Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-11-13:
Norsk helsepolitikk bygger på respekt for det enkelte menneskes integritet. Det enkelte menneske skal ha herredømme over sitt eget liv og skal ikke utsettes for krenkelser, verken fra myndigheter eller andre. Når tvang blir brukt, fratas det enkelte menneske noe av herredømmet og styringa over sitt eget liv. Derfor må diskusjonen om tvangsbruk pågå kontinuerlig, og vi må ha åpenhet om hvordan vi balanserer de ulike hensynene ved bruk av tvang. Unødvendig og uriktig bruk av tvang skal unngås. Jeg setter derfor pris på at representanten Ludvigsen setter søkelys på problemstillinger knyttet til dette vanskelige temaet, fordi spørsmålet om tvang reiser mange spørsmål: Er lovverket godt nok? Hva slags tilsynsordninger trenger vi? Hvordan skal vi bedre kompetansen og holdningene til tvangsbruk blant helsepersonell og på arbeidsplassene? Jeg oppfatter at det er en slik helhetstenkning som ligger til grunn for interpellasjonen, og da med særlig oppmerksomhet på refleksjon og god opplæring av helsepersonell på den enkelte arbeidsplass. Regjeringa er svært opptatt av spørsmålet om bruk av tvang. Jeg vil ikke hevde at myndighetene gjør alt riktig på dette området. Vi må hele tida vurdere om vi bruker de riktige tiltakene. Sosial- og helsedirektoratets arbeid og styringssignalene til de regionale helseforetakene, er viktig her. Jeg vil nevne noen sentrale forhold i arbeidet med tvang: Vi må legge stor vekt på holdningsskapende arbeid.Politikk og praksis må være basert på kunnskap og forskning.Politikk og praksis må være forankret i menneskerettslige forpliktelser og målet om likeverdighet.Rapporter fra tilsyn og kontrollkommisjoner må brukes aktivt i utviklingsarbeidet hele tida. SINTEF-rapporten som representanten Ludvigsen viser til, er begrenset til bruk av tvang innen psykisk helsevern. Hoveddelen av mitt svar vil derfor bære preg av det. For å gi et helhetlig bilde vil jeg også nevne noen andre områder innenfor helse- og sosialtjenesten der det er gitt regler om bruk av tvang. Det er helt sentralt at vi er sikre på at vilkårene for tvangsbruk, gjennomføringa av tvangen, saksbehandlinga og overprøvingsmulighetene er i samsvar med menneskerettighetene. Etter Regjeringas vurdering er tvangsbestemmelsene i helse- og sosiallovgivninga i samsvar med menneskerettighetene. Det er svært viktig at tjenesten er opptatt av lovbestemmelser og etiske spørsmål ved bruk av tvang. I dag er dette tema i utdanninga og etterutdanninga av psykiatere og psykologer. Sosial- og helsedirektoratet skal nå gjennomgå spesialistutdanninga, bl.a. med vekt på opplæring i lovbestemmelser og etiske dilemmaer knyttet til bruk av tvang. Etiske problemstillinger har fått økt oppmerksomhet de seinere årene. Per i dag er det opprettet kliniske etikk-komiteer ved nesten alle landets helseforetak. Dette har vært et krav i styringsdokumentet til de regionale helseforetakene siden 2003. Disse komiteene skal jo bidra til å øke de ansattes kompetanse i etikk og veilede og gi råd i etiske spørsmål. Bruk av tvang er et sentralt tema i komiteenes arbeid. Det er et helt klart mål i opptrappingsplanen for psykisk helse at det skal være mest mulig frivillighet i behandlinga, og at det skal være økt vekt på brukermedvirkning. Tiltak som økt vekt på kommunale tiltak, distriktspsykiatriske sentre med ambulante team, bedre akuttjenester og bedre oppfølging og tilgjengelighet antas å redusere tvangsbruken. Sammenliknet med andre land har Norge en høy andel tvangsinnlagte pasienter, og en høy andel tvangsbruk overfor mennesker med psykiske lidelser. Sosial- og helsedirektoratet har fått i oppdrag å lage en plan for hvordan vi skal redusere og kvalitetssikre bruk av tvang i psykisk helsevern. Brukerorganisasjonene har vært med i dette arbeidet, og den planen har fire hovedmål: 1. økt frivillighet2. kvalitetssikret bruk av tvang når det må benyttes3. økt kunnskap4. bedre dokumentasjon av tvangsbruk Jeg vil framheve enkelte tiltak. Ambulante akutteam ved distriktspsykiatriske sentra: Slike team gjør det mulig å følge opp pasienter med langvarige og sammensatte psykiske lidelser. Systematisk oppfølging vet vi bidrar til å få ned antall tvangsinnleggelser. Nettverk for forskning og kunnskapsutvikling når det gjelder