Berit Brørby (Arbeiderpartiet), 2008-06-03:
Økt internasjonalt samarbeid i kampen mot terrorisme, nye lover og bestemmelser hvor ønsket om personvern kommer i konflikt med fellesskapets behov for å beskytte seg, sammen med en stadig utvikling på teknologiens område stiller store krav til dem som skal øve kontroll med de såkalte hemmelige tjenester. Det er derfor veldig hyggelig å kunne konstatere at en samlet komite uttrykker stor tilfredshet med EOS-utvalgets arbeid. Utvalgets arbeid tar sikte på å sikre at det ikke øves urett mot enkeltmennesker under gjennomføring av etterretnings-, overvåkings- og sikkerhetstjenester, og at virksomheten skjer innen de rammer folkevalgte organer har fastsatt. Jeg er glad for å kunne konstatere at det heller ikke i 2007 er avdekket alvorlig rutinesvikt eller graverende forhold. Jeg er også tilfreds med at Stortingets styringssignaler eksplisitt kommenteres i årsmeldingen for 2007. I året som ligger bak oss, har det vært gjennomført en rekke inspeksjoner i samtlige tjenester, og det har vært avholdt en rekke interne arbeidsmøter i utvalget. Videre har utvalget hatt utstrakt kontakt med tilsvarende organer i andre land. Det er en svak økning i antall klagesaker, men uten at noen av disse har gitt grunnlag for kritikk mot noen av tjenestene. La meg si litt om utvalgets kontroll med Politiets sikkerhetstjeneste, PST. På bakgrunn av avslag på krav om innsyn fra enkeltpersoner har utvalget funnet grunn til å se nærmere på PSTs praktisering av sikkerhetsloven og offentlighetsloven, og hvorledes reglene er utformet. Spørsmålet er tatt opp både med PST og Justisdepartementet, og en samlet komite ber om å bli orientert om resultatet av gjennomgangen i årsmeldingen for 2008. Det vil også bli sett nærmere på rutinene for informasjonsutveksling mellom PST og Utlendingsdirektoratet. På dette feltet er det mange vanskelige saker, og det er av avgjørende betydning at samarbeidet mellom disse to organene fungerer godt. Den såkalte innsynsloven, som nå er opphevet, gav enkeltpersoner rett til innsyn i opplysninger om dem selv i overvåkingspolitiets arkiv. For mange representerte retten til å se mappa si et gjennombrudd for å kunne renvaske seg mot rykter og anklager. Av hensyn til forskernes mulighet til å skrive om denne delen av vår historie er det viktig at opplysninger av betydning sikres for etterslekten ved overføring til Riksarkivet. Spørsmålet om hvorvidt en person som er slettet eller ikke registrert som eget objekt, som det heter i den terminologien, skal kunne figurere i PSTs register i tilknytning til et annet objekt, er av prinsipiell betydning. En samlet komite understreker viktigheten av klare retningslinjer og har merket seg at utvalget har bedt om en tilbakemelding fra PST. I vår globaliserte verden oppstår det stadig oftere behov for utlevering og utveksling av personopplysninger mellom samarbeidende tjenester over landegrensene. Dette er viktig og nødvendig, men det må alltid være slik at formålet med å utlevere opplysningene må stå i forhold til konsekvensen for den personen det gjelder. Jeg er tilfreds med at vilkårene for utlevering av slike opplysninger nå er slått fast i retningslinjene, noe som gir EOS-utvalget mulighet til å føre kontroll med at det følges. Spørsmålet om bruk av skjulte tvangsmidler var et tema under behandlingen av utvalgets årsmelding for 2006. Bruk av kommunikasjonskontroll, romavlytting, ransaking mv. for å oppklare forhold, men også for å avverge straffbare forhold, stiller strenge krav til utøverne av myndigheten. Det er betryggende at gjennomført kontroll i 2007 ikke har gitt grunnlag for kritikk. Under behandlingen av utvalgets årsmelding for 2006 ble det forutsatt at det skulle utarbeides retningslinjer for samarbeidet mellom PST og tollmyndighetene. Per i dag er ikke dette gjort. Ifølge Toll- og avgiftsdirektoratet er det riktignok undertegnet en samarbeidsavtale mellom direktoratet og PST, men det