trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-06-01:
Som jeg sa i mitt svar til representanten Holen Bjørdal, gjelder ikke dette overtid eller merarbeid. Overtid og merarbeid skal behandles på samme måte som før, nemlig som merarbeid og overtid. Dette forslaget handler om at hvis man av ulike grunner ønsker å dele opp arbeidsdagen sin, som man har på dagtid, kan man ta med seg noen av arbeidsoppgavene hjem og gjøre dem mellom kl. 21 og kl. 23, uten at det er å anse som kveldsarbeid. Jeg tror nok mange av oss i denne salen har kjent litt på den følelsen, hva det vil si når man har små barn man skal rekke å hente i barnehage, barna legger seg tidlig og man ønsker å være sammen med barna mens de er våkne, og den friheten det er å kunne ta fram arbeidet igjen etter at barna har lagt seg. Hovedsvaret mitt er likevel at forslaget vårt ikke gjelder for overtidsarbeid eller for merarbeid, det gjelder for dem som kan ta med seg deler av arbeidsoppgavene hjem, dele opp arbeidet og gjøre noe av det på kveldstid, dersom man selv ønsker det.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-06-01:
For svært mange arbeidstakere vil denne bestemmelsen ikke være relevant, og det vil heller ikke være aktuelt. Dette er kun relevant og aktuelt for dem som i det hele tatt har mulighet til å ta med seg jobben hjem, og alle yrkesgrupper har jo ikke mulighet til å gjøre det. Jeg kan selvfølgelig ikke gi noen garanti på vegne av alle arbeidstakere og alle arbeidsgivere, men i og med at vi rammer det inn på den måten vi gjør – ved å klart si at dette kun vil gjelde i de tilfellene hvor arbeidstakeren selv ønsker det, dette er en individuell rett som arbeidstakerne får, det skal skje ved skriftlig avtale, og det skal ikke handle om merarbeid eller overtidsarbeid. Da mener jeg at i det ligger det en god sikring mot at arbeidstakere skal bli utnyttet av sine arbeidsgivere. Jeg har heller ikke noe tro på at det vil bli omfattende misbruk fra arbeidsgivernes side, at man skal utnytte arbeidstakerne ved å pålegge dem overtidsarbeid uten godtgjøring under dekke av denne bestemmelsen.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-06-01:
Jeg unnlater ikke å svare representanten Bergstø. Jeg svarte representanten Bergstø i replikkordskiftet på spørsmål om hva vi gjør. Vi gir ansatte en individuell rett til å inngå avtale direkte med arbeidsgiver. Det kan være arbeidstakere som er uorganiserte, som flere har påpekt her. Det kan være arbeidstakere som er organisert, men som ønsker å inngå en avtale når tillitsvalgte ikke ønsker at man skal inngå en avtale. Man får muligheten til selv å avgjøre om man skal jobbe på kveldstid dersom det passer ens eget liv, og dersom det er greit for arbeidsgiveren, for også arbeidsgiveren må akseptere at deler av arbeidsoppgavene flyttes ut fra arbeidsplassen og til en annen tid på døgnet. Det gis inntrykk av at det ikke er noen som støtter dette forslaget, og at dette er noe som har kommet ut av seg selv. Dette bygger bl.a. på forslag fra Arbeidstidsutvalget, som kom med en innstilling i fjor. Det er også, som representanten Kambe var inne på, fagforeninger som støtter dette forslaget, ikke minst fagforeninger som har medlemmer som dette er særlig relevant for.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-06-01:
La meg først understreke at jeg er helt enig med forslagsstilleren og komiteens medlemmer i at aktivitetshjelpemidler kan være et svært viktig bidrag til at både barn og voksne med funksjonsnedsettelser kan være i aktivitet og oppnå deltakelse og selvstendighet. Bakteppet for representantforslaget er påstander om at erfaringer de siste ti årene har vist at mange brukere får tildelt aktivitetshjelpemidler som enten er uegnet eller mangelfullt tilpasset. Som jeg også har redegjort for i mitt svarbrev til arbeids- og sosialkomiteen, er jeg ikke kjent med at det foreligger undersøkelser eller forskning som dokumenterer dette. Arbeids- og velferdsdirektoratet har riktignok opplyst meg om at aktivitetshjelpemidler i en del tilfeller blir levert tilbake til hjelpemiddelsentralene uten å ha vært brukt i særlig grad. Dette kan imidlertid skyldes andre forhold, bl.a. at behovet for det konkrete hjelpemiddelet ikke har vært tilstrekkelig utredet. Aktivitetshjelpemidlene formidles i dag etter omfattende kartlegging. Funksjonsproblemene hos brukeren, brukerens nærmiljø og kompetansen hos brukere, foresatte, habiliterings- og rehabiliteringstjenesten og kommunen har betydning for hvordan hjelpemiddelsentralene behandler den enkelte saken. Dagens formidling er dermed preget av at man velger ulike tilnærminger avhengig av forhold ved den konkrete saken. Det er usikkert om det i dag er slike utfordringer i formidlingen av aktivitetshjelpemidler som representanten viser til. Vi har ikke tilstrekkelig kunnskap til å kunne fastslå at det er behov for å endre prosessene for formidling av slike hjelpemidler, og vi vet dermed heller ikke hvilke forhold som eventuelt bør forbedres. På denne bakgrunn er jeg enig med komiteens flertall, som ikke kan se at det er grunnlag for å iverksette endringer i ordningen på nåværende tidspunkt. Jeg ønsker imidlertid å se nærmere på problemstillingene som forslagsstilleren tar opp. Jeg har derfor bedt Arbeids- og velferdsdirektoratet om å foreta en kartlegging av hvordan formidlingen av aktivitetshjelpemidler fungerer i dag, og vurdere aktuelle tiltak for å forbedre eventuelle svakheter i dagens formidlingssystem.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-06-01:
Så vidt jeg kjenner til, er det ikke hindringer i dag. Det er som representanten sier, at dette er et av de områdene som er inne i en rivende teknologisk utvikling. Vi ser kanskje bare konturene av hva som vil være mulig å få til på hjelpemiddelområdet og innenfor assistanse for funksjonshemmede i tiden som kommer. Men jeg er ikke kjent med at det er begrensninger i dette i dag. Nå har jeg bedt direktoratet om å foreta en kartlegging ut fra de påstandene som framkommer i representantforslaget, nettopp for å se om det er behov for å gjøre endringer. Jeg skal være den første til å komme tilbake til Stortinget dersom det er behov for å gjøre endringer. Jeg tror vi alle sammen er enige om at å legge til rette for og bidra til at personer med nedsatt funksjonsevne – det være seg barn eller voksne – får økt adgang til å delta i samfunnet. Det er vi opptatt av alle sammen.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-06-01:
Ja, det er mye som Stortinget etter hvert vil bli invitert til å diskutere framover nå. Den gjennomgangen som jeg nå har bedt direktoratet om å gjøre, er noe som i hvert fall kan danne grunnlag for å se på om det er behov for å gjøre noen endringer på det området. I tillegg har vi nå fått innstillingen fra Hjelpemiddelutvalget. Den har vært ute på høring, høringsfristen har akkurat gått ut, og jeg har ikke fått anledning til å sette meg inn i alle høringsinnspillene ennå. Men også det utvalget foreslår en rekke endringer i hjelpemiddelpolitikken. Det er klart at når vi nå skal gjennomgå de høringsinnspillene, har vi som utgangspunkt at vi skal legge fram en egen sak for Stortinget. Da vil Stortinget få anledning til å diskutere dette området i en større bredde.
