikkerhet, danne grunnlaget for strategi for vinterdrift av norske veger i forslag til NTP 2014–2023. Senterpartiet forutsetter at Statens vegvesen har kontrollrutiner som avdekker en eventuell salting utover det som ligger i kontraktene, og at det i så fall rettes opp, slik at det vi kan kalle for oversalting, ikke finner sted. Videre ber vi om at arbeidet med en strategi for vintervedlikehold forseres på en slik måte at man kan opprettholde god framkommelighet og trafikksikkerhet om vinteren, men samtidig ivareta natur og vannkilder på en god måte.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-06-14:
Det er ikkje så mykje å leggje til det gode innlegget frå saksordførar Susanne Bratli, men Kristeleg Folkeparti sluttar seg fullt ut til innstillinga og framlegget frå regjeringa. Etter at innstillinga frå transportkomiteen kom, kunne vi òg lese at det i Trøndelag var markeringar i media som sa: «Nå skal veinettet bli bedre. Et stort spleiselag i Fosen ser nå ut til å kunne nå målet om «Ei time te by’n». Det er altså eit spleiselag med ni kommunar, to fylkeskommunar og òg lokalt næringsliv som har vore med på dette. Ein kan lese at dagleg leiar Vidar Daltveit i Fosen regionråd «dro i gang spleiselaget», og at han smilte breitt då han såg innstillinga. På same måten har eg lyst til å trekkje fram Knut Sundet, som har vore dagleg leiar for Fosenvegene, og faktisk òg saksordføraren, som har ei fortid i denne saka. Dette gjeld framkommelegheit, men òg trafikksikkerheit. Kristeleg Folkeparti har ved fleire anledningar etterspurt saka, og vi er glade for at ho no kjem. Men eg har òg lyst til å vise til kva reklamen seier om Fosenvegene. Der står det: «Med denne løsningen får vi gode veger på Fosen i løpet av en 15 årsperiode. Alternativet er å vente på statlige midler, som vil gi bedre veger tidligst i 2060.» På den annonsen står òg Statens vegvesen. Så det vi trygt kan slå fast, er at eit breitt fleirtal i denne salen ønskjer at vi skal få vegar innan 15 år, medan Framstegspartiet ønskjer at folket på Fosen skal vente til 2060.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-06-14:
Det presidenten i alle fall skal vite, er at eg vil ikkje ta utfordringa frå representanten Freddy de Ruiter og gå inn i ein regjeringsdiskusjon her no. Men eg har lyst til berre å seie tre ting, og det er til Framstegspartiet. Det eine er at Fosen-folket er fornøgd med den løysinga som ligg her. Det er lokalpolitisk stor oppslutning rundt dette. Det er ni kommunar, og det er to fylkeskommunar som går inn for dette. Det er på den måten me på Stortinget kan sjå om dette er noko som er ønskt. Det andre er at når eg høyrer Framstegspartiet karakterisere bilistar, høyrest det nesten ut som om bilistar ikkje brukar vegane. Men det er ingen som brukar vegane som bilistane, og som nyt større glede av det. Derfor er òg bilistane fornøgde med dette. Når eg påpeiker 2060, så er det ikkje noko eg sjølv har komme opp med, men dette er opplevinga på Fosen. Med den løysinga som i dag blir skissert frå Stortinget, får dei gode vegar i løpet av 15 år, viss ikkje må dei vente i mange, mange tiår. Derfor støttar Kristeleg Folkeparti fullt opp under den innstillinga som blir vedteken i dag.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-06-14:
Kristeleg Folkeparti sluttar seg fullt ut til den gode innleiinga frå saksordførar Ingjerd Schou, som gjorde veldig god greie for saka. Eg har berre lyst til å kommentere to ting. Det eine er at Kristeleg Folkeparti er med på forslaget der ein «ber regjeringen realisere fortløpende og ferdig utbygging av E18 Vinterbro–Sverige/Riksgrensen finansiert gjennom offentlig privat samarbeid(OPS) (OPS) Det er fordi denne vegen, E18, er sjølve kroneksemplet på kor gale det kan gå når ein byggjer ut stykkevis og delt. Ja, det er faktisk sånn i dag at delar av denne vegen går så å seie rett ut i eit sandtak, for på delar av vegen har ein firefeltsveg, så ein tofeltsveg og så ein firefeltsveg igjen. Det viser kor dyrt det blir når me byggjer ut stykkevis og delt. Derfor fremmar Kristeleg Folkeparti, saman med Høgre, dette gode forslaget. Så har eg òg lyst til å kommentere det som går på standarden på vegen. Eg meiner at det me kallar ein smal firefeltsveg, er ei veldig god løysing på denne vegen. Det er ikkje så mange månadene sidan det blei avdekt at Statens vegvesen systematisk har underdimensjonert tala for vekst når me ser tiår tilbake. Når me da veit både kor belasta dette området er og venta trafikkauke, meiner eg faktisk at representanten Bård Hoksrud hadde gode intensjonar i sitt innlegg da han snakka om standarden på denne vegen. Når representanten Hoksrud spør kvifor Kristeleg Folkeparti ikkje vil gi sin tilslutnad til Framstegspartiets forslag, går det m.a. på finansieringa, som er ein del av deira forslag, som Kristeleg Folkeparti ikkje sluttar seg til. Så Kristeleg Folkeparti støttar at det bør vere mogleg å sjå på denne strekninga som eit godt OPS-prosjekt, og me meiner at ein smal firefeltsveg er ei god løysing for nettopp denne vegen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-06-14:
I sitt førre svar sa statsråden at me kan i neste NTP-periode vurdere, og ho sa «forhåpentlegvis» – knytt til dei to prosjekta som då gjenstår. Og det er klart at det er stor forskjell på det og ord som «signal» og «skisser». Eg trur det i all enkelheit forklarer kvifor Høgre og Kristeleg Folkeparti er så utolmodige etter å få meir konkrete formuleringar om kva tid denne vegen kan vere ferdigstilt. Viss eg då kan vere så frimodig å stille det spørsmålet: Kva tid, i beste fall, trur statsråden at heilskapen i denne vegen er på plass? For det er det Høgre og Kristeleg Folkeparti etterspør: Me lurer på kva tid me kan ha ei forplikting på at denne vegen i sin heilskap er klar.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-06-14:
Eg har lyst til å bekrefte det som var saksordførarens kommentar til forslaget frå Høgre og Kristeleg Folkeparti. Det er nettopp det som ligg i vårt hovudønske med dette forslaget: å få snudd utviklinga, men òg få ein gjennomgang av dette. Dette er ei problemstilling som eg synest det har vore spennande å følgje, og som eg synest det er heilt tydeleg at me treng å få ei nærare klargjering av. Det er fordi høyringa og dei innspela me har fått, har vore så veldig tydelege på at det finst ulike faglege tilnærmingar til det som går på vegsalt, og at det er veldig mostridande faktaforståing knytt til dette. Derfor er det Kristeleg Folkepartis ønske å få ein grundig gjennomgang og ei kartlegging. Det meiner me sjølvsagt må vere basert på faktakunnskap. Eg skal ikkje trekkje denne debatten ut med å gå inn i mine vurderingar av dei ulike fakta- og fagtilnærmingane. Det som er Kristeleg Folkepartis ønske, er at me får ei sak tilbake. Me ønskjer å vere ryddige overfor regjeringa og gi ho moglegheit til å gjere det på eigna måte, for dette er ei sak som me meiner me må belyse nærare, ut frå to hovudargument. Det eine er trafikksikkerheit. Det er viktig at me har den vegsaltinga som er best når det gjeld trafikksikkerheit. Det andre hovudargumentet er sjølvsagt miljøperspektivet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-06-14:
Da opplevde me nesten at statsråden lyste velsigninga over delar av forslaget i sitt sluttinnlegg. Det eg har lyst til å stille statsråden spørsmål om, er den utviklinga me ser. Me ser at tala viser ein nedgang frå 7 pst. i 1992 til 4 pst. i dag, og når ein ser på aldersgruppa 14–17 år, har ein i den same perioden hatt ein nedgang frå 15 pst. til 9 pst. Det kan ha si årsak i meir dataspel og slikt. Me har hatt ei målsetjing i denne perioden om å gå i positiv retning, og så ser me at me har gått i negativ retning. Derfor er mitt spørsmål: Vil statsråden no lyfte dette området så sterkt at me greier å snu den negative utviklinga som me no ser?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2011-06-14:
Eg vil takke for ein god debatt. Eg har lyst til å vise til representanten Susanne Bratli sitt innlegg, som viser kor viktig det er at me får ei forenkling av trafikkregelverket for nettopp syklistane. Syklistane er jo ei veldig ueinsarta gruppe. Det er tiåringen som syklar, det er trettiåringen i sykkeldrakt som syklar, og det er 75-åringen som har litt betre tid. Derfor er det viktig at me får sett på heilskapen i dette. Eg òg er open for å vurdere det som går på eit eventuelt påbod av hjelm, men eg synest òg det er viktig, før det regelverket eventuelt kjem på plass, at me har ei høyring om det forslaget, og at dei gruppene som det er naturleg å spørje, får lov til å gi sitt syn på det. Så tek representanten Godskesen opp kvifor det då er så mange som ikkje bruker gang- og sykkelvegar når dei er der. Og det er ei interessant problemstilling som eg synest det er viktig at Statens vegvesen ser på. For det er faktisk sånn at me har bygd mange gang- og sykkelvegar som ikkje blir opplevde som gode for syklistane. Det tek for lang tid, dei er ikkje eigna til å bruke. Vegdirektøren tok jo dette opp på den siste komitéreisa, der han sa at me må sjå på dette. Kva er gode gang- og sykkelvegar i framtida? Statsråden sa det sjølv: Det er noko med at det er samanhengande, som gjer at du kjem deg raskt frå A til B. Det er òg viktig for syklistane. Så er det fleire som har teke opp dette med 1,5 meter. Eg har lyst til å seie at dette er den norma som Statens vegvesen bruker i dag. Og dette gjeld altså i samband med forbikøyring, dvs. at dersom vegen ikkje tillèt det, viss vogntoget køyrer forbi og det då berre er 20 cm mellom syklist og vogntog, ja då bør ikkje vogntoget køyre forbi. Det er jo det som er tanken. Det er sikkerheit som er grunnlaget for dette. Så vil eg òg seie at det skjer mykje positivt. Det er blitt vist til byane, til Trondheim og Kristiansand. Der ser me at det kjem store vegpakkar samtidig som det er stor satsing på sykkel. Den delen som Trondheim kjem med, er betydeleg, og det vil gi eit lyft. Så vil eg gjere forslag nr. 3 frå Kristeleg Folkeparti om til eit oversendingsforslag. Det som går på informasjonsarbeid og haldningskampanjar, opplever eg er følgt opp. Både forslaga nr. 4 og 5 er forslag som står på eigne bein. Derfor lèt eg dei stå, men gjer forslag nr. 3 om til eit oversendingsforslag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Forslaget om Fosenpakka har fått ei brei, kortfatta og presis tilslutning i innstillinga frå transport- og kommunikasjonskomiteen. Det er gledeleg. Fosen har låg vegstandard. Utbygging og betring av vegstandarden er ikkje berre viktig, det er nærast ein nødvendig føresetnad for