Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 2000-03-02:
Fremskrittspartiet er meget opptatt av å sikre at Norge både på kort og lengre sikt har velkvalifiserte lærerkrefter til å ivareta undervisningen av barn og ungdom. Vi er dypt bekymret for den utvikling man har sett, med synkende søkning til yrket og en stadig negativ fokusering rundt skolen i samfunnsdebatten. Det synes å være på det rene at tiden er moden for dyptgripende og fundamentale forandringer med hensyn til både organisering, innhold, lønns- og personalpolitikk og fysisk arbeidsmiljø i skolen. Imidlertid er disse dyptgripende forandringer fraværende når det gjelder flertallets merknader og forslag. Man velger isteden som strutsen å stikke hodet i sanden og flikke på det systemet man har, uten å ta konsekvensen av de negative utviklingstrekk. Fremskrittspartiets syn er at det viktigste man kan gjøre for skolen, er å få endret finansieringssystemet. Vi ønsker en skole finansiert over en statlig stykkpris eller et skolesjekksystem, hvor skolene i et fritt marked kan konkurrere om elevene. Dette ville åpenbart ført til en generell kvalitetsheving i hele skolesektoren. Vi konstaterer imidlertid at grunnskolen og den videregående skole i dag finansieres over kommunale og fylkeskommunale budsjetter, og at prioriteringen av skolen derfor i hovedsak er opp til lokalpolitikerne. Hvis disse velger å bruke penger på kommunale kulturtiltak, på kulturhus, på å bygge nye rådhus eller på andre kommunale prestisjeprosjekter, vil det nødvendigvis bli mindre penger til skolen. Lokalpolitikerne har derfor et sentralt ansvar når det gjelder prioritering av skolen. Fremskrittspartiet ser skolen og lærernes virke som et av de viktigste, kanskje det viktigste, yrket i samfunnet. Ved å arbeide med barn og ungdom påvirker lærerne direkte samfunnsutviklingen og vår fremtid. Vi må derfor stille spesielt strenge krav både til dem som skal ta denne utdanningen, og til disses virke i skolen. Fremskrittspartiet har derfor i denne innstillingen tatt til orde for en strengere evaluering av virksomheten i skolen og en kraftig liberalisering av oppsigelsesvernet for dem som viser at de ikke mestrer å jobbe i skolen. Dette burde være en selvfølge, og det er innført i mange andre land, men ikke i Norge, på grunn av stortingsflertallet, bestående av Arbeiderpartiet, SV og sentrumspartiene. Mye av debatten rundt lærerrekrutteringsmeldingen har handlet om lønn. Etter Fremskrittspartiets mening er det generelle lønnsnivå og lønnsnivået i forhold til andre yrkesgrupper forhold som partene i arbeidslivet bør ta seg av. Imidlertid vil vi ta til orde for en dyptgripende reformering av lønnssystemet i skolen. Vi mener det må legges til rette for et lønnssystem som motiverer dyktige personer til å søke læreryrket og til å bli i dette yrket. En undersøkelse som jeg viste til tidligere i dag, utført av Markeds- og Mediainstituttet, MMI, viser at et flertall av dagens ungdom er negative til å gå inn i yrker der individuell prestasjon og kapasitet ikke premieres. Man må derfor få et fleksibelt lønnssystem som belønner ekstra innsats og ekstra kunnskap. Dette kan bl.a. skje ved ordninger som gir mer fleksibilitet, og ved lokale lønnsfastsettelser. I tillegg til lønnspolitikken må vi selvfølgelig fokusere på arbeidsmiljøet til lærerne. Det må satses på oppfølging av nyutdannede og på etter- og videreutdanning, særlig innen IKT. Men skolen som arbeidsplass handler ikke bare om fysisk arbeidsmiljø og lønn. Det handler også om skolens innhold. Fremskrittspartiet tror at en fri og fleksibel skole med positiv konkurranse vil øke skolens attraktivitet som arbeidsplass. I tillegg må det gjøres nødvendige korrigeringer så vi sikrer ro og orden i skolen og gjeninnfører det lærerne ser ut til å ha mistet i form av autoritet. Det må være klart at skolen skal være et sted hvor barn og unge skal lære. Dette var noen av de mer generelle vurderinger fra Fremskrittspartiet når det gjelder den problematikken vi i dag drøfter. Jeg vil bruke resten av mitt innlegg på å fokusere på noen andre enkelttemaer i denne innstillingen. Som det vil fremgå av innstillingen, står Fremskrittspartiet og Høyre sammen om både merknader og forslag når det gjelder å høyne inntakskravene til allmennlærerutdanningen. Vi vet jo at lærerens kompetanse har en betydning for undervisningskvaliteten. Fremskrittspartiet er også opptatt av at en større andel lærere skal kunne ta utdanning i utlandet. Dette særlig i forhold til fag som matematikk, IKT, fysikk og fremmedspråk. Det er også en spesiell fordel med utdanning i utlandet, nemlig at man tilegner seg kunnskap om det enkelte lands språk og kultur. Jeg vil her vise til de merknader og forslag vi har om dette i innstillingen. En problematikk som oppstår på grunn av det likelønnssystem som i dag hersker i skolen, er at lærernes lønnsutbytte i forhold til de kostnader man har til livsopphold, husvære osv., er sterkt forskjellig geografisk sett. I noen fylker, særlig i distriktene, er lærerlønnen kanskje tilnærmet akseptabel som følge av lave bokostnader, mens i pressområder med høye boligpriser er lønnen svært lite tilfredsstillende. Dette er også en problematikk som vil kunne løses med mer fleksible lønnssystemer og lokale forhandlinger. Vi har også et forslag i denne sammenheng når det gjelder større geografisk differensiering av lærerlønningene. Nå er det jo ikke bare en stortingsmelding om lærerrekruttering som står på dagsordenen i dagens debatt. Det er også en rekke Dokument nr. 8-forslag om beslektede tema. Noen korte kommentarer til disse: Når det gjelder Innst. S. nr. 119, om likeverdige skoletilbud, vil min partikollega Ursula Evje ta for seg dette i sitt innlegg, men jeg vil spesielt fremheve vårt forslag om et uavhengig skoletilsyn i denne saken. Når det gjelder Innst. S. nr. 118, om forbedring av studiefinansiering for pedagogisk tilleggsutdannelse, vil vi understreke det faglige nivå som lærere med hovedfag representerer. Det er svært viktig å sikre at disse ser skolen som en attraktiv arbeidsplass. Imidlertid er vi usikre på om det forslag som Høyre tar opp i denne sammenheng, er veien å gå. Vi har mer tro på et generelt regelverk. Når det gjelder Innst. S. nr. 115, om tiltak for å styrke grunnskolens ungdomstrinn, er vår vurdering at det forslaget som fremmes i denne sammenheng, er fornuftig, og vi har derfor tilsluttet oss Høyres forslag i denne sammenheng. Jeg vil ta opp de forslag som Fremskrittspartiet har i innstillingene.