Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2009-03-23:
Representantforslaget vi nå skal behandle, tar opp viktige spørsmål rundt rammevilkårene for norske bedrifter, og kanskje spesielt for små og mellomstore bedrifter. Konkurransevilkårene for norske bedrifter er sammensatt av mange komponenter og er i mange tilfeller påvirket av internasjonale faktorer, som Stortinget i mindre grad kan gjøre noe med. Det er derfor viktig at Stortinget gjør en god jobb nasjonalt for å tilrettelegge for et konkurransedyktig næringsliv. Av de tingene vi enkelt kan forbedre, er de administrative byrdene som selskapene må forholde seg til. Norsk næringsliv hadde i 2006 57 milliarder kr i administrative kostnader knyttet til etterlevelse av informasjonskrav i offentlig regelverk. Det er en betydelig utgift, som på ingen måte er med på å øke produktiviteten eller lønnsomheten i den enkelte bedrift. Mange land har anerkjent denne utfordringen for næringslivet sitt og har satt konkrete mål for å redusere skjemaveldet. Samtidig har de satt strenge krav for å innføre nye rapporteringskrav, for ikke å svekke konkurranseevnen. Regjeringen la i august 2008 frem sitt svar når det gjaldt en norsk løsning for å redusere skjemaveldet, nemlig handlingsplanen «Tid for nyskaping og produksjon». Denne inneholdt en rekke tiltak, men ingen konkrete mål for hvilken kostnadsreduksjon man ønsket å oppnå. Regjeringen valgte heller ikke å forankre sitt arbeid på dette området i Stortinget, noe som forslagsstillerne etterlyser. I tillegg viser forslagsstillerne til en rekke tiltak som kan gjennomføres for å redusere den administrative byrden for næringslivet. Regjeringspartiene er enige om at det er viktig med gjentatte debatter om dette temaet, og ønsker derfor forslaget velkommen. Allikevel forholder de seg til Regjeringens handlingsplan, som de mener sørger for det nødvendige forenklingsarbeidet. Jeg regner med at de enkelte partier redegjør nærmere for sitt syn under sine egne innlegg. Fremskrittspartiet støtter forslagsstillernes bekymring over Regjeringens sendrektighet på dette området. Vi har i inneværende regjeringsperiode fremmet en rekke forslag om å forenkle hverdagen for norsk næringsliv samt å gjøre virkemiddelapparatet så formålstjenlig som mulig. Disse forslagene har regjeringspartiene konsekvent stemt imot, og de har vist til den planen som Regjeringen arbeidet med. Da den først kom, kom den altså som en handlingsplan og ikke som en egen stortingsmelding. Det viser at Regjeringen ikke tør å ta en reell diskusjon om hvilke målsettinger som bør legges til grunn i forenklingsarbeidet. En plan om å forenkle hverdagen for næringslivet bør være så omfattende og målrettet at det er behov for en forankring i Stortinget. Når Regjeringen nå velger å kjøre sololøp utenfor nasjonalforsamlingen, viser det tydelig at ambisjonsnivået er for lavt. Fremskrittspartiet mener at dette er en viktig samfunnsdebatt som bør foregå i denne sal, og som et samlet storting bør få anledning til å behandle. Vi bør, som mange andre land, sette et mål for forenklingsarbeidet. Nå som det er gjort en grunnleggende kartlegging, bør det ikke være vanskelig å sette opp gode måleparametre for arbeidet. Samtidig kan en slik målsetting gjøre terskelen for å innføre nye administrative krav høyere. Utredningsinstruksen slik den praktiseres av Regjeringen i dag, har ikke den nødvendige kraften til å evaluere viktigheten av informasjonskravet. Man kan også vurdere om Regjeringens målsetting for forenklingsarbeidet, som på ingen måte er ambisiøs, blir fulgt godt nok opp. Av de 25 tiltakene som skulle vært gjennomført innen utgangen av 2008, er det kun sju av tiltakene som er gjennomført i henhold til planen. Det betyr at selv om Regjeringen i planen la inn tiltak som allerede var gjennomført, var man langt unna å innfri sine egne forpliktelser. Det viser at det er viktig med en årlig oppfølging av planen, noe som sikkert ville vært vedtatt hvis planen ble forelagt for Stortinget. På den måten ville man i større grad sikret en fremdrift i prosjektet, som er nødvendig. Fremskrittspartiet støtter forslagsstillerne i de påpekninger om forenklinger som ligger i saken, og som ikke er tatt med i Regjeringens handlingsplan. Blant disse forslagene ligger det enkle løsninger som raskt og effektivt vil redusere bedriftenes kostnader. Fremskrittspartiet mener at disse og flere andre forslag bør utredes og om nødvendig komme inn i en plan for å redusere bedriftenes administrative kostnader. Til slutt vil jeg ta opp forslaget som er fremmet av mindretallet.