tvang: SINTEF leder dette prosjektet, der seks akuttavdelinger ser på brukerorienterte alternativer til tvang. Sosial- og helsedirektoratet skal ta initiativ til en kunnskapsoppsummering om effekten av døgnbehandling med særlig vekt på tvangsbehandling. Vi har rundskrivet til psykisk helsevernlov, som er nå er under revisjon, for å sikre at regelverket praktiseres i tråd med det som er intensjonen fra lovgivers side. Det inkluderer også de menneskerettslige forpliktelsene. For å øke rettssikkerheten til pasienter som utsettes for tvangsvedtak, og for å kvalitetssikre kontrollkommisjonens arbeid har Sosial- og helsedirektoratet laget maler for hva som må være med i kontrollkommisjonenes vedtak, både når det gjelder klage- og etterprøvingssaker. Som kjent har en samla helse- og omsorgskomite bedt om en vurdering av behandlingskriteriet som vilkår for etablering av tvang. Interpellanten var også inne på det i sitt innlegg. Det skjedde ved behandlinga av endringer i lov om psykisk helsevern i 2006. Bakgrunnen var, som det er redegjort for, Mental Helses innspill til komiteen om tvangsbruk og brukermedvirkning. I forslaget til statsbudsjett for 2008 har Regjeringa varsla at det skal opprettes en arbeidsgruppe som skal belyse denne problemstillinga nærmere, slik at departementet kan vurdere om og hvordan vi skal gå videre med denne problemstillinga. Dette arbeidet skal ses i lys av den vedtatte Tiltaksplan for redusert og kvalitetssikret bruk av tvang i psykisk helsevern. Arbeidsgruppa skal også vurdere behovet for flere tiltak, bl.a. vilkårene for behandling med legemidler uten eget samtykke. Brukerorganisasjonene skal sjølsagt delta i dette viktige arbeidet. Sosialtjenesteloven kapittel 4A har regler om rettssikkerhet ved bruk av tvang og makt overfor enkelte personer med utviklingshemming. Evaluering viser at reglene har bidratt til bedre kontroll med bruk av tvang og makt, og at bruk av tvang overfor denne gruppa har gått ned. Men dessverre viser seinere tilsynsrapporter at kommunene har store utfordringer når det gjelder å unngå bruk av tvang og makt der det er mulig. De har også utfordringer med hensyn til å sikre forsvarlig håndtering når tvang og makt må benyttes. Derfor skal sosialtjenesteloven kapittel 4A evalueres på nytt med tanke på hvorvidt bestemmelsene forebygger og begrenser bruk av tvang og makt. Fylkesmennene skal bidra til å trygge rettssikkerheten som overprøvingsinstans for kommunenes vedtak om tvang, ved omfattende veiledningsoppgaver og gjennom tildeling av midler til kompetanseoppbygging. I 2007 fikk fylkesmennene i oppdrag å gjennomføre veiledningstiltak i alle landets kommuner for å bedre rettssikkerheten for personer med psykisk utviklingshemming og personer uten samtykkekompetanse. Sosialtjenesteloven har som kjent bestemmelser om tilbakeholdelse av rusavhengige i helseinstitusjon. Fra flere hold er det meldt om at bruk, gjennomføring og effekt av tvangsinnleggelser av rusavhengige ikke er tilfredsstillende. Jeg vil derfor sørge for at vi får en omfattende evaluering av reglene, for å få svar på spørsmål om bruk av tvang overfor rusavhengige og effekten av tvangsbruk både på kort og på lang sikt. Jeg vil også nevne de nye reglene i pasientrettighetsloven kapittel 4A. De nye bestemmelsene skal klargjøre og utvide det rettslige grunnlaget for å gi helsehjelp til pasienter uten samtykkekompetanse. Et annet formål er som kjent å forebygge og redusere bruken av tvang. Reglene vil bl.a. kunne komme til anvendelse overfor enkelte personer med f.eks. demens. Det tar noe tid å forberede dette tiltaket, som må være på plass før regelverket kan iverksettes. Blant annet er det stort behov for opplæringsmateriell, slik også representanten Ludvigsen var inne på. Som kjent har Regjeringa foreslått 9 mill. kr til dette i statsbudsjettet for 2008. Bevissthet om bruk av tvang er grunnleggende for å lykkes med å etablere en godt fungerende tjeneste for psykisk sjuke og andre som kan utsettes for tvangsbehandling. Det er viktig med et godt regelverk og gode metoder basert på frivillighet. Men like viktig er det at de ansatte er bevisste på hvordan de skal unngå unødig tvangsbruk i det daglige. Jeg vil forsikre om at jeg fortsatt vil følge nøye med på hvordan regelverket om bruk av tvang fungerer og håndteres.