Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2013-03-07:
Under VM i nordiske greiner, som vart avslutta denne helga, tok Noreg 19 medaljar. Mens Anders Bardal og Marit Bjørgen henta gull i Italia, vann Tora Berger nok eit renn i Holmenkollen. Aksel Lund Svindal tok verdscupsiger på Kvitfjell, og norske utøvarar vann begge klasser i Wasaloppet. Mange av desse framhevar i intervju, når dei har passert målstreken, kva for lagarbeid som har gjort at dei har kome dit – frå trenarane til smørarane, det profesjonelle apparatet rundt dei, men òg dei frivillige som var med på å leggje grunnlaget for suksessen deira i ungdomstida deira. Vår idrettsmodell er unik. Han er basert på tusenvis av frivillige og forankring i lokale lag og klubbar. Han er inkluderande. Alle som vil, skal få vere med og delta. Nesten alle barn er innom idretten. Det er to millionar medlemskap i norske idrettslag. Det er vår største folkebevegelse. Han satsar på breidde og på topp, og det er sånn han lukkast med begge delar. Når Noreg, med berre fem millionar innbyggjarar, vinn over dei store verdsnasjonane i løypa og i bakken, er det fordi vår modell verkar. Me har kalla han den norske idrettsmodellen. Idrettsmeldinga, som Stortinget behandlar i dag, handlar om å vareta og styrke denne modellen. I meldinga har regjeringa lagt grunnlaget for ein framtidsretta idrettspolitikk som legg til rette for at befolkninga har moglegheita til å delta i idrett og fysisk aktivitet på alle nivå. I arbeidet med meldinga har me lagt stor vekt på å få innspel frå og å høyre på alle aktuelle partar. Det gjeld både fylkeskommunar og kommunar, den organiserte idretten og andre organisasjonar som driv eller er opptatt av idrett eller fysisk aktivitet. Det har samla gjeve ei betre melding. Vårt overordna mål for idrettspolitikken er idrett og fysisk aktivitet for alle. Det betyr at alle som vil, skal ha moglegheit til å drive idrett eller fysisk aktivitet i form av trening og mosjon. Sjølv med eit slikt overordna mål er det nokre prioriterte målgrupper kor det er særleg viktig å rette verkemiddelbruken inn for å nå. Det er barn, ungdom, personar med nedsett funksjonsevne og inaktive. For å nå desse måla for den statlege idrettspolitikken og for å sikre gode rammevilkår for idretten går regjeringa inn for å endre bestemmingane i pengespelloven som regulerer fordelinga av overskotet frå Norsk Tipping, den såkalla tippenøkkelen. Målet er at 64 pst. av overskotet skal gå til idrettsformål. I statsbudsjettet gjorde me det heilt klart at dette løftet skal me nå innan 2015. Det er uvanleg at det ligg så klare pengeløfte i ei stortingsmelding. Endå meir uvanleg er det at ein set i gang med å innfri dei, før meldinga er behandla. Men innfasinga av endringa er allereie i gang, og i 2013 vil 47,9 pst. verte fordelte til idrettsformål. Når heile innfasinga er gjennomført, vil det bety eit viktig løft for idretten og anleggsituasjonen i kommunane i landet. Tilskot til idrettsanlegg i kommunane er berebjelken i regjeringa sin idrettspolitikk. Idrett og fysisk aktivitet er i dei aller fleste tilfelle avhengig av anlegg eller tilrettelagde område. Det er vår arbeidsdeling med idretten. Me bidrar til anlegg, han fyller dei med aktivitet. Endringane i tippenøkkelen er i første rekke grunna i behovet for auka satsing på idrettsanlegg. Auka ressurstilgang betyr moglegheit for å kutte ned på etterslepet, justere dei statlege satsane for tilskot og å utvikle det anleggspolitiske programmet vidare, slik at det treffer. Når det gjeld nærmiljøanlegg, vil eg understreke at dei endringane me legg opp til, vert gjennomførte for å forenkle ordninga og å gi meir fridom og ansvar for prioriteringar til fylkeskommunar og kommunar. Nærmiljøanlegg vil framleis ha rett til tilskot og vere priorierte m.a. ved ein auka sats for tilskot. Me har som mål å styrke rammevilkåra for den organiserte idretten. Det vil gi betre grunnlag for å drive og vidareutvikle aktiviteten i laga. Det er i dei lokale idrettslaga at nesten all aktivitet i norsk idrett vert skapt. Det er òg gjennom laga sine primæraktivitetar at idretten best bidreg til å løyse andre oppgåver i samfunnet, f.eks. innan forebyggjande helsearbeid og inkludering. Det er lite som inkluderer meir enn ungar som speler på same lag eller foreldre som står saman på sidelinja og heiar. I meldinga vert det òg varsla ei styrking av tilskotet til toppidrett. Toppidrett er underhaldning, men det er djupare sett òg noko som skapar identitet hos publikum. Når det står norske utøvarar på pallen, er det med på å skape ein fellesskap utover augneblinken der nasjonalsongen vert spela, og det er med på å skape draumar hos neste generasjon om at ein gong kan det vere dei som passerer mållinja først.