trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2022-01-12:
Bare for å være helt sikker på at det er klart, vil jeg slå fast at jeg ikke kan kommentere enkeltsaker som den som så vidt ble nevnt i representantens innlegg. Det er sånn at Norge har en rekke virkemidler for å dekke behovene til oppstartsvirksomheter, bl.a. tilbud om tilskudd og lån, veiledning og kompetansenettverksbygging, og det er også mulig for utenlandske gründere å benytte seg av det. Ellers må jeg henvise til næringsministeren når det gjelder gründerpolitikken til Norge, og til arbeids- og inkluderingsministeren når det gjelder regelverk for arbeidsinnvandring.
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-01-12:
«I desember vant Elefun anbud om levering av omtrent 300 droner fra det kinesiske selskapet DJI til politiet. Selskapet DJI har blitt ilagt sanksjoner av USA på grunn av den sikkerhetstrusselen selskapets håndtering av personlige data utgjør. Har regjeringen vurdert sikkerhetsrisikoen innkjøp av DJI-droner medfører for politiet, og eventuelt hvilke vurderinger har blitt gjort?»
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-01-12:
Jeg tillater meg å minne statsråden om at det er forskjell på et pilotprosjekt med enkelte droner og et større innkjøp av 300 droner. Det er ingen som stiller spørsmål ved om disse var brukt forsøksvis i Norge før, og det er ikke det spørsmålet mitt handler om heller. Det det handler om, er at vi har fått ny informasjon som kom tett oppunder jul. Det er bakgrunnen for dette spørsmålet. I forbindelse med det vil jeg gjerne spørre statsråden om hun kan gjøre rede for hvilke signaler som har gått fra NSM i forbindelse med innkjøpet og valget av kinesiske droner i forkant av innkjøpet til norsk politi.
Sveinung Stensland (Høyre), 2022-01-12:
Jeg tror ikke jeg trenger å bli belært av statsråden om hva denne saken handler om. Den handler bl.a. om det statsråden tar opp nå, men det er også en sikkerhetsrisiko som har vært oppe i bildet i denne sammenhengen. Når statsråden nå ber NSM gjøre en ny vurdering, via politidirektøren, må også statsråden mistenke at det er en sikkerhetsrisiko her. Vi kan ikke se på det som noe annet enn en innrømmelse av at dette ikke er godt nok utredet i forbindelse med innkjøpet. Vil statsråden nå gjøre endringer i rutinene sånn at det i forbindelse med framtidige innkjøp er sørget for sikkerhetsvurderinger, slik at en ikke trenger at opposisjonen tar dette opp gjennom mediene for å være sikker på at det er gjort på skikkelig vis?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-01-12:
«Under pandemien har det blitt utvist fleksibilitet knyttet til underholdskravet i utlendingsforskriften overfor både utenlandske studenter og faglærte arbeidstakere. Vil statsråden sørge for at det utvises fleksibilitet også for selvstendig næringsdrivende som på grunn av pandemien ikke oppfyller kravet til underhold, sett i lys av at pandemien nok vil vedvare?»
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-01-12:
Det bør være et mål at Norge er et attraktivt land for gründere, sånn at vi kan trekke kapital og innovasjonskraft hit, og da er det også viktig at vi legger til rette for at flere utenlandske talenter kan og vil komme til Norge. Da er det fryktelig synd at vi under pandemien har sett at utenlandske gründere som på grunn av covid ikke har nådd underholdskravet for 2020, kastes ut av landet, til og med i enkelttilfeller hvor man har kunnet vise til inntekt langt over underholdskravet i perioden før og etter pandemiens største påvirkning på virksomheten deres. Statsråden svarer altså at eventuelle unntak fra underholdskravet må vurderes opp mot de samfunnsmessige omkostningene det vil ha dersom utlendingen ikke klarer å oppnå tilstrekkelig inntekt etter pandemien og må få støtte fra det offentlige. Det har som nevnt blitt lagt til rette for både studenter og arbeidstakere, og det er bra, men det er ikke tilsvarende fleksibilitet for selvstendig næringsdrivende. Mener statsråden at det er større risiko for at selvstendig næringsdrivende ikke klarer å oppnå tilstrekkelig inntekt etter pandemien enn det er for faglærte arbeidstakere og studenter?
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2022-01-12:
Gründere representerer en ressurs som behøves av et Norge som er i stadig teknologisk utvikling, nemlig den tilgangen på talent som de er. Regelverket rundt underholdskravet er utformet på en måte som gjør at gründere som f.eks. Kyle Havlicek-McClenahan først og fremst er en trussel mot velferdsstaten og norske skattekroner – der hovedmålet har vært å gardere seg mot velferdsturisme. Spesielt når det gjelder forskere og gründere, er det svært uheldig, just fordi Norge trenger flere av begge gruppene, og da er det en utfordring å få de mest ettertraktede av dem til Norge. Regelverket rundt underholdskravet under korona gjør at vi får saker som bidrar til å gi Norge et dårlig omdømme som gründerdestinasjon, i tillegg til at det svekker Norge som destinasjon for utenlandske studenter som kunne tenke seg å bli igjen i Norge etter endt studium. Mener statsråden at det er riktig at vi har et regelverk som rett fram sier at folk som ønsker å komme til Norge for å studere og starte egne selskaper, først og fremst er en byrde for det norske samfunnet og på sikt en trussel mot opprettholdelse av velferdsstaten?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
Jeg vil på vegne av stortingsrepresentantene Birgit Oline Kjerstad, Ingrid Fiskaa, Kirsti Bergstø, Freddy André Øvstegård, Kathy Lie og meg selv framsette et representantforslag om energipolitikk for framtiden.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-30:
På vegner av representantane Lars Haltbrekken, Andreas Sjalg Unneland og meg sjølv vil eg fremje eit representantforslag om ei miljøklagenemnd.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Eg har gleda av å fremje eit representantforslag på vegner av Morten Stordalen, Silje Hjemdal, Sigbjørn Framnes, Terje Hansen, May Helen Hetland Ervik, Gisle Meininger Saudland og meg sjølv om kraftfulle kutt i ferje- og båtprisane. Og eg har gleda av å fremje eit representantforslag på vegner av Morten Stordalen, Gisle Meininger Saudland, Hans Andreas Limi, Tor André Johnsen, Marius Arion Nilsen og meg sjølv om ei tiltakspakke for transportnæringa og bygg- og anleggsnæringa. Det vert fremja etter forretningsordenen § 39 andre ledd c, altså hastebehandling.
