Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-12-12:
Integreringsforliket ble inngått for ganske nøyaktig ett år siden. Alle partier på Stortinget inngikk dette forliket, med unntak av SV og Miljøpartiet De Grønne, men også disse partiene har vært enig i de fleste tiltakene. I forliket var det enighet om å se på introduksjonsloven og særskilt vurdere: «Å gi kommunene fleksibilitet til å utprøve modeller med incentiver som kan bidra til at flere avlegger og består norskprøve, herunder gjennomgå tilskuddsordning til norskopplæring, trekk i ytelser med fravær og legge til rette for mer internettbasert opplæring.» Kristelig Folkeparti står fast på forliket, og vi står fast på dette punktet i forliket. Kristelig Folkeparti støtter også regjeringens begrunnelse for lovendringsforslaget, som er å legge til rette for utvikling gjennom å gi kommuner mulighet til å prøve ut nye pedagogiske og organisatoriske løsninger. Lokal frihet til å utforme opplegg for kvalifisering innenfor introduksjonsprogrammet er viktig. Integreringsarbeidet skjer i kommunene. Kommunene er nærmest, og de har best grunnlag for å vite hva som er treffsikre og tilpassede integreringstiltak for de flyktningene som skal bosettes der. I dag finnes det allerede anledning til å gi trekk i ytelsene dersom man ikke møter opp. Det er bra. Men regjeringens forslag går lenger og åpner for at man skal kunne holde tilbake ytelser etter introduksjonsloven i kombinasjon med incentiver til å oppnå et visst nivå på avsluttende norskprøve. Dette er etter Kristelig Folkepartis syn ikke hensiktsmessig. Å holde tilbake stønad til livsopphold er naturligvis et kraftig incentiv – presterer en ikke, kuttes det lille en har til mat og klær. Kristelig Folkeparti mener det er en uheldig måte å motivere på. Jeg har 39 år i skoleverket, og jeg vil si at denne måten å drive pedagogikk på har jeg ikke tro på. Det kommer ikke til å fungere. Det er jo også uaktuelt å legge opp til samme ordning på andre områder, f.eks. å kutte stipend til studenter fordi de ikke produserer nok vekttall. Videre kan forslaget få uheldige konsekvenser for deltakere med liten eller ingen skolebakgrunn som har en lengre vei for å lære norsk. Dessuten vil ordningen kunne få noen merkelige følgevirkninger: Fratrekk i introduksjonsstønaden kan utløse rett til økonomisk sosialhjelp og vil derfor kunne føre til økte utgifter for kommunene og kostnader til administrasjon. Det er vanskelig å se for seg en situasjon der en kommune ønsker å innføre en forsøksordning som går ut på å redusere de økonomiske ytelsene i en fase av opplæringen, hvis konsekvensen er at den samme kommunen må kompensere for inntektsbortfallet gjennom økt sosialhjelp. Jeg vil også peke på at IMDi og flertallet av høringsinstansene mener forslaget er lite egnet. IMDi stiller bl.a. spørsmål ved om den foreslåtte lovforankringen er tilstrekkelig etter det såkalte legalitetsprinsippet, som krever at inngrep i grunnleggende rettigheter og plikter er forankret i lov. Legalitetsprinsippet er et grunnleggende rettssikkerhetsprinsipp som regjeringen bør ha forsikret seg om at man holder seg innenfor. Kristelig Folkeparti vil derfor stemme for det alternative lovendringsforslaget som åpner for pedagogiske og organisatoriske forsøk, men Kristelig Folkeparti ønsker ikke å åpne for å redusere stønaden for deltakere i introduksjonsprogrammet. Et annet spørsmål er: Hvilke kriterier er det som skal oppfylles, og hvilke kriterier kvalifiserer til trekk? Dette må utvikles, slik at det kan praktiseres likt i kommunene, eller skal det kunne praktiseres ulikt i kommunene, slik at det blir uforutsigbart og dermed urettferdig? Det kan jeg ikke se at er tilstrekkelig belyst. Så kan jeg heller ikke unnlate å peke på at når vi har inngått et bredt integreringsforlik, ligger det i ordet at det skal være integrering, og et av de første forslagene regjeringen kommer med, ser ut til å virke i motsatt retning.