regional utvikling og vekst i framtida. Alle dei vegane som er omfatta av pakka, er fylkesvegar. Fosen er lite prega av gjennomgangstrafikk. Derfor blir det meste av bompengane betalt av lokalt næringsliv og av lokal befolkning. Bompengedelen i pakka er relativt høg – om lag 75 pst. Samla inneber desse forholda at lokalsamfunnet har teke på seg ei betydeleg oppgåve. Eg legg vekt på at det er brei einigheit i begge dei to fylkeskommunane og i alle kommunane om innhaldet og prioriteringane i Fosenpakka. Det er ein klar styrke ved pakka at ho inneheld ei tydeleg rangering og prioritering av dei 17 prosjekta. Dette gjer det enklare å handtera uføresette forhold som kan oppstå. Slik sett står Fosenpakka fram som eit ryddig eksempel på godt fagleg og politisk arbeid. Eg vil ynskja dei to vegeigarane, Sør-Trøndelag fylkeskommune og Nord-Trøndelag fylkeskommune, lukke til med gjennomføringa av Fosenpakka.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Eg har faktisk ikkje behov for dei sterke uttrykka som Arne Sortevik bruker i denne saka. Tvert imot vil eg ta avstand frå uttrykk som «tvang» og «utpressing» i samband med ei sak som gjeld fylkeskommunale vegar, som gjeld 17 prosjekt. Saksordføraren har gått meir i detalj om korleis dei var førebudde. Eg veit av erfaring, i mitt eige nærområde, den gleda som er knytt til høvet til å få en betre veg. Vi kan oia oss over at her er det svære forsømingar på norske vegar over lang tid, og at her er det mykje ugjort, men det er òg slik at her skjer det no uavlateleg spleiselag. I denne samanhengen er det eit spleiselag mellom fylkeskommunane, lokalbefolkninga og næringslivet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Det er fleire sider ved regjeringa sin politikk som heng saman i ei sak som dette, inklusive det å halda orden i norsk økonomi. Eg forstår at det har jo ikkje Framstegspartiet ein tanke for. Ein føreslår altså at vi skulle seia nei til eit prosjekt som to fylkeskommunar og ni kommunar er einige om å realisera i eit spleiselag med fylkeskommunale midlar og bompengar, og dermed utsetja dette i mange år framfor å gje dei høvet til det som dei sjølve har bedt om – altså seia ja til ein søknad som etter dei retningslinjene vi har, skal behandlast i Stortinget. Eg er ikkje i tvil, og eg er heller ikkje i tvil om kva lokalbefolkninga set mest pris på i denne saka.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Eg legg dei same tala til grunn som Statens vegvesen opplyser om. Når dei reknar årsdøgntrafikken til 8 000 kjøretøy 20 år etter opninga, må eg seia at med alle dei vegprosjekta som her ligg i kø for realisering, finn eg det rett å gjera det slik som det no er føreslått, og som blir vedteke i dag. Så vil eg seia at når vi ikkje har lagt fram denne saka tidlegare i år, er det fordi vi har gått ein ekstra runde og sett på nettopp vegbreidda, for vi visste at her ville det bli vekslande breidd. Men vi har løyst det slik som vi no har føreslått.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Utan at eg har teke spesifikt opp med utbyggingsdirektør Lars Aksnes at hans uttale skulle bli brukt for ettertida i alle moglege samanhengar, trur eg at eg må seia, på vegner av han, at han nok ikkje hadde føresett at det var slik hans uttale skulle brukast. Han har erkjent at det er tilfelle der ein tidlegare har bygd for smalt, og det er ei erkjenning som eg synest det er viktig å ta vare på. Difor kan eg òg svara på Schou sitt spørsmål med å seia at ja, det er slik – som eg òg sa i mitt innlegg – at vi har gått ein ekstra runde i forhold til vegbreidda nettopp for å vera trygge på at vi no vel den rette løysinga.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Eg må få lov til å seia, med den smule erfaring som eg har fått dette godt halvanna året, at det ville vera vel vågalt av meg no å seia eksakt når det er ferdig, særleg når ein tek omsyn til at det eine av desse to prosjekta, altså frå Riksgrensa til Ørje, skal vurderast i neste Nasjonal transportplan, og det er mykje uavklart. Når det gjeld Knapstad–Retvedt, har eg orientert om at der går det no føre seg planarbeid. Gjeve at dei ulike ledda i arbeidet vidare der går bra, kan vi forhåpentlegvis rekna med oppstart i 2013, men eg vil nok venta litt med å snakka om ferdigstillinga før vi er komne noko lenger i planlegginga.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Eg takkar for spørsmålet, for eg vil gjerne uttrykkja det som heile denne proposisjonen gjev uttrykk for, ei utolmodigheit i høve til ferdigstilling av heile E18, fordi vi alle veit at det er av stor betyding, både for næringstrafikk, for anna gjennomgangstrafikk og for lokaltrafikken. Lat meg då sitera frå side 2 i proposisjonen, der Nasjonal transportplan og det som ligg der, blir teke opp på nytt: «I tillegg legges det opp til anleggsstart på strekningen Knapstad–Retvedt i Østfold og Akershus, med fullføring i siste seksårsperiode. Prosjektet E18 Riksgrensen–Ørje er ikke omtalt i gjeldende Nasjonal transportplan. Regjeringen har ikke tatt stilling til en ev. utbygging av strekningen, men vil ev. komme tilbake til dette i forbindelse med rulleringen av Nasjonal transportplan.» Med all respekt for alle dei prosjekta som ligg inne, og som skal initierast i denne perioden: Det er så konkret som eg kan vera no.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