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
«Fylkeskommunane har ansvaret for store delar av vegnettet og ferjedrifta her i landet. Dei gamle riksvegane og riksvegferjene vart tvinga over til fylkeskommuane førre gongen det var raud-grøn regjering, i 2010, av Senterparti-statsråden. Vegetterslepet er på mange titals milliardar kroner. Vil regjeringa gjere noko med dette enorme vegetterslepet på fylkesvegane?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Eg har sete i fylkespolitikken i snart 20 år og følgt med på korleis utviklinga i økonomien er i fylkeskommunane, og dei krava som kom i 2010, der dei gamle riksvegane og riksvegferjene vart flytta frå staten til fylkeskommunane. Berre i Møre og Romsdal er det mellom 8 og 9 mrd. kr i vegvedlikehaldsetterslep, i tillegg til kostnadene til ferjedrifta, med ferjekaier osv. Det var ein stor debatt om ein skulle flytte ansvaret for dei gamle riksvegane frå stat til fylkeskommune, og det har vore ein debatt om dei burde gå tilbake til staten. Vil fylkeskommunane etter statsråden sitt syn i det heile vere i stand til, uansett kva slags ordning ein kjem fram til, å ta ansvaret for å kunne ta igjen etterslepet? Eller vil statsråden ta tilbake ansvaret for dei gamle riksvegane?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Eg trur det er litt ulike oppfatningar av akkurat det som går på om ein skal ta tilbake ansvaret eller ikkje, og kva for politisk ønske det er i fylkeskommunane. Eg har nok registrert at ganske mange raud-grøne politikarar i fylkeskommunane har innsett at ein ikkje er i stand til å ta det ansvaret som ligg der med vedlikehaldsetterslep, på 8–9 mrd. kr berre i mitt fylke. No høyrde eg i media at statsministeren signaliserte at det kan verte brukt mindre pengar på større vegprosjekt og på samferdsel generelt på grunn av krisa i Ukraina. Vil regjeringa fylle opp og putte på tilstrekkeleg med pengar til fylkeskommunane for å kunne ta tilbake etterslepet på vedlikehaldet uansett kva slags økonomisk situasjon ein er i no? Det er heilt nødvendig, og dei fleste ulykkene skjer faktisk på fylkesveg og dårleg vegbane, som er grunn til mange ulykker. Vil ein fylle opp med pengar og sjå til at ein ikkje vert ramma av den økonomiske usikkerheita?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2022-03-30:
Mitt spørsmål går til næringsministeren. «Dette er en wake up-call», «det haster å komme i gang», «Nå skal vi ut av seminarrommene», «det jobbes på høygir», «Nå er det action», «Dette kan vi løse hvis vi vil». Det har ikke manglet på store ord fra næringsministeren, men da regjeringen la fram den store satsingen på havvind, viste den seg å være en forsinket og halvert versjon av det som den forrige regjeringen hadde varslet. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvor gikk det galt?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2022-03-30:
Det er fortsatt mange flotte ord. Realitetene er at det som regjeringen har lagt frem, særlig knyttet til Sørlige Nordsjø II, er en halvering av det som regjeringen Solberg la frem. Så realitetene taler for seg selv. Utbygging av havvind mente næringsministeren var en forutsetning for å lykkes med reindustrialiseringen av Norge. Høyre mener også at det kan skape mange arbeidsplasser. Aktørene står klare til å sette i gang, har næringsministeren uttalt. Men utbyggerne mener at utbygging av havvind er ulønnsomt så lenge markedet ikke blir tatt i bruk, og hybridkabler ikke bygges. Senterpartiet har så langt vunnet frem i regjering. Markedet skal ikke tas i bruk. Finansministeren uttalte på mandag at det skal gå én radial direkte til land og vi skal ikke ha noen nye kabler så lenge vi styrer. Hvorfor er det viktigere for næringsministeren å tilfredsstille Senterpartiets proteksjonistiske holdninger fremfor å la norske selskaper og norsk industri få ta i bruk markedene og skape nye arbeidsplasser?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2022-03-30:
Det ble jo et voldsomt oppstyr for å slippe å svare på Senterpartiets proteksjonistiske politikk – om det er det som hindrer havvindutbyggingen. Jeg vil gjenta spørsmålet mitt, for jeg fikk ikke noe som helst svar på det, så jeg oppfordrer næringsministeren til å svare. Utbyggerne av havvind sier det er ulønnsomt så lenge de ikke får tatt i bruk markedet, ved at hybridkabler bygges. Hvorfor er det viktigere for regjeringen å imøtekomme Senterpartiets krav og den proteksjonistiske holdningen de har, fremfor å la norske selskaper og norsk industri få ta i bruk markedet og skape nye arbeidsplasser?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2022-03-30:
Men problemet er at regjeringen ikke kommer i gang. Hadde man villet, kunne man lyst ut arealer nå. Næringsministeren har fryktelig dårlig tid, og da er det litt merkelig at det ikke har kommet en eneste stortingsmelding eller en eneste lovproposisjon hit, at ikke en eneste strategi er lagt frem, og heller ingen avklaringer, som industrien etterlyser, f.eks. det som handler om differansekontrakter. Eksportsatsingen, som er så viktig for industrien, endte opp i en såkalt eksportreform, der det eneste som er lagt frem, er en pressemelding – i tillegg til flytting av Eksportstrategirådet fra Ålesund til Oslo, med Senterpartiets velsignelse, som da er underlagt departementet. Hva konkret – helt konkret – er det næringsministeren har gjort for å realisere den såkalte reindustrialiseringen, som haster så mye?
