Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2016-05-03:
Kjersti Toppe tar opp en viktig sak i interpellasjonen – forsvarlig helsehjelp til asylsøkere, med fokus på barn og unge. Jeg har lyst til å si mest om enslige mindreårige asylsøkere, som vel er de som er mest utsatt – særlig på sin reise fra sitt opprinnelsesland, i mottakene når de ankommer dem, og også i kommunene. I fjor kom det faktisk 5 297. Det er mange. Det er klart at dette belaster vårt system, samtidig med de over 30 000 asylsøkere som ellers kom. Min erfaring er særlig fra Drammen kommune, hvor vi har lang tradisjon for å ta vare på asylsøkere, arbeidsinnvandrere og ikke minst ganske mange enslige mindreårige asylsøkere. Erfaringen er at de klarer seg ganske bra. De er velfungerende i skolen, og de deltar på lik linje med andre i idrett og aktiviteter – og det handler jo om helse. Regjeringen har nettopp prioritert midler til å styrke skolehelsetjenesten og bestemt at vi skal ha psykologtjeneste i hver kommune. Så dette handler om både forebygging og behandling. Jeg er også opptatt av, når vi snakker om helsen i mottakene – det er jo særlig den psykiske helsen som er utfordrende – at vi også ser på hvordan de frivillige jobber. Frivillige er ofte inngangsporten til kontakt – utenom med dem som staten har bestemt skal ha kontakt med deg – og kanskje gir det en trygghet og en mulighet inn i samfunnet. Jeg tror vi må tilrettelegge for at de frivillige får bedre arbeidsvilkår på de mange mottakene som vi har. Norske Kvinners Sanitetsforening og Røde Kors gjør en formidabel innsats, men de får ofte beskjed om at de kan komme på mottakene når det passer mottakene – så kanskje vi savner noen som kan koordinere tjenestene. Når det gjelder den økonomiske støtten, er det sagt flere ting fra statsråden her. Grunntilskuddet til kommunene er økt i 2016 med 20 pst. per beboer i mottak. Kommuner som bosetter enslige mindreårige asylsøkere, får et ekstra tilskudd i 2016 for å motivere til bosetting. Vi har fått det regionale ressurssenteret for traumer, og det er også styrket i 2016 med 5 mill. kr. Det som handler om somatikken – tuberkulose og vaksiner – er kanskje det som er viktigst å prioritere, og det er også styrket. Helsedirektoratet har også en veileder som oppdateres jevnlig. Jeg synes det er viktig å prioritere dem som trenger det mest, sette inn ressursene på dem som er mest utsatt, og det er barn og unge. For meg framstår det litt underlig at vi skal bruke mange midler til uttømmende helseundersøkelser for nær 30 000, når vi vet at mange av dem som kommer, er ganske friske, og vi vet at noen av dem skal ut. Det er også sånn at når man er på et mottak, har man krav på hjelp. Hvis det skjer noe, blir man kjørt til sykehus og får en undersøkelse. Man får også en tannhelseundersøkelse når det er noe spesifikt. Jeg tenker at vi bør vel egentlig få litt mer erfaring før vi setter i gang et storstilt apparat. Vi har allerede bevilget nær 9 mrd. kr i 2016 nettopp for å kunne ta imot dem som søker asyl i Norge på en god og verdig måte, og det skal vi fortsatt gjøre. Vi får, som det har vært nevnt her, en integreringsmelding. Den kommer nå i mai, og da får vi også rikelig anledning til å diskutere hvordan vi skal prioritere tiltakene og ikke minst midlene til dem som trenger det.