Christopher Stensaker (Fremskrittspartiet), 1999-06-17:
Samferdselsdepartementet legger i St.prp. nr. 66 fram forslag om å opprette et luftfartstilsyn ved navn Luftfartstilsynet fra 1. januar 2000 og å endre tilknytningsformen for Luftfartsverket med virkning fra 1. januar 2000. Departementet foreslår også i proposisjonen å skille de aller fleste myndighets- og tilsynsoppgaver fra Luftfartsverkets forretningsmessige drift. Begrunnelsen for dette er å unngå habilitetsproblemer og at utenforliggende hensyn skal kunne bli tillagt vekt i myndighetsutøvelsen. Fremskrittspartiet ser det som meget formålstjenlig med en omorganisering av statens oppgaver innen luftfarten. Formålet med en slik omorganisering må være å skape helt klare og entydige ansvarsforhold og en fornuftig oppgavefordeling. Fremskrittspartiet finner den delvise omorganisering og meget uklare oppgavefordeling som foreslås i St.prp. nr. 66, lite tilfredsstillende og lite gjennomarbeidet. Fremskrittspartiet er særlig betenkt over at et statsaksjeselskap både skal være et myndighetsorgan og samtidig stå for forretningsmessig virksomhet. En utskilling av de rene tilsynsoppgavene i et eget luftfartstilsyn etter hovedmodell fra Konkurransetilsynet, Arbeidstilsynet, Kredittilsynet m.m. er imidlertid et fornuftig forslag. Slik Fremskrittspartiet ser det, ville en fornuftig organisering innen dette området og for øvrig andre tilsvarende samfunnsområder være følgende: Departementet bør stå for utformingen av lover og de viktigste forskrifter og de politiske avgjørelser og helhetsstyringen.