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Det som eventuelt har gått galt i havvindsatstingen, er at man på Høyres vakt klarte å bygge to flytende havvindturbiner, og med det tempoet tar det et par hundre år før vi er oppe og kjører. Det regjeringen nå gjør, er at vi setter opp tempoet. Vi har besluttet at Utsira Nord skal tildeles etter en kvalifikasjonskonkurranse. Vi har gitt i oppdrag å lete langs hele kysten vår for å finne ut hvor vi kan bygge ut mer flytende havvind. Vi bedrer støtteordningene for flytende havvind. Vi har avklart hvordan Sørlige Nordsjø II skal konsesjonsbehandles. Det jobbes på spreng i Olje- og energidepartementet for å se på om man også kan kjøre parallelle prosesser for å ta inn tid. Mens Solberg-regjeringen la opp til at man skulle være i gang med offshore vindkraft i 2030/2031, har statsminister Støre vært veldig tydelig på at vi skal være godt i gang før dette tiåret er omme – og det haster. Vi trenger flere grønne elektroner. Vi kan bygge en enestående industri, med verdens beste offshore-ingeniører og verdens beste offshore-fagarbeidere. Vi har kompetanse i verdensklasse fra 50 år med olje- og gassindustri. Nå haster det med å komme i gang, og det er vi i full gang med. Siden representanten også stilte spørsmål om hva annet vi gjør, kan jeg si at vi også jobber med en lang rekke andre prosjekter i nærings- og omstillingspolitikken. Vi lanserte for to uker siden vår eksportreform, Hele Norge eksporterer, som har blitt tatt svært godt imot av næringslivet. Der er også havvind en av de første strategiske nasjonale satsingene. Vi er i gang med å forenkle virkemiddelapparatet og har allerede lansert én dør inn-løsningen, som skal gjøre det enklere for bedrifter å finne fram i virkemidlene. I statsbudsjettet vi hadde tre uker på å justere i høst, satte vi sammen en pakke som i år vil mobilisere 3 mrd. kr mer i grønne investeringer. Det trengs, for det er et stort etterslep i den grønne omstillingen. Vi jobber også med en lang rekke andre prosjekter som jeg håper det blir rikelig anledning til å komme tilbake til i løpet av denne spørretimen.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Det er ingen ambisjon som halveres. Vi går hurtigere i gang med de første 1 500 MW på Sørlige Nordsjø. Der har vi sagt at vi tar elektronene til land. Det er det veldig gode grunner for. Når jeg reiser rundt og møter norsk industri over hele landet, har de én hovedbekymring, og det er at det framover ikke vil være nok tilgang på ren og rimelig fornybar energi. Det som har vært fortrinnet til Norge siden Kristian Birkeland og Sam Eyde dannet Norsk Hydro i 1905, er nå i ferd med å forvitre fordi det ikke har vært bygget ut nok fornybar energi de siste årene, også på Solberg-regjeringens vakt. Derfor trenger vi de grønne elektronene til land først. Vi har sagt at når det gjelder de resterende 1 500 MW i Sørlige Nordsjø, skal vi komme tilbake til hvordan det systemet skal bygges opp. Det kan være en kombinasjon med å ta strømmen til land. Det kan også være å se dette som en del av et større Nordsjø-nett(brannalarmen går i stortingssalen) (brannalarmen går i stortingssalen)
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Jeg kan berolige representanten med å understreke at det er stor entusiasme for havvind både i Senterpartiet og i Arbeiderpartiet, og det er derfor vi nå er i gang, hurtigere og raskere til målet. Det vi nå har startet på, er bare startskuddet for en storstilt satsing. Så er det sånn at med all ny teknologi, også fornybar teknologi, er det dyrt i starten. Sånn var det med sol, sånn var det med landbasert vind, sånn er det med bunnfast havvind, og det er enda dyrere med flytende havvind. Men når vi kommer i gang, når vi får bygget ut, og når vi får opp kapasiteten, vil turbinene bli bedre og prisene gå ned. Noen må altså være med på et spleiselag i starten uansett, for å få dette lønnsomt. Da har regjeringen vært mer opptatt av at vi skal komme i gang, at vi skal sørge for at vi ikke får enda høyere kraftpriser i Norge, og at vi skal få mer kunnskap om hvordan utenlandsnettet påvirker det norske kraftmarkedet. Vi trenger all den strømmen vi kan få til grønn industrireising hjemme, og så får vi komme tilbake til de eventuelle støttemekanismene som må på plass.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Det har jeg gledet meg til å svare på. Replikkvekslingen begynte med flytende havvind, og nå beveger vi oss over på eksport, og det vil jeg gjerne svare på. Vi la fram vår eksportreform, Hele Norge eksporterer, som er blitt særdeles godt tatt imot, både av næringslivet og av partene i arbeidslivet. Der lanserte vi syv helt nye tiltak for å styrke norsk eksport. Jeg skal være forsiktig med å drive altfor mye polemikk i dag, men i Hofstad Hellelands regjerings eksportstrategi sto det at det ikke var et mål i seg selv å øke norsk eksport. Det var kanskje også grunnen til at Solberg-regjeringen etterlot seg tidenes største handelsunderskudd for fastlandet, på 300 mrd. kr. Det er vi nå i gang med å rette opp. Vi har et mål om å øke eksporten med 50 pst. innen 2030. Vi er i gang på havvind, vi er i gang på mer og grønnere maritim eksport, vi har innført ordninger der eksportbedriftene kan få støtte til inntil 50 pst. av sine eksportsatsinger ute, og vi har utvidet Eksfins mandat, slik at de nå kan gi lån, finansiering og garantier til industriinvesteringer hjemme som skal fremme eksport og klimavennlig omstilling. Og dette er bare starten på en storstilt eksportsatsing.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Takk for spørsmålet, som jo strengt tatt hører til olje- og energiministerens ansvarsområde. Jeg vil gjerne gi noen generelle refleksjoner likevel. Prosjektet Herøya kjenner jeg godt til. Jeg har vært der selv. Det er et fantastisk spennende klimaprosjekt, med elektrifisering. Det trengs 450 MW, og så kan Yara på Herøya kutte 800 000 tonn CO 2 , og av de tonnene vi skal kutte framover, kommer dette til å være et veldig sentralt bidrag. Så vidt jeg er kjent med, har Yara ikke endret sitt ambisjonsnivå på dette. De har ambisiøse planer for elektrifisering, og det støtter vi opp under. Som representanten sier, er det en utfordring for norsk næringsliv når strømprisene stiger. Det at vi har rene, billige elektroner, har vært et fortrinn som vi skal sørge for forblir et fortrinn. Derfor jobbes det nå med mange prosjekter parallelt. Energikommisjon er i gang. Vi er i gang igjen med utbygging av ny fornybar energi, og vi speeder opp i Nordsjøen hva gjelder flytende havvind. Det viktigste vi kan gjøre, er å øke kraftproduksjonen. Det vil presse prisene ned, og det vil også sørge for at vi kan skape ny industrialisering.