Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2004-06-17:
Først kort til statsrådens svar på replikken. Årstimetallet er elevsikret som rettighet, og vi i Fremskrittspartiet vil i alle fall reservere oss mot en fortolkning som gir en skoleeier - les kommuner - med et stort antall skoler rett til å disponere de 25 pst., som først og fremst skal være en del av den enkelte elevs rettighet og skal kunne tilpasses opplæringsbehovet til den enkelte elev. Hvis det skal disponeres kollektivt av en kommune som stor skoleeier, er det en forståelse vi sterkt reserverer oss mot. Jeg tar ordet igjen fordi jeg også ønsker å snakke om det som mangler i meldingen. I Kvalitetsutvalgets mandat inngår også lengden på grunnopplæringen. Det heter i mandatet: "Utvalget skal utrede og vurdere lengden og omfanget på grunnopplæringen" Og videre: "I denne sammenheng skal utvalget redegjøre for hvordan frigjorte ressurser ved et evt. 12-årig løp kan nyttiggjøres innenfor grunnskole og videregående opplæring for å sikre og forbedre kvaliteten." Et mindretall på sju i Kvalitetsutvalget anbefalte reduksjon, og pekte på at dette kan gi besparelser hvert år på opp mot 3,5 milliarder kr - 3 500 mill. kr - penger som mindretallet ville øremerke til kvalitetstiltak i grunnopplæringen. Et knapt flertall på ni avviste dette og holdt fast på 13 år. Departementet feier dette vekk på side 50 i meldingen og feier samtidig også vekk 3,5 milliarder kr. Fremskrittspartiet finner begrunnelsen søkt: " og det er vanskelig å slå fast at en forkorting av opplæringsløpet ikke vil gå utover læringsutbyttet." Det er dagens opplegg som går ut over læringsutbyttet. Det er dagens skole og dagens skoleløp som er preget av middelmådige resultater og en skole full av forsøk. En skole full av forsøk er en skole på leting etter sin oppgave - et foruroligende sykdomstegn. Det er skuffende at de andre partiene i komiteen også hopper bukk over denne problemstillingen. Fremskrittspartiet stiller seg bak mindretallet i Kvalitetsutvalget og foreslår en endring til 9-årig grunnskole. Meldingen behandler heller ikke finansieringssystemet for grunnopplæringen. Kvalitetsutvalget gjorde det. Utvalget konstaterte at dagens finansieringssystem er under press av ulike grunner, først og fremst på grunn av de økonomiske rammene og de prioriteringer som kommunestyrer over hele landet har gjort gjennom mange år. Vi ser det tydeligst innenfor videregående skole, som også har stor elevøkning. Kvalitetsutvalget pekte på to mulige retninger - fortsatt rammefinansiering, men med øremerking eller stykkpris. Om stykkpris sier Kvalitetsutvalget at det gir friere brukervalg, bedre kostnadseffektivitet, større konkurranse og sikring av en reell og riktig etterspørsel. Fremskrittspartiet deler den oppfatning. Vår finansieringsmodell har vært og er fortsatt stykkprisfinansiering, og vi fremmer nok en gang forslag om en slik modell. Fremskrittspartiet er opptatt av at tilsynsrollen må styrkes når frihetsgraden økes. Vi ønsker økt foreldreinnflytelse i skolen og at den skal omfatte en tilsynsrolle sideordnet annen tilsynsmyndighet. Fremskrittspartiet ønsker et tilsyn som ikke er tuftet på Statens utdanningskontor, videreført under fylkesmannens paraply. Fremskrittspartiet vil ha et nytt tilsyn fristilt fra fylkesmannen, Skoledirektoratet og departementet. Fremskrittspartiet vil ha et frittstående og uavhengig tilsyn som skal ha en inspeksjonsrolle og føre tilsyn med kvalitetsarbeidet. Fremskrittspartiet vil at tilsynsarbeidet skal foregå på den enkelte skole, ikke bare på den enkelte private skole, men også på den enkelte offentlige skole. Kvalitetsutvalget anbefaler endringer i lærerutdanningen til tross for at Stortinget våren 2002 behandlet nettopp lærerutdanningen. Det anbefales differensiert grunnutdanning for lærere og at profesjonskunnskap legges inn i utdanningen igjen. Departementet avviser å gjøre endringer. Fremskrittspartiet er uenig i dette, og fremmer igjen forslag om at utdanningen for allmennlærere utvides til fem år, der de tre første gjøres obligatorisk og kvalifiserer for undervisning i de første fire klassetrinn. Meldingen understreker at et betydelig kompetanseløft for lærere og skoleledere må sikres for å nå hovedmålene. Mellom 2 og 3 milliarder kr vil det koste, slik jeg var inne på i min replikk til statsråden. Det blir for uforpliktende og for svakt når departementet deretter henviser til årlige budsjetter. Etter Fremskrittspartiets syn må det fremvises en forpliktende plan for kompetanseheving som kan gi tillit hos skoleeiere, hos skoleledere, hos lærere og også hos foreldre. Fremskrittspartiet er glad for at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet er enige med oss i dette og støtter vårt forslag om å få en slik fremdriftsplan.