Arve Kambe (Høyre), 2017-06-01:
Jeg synes denne debatten viser – nok en gang – hvor håpløst gammeldags Arbeiderpartiets arbeidslivspolitikk er. De kommer til å komme diltende etter om noen år, men det er ganske bemerkelsesverdig – når vi er i en situasjon hvor svært mange deltar i den teknologiske utviklingen på jobben på en slik måte at man faktisk ikke trenger å være på kontoret fra 8 til 16, slik som man var i gamle dager og i Martin Kolbergs storhetstid. Nå er arbeidslivet helt annerledes, og dette vil det bli mye mer av framover. Det betyr at man ikke er nødt til å sitte på et kontor for å jobbe, man kan gjøre det hjemmefra, man kan gjøre det fra hytta, man kan gjøre det på reise, man kan gjøre det på en privatreise, man kan gjøre det når som helst, i veldig mange jobber, og det er det dette forslaget handler om. Og for å svare litt på Kirsti Bergstøs spørsmål til statsråden, og den manglende logikken fra de rød-grønne: Det er altså ok å jobbe fra 21 til 23, og lenger, hvis man har det i en tariffavtale. Hovedproblemet er jo at takket være de rød-grønnes politikk de siste årene går organisasjonsgraden i norsk arbeidsliv ned. Det betyr at over halvparten av ansatte i Norge ikke får ta del i de mulighetene som de som har tariffavtale, får, og dermed er det et problem for relativt mange arbeidstakere, som vi nå gjør en forenkling for. Dette er familievennlig, det gjør at folk kan gå på jobb, hente unger tidligere i barnehagen og på SFO – eller for dem som ikke har SFO, og småbarn slutter gjerne halv to på skolen, da kan foreldrene hente dem – man kan være mer sammen med ungene når de er våkne, og så ta pc-en opp igjen når ungene har lagt seg. Det er god familiepolitikk, det er god arbeidslivspolitikk. Jeg skjønner at Arbeiderpartiet er imot det, for de er ikke vant til det, de er vant til at er man på jobb, skal det være på et kontor, og man skal gå derfra når arbeidet er ferdig. Arbeidslivet har forandret seg, derfor er det viktig, synes jeg, at det er Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre som nok engang bidrar til å modernisere arbeidsmiljøloven. Det gjør den mer fleksibel for dem som trenger det, og har man ikke behov, gjør man slik man pleier. Loven fanger dette opp ved at initiativet skal komme fra den enkelte ansatte. Når det gjelder lønn, ulempe, overtid, nattillegg og kveldstillegg, bør representanten Kolberg være klar over at det ikke er en sak for Stortinget, det er en sak for partene i arbeidslivet i årlige forhandlinger.
Arve Kambe (Høyre), 2017-06-01:
Maken til useriøst innlegg er det lenge siden jeg har hørt fra Stortingets talerstol, og derfor var det en fordel at det var relativt kort og innholdsløst. Hvis vi ser på høringsuttalelsene om proposisjonen fra deler av fagbevegelsen, sier Akademikerne, som kanskje er den fagforeningen som har flest medlemmer i målgruppen for lovforslaget, at de støtter forslaget om «større fleksibilitet», slik de selv formulerer seg. De har både ønske om og behov for fleksibilitet og «særlig i balansegangen mellom familieliv og arbeid». Det sier landets fjerde største fagorganisasjon. Landets største uavhengige fagorganisasjon, NITO, «ser behovet for fleksibilitet på dette området og støtter forslaget». De forutsetter, noe representanten Aasrud åpenbart ikke har fått med seg, at det kun skal skje på arbeidstakers initiativ. Det er også ringet inn i merknadene og i lovforslaget. Derfor betyr det ganske mye. Vi har en arbeidsmiljølov som på en måte prøver å utvikle seg i takt med arbeidslivet, hvor man samtidig tar vare på det viktigste vi har med arbeidsmiljøloven, nemlig at man skal ta vare på de ansatte, som skal ha det godt og bra og trygt på norske arbeidsplasser. Det har nordmenn i dag. Man har en god betaling i dag. Man klarer på en måte å ha et godt arbeidsliv. Og sammen med partene i arbeidslivet har regjeringen fått solide flertall en rekke ganger for å gå etter dem som er useriøse. Vi ser at arbeidsmiljølovens regel om fast ansettelse som hovedregel er sterkt gjeldende. Jeg må si at denne måten Arbeiderpartiet hele tiden bremser utviklingen i arbeidslivet på, vil en ikke være tjent med. Det ser ut som man har dobbelt standard for Arbeiderpartiets egne folk kontra andre folk. Her på Stortinget har man møtefrie dager. Man slipper å møte på jobb av og til. Da tar Martin Kolberg og Rigmor Aasrud og reiser hjem og jobber hjemmefra, når som helst, også på kveldstid, uten tariffavtale. Den fleksibiliteten som Arbeiderpartiet gir seg selv, ønsker de ikke at andre skal få, på vanlige arbeidsplasser. Det er typisk Arbeiderpartiet. Det ser vi også når partileder Jonas Gahr Støre drar og besøker arbeidsplasser på leting etter feil, og så har han de største feilene i sin egen regi, på sine egne byggeplasser. Ja, vi har en statsministerkandidat som ikke vil besøke gründere fordi han er redd for at de sover på jobben. Jeg tror vi trenger en statsminister og en regjering som har framtidstro på det norske arbeidslivet.