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Som sagt må vi få opp produksjonen av ny fornybar energi, og det er trist at partiet Rødt ikke vil være med på det. Partiet Rødt er mot å bygge ut vind på land og er prinsipielt imot å bygge ut vind til havs, og da blir det ikke mye strøm igjen. Så kan jeg også understreke at vi har et kraftoverskudd nå på ca. 13–15 terrawattimer, men det kommer raskt til å bli spist opp med alle planene om nyindustrialisering som nå finnes rundt omkring i Norge. Det er få ting som gjør meg mer «happy» enn å reise rundt og møte industrien og bedrifter som har storstilte planer. Det skal bygges batterifabrikker, og det skal bygges hydrogenproduksjon. Vi skal gjøre verdens grønneste prosessindustri enda grønnere. Vi skal lage lavkarbonløsninger verden aldri har sett maken til tidligere. Vi skal satse storstilt på skog- og treforedlingsindustri og bioøkonomi. Alt dette vil kreve strøm, så vi er helt avhengig av å se et taktskifte i ny produksjon av fornybar energi, først og fremst for å dekke norsk industris behov. Så har ingen i regjeringen sagt at vi prinsipielt utelukker at vi også senere kan være med på elektrifiseringen i Europa.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Det spørsmålet bør nesten rettes til riktig statsråd, som mer enn villig vil svare på det. Men siden jeg har ordet, vil jeg si at jeg synes det er merkelig at opposisjonspartiene virker å være mye mer opptatt av, nesten for enhver pris, å få grønne elektroner ut av landet i stedet for å la grønne elektroner forbli i Norge, slik at vi kan skape ny konkurransekraftig industri. Hvor dette voldsomme jaget etter økt krafteksport kommer fra, forstår jeg ikke helt. Vårt ambisjonsnivå er at vi skal sørge for at vår egen industri først og fremst har ren og rimelig energi. Så vil vi senere se på muligheten for å koble oss til et nordsjønett og eventuelt samarbeide med andre land, også om det grønne skiftet. Men jeg møter altså ikke en eneste industribedrift – og jeg møter mange av dem – som er opptatt av at elektronene skal ut av Norge. Det industrien er opptatt av, er at de har tilgang på nok og ren fornybar energi. Det er det vi nå gjør når vi speeder opp i Sørlige Nordsjø II.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Vi opplever at det er stor interesse fra næringene, både på Sørlige Nordsjø II, som altså først og fremst er bunnfast havvind, og ikke minst er det stor interesse langs hele energikysten – der representanten og jeg kommer fra, Haugalandet – for flytende havvind. Det er der vi først og fremst kan skape storstilt industri med norsk teknologi bygget på skuldrene av olje og gass. Der har regjeringen lyttet til havvindnæringen. Vi går for kvalitativ konkurranse i stedet for auksjonsmodell utenfor Utsira. Det betyr at norsk leverandørindustri vil være mer konkurransedyktig, og at vi også kan tenke industripolitisk om dette, ikke bare energipolitisk. Nå må vi ikke inn i dette nye, fantastiske energieventyret stille oss på en sånn måte at dette først og fremst handler om å få energien bort fra Norge. Vi må sørge for at vi får energien til Norge, og så skal vi skape storstilt industri, akkurat sånn vi gjorde da sosialdemokratiet tok Norge inn i oljealderen. Det har tjent Norge meget godt, og nå skal vi gjøre det samme igjen.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Igjen er det et spørsmål til olje- og energiministeren som jeg mer enn gjerne deler noen refleksjoner omkring. Punkt 1: Olje- og energiministeren kan komme til Stortinget før representanten aner ordet av det, men dette handler ikke nå først og fremst om vedtak her, det handler først og fremst om å komme i gang med konsesjoner, tildelinger, få på plass konkurransene og se på hvordan vi kan kjøre prosesser i parallell. Jeg tror representanten også er mer opptatt av at vi kommer raskt til målet, enn at vi lager unødvendig kompliserte prosesser. Punkt 2: Vi er like utålmodige som representanten er, men nå har altså denne regjeringen styrt i fem måneder. De borgerlige partiene styrte i åtte år. På de åtte årene ble det altså satt sammen to flytende havvindturbiner utenfor norskekysten – jeg gjentar: to flytende havvindturbiner på åtte år. Nå har vi styrt i fem måneder, vi styrer opp prosessen, vi tar sikte på en raskere progresjon, å komme raskere til målet. Først og fremst skal kraften til land, og så får vi se. Hvis vi har overskudd senere, utelukker vi heller ikke andre samarbeidskonstellasjoner.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Jeg deler gjerne noen refleksjoner likevel. Det er altså for de første 1 500 MW det nå er tatt beslutning om å få kablene til land. Jeg har nå redegjort ganske mange ganger for hvorfor det er viktig: sikre konkurransekraften til norsk industri og dempe prispresset i hjemmet. Punkt 2: Vi utelukker ikke for ytterligere utbygging andre typer samarbeidskonstellasjoner. Derfor vurderer vi f.eks. for de resterende 1 500 MW i første utbygging om en kan koble dette på et nordsjønett. Jeg er optimist, for jeg er ganske sikker på at kloke hoder i vårt land kan klare å finne en riktig balanse mellom å sikre ren og rimelig energi til eget forbruk, samtidig som vi også kan bidra i energitransformasjonen til Europa. Men det må vi da gjøre på en smart måte som ikke øker prisene for mye i Norge, for det vil gå hardt ut over husholdninger og industri. Dette er jeg sikker på at vi kan få til, men det viktigste nå er å komme i gang med utbyggingen, og derfor «speeder» vi altså opp prosessen.