I motsetnad til Framstegspartiet er eg glad for at regjeringa tek omsyn til at det er noko ulikt trafikkgrunnlag på ulike vegar. Slik er det. Difor er det òg slik at vi bruker dei samla ressursane på ein måte som gjer at vi både får på plass mest mogleg ny og trafikksikker veg og samtidig vel vegbreidd alt etter korleis dimensjoneringa av trafikken er. Det som Hoksrud verkeleg har grunn til å gle seg over i dag, er at vi her får samanhengande midtdelar langs ein trafikkert veg, at vi får forbikøyringsfelt på begge sider på 6 km av denne vegen, og at vi får tre felt gjennom tunnelen. Det vil framleis vera slik at vi legg eit visst årsdøgntrafikktal til grunn i vår planlegging.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Eg har sett gleda i Østfold over at prosjektet Melleby–Momarken no er lagt fram for Stortinget og klart til realisering. Eg må mest forstå denne debatten slik at her er det tre parti som ville at vi skulle gå ytterlegare rundar og bruka endå meir tid før dette prosjektet vart lagt fram. For det er nødvendigvis slik at dersom vi på dette tidspunktet skulle vurdert firefelts veg frå Riksgrensa gjennom Østfold, ville det bety ytterlegare planlegging, ytterlegare lokale rundar. Då ville vi ikkje ha vore der vi er i dag. Eg oppfatta det som at Line Henriette Hjemdal meinte at Samferdselsdepartementet hadde brukt unødig lang tid. Men ho vil jo eigentleg at Samferdselsdepartementet skulle brukt atskilleg meir tid før vi la fram denne saka. Eg må berre seia at i Samferdselsdepartementet brukar vi for tida ikkje lang tid på noko prosjekt. Det er jo difor transportkomiteen i Stortinget har fått det så travelt. Men vi går dei rundane som vi finn er nødvendige. No har vi vurdert denne saka grundig. Vi har lagt fram eit forslag til løysing som inneber tofelts veg og alt det andre som er skissert, basert på ein årsdøgntrafikk på 8 000 på ny E18 og 2 500 på den gamle E18 i opningsåret. Vi har skissert ei løysing vidare for strekninga Knapstad–Retvedt, og varsla at vi kjem tilbake til den, og at vi kjem tilbake til strekninga Riksgrensa–Ørje i neste NTP, som jo ikkje er så lenge til. Vi får altså på plass ein trafikksikker veg i eit område der det er heilt nødvendig. Og til finansieringsforma: Viss nokon trur at eit OPS-prosjekt her ville vorte rimelegare, så kan eg ikkje gå god for det. Alle prosjekt må jo betalast. På Dal–Minnesund t.d. leverer dei no 19 km like raskt som eit OPS-prosjekt, og heller ikkje til høgare pris.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Til det fyrste spørsmålet: Det er slik at omsynet til trafikktryggleik er det overordna viktige. Vegane skal vera frie for snø og is i et slikt omfang at det er trygt å køyra på vinterføre. Så til utsegner frå Statens vegvesen. Eg synest det understrekar betydninga av nettopp dette prosjektet Salt SMART og det å setja i gang uavhengig forsking på dette området. Det som er eit dilemma, er sjølvsagt at det er ulikt syn her. Dersom det ikkje hadde vore det, hadde denne saka vore mykje enklare.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Noko av forklaringa på ulik praksis frå land til land her er at vinterklimaet er forskjellig. Finland, f.eks., har eit meir stabilt vinterklima enn det vi har, og kan difor bruka ei anna form for vintervedlikehald. Samtidig må eg berre seia at i løpet av høyringa, i løpet av komiteen si klargjering av denne saka, synest eg det har kome fram gode argument både for å sluttføra dette prosjektet, Salt SMART, og for å sjå nærare på den saka, for det er ingen av oss som ynskjer eit vintervedlikehald som går ut over miljøet og helsa. Det var jo det motsette som her var hensikta.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Det er jo sagt frå Statens vegvesen, som eg òg har meldt i brev til komiteen, at dei reknar med å ha resultata frå sitt prosjekt, Salt SMART, i tide til å leggja det fram som eitt av mange grunnlag i samband med utarbeidinga av den nye nasjonale transportplanen – altså vinteren 2013. Når det gjeld den uavhengige gjennomgangen som Statens vegvesen har dette året, vil eg seia at så sant det er mogleg å få dette fram tidlegare til Stortinget, vil eg gjera mitt til at vi får ein brei debatt før Nasjonal transportplan i 2013. Då er det òg mykje anna som skal debatterast.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Eg begynte denne dagen i Sund kommune. Det galdt opning av ein ny fylkesveg, ein gang- og sykkelveg, Eide–Vorland, 3,2 km – regn og blåst, musikkorps, som alltid er på plass når noko skal feirast, mange glade folk. Det var den sjuande parsellen med gang- og sykkelveg i Sund i løpet av dei ti åra dei hadde arbeidd med dette. Dei understreka kva lyft dei hadde fått då tiltakspakka kom og det var mogleg for alle som hadde planar, å rydda skuffane og setja i gang. Dei understreka korleis dei heile tida hadde hatt ein strategi om å ha planar klare i tilfelle dei skulle få til ei realisering i ein fart. Dei hadde i tillegg til planar om gang- og sykkelveg lagt til rette for vatn og for fiber. Dei hadde i det heile – i staden for det som mange kommunar gjer, grev opp og grev ned, grev opp og grev ned – sett mykje i samanheng og lagt til rette både for ein trygg skuleveg og for meir trivsel for folk som