Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2014-05-06:
Jeg vil takke interpellanten for å ta opp denne svært viktige saken. Dette er også blant de alvorligste sakene jeg har hatt på mitt bord siden jeg ble minister. Jeg mener derfor det er helt på sin plass at vi også diskuterer dette i Stortinget. Mitt utgangspunkt er at all høsting av marine ressurser skal være bærekraftig. Dette er ressurser som tilhører fellesskapet. Det påligger dem som har rett til å utnytte disse ressursene, et særlig ansvar for å forholde seg til det regelverket som gjelder. Feilført kvantum betyr feil i kvoteregnskap og feil i kvotefastsettelse. Dette går ut over de lovlydige i næringen, ikke minst ved svekket omdømme både nasjonalt og internasjonalt. Det er konkurransevridende om noen ikke følger spillereglene. De får en uberettiget fordel i forhold til sine kollegaer, og det påvirker prisene negativt dersom det er snakk om større kvanta. Derfor vil jeg sterkt understreke at det først og fremst er den enkelte og næringen selv som har ansvaret for at regelverket overholdes. Det handler om holdninger hos både fiskerne og kjøperne. Interpellanten viser til en undersøkelse gjort av Nofima om holdninger til regelbrudd i fiskerinæringen. Nofima sier at metodiske utfordringer gjør at resultatene må tolkes varsomt. De skal derfor følge dette opp med en ny undersøkelse. Når det er sagt, er jeg skuffet over at de finner såpass stor aksept for at det «jukses». Hvis jukset innebærer at norsk fiskerilovgivning brytes, er det ikke bare «fusk og fanteri». Det er kriminelle handlinger vi skal omtale som kriminalitet og behandle som kriminalitet. Det er derfor bra at Nofima, faktisk også på oppdrag fra næringen selv, gjør slike undersøkelser og prøver å få bedre tall på omfanget. Myndighetene har vært helt klare på at dette er interessant, og at det er viktig å være åpne når det gjelder de resultatene man finner i disse undersøkelsene. Nofima hadde en kronikk i mediene om denne undersøkelsen omtrent på samme tid som NRK sendte et Brennpunkt-program rundt samme tema, om brudd på regelverket på kaikanten. I lys av påstandene som kommer fram i Brennpunkt-programmet, har jeg allerede grepet fatt i saken: Den 7. april hadde jeg møte med Troms og Finnmark statsadvokatembeter for å få deres syn på situasjonen. Jeg har tilbudt faglig bistand fra vårt forvaltningsområde for å sikre at politi og påtalemyndighet har god kompetanse på fiskeriområdet. Umiddelbart etter påske hadde jeg møte med fiskerinæringen for å følge opp problemstillingene som ble tatt opp i Brennpunkt-programmet. Her diskuterte vi nye tiltak fra forvaltningens side, samtidig som jeg var meget tydelig på at næringsorganisasjonene selv må ta et stort ansvar for å rydde opp i de regelbrudd som foregår. Basert på erfaringene fra fjorårets fiske ble det gjort noen omprioriteringer for å forsterke kontrollaktiviteten inneværende år. Fiskeridirektoratet har første kvartal 2014 gjennomført 2 492 full- eller mottakskontroller, mot 576 i samme periode i 2013, i de tre nordligste regionene. Den økte kontrollvirksomheten kom både etter et ønske fra næringen om økt tilstedeværelse og fordi forvaltningen mener økt synlighet på kaikanten kan være en riktig prioritering inneværende sesong. I tillegg har det både før og under torskefisket denne sesongen vært en aktiv dialog mellom næringen og fiskerimyndighetene. Denne dialogen håper og tror jeg skal bidra til å skape forståelse og erkjennelse for hvorfor det er viktig å registrere riktig kvantum i kvoteregnskapet. Økt tilstedeværelse er imidlertid ikke nok. Jeg vil nå skissere hva jeg