Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2015-12-12:
Jeg vil begynne med å takke regjeringspartiene og Venstre for samarbeidet, for å ha kommet fram til et balansert statsbudsjett der vi har trygge velferdstjenester og en rimelig vekst i kommuneøkonomien, som sikrer den velferden som vi alle setter så pris på. Det er viktig å minne om at i andre enden av statsbudsjettet finner vi barna, de funksjonshemmede, familiene, de eldre – ja, der finner vi minoritetene, og der finner vi næringslivet. Alt dette krever at vi har god kjennskap til hvordan konsekvensene av våre vedtak blir. Kristelig Folkeparti er glad for at vi har fått være med og bidra til å dra budsjettet mot sentrum, nettopp med sikte på disse gruppene som jeg nevnte. For Kristelig Folkeparti er nærhetsprinsippet grunnleggende i maktfordelingen i samfunnet, og den forestående region- og kommunereformen må bidra til ytterligere styrking av demokratiet. Jeg ser av våre besøk rundt i kommunene at det er veldig ujevnt, og jeg håper at kommunereformen mange plasser kan bidra til å heve tjenestene, slik at de blir mer like i hele landet. I en årrekke under skiftende regjeringer er altfor mange beslutninger som burde vært folkevalgt forankret lokalt, blitt tatt i direktorat eller i regional stat. Jeg mener at årets budsjettdebatt, som skal peke framover, må ta høyde for at reformene nå må sørge for avgivelse av makt fra staten til regioner og kommuner. Så langt beklager jeg at ikke Arbeiderpartiet og Senterpartiet har bidratt mer til landets beste i denne reformprosessen, Kristelig Folkeparti er tilfreds med at det nå er flertall på Stortinget for at det skal være et regionalt folkevalgt nivå. På dette punktet tenker jeg ikke minst på den videre utflytting av statlige arbeidsplasser, der jeg vil utfordre regjeringen i 2016. Det er også viktig å prioritere samspill mellom byer og regioner for å bedre næringslivets generelle rammebetingelser. Kristelig Folkeparti er ellers tilfreds med at det i budsjettet for 2016 satses såpass stort på infrastruktur, på forskning og skole, og vil spesielt peke på Kristelig Folkepartis bidrag, at vi kanskje får 1 000 nye lærere med tanke på tidlig innsats. Lave oljepriser og økende ledighet krever nå etter Kristelig Folkepartis mening en næringsvennlig politikk som kan bidra til omstilling og grunnlag for framtidig vekst i alle deler av landet. En stor del av den norske konkurranseutsatte industrien drives utenfor de store byene, og det er derfor viktig å redusere avstands- og transportulemper, slik satsingen på infrastruktur gjør. Vi må også sørge for en skatteinnretning videre som gir arbeidsplasser, og ikke privat rikdom. Den norske økonomien er i omstilling som følge av lavere oljepris, og flere kommuner og lokalsamfunn opplever utfordringer knyttet til nedbemanning. Det merker vi godt i Rogaland. Førstelinjeansvaret i omstillingsarbeidet har ofte fylkeskommunene og de regionale aktørene. Vi er derfor glad for at Kristelig Folkeparti er med og styrker RUP-midlene, slik at en kan fortsette det viktige innovative arbeidet som trengs land og strand rundt. Så har jeg lyst til å minne om at Kristelig Folkeparti har fått være med på å styrke distriktene i dette budsjettet, faktisk med så mye som 670 mill. kr. Det har vært viktig å stoppe statliggjøring og sentralisering av skatteoppkreveren, det er en betydelig satsing på infrastruktur for skogbruksnæring, bygg av tømmerkaier og bygg av fiskerihavner, slik at vi kan opprettholde bosetting langs kysten, bidra til variert struktur i fiskeflåten og dermed opprettholde bosettingsmønsteret langs kysten. Vi har også fått være med på å styrke skredsikring, noe som folk i distriktene er veldig opptatt av. I tillegg kommer bredbånd og effektive IKT-system, som er styrket med 75 mill. kr. Jeg håper at den videre satsingen på kabler til utlandet er et prioritert område også for regjeringen i 2016. Så har denne høsten vist at vi her i Norge har fått merke konsekvensene av krig og uroligheter, som har ført til den verste flyktningkrisen siden annen verdenskrig. Det høye antallet asylsøkere som har kommet til Norge, har ført til utfordringer for utlendingsforvaltningen, mottakssystemet og ikke minst for kommunene, som skal stille med tjenester i mottaksfase, og bosette. Det er all grunn til å takke disse partene for at en har stilt opp og gjort så godt som en kan. Flertallet på