Arve Kambe (Høyre), 2017-06-01:
Jeg synes Arbeiderpartiets oppførsel fra talerstolen i dag er nesten pinlig, flåsete. Og når representanten Kolberg klarer å prestere å si at jeg er imot fagforeninger eller ikke viser respekt for fagforeningene, er det nesten trist å høre på – at vi har parlamentarikere som synker til det nivået. Vi har i regjering Høyre, som er et parti med sterke tradisjoner for trepartssamarbeid. Jeg hadde senest i går frokostmøte med ca. 50 tillitsvalgte i YS – det skulle representanten Kolberg ha prøvd, det har han sikkert aldri vært på – nettopp fordi vi har flere fagforeninger i Norge enn LO, og godt er det. Alle trenger et godt arbeidsliv. Vi er positive til fagforeningene, vi er positive til et organisert arbeidsliv. Derfor har vi gitt større fordeler til dem som er medlem i fagforeninger, og derfor har vi opprettholdt skattefradraget for fagforeningskontingenten. Jeg synes Martin Kolberg burde ha voktet seg for denne ordbruken, som er totalt feil.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-06-01:
Representanten Arve Kambe viser nok en gang at han har et noe begrenset kjennskap til det norske arbeidslivet. Hvis man ikke forstår at det er en ubalanse mellom arbeidstakere og arbeidsgivere, har man skjønt lite av det norske arbeidslivet. Jeg må si at jeg er overrasket over at representanten Kambe nok en gang herser med det han opplever som en fagbevegelse som står opp for sine. Vi hørte det i saken om flerbruksfartøyer i denne salen for en uke siden, og nå respekteres ikke de standpunktene som en stor del av den norske fagbevegelsen har tatt i den saken. Men det er kanskje ikke rart. Representanten Kambe viser jo at han ikke står på arbeidstakernes side i noen saker som dreier seg om arbeidsmiljøloven.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-06-01:
Jeg skal være kort. Først vil jeg si tusen takk til saksordføreren for en ryddig og god gjennomgang av saken og for måten saken har blitt håndtert på i komiteen. Det burde være et eksempel til etterfølgelse for flere. Arbeiderpartiet støtter intensjonene i det forslaget som er lagt fram her, og kommer ikke til å fremme andre forslag. Vi deler de betenkninger som har framkommet i saksordførerens innlegg her, og synes at de er fornuftige. Så vil jeg bare si at det er mange krevende avveininger som må gjøres knyttet til saker som også kommer framover. Jeg hadde et spørsmål i spørretimen som ble besvart av justisministeren for ikke lang tid siden, som dreier seg om lovendringer som skal brukes til å bekjempe arbeidslivskriminalitet, som også kan grense inn mot denne saken. Det er viktig at regjeringen kommer tilbake, slik at informasjonsdelingen mellom kontrolletatene også kan komme til Stortinget, slik at vi får gjort de nødvendige avveininger i andre typer saker som berører noe av det tilgrensende feltet her. Men vi fremmer altså ingen andre forslag og støtter innstillingen.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-06-01:
Jeg kan også slutte meg til takken til Kjenseth, som tar opp en viktig sak for mange. Hjelpemidler er helt grunnleggende for at funksjonshemmede skal kunne fungere i hverdagen, leve selvstendige liv, delta sosialt og bidra i lokale samfunn. Alternativet til hjelpemidler er at mange vil ha behov for mer praktisk hjelp eller bli mer isolert. I dag har vi hjelpemiddelsentraler med solid fagkunnskap som samarbeider godt med kommunene. Arbeiderpartiet mener denne organiseringen må fortsette. Vi vet at fysisk aktivitet er viktig både for funksjonsfriske og for funksjonshemmede. Det var bakgrunnen for at Stoltenberg-regjeringen utvidet ordningen med aktivitetshjelpemidler til å gjelde personer over 26 år. Skal brukerne av sånt utstyr ha gode tilbud, må tilbudet være både nært nok og godt nok. Den teknologiske utviklingen på området er stor. Men det er trolig også behov for å utvikle mer utstyr i tiden som kommer. Da trenger vi et sentralt ledd som kan bidra til utviklingen. I forslaget foreslås det et prøveprosjekt for poliklinisk tilpasning av aktivitetshjelpemidler på avstand. Det er for oss noe vanskelig å få tak i kjernen i dette forslaget, men la meg si følgende: Vi er for at penger brukes mest mulig effektivt, og at dersom dagens ordning betyr overforbruk av institusjoner, noe forslaget kan antyde, støtter vi at det legges til rette for mer bruk av pengene lokalt. Vi deler også oppfatningen om at fysioterapeuter og hjelpemiddelsentraler må samarbeide tettere, sånn at hjelpemidlene kan tilpasses den enkelte bruker. Men ifølge svaret fra statsråden er det ingenting som hindrer at dette skjer i dag. Da ligger kanskje bekymringen i at voksne som bruker aktivitetshjelpemidler, ikke er en gruppe som er prioritert i statsrådens oppdragsbrev til Arbeids- og velferdsdirektoratet når det gjelder hjelpemidler. Vi ser fram til statsrådens kartlegging i saken, og jeg regner med at statsråden kan komme tilbake med den kartleggingen i Prop. 1 S, med resultater, sånn at vi da eventuelt kan se om det er behov for å sette inn andre tiltak.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-06-01:
Som jeg sa i mitt innlegg, er vi veldig for at vi bruker pengene på best mulig måte. Som representanten Rotevatn sier, er det kanskje mulig å få til mer fjerndiagnostikk, altså oppfølging via iPad-er, telelinjer osv. Kan statsråden si noe om hvorvidt det er noe som er til hinder for å gjøre det i dag, med dagens system, for det vil jo for mange være en fornuftig måte å bruke penger på, og jeg vil også tro at det kan gi en bedre oppfølging. Men er det noe i dagens regelverk som hindrer at man kan få til en oppfølging via teknologi i dagens system?
