Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2011-01-11:
Dette er en veldig spesiell sak – heldigvis. Det er en alvorlig sak, selv for Forsvaret – fortsatt heldigvis. For selv om vi opp gjennom årene har hatt flere eksempler på manglende økonomisk styring i Forsvaret eller i en av våpengrenene, er dette fortsatt veldig spesielt. Saken blir egentlig bare verre og verre jo mer man graver i den. Vi setter altså et punktum med Stortingets behandling i dag, men som saksordføreren sa, den må fortsette videre på andre arenaer og i regjeringsapparatet, kanskje ikke minst i Samferdselsdepartementet – jeg kommer tilbake til det. 140 mill. kr av midlene til Norwegian Battle Lab & Experimentation, altså NOBLE, et prosjekt under Luftforsvaret og forsvarssjefen, ble altså gitt til to gründere – tidligere jagerflyvere, naturligvis – for å utvikle et radarvarslingssystem. Slik så det iallfall ut på overflaten. NOBLE inngikk en serie kontrakter med disse gründernes selskaper, Tyra Invest og SSPR, de såkalte OCAS-selskapene. Det er OCAS AS som er det nåværende selskapet. Dette er disse gründernes private selskaper for å utvikle ny teknologi. Pengene ble imidlertid ikke brukt til Forsvarets bestilte radarvarslingssystem, men i stor grad ble de brukt til de samme gründernes utvikling av et tilsvarende prosjekt, et system for merking av luftfartshindre for Luftfartstilsynet, eller det daværende Luftfartsverket. Så kan det legges til at de tok ut 20 mill. kr i utbytte. Men Forsvaret fikk altså ingen operative løsninger – og vi snakker om 140 mill. kr, som for øvrig ikke var de eneste pengene i dette prosjektet. Som også saksordføreren sa: Ingen tar ansvar for dette. Vi har hatt fire forsvarsministre inne til høring. Ingen visste noe. Den nåværende kan ikke lastes for dette, for øvrig – dette er noe som foregikk før hennes tid. Men ingen tok heller ansvar. Ingen kan fortelle hvordan det kunne skje, fordi dette lå under forsvarssjefens fullmakter. Den forsvarssjefen som faktisk hadde ansvaret over den lengste perioden, general Sigurd Frisvold, tok heller ikke på seg noe ansvar for at pengene var blitt borte, men skyldte på styreformannen i NOBLE, generalinspektør for Luftforsvaret, Tomas Colin Archer. Forsvaret er vanligvis en organisasjon der det ikke er vanlig å skyve ansvaret nedover. I høringen sa Frisvold rett og slett at han ikke kunne svare på hva som hadde gått galt. Også dagens forsvarssjef, Harald Sunde, mener Colin Archer hadde ansvaret for det som hadde skjedd. Jeg må legge til at heller ikke Riksrevisjonen, som pleier å være nidkjære, som vi vet, i sin saumfaring av Forsvaret, oppdaget pengene som var blitt borte. Det måtte altså to journalister fra Dagens Næringsliv til for at saken skulle komme fram i lyset. De startet egentlig med å granske den andre enden, altså det sivile radarvarslingssystemet – dette med utgangspunkt i et tips om at OCAS holdt på å skaffe seg monopol i Luftfartstilsynet. De var kanskje nærmere de faktiske forhold enn de var klar over da de satt og jobbet med saken. Bakgrunnen for forsvarsprosjektet var greit nok. NATOs toppmøte våren 1999 vedtok Defence Capabilities Initiative, DCI, for å styrke medlemslandenes militære kapasiteter og operative evne. Luftforsvaret, og etter hvert Forsvarsstaben og forsvarssjefen, ønsket å opprette en lab for utvikling av merking av luftfartshindre, også kalt NOBLE. Oberst Tom Johansen ble satt som daglig leder, og det ble opprettet et topptungt styre. Det var ikke bare GIL som hadde mange stjerner i det styret. Dette var et prestisjeprosjekt. Det at prosjektet fikk et eget styre var også spesielt. En enstemmig komité viser da også til at det er et hovedprinsipp at det ikke skal brukes styre i statlige forvaltningsorganer. Komiteen er derfor kritisk til at NOBLE ikke var knyttet til den ordinære linjeorganisasjonen. Men som de to nevnte journalistene i Dagens Næringsliv skriver: «Gjennom NOBLE skulle man kortslutte det tungrodde forsvarssystemet, og inngå kontrakter med privat næringsliv for å få konkrete resultater raskt. Fullmaktene var vide og byråkratiet rundt pengetildelingene var fraværende. De neste årene skulle oberst Tom Johansen egenhendig disponere en pengesekk på mange hundre millioner kroner. Snart rislet en hefting strøm av penger over gamle pilotkollegaer.» Tidligere styreleder Tomas Colin Archer uttalte talende nok til samme avis 24. november 2009: «Jeg har ikke hatt noe begrep om at det var så mye penger før jeg leste det i Dagens Næringsliv.» Vi snakker om styreformannen, og kommentarer er egentlig unødvendige. En av de to gründerne i OCAS-sfæren, tidligere jagerpilot Morten Mørk, bekreftet for øvrig under høringen at NOBLE spesifiserte sine krav for dårlig, fordi de overlot til ham og OCAS-selskapene å gjøre det de ønsket. Det var også kanskje det som var intensjonen. NOBLE ble altså til som et prøveprosjekt under statsråd Eldbjørg Løwer. Selve prosjektet startet under Bjørn Tore Godal, og størstedelen av virksomheten foregikk da Kristin Krohn Devold var statsråd – uten da tilsynelatende å vite noe eller å ta ansvar. Det er for øvrig delte oppfatninger, hvis man leser høringen, om hva