Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-03:
Regjeringens mål er at den offentlige helsetjenesten skal være av høy kvalitet, og at befolkningen skal sikres lik tilgang på helsetjenester uavhengig av hvor de bor og uavhengig av inntekt. Denne regjeringen har styrket budsjettet til sykehusene betydelig. Siden vi tiltrådte i 2005, har vi bevilget mer midler til pasientbehandling. Med neste års forslag til økning på 1,45 milliarder kr er bevilgningen til pasientbehandling reelt sett økt med 8,3 milliarder kr fra 2005 til 2010. I tillegg kommer 4,9 milliarder kr i økte inntekter til pensjoner. Aldri før har det blitt behandlet flere pasienter ved norske sykehus. Om lag 100 000 flere pasienter ble behandlet i 2008 sammenlignet med 2005. Regjeringen mener at det offentlige skal utgjøre grunnpilaren i helsetjenesten. Det er en kjensgjerning at de offentlige sykehusene har langt mer sammensatte og krevende oppgaver enn det private sykehus har. Et eksempel på dette er øyeblikkelig hjelp, der de offentlige sykehusene i det vesentlige har hele ansvaret. Øyeblikkelig hjelp-pasienter utgjør omtrent to tredjedeler av alle pasienter som behandles ved norske sykehus. Samtidig er private sykehus et viktig supplement til de offentlige sykehusene. Det er de regionale helseforetakene som skal sørge for at befolkningens behov for spesialisthelsetjenester blir dekket. De regionale helseforetakene ivaretar sitt sørge for-ansvar gjennom egne helseforetak og ved å inngå avtaler med private tjenesteytere. Den politiske kontrollen av de regionale helseforetakene skjer gjennom foretaksmøtene og oppdragsdokumentet, slik representanten Høie er godt kjent med. Praksis er at private tjenesteytere må ha avtale med det offentlige for å utløse refusjon, og vi legger vekt på at anbudsregelverket skal følges. Det finnes private aktører på svært mange medisinske områder, og antall og størrelse varierer fra felt til felt. For eksempel er det et betydelig omfang av private aktører innenfor røntgen- og laboratorietjenester og innen opptrening og rusbehandling. Men jeg vil understreke at det kun er et begrenset omfang av private kommersielle sykehus. Fra 2005 til 2007 gikk bruken av private sykehus noe ned. I samme periode var aktivitetsveksten ved de offentlige sykehusene større enn reduksjonen i bruken av private sykehus. Fra 2007 til og med 1. tertial 2009 var det en økning i bruk av private. I 2008 utgjorde slike opphold om lag 2,5 pst. av alle opphold ved sykehus i Norge, ifølge Norsk pasientregister. Omgjort i tall er dette omkring 36 000 opphold. Noe av økningen kan knyttes til pasienter som har fått hjelp gjennom ordningen «Raskere tilbake», men dette forklarer ikke hele økningen. I 2. tertial 2009 var ventetiden til behandling i spesialisthelsetjenesten 73 dager i snitt. Men omkring 75 pst. av dem som venter, har startet med behandling før det har gått så lang tid. Vi ser likevel alvorlig på de økende ventetidene og det faktum at noen pasienter må vente så lenge på behandling. Jeg kan forsikre om at de pasientene som trenger det mest, får behandling først. Ser vi nærmere på hva pasientene faktisk står i kø for, viser det seg at hele 80–85 pst. venter på en poliklinisk utredning i spesialisthelsetjenesten. Økt bruk av private for å gjennomføre flere operasjoner vil derfor ikke alene løse ventelisteproblematikken. Ventelistetallene sier i stor grad noe om den polikliniske virksomheten i spesialisthelsetjenesten. Mange pasienter har fått oppfylt sin rett til helsehjelp når de har kommet inn til en poliklinisk konsultasjon. Regjeringen er opptatt av å redusere ventetidene og er i gang med arbeidet med å finne treffsikre tiltak. Jeg forventer at de regionale helseforetakene også setter trykk på dette arbeidet. Som representanten Høie er kjent med, legger den nye regjeringsplattformen vekt på at de regionale helseforetakene skal sette inn tiltak for å redusere ventetidene til diagnostisering og behandling. Å bruke private aktører kan gjerne være blant de aktuelle tiltakene dersom det bidrar til å redusere ventetidene og gi pasientene raskere behandling. Det er stilt spørsmål ved om ventelistemålene som benyttes i dag, er hensiktsmessige for å styre og planlegge spesialisthelsetjenesten. Som det går frem av Prop. 1 S for 2009–2010, ønsker departementet å gjennomgå dagens ventelistemål og vurdere om det er behov for å endre dem. Regjeringen er opptatt av å sørge for en best mulig helsetjeneste for befolkningen. Vår politikk bygger på fellesskapsløsninger. Vi legger derfor også i den nye regjeringsplattformen vekt på at vi skal ha et sterkt offentlig helsevesen og med private aktører som nyttige partnere.