Ove Trellevik (Høyre), 2014-12-11:
Statsbudsjettet for 2015 er eit sterkt og framtidsretta budsjett for kunnskap og konkurransekraft. Ei historisk satsing på bl.a. forsking og skattelette vil bidra til å sikra norske arbeidsplassar og norsk eigarskap. Budsjettet har gjeve rom for mange av dei prioriteringane regjeringa har i regjeringsplattforma for at Noreg skal kunna hevda seg blant dei mest innovative landa. Noreg er ein av verdas leiande maritime nasjonar. I dag er det ca. 110 000 som er direkte sysselsette i maritim sektor – ein stor del av desse i distrikta. Dei maritime næringane representerer 10 pst. av den totale verdiskapinga i landet, og analyser viser at verdien er over 220 mrd. kr. Det gjer maritim næring til den nest største eksportnæringa etter oljenæringa. Det norske maritime miljøet er blant dei mest komplette i breidda av både tenester, produkt og kunnskap. Eit viktig grunnlag for å oppretthalda og vidareutvikla vår sterke maritime sektor er at norske skip vert eigde og drivne frå Noreg. Her har regjeringa gjort fleire gode tiltak, og fleire gode tiltak for å styrkja den maritime næringa er i vente frå regjeringa. Moglegheitene maritim sektor står overfor, vert ikkje realiserte av seg sjølv, men krev langsiktig satsing frå næringa og frå myndigheitene. Samspelet mellom myndigheitene og næringa er heilt sentralt i denne samanhengen. Regjeringa haustar lovord for måten dei involverer den maritime næringa på i arbeidet med den varsla maritime strategien. Det er første gong sidan innføringa av nettolønnsordning for sjøfolk at me no i dette budsjettet får ei prisvekstjustering på dette tiltaket. Manglande justering under den raud-grøne regjeringa har svekt den maritime næringa si konkurransekraft. Det har i fleire år vore uttrykt misnøye frå den maritime næringa med at ordninga ikkje har vore prisjustert. I tillegg har regjeringa styrkt norsk sjøfartsadministrasjon. Dei er konkurranseutsette ved at reiarlaga kan velja å registrera fartøya i andre land sine register. Service og tilgjenge i sjøfartsadministrasjonen er ein konkurransefaktor. Med regjeringa si styrking legg ein til rette for auka innflagging både i NIS og NOR. Dette er viktig for å styrkja konkurransekrafta og oppretthalda Noreg sin innverknad i internasjonale maritime organ. Regjeringa legg også vekt på at Noreg skal ha konkurransedyktige finansieringsordningar for norsk eksport. Det er ein styrke at Noreg skal delta i forhandlingane om ny internasjonal avtale om offentleg eksportfinansiering som også inkluderer ikkje-OECD-land, som f.eks. Kina og Brasil. Dette er viktige marknader for den eksportretta maritime næringa og olje- og gassnæringa. Desse næringane må grunna variable råoljeprisar, som me er vitne til i dag, på ein måte både gassa og bremsa på sine aktivitetar samtidig. Dei må balansere dei kortsiktige svingingane i etterspørsel som følgjer av endra råoljepris, men ha det langsiktige perspektivet at desse næringane kjem sterkare tilbake igjen. Her i landet skal felt som Johan Sverdrup, Ivar Aasen, Edvard Grieg og fleire andre mindre felt verta bygde ut sjølv om råoljeprisen fell. Kostnadfokuset desse næringane no må ha, vil gjera maritim næring og leverandørindustrien meir konkurransedyktig på sikt. Den norske maritime næringa og leverandørindustrien har vorte best i sitt fag gjennom å handtera risiko, kostnadar og usikkerheit gjennom mange tiår. For Høgre er det då viktig at regjeringa legg til rette med rammevilkår som gjer at næringane også kan hevda seg i åra som kjem. Dette er eit godt og riktig statsbudsjett som vil bidra til å styrkja norsk konkurransekraft i desse næringane, men også i andre næringar. Det er viktig å vidareføra den satsinga som regjeringa og samarbeidspartia Venstre og Kristeleg Folkeparti no gjer for å fremja konkurransekraft. Det er berre på denne måten me kan styrkja konkurransekrafta vår til det beste for kommande generasjonar. Eg vert litt forundra når eg høyrer debatten her i dag. Else-May Botten tek til orde for at ho synest – eg oppfattar det iallfall slik – at budsjettet er for ekspansivt. Det er slik at når oljeprisen fell, og den norske kroneverdien fell, mister ein – på ein måte – tillit til norsk økonomi. Då er det viktig at me er ambisiøse og har midlar å bruka på vegner av Noreg, og det gjer denne regjeringa for å satsa på næring og næringsutvikling og konkurransekraft. Derfor var det veldig frigjerande å høyra Torgeir Knag Fylkesnes i dag, med sin ramsalte kritikk av regjeringa i åtte år, som aldri klarte å treffa og levera på dette. Men det har vi altså fått til no. Me har fått ei regjering som har lagd eit budsjett saman med Stortinget som vil skapa norsk konkurransekraft for framtida.