Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2009-12-11:
Du blir som du bor. Det er konklusjonen i en ny doktoravhandling. Åshild Lappegård Hauge viser at våre fysiske omgivelser er identitetsskapende og påvirker selvbildet vårt. For mennesker som sliter med rus eller har psykiske problemer, kan boforholdene gjøre en vanskelig situasjon enda verre – eller være en del av løsningen. I Dagens Næringsliv kunne vi forrige fredag lese om botilbudet Veiskillet som Kirkens Bymisjon har etablert som et botilbud til bostedsløse i Trondheim. Prosjektet er finansiert av Husbanken, drives av Bymisjonen og har en driftsavtale med Trondheim kommune. Folk er ikke like og verken vil eller kan bo likt. Mest utsatt er de som ikke har noe fast sted å bo. Regjeringen har prioritert arbeidet med å avskaffe bostedsløshet. Det er et viktig tiltak mot fattigdom. Det er sannsynligvis i dag mer enn 6 000 bostedsløse i Norge, og dessverre ser det ut til at antallet øker. Vi vet at namsfogden i Oslo har fått nesten 4 000 utkastelsesbegjæringer i år, det er en økning på om lag 20 pst. fra 2008. På onsdag skrev Aftenposten om Bjørn som velger å sove ute fordi det offentlige tilbudet er for dårlig. På hospitset, som er alternativet til uteliggertilværelsen, er slåsskamper, prostitusjon og narkotikatrafikk utbredt. «Bor man ute, er man lettere herre over eget liv», forklarer Arild Knutsen, styreleder i Foreningen for en human narkotikapolitikk. Slik kan vi ikke ha det. Oslo har en uforholdsmessig stor andel av dem som på grunn av rus eller andre problemer er bostedsløse. Hit flytter folk fra hele landet. Både Oslo og alle landets øvrige kommuner må være seg sitt ansvar bevisst. Det er viktig at staten, kommunene og de frivillige organisasjonene samarbeider om gode løsninger. Det handler om rusomsorg, helsetjenester og bolig. Et viktig virkemiddel for å sikre husstander med lav inntekt egnet bolig er bostøtten. I fjor vedtok Stortinget et forslag fra Regjeringen om endringer i bostøtten. I første halvår 2009 var det en økning i søkermassen på 8 pst. i forhold til samme periode i 2008. Det er ventet at det nye regelverket først vil få full effekt i 2012. Omleggingen og styrkingen av bostøtteordningen vil medføre at så mange som 50 000 flere husstander vil kunne få bostøtte, blant disse kan opptil 10 000 flere barnefamilier være sikret gjennom ordningen. Det er viktig. Bostøtten er et målrettet tiltak for dem som virkelig trenger det. Derfor er det gledelig – og jeg er veldig stolt over det – at mange flere vil kunne få bostøtte i årene framover. Fremskrittspartiets merknader om bostøtte er forvirrende og skaper tvil om hva partiet egentlig mener om ordningen. I partiets generelle merknader omtaler partiet bostøtte som en av flere dyre, ressurskrevende og byråkratiske ordninger som kan skape grobunn for korrupsjon, mens partiet senere hevder det har vært tverrpolitisk enighet om å styrke ordningen. Tallene taler imidlertid for seg selv: Fremskrittspartiet kutter 287 mill. kr i bostøtte i sitt alternative forslag til statsbudsjett. I samme usosiale ånd går Høyre og Fremskrittspartiet inn for å legge ned ordningen med husleietvistutvalg, som bidrar til å løse husleietvister raskt og utenfor det ordinære rettssystemet. De aller, aller fleste saker ender med forlik. Det er i alle parters interesse. Husleietvistutvalget i Oslo og Akershus har i 2008 og i første halvår av 2009 opplevd en kraftig økning i antall av saker. Regjeringen har nå foreslått en utvidelse av ordningen til Bergen og Trondheim. Det er bra. Boligpolitikken er en viktig del av velferdspolitikken. En god sosial boligpolitikk kan forebygge at mennesker kommer i et sosialt og økonomisk uføre. At alle skal bo trygt og godt, er et viktig mål for Arbeiderpartiet og Regjeringen.