vil gå og sykle. Eit eksempel til etterfølging. Så tykkjer eg det er fint å avslutta denne dagen med ein debatt om korleis vi kan få fleire til å sykla. Sykkel er helse, miljø og framkomst. Eg er veldig fornøgd med at vi for fyrste gong ser ein nedgang i bruken av bil i samband med arbeidsreiser i Austlandsområdet. Det er fleire som syklar, det er fleire som går, og det er fleire som reiser kollektivt enn før, men det er heilt openbert at skal vi få dette til meir systematisk, trengst det meir samanhengande sykkelvegnett. Difor er det no ein strategi der 27 byar med over 5 000 innbyggjarar er med nettopp for å få på plass eit samanhengande gang- og sykkelvegnett. Regjeringa har 500 km gang- og sykkelveg som mål i nasjonal transportplanperioden. Vi har auka innsatsen med 150 pst. sidan den førre nasjonale transportplanen. Eg trur det er viktig å bidra i lokale dugnader der det er lokal vilje til kreative løysingar, slik som vi såg i Sund, og slik som vi ser i Lesja. Der er dei faktisk i ferd med å få på plass samanhengande gang- og sykkelveg langs E136 gjennom heile Lesja. Grunneigarane har gjeve vel 100 dekar med matjord. Det er utført mykje dugnad, og det er statlege, fylkeskommunale og kommunale midlar i tillegg. Det fortel noko om at lokal vilje gjev resultat. Det fortel òg innsatsen i Kristiansand og Trondheim om. Der er altså sykkeldelen det doble av gjennomsnittet. Eg skal ikkje seia om det er belønningsordninga som har slått direkte inn, men det er i alle fall tilfelle at i den belønningsordninga som vi har i dag, er òg det å ha sykkelvegnett eit eige tema. Til dei andre forslaga frå Kristeleg Folkeparti, slik dei er fremja i dag, har saksordføraren gått grundig igjennom dei, og eg har lite å føya til. Men sidan komiteens leiar ynskjer statsråden si utkvittering av dei, så lat meg seia at det kjem ein informasjonskampanje i 2012. Vi ser på ei eiga belønningsordning i neste NTP. Vi brukar i dag ordninga vi har, for å styrkja kollektivtransport, gang- og sykkelvegar. Omsynet til sykkeltrafikken skal takast i vare ved planlegging og utbygging av ny infrastruktur. Vi ser på klarare trafikkreglar. 1,5-metersregelen som ein her vil ha på plass, ynskjer eg å venta med.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Sykling er helse, miljø og framkomst. Difor er det avgjerande viktig at vi uavlateleg prioriterer det frå regjering og storting i alt vårt arbeid. Difor er det viktig med informasjonskampanjar, og difor er det viktig med tilrettelegging. Det som er avgjerande, er nettopp den lokale tilrettelegginga. Så har eg stilt meg spørsmålet: Kva er det som skjuler seg bak desse tala? Det kan faktisk vera tilfellet at noko av dette kjem av at fleire går, og at fleire reiser kollektivt framfor å bruka bil. Men eg synest det er all grunn til både å vera uroleg og å forsterka innsatsen. Vi har sagt i nasjonal transportplansamanheng frå regjeringa at vi vil ha talet på skuleelevar mellom 6 og 15 år som syklar, opp frå 60 pst. til 80 pst. Vi er ikkje der i dag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-06-14:
Det må jo vera opp til Stortinget å gjera ei vurdering av korleis ein vil handtera dei ulike forslaga som er fremja. Når eg stiller meg grunnleggjande positiv til dei initiativa som er føreslåtte i forslaga, og saksordføraren, frå SV, og dei andre raud-grøne partia strekar under det same, så er jo det fordi vi faktisk er godt fornøgde med å varsla at fleire av desse forslaga som er fremja, i stor grad allereie er under arbeid. Stortinget pleier ikkje å ha for vane å stemma for forslag som allereie er i godt arbeid. Eg registrerer at her er brei semje om at sykkel er helse, miljø og framkost, og at vi må styrkja tilhøva.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-06-14:
Jeg registrerer at statsråden ville ta avstand fra både sterke uttalelser og litt av hvert, og det skjønner jeg. Mye av dette veinettet er jo en del av det veinettet som staten hadde ansvaret for før, og som man bare har skjøvet rett over på noen andre. Og så klarer man å framstille det som om dette er et stort spleiselag. Jeg synes ikke det er så veldig mye spleiselag når bilistene skal betale 75 pst., og fylkeskommunene 25 pst. Jeg synes jo egentlig statsråden heller burde kommet med noen penger, og sagt: Ja, vi er med på spleiselaget i hvert fall. Men det eneste man gjør, er at man gir bilistene en dyr finansieringsordning som koster mye penger, og som ikke gir en eneste meter vei. Burde ikke heller statsråden tatt ansvaret sitt og tatt tilbake det veinettet man overtok, sørget for at man hadde fått finansiert og i hvert fall rustet opp det veinettet før man overlot det til fylkeskommuner som burde bruke pengene sine på helt andre ting?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-06-14:
Jeg kunne ikke dy meg etter å ha hørt på representanten Hareide. Han sa at sånn som det var nå, ville man leve med denne politikken til 2060. Fri og bevare meg, jeg håper aldri vi vil leve med denne politikken til 2060. Fremskrittspartiet er for å bruke de samme pengene som både Kristelig Folkeparti og alle de andre partiene i denne salen bruker, men vi ønsker å bruke dem på en annen måte. Jeg synes faktisk at istedenfor å bruke dem på luftslott og luftplaner om høyhastighetstog eller lyntog, burde man bruke pengene på det nære og det som er viktig, og det som er viktig for folk flest. Når jeg hører enkeltrepresentanter står på denne talerstolen og sier at innbyggerne og bilistene er kjempeglade for den regningen de nå skal begynne å betale på bomstasjonene, var det i hvert fall ikke slik da jeg var på Fosen. Jeg opplevde ikke entusiasmen og den fantastiske gleden over å få lov til å bli dyttet på bomstasjoner med bompenger og ekstraskatt, som dette er. Det er en ren transportskatt og en ekstraskatt som man bare skal pøse over på bilistene. Men jeg vet at for Kristelig Folkeparti er det så langt man er villig til å strekke seg, å diskutere om bomstasjonen skal stå der eller der fordi man bare sender regningen rett videre til bilistene, som vi så det i forbindelse med behandlingen av Aust-Agderpakka. Jeg skjønner at det er stor avstand når det gjelder viljen til å bruke statlige midler til veibygging og infrastrukturbygging, og det er stor forskjell. Man sier man er villig til å bygge lyntog til flere hundretalls milliarder. Vi har de samme pengene, men vi ønsker å bruke dem på å bygge gode, moderne, trygge og effektive veier og modernisere dagens jernbane slik at man får en moderne og effektiv jernbane – men uten luftslott og uten luftdrømmer – og med penger som det er realistisk å gjøre det med. Jeg hørte på statsråden som pratet om inflasjon og viktigheten av å være nøysom og forsiktig. Staten har tatt inn 80 mrd. kr mer enn det man hadde forutsatt i 2010 og i 2011. Hver måned i 2011 har man tatt inn ca. 6 mrd. kr mer i oljeinntekter enn det man hadde budsjettert med. Én måned betyr at man kunne betalt hele bompengeregningen, og da ville mye mer penger gått til vei istedenfor til store finansselskaper og til innkrevingskostnader.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-06-14:
Det er jo flott å høre at flere er opptatt av firefelts motorvei, det er bare at de kommer til å stemme imot det etterpå. Men det gjør ikke statsråden; statsråden er imot det. Og det er greit. Vi har bygd for smalt, sier Statens vegvesen. Og det har statsråden også sagt. Men statsråden skal fortsatt følge de samme beregningsmetodene som man har gjort før, og som man da har erkjent ikke er tilfredsstillende. Mange ganger har statsråden sagt fra denne talerstolen at vi bygde feil for 40 år siden. Og det er jo noe denne regjeringen holder på med også nå: Vi kommer til å bygge feil i Møre og Romsdal, vi kommer til å bygge feil i Finnmark, og nå er man i ferd med å bygge feil i Østfold også. Er statsråden tilfreds med at om noen få år vil sannsynligvis beregningene vise at man skulle bygd en full firefelts motorvei, og at det betyr at bilistene skal få en kraftig ekstraregning? Er statsråden tilfreds med at man fortsetter å gjøre det man gjorde for 40 år siden, som statsråden har vært kritisk til?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-06-14:
Representanten Hjelmdal sa at hun var glad for statsrådens ærlighet. Når jeg hører på representanten fra Høyre, Ingjerd Schou, og når jeg hører på representanten Hjelmdal, høres det ut som at man ønsker å bygge full firefelts motorvei. Men hvis man ser på forslagene som ligger til behandling, er det bare ett forslag som sier noe om firefelts motorvei på strekningen. Det er Fremskrittspartiets forslag. Både Høyre og Kristelig Folkeparti stemmer for regjeringens forslag. Jeg leser: «Komiteens tilråding fremmes av komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, Høyre, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti.» Det betyr at alle de partiene stemmer for å bygge med den veiløsningen som nå ligger til grunn. Jeg skulle vært veldig glad hvis representanten Ingjerd Schou eller representanten Knut Arild Hareide nå hadde skjønt at de er i ferd med å fatte et dumt eller dårlig vedtak, ut fra argumentasjonen deres, og heller hadde støttet Fremskrittspartiets forslag, som betyr firefelts motorvei på hele strekningen. Jeg synes det er tragisk. Dette er en del av den viktige inn- og utfartsåren mellom Norge og kontinentet. Så sa statsråden i stad: Men det er forskjell i trafikkgrunnlaget, og derfor må vi ha forskjellig standard. Det betyr jo indirekte at statsråden sannsynligvis har sagt at på E39 vil det være tofelts vei og firefelts vei enkelte steder. Jeg synes det er dumt. Fremskrittspartiet synes det er dumt. Vi ønsker å bygge skikkelig firefelts motorvei mellom de største byene, fordi vi ser på det som viktige transportårer. Det er viktig med moderne og effektive veier, som det er skikkelig standard på – med fire felt. Så registrerer jeg at statsråden sa at etter 20 år vil det være 8 500 i ÅDT. Det står vel i papirene at det vil være ca. 10 500. Da begynner man ganske fort å nærme seg grensen for 12 000. Når vi vet at Aksnes og andre i Vegvesenet sier at man har underdimensjonert, så burde man ta det inn over seg og sørge for å bygge en full firefelts motorvei på strekningen. Jeg har bare lyst til å nevne mitt eget fylke, Telemark. Man holder der på på E18. Man hadde ikke mulighet for å bygge firefelts bruer, noe som gjør at man står i stampe, og det vil dessverre sannsynligvis ta lang tid før man får på plass ny Langangen bru og ny Grenlandsbru, fordi det blir enormt dyrt. Den gangen sa man at dette var godt nok i mange år framover. Så viste det seg veldig fort at trafikkprognosene ikke holdt mål. De var altfor lave, og man trenger en skikkelig firefelts motorvei. Det gjør man i Østfold også. Derfor ønsker vi å ha det på hele E18 i Østfold, og ikke bare på deler av den, som det nå legges opp til.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-06-14:
