Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-05-23:
Som representanten Lønning kjenner til, har sjukehusene i to omganger fått tilført ekstra midler for inneværende år, først i januar i år, og så er ytterligere 374 mill. kr stilt til disposisjon for de regionale helseforetakene til det representanten Lønning her tar opp. Formålet med ordninga er å få sjukmeldte raskere tilbake i arbeid, slik at sjukefraværet kan reduseres. Det er et krav at de pasienter som omfattes av ordninga, med stor sannsynlighet vil komme raskere tilbake i arbeid som en direkte følge av den behandlinga de får. Spesialisthelsetjenesten forutsettes å kunne tilby vurdering og behandling innenfor hele spekteret av tjenester. Det er innholdet i tjenesten og ikke eierskapet til tjenesten som skal være avgjørende for hvem som skal produsere tjenesten. Det betyr at både offentlige og private aktører er aktuelle som tjenesteprodusenter, og de regionale helseforetakene skal vurdere hva som gir best effekt med tanke på å få sjukmeldte raskest mulig tilbake i arbeid. Jeg vil også her understreke spesielt at den kompetansen som de ulike institusjoner innenfor bl.a. arbeidsrettet rehabilitering har, utgjør en veldig viktig kompetanse, som også Regjeringa ønsker å utnytte til det vi her snakker om. Det ble i tillegg til dette satt av ytterligere 65 mill. kr til de regionale helseforetakene som skal brukes til såkalt gråsoneproblematikk. Det gjelder dem som er i grenseland mellom arbeidsrettet rehabilitering og helserettet rehabilitering, dvs. målgrupper der det er viktig at flere etater samarbeider godt for å lykkes. Ved kjøp av tjenester fra private aktører skal regelverket for offentlige anskaffelser selvfølgelig følges. Regionale helseforetak kan benytte midler til å utnytte ledig kapasitet eller til å styrke kapasiteten i egne sjukehus. Foreløpige tall fra Sosial- og helsedirektoratet viser at opptil 89 pst. av pasientene som henvises til enkelte sjukehus, er nye pasienter, dvs. pasienter som ikke har vært henvist til spesialisthelsetjenesten tidligere. En kartlegging ved de regionale helseforetakene viser at tverrfaglige og tverrspesialiserte poliklinikker ofte vil være mest hensiktsmessig for å ivareta rehabiliteringspasientenes behov. De regionale helseforetakene arbeider med prosjekter som skal tilby helsetjenester til personer med sammensatte og kroniske sjukdommer. Det forutsettes at de regionale helseforetakene rapporterer til departementet om hvordan disse midlene benyttes. Vi kommer til å følge det veldig nøye. Sosial- og helsedirektoratet har ansvaret for å følge med på at ordninga utvikler seg i tråd med det som er formålet, og for å melde fra dersom det er behov for supplerende eller korrigerende tiltak av styringsmessig eller annen karakter. Ved fordeling av midlene for 2007 ble det lagt vekt på å komme raskt i gang med ordninga. En relativt stor andel av midlene for 2007 ble derfor fordelt til de regionale helseforetakene, som allerede er i gang med behandling av sjukmeldte som inngår i ordninga. Arbeids- og velferdsetaten trenger noe lengre tid på å starte opp. Ordninga med helse- og rehabiliteringstjenester for sjukmeldte skal evalueres, og resultatene skal brukes for å bedre ordninga underveis. Jeg er kjent med at det er etablert et nettverk av såkalte ARR-institusjoner – arbeidsrettet rehabilitering. De fleste av disse institusjonene har tilbud om opptrening og rehabilitering til ulike målgrupper, bl.a. mennesker som har arbeid som mål for rehabiliteringa. Ved enkelte ARR-institusjoner og ved noen andre institusjoner er ikke plassene benyttet fullt ut, slik representanten også peker på. Antall ansatte i institusjonene er tilpasset det antall plasser som det er inngått avtale om. Dersom institusjonene ønsker å tilby nye plasser, eller utnytte plasser som de ikke har avtale om, er det ofte nødvendig å øke den faglige bemanningen. Når det gjelder de såkalte gråsonemidlene, altså 65 mill. kr, rapporterer de regionale helseforetakene at de vil samarbeide med de private tilbyderne, og herunder ligger jo nettopp en del av de ARR-institusjonene som jeg oppfatter at representanten Lønning også er opptatt av. Med andre ord, det kommer med meget stor sannsynlighet til å bli tatt i bruk flere plasser i løpet av dette året, også innenfor de institusjoner som her er omtalt. Når det gjelder Rauland spesielt, har jeg fått opplyst fra Helse Sør at Attføringssenteret i Rauland kan søke om å få omdisponere de midler de har fått. De har jo fått en særskilt pott stilt til disposisjon av Stortinget som kan brukes til pasientbehandling. Det betyr at det kan bli flere plasser og mer behandling også ved senteret på Rauland.