Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-21:
Interpellantens utgangspunkt stemmer. Det er riktig at jenter generelt har bedre resultater i norsk skole enn det gutter har. Det er kjønnsforskjeller når det gjelder både frafall, målbare læringsresultater og valg av utdanning. Når det gjelder læringsutbytte, er det systematiske forskjeller mellom jenter og gutter i jenters favør. Denne forskjellen i prestasjoner mellom gutter og jenter har vært relativ stabil over tid, med det unntaket at jenter har tatt igjen forspranget guttene tradisjonelt har hatt innenfor realfag. Tendensen har altså forsterket seg, istedenfor motsatt. Jenter får bedre karakterer enn gutter i de fleste fag ved avslutning av grunnskolen, både til standpunkt og til eksamen. Kjønnsforskjellen er tydelig hvis vi ser på gjennomsnittlige grunnskolepoeng, der jentene i snitt fikk 41,9 poeng, mens guttene fikk 37,9 poeng i 2009–2010. Jenter oppnår også betraktelig bedre karakterer enn gutter i de fleste fag i videregående opplæring. Det er flere jenter enn gutter som gjennomfører videregående opplæring. Det er likevel viktig å merke seg at forskjellene i læringsutbytte mellom jenter og gutter ofte er små, og at det handler om gjennomsnittsforskjeller. Variasjonen innad i jente- og guttegruppene er større enn variasjonen mellom gutter og jenter. Hvis vi sammenlikner prestasjonsforskjeller med bakgrunn i kjønn med prestasjonsforskjeller med bakgrunn i klassetilhørighet, er forskjeller basert på elevenes sosiale klassebakgrunn tre–fire ganger større. Så framstillinger av gutter som tapere og jenter som vinnere i skolen må vi ikke framføre på en sånn måte at det overforenkler. PISA-undersøkelsen viser at kjønnsforskjellene i Norge er en del av et internasjonalt mønster. Kjønnsforskjellen i lesing i jenters favør i PISA 2009 er signifikant i alle land både i og utenfor OECD. Finland, som gjør det så godt i PISA-undersøkelsene, er det landet som har størst kjønnsforskjeller i lesing i 2009. Også i Norge er kjønnsforskjellene større enn gjennomsnittet. I matematikk er kjønnsforskjellen liten i de nordiske landene og i Norge. I naturfag er kjønnsforskjellen i de fleste landene i PISA relativt små. I Norge er det kun ubetydelige kjønnsforskjeller i jentenes favør. Norske elever foretar også kjønnsstereotype utdanningsvalg – spesielt ser vi dette på yrkesfagene. Jenter er overrepresentert innen helse- og sosialfag, gutter innen bygg- og elektrofag. For oss som er opptatt av skole og utdanning, er det viktig å huske på at skolen ikke opererer i et vakuum. Forskerne Anders Bakken og Kirsten Danielsen ved NOVA har sett på sammenhengen mellom kjønn og læringsutbytte i sitt prosjekt under evalueringen av Kunnskapsløftet: Kunnskapsløftet – også et løft for utjevning av sosial ulikhet i læringsutbytte? Forskerne finner at det de kaller for «skoleeksterne forhold», altså forhold utenfor skolens kontroll, bidrar til de systematiske prestasjonsforskjellene som kan observeres på ungdomstrinnet. Ungdomsskolene reproduserer de forskjellene mellom elevene som var til stede ved starten av ungdomstrinnet. Dette skjedde uansett hvor velutviklet læringskulturen på de ulike skolene var. Forskerne framhever at vi ikke må undervurdere betydningen av samfunnets rolle rundt skolen. Elevenes hverdag består av mye mer enn skolen. Den enkelte ungdoms faglige og sosiale utvikling formes i samspill mellom skole, venner, hjemmemiljø og fritidsaktiviteter. Elevene er en del av en ungdomskultur, og denne ungdomskulturen har stor betydning for hvordan eleven opplever og takler skolehverdagen. Elevens kjønn kan være en bestemmende faktor i det sosiale samspillet. I en så komplisert virkelighet må vi se at det ikke bare finnes én løsning, men ulike løsninger. Hva kan så gjøres for å gi gutter og jenter like muligheter til å lykkes i utdanningssystemet? Jeg har lagt fram en stortingsmelding om ungdomstrinnet, som jeg har kalt for Motivasjon – Mestring – Muligheter, Meld. St. 22 for 2010–2011. Målet med å fornye ungdomstrinnet er å gjøre opplæringen mer variert og relevant. Tre satsingsområder er spesielt viktige: Vi vil gi økt valgfrihet gjennom innføring av valgfag og