har gjort, og vil gjøre, for å bedre situasjonen ytterligere. Regjeringen har i 2014 bl.a. styrket Fiskeriforvaltningens analysenettverk. Dette er et tverretatlig nettverk bestående av fagpersoner fra sju etater: Fiskeridirektoratet, Politidirektoratet, Kystvakten, Kystverket, Toll- og avgiftsdirektoratet, Arbeidstilsynet og Skattedirektoratet. Gjennom tettere samarbeid mellom ulike kontrolletater skal nettverket bidra til en mer effektiv bekjempelse av fiskerikriminalitet. Det er viktig at informasjon om lovbrudd og kriminalitet i fiskerinæringen blir utvekslet mellom de ulike kontrolletatene. Et annet viktig tiltak er revidering av landingsforskriften, som ble fastsatt i dag. Den nye forskriften vil bidra til å sikre mer korrekt registrering av høstet kvantum og sørge for at man får flere kontrollpunkt lenger ut i verdikjeden, og med dette sikre et mer helhetlig og korrekt bilde av ressursuttaket. Forskriften vil tre i kraft l. januar 2015. Forskriften innebærer nye krav til vekter og sporing av landet fangst gjennom mottak og produksjon. Jeg vil også sende på høring forslag om forhåndsinnmelding av fangster for fartøy under 15 meter. Dette vil gi en preventiv effekt. Dersom alle må melde fra om hva de har om bord før de kommer til kai, bør det også være korrekt det som står på landings- og sluttseddelen. Her skal vi finne enkle tekniske løsninger, som f.eks. en SMS-innmelding. Etter en forsiktig start på bruken av overtredelsesgebyr ved brudd på havressursloven vurderer vi nå utvidelse av anvendelsesområdet for gebyret. Det betyr at flere typer regelbrudd kan bli møtt med gebyr i stedet for anmeldelse. Formålet med dette er å sikre en raskere reaksjon når regler blir brutt, og å avlaste politi og påtalemyndighet, slik at politiet kan konsentrere sine ressurser om mer kompliserte saker som krever mer etterforskning. Dette er ment å være, og er, en forenkling for næringen, men må ikke oppfattes som en form for «ufarliggjøring» av visse typer regelbrudd. Formålet er effektiv sanksjonering. Bruk av såkalt dynamisk omregningsfaktor er i strid med landingsforskriften og ikke akseptert. Dersom næringen ønsker å effektivisere og modernisere mottak og kontroll av fisk, må det gjøres innenfor rammene av det regelverket som gjelder. Hvis det likevel viser seg at det er behov for å gjøre endringer, har jeg utfordret næringen og dens organisasjoner til å konkretisere og begrunne dette behovet, slik at også tilsynsmyndighetenes behov for kontroll fortsatt skal kunne ivaretas. Jeg har i tillegg bedt Fiskeridirektoratet om å jobbe videre med ulike problemstillinger og vurdere hvorvidt den teknologiske utviklingen gjør det mulig å skape et mer vanntett system ved landing av fisk. Det er imidlertid for tidlig å peke nøyaktig på hvilke løsninger som kan være aktuelle i framtiden. Til slutt vil jeg igjen understreke at jeg forventer at næringsutøverne selv tar ansvar. Jeg har nulltoleranse for fiskerikriminalitet. Samme holdning forventer jeg hos aktørene i en av landets viktigste eksportnæringer. Lovbrudd er uakseptabelt. Derfor er det nå av stor betydning at myndighetene og næringsorganisasjonene i samarbeid tar et oppgjør med holdninger som ikke er i pakt med dette. Det handler om å sikre Norges gode omdømme som fiskeriforvalter internasjonalt, men det handler like mye om å sikre fiskerinæringen et positivt omdømme nasjonalt. Dette er en utrolig viktig framtidsnæring. Dette er en næring som trenger å tiltrekke seg arbeidskraft. Derfor må næringen fremstå som attraktiv, og derfor må næringen også være veldig tydelig på at den skal agere på rett side av norsk lov.