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Takk for et godt og veldig viktig spørsmål. Jeg deler fullt ut representantens bekymring, ikke minst når det gjelder konkurransesituasjonen i dagligvarebransjen. Jeg er veldig glad for at det er et bredt politisk flertall på Stortinget som er opptatt av dette, og at vi i forrige runde, da den forrige regjeringens dagligvaremelding ble behandlet, samlet kreftene og kom fram til felles tiltak. Jeg kan berolige representanten med at vi jobber med å følge opp alle tiltakene som ligger i den. Konkurransetilsynet gjennomfører f.eks. flere kontroller enn de gjorde tidligere. De følger nå permanent med på konkurransesituasjonen i dagligvaremarkedet. Jeg har selv møtt konkurransedirektøren og bedt henne uttrykkelig om å vurdere om verktøykassen er solid nok, eller om vi trenger å styrke virkemidlene. Det ble i forrige runde også gjort vurderinger av om en skulle gå hardere til verks når det gjelder differensiert prising, vertikal integrasjon og såkalte EMV-er, altså disse egne merkevareordningene. Der fikk vi i forrige runde litt ulike faglige råd. Jeg er veldig opptatt av at dersom vi skal innføre tiltak nå, som jeg på absolutt ingen måte utelukker at vi skal gjøre, må det være basert på kunnskap og forskning og de beste rådene vi kan få. Derfor er vi også i gang med et arbeid for å vurdere om den kunnskapen vi allerede har, er tilstrekkelig. Jeg er også mer enn åpen for at vi kan hente inn kompetanse fra utlandet også for å se på hva som eventuelt kan gjøres. Det er viktig med økt kunnskap også i befolkningen om dette. Det er viktig at de store dagligvaregigantene vet at vi følger godt med. Dette er et tema som veldig mange er opptatt av, og jeg mener de selv er tjent med å utvise mest mulig åpenhet. De er også selv tjent med at konkurransen er så god som overhodet mulig. Jeg vil gjerne invitere partiene på Stortinget, både posisjon og opposisjon, til å danne et bredt flertall og til å forene kreftene og jobbe sammen for å se om det er behov for å ta ytterligere grep for å møte en utfordring vi alle er bekymret for.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Som jeg sa: Alle de tiltakene Stortinget har vedtatt, jobber vi med å implementere. Det gjelder også Konkurransetilsynets rolle. De har ressurser til å følge opp dette, og de har det høyt på agendaen. Jeg har, som sagt, personlig forsikret meg om at den nye, meget dyktige konkurransedirektøren vår har dette høyt på sin agenda, og det har hun og staben hennes. Vi har også bedt dem om å komme med forslag dersom det er behov for ytterligere tiltak. Hvis det var noen enkel kvikkfiks vi nå kunne ta opp av hatten og implementere, kan jeg garantere at regjeringen hadde tatt initiativ til det, for vi er like opptatt av dette som representanten er. Men da dagligvaremeldingen ble behandlet av Stortinget sist, tror jeg det var et ganske samstemt storting som mente at en hadde uttømt de mulighetene som da var for nye tiltak og oppfølging. Derfor er det viktig at vi nå fokuserer på å implementere dem, samtidig som vi må vurdere om vi skal ta ytterligere grep. Men ytterligere grep må være basert på det som fungerer.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Retningen er helt tydelig. Vi skal iverksette det Stortinget allerede har vedtatt. Det er et komplisert arbeid, det jobber vi med, og vi vurderer også veldig gjerne nye tiltak, men da må det være tiltak som fungerer. Og igjen, det er en åpen invitasjon til hele Stortinget, posisjon og opposisjon: La oss da sette oss ned sammen og se om det er nye tiltak som kan gjøres. Så vil jeg bare understreke at når det snakkes om rabatter, er det slik at konkurranseskadelig prisdiskriminering allerede er forbudt. Konkurransetilsynet er opptatt av dette, og de kommer til å være enda mer opptatt av det i tiden framover. Det er enkelte som har tatt til orde for at det f.eks. skal være et forbud mot differensierte priser. Vel, det kan kanskje ha noe for seg, men det kan også ha noen negative virkninger som bidrar til motsatt intensjon, nemlig å svekke konkurransen, bl.a. fordi det kan redusere innkjøpernes insentiver til å forhandle seg fram til bedre priser. Det gjør at sluttsummen på kassalappen vil øke, og det vil også kunne bidra til at leverandørene i mindre grad ønsker å gi rabatter fordi de da må gi dem til alle. Det vil også kunne øke prislappen på handlelisten.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Det er jo viktig at hele samvirket fungerer, og at hele verdikjeden fungerer. Nå opplever hele verdikjeden for mat store utfordringer. Det handler selvfølgelig også om en utvikling som akselereres etter den forferdelige krigen i Ukraina, med energiprisene, gassprisene, transport som vanskeliggjøres, enkelte råvarer som det ikke vil bli umulig å få tak i, men som kan ta noen omveier før de kommer hit. Det er jo ikke enkelt å svare på spørsmålet om hva en konkret skal gjøre i hvert enkelt tilfelle, rett og slett fordi alt henger sammen med alt. Men i hvert fall å bidra til mest mulig åpen konkurranse, nå også gjennom at Konkurransetilsynet styrkes, og å ha ekstra oppmerksomhet på dette, vil selvfølgelig være viktig. Så har vi også et veldig tungt beredskapsansvar for å sikre at det er mat i butikkhyllene. Det er det ingen fare for; det kommer det til å være. Men vi følger som sagt veldig nøye med på dette, for krigen i Ukraina vil også kunne ha konsekvenser for verdikjedene hjemme.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Takk for spørsmålet. Selskapsskatten ligger fast. Det er det bred enighet om på Stortinget, og det er Arbeiderpartiet i regjering en garantist for. Vi har et konkurransedyktig skatte- og avgiftssystem for norsk næringsliv. Det ser vi også når vi gjør internasjonale sammenlikninger. Representanten nevner formuesskatt. Der har våre partier, som han vet, noe ulikt syn. Fjerning av formuesskatten ville gjort 25 000 nordmenn til nullskattytere. Det er ikke slik vi bygger tillit til skattesystemet, og derfor har vi økt formuesskatten noe. Det er ikke tilbake på det nivået vi hadde under Stoltenberg II-regjeringen, men det er noe høyere enn under Solberg-regjeringen. Men det gjør fortsatt at vi reelt sett har en konkurransedyktig beskatning av realformue sammenliknet med mange andre land i Europa. Så spør representanten om drivstoffpriser. En av grunnene til at vi valgte å skjerme bilistene for økning i CO 2 -avgiften i høst, var nettopp at vi ikke ønsker at det skal gå ut over vanlige folk og vanlige bedrifter. Så spør representanten om det skal gjøres ekstraordinære tiltak for å møte høye energipriser. Vel, det er allerede bevilget over 15 mrd. kr i strømstøtte til en lang rekke sektorer og husholdninger. Elavgiften er satt ned. 1 mrd. kr av den nedgangen kommer næringslivet til gode. Så er det viktig å understreke at det er en forskjell på det som er bedriftenes ansvar for å drive for egen regning og risiko, og det som skattebetalerne skal stille opp med. Gjennom vinteren har vi bevilget over 20 mrd. kr gjennom koronastøtte til næringslivet. Det gjorde at vi kom ut av denne krisen med rekordlav arbeidsledighet. Den politikken har fungert godt, men den har også en kostnad. Nå risikerer vi inflasjon og økt rente. Det vil gå hardt ut over eksportbedriftene våre, og derfor må vi være påpasselige med hvordan vi bruker offentlige midler, og hva som er bedriftenes ansvar, og hva som er statens ansvar.