fleksibilitet. Tilbudet om valgfag skal gi alle elever faglige utfordringer. Vi vil satse på bedre klasseledelse for å gi god læring og et godt læringsmiljø. Lærerens evne til å være en god klasseleder er en forutsetning for å skape en variert opplæring. Vi vil gi bedre opplæring i de grunnleggende ferdighetene regning og lesing. Særlig når det gjelder lesing, er problemstillingen rundt gutters interesse og resultater avgjørende viktig. Generelt sett kan vi si at PISA-undersøkelsene viser at guttene ligger ett år etter jentenes utvikling når det gjelder lesing, selv om de er like gamle. Jeg er sikker på at det å øke kvaliteten på denne måten i ungdomstrinnet vil komme mange av guttene til gode. Gjennom å gjøre opplæringen mer praktisk og relevant vil den også oppleves mer motiverende, og «guttekulturen» vil treffes bedre særlig på ungdomstrinnet. Jeg sier guttekulturen i hermetegn. Lesing er en nøkkelferdighet som er avgjørende for å få gode læringsresultater i de fleste fag. Som jeg pekte på tidligere, ser vi at lesing, og leseopplæring særlig, er en utfordring for guttene. Derfor legger også ungdomstrinnsmeldingen opp til en særskilt satsing på å videreføre den lesesatsingen som vi har startet på, men som vi må forbedre, særlig for å styrke guttenes interesse rundt lesing og deres leseferdigheter. Ny GIV – gjennomføring i videregående opplæring – er regjeringens nye satsing for å få flere til å fullføre videregående opplæring. Ny GIV er et treårig prosjekt som har som mål å etablere et varig samarbeid mellom stat, fylkeskommuner og kommuner for å bedre elevenes forutsetninger for å fullføre og bestå videregående opplæring. Siden gutter er overrepresentert i frafallsstatistikken, når vi mange av dem gjennom satsingen på Ny GIV. Gjennom prosjektet får bl.a. mange gutter på 10. trinn muligheten til å heve sin egen kompetanse, slik at de får en helt annen mulighet til å gjennomføre videregående opplæring og gjennom det ta del i arbeidslivet. Til nå har 2 300 tiendeklassinger på 205 ungdomsskoler i 50 kommuner mottatt denne forsterkede opplæringen. Skoleringen av lærerne i denne sammenhengen har fått svært god evaluering. Mange av elevene viser veldig tydelig framgang. Ny GIV har også et prosjekt som vi kaller for Oppfølgingsprosjektet – et overgangsprosjekt for overgangen mellom 10. trinn og videregående. Oppfølgingsprosjektet er et prosjektet som skal følge opp de elvene som er verken i videregående opplæring eller i arbeid. Etter et halvt år med prosjektinnsats har den fylkeskommunale oppfølgingstjenesten på landsbasis halvert antallet ukjente ungdommer fra nær 10 000 unge med ukjent aktivitet til under 5 000. Det er et stort tankekors, må jeg si, at det for kun kort tid siden var 10 000 ungdommer i denne aldersgruppen som vi ikke visste hvor var, eller hva de gjorde. Vi har nå et langt bedre utgangspunkt, men nå gjelder det å følge dem opp og faktisk sørge for at de får et tilbud. Det jobbes nå intenst med å få skoler, oppfølgingstjenesten og Nav til å samordne bruken av virkemidler overfor denne gruppen. Over 500 ansatte i disse tjenestene er i dag på felles kompetansehevingskurs for å følge opp dette arbeidet. Det er ikke én ungdom i alderen 16–21 år i Norge som etter min målsetting ikke skal overvåkes nøye! I meldingen om ungdomstrinnet foreslår departementet også å vurdere endringer i det obligatoriske faget utdanningsvalg for å sikre at faget gir et godt grunnlag for elevenes valg av videre utdanning, og vurdere hvordan faget kan bidra til mindre kjønnsstereotype valg. Til slutt vil jeg takke for muligheten til å ta opp denne kompliserte, men veldig viktige og interessante diskusjonen som involverer mange andre aktører enn oss i skolesektoren. Skolesektoren er veldig viktig, men her har også arbeidsliv, kulturliv og frivillig sektor store utfordringer. Derfor er det avgjørende at vi tenker helhetlig og jobber sammen. En kombinasjon av kjønnsforskjeller og klasseforskjeller i norsk skole gjør at særlig en del gutter som ikke har foreldre med høy utdanning, vil ha et mer krevende utgangspunkt. Det er mitt mål at vi klarer å jobbe så variert i norsk skole at vi også når og hever disse gruppene.