Stefan Heggelund (Høyre), 2017-06-01:
Nå er valgkampen i gang. Det har man egentlig merket på Arbeiderpartiet i fire år. Det er langt mellom innleggene som ikke bare er polemikk, hvor det er reell substans, og hvor man diskuterer det som regjeringen faktisk gjennomfører. Det er bare polemikk – ikke noe mer! Representanten Kolberg snakker om respekt for Arbeidstilsynet. Ja, er det én regjering som respekterer Arbeidstilsynet, så er det denne. Det er derfor vi har styrket Arbeidstilsynet. Er det én regjering som er opptatt av å bekjempe useriøse aktører og arbeidslivskriminalitet i Norge, så er det denne. Det er derfor vi i samarbeid med partene i arbeidslivet har utarbeidet en strategi mot arbeidslivskriminalitet, med kraftfulle tiltak for å motvirke de useriøse aktørene. Vi har lenge blitt advart av Arbeiderpartiet – Holen Bjørdal, Kolberg, Aasrud, Andersen & co. – om denne regjeringens politikk på arbeidslivsfeltet. Ta f.eks. endringene av arbeidsmiljøloven som vi gjorde: Vi blir altså anklaget for ikke å ha respekt for fagforeningene, når det var dette stortingsflertallet som ga mer tillit og mer makt til lokale tillitsvalgte på arbeidsplassene. Allikevel får de seg til å si at vi ikke har respekt for fagforeningene. Det er helt meningsløst. Før 2013 hørte vi hjertesukk fra andre fagforeninger enn LO, som mente at det ikke var et reelt trepartssamarbeid i Norge under den rød-grønne regjeringen. Det ble uttalt av bl.a. en tidligere YS-leder, for han mente at YS ikke ble lyttet til av de rød-grønne. Og vi hører jo harseleringen fra Arbeiderpartiets representanter over de fagforeningene som støtter det forslaget vi i dag diskuterer. Det er bare harselas – over fagforeninger som støtter dette forslaget. Men dette er hva et reelt trepartssamarbeid innebærer. Så ville det være interessant å spørre representantene fra Arbeiderpartiet om følgende: Hvor er raseringen av det norske arbeidslivet som skjedde med endringene i arbeidsmiljøloven vi gjennomførte? Og ikke minst: Hvor er de konkrete stedene i Arbeiderpartiets vedtatte program hvor man kan lese at de skal reversere alt vi gjorde av endringer i arbeidsmiljøloven? De er ikke der. Det er bare polemikk.
Bengt Morten Wenstøb (Høyre), 2017-06-01:
Fysisk aktivitet er viktig for å opprettholde god helse. Det tror jeg vi alle kan være enige i. Samtidig har noen større utfordringer og behov for tilrettelegging av aktiviteter enn andre for å kunne delta. Dette kan skje gjennom tilpasning av aktivitetshjelpemidler. Det foreliggende representantforslaget fra stortingsrepresentant Ketil Kjenseth om poliklinisk tilpasning av aktivitetshjelpemidler for barn er viktig fordi aktivitetshjelpemidler kan være et svært nødvendig bidrag til at både barn og voksne med funksjonsnedsettelser kan være i aktivitet og gjennom deltakelse oppnå økt selvstendighet og livskvalitet. Som flere har referert til, var det i et brev av 25. april 2017 at statsråden redegjorde for hvordan ordningene i dag fungerer. I representantforslaget sies det at mange brukere får tildelt aktivitetshjelpemidler som er uegnet og mangelfullt tilpasset. Dette er alvorlig hvis påstanden stemmer. Det vil bety at brukerne ikke får ta del i fysisk aktivitet og dermed går glipp av helsemessige og sosiale gevinster ved slik aktivitet. Statsråden viser imidlertid i sitt brev til at hun ikke er kjent med at det foreligger undersøkelser eller forskning som støtter dette. Samtidig signaliseres det en vilje til at Arbeids- og velferdsdirektoratet bør undersøke problemstillingen nærmere. Det understrekes også at det på det nåværende tidspunkt ikke er grunnlag for å iverksette endringer i ordningen. Basert på statsrådens svar kan ikke Høyre støtte forslaget fra mindretallet. Jeg vil samtidig understreke at det er viktig å ha en kontinuerlig vurdering av hvordan aktivitetshjelpemidlene brukes, for at flest mulig skal ha et rikere liv og mulighet til deltakelse i fysiske aktiviteter. Ser man på framtiden, vet man at det er store teknologiske muligheter som gjør at man kan leve fullverdige liv. Man må også legge betydelig vekt på barnets beste og nettopp hva barn selv opplever som gode hjelpemidler.
Børge Brende (Høyre), 2017-06-01:
Med representantens tillatelse kunne jeg tenke meg å snu på det og fokusere vel så mye på de breddegradene som representanten representerer, hvor man faktisk ser at havretten respekteres. Vi har i de store havområdene hvor Norge har et ansvar, som er seks–syv ganger større enn våre landområder, i samarbeidet i Arktis, sett en etterlevelse av havretten – også av nasjoner som ikke formelt sett har ratifisert Havrettskonvensjonen. Det er viktig. Dette er kjørereglene for samkvem mellom land, og vi oppfordrer alle nasjoner til å forholde seg til havets grunnlov. Det vil kunne være konkrete konflikter mellom ulike land, og det har vi ingen tradisjon for å gå inn i hvis vi ikke selv er part i saken.
Børge Brende (Høyre), 2017-06-01:
Takk for et viktig spørsmål. Jeg tror vi alle kan ytterligere informere om både havretten generelt, det som går på utviklingsmål knyttet til havretten, og det som gjelder den delen av Norge som heter Svalbard. Vi har Fastlands-Norge, og så har vi Svalbard. Der gjelder Svalbardtraktaten, og den gir like rettigheter i og på Svalbard. Men vi har også en kontinentalsokkel i Norge, og det er i dette grensesnittet ut til 12 nautiske mil og utenfor 12 nautiske mil vi er avhengig av å øke forståelsen knyttet til den problemstillingen, bl.a. i Europaparlamentet.