politisk ledelse på det tidspunktet rent faktisk visste. Pengene ble uansett borte. Som Bjørn Tore Godal sa under høringen: «NOBLE lå under forsvarssjefen og Luftforsvaret, og godt innenfor rammen av de fullmakter som forsvarssjefen og forsvarsgrenene hadde.» Det høres kanskje rart ut, men det er budsjetter i dette huset, der Stortinget godkjenner beløp ned til 50 000 kr, bare slik at det også er sagt. En enstemmig komité ber Forsvarsdepartementet gå gjennom omfanget av forsvarssjefens fullmakter med sikte på å sikre bedre politisk kontroll og parlamentarisk kontroll og innsikt i framtiden. Jeg går ut fra at statsråden bekrefter det senere i dag. Så har altså denne saken forgreninger til en annen aktør i forvaltningen, nemlig Luftfartstilsynet, som tilsynelatende utformet utkast til forskrift for merking av luftfartshindre, og som åpenbart og uten blygsel, som komiteen formulerer det, hadde gitt én aktør i markedet betydelige fortrinn, altså Morten Mørk og OCAS. Det er også en del tidligere jagerflygere og øvrige ansatte i Luftforsvaret som nå sitter i Luftfartstilsynet, og som den gangen satt i Luftfartstilsynet. En enstemmig komité ber også Samferdselsdepartementet granske forholdene mellom Luftfartstilsynet, OCAS AS og firmaet Protura/Cordina. Det kan komme til å bli en av de viktigste oppfølgingene av denne saken, for det kan faktisk være slik – det er mye som tyder på det – at det sivile og det militære prosjektet er to sider av samme sak. Det er mye som tyder på at det sivile prosjektet ble til så tidlig som høsten 1999, og at Luftforsvaret faktisk var involvert i Morten Mørks sivile prosjekt på det tidspunktet, ja at han faktisk samarbeidet med Luftforsvaret allerede da. Kan det da være slik – jeg stiller bare spørsmål, dette er ikke noen påstand – at det passet denne OCAS-sfæren med tilliggende herligheter veldig godt at NOBLE formelt ble opprettet? Kan det være slik at OCAS da fikk en kasse å melke av som egenandel til det sivile prosjektet, som het Prosjekt for varsling av luftfartshindre, og som det ble søkt om penger til i SND, som det den gang het, altså det nåværende Innovasjon Norge. At Forsvarets midler ble brukt som egenandel til dette prosjektet, ble faktisk bekreftet under høringen, der Toril Mølmen fra SND bl.a. sa: «I disse prosjektene som vi har hatt med OCAS, og hvor Forsvaret har vært inne, har vi laget en rapport som viser at egenkapitalen, kostnadene på OCAS’ hånd, var innenfor statsstøttereglene og det vi kan bidra med, i tillegg til de prosjektene som NOBLE betalte direkte til Kitron og SINTEF. Vi parkerte på en måte det samarbeidet i en egen avtale. Det definerte vi som egenkapital, fordi det ikke inngikk i det sivile prosjektet som vi støttet.» Kan det være slik, og igjen stiller jeg bare spørsmål, at dette ikke bare dreier seg om to prosjekter basert på samme teknologi, men at det kanskje faktisk er ett prosjekt, påbegynt før NOBLE ble opprettet – altså OCAS’ og Mørks prosjekt for Luftfartsverket/Luftfartstilsynet, men i samarbeid med Luftforsvaret? Sagt på en annen måte: På slutten av 1990-tallet gikk Mørks daværende selskap Tyra Invest sammen med Luftforsvaret, Kitron og andre inn i et samarbeid for å utvikle varsling av luftfartshindre, og det inngikk vel – også etter det som går fram av høringen – i de vanlige offentlige forsknings- og utviklingskontrakter, som er et trekantsamarbeid mellom statlige etater, det gamle SND og gründere eller private bedrifter. Det var vel det som var formen på dette samarbeidet, en form som var veldig vanlig rundt 2000, altså da SND var blitt opprettet og det var viktig å sikre innovasjon gjennom forsknings- og utviklingskontrakter. Det er litt uklart hvem som var de statlige selskapene, men det er helt klart at penger til egenandel kom fra ett sted – etter hvert fra NOBLE-prosjektet i Luftforsvaret, eller Forsvaret. Det var slik Forsvaret ble snytt for 140 mill. kr. Og man kan vel lure på hva som var målet for den forskningen som foregikk flere steder – i OCAS, og vel også i SINTEF, i Kitron og andre steder. For øvrig: Når det gjelder dette sivile radarvarslingssystemet, er det nå på full fart inn på det amerikanske markedet. Dette kommer til å bli en suksess for disse gründerne og er en viktig del av det som Norge selger ut av landet. Men, for å konkludere: Det var slik at Kosovo-krigen hadde lært disse jagerflygerne at dette var viktig – og det er det jo. Vi må huske at de satt i alle disse selskapene, inkludert i Luftfartstilsynet – eller Luftfartsverket, eller hva det het – og i Luftforsvaret. Kryssfinansiering er kanskje bare forbokstaven i denne saken. Så til Innovasjon Norge og det som også saksordføreren tok opp: Det er problematisk for Stortingets kontrollfunksjon at offentlighetsloven hindrer oss innsyn i Innovasjon Norges papirer. Jeg forstår at det dreier seg om forretningshemmeligheter, men det er vel også slik at det kan gå an å levere fra seg papirer som kan sladdes på enkelte felter. Men uansett ber komiteen regjeringen nøye vurdere å endre forskriftene slik at det blir mulig å stille dokumentasjon til disposisjon for styresmaktene ved mistanke om utilbørlige økonomiske forhold.