Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-06-21:
La meg begynne med å takke samarbeidspartiene Venstre og Kristelig Folkeparti for konstruktivt samarbeid. Vi kom til enighet i god tid også denne gangen, og vi har kommet til gode løsninger på flere felles mål. I dag behandler Stortinget sin siste sak i denne sesjonen. Det kan være en tid for å se tilbake på hva denne perioden har vært preget av. For tre år siden ble norsk økonomi truffet av det mest alvorlige fallet i olje- og gassprisene på 30 år. Vår oljetunge økonomi på Sør- og Vestlandet ble hardt rammet. Mange mistet jobben, både i petroleumsnæringen og i andre bransjer. Det har vært noen krevende år for mange familier. Det å ha en jobb å gå til er viktig for den enkelte. Trygge arbeidsplasser jevner ut forskjeller, gir valgfrihet og større muligheter for alle – det er viktig for både verdiskaping og velferd. Regjeringen har tatt utfordringene på arbeidsmarkedet på høyeste alvor. Vi har satt inn målrettede tiltak for å skape aktivitet og jobber i de regionene og bransjene som er hardest rammet av lavere oljepris. Nå er veksten i økonomien på vei opp, og arbeidsledigheten er på vei ned. Flere kommer i jobb. Det er svært gledelig, og det er et tegn på at regjeringens politikk virker. Bedringen vi nå ser i norsk økonomi, er understøttet av en kraftfull økonomisk politikk. Svakere krone hjelper eksportbedriftene, mens lav rente og ekspansiv finanspolitikk trekker opp innenlandsk etterspørsel etter varer og tjenester. Tiltakspakken som vi vedtok i fjor høst, støtter opp om sysselsetting i de områder og bransjer som er hardest rammet av lavere oljepris. I revidert budsjett trapper vi opp innsatsen mot arbeidsledighet ytterligere. Vi øker tilbudet av arbeidsmarkedstiltak med 500 plasser, styrker oppfølgingen av langtidsledige og øker oppfølgingsressursene til arbeidssøkere under 30 år. Det er også til hjelp at oljeprisen har tatt seg opp fra bunnivåene i fjor vinter. Stor innsats i oljeselskapene for å kutte kostnader og drive mer effektivt har også gitt resultater. Mange prosjekter på norsk sokkel er blitt billigere, og utsiktene for oljeinvesteringene er blitt bedre. Norsk økonomi er likevel fortsatt påvirket av fallet i oljeprisen fra sommeren 2014. Den økonomiske veksten har så langt vært moderat, og sysselsettingen har over tid ikke holdt tritt med befolkningsveksten. Siden årsskiftet har det vært tegn til ny oppgang i sysselsettingen. Likevel vil det ta tid før sysselsettingen tar seg opp som andel av befolkningen, fordi befolkningen også vokser. I tillegg gjør aldring av befolkningen det mer krevende å holde sysselsettingsandelen høy. Det samme gjelder økt innvandring fra fattige land. Revidert budsjett er først og fremst en oppdatering av budsjettet i tråd med ny informasjon. Veksten i norsk økonomi ventes i år å ta seg opp omtrent som lagt til grunn i fjor høst, og ledigheten er lavere. Det økonomiske opplegget vi la i nasjonalbudsjettet for 2017, treffer godt. I løpet av de siste månedene har både IMF og OECD sluttet seg til at finanspolitikken er godt tilpasset den økonomiske situasjonen. Ifølge disse organisasjonene ville veksten i Norge vært lavere hvis regjeringen ikke hadde ført en ekspansiv politikk. Regjeringen bruker finanspolitikken aktivt for å motvirke ledighet. Samtidig kan vi ikke tråkke for hardt på gasspedalen – det kan komme i veien for at renten og kronekursen får gjort sin del av jobben. Mindre drahjelp fra oljevirksomheten kan ikke møtes med kortsiktige tiltak alene, eller en storstilt utbygging av offentlig sektor. Tapte arbeidsplasser i oljeindustrien kan ikke erstattes av arbeidsplasser i det offentlige. I årene fremover vil norsk næringsliv