Man kan jo ikke dy seg etter å ha hørt representanten de Ruiter. Han prøver på mange måter å framstille det som om Fremskrittspartiet bare er opptatt av bilistene. Jeg tror faktisk ikke han hørte etter under innlegget mitt, og jeg tror heller ikke han har lest hva vi har skrevet i merknadene våre. Han prøver å dra det ned på en type nivå som at vi er for ditt, og vi er for datt – alkohol på bensinstasjoner. Det kunne vært artig, og vi kunne gjerne tatt den debatten, men jeg mener at den ikke hører hjemme i denne salen og i denne debatten. Men gjerne det: Når det passer i en alkoholdebatt, tar jeg gjerne debatt med representanten Freddy de Ruiter. At han er for regulering og alt mulig, får være hans greie, men dette er mye mer enn som så. Jeg synes egentlig at dette har vært en veldig bra debatt. Og starten på de Ruiters innlegg var faktisk ganske god. Men så tok det helt av. Jeg har veldig stor sans for en del av det som representanten Hareide har tatt opp i denne debatten. Jeg synes også statsråden har vært bra på en del av utfordringene som har kommet, og Fremskrittspartiet er enig i det. Men så er vi kanskje litt uenige – vi er ikke sikre på at om man bare lager en ny ordning, så klarer man å løse dette. Det trengs penger. Vi blir alltid beskyldt for at vi har for mye penger, vi bruker for mye penger. Vi vet hvor vanskelig det er å klare å dra ut noen hundre millioner kroner ekstra. Men hvis en skal gjøre alt det som jeg hører representanter fra regjeringspartiene sier at de er veldig opptatt av, så koster det penger – det koster mye penger. Jeg synes det er viktig å få fram at ja, det finnes dårlige bilister, men det finnes jammen dårlige syklister også. Det var hele poenget mitt, og det var det som var poenget da jeg tok opp dette, og ikke at jeg skulle henge ut syklistene ved å si at det bare var syklistene som var de stygge, og at jeg skulle forsvare bilistene. Man behøver ikke å kjøre veldig mye rundt i denne byen før man både ser bilister som oppfører seg idiotisk i trafikken, og ser syklister som også definitivt oppfører seg idiotisk i trafikken. Det er jo det dette handler om, og derfor er jeg enig i mye av det som statsråden har kommet med. Jeg synes statsråden hadde et veldig grundig svar til komiteen på spørsmålene som kom fra komiteen, og for så vidt på representantforslaget. Jeg er veldig glad for det, og jeg synes definitivt at det er en del ting man bør diskutere nærmere. Jeg har bare lyst til å vise til at i Telemark har man bl.a. et prosjekt hvor man også er aktivt ute i skolen for å få ungdom til å sykle mer, hvor de også aktivt lærer trafikkreglene på en god måte. Det er et kjempeviktig og kjempegodt prosjekt, og vi burde kanskje hatt flere av den type prosjekter, slik at flere unge ville begynne å sykle, og slik at de også kunne trafikkreglene og oppførte seg sånn som man skal i trafikken, enten man er bilist eller man er syklist.
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2011-06-14:
«Delvis bompengefinansiering av Fosenpakka i Sør- og Nord-Trøndelag», heter det – altså nok en vei med lav standard som hører til dagens fylkesveinett. Den er smal og svingete, med dårlig sikt, og den går gjennom boligområder. Det er en veibit som bilistene selv må betale for å få oppgradert. Veiene i Norge er særdeles dårlige, til tross for at det har vært sosialistisk regjering i Norge i ca. 50 av de 66 siste årene, og til tross for at vi har penger nok til å utbedre veiene. En pakke er enten noe man gir, eller noe man får, som jeg har sagt tidligere. Men i samferdselssammenheng er altså en pakke noe man betaler for. Det blir det slått fast gang på gang. De nye fylkesveiene som ble gitt som gavepakke til fylkene, fulgte og følger det ikke nok penger med, slik at fylkene kan oppgradere veiene så de får normal, god standard. Derfor blir pakken sendt videre til bilistene, og Fosenpakken må man også betale selv. Vi registrerer at bruk av bompenger under denne regjeringen fortsetter med full kraft. De rød-grønne viser ingen vilje til å ta ansvaret for veiene her i landet. Men Høyre og Kristelig Folkeparti følger også bompengevedtakene tett opp, og det skjærer meg i hjertet. At veiene blir oppgradert og utbedret, det gleder mitt hjerte. Og Fremskrittspartiet fremmer utrettelig forslag om at statlig finansiering skal erstatte bruk av bompenger. Jeg erkjenner også igjen at Kristelig Folkepartis leder, og vel kanskje også ministeren, ikke forstår det som landets befolkning forstår klart og tydelig, at dersom man vedtar Fremskrittspartiets forslag i dag, med statlig finansiering, blir det vei like fort eller fortere enn ved bilistfinansiering. Når denne veistrekningen, som ligger i Fosenpakken, blir ferdigstilt en gang – kanskje mot eller etter 2019 – da har allerede de som blir født nå i 2011, gått på skolen i flere år. Det burde få alle til å forstå at veiutbyggingen i Norge går i et særdeles tregt tempo. Det blir veldig lenge til slagordet, «Ei time til byen», blir en realitet.