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Verktøykassen består av veldig mye mer enn statlige subsidier, og mange av bedriftene som representanten nevner, kjenner jeg godt til. Jeg møter også mange andre bedrifter. Og vi har stor forståelse for at de nå opplever en ekstraordinær situasjon med høye strømpriser. Derfor utelukker vi heller ikke at det vil bli gjort ytterligere tiltak i tillegg til reduksjon av elavgift, men det er viktig å understreke at vi også skal være veldig forsiktige med hvordan vi bruker offentlige finanser. Vi må ikke komme i en situasjon der det er skattebetalerne som er forsikringskassen for svingende priser i næringslivet. Jeg kommer selv fra ti år i industrien, og jeg vet at prisene går opp og ned – på strøm, råvarer, transport og en rekke andre innsatsfaktorer. Vi står overfor et krevende lønnsoppgjør, vi har en sentralbank som har varslet renteoppganger, og det kan ikke være skattebetalerne som skal være ansvarlig for å dekke dette for næringslivet. Men vi utelukker ikke at det kan komme tiltak. Og den næringspolitiske verktøykassen består av mye annet, som jeg håper vi kan komme tilbake til.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Først vil jeg takke representanten for spørsmålet. Jeg opplever også at representanten har et genuint og sterkt engasjement for norsk næringsliv, og det gjør meg selvfølgelig glad. Vi er inne i en krevende tid med betydelige prisstigninger i mange markeder, og det er mange årsaker til dette, som vi vet. Det skyldes bl.a. kapasitetsutfordringer i globale verdikjeder og ikke minst de helt ekstraordinære forholdene vi nå ser innenfor strøm- og energimarkedene. Krigen i Ukraina har også forsterket disse utfordringene. Dette er krevende for norsk næringsliv, som står i det hver eneste dag, men det er også en utfordring for næringslivet i Europa og næringslivet globalt. Regjeringen er opptatt av å gjøre hverdagen enklere, både for vanlige folk og for vanlige bedrifter. Det er derfor vi er i gang med et storstilt forenklingsarbeid som skal spare bedriftene våre for 11 mrd. kr fram til 2025. I statsbudsjettet har vi valgt å skjerme bilistene og transportbedriftene for økning av CO 2 -avgift. Vi stilte også klart og tydelig opp for næringslivet gjennom koronapandemien: 20 mrd. kr i tiltak bare i vinter, som bidro til at vi kom ut av de kriseukene med veldig lav arbeidsledighet og høyt press i norsk økonomi. Det viser at politikken vår fungerer. Vi er i nær dialog med bedriftene. Vi er i nær dialog med partene i arbeidslivet. Vi reiser på kryss og tvers og snakker med både tillitsvalgte og bedriftsledere og bedriftseiere over hele vårt vakre land. Og la det ikke være noen tvil: Vi skal, som regjering, bidra til alt det vi kan, for å holde aktivitetsnivået i norsk økonomi oppe og sikre arbeidsplassene. Vi er opptatt av å holde hjulene i gang, at produksjonen holdes i gang, og at produktene kommer ut på markedet. Vår jobb er samtidig hele tiden å vurdere grensene mellom bedriftenes ansvar og statens ansvar. Det handler om hvordan vi skal bruke fellesskapets midler på en best mulig måte. Bedrifter er vant til at priser går opp og ned. Det gjelder for en rekke råvaremarkeder: strøm, drivstoff, valuta. Bedriftene er også vant til å tilpasse seg slike utfordringer. Vi har også et næringsliv som har vist god omstillingsevne, som ser muligheter for vekst og nye, lønnsomme arbeidsplasser i det grønne skiftet. Situasjonen er utfordrende. Vi utelukker ikke at det kan komme nye tiltak, men jeg er samtidig opptatt av at vi ikke må svartmale. Når representanten bruker begrepet «krise», mener jeg at det ikke er dekkende for situasjonen. Det går godt i store deler av norsk økonomi. Aktiviteten har økt, det er lite ledig kapasitet i norsk økonomi, det er mangel på arbeidskraft, og mange bedrifter er nå bekymret for økt rente. Det vil gå spesielt ut over eksportbedriftene. Det er forventninger om at det kan skje. Derfor er det nødvendig at vi i denne situasjonen tenker langsiktig, at vi legger vekt på en forsvarlig statlig pengebruk som også sikrer den langsiktige verdiskapingen og konkurransekraften i næringslivet. Det er også, som vi har vært inne på tidligere, viktig at vi nå får opp tempoet i ny kraftutbygging, for det vil bidra til å dempe prisveksten å holde prisene nede.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Derfor er det så viktig at vi fører en aktiv næringspolitikk som bidrar til konkurransekraft og omstilling. Vi har store mål om både økt eksport og økte investeringer på fastlandet, og at det skal skapes flere attraktive, lønnsomme arbeidsplasser, og ikke minst at vi skal gjøre det på en måte som kutter klimagassutslipp. Så her er det en lang rekke tiltak vi må stille opp med. Spørsmålet i denne saken er om det nå skal innføres en ekstraordinær strømstøtte utover de tiltakene som allerede har vært. Gjennom vinteren fikk bedriftene f.eks. indirekte støtte til å betale strømregningen dersom de hadde et omsetningsbortfall, gjennom at en kunne få 80 pst. kompensasjon. Vi har også satt ned elavgiften. Cirka 1 mrd. kr av den avgiftsreduksjonen kommer bedriftene til gode. Vi utelukker heller ikke flere tiltak for å avbøte situasjonen. Vi må nå se på hva som skjer de neste ukene og månedene. Vi hadde en forhåpning om at kraftprisene skulle gå ned. Hvis de går ned, vil det bli lettere. Hvis de er vedvarende høye, må vi ta stilling til hva vi gjør da.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Det skal færrest mulig familier måtte bekymre seg for. Det er derfor vi gjennom hele pandemien har stilt kraftfullt opp for næringslivet gjennom en lang rekke krisetiltak. Denne salen har bevilget titalls milliarder kroner i støtte til næringslivet. Det gjør også at det går godt i store deler av næringslivet. Det er lav ledighet, det er relativt høy vekst, og vi risikerer nå økt inflasjon. Da må vi, som ansvarlige politikere, også se på hvordan vi skal bruke verktøyene våre best mulig, og hvor mye offentlig pengebruk vi kan tillate oss. Vi utelukker ikke at det kan komme nye tiltak. Det vil også være litt avhengig av hvordan kraftprisene utvikler seg i tiden framover, og hvordan det går med norsk økonomi. Men per dags dato kan ikke jeg si når det eventuelt kommer ytterligere tiltak, annet enn å si at bedriftene kan være helt trygge på at regjeringen er mer enn rede til å stille opp dersom situasjonen skulle bli mer prekær, og det ville være behov for det.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