Børge Brende (Høyre), 2017-06-01:
Vi har nylig hatt et møte i Arktisk råd, hvor utenriksministrene i rådets faste medlemmer møttes. Det er ingen tvil om at det som også er grunnlaget for samarbeidet i Arktisk råd, er havretten. Det legges også til grunn av det finske formannskapet i deres arbeid videre. Jeg har kanskje oppfattet at det er noe ulike holdninger til dette med verneområder. Vi har gjennom hundreårig bruk av våre områder i nord vist at det er mulig å kombinere vern og bruk. Ta Barentshavet, som er et av verdens reneste og rikeste hav: Der fiskes det, det drives skipsfart, og det er olje- og gassutnytting, men det gjøres på en bærekraftig måte. Svære verneområder som det ikke skal være aktivitet i, er ikke aktuelt for et land hvor 10 pst. av befolkningen bor nord for polarsirkelen. Der må man ha noe å leve av også.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2017-06-01:
Litt om det utenriksministeren sa. Utenriksministeren brukte litt tid på havretten – altså havets grunnlov. Mitt spørsmål er: I hvor stor grad bekymrer det utenriksministeren og regjeringen at havets grunnlov blir utfordret av flere land i Sør- og Øst-Kina-havet, slik jeg i hvert fall har oppfattet konflikten?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2017-06-01:
Jeg ønsket i grunnen bare å følge opp kollega Simensen på havretten. Det er riktig som utenriksministeren sier, at vi har et havområde som er seks – for ikke å si sju – ganger større enn vårt landterritorium, og det er veldig viktig at det er regulert nettopp av havretten. Vi er også et NATO-land i nord, og det er riktig at havet for oss også er sikkerhetspolitisk viktig, som representanten Tybring-Gjedde understreket. Jeg synes vi ser tendenser til, og jeg føler av og til – og ikke nødvendigvis bare i Sør-Kina-havet – at en del land i Europa ikke har like god kjennskap til hva havretten ved lov faktisk betyr for oss, hva den regulerer. Blant annet har vi sett tendenser til at Europaparlamentet og andre faktisk har antydet at man vil ha en traktat for både Svalbard og andre steder. Jeg lurer på om utenriksministeren vil si litt om hvilke utfordringer som ligger der?
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2017-06-01:
I tillegg til det som utenriksministeren nå nevnte, har det også vært en diskusjon i Europaparlamentet om bl.a. en traktat for Arktis. Det er viktig sett fra et norsk synspunkt, synes jeg, at vi som norske politikere er veldig klare og presise på at for oss er det havretten som gjelder, og den skal ikke utfordres. Så jeg vil spørre i hvilken utstrekning utenriksministeren også får presisert det når han møter sine kolleger.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Jeg vil på vegne av stortingsrepresentantene Arne Nævra, Gina Knutson Barstad, Åsmund Aukrust, Ruth Grung, Per Espen Stoknes og meg selv sette fram et forslag om vern av Øystesevassdraget.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Mandag denne uken kom nyheten om at det er funnet mikroplast i blåskjell langs hele norskekysten. Funnet viser at forurensningen vi mennesker etterlater oss, spres over store avstander. Den 17. april 2015 ga regjeringen tillatelse til å bruke Førdefjorden som avfallsplass for gruveindustrien, en tillatelse Venstre var imot, og som partiet senest i forbindelse med statsbudsjettet har prøvd å stoppe gjennom en deponiavgift. Gruveselskapet Nordic Mining har foreløpig ikke fått noen driftskonsesjon fra Næringsdepartementet. Jeg vil spørre representanten Elvestuen om han kan bekrefte at Venstre vil bruke de kommende regjeringsforhandlingene til å stoppe forsøket på å bruke våre fjorder som avfallsplass for gruveindustrien.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Jeg skulle nok, i motsetning til Fremskrittspartiets representant, ønske at det var litt mer usikkerhet om Arbeiderpartiets petroleumspolitikk enn det det faktisk er. Dagens petroleumsskatteregime gjør at staten tar den største økonomiske risikoen ved utbyggingene på norsk sokkel. Det viser også et svar som olje- og energiministeren ga til energi- og miljøkomiteen datert 4. desember 2017. Om kort tid vil utbyggingen av Johan Castberg-feltet komme til Stortinget. Miljødirektoratet har kritisert Statoils økonomiske utredninger av dette feltet for at de ikke tar hensyn til at vi lever i en verden som skal innfri sine klimamål, og at fossil energi dermed kommer til å bli mindre verdt i framtiden. Spørsmålet mitt er: Vil Arbeiderpartiet bli med SV og presse regjeringen til å legge fram skikkelige økonomiske utredninger av Johan Castberg-utbyggingen før saken behandles i Stortinget?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
På det siste spørsmålet er svaret enkelt og greit nei. Det vil i så fall bli langt dyrere. Selv hørte jeg det første foredraget om CO 2 -fangst og -lagring allerede som ung Natur og Ungdom-aktivist i 1989, av Erik Lindeberg ved SINTEFs energiforskning i Trondheim, og har siden den gang vært overbevist om at dette er ett av mange svært viktige tiltak som man må gjennomføre for å få store kutt i utslippene. Sjelden har vel en regjering fått så sterk kritikk, fra en samlet miljøbevegelse og en samlet industri, for et kutt som gjør at det vil være vanskeligere for Norge å ivareta den lederposisjonen vi skal ha som nasjon når det gjelder å satse på CO 2 -fangst og lagring.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Det gjør overhodet ikke vondt å ta ansvar for den klimarisikoen man løper ved storstilt utbygging av oljefelt i Barentshavet. Det burde derimot bekymre representanten Heggelund at olje- og energiministeren i den sittende regjeringen er mer opptatt av økonomien til et italiensk oljeselskap enn av det norske fellesskapets verdier, noe som nettopp har vært noe av vårt hovedpoeng å få fram i løpet av denne høsten, å vise at vi tar en stor økonomisk risiko ved de store utbyggingene. SV var også imot denne utbyggingen internt i den regjeringen som Heggelund viser til – som jeg ikke var en del av – men vant ikke det slaget. Det vi ser nå, er at vi er nødt til å lære av de erfaringene vi har fra Goliat-feltet, og være svært forsiktige videre framover.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Det er ingen tvil om at de fattigste i verden trenger mer energi og trenger mer ren energi, men hvis representanten Meininger Saudland tror at kraften fra Øystesevassdraget vil gå til de fattigste av de fattige i verden, tar han nok grundig feil. Heldigvis har hans partikollega Terje Søviknes, olje- og energiministeren, også avslått de to kraftutbyggingene som er i Øystesevassdraget. Det som derimot er bekymringsfullt, og som regjeringen har vært ansvarlig for de siste årene, er de store kuttene i satsingen på fornybar energi i utviklingsland. Der er det gjennomført betydelige kutt som gjør at Norge yter mindre hjelp til de fattigste, som trenger tilgang på ren energi, enn det vi burde ha gjort.