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2011-06-14:
Jeg har tidligere sittet seks år i bystyret, i planutvalget i Arendal, og vært med på å få anlagt gang- og sykkelstier mange steder i min kjære kommune. Stor er ofte skuffelsen når jeg sjelden eller aldri ser at syklistene bruker denne kostbare sykkelstien. De kjører alltid i bilveien – med noen få unntak. Da lurer jeg ofte på om de som sykler, egentlig vil ha sykkelsti og trygge sykkelveier, og om det er noen vits i å bekoste dette. Man skulle kanskje innføre en form for prikkbelastning av syklister som ikke bruker tilgjengelig, kostbar sykkelsti. Det finnes vel ikke noe som er mer irriterende – og ikke minst farlig – enn at en syklist hindrer trafikken, og det er en fullverdig sykkelsti ved siden av, som ingen bruker. Men konklusjonen min er, tross alt, at for barnas skyld er vi nødt til å bygge gang- og sykkelstier. I Fremskrittspartiets alternative budsjett for 2011 har vi lagt inn 100 mrd. kr til opprusting av transportnettet i de største byene. Dette inkluderer også midler til gang- og sykkelveier. Kristelig Folkeparti krever at det skal være 1,5 m klaring ved forbikjøring av syklister, men det vil føre til at de aller fleste veiene i Norge ikke er tilfredsstillende, noe veiene allerede i utgangspunktet ikke er – altså tilfredsstillende. Ja, selv ikke når vi kun tar hensyn til bilistene. Med de veiskuldrene vi har på våre veier i dag i Norge, ca. 10–30 cm på de fleste fylkesveier, blir det totalt umulig å tilfredsstille disse kravene om at det skal komme inn i trafikkreglene at det skal være 1,5 m klaring ved forbikjøring av syklister. Dersom kravet er der før veiene er utbedret, kommer man i trafikkfarlige situasjoner, for man må langt over i motgående kjørefelt hver gang man skal kjøre forbi en syklist, noe man allerede i dag gjør. Det er det som gjør at det er nifst å kjøre forbi en syklist. Slik som veisituasjonen er i dag, støtter vi statsrådens konklusjon om å vente med å sette i gang arbeidet med å innføre 1,5-metersregelen. Det er i grunnen forunderlig at veiene ikke er bedre tilrettelagt for syklister i landet vårt, særlig når vi ser tilbake på at i 50 av de siste 66 årene har det vært sosialistiske regjeringer – uten at det har forbedret veinettet for syklistene i noen særlig grad. Jeg hører at noen misliker å bli kalt sosialister, men slik jeg ser det, er de det. På Google kan man lese: Sosialister er vanligvis medlemmer av et sosialistisk parti. Sosialistisk ideologi har i stor grad vært arbeiderbevegelsen.
Freddy de Ruiter (Arbeiderpartiet), 2011-06-14:
I likhet med representanten Bratli stusser jeg litt over ordbruken til Fremskrittspartiet. Men jeg velger å se det positive i det, for det er ikke så mange år siden vi ble kalt kommunister. Så det er tydelig det er en viss framgang.(Munterhet i salen) Det er lite spennende å ha bompengedebatter i Stortinget. Det begynner å bli rimelig forutsigbart. Det eneste som kanskje er spennende, er å høre om Fremskrittspartiet har kommet opp med noen nye ord, noen nye betegnelser. I dag har det vært ekstra transportskatt, det har vært utpressing, det har vært politisk utpressing, det har vært smålighet, det har vært tvang. Så registrerer jeg også fra representanten Godskesen at bompenger skjærer henne i hjertet. Til det vil jeg si at det er mye som skjærer meg i hjertet med Fremskrittspartiets politikk, som er langt mer alvorlig enn bompenger, men la meg ikke gå inn på det. (Munterhet i salen) Representanten Hoksrud viser også til Aust-Agderpakka, hvor en sendte regningen over til bilistene. Min og de flestes oppfatning av Aust-Agderpakka og de grepene vi gjorde der, var faktisk å foreta en byrdefordeling mellom bilistene, og ikke sende regningen over til bilistene. Det var faktisk en deling av en eksisterende bom, bare så det er sagt. Det som er det farlige med Fremskrittspartiets populisme når det gjelder bompenger, er nettopp at det setter økonomien i fare. Det er ikke bare bompenger, men det er hele politikken til Fremskrittspartiet som går ut på daglig budsjettbehandling her i Stortinget. Jeg tror vi skal være veldig glad for at det ikke er Fremskrittspartiet som styrer landet her. Da tror jeg vi kanskje hadde hatt greske tilstander her. For meg er det uforståelig at Høyre – og kanskje Kristelig Folkeparti – kan finne det forlokkende å samarbeide med Fremskrittspartiet som til de grader fører en så uansvarlig økonomisk politikk. Så jeg har lyst til å utfordre dem på det: Er dere bekvemme med det dere møter daglig her av forslag fra Fremskrittspartiet?