La det være helt klart: Ren og rimelig fornybar energi er et veldig viktig konkurransefortrinn for norsk industri. Det har det vært gjennom mange tiår, og det skal vi sørge for at det blir også de neste tiårene. Et av de viktigste tiltakene vi nå kan gjøre, er å sørge for å få opp kraftproduksjonen. Det vil bidra til å dempe prisveksten. Når det blir flere grønne elektroner tilgjengelig i det norske kraftnettet, vil prisene gå ned. Dessverre har det blitt bygget ut altfor lite kraft de forrige åtte årene, under den borgerlige regjeringen der også Fremskrittspartiet satt. Nå gjør vi en kraftansamling. Energikommisjonen jobber på, og vi ser på hvordan vi kan få opp tempoet i ny kraftutbygging og ny linjebygging, slik at vi sørger for at det er tilstrekkelig med grønne elektroner til industribedriftene våre. Det er viktig å minne om at det vi nå ser, er en situasjon som hele Europa opplever, så norsk industri konkurrerer mot europeiske konkurrenter som også opplever høyere priser. Derfor er vel bildet noe mer nyansert akkurat når det kommer til konkurransesituasjonen. Jeg tror også det er viktig å minne om at selv om grønn og rimelig energi er et av de aller viktigste konkurransefortrinnene, syns jeg ikke vi skal redusere norsk industri til bare å handle om strøm. De industribedriftene jeg møter – og de er det ganske mange av, jeg har besøkt 200 bedrifter siden jeg tiltrådte, i alle landets fylker – konkurrerer på mye mer enn kraft. De konkurrerer på teknologi, de konkurrerer på innovasjon, de konkurrerer på miljø, de konkurrerer på langsiktighet, de konkurrerer på nye løsninger verden ikke har sett tidligere, de konkurrerer på design og sterke merkevarer. Det er summen av disse tingene som avgjør konkurransekraften til norsk industri. Representanten og jeg har vært i flere ordvekslinger allerede når det gjelder strømstøtte til næringslivet. Det var også premisset for foregående spørsmål. Jeg har egentlig ikke så mye å legge til annet enn å si igjen at det er ekstraordinært høye kraft- og energipriser. Næringslivet er vant til at priser går opp og ned. Det har mange bedrifter også tatt høyde for. Mange bedrifter har sikret seg fastprisavtaler. De betalte en – uforholdsmessig, ville noen kanskje si – høy kraftpris i 2019 og 2020, da spotprisen var veldig lav. Nå får de det igjen gjennom lavere fastpris gjennom at de har tenkt langsiktig. Regjeringen har også varslet at vi vil gjøre det enklere å inngå fastprisavtaler. Vi vil ha bedre insentiver for at det skal kunne skje. Så må det være opp til hver enkelt bedrift hvilke kraftavtaler de tegner. Det vil ikke regjeringen ha en mening om, men vi skal i hvert fall legge til rette for at det blir enklere å inngå sånne avtaler. Da har man også en garanti dersom vi skulle møte lignende kraftsituasjoner i framtiden.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Jo. La det ikke være noen tvil om at dersom denne situasjonen skulle vedvare, vil det ha negative konsekvenser for norsk konkurranseevne. Det er derfor vi har sagt fra dag én at vi er villig til å ta i bruk de verktøyene som er nødvendig. Vi har ikke på prinsipielt grunnlag sagt at det vil være umulig å innføre ytterligere tiltak. Vi må ikke bare se det kortsiktige bildet – det er for tidlig å se hvordan situasjonen i Europa nå utvikler seg, og hva det har å si for norske kraftpriser i månedene framover. Det kan også være at vi går en bedre tid i møte, hvor kraftprisene kommer til å falle – la oss håpe det for bedriftenes del. Vi må også ha det langsiktige bildet klart for oss. Det beste vi kan gjøre på lengre sikt, er virkelig å få opp tempoet i utbygging av ny fornybar energi. Det gjelder vannkraft – oppgradering av eksisterende vannkraftanlegg kan vi gjøre uten naturinngrep – det gjelder offshore vind, det gjelder kanskje også noe vind på land, det gjelder sol, og så må vi få opp tempo i linjebyggingen, slik at fabrikkene får de elektronene de trenger.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-30:
Som jeg redegjorde for, er det bl.a. gitt avgiftslettelser til næringslivet på nesten 1 mrd. kr når det gjelder strøm. Finansministeren har også vært veldig tydelig på at det vil bli vurdert ytterligere tiltak dersom behovet skulle være til stede. Det er nok ikke riktig at hele Europa innfører strømstøtteordninger for næringslivet. Europakommisjonen har åpnet for en mulighet nå i den siste tiden med et nytt statsstøtteregelverk, og da gjelder det deler av den økte kraftprisen som følge av krigen i Ukraina. Det finnes også enkelte muligheter innenfor eksisterende rammeverk, men det store spørsmålet er igjen hvor grensen går mellom det som er bedriftenes ansvar med hensyn til å drive for egen risiko og regning, og det som er skattebetalernes ansvar. Vi må spesielt se det i en situasjon der vi nå opplever økt prispress, fare for inflasjon og negative konsekvenser for eksportbedriftene våre.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-30:
Mitt spørsmål dreier seg om framtidens industri, for i dag ble det kjent at Aker og Statkraft trekker seg fra planene om å bygge om Yaras ammoniakkfabrikk på Herøya, sånn at de skal bruke ren kraft i stedet for naturgass. Analytikerne mener dette skyldes de høye strømprisene – eller kommersielle hensyn, som det heter i pressemeldingen. Den allerede eksisterende kraftforedlende industrien vil i framtiden slite med høye strømpriser når fastpriskontraktene skal reforhandles, mens forsøk på nyetableringer har allerede trøbbel, som eksempelet på Herøya illustrerer. Strømprisene stikker kjepper i hjulene for både gammel og ny klimavennlig industri. Alternativet til billig kraft er billig arbeidskraft, og konsekvensene av det betyr utflagging, nedlegging og skrinlegging. Hvordan vil statsråden snarest mulig sikre demokratisk kontroll over kraften og rimelige strømpriser for å redde grønn industri her hjemme?
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-03-30:
Det er godt at statsråden kjenner til dette prosjektet. Men da kjenner jo statsråden også til at prisene sannsynligvis er for høye til at dette prosjektet vil bli realisert. Det er mye snakk om at vi må skaffe mer energi, men vi har jo faktisk kraftoverskudd i dag. Så kan dette komme til å se annerledes ut i framtiden, men problemet i dag er ikke at vi har for lite strøm. Problemet i dag er at strømprisene er for høye. Det er det som gjør at dette prosjektet, dette helt konkrete prosjektet, ikke blir realisert. Derfor lurer jeg på hvordan næringsministeren vil jobbe for at man ikke bare skal skrinlegge framtidige klimavennlige industriprosjekter på grunn av skyhøye strømpriser, men faktisk sikre framtidsrettede arbeidsplasser. I den konkurransen som er nå, er det bare petroleumsindustrien som vil overleve de skyhøye strømprisene, hvis dette fortsetter.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Jeg tenkte vi skulle holde oss på Sørlige Nordsjø II, der regjeringen har bestemt at kablene fra anlegget kun skal gå til Norge. Vi har en veldig høy pris på strøm og kraft i Norge i dag, men jeg regner med at statsråden er enig med meg om at vi skal ha en målsetting om at prisene på sikt skal ned på det nivået vi var på før denne krisen vi har i dag, ble realisert. Da vet vi at havvind er et produkt som er dyrere å produsere i dag enn det vi er vant til at strømmen koster i Norge. Når regjeringen da bestemmer at kablene kun skal gå til Norge og et marked som har en lavere pris enn produksjonsprisen på Sørlige Nordsjø, hva beregner da regjeringen at merkostnaden vil bli?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-03-30:
Hvis det er noen som skulle snakke om viktigheten av eksport, trodde jeg det var næringsministeren, og virkelig sette pris på å eksportere og skape verdier ved å gjøre det. Hvis han er motstander av eksport nå, synes jeg han har endret mening veldig fort. Spørsmålet mitt gikk på merkostnaden, for dette må tross alt finansieres på et eller annet vis. Da kan vi ha en masse grønne elektroder tilgjengelig – hvis vi ikke har en kostnad som er konkurransedyktig overfor utlandet. Hvis jeg snur på spørsmålet, for vi skal jo ha noen til å bygge, og det skal være en interesse der ute i næringslivet for å etablere parker på Sørlige Nordsjø: Hvis en hadde tenkt motsatt og sagt at nei, vi skal gå vekk fra hybridkablene, for det er ikke ønsket av regjeringen, men vi skal holde oss til radialer – men radialene hadde heller gått sørover – hadde det da vært større eller mindre interesse fra næringens side for å gjøre det?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-30:
Hadde vi kunna leve i dette landet av næringsministeren sine ambisjonar og visjonar, hadde vi gått ei utruleg lys framtid i møte. Det er ikkje noko feil i å ha det, men vi treng også heilt beinhard faktisk politikk for å få desse visjonane ut i livet. Skottland har nyleg gjeve konsesjon til 25 GW havvind på ein dag. Danmark skal byggje 12 GW havvind, Tyskland 30 GW før 2030 og Nederland 22 GW før 2030. Og her er vi endå heilt på oppstartstadiet. Eg må få lov til å spørje: Når får vi ei sak til Stortinget som dreg opp eit reelt høgt ambisjonsnivå for havvindutbygging i Noreg? Ser du verkeleg for deg, i den storstilte havvindutbygginga vi må få til i Noreg, at det over tid ikkje skal vere kopla på eit europeisk nett, men at vi skal vere vår eiga energiøy som ikkje samarbeider med resten av Europa? Ser du verkeleg for deg det på sikt?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2022-03-30:
Krigen i Ukraina gjør klimapolitikk til sikkerhetspolitikk, og en utadvendt og aktiv næringspolitikk til fredspolitikk. Flere EU-land akselererer nå fornybarsatsingen sin for å gjøre seg uavhengig av Putin raskest mulig, og det forutsetter jo god kraftutveksling og god tilgang på fornybar energi. Det er også kritisk viktig for europeisk klimaomstilling. Det bør derfor være tydeligere enn noen gang at en havvindpark i sørlige Nordsjøen må kobles på Europa, både av hensyn til lønnsomhet i prosjektet og av hensyn til energisikkerhet for Norge og Europa. Har angrepskrigen i Ukraina på ingen måte gjort inntrykk på næringsministeren og endret synet på hvorvidt Norge bør ha hybridkabler til Sørlige Nordsjø og havvindparken vår der for å kunne bidra i et Europa som nå skal igjennom en enorm omstilling?