Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-04-07:
La meg si takk til komiteen og til saksordføreren for en god sak. Dette er et viktig tema og en del av den helhetlige transportpolitikken som storting og regjering – fornuftig nok – jobber med. Ikke minst en stor takk til Kristelig Folkeparti, som har ført i pennen mange av de forslagene som komiteen nå stiller seg bak. Der har det vært gjort et veldig godt arbeid, og jeg er glad for at det åpenbart har vært et godt samarbeid mellom flertallspartiene på Stortinget for å få en tekst som har fått enstemmig støtte i Stortinget. Det er viktig at vi i arbeidet bruker våre ulike transportløsninger på en best mulig måte. Det at vi kobler vei, jernbane og skipsfart sammen, betyr at vi kan få fraktet mer gods over lange distanser, bruke infrastrukturen bedre og redusere både energiforbruk og miljøbelastning. Vi ser også at alle prognoser tyder på at det vil bli fraktet enda mer gods rundt i dette landet framover. Da er det også viktig at vi får brukt den infrastrukturen som er, på en effektiv og god måte. Det ligger i regjeringens plattform, og det ligger også i det som Stortinget nå vedtar. Dette er klare signaler om at en står samlet om veldig mye av det som skjer. Bakgrunnen for mange av disse forslagene er jo, som vi husker, at vi i fjor diskuterte Riksrevisjonens – egentlig ramsalte – kritikk av den nærskipsfartsstrategien som hadde blitt ført fra 2009 til 2013. Noe av det som Riksrevisjonen påpekte, var at andelen innenlands godstransport på sjø har vært synkende siden 2009, at det var klare svakheter ved Kystverkets arbeid for å fremme overføring av gods fra vei til sjø, svakheter ved Kystverkets rolle som transportetat osv. Det var åpenbart at dette området, som alle mener er viktig, ikke var godt organisert i den tiden som var, og som Riksrevisjonen så på. Derfor er det veldig gledelig at Stortinget står så samlet om hva en ønsker å gjøre videre, for det betyr at vi må gjøre ting annerledes enn sånn vi har gjort det før, hvis vi skal oppnå de målene som alle her sier er en styrke eller støtte. Det å styrke transportstrømmen i en fri verden betyr jo at vi må prøve å påvirke de avgjørelsene som hver enkelt transportaktør, den enkelte vareeier, tar. Det betyr at vi må sørge for at kostnadene reflekteres riktig, at den kostnaden som godstransport på vei har, reflekteres skikkelig, at vi også sørger for at de transportmåtene som ønskes, skal tas mer i bruk – sånn som jernbane og skipsfart – og stimuleres på ulike måter. Vi har, som det har blitt nevnt i enkelte av innleggene tidligere, tatt flere grep der vi strammer inn på veitransport for å få mer reelle kostnader fra lastebiler, både gjennom tekniske krav, gjennom flere kontroller, gjennom bombrikker o.l. I tillegg er nærskipsfartsstrategien viktig. Den jobber vi med. Vi har allerede gjort endringer i losordningen. Vi har lagt fram en nasjonal havnestrategi, som riktignok enkelte i NHO-systemet har vært kritisk til, men jeg registrerer at veldig mange representanter for havnene har vært ute i lokale medier og sagt at dette gir store muligheter. Jeg velger å lytte til det mangfoldet som uttaler seg. Men jeg registrerer også at noen ikke er helt fornøyd, og det betyr at vi fortsatt har en jobb å gjøre. Det viktige her er at nå har vi en nasjonal havnestrategi. Det er den første i sitt slag. Jeg er veldig stolt over at vi satte i gang det arbeidet og har fått den på plass, sånn at vi har noe å jobbe videre med. Vi har gjort endringer i Kystverket som transportetat – det som Riksrevisjonen kritiserte, og som vi i forslag her får støtte for å jobbe videre med. Jeg er glad for å få det dyttet i ryggen og klapp på skulderen – vi kan jo si det er kombinert. Jeg minner om at selv om SV er misfornøyd med bevilgningene, er det faktisk en vekst i bevilgningene til Kystverket på 16 pst. i det budsjettet som flertallet har vedtatt. Det er en ganske kraftig vekst. Da får en heller stille seg opp på plenen sammen med Riksrevisjonen og klage på hvordan ting har vært. Men jeg mener at vi i hvert fall går i riktig retning med hensyn til hvordan det skal bli. Vi har sagt i nasjonal havnestrategi at vi skal forenkle havnestrukturen. Vi skal rendyrke transportpolitiske mål i havnepolitikken. Dette er en i gang med. Vi har varslet tilskuddsordninger for å stimulere til havnesamarbeid for å få fram sjøtransportens konkurranseevne. Vi ser at i veldig mange havner er det i dag en betydelig overkapasitet. Det betyr at det ikke nødvendigvis er infrastrukturen i seg selv som er problemet, men det er kostnadsstrukturer. Det å få havner og skipsfart til å bli mer kostnadsdyktig er viktig. Da er samarbeid det ene, men også å se på avgiftsstrukturer og kostnadsstrukturer. Vi har fått flere utredninger som ser på ulike ting, og på godsanalyser. Vi har en utredning på gang nå som går på grønn skipsfart, som vil kunne være med og legge til rette for å få best mulig struktur på havne- og skipsfartsavgifter framover, nettopp for å gjøre det økonomisk lønnsomt å bruke havn og skipsfart i større grad enn i dag.