Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-01-22:
Først en takk til forslagsstillerne for å ta opp problemstillinger knyttet til yrkesfagene og behovet for å forbedre disse utdanningsprogrammene. Etter evalueringene av Kunnskapsløftet viser det seg at reformen ikke har hatt noen særlig positiv betydning, spesielt for yrkesfagene. Det er derfor viktig at stortingsmeldinga som blir lagt fram denne våren, spesielt tar for seg disse fagretningene. Vi har et tverrpolitisk ønske om å forbedre yrkesfagene, og det er derfor godt at regjeringa allerede er godt i gang med dette. Alle de tiltakene som er godt i gang i barneskolen og i ungdomsskolen, legger grunnlag for det. Det er innført pålegg om yrkesretting av fellesfagene. Flere fylkeskommuner har arbeidsgrupper og knutepunktskoler som jobber med å yrkesrette fellesfagene innenfor de ulike programområdene. I Oppland, f.eks., er det Gjøvik videregående som har denne knutepunktfunksjonen. I innstillinga blir det pekt på at enkelte av utdanningsprogrammene er for brede. Det er Senterpartiet enig i, men når det gjelder yrkesretting av fellesfagene, må vi ikke glemme de utfordringene mange skoler sliter med ved at de må slå sammen elever fra ulike programområder i fellesfagene. På skoler der de f.eks. kun har én klasse i byggfag på 12 elever, kan disse bli satt sammen med elever fra andre programområder. For eksempel kan en da få det slik at elever fra helse- og sosialfag blir satt sammen med elever fra bygg- og anleggsfag. Det betyr at en i én og samme klasse skal yrkesrette for både helse- og sosialfag og bygg- og anleggsfag samtidig. Det er etter vår mening kanskje en mer krevende oppgave enn å yrkesrette innenfor samme programområde, slik det vises til i innstillinga. I forslaget tas det også til orde for at det offentlige bør øke sine måltall for inntak av lærlinger, men det sies ikke hva en mener dette måltallet bør være. Senterpartiet mener at alle kommuner bør ha som mål å ansette to lærlinger per 1 000 innbyggere. Vi vet det allerede er kommuner som får til dette, og det er ikke nødvendigvis de største kommunene eller de med det bredeste programtilbudet som klarer det. Det er heller ikke nødvendigvis økt lærlingtilskudd som skal til, men det er absolutt et grep som bør diskuteres. Jeg vil understreke at det er i kommunenes egeninteresse å tilby læreplasser. Det må være like viktig for det offentlige som for det private å sørge for framtidig rekruttering. Vg3 påbygging er allerede til vurdering. Dette tilbudet bør være begrenset, men ikke fjernes. Det kan være en måte å gå videre på for enkelte, men det vi virkelig trenger, er mer fleksibilitet i sjølve utdanningssystemet. Utviklingen vi har sett når det gjelder Vg3 påbygging, er etter Senterpartiets mening et resultat av at ungdommene vil ha en mer aktiv, mer praktisk og mer fleksibel skole. Det har vi tatt til orde for i flere år. Elevene forsøker å finne en måte å kombinere teori og praksis på sjøl innenfor rammen av de tre årene med sammenhengende rett til videregående utdanning de har til rådighet. Vi må løse elevenes behov. For å gi elevene mer fleksibilitet, mener vi at elevene må få rett til påbygging etter avlagt fagprøve. Et slikt tilbud vil uansett ikke benyttes av alle som velger yrkesfag. Vi mener også at det ikke bare er TAF som skal tilbys i fylkene, men at det må prøves ut flere modeller der en kombinerer yrkesfag med allmenne fag. Vi vet at flere fylker også tilbyr HAF, helse- og allmenne fag, og i landbruks- og matmeldinga varslet også regjeringa mulighet for å prøve ut NAF, naturbruk og allmenne fag. Noen fylker tilbyr dette allerede i dag. Senterpartiet har ved flere anledninger tatt til orde for at det er viktig å unngå et skolesystem som fører ungdommen over i et trygdesystem. Et tiltak i så måte er at fylkeskommunene følger Oppland fylkeskommunes eksempel og fjerner kravet om sammenhengende uttak av den treårige ungdomsretten innenfor femårsperioden. Det er mange av tiltakene forslagsstillerne har tatt til orde for som allerede er igangsatt eller til vurdering. I tillegg har jeg vist til at det er flere tiltak som må ses i sammenheng for at vi totalt skal styrke yrkesfagene. Det er viktig av hensyn til ungdommen, skolene og arbeidslivet at vi nå ikke gjør enkeltgrep som ikke ses i sammenheng med andre, bare for å markere at noe må gjøres. Vi må gjøre dette på en god måte til beste for elevene. Derfor er innstillinga fra flertallet i komiteen at forslagene vedlegges protokollen slik at de blir med i det helhetlige arbeidet med å styrke yrkesfagene i stortingsmeldinga som legges fram til våren.