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Vi er nødt til å få en fortgang i utskifting av personbilparken sånn at vi har som mål at ni av ti nye personbiler innen utløpet av denne stortingsperioden er nullutslippsbiler. Vi er nødt til å få en satsing på elektrifisering av skipstrafikken langs kysten. I så måte er det anbudet regjeringen har sendt ut for Kystruten, svært dårlig. Det gjør ikke bruk av de mulighetene man har i dag innenfor elektrifisering av kysttrafikken. Vi er nødt til å få gjort tiltak i industrien, noe som handler om rask utfasing av bruk av svart kull, og over til bruk av mer miljøvennlig biokull eller andre metoder for å redusere utslippene. Vi har levert forslag om 42 utslippskutt, som sammen med våre alternative statsbudsjetter vil gi de utslippskuttene vi trenger for å nå klimaforliket.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Da jeg var leder i Naturvernforbundet, sa jeg en gang at Kristelig Folkeparti og tidligere statsminister Kjell Magne Bondevik skrev seg inn i norsk miljøhistorie med gullskrift da partiet gikk av på gasskraftsaken den 9. mars 2000. Derfor er jeg også glad for at Kristelig Folkeparti og SV står sammen om noen viktige oljeforslag i det statsbudsjettet som vi nå behandler. Men jeg har lyst til å utfordre Kristelig Folkeparti på det løse forslaget som vi har fremmet i dag, om å sette en grense for når regjeringen alene skal kunne avgjøre oljeutbyggingen uten å måtte gå til Stortinget. Grensen er i dag på 20 mrd. kr – den har økt, først fra 5 mrd. kr til 10 mrd. kr og så til 20 mrd. kr. Vi ønsker å sette den til 7 mrd. kr, slik at vi kan få flere av disse diskusjonene i Stortinget.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Jeg vil først gi honnør til statsråden og de Høyre-representantene som har vært her oppe i dag og forsvart at vi skal ha ulv i dette landet – takk for det. Så til spørsmålet: Statsminister Erna Solberg var i går på klimamøtet til den franske presidenten i Paris. Jeg er glad statsministeren takket ja til den franske presidentens invitasjon til å være med på å utforme retningslinjer for hvordan de aller største pengefondene skal ta hensyn til klima når de investerer. Da er spørsmålet: Betyr det at regjeringen nå vil åpne for investeringer i unotert infrastruktur, dvs. vindmøller, solparker og annen infrastruktur som ikke er registrert på børs, for fornybar energi? For de fleste fornybarprosjekter er i selskaper som ikke er aksjeselskaper, og som oljefondet per i dag ikke har mandat til å investere i.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Jeg vil inn på petroleumsskatteregimet. I statsrådens lønnsomhetsberegning for Goliat-feltet, sendt til energi- og miljøkomiteen, viser regnestykkene at nåverdi før og etter skatt ikke er det samme. Det betyr at skattesystemet ikke er nøytralt. Skattesystemet er slik at noe som er ulønnsomt for staten, kan være lønnsomt for utbyggerne. Er statsråden enig i denne analysen?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Det jeg spurte om, var om statsråden er enig i analysen av at skattesystemet ikke er nøytralt. Er han enig i at skattesystemet ikke er nøytralt?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Verdien av olje, kull og gass har falt de siste årene. Norges økonomi vil bli stadig mer sårbar om vi fortsatt skal lene oss så tungt på olje- og gassindustrien. Som nevnt tidligere i debatten får Stortinget om ikke lang tid spørsmålet om utbyggingen av Johan Castberg-feltet til behandling. De økonomiske virkningene er altfor dårlig utredet. Hva skjer med lønnsomheten i dette feltet i en verden som skal nå sine klimamål og frigjøre seg fra fossil energi? I dag er det regjeringen som alene behandler alle utbygginger som koster mindre enn 20 mrd. kr. Det er uansvarlig, i alle fall når vi har en olje- og energiminister som har som slagord at nå må vi kjøre på litt i oljepolitikken. Derfor har SV i dag fremmet forslag om å senke grensen, for å sikre at langt flere av olje- og gassprosjektene som foreslås, kommer til behandling i Stortinget. Da kan vi ha en skikkelig debatt om dem i lys av klimatrusselen, og vi kan sikre at de er godt nok utredet før man bestemmer seg for om man skal kjøre på litt eller ikke.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Jeg skjønner at det har vært vanskelig å få støtte for at man skal ha en skikkelig klimarisikovurdering av Johan Castberg-feltet. Representanten Tina Bru sa tidligere i dag at Miljødirektoratet ikke hadde kompetanse til å vurdere de videre samfunnsmessige sidene av Johan Castberg-feltet. Vel, da regner jeg med at Høyre og regjeringen også ser bort fra Miljødirektoratets bredere samfunnsmessige vurdering av sjødeponiet i Førdefjorden og i Repparfjorden.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
Jeg vil på vegne av undertegnede legge fram et representantforslag om å avvikle leie av fengselsplasser i utlandet og ikke i framtiden leie fengselsplasser i utlandet.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-13:
På vegne av stortingsrepresentantene Petter Eide, Bjørnar Moxnes og meg selv vil jeg sette fram forslag om ikke inntil videre å benytte Dublin-avtalen for å returnere asylsøkere til Hellas.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-12-13:
Eg skal på vegner av stortingsrepresentantane Geir Adelsten Iversen, Per Olaf Lundteigen og meg sjølv setja fram forslag om å leggja ned dagens Beslutningsforum for nye metodar og å sikra openheit om legemiddelprisar i Noreg.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2017-12-13:
Budsjettbehandlingen til kontroll- og konstitusjonskomiteen er kanskje ikke den mest omfattende, og innstillingen er enda mindre omfattende i år enn den var i fjor, da kontroll- og konstitusjonskomiteen la fram forslag om bevilgninger til kongehuset og Stortingets eget budsjett. Det vi i år legger fram innstilling om, gjelder Stortingets ombudsmann for forvaltningen, Stortingets kontrollutvalg for etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjeneste og Riksrevisjonen. De som har gått grundig inn i de budsjettene, kan kanskje ha stusset over at det har vært noen prosentvise økninger på noen av budsjettene. Komiteen har gått inn og sett på det og funnet at det omsøkte bevilgningsbehovet er godt dokumentet. Det er derfor en glede på vegne av komiteen å kunne legge fram en enstemmig innstilling for rammeområde 14.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-13:
