Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2010-10-29:
Takk til saksordførerne for gjennomgang av innholdet i forslagene. Høyre vil ha en kunnskapsbasert utdanningspolitikk, og på ett punkt er forskningen entydig: Vil vi heve elevenes læringsutbytte, må skolen sikres velkvalifiserte lærere. Det er bare delvis tilfelle i skolen i dag. Faktisk er det slik at andelen lærere uten godkjent utdanning for det trinnet de underviser, har økt jevnt og trutt de senere årene. Det betyr at tusenvis av norske elever møter lærere uten forventede kvalifikasjoner. Samtidig vet vi at sju av ti lærere selv oppgir behov for faglig videreutvikling. Dette er et kraftig signal til utdanningsmyndighetene, og må tas på alvor. Forslag til statsbudsjett i 2011 bærer ikke bud om det. Det synes å være full enighet om lærerens betydning, og det er bra. Da burde det være logisk å starte med å sikre god kompetanse hos de lærerne som er i skolen i dag. Men slik prioriterer ikke regjeringen. Hensynet til dagens elever ser ut til å komme i bakgrunnen. Kunnskapsministeren synes å være langt mer opptatt av lovfesting av en ressursnorm som fortoner seg høyst urealistisk. Ifølge NRK har jo SV selv regnet ut at dette vil kreve 3 000 nye lærere og koste 1,6 mrd. kr. Til Nordlys har Kristin Halvorsen uttalt at regjeringen har tre år på å få dette til. I en situasjon med 2 000 lærere uten godkjent utdanning vil det være meningsløst å lovfeste en norm det ikke er kvalifiserte lærere til å oppfylle. Høyre utfordrer nå derfor regjeringen til å skifte fokus. Om kunnskapsministeren vil ha Norge opp på PISA-rankingen, ett av målene man satte seg ved tiltredelsen, kan hun ikke slå seg til ro med det store antallet lærere i grunnskolen uten godkjent utdanning, og flest finner vi på 1.–4. trinn. Det er ekstra bekymringsfullt når vi vet hvor viktig begynneropplæringen er. Høyre mener det må tas et større krafttak for etter- og videreutdanning for norske lærere. For å bekjempe frafall og fravær av mestring oppe i skolen må vi investere tungt i lærerkompetanse og kvalitet fra 1. klasse. Kvalifisering av lærere uten godkjent utdanning må gis aller høyeste prioritet. Om våre 67 000 lærere skal få faglig påfyll i dagens tempo, vil det ta mange tiår. Det kan ingen leve med, og slett ikke elevene. Et sånt tidsperspektiv er drepende for motivasjonen til alle de lærerne som trenger etter- og videreutdanning nå. Det gjør ikke skolen til en attraktiv arbeidsplass, og kan være ødeleggende for skolens evne til å tiltrekke seg nye dyktige lærere i årene fremover. Større satsing på etter- og videreutdanning for lærere er en god investering for landet. Vi må høyne ambisjonene, og for alle som er opptatt av skolen som redskap for å utjevne sosiale forskjeller, er motiverte og kvalifiserte lærere i særstilling viktig. Stortinget hørte tidligere i år kunnskapsministeren love mer tilpassede etter- og videreutdanningstilbud for at flere skal kunne delta. I 2011-budsjettet vises det til møter med partene og justeringer i opplegget, men bevilgningen står på stedet hvil. Det tolker jeg slik at regjeringen enten ikke selv har tro på at tilretteleggingen som er gjort, vil virke, eller at andre tiltak blir ansett som viktigere. Konsekvensene av manglende satsing på etter- og videreutdanning i dagens situasjon vil være at mange elever i årevis fremover vil ha lærere uten godkjent utdanning. Flere tusen lærere uten formell godkjenning og store lærerkull på terskelen til pensjonering er norsk skoles aller største utfordring. Det synes mer og mer som om regjeringen styrer mot kriselignende tilstander i skolen om ikke etter- og videreutdanningsinnsatsen snarest trappes radikalt opp, som Høyre foreslår. Høyre vil gjøre skolen til fyrtårn i kompetansesamfunnet. Skolen må være opptatt av læringsresultater, og den må utvikle lærerkompetanse i takt med elevenes og samfunnets behov. Kampen om arbeidskraften tilspisses. Høyres forslag om rett og plikt til etter- og videreutdanning med personlig EVU-konto for landets lærere gir nye muligheter for karrierebygging og kan gjøre skolen til en langt mer attraktiv arbeidsplass og også oppmuntre seniorer til å stå lenger i jobben, for det kommer vi til å trenge. Knapphet på realfaglærere må møtes med særskilte tiltak. Rett og plikt til etterutdanning legger også grunnlaget for en godkjenningsordning for norske lærere. Avslutningsvis vil jeg ta opp vårt forslag som er gjengitt i innstillingen.