Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-11-27:
Mange bruker med rette denne finansdebatten til å snakke om å sikre arbeidsplasser og stimulere til nye, men i for stor grad snakker vi kun om krisepakker, hvor nye bevilgninger skal komme støttende til, istedenfor samtidig å se på rammebetingelser der endringer i lovverk og regler og konkurransedyktigheten i forhold til utlandet kan være vel så viktig for å stimulere industrien og økonomien vår. Jeg har vært på mange industribesøk de siste ukene. Det er to ting som går igjen hos industribedriftene vi snakker med. Det er behovet for et industrikraftregime, og det er behovet for en CO2-kvotelov som er konkurransedyktig i forhold til EU. På begge områder registrerer industrien at Regjeringen beveger seg i feil retning. Man strammer til der andre land løser opp. Der EU nå går i retning av å bevilge 100 pst. gratis kvoter til industrien, jobber Regjeringen for å bevilge null. Det gir en ekstraregning til industrien som blir en byrde de ikke kan leve med. Den økonomiske risikoen øker i Norge, mens den reduseres i våre konkurrentland. Bedriftene blir i beste fall sittende på gjerdet, mens de har planlagt investeringer. Kanskje sitter de der til 2013, når CO2-kvoteregimet blir avklart, kanskje detter de ned på feil side. Det må vi ikke ta sjansen på. Fremskrittspartiet bruker derfor denne budsjettinnstillingen til å utvikle Norge som energistormakt. Det er viktig verdiskaping vi snakker om, og det sikrer arbeidsplasser i nedgangstider. En sterk olje- og energisektor vil skape grobunn for teknologiutvikling, høy verdiskaping og god levestandard. Dette bør komme landets innbyggere og næringsliv til gode gjennom sikker tilgang til energi til en fornuftig pris. Fremskrittspartiet vil derfor legge til rette for å foredle mer av våre energiressurser i Norge. Derfor er det viktig å få etablert et industrikraftregime etter fransk modell, som gir industrien mulighet til å investere i kraftproduksjon og ta ut kraft til selvkost. Dette sikrer arbeidsplasser, og det sikrer nye investeringer i Norge. Eksempel på det motsatte, når Regjeringen får styre, fikk vi på Karmøy i går, dessverre. I dette budsjettet legger Fremskrittspartiet vekt på å stimulere til økt kraftproduksjon. Norge er en energinasjon. Vi har stort uutnyttet potensial, vi har en kapitalsterk bransje med mange prosjekter, men lite realiseres. Selskaper investerer i utlandet framfor i Norge, ja til og med statens eget selskap Statkraft investerer fortrinnsvis i utlandet i dag. Det viser at dårlige rammevilkår i Norge fører kapitalen ut av landet. Gode rammevilkår kan snu denne investeringsstrømmen. Derfor er det behov for en helhetlig energimelding som gir bransjen troen tilbake på norsk energipolitikk, og den politikken som ble skissert i statsbudsjettet for fornybar energi, er for dårlig. Der foreslår Fremskrittspartiet mange alternativer. Men ser en på kraftsituasjonen i Midt-Norge, illustrerer den at energipolitikken har spilt fallitt i landet. Derfor foreslår også Fremskrittspartiet at det bør iverksettes konkrete tiltak i den regionen for å rette opp kraftbalansen. Det må vurderes en negativ anbudsordning for å gi ekstra stimulans til kraftutbygging i Midt-Norge, og vi håper på støtte til forslaget i dag. Fremskrittspartiet vil også ha en sterk satsing på fornybar energi. Vi vil åpne for større miljøtilpassede vannkraftprosjekter. I tillegg vil vi forenkle konsesjonsprosessen for små kraftprosjekter og overføre en del av de søknadene til lokale myndigheter, slik at køen i dag kan reduseres. Det er ikke holdbart med fem–åtte års saksbehandlingstid for et småkraftverk. Sammen med innføring av et teknologinøytralt grønt sertifikat-system for fornybar energi kan en rekke lønnsomme, gode prosjekter realiseres og være med og bidra til å få økonomien i gang. Vi vil også utvikle ny energiteknologi over et bredt spekter, og det er viktig å legge til rette for at den teknologiutviklingen kan skje i Norge, framfor at den nå flagges ut til våre naboland. Vi vil satse på styrking av energieffektivisering. Vi har foreslått å etablere et lavenergiutvalg som kan kartlegge potensialet for mer effektiv energibruk, og håper på støtte for det når det voteres over i Stortinget den 2. desember. Vi legger også opp til at vi skal ta i bruk gassressursene våre, slik at industrien, gassbasert industri, kan våge å satse igjen i Norge. Staten må ha et overordnet myndighetsansvar for infrastruktur for gass, tilsvarende det staten har for strøm, og deriblant må staten ta et større ansvar for realisering av gassrør til Grenland. Det er oppsiktsvekkende at det eneste denne regjeringen har fått til i forhold til gassrør til Grenland, er å utsette prosjektet med opptil flere år. Vi vil ha en robust og offensiv petroleumspolitikk. Oljeindustrien er sannsynligvis det som gjør at Norge ikke får den dype nedturen som mange andre land får, og da må vi stimulere den bransjen til å ha tro på Norge og komme med nye prosjekter selv i nedgangstider, framfor at de nå stadig kikker på andre steder. Når norske regjeringspolitikere sier at de vil stoppe rekruttering til petroleumsindustrien, er det et helt feil signal i en tid der petroleumsindustriens kapital er viktig for økonomien i Norge.