Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2010-06-17:
Finansmarkedsmeldingen gir et godt overblikk over norsk økonomi og dens utvikling, ikke minst i forhold til den internasjonale finanskrisen vi fremdeles er midt oppe i ettervirkningen av. Som flere har pekt på, førte finanskrisen til det sterkeste tilbakeslaget i internasjonal økonomi siden andre verdenskrig, med store konsekvenser for mange land og enkeltmennesker. Vi vet at Norge greide seg bedre gjennom krisen enn de fleste land, og vi har hatt mindre nedgang i produksjonen og mindre økning i arbeidsledigheten. Det er flere årsaker til at vi som nasjon har klart oss godt igjennom finanskrisen, men vi kan være godt fornøyd med hvordan vi raskt la om vår penge- og finanspolitikk i ekspansiv retning da krisen rammet. Det har vi rom for i norsk økonomi uten å ta opp store lån – lån som land over hele verden nå sliter med. I Norge var det rom for store og ekspansive tiltak i økonomien fordi vi har holdt igjen i gode tider, slik at vi hadde penger å bruke da finanskrisen kom. Vi lever fremdeles med stor usikkerhet om hvordan økonomien vår vil utvikle seg, og spesielt er vi i disse dager opptatt av utviklingen for de eksportrettede næringene våre som er sårbare med redusert internasjonal etterspørsel. Selv om vi ser at det går bedre for bankene og finansinstitusjonene våre, vil det også være en krevende situasjon i den sektoren framover, og vi registrerer at valuta- og rentemarkedene preges av usikkerhet. Norge har en lang tradisjon for gode og gjennomarbeidede lovverk og tilsyn med finansmarkedet. Gjennom et godt regulert finansmarked og et felles tilsyn med hele finansnæringen har vi vært med på å lage trygge rammer rundt en viktig næring for landet vårt. Dette har ikke vært tilfellet internasjonalt, men vi opplever nå at det pågår prosesser både i USA og EU som viser stor endringsvilje, og det gir godt håp om at vi får på plass bedre reguleringer og tilsyn med finansmarkedene også internasjonalt. Arbeidet som pågår internasjonalt, vil påvirke det norske regelverket bl.a. ved at endringer i EU-regelverket vil bli tatt inn i EØS-avtalen. Norge må derfor søke å påvirke de prosessene som nå er i gang, bedre. Spesielt er det i banknæringen her hjemme knyttet spenning til de nye egenkapitalkravene som er under vurdering i EU-systemet. Mange av de endringene som nå kommer innenfor EU allerede fra årsskiftet 2010/2011, vil imidlertid ikke ha noen betydning eller representere noen utfordring for norske finansinstitusjoner. De norske reglene og den norske tilsynspraksis er på viktige områder allerede strengere. Men på tross av allerede strenge regler her i landet har Finanstilsynet hatt i oppdrag å vurdere om det også her er nødvendig med endringer i regelverket for bedre å sikre oss mot at viktige aktører i finansmarkedet tar for stor risiko. I vår har vi her i Stortinget behandlet endringer i lovverket som har betydning for bl.a. shortsalg og godtgjøringsordninger som kan gi ansatte økonomiske motiver for å handle kortsiktig. Dette er områder som er pekt på som årsaker til den internasjonale finanskrisen. Shortsalg, eller salg av finansielle produkter som selger ikke eier, har blitt strammet inn på en hensiktsmessig måte. Finanstilsynet får fra 1. juli hjemmel for å nedlegge midlertidig forbud mot dekket shortsalg. Fra samme dato får vi et generelt forbud mot udekket shortsalg rettet mot selger direkte. Det er bra, da vi tror at shortsalg er egnet til å forstyrre den finansielle stabiliteten og bidra til nye finanskriser. På sikt kan vi også få en felles europeisk regulering av shortsalg som ligner på det vi nå har i Norge. Finanskrisen viste også at ensidig fokus på kortsiktig profitt kan påføre finansforetak og finanssystemet høy langsiktig risiko. Godtgjøringsordninger og bonuser til ledende ansatte og tillitsvalgte har ofte vært utformet slik at en kan fristes til å ta høy risiko. Det er derfor av stor betydning at det fra 1. juli i år blir nye regler for fastsetting av godtgjørelser og bonuser, som fremmer god risikostyring og finansiell stabilitet i finansinstitusjonene. Høyre og Fremskrittspartiet går imot begge disse viktige lovendringene, som vi har hørt i dag. Det er ikke overraskende, men allikevel merkelig sett i lys av den finanskrisen vi har vært igjennom, og som så klart har vist oss at vi har behov for et godt regelverk i tillegg til et godt tilsyn for å hindre at det oppstår nye kriser basert på en næring som tar for stor risiko – en risikotaking som har skapt store utfordringer for fellesskapet over hele verden, og ikke minst for enkeltmennesker.