foreligger fortsatt ikke retningslinjer på området. En samlet kontrollkomite forutsetter at utarbeidelsen av slike retningslinjer gis høy prioritet. Når det gjelder Nasjonal sikkerhetsmyndighet, NSM, har utvalget behandlet to klager i forbindelse med sikkerhetsklarering, hvor det i det ene som var avgjort av Forsvarets sikkerhetsavdeling, FSA, ble uttalt kritikk. Under behandlingen av fjorårets årsmelding viste kontroll- og konstitusjonskomiteen til en klagesak om anmodning om autorisasjon for «Begrenset» etter at vedkommendes sikkerhetsklarering var tilbakekalt. Denne saken er fortsatt uløst, og kontrollkomiteen forutsetter at det omgående tas tak i saken. Ved en inkurie er det i merknaden vist til behandlingen av en annen personalsak i Forsvaret som EOS-utvalget tidligere har kommentert, og som Stortinget har hatt til behandling. Status i denne saken framgår ikke av EOS-utvalgets årsmelding. Ellers har utvalgets stikkprøver avdekket svakheter i Statsbyggs behandling av klareringssaker, og dessuten avdekket at Utenriksdepartementet fortsatt ikke etterlever fastsatte rutiner for autorisasjon av ansatte der nærstående har utenlandsk tilknytning. Jeg forutsetter at disse forholdene bringes i orden. Så litt om E-tjenesten. Jeg er glad for å kunne registrere at antall inspeksjoner av E-tjenesten er økt i tråd med komiteens anbefaling, og at dette anses å ha bidratt til å gi utvalget bedre grunnlag for å vurdere virksomheten. Den tekniske utvikling går stadig raskere. Det er derfor av stor betydning at kontrollen av tjenesten retter seg mot den tekniske informasjonsinnhentingen, og at utvalget har tilstrekkelig teknisk kompetanse til å kunne foreta reell vurdering av de problemstillinger kontrollen avdekker. Samhandlingen med utenlandske etterretningstjenester skaper særlige utfordringer. Det er positivt at utvalget i 2007 har etablert en kontrollrutine for sambandssystemene i tjenesten, og at E-tjenesten har bidratt til å legge forholdene til rette for inspeksjoner fra utvalget på dette området. Spørsmålet om etterretningstjenesteloven som hjemmel for å bruke inngripende metoder og hva det har å si for om en metode er lovlig eller ikke, har vært oppe til vurdering. En samlet komite deler departementets syn at bruk av nye metoder krever politisk godkjenning for å være lovlige. Betryggende rutiner for notoritet og dokumentasjon av den politiske godkjenningsprosessen av tjenestens metoder og operasjoner er en forutsetning. Når det gjelder hastesaker, må det etableres gode prosedyrer. Det er helt nødvendig at informasjonsutvekslingen mellom PST og E-tjenesten følger bestemte rutiner. Opprettelsen av en foreløpig midlertidig felles analyseenhet for de to virksomhetene fra 2008 vil kunne bidra til å bedre analysekapasiteten både kvantitativt og kvalitativt. I fjorårets årsmelding ble det orientert om undersøkelser av eventuelle ulovlige fangtransporter på norsk jord. Undersøkelsene utvalget gjorde, gav ikke holdepunkter for at tjenesten skulle være involvert eller ha kunnskap om slik virksomhet. Også de tilleggsundersøkelser som er foretatt i 2007 hos norske luftfartsmyndigheter, styrker denne konklusjonen. De siste årene har det blitt etablert en rekke private sikkerhetsselskaper som tilbyr tjenester innenfor sikkerhet og etterretning, spaning osv. Internasjonalt har utviklingen nådd enda lenger, slik at tilbudene også omfatter polititjenester og deler av det militære ansvarsområdet. Dette er en alvorlig utvikling, og det er svært viktig at det føres kontroll med disse selskapene. Jeg har med tilfredshet merket meg at justisministeren bl.a. i en artikkel i Aftenposten den 23. mai er opptatt av denne problemstillingen og vil sette i verk tiltak for å føre kontroll med å «rydde opp» i sikkerhetsbransjen. EOS-utvalgets arbeidsområde er svært viktig og omfattende. La meg helt avslutningsvis igjen understreke komiteens tilfredshet med det arbeidet EOS-utvalget utfører på vegne av Stortinget.