Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-04-03:
Ett av Kristelig Folkepartis hovedmål for skolen er å sette hver enkelt elev i sentrum og sikre alle elever utfordringer ut fra hver enkelts egenskaper og potensial. Dersom vi skal lykkes med dette, er dyktige og engasjerte lærere helt avgjørende. Kristelig Folkeparti støtter derfor forslaget om å innføre et løft for lærere i grunnskole og videregående skole i form av en systematisk etter- og videreutdanning. Selv om det er nyanser mellom Kristelig Folkeparti og Venstre i hvordan vi konkret mener dette skal gjennomføres, er vi enige om det viktigste: at det er avgjørende å få på plass en systematisk etter- og videreutdanning for lærere i norsk skole, og at dette, i tillegg til det å sikre at det er tilstrekkelig mange lærere, bør ha høyeste prioritet i tiden som kommer. Vi er dessuten helt klar over at tilstrekkelig mange og kompetente lærere er langt viktigere å prioritere enn en utvidet skoledag, som Regjeringen har valgt å satse ressursene på. Kristelig Folkeparti foreslo forrige gang vi behandlet en sak om lærere og lærerløft, et prøveprosjekt med tre-seks måneders fornyelsestid og kompetanseheving for lærere, der endringer i skolen, ny pedagogikk og mer fagkunnskap skulle stå i fokus. På sikt mener vi det bør utvikles en modell der lærerne får etterutdanning hvert tiende år i en slik periode på tre-seks måneder. En rapport fra Læringslaben har tidligere vist at skolen har utfordringer knyttet til ensformige undervisningsopplegg og manglende evne til å tilpasse undervisningen til elevene. Samtidig vet vi at det stadig etterstrebes å tilpasse opplæringen til hver enkelt elev. Med forventninger om individuell tilrettelegging og til ny oppdatert kunnskap i undervisningen er det helt nødvendig å kunne tilby lærerne tid til kompetanseheving. En fornyelsestid for lærerne, som skissert, vil kunne gi inspirasjon, ny og oppdatert kunnskap, nye undervisningsmetoder og dermed gi elevene et bedre utdanningstilbud. Elever i den norske skolen har krav på engasjerte, oppdaterte og kunnskapsrike lærere. Derfor må vi sikre lærerne det beste utgangspunktet nettopp for å oppnå en skole som er tilpasset den enkelte elev. Når det gjelder forslaget om at kompetansekrav skal knyttes til undervisning i det enkelte fag og ikke bare til ansettelse, støtter vi også dette. Jeg mener det er avgjørende og derfor også bør være en selvfølge at læreren har gode kunnskaper i det faget han eller hun skal undervise i. Dette mener vi også bør vektlegges ved ansettelse. Imidlertid er det viktig å understreke det behovet som mange skoler, spesielt de små, fortsatt har og vil ha for allmennlærere som kan undervise i flere fag. Vi ser derfor ikke på forslaget som en avskaffelse av allmennlæreren, eller som en utstøtelse av lærere som allerede finnes i skolen, men som en presisering av at gode kunnskaper om det faget det skal undervises i, også bør være tellende. Til slutt har jeg lyst til å si at for Kristelig Folkeparti har lærerne vært nøkkelen i alle de saker og i all den tid vi har sittet både i posisjon og i opposisjon for å få til gode resultater i skolen. Det å gi denne yrkesgruppen en mulighet til å kunne utføre den viktige rollen den har, vil en kunne se som en lang rød tråd i Kristelig Folkepartis historie, fra Kjell Bondevik, fra Jon Lilletun, og nå ønsker vi også fortsatt å være med og bidra, slik at lærerne kan få det verktøyet de trenger for å være med på å gi oss verdens beste skole.