Mudassar Kapur (Høyre), 2015-06-16:
I denne proposisjonen fortsetter regjeringen med sine gode og forutsigbare rammer for kommunesektoren. Sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre har vi lagt til rette for at kommunene fortsatt kan videreutvikle sitt velferdstilbud til innbyggerne. Denne proposisjonen viser et opplegg som tar distriktenes utfordringer på alvor. Regjeringen viser at veksten i vårt land starter gjennom å bygge sterke lokalsamfunn. Samtidig evner denne proposisjonen også å anerkjenne de spesielle utfordringene byene har. Befolkningsvekst gir byene utfordringer utover det distriktene opplever. Derfor må vi gjøre byene i stand til å møte denne befolkningsveksten. Uansett hvilken by man bor i, og hvor man bor i byen, har man krav på et velfungerende tjenesteapparat og velferdstilbud. I byene skal det være et aktivt næringsliv som skaper arbeidsplasser, men det skal også være mulig å skape sin egen arbeidsplass. Vår jobb er å legge til rette for dette, og den jobben tar vi seriøst – i budsjett etter budsjett og proposisjon etter proposisjon. Regjeringen vil utvikle en politikk for konkurransekraft i byer og distrikter. Utviklingen av byregioner av alle størrelser er avgjørende for Norges framtidige økonomiske utvikling, og samhandling mellom by og omland er sentralt for å utnytte potensialet for økonomisk vekst i hele regionen. Og da minner jeg om departementets utviklingsprogram over to faser, hvor fase 1 nå er avsluttet. Der har 33 byregioner med til sammen 187 kommuner etablert og utviklet samarbeid. I fase 2 skal deltakerne utvikle og konkretisere disse tiltakene og strategiene, og departementet har lyst ut inntil 91,5 mill. kr til fase 2 for perioden 2015–2017. Regjeringen foreslår at kommunene får beholde en andel av selskapsskatten lokalt fra 2017, anslagsvis 2,9 mrd. kr. Den nye modellen gir byene mulighet for å få ekstra inntekt gjennom å motivere til vekst, verdiskaping og næringslivsutvikling. I 2015 ble veksttilskuddet til kommunene økt, og flere kommuner fikk ta del i ordningen. Regjeringen vil videreføre denne satsingen på vekstkommuner i 2016. Hva forteller dette? Endelig har vi en regjering som faktisk tar byene på alvor. Men hva er det jeg hører fra de rød-grønne politikerne i dag? Jo, det samme som vi hørte før valget, rett etter valget og i månedene som fulgte, og det kan oppsummeres med to punkter. Det ene er svartmaling av vår politikk i mangel av en egen politikk. Når vi da forklarer hva som er vår politikk, får statsråden beskjed om at han er en frekkas. Og representanten Hagebakken ønsker seg dypt og inderlig en realdebatt. Jeg vil be representanten gå dypt og inderlig i seg selv og tenke gjennom hvilke karakteristikker han deler ut om andre. Det andre punktet som kommer fra de rød-grønne til enhver tid, er uansvarlig pengebruk. Spørsmålet som fortjener et ærlig svar, er: Hva er forskjellen på Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens og de rød-grønnes kommunebudsjetter? Veksten i kommunenes inntekter for 2016 er på nivå med snittet for de senere år, men dette handler om hvordan vi deler ut pengene. Det handler om at pengene først og fremst er frie inntekter. Det er der den store forskjellen ligger – det gir større lokalt handlingsrom. Og i en tid hvor Norge har behov for omstilling, er det vi som leverer vekstkommunetilskudd, kutt i formuesskatt, differensiert arbeidsgiveravgift og kraftig satsing på infrastruktur. Dette er eksempler på hvordan vi bygger sterke lokalsamfunn. Og hva leverer Arbeiderpartiet? Jo, de velger å øke skattene med 10 mrd. kr i sitt alternative budsjett. Og akkurat som i debatten om oppgavemeldingen, er jeg igjen ikke særlig overrasket over at Senterpartiet og SV har følgende filosofi i denne typen debatter: La oss vente å se hva regjeringen kommer med, og så byr vi bare litt over. Men det som startet med å overraske meg de siste månedene, og som gikk over til en skuffelse, men som nå egentlig først og fremst skremmer meg, er at Arbeiderpartiet rett og slett har slettet honnørordene «ansvarlig økonomisk politikk» fra sitt vokabular. I stedet er det erstattet med et nytt ord, og det er «overbud».