Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2015-02-03:
Leker som skader evnen til å få barn, matpapir som etterlater fluor på brunosten, og klær som kan fremkalle kreft, forstyrre hormoner og gi diabetes og atferdsforstyrrelser – det er det vi snakker om i dag. Det er ikke første gang temaet er satt på dagsordenen. Tidligere har Forbrukerrådet lagt fram forskning som peker på risikoen ved bruk av hormonforstyrrende stoffer i kosmetikk. Den gang lanserte Forbrukerrådet et program for iPhone som skulle hjelpe forbrukerne til å velge produkter uten hormonforstyrrende stoffer. Kristelig Folkeparti tok til orde for at vi burde få en handlingsplan for en giftfri hverdag. Det har i den sammenheng særlig vært bekymring knyttet til parabener, som i årevis har vært brukt for å hindre sopp og bakterier i krukker og i tuber. Forskerne har hatt mistanke om at parabener kan føre til dårlig sædkvalitet og til testikkelkreft hos menn. De setter også parabener i sammenheng med økning av brystkreft. I dag har vi retningslinjer for hvor stor konsentrasjon av disse stoffene det kan være i produktene, men ingen informasjon om at kombinasjonen av flere produkter med disse stoffene kan gi en hormonforstyrrende effekt, en såkalt cocktaileffekt. Cocktaileffekten betyr at stoffer som er ufarlige i små mengder, likevel kan ha en hormonforstyrrende effekt når de blir kombinert med andre stoffer. Det er behov for å bruke flere ressurser på kontroll og tilsyn. Vi vet dessuten altfor lite om hvilken skade giftene kan gi. Derfor er det også behov for mer dokumentasjon og forskning. I en spørreundersøkelse Forbrukerrådet fikk utført før jul, svarte ni av ti at de ønsket å få strengere regulering av skadelige kjemikalier i leker og andre produkter. Ifølge Vårt Land har både Sverige og Danmark handlingsplaner for en mer giftfri hverdag. Det har ført til – som flere har nevnt tidligere – at svenskene har femdoblet tilsynet. Svenske myndigheter har funnet ulovlig mange farlige kjemikalier i 10 pst. av de produktene som er undersøkt. Leker og elektronikk er de varegruppene der det oftest finnes farlige kjemikalier. I sin årlige evaluering konstaterer svenske myndigheter at mange bedrifter kjenner for dårlig til hvilke regler som gjelder for giftige stoffer. Jeg er glad for at Stortinget i dag samler seg om å be «regjeringen utarbeide en handlingsplan for en giftfri hverdag», en plan som inkluderer «tiltak mot miljøgifter både nasjonalt og internasjonalt, tiltak for økt tilsyn og kontroll, forbrukerinformasjon og bransjedialog». Et sterkt trykk internasjonalt er veldig viktig for å nærme oss målet om en giftfri hverdag. Derfor er jeg glad for at Stortinget «ber regjeringen arbeide for raskest mulig internasjonal regulering og forbud mot de farligste ikke-regulerte giftstoffene i produkter tilgjengelig i Norge, basert på oppdaterte faglige anbefalinger fra Miljødirektoratet». At vi i tillegg ber regjeringa «arbeide internasjonalt for at alle produkter som inneholder skadelige kjemikalier, skal ha en innholdsdeklarasjon som viser hvilke stoffer og mengden av disse som produktene inneholder», er også veldig bra. Til sist må jeg si at det er synd at vi ikke får flertall for å inkludere innsamling av ubrukte legemidler som en del av handlingsplanen for en giftfri hverdag. Apotekene tar i dag imot ubrukte legemidler. I hvor stor grad medisiner leveres tilbake dit, vet vi vel egentlig ingenting om. Forsøk som er gjort i enkelte kommuner, hvor en har inkludert medisiner i den kommunale avfallsordningen, har vært en suksess. Jeg er redd realiteten i dag er at veldig mye skylles ned hjemme. Jeg mener generelt at for å lykkes med innsamling av miljøfiendtlig avfall må systemene være lettest mulig tilgjengelig. Det burde også vært tilfellet her.