trenge flere ben å stå på. Vi vet av erfaring at store omstillinger i økonomien er krevende. Svak kronekurs er en velkommen drahjelp, men det er også viktig hvordan vi bruker pengene i budsjettet. Skal vi lykkes med å skape nye jobber og få til langsiktig vekst, må vi prioritere tiltak som kan øke vekstevnen i økonomien. Det har denne regjeringen gjort i alle de budsjettene vi har lagt frem. I budsjettet for 2017 forsterker regjeringen satsingen på innovasjon, kunnskap og infrastruktur. Det reduserer næringslivets transportkostnader, styrker nyskapingen og hever kompetansen i befolkningen. Samtidig fortsetter vi gjennomføringen av skattereformen i tråd med skatteforliket. De siste års endringer i skattesystemet fremmer investeringer i norsk næringsliv og legger grunnlaget for økt sysselsetting. I revidert budsjett styrker vi innsatsen ytterligere og innfører en skatteincentivordning for langsiktige investeringer i oppstartselskap. Det gjør nyetableringer mer lønnsomt. Jeg må jo si at jeg hørte representanten Serigstad Valen i debatten tidligere i dag. På den ene siden har han vært kritisk til at for mange putter kapitalen sin – overskuddet sitt – inn i næringseiendom. Men da han skulle svare på hvorfor han var imot denne incentivordningen for langsiktige investeringer i oppstartsselskap, var det nærmest et problem at mennesker med overskudd og kapital putter pengene sine inn i bedrifter som kanskje kan komme til å være levedyktige og skape nye arbeidsplasser og skatteinntekter til samfunnet. Jeg klarer ikke å henge med i SVs resonnement. Vi vil også legge til rette for økt privat sparing til pensjon. Vi vil innføre en ny ordning for skattefavorisert individuell sparing til pensjon, med lik skattesats ved innskudd og uttak. Ordningen erstatter den gjeldende IPS-ordningen, og vi skal sende et forslag på høring i løpet av kort tid. Regjeringen styrker også i dette budsjettet pensjonistenes økonomi. I revidert budsjett gir vi en skattelettelse til pensjonistene. I enigheten med Kristelig Folkeparti og Venstre vil også gifte og samboende minstepensjonister få et løft. Fra før har enslige minstepensjonister fått økt sin pensjon med 4 000 kr to ganger. De siste 4 000 kr trer i kraft 1. september i år. Også på enkelte andre områder har vi sett det nødvendig å foreta justeringer i forbindelse med revisjonen av budsjettet. Blant annet forbedrer vi forholdene for enslige, mindreårige i mottak gjennom raskere bosetting. Vi legger om engangsavgiften for kjøp av nye motorsykler i miljøvennlig retning. Endringen betyr at engangsavgiften vil gjøre det lønnsomt å velge motorsykler med lave CO2-utslipp. For de fleste lette motorsykler betyr endringen at engangsavgiften faller bort. Jeg er glad for enigheten vi har oppnådd med samarbeidspartiene om revidert budsjett for inneværende år. Vi er enige om et budsjett som er godt tilpasset de utfordringene norsk økonomi, norske bedrifter og vanlige folk nå møter. Regjeringen har staket ut en kurs som svarer på de utfordringene som norsk økonomi har på både kort og lang sikt. Vi har gjennomført tiltak som letter omstillingen i økonomien, og som bidrar til vekst og nye arbeidsplasser. I revidert budsjett holder vi fast ved denne kursen. La meg helt avslutningsvis få benytte denne anledningen, siden det er Stortingets siste dag, til å takke finanskomiteen for et godt og konstruktivt samarbeid. Vi har hatt mange viktige debatter.Veldig mange av sakene vi har behandlet, har vi vært enige om, men det har også vært mange debatter hvor skillelinjene i norsk politikk har kommet klart og tydelig frem. Men først og fremst vil jeg takke komiteen for at samarbeidet har vært konstruktivt, og for at vi har hatt gode debatter.