Hanne Bjurstrøm (Arbeiderpartiet), 2012-03-07:
I likhet med representanten Raja er jeg bekymret for den sterke veksten i antallet unge uføre. Antallet unge uføre under 30 år økte med knapt 1 800 personer eller 24 pst. fra 2007 til 2011 og med 719 personer i 2011. Veksten kan delvis forklares med en generell befolkningsvekst i denne aldersgruppen, på 11,4 pst. i perioden. Det har også vært en økning i antallet unge med arbeidsavklaringspenger. Mens unge under 30 år utgjør 3 pst. av alle uførepensjonister, er 16,4 pst. av mottakerne av arbeidsavklaringspenger under 30 år. Den sterke veksten i 2011 kan følgelig i tillegg delvis forklares med omleggingen til arbeidsavklaringspenger som kom i 2010, som inkluderte personer som tidligere var på tidsbegrenset uførestønad, og som nå har fått tilstått varig uførepensjon. Tendensen med økende uføretrygding blant unge er den samme i flere andre land. Forskning har vist at psykiske lidelser er den diagnosegruppen som har økt mest blant unge uføre, og at det har vært en økning de senere år i antallet unge uføre med alvorlige psykiske lidelser. Dette er en realitet som vi må forholde oss til. Det er ikke noe som tyder på at det har vært en tilsvarende vekst i forekomsten av psykiske lidelser blant unge i befolkningen generelt. Årsakene til uførepensjonering blant unge er sammensatt. Det er ingen enkel forklaring på hvorfor flere unge blir uførepensjonister i dag enn tidligere. I uføremeldingen, Prop. 130 L for 2010–2011, som ble behandlet i Stortinget i høst, legges det opp til en bred og integrert innsats for å redusere uføretilgangen blant unge. Mange av tiltakene er allerede iverksatt. Dette gjelder f.eks. Ny GIV-prosjektet i regi av Kunnskapsdepartementet, som skal sikre at flere gjennomfører videregående skole. Samarbeidet mellom helsevesenet og Arbeids- og velferdsetaten er et annet tiltak som viser gode resultater. Videre har regjeringen fra 2012 iverksatt en jobbstrategi for personer med nedsatt funksjonsevne. Strategien retter seg nettopp mot aldersgruppen under 30 år. Arbeids- og velferdsetaten har et bredt sett av tiltak rettet mot personer med nedsatt arbeidsevne, herunder støtte til ordinær utdanning. I 2011 deltok 19 500 personer på opplæringstiltak i Arbeids- og velferdsetaten. Dette utgjorde en tredjedel av alle tiltaksdeltakere med nedsatt arbeidsevne. Over tid har antall personer under 30 år på utdanningstiltak gått noe ned, mens antall tiltaksdeltakere i alt i samme aldersgruppe har økt. Det ble i 2004 foretatt en omlegging av reglene for utdanningsstøtte, som i praksis innebar en viss innstramming. En viktig begrunnelse var at unge, og særlig de under 26 år, som hovedregel skal benytte seg av Statens lånekasse for utdanning. Personer med nedsatt arbeidsevne som har behov for utdanning for å få eller beholde arbeid, kan imidlertid fortsatt få støtte til dette. Det avgjørende er om utdanning er nødvendig eller hensiktsmessig for å komme i arbeid. Det er derfor vanskelig å se at endringer i bruken av utdanning som arbeidsmarkedstiltak overfor aldersgruppen under 30 år i vesentlig grad kan forklare veksten i antallet unge uføre. Unge under 30 år med nedsatt arbeidsevne blir dessuten prioritert ved tildeling av arbeidsmarkedstiltak. Dette er forsterket fra og med i år med regjeringens jobbstrategi for unge under 30 år med funksjonsnedsettelser.