Ranveig Frøiland (Arbeiderpartiet), 2004-10-28:
Gjennom dagens handsaming av Ot.prp. nr. 74 om livsforsikringsverksemd vil vi få ei meir moderne lov. Denne lova regulerer utforminga av både tenestepensjonsordningar og individuelle pensjonsordningar. Det er mange tusen personar som har slike pensjonsordningar, og difor er lova viktig. Dei fleste av forslaga i lova har vorte slik som Regjeringa føreslo, men på nokre punkt vil eg seia at vi gjennom komiteen si handsaming har fått til forbetringar, og her har saksordføraren vore med og påverka. Det skal ho ha ros for. Vi har bl.a. fått til betre reglar for kursreguleringsfondet og ei presisering av reglane for endring av pristariffen. Med presiseringa av reglane for prisendringar er det no heilt klårt at moglegheita til prisregulering ikkje gjeld opparbeidde rettar og dei forpliktingane selskapet har til framtidige avsetningar som er knytte til allereie opparbeidde rettar. Arbeidarpartiet er oppteke av å styrkja dei ytingsbaserte tenestepensjonsordningane. Kredittilsynet har lagt fram eit framlegg til ei alternativ ordning for risikodeling som bedriftene og selskapa skal kunna inngå ein avtale om å bruka. Meininga med ordninga er å leggja forholda til rette for at selskapa kan ta større risiko og dermed få høgare avkastning over tid. Det vil igjen få betyding for kor høge kostnader bedriftene får til tenestepensjon, og dermed kor gode pensjonsordningar dei kan tilby sine tilsette. Fleirtalet i komiteen, der Arbeidarpartiet er med, legg til grunn at det er mogleg å utvikla Kredittilsynet si ordning innafor den lova vi no handsamar. Men det kan verta trong for andre lovendringar, og vi går ut frå at Regjeringa kjem attende med forslag om nødvendige endringar for at ordninga med risikodeling skal kunna fungera godt. Når den nye ordninga har fungert ei stund, reknar Arbeidarpartiet med at Finansdepartementet vil evaluera ho og vurdera om det er behov for å vidareutvikla ordninga for å styrkja dei ytingsbaserte tenestepensjonsordningane. Med dagens lovverk er det ikkje mogleg for fleire føretak å oppretta ei felles pensjonsordning dersom dei ikkje er del av same konsern. Det er mykje som taler for at både pensjonskassar og forsikringsselskap bør kunna tilby felles pensjonsordningar for fleire føretak. Éin grunn er at det er rimelegare å forvalta store pensjonsordningar enn små, og at små føretak difor kan tena på å slå seg saman. Ein annan grunn er at med fellesordningar for fleire føretak i same bransje vil tilsette som byter jobb, kunna halda oppe medlemskapen sin i pensjonsordninga. Det vil føra til at den enkelte sine pensjonsrettar vil verta meir oversiktlege, og at samanhengen mellom løn og pensjon vil verta klårare. Ein tredje grunn er at store fellesordningar legg til rette for kjønns- og aldersnøytrale premiar. Finansdepartementet har bedt Banklovkommisjonen om å vurdera om det bør opnast for interkommunale pensjonskassar og felles pensjonskassar for fleire føretak i privat sektor. I eit brev til Banklovkommisjonen den 23. september innskrenkar likevel departementet kommisjonen sitt mandat til berre å gjelda interkommunale pensjonskassar. Bakgrunnen for dette er at det har vorte reist spørsmål om mandatet som vart gjeve, opnar for å vurdera felles pensjonsordningar for enkelte yrkesgrupper eller tariffområde, i strid med eit hovudkrav i føretakspensjonslova og innskuddspensjonslova om at ei pensjonsordning i hovudsak skal omfatta alle tilsette. Arbeidarpartiet og SV ønskjer at Banklovkommisjonen skal vurdera felles pensjonsordningar for fleire føretak også i privat sektor, og har bedt Regjeringa om å gje dette mandatet til Banklovkommisjonen. Vi meiner at det er mogleg å oppretta pensjonsordningar som dekkjer fleire føretak, utan å bryta med hovudprinsippet om at alle tilsette i eit føretak skal vera medlem i same pensjonsordning. Dessverre fekk vi ikkje med oss fleirtalet på dette forslaget. Det er synd, særleg med tanke på at Regjeringa har varsla at ein i stortingsmeldinga om oppfølging av Pensjonskommisjonen, som vil verta lagd fram seinare i haust, vil fremja forslag om å etablera pensjonar i arbeidsforhold for dei som ikkje allereie har det. Eg høyrde at saksordføraren argumenterte mot eit slikt forslag. Det viktigaste for oss hadde vore å få Banklovkommisjonen til å vurdera og greia ut dette, og så kan vi koma tilbake til innhaldet i det.