Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2012-02-09:
Jeg synes det har vært mange interessante innlegg i denne debatten, men jeg må si at jeg ikke kjente meg helt igjen i siste innlegg. For jeg vil understreke veldig sterkt at fritt sykehusvalg er en viktig pasientrettighet. Riksrevisjonens undersøkelser viser jo også at 70 pst. av dem som benyttet seg av ordningen med fritt sykehusvalg, ventet kortere tid enn pasienter som fikk samme type behandling ved lokalsykehuset som de hørte til. Og de som brukte ordningen, fortrengte heller ikke tilsvarende pasienter ved det sykehuset de valgte som behandlingssted. Dette betyr jo da bare at ressursene brukes bedre. På den bakgrunn mener Riksrevisjonen at ordningen med fritt sykehusvalg bidrar til å jevne ut ventetidene mellom sykehus. De mener også at det er potensial for å redusere ventetidene dersom flere pasienter bruker ordningen med fritt sykehusvalg, noe også mange har vært inne på. Riksrevisjonen påpeker at mer aktiv informasjon til pasientene vil kunne bidra til å forene målene om økt medbestemmelse og lik tilgang til helsetjenester. Regjeringen er opptatt av å redusere ventetidene til spesialisthelsetjenesten. I oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene for 2012 er dette et mål. Økt bruk av ordningen med fritt sykehusvalg er ett av flere virkemidler som kan bidra til å korte ned ventetidene. Informasjonstjenesten Fritt sykehusvalg ble etablert i 2003. Tjenesten består av en gratis telefontjeneste og nettstedet frittsykehusvalg.no. Ved å ringe eller gå inn på nettet kan pasientene få informasjon om forventet ventetid for over 100 behandlingstyper og enkelte kvalitetsmål. Informasjonstjenesten er i stadig utvikling, og nye opplysninger skal legges ut. Blant annet arbeider Helsedirektoratet med et prosjekt der de sammenligner forventet ventetid med reell ventetid. Målet er å legge ut reelle ventetider på frittsykehusvalg.no. Flere nye kvalitetsindikatorer er publisert i 2011. Dette arbeidet skal fortsette. Vi skal styrke og videreutvikle metoder for å måle kvalitet til ulike formål, bl.a. kvalitetsmål som kan brukes som grunnlag for å velge sykehus. Kunnskap og åpenhet om kvalitet vil være et sentralt tema i stortingsmeldingen om kvalitet og pasientsikkerhet, som jeg skal legge frem senere i år. Riksrevisjonen fant at det er likhetstrekk i bakgrunn, utdanning, inntekt og tilknytning til arbeidslivet blant dem som bruker fritt sykehusvalg. Tilsvarende er det også likhetstrekk blant dem ikke benytter seg av ordningen. Komiteen mener at disse funnene understreker behovet for å sette inn tiltak i helsetjenesten, slik at pasientene får bedre informasjon om ordningen. Jeg er enig i at god informasjon er en viktig forutsetning for at alle skal kunne bruke ordningen – ikke bare de ressurssterke som vet hvordan de skal finne frem. Som saksordføreren var inne på, er det ulike grupper av brukere som benytter telefontjenesten og nettstedet. Noen brukere foretrekker telefontjenesten og noen foretrekker nettstedet, og derfor må vi opprettholde begge tilbudene. Men det er viktig å være klar over at lik tilgang til informasjon ikke nødvendigvis fører til større likhet i bruk av ordningen. Dataene fra Riksrevisjonen viser jo også at et flertall av pasientene ble behandlet ved sitt lokale sykehus. Det var tre grunner som pekte seg ut: at ventetiden var akseptabel, at sykehuset lå i nærheten av venner og familie, og at pasienten hadde gode erfaringer med sykehuset fra før. Det viktigste er å sørge for at informasjonen når ut til alle, så alle får muligheten til å velge hvor de skal behandles. Så må det være opp til den enkelte pasient om de velger lokalsykehuset eller et annet sykehus. Mange i debatten har vektlagt fastlegenes ansvar i denne sammenheng. Fastlegen er en sentral rådgiver når pasienten skal velge sykehus. Det har departementet vært tydelig på i rundskriv og brev. I utkast til fastlegeforskrift, som er på høring til 22. mars, har vi foreslått at fastlegen skal ha plikt til å informere pasienten om ordningen med fritt sykehusvalg og hvor han kan få ytterligere informasjon. Det understrekes i høringsnotatet at det ikke forventes at fastlegen skal bistå pasienten med å velge et konkret sykehus. Vi har sendt informasjonsmateriell om ordningen til alle fastlegekontor og oppfordret legene om å dele dette ut til pasientene. Jeg har nylig hatt foretaksmøter med de regionale helseforetakene. I disse møtene viste jeg til Riksrevisjonens undersøkelse av ordningen med rett til fritt sykehusvalg. Jeg stilte krav om at de regionale helseforetakene setter inn tiltak som sikrer at alle får informasjon og veiledning om ordningen. Jeg påpekte at slik informasjon bør gis samtidig med at pasienten får vite når de har time i spesialisthelsetjenesten. På den måten får pasienten helt fra starten et grunnlag for å vurdere om det kan være hensiktsmessig å benytte ordningen med fritt sykehusvalg. Dette kravet kommer i tillegg til tidligere krav om at sykehusene må bruke malene for svarbrev som Helsedirektoratet har laget. I disse malene er det lagt inn egne punkt om hva slags informasjon helseforetakene har plikt til å gi, og et av punktene er nettopp informasjon om ordningen med fritt sykehusvalg. Komiteens flertall fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti og Venstre ønsker at sykehuset publiserer hvor lang ventetid kreftpasienter må regne med. De vil også publisere ventetid til privat røntgen og andre private tilbydere som har avtale med et regionalt helseforetak. Et menneske som får en kreftdiagnose, er en prioritert pasient. Vi har satt som mål at 80 pst. av disse pasientene skal få behandling innen 20 virkedager. Dette målet følger vi opp gjennom krav i oppdragsdokumentet, og ved å dokumentere hvor mange som faktisk får behandling innen 20 virkedager. Vi startet med å måle dette for tre krefttyper i 2011. Etter mitt syn er det ikke hensiktsmessig å publisere forventet ventetid for kreftpasienter. Grunnen er at ordningen med fritt sykehusvalg viser maksimal forventet ventetid for de lavest prioriterte pasientene. En kreftpasient er en prioritert pasient. Vi følger med på hvor mange kreftpasienter som faktisk får behandling innen 20 dager, og dette er mer nyttig informasjon for en kreftpasient enn forventet ventetid. Alle disse resultatene blir offentliggjort. Når det gjelder ventetiden til private røntgeninstitutt, har jeg bedt de regionale helseforetakene om å legge til rette for at offentlige politiklinikker og private røntgeninstitutt kan rapportere ventetider til Norsk pasientregister. De regionale helseforetakene skal også sørge for at private røntgeninstitutt som vil ha avtale, må publisere forventet ventetid for pasienter som ikke har rett til nødvendig helsehjelp etter prioriteringsforskriften. Avslutningsvis vil jeg peke på at Helsedirektoratet har gjennomført flere informasjonskampanjer, senest i 2010, om ordningen med fritt sykehusvalg og om informasjonstjenesten for fritt sykehusvalg.