Stortinget har inngått et forlik om tiltak for å håndtere denne situasjonen. Trinn 1 i forliket om innstramming er allerede debattert og vedtatt, og i disse dager sitter våre parlamentariske ledere og forhandler videre om kommunenes situasjon og integrering. For Kristelig Folkeparti er det viktig at vi nå arbeider med integrering. En god og rask integrering er avgjørende for personene som kommer til Norge og samfunnet vårt, og for å holde kostnadene nede. Kristelig Folkeparti synes derfor det er underlig at regjeringen ikke la fram forslag til nye integreringssatsinger i statsbudsjettet for 2016. Vi har ikke tid til å vente på en melding som kommer før sommeren neste år. Vi må starte nå, og vi må ta i bruk alle gode krefter som ønsker å delta. Kristelig Folkeparti er derfor svært glad for at vi i forliket fikk på plass 30 mill. kr til integreringstiltak i både mottak og bosetting i regi av frivilligheten. Frivillige organisasjoner, idrett og enkeltpersoner ønsker å delta i dugnaden og står klare med prosjekter. I høst har vi sett eksempler på at 300 barn som flyktet til Norge, bare hadde seks voksenpersoner på deling. Det var ikke akseptabelt. Disse barna trenger god omsorg og trygge voksenpersoner som kan vise vei inn i det norske samfunnet, og hjelpe med bearbeiding av traumer og opplevelser. Jeg skulle gjerne sett at barn mellom 15 og 18 år kom inn under barnevernets omsorg, men det er det ikke flertall for. Det betyr likevel at det er mye å gjøre for denne gruppen. Vi prioriterte derfor disse barna og fikk på plass en enighet om 50 mill. kr til økt bemanning og barnefaglig kompetanse på mottak for enslige mindreårige asylsøkere. Det er helt nødvendig for at disse barna skal få omsorg og trygghet. I tillegg er det god samfunnsøkonomi, da det er mulig at de tidligere kommer inn og blir integrert som en del av det norske samfunnet. Nå trengs det et løft for integrering og en fortsatt dugnad for å sørge for at menneskene som nå er kommet til Norge, føler seg inkludert og blir en fullverdig del av det norske samfunnet. For å få det til trengs det økt fokus på kommunenes situasjon, slik at vi raskere kan bosette flere. Her er gode rammer for Husbanken viktig for å sikre boligsituasjonen. Det har ellers vært mye fokus på utgifter i forbindelse med et høyt antall flyktninger. Jeg er ikke så sikker på at alle tallene som har florert, stemmer, men én ting er jeg sikker på, og det er at hvis vi ikke lykkes med rask og god integrering som får denne gruppen inn i utdannelse eller jobb, vil det koste oss mye mer, i form av både penger og menneskelige lidelser eller kostnader. Det er derfor helt avgjørende at dette blir et prioritert område videre framover. Ellers har Norge et viktig ansvar overfor nasjonale minoriteter. Minoritetsgrupper kan være i en utsatt situasjon. Det er derfor nødvendig å gjennomføre særskilte tiltak for å styrke disse gruppene. Regjeringen oppnevnte et utvalg, som ble ledet av Knut Vollebæk, der en kartla politikk og tiltak overfor romanifolk og tatere. Utvalget la fram en rapport i juni i år. Jeg oppfordrer regjeringen til å komme tilbake med en melding, så vi får drøftet dette i Stortinget. Kristelig Folkeparti er ellers fornøyd med enighet om å sørge for sikkerhet rundt lokalene til Det Mosaiske Trossamfund og bidra til reduksjon av antisemittisme gjennom informasjonstiltak. Vi takker også for samarbeid om tilskuddsordning og økt bevilgning til revitalisering av kvensk språk og kultur, særlig hos barn og unge. I budsjettet er det lagt til grunn en økning av boutgiftstakene, økning av satsene i egenandelsberegning og full harmonisering av dekningsgrad og at en midlertidig skjerming av uføre videreføres. Dette er nettopp i tråd med Kristelig Folkepartis satsingsområder og verdisyn. Bolig er et nødvendig gode alle trenger. Det er viktig at så mange som mulig har mulighet til å eie egen bolig. Det er nå et stort behov for flere rimelige boliger i forbindelse med bosetting av flyktninger og for å dekke behov for rimelige boliger for vanskeligstilte. Vi må nå finne raske løsninger og ulike initiativ for å få dette til. Vi støtter viktigheten av å sikre kvalitet på investeringen, slik at modulene som blir brukt, f.eks. kan bli brukt til studentboliger eller til andre vanskeligstilte. Vi må sørge for gjennom forskrifter at det ikke blir lav kvalitet, og at universell utforming blir godt ivaretatt.