Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2013-06-17:
I dag starter G8-møtet i Belfast. En av sakene som står på dagsordenen, er skatt og den diskusjonen som vi nå ser internasjonalt, som dreier seg om å beskytte skattegrunnlaget og prøve å unngå at skatteoverføringer skjer mellom høy- og lavskatteland. I tillegg er også spørsmålet om opplysninger i skattesaker satt på dagsordenen, ikke minst gjennom det arbeidet som OECD har gjort. Stortinget blir i dag også invitert til å fatte vedtak om en skatteavtale med USA, den såkalte FATCA-avtalen, som dreier seg om automatisk utveksling av informasjon mellom amerikanske og norske skattemyndigheter. Dette er en type avtale som sannsynligvis også i framtiden vil danne en mal for det vi vil se på det internasjonale skatteområdet. Så dette er viktige områder. Derfor ligger det også et viktig forslag på bordet i det som Stortinget i dag diskuterer – ikke bare spørsmålet om skatteavtalen mellom USA og Norge, men også den skattevekslingen som skjer ved at en vil foreslå innstramminger i fradragsmulighetene for bl.a. flernasjonale selskaper når det gjelder å føre inntekter dit det er lave skattesatser og utgifter dit det er høye skattesatser. Ut fra dette foreslår regjeringen at en fra 1. januar 2014 skal redusere selskapsskattesatsen med 1 prosentpoeng. Dette skal da bl.a. – og i all hovedsak – dekkes gjennom denne skattevekslingen mellom å stramme inn på fradragsmuligheter og å utvide skattegrunnlaget. Dette er en måte å tenke skatt på som er godt i tråd med grunnleggende prinsipper i norsk skattedebatt. Så vil Scheel-utvalget jobbe videre med problemstillingen fram til høsten 2014. La meg si noen ord om oljeskatten, i tillegg til det som saksordføreren var inne på. Jeg er enig i at stabilitet og forutsigbarhet er viktig for selskap som gjør store investeringer. Derfor har også hovedtrekkene i oljeskattesystemet ligget fast siden skattereformen i 1992. Likevel har en gjennomført justeringer over tid – bl.a. har skattesystemet på sokkelen gradvis utviklet seg til et system basert på nettoinntekt. Det er også viktig å legge merke til at i motsetning til i mange andre land, har ikke Norge skjerpet vilkårene i oljeskatten den siste tiårsperioden når vi har hatt en sterkt stigende oljepris. Samtidig er det slik at argumentet om stabilitet ikke er et argument mot å gjøre justeringer eller endringer. Det viktigste er at eventuelle endringer er forutsigbare ut fra et overordnet prinsipp, som vi har vært tydelige på, og dette overordnede prinsippet dreier seg om at grunnrenten i stor del skal tilfalle den som eier ressursen, nemlig det norske folket. Det er også slik at svakheten i oljeskattesystemet har vært diskutert ved ulike anledninger, bl.a. ved oppfølgingen av oljeskatteutvalget fra 2001, og ved oppfølgingen av den såkalte KonKraft-rapporten i revidert nasjonalbudsjett i 2004. Så selskapene kan ikke ha det du kan kalle en «berettiget forventning» om at skjevheter i et skattesystem skal bestå. For øvrig er det slik at det å foreta enkelte justeringer i oljeskattesystemet, nok ikke er det som først og fremst rokker ved den grunnleggende stabiliteten i oljeselskapene – de store svingningene i oljeprisen viser jo at dette er en sektor som er vant til å forholde seg til store og uforutsigbare endringer. Men som sagt: De endringene vi nå gjør i oljeskattesystemet, er etter mitt syn justeringer og rokker ikke ved den grunnleggende stabiliteten i dette systemet. La meg til slutt bare si to ord om Dokument 8-110 S, om kompensasjonsordningen. Den ordningen er jo der i dag for at kommuners valg av om en skal drive egenproduksjon eller sette ut produksjon, ikke skal bli påvirket av merverdisystemet. Dette er ingen støtteordning, men en ordning som dekkes inn gjennom inntektssystemet for kommunene. For øvrig vil jeg vise til at Husbanken har ganske omfattende støtteordninger for tilpasning av egen bolig.