Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2018-03-16:
Bakgrunnen for saken er beskrevet godt i innstillingen fra komiteen. Denne saken har relativt nylig vært til behandling. Bakgrunnen var en ekspertrapport, levert i 2014. Man behandlet den i 2015, og man fattet vedtak i 2016. Når den nå kommer opp såpass kort tid etterpå, er ikke det heller uvanlig. Rapporten tok for seg en rekke ting. Mange av dem er tatt opp i energilovgivningen, men funksjonelt skille var omstridt, det var forskjellige meninger den gangen, som nå. Tidligere olje- og energiminister Eivind Reiten ledet Reiten-utvalget, som i 2014 leverte rapporten Et bedre organisert strømnett. Etter min mening gjorde utvalget en meget grundig jobb. De fleste forslagene ekspertgruppen kom med, ble vedtatt i den nye energiloven i 2016. Men, som sagt, Arbeiderpartiet m.fl. mente da, som nå, at nettselskaper med mindre enn 30 000 kunder eller abonnenter burde unntas kravet om funksjonelt skille. Vi ser i denne saken at til tross for at vi ikke har hatt høring – vi valgte ikke å ha høring fordi den har vært såpass nylig behandlet – har det likevel vært et stort engasjement. Veldig mange har ønsket å snakke med oss. Det er veldig mange som har levert skriftlige og muntlige innspill. Vi ser at KS har engasjert seg veldig sterkt, og det samme har EL og IT Forbundet gjort på vegne av mange av de ansatte i disse selskapene. Vi så at det ikke gikk geografiske skiller om man var for eller imot, det gikk stort sett på størrelsen på selskapene. De store så på dette som en mulighet til å bli større. Man mente man kunne hente ut mange fordeler ved det. Mange av de små fryktet at de ikke kunne eksistere på sikt, at man mistet grunnlaget sitt. Og vi ser i dag en utvikling fra veldige mange små selskap til færre og større. Jeg ser ikke noe galt i at de som ønsker å selge seg ned eller ut, kan gjøre det, og at de som ønsker å kjøpe seg opp eller kjøpe selskap fullt ut, fusjonere og samarbeide på andre måter, kan gjøre det. Det er ingen hindringer. Det jeg tvert imot ikke klarer å se, er hvorfor man ikke kjørte en litt grundigere høring da saken var oppe forrige gang. Jeg skulle ønske at man hadde gjort det, da hadde vi kanskje ikke hatt denne diskusjonen i dag. Jeg registrerer også at Reiten nylig uttalte seg i et intervju om at funksjonelt skille er byrdefullt for de små selskapene. Arbeiderpartiet ønsker ikke funksjonelt skille for selskap med under 30 000 kunder da vi mener at det kravet kan være med på å svekke beredskapen. Vi mener at kravet er unødig dyrt, vi mener at de små selskapene vil bli påført en betydelig omstillingskostnad, og deretter årlige merkostnader som følger bl.a. av at ledelsesfunksjoner må lønnes og flere styremedlemmer må honoreres. Det er kostnader de store selskapene, som i henhold til europeisk lovgivning allerede har innført skille, slipper. Vi mener at kravet griper inn i eierskapet. Vi ser at veldig mange av disse selskapene er offentlig eid. De eies av kommuner og fylkeskommuner, sånn at lokaldemokratiet fungerer, og man er i nær kontakt med sine kunder, som er innbyggerne. Og vi mener at kravet hemmer utvikling. Det samfunnsmessige regnskapet til de mindre kraftselskapene er solid. Det er ikke sånn at det er en utstrakt utbyttefest rundt i de enkelte kommunene. Vi ser tvert imot at selskapene bidrar med positive ringvirkninger i lokalsamfunnene, bl.a. ved å anskaffe lokale varer og tjenester. Om kraftselskapene i distriktene kjøpes opp av enheter i byer, større plasser, går en glipp av kontakten med næringskrefter i lokalmiljøene. Og bl.a. den fiberutbyggingen vi har hatt, ville vi ikke ha sett om vi hadde hatt større enheter, mener vi. Da er innstillingen redegjort for.