Lars Egeland (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-11:
Jeg skal i et senere innlegg komme litt tilbake til Fremskrittspartiet. Jeg reagerer på at klimapolitikk settes opp mot fattigdom, for det er de fattige som rammes sterkest av klimaendringene, og fattigdomsproblemene kan bare løses hvis vi også løser klimaproblemene. Det er sånn at de menneskeskapte temperaturøkningene er den største trusselen i verden i dag. Det finnes ingen politisk sak som er viktigere enn det vi kan gjøre for å redusere CO2-utslippene for å hindre klimaendringer med mer storm, tørke, ubalanse i økologiske systemer som rammer matproduksjon og levekår for folk. Derfor er jeg veldig glad for at det lyktes oss å skape en bred enighet som skal ligge til grunn for klimapolitikken de neste årene. I SV sammenligner vi det med barnehageforliket, som var vår til da største seier. Nå har vi vunnet en langsiktig klimapolitikk. En god klimamelding er blitt enda bedre ved at vi har fått en enighet som ikke på noen områder svekker klimapolitikken som lå i meldinga, men som forsterker og utdyper noen av forslagene. Partiene er enige om at klimameldinga, med flertallsmerknadene, skal ligge til grunn for klimapolitikken i denne og neste stortingsperiode på en slik måte at politikken i meldinga og i merknadene ikke kan svekkes, men bare ytterligere forsterkes. I SV er vi veldig fornøyd med å ha fått gjennomslag for at målene for klimaforliket står ved lag – 30 pst. kutt i klimautslipp, hvorav to tredjedeler hjemme. Klimameldinga er den mest konkrete og omfattende tiltaksliste for klimakutt som noen norsk regjering har lagt fram. Likevel reises det spørsmål ved om tiltakene er dosert kraftig nok. Det er viktig at målene tas på alvor, slik at tiltakene kan justeres om målene ikke nås. Skal vi nå målene, må vi ha kutt i utslipp i alle sektorer, slik klimameldinga legger opp til. Regjeringa foreslo et grep for omstilling av industrien – med et klimafond på 50 mrd. kr – og forslaget har fått god mottakelse både i industrien og i fagbevegelsen. Etter komitébehandlinga vil vi nå få en enda raskere oppfylling av fondet, som skal hindre at vi får karbonflukt, og sette oss i stand til å møte en karbonnøytral framtid uten en steinalderindustri. Internasjonalt sett har vi en industri med lave utslipp, nettopp fordi vi har stilt krav som ikke alltid andre land har stilt, men som har stimulert til omstilling, og vi har kombinert dette med støtte. I petroleumssektoren er grepet å få til elektrisk kraft på sokkelen, noe det nå settes ytterligere press på. Framover må vi nok også, etter min mening, se på tempoet i oljeutvinninga – av flere grunner: Vi har blitt for avhengige av en industri som på sikt er en solnedgangsindustri. Vi må bruke den kunnskapen som finnes i denne industrien, til i stedet å utvikle fornybar energi. Elektrisiteten i Norge er fornybar energi, men likevel er bare halvparten av energiforbruket i Norge fossilfritt. Vi har en stor oppgave i å erstatte den fossile energibruken vi har, med fornybar energi. Det skal skje gjennom at vi sparer strøm – den beste strømmen er den vi ikke bruker, som det heter. Det vil skje gjennom en utbygging av fornybar energi fra vannkraft, vind, sol og bølger – på en måte som tar vare på biomangfoldet. Det skal skje ved at vi faser ut fossil energi på plattformer, i industrien, i boliger og i transportsektoren. Klimameldinga inneholdt et mål om utfasing av fossil energi i bygg fra 2020. Nå er dette spesifisert gjennom at regjeringa skal komme tilbake med et forbud. Samtidig skal staten vise vei ved å fase ut sin bruk av fossil energi allerede i 2018. Klimameldinga slår fast at Norge skal være i front internasjonalt når det gjelder elbiler. Det foreligger ingen planer om å endre avgiftsfordelene for elbiler, og til nå har det jo dreid seg om forholdsvis få biler. Men nå venter vi at salget av elbiler tar av, og det er jo regjeringas politikk å få til det. Derfor er avgiftspolitikken nå konkretisert til at avgiftsfordelene skal garanteres ut neste stortingsperiode. Vi har møtt ElBil Norge, som har skjønt det historiske ved at vi kan garantere en bilavgift så lenge! Det er med virkelig stor glede at jeg kan være med og anbefale flertallsmerknadene som vedtas i denne saken, og takke det initiativet utenfor dette huset – miljøorganisasjoner og enkeltpersoner – som gjorde at det ble mulig å komme tilbake til og finne en enighet i denne saken.