Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2002-06-11:
Aksjeselskapsdannelse i NSB og Posten er et resultat av en naturlig utvikling, både i disse selskapene og i det markedet de skal fungere i. Det er en milepæl som flertallet bad om i årets budsjettinnstilling. Men endringen innebærer ingen dramatikk i forhold til dagens organisering med begrenset ansvar. Således vil konkursmulighetene være de samme som før, til tross for at mindretallet framstiller det annerledes. Personalets tilsettingsforhold blir heller ikke endret. Proposisjonen rokker heller ikke ved det statlige eierskapet. Når det så gjelder samfunnsoppgavene, Postens distriktsforpliktelse og porto- og prisutvikling, er dette godt ivaretatt gjennom Postens konsesjonsvilkår og det statlige kjøpet av posttjenester. Dessuten får vi årlige rapporter gjennom budsjettproposisjonene, som vi vet. Posten sjøl har påpekt sitt behov for fleksibilitet med tanke på framtidige omstruktureringsprosesser. Samfunnsmessige forpliktelser knyttet til Postens monopol vil framtvinge at enkelte spørsmål knyttet til omstrukturering må legges fram for Stortinget. Den saka vi her behandler, endrer ikke på dette. Likevel inneholder proposisjonen oppmykinger av vedtektsfestede krav om saksframlegg for generalforsamlinga, statsråden. Statsråden må ellers gjøre en sjølstendig vurdering av hvilke saker som må til Stortinget. Stortinget vil langt på veg kunne utøve sin egen rolle gjennom behandling av egenmeldingene, som fortsatt skal komme til Stortinget annethvert år. De nye aksjeselskapenes egenkapital er viet betydelig plass i proposisjonen. På dette punktet blir regjeringspartiene og innstillinga overbydd av flertallet når det gjelder Postens kapitaltilførsel. Det framgår av konsulentrapporten at Posten ville stå sterkt i lånemarkedet etter konsulentenes forslag til egenkapital, sjøl med et låneopptak på 1,5 milliarder kr utover det som er planlagt. Ja, sjøl i dette tilfellet vil egenkapitalen overstige 30 pst. En kan her minne om at Posten har beregnet et investeringsbehov i perioden 2001-2003 på 13,7 milliarder kr. Strategisk investering er herunder beregnet til 7,4 milliarder kr. En særdeles romslig statlig kapitaltilgang kan øke Postens aggressivitet i oppkjøpsmarkedet, og det forundrer oss at Fremskrittspartiet vil sende et AS-omdannet statsselskap ut på oppkjøpsmarkedet med såpass kvasse klør som flertallet her utstyrer selskapet med. Regjeringspartia har etter en samlet vurdering valgt å tilføre Posten samlet sett 1 milliard kr i denne omgang. Så til forslaget fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, som er fremmet i salen nå nettopp ved Jorunn Ringstad. Når det gjelder forslagets innhold i forhold til konsesjonsvilkår og hovedmålsettinga om likeverdige tjenester i hele Norge, er det tilforlatelige ting, som for så vidt kunne vært sendt over og også fått tilslutning. Men forslaget inneholder også henvising til forvaltningsloven, som ikke har noen spesiell plass verken i den selskapsforma som blir forlatt, eller i den selskapsforma som skal inntre. Arbeidsmiljøloven har en alminnelig tilsynsfunksjon i dette samfunnet, slik at dette framstår mer som en ekstraordinær, overdreven helsesjekk for om mulig å forandre på resepten for prosjektet, så det vil dermed ikke få vår tilslutning.