Når det gjelder 2020-målene, som vi må forsterke, tror jeg vi ligger helt i ytterkanten av det man klarer å gjøre, dvs. at vi opprettholder de fordelene som ligger i nullutslippskjøretøy. Vi må få på plass et distribusjonsnett både med fyllestasjoner og med hurtigladere – vi må få opp CO 2 -fond, men det er vanskeligere å gjøre dette raskere enn det vi gjør. Det er helt avgjørende med biodrivstoffsatsingen, for det er der man på kort sikt kan få ned utslippene innenfor transportsektoren. Da er det avgjørende at vi får opp avansert biodrivstoff, at vi forsterker nullutslippene. Problemet er den palmeoljediskusjonen som er her, denne fasen må gjøres så kort som mulig. Det som i stor grad avgjør om utslippene nasjonalt går opp eller ned, er aktiviteten innenfor petroleumssektoren. Da er det vedtak som er gjort langt tidligere, som får betydning nå. Det er viktig at vi skal elektrifisere Johan Sverdrup, men der vil det vi gjør på borgerlig side med å satse 15 mill. kr på lavere utslipp innenfor petroleumssektoren, også være avgjørende i årene framover.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-13:
Etter at man hadde kollapsen på Mongstad for noen år siden, som jo var et feilorganisert prosjekt – det må forrige regjering ta et ansvar for – har vi fått i gang en god organisering av CCS-prosjektene i regi av Gassnova, med de tre prosjektene som vi har, et på Klemetsrud og to på Grenland, der man ser på frakt og lagring. Det er viktig at dette videreføres. I samtalene og forhandlingene vi har hatt, er vi tilfreds med at det verbalvedtaket vi har, viderefører det vi trenger å ha for at prosjektene skal gå videre – sammen med de midlene som på grunn av et mindreforbruk i år overføres til neste år. Jeg er trygg på at her videreføres prosjektene fram til Stortinget får sin sak til våren, da vi må ha en grundig diskusjon om hvordan det skal gå videre. Men det er ikke tvil fra Venstres side om at CCS er helt avgjørende for å nå de internasjonale klimamålene, og Norge må fortsatt ligge i front.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-13:
Jeg kommer ikke til å si noe som helst om de kommende regjeringsforhandlingene. Men det er ikke noen tvil om at Venstre er – og har vært – imot at man skal bruke Førdefjorden som deponi for gruveavfall. Det er flere virkemidler. Én ting er tillatelsene som gis, men noe annet er å ha en avgift på avgangsmasser, noe jeg mener at vi trenger å gå inn på. Jeg tror også det er viktig for Norge at vi ser bredere på regelverket omkring gruvedrift, og at vi trenger å stille strengere krav med tanke på tilbakefylling av avgangsmasser. Derigjennom kan vi også se på det som går på å tillate deponier til havs, som vi er et av de ytterst få land som fortsatt tillater, og vel det eneste som tillater det på så grunt vann som vi gjør i Norge. Så det er ingen tvil – dette vil vi fortsette med. Vi kommer også til å fortsette kampen mot mikroplast, som var innledningen på spørsmålet, selv om jeg ikke er sikker på om det har noe direkte å gjøre med avfallsdumping og gruveindustrien.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-13:
Etablering av et CO 2 -fond for næringstransporten var et av vedtakene ved budsjettforliket i fjor, så det skal det være i gang et arbeid med. Det kan sikkert statsråden svare bedre på enn meg, men jeg tror at det pågår et arbeid inn mot næringen for å se på innretningen av et slikt fond. Vår tenkning har hele tiden vært at et fond må handle om at man skal ta teknologisprangene, enten det er hydrogen og brenselceller eller elektrifisering av den tyngste transporten. Det er den ene siden. Den andre er å se om det er mulig å hjelpe de mindre aktørene til å ha større ambisjoner og kunne gjennomføre en endring raskere enn det de gjør i dag. Men når det gjelder innretningen, skjønner jeg at det kan ta litt tid, og at man må ha en diskusjon med næringen for å se på akkurat hvordan man gjør dette, og hvilken dimensjon og størrelse det skal ha.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-13:
I Venstre og SV deler vi nok ambisjonene om at vi må ha raske utslippskutt, og vi må ha utslippskutt som er dramatiske – ikke bare for å nå Parisavtalen, vi skal strekke oss mot ikke bare 2 grader, men 1,5 grad. CCS og alle de store prosjektene og store endringene må gjennomføres. Men representanten Haltbrekken tok også opp klimaforliket og målsettingen mot 2020 i sitt innlegg. Det er jo langt vanskeligere å finne tiltakene som gir en effekt på så kort sikt. Vi har elbil-fordelene, vi har innblanding av biodrivstoff – det går opp til 10 pst. nå til neste år – men også med dilemmaene det innebærer. Mitt spørsmål til SV blir egentlig: Hvilke andre tiltak er det de ser for seg kan sikre utslippskuttene på kort sikt som går ut over det som allerede nå gjøres?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-13:
Mitt spørsmål går på marin forsøpling. Nå har vi økt bevilgningene til å bekjempe marin forsøpling hvert år i de siste fem budsjettene. Vi økte også med 50 mill. kr i år. En stor del av disse bevilgningene går til strandrydding. Det er mange frivillige som stiller opp over hele landet og rydder på strendene. Det er nærmest sånn at det egentlig ikke er mer å bevilge til akkurat det tiltaket. Vi trenger å ha flere tiltak som kan gi en større effekt, både for å begrense at plast havner i havet, og også bakover i verdikjeden. Da blir mitt spørsmål: Hvordan ser statsråden for seg at vi kan få større effekt ut av de midlene vi nå bevilger, og også av framtidige bevilgninger?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-13:
Jeg er glad for enigheten med de andre borgerlige partiene og for så vidt også for det som statsråden sier, at man kan få mulige demonstrasjonsområder avsatt for flytende havvindmøller. Det blir interessant å se hvordan det vil utvikle seg. Men samtidig ser vi i Norge at vår klimapolitikk har et tydelig skille mellom hva som er vår forpliktelse innenfor kvotepliktig sektor, og hva som ikke er innenfor kvotepliktig sektor. Dette forsterker seg når vi knytter oss opp mot EU. De største utslippene vi har, er allikevel offshore. Man har Statfjordfeltet, Osebergfeltet og Ekofiskfeltet. Det er interessant også fordi man trenger å utvikle en teknologi, utvikle nye næringer og se på mulighetene for å knytte flytende havvind opp mot produksjonen i olje- og gassvirksomheten, både for å få ned utslippene – som vi uansett trenger å ha ned – og samtidig få en teknologiutvikling. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan ser han på muligheten til å gå videre og være en pådriver for nettopp å sette i gang prosesser for å få et samarbeid om flytende havvind og reduksjon av utslipp?
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-13:
Det var bl.a. representanten Aasland som gjorde at jeg tok ordet igjen. Han snakket om tapte år den siste stortingsperioden. Fra Venstres side i hvert fall har den siste stortingsperioden først og fremst vært fire år med gjennomslag, særlig innenfor klimaområdet, enten det er det store gjennomslaget i Nasjonal transportplan, med den kollektiv- og jernbanesatsingen som er der, energimeldingen, der vi fikk satt mål om at bare nullutslippskjøretøy skal selges fra 2025, eller det er ytterligere målsettinger på klimasiden, både i Nasjonal transportplan og i klimameldingen. Vi har fått på plass en klimalov som regulerer arbeidet mellom storting og regjering i framtiden med en helt annen systematikk. Er det noe vi har hatt behov for i klimaarbeidet i Norge, er det mer systematikk i den jobben vi skal gjøre framover. Og det er enighet om at vi skal ha tiltakene og reduksjonene sammen med EU. I tillegg er det budsjettenighetene, som jo hvert år har lagt til nye tiltak – å opprettholde nullutslippssatsing, ha innfasing av biodrivstoff, ha 30 pst. vekting innenfor offentlige innkjøp. På område etter område kommer det nye vedtak. Den posisjonen Norge har innenfor CCS-satsingen, må drives videre. Den neste store diskusjonen i Stortinget blir når dette kommer til Stortinget i løpet av året. Jeg er trygg på at satsingen videreføres fram til da. Det er der beslutningen må tas om hva som er de neste stegene. Havvind må også konkretiseres framover, enten det er med demonstrasjonsanlegg – som vi nå vil ha en beslutning om, som gjør at vi kommer videre – eller det er mulighetene inn mot olje- og gassektoren. Jeg vil også si noe om de andre sidene i klima- og miljøbudsjettet. Én ting er marin forsøpling, det nevnte vi. Der må vi komme videre. Dette må konkretiseres mye mer, mer enn bare at det er opprydding langsmed strendene. Her må det jobbes bakover og systematisk i årene framover. Så har jeg lyst til å nevne klassisk naturvern. Det var vel representanten Aukrust som presenterte kutt i budsjettene fra regjeringens side. Sannheten er at det er femte året på rad at et budsjett som vedtas i Stortinget, er en styrking av det klassiske naturvernet. Og da er det på alle områdene, enten det er vann, skogsatsing, vern av skog, truede arter eller de andre områdene innenfor dette feltet. Helt til slutt vil jeg legge vekt på at mye av klimaarbeidet er internasjonalt og nasjonalt, men det er også å motivere lokalt. Å opprettholde støtten til kommunene på 150 mill. kr er viktig og må ses i sammenheng med alle tiltakene som er delegert i løpet av de siste fire årene for å gi større handlingsrom lokalt.
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-12-13:
Jeg skal være rask. Først et par kommentarer. Venstres standpunkt til CCS er trukket fram. Da vi la fram vårt alternativ, la vi stor vekt på CCS-satsingen og har også gjort det i forhandlingene. Det som er forskjellen, er saken vi også behandler nå, om endringer i statsbudsjettet for 2017, hvor det ligger et mindreforbruk på 110–170 mill. kr. Med det verbalvedtaket vi har i budsjettet, mener vi det er tilstrekkelig til å holde i gang disse til vi får en sak til Stortinget. Til villaks og villaks i Hardanger: Jeg vil minne om at i inneværende år, med budsjettforliket fra i fjor, har vi ivaretatt det genmaterialet som er innsamlet i Hardanger, og vi stiller oss også bak at dette må opprettholdes og holdes ved like nå i år. Man må så ha en diskusjon om hvordan dette skal gjøres, helt til slutt.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2017-12-13:
Regjeringen har hatt støtte fra Venstre i fire år nå, og med det tette samarbeidet og den støtten Venstre gir, ser det ut til at det blir slik i fire nye år. Da er vi i 2021. I utgangspunktet bør vi da ha innfridd en tredjedel av målene i Parisavtalen. Vil vi være der i 2021? Og hvordan vil Venstre kvittere ut de målene med statsrådene Solvik-Olsen og Søviknes på lag?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2017-12-13:
Representanten Myhrvold var inne på det grønne – både slips og skog, ja mange ting. Det det kan være interessant å spørre om, er om representanten tror at slipset en dag kan komme fra skognæringen. Hvordan kan man se på økt verdiskaping i skogverdikjeden, og hvordan kan man bidra til økt verdiskaping og nye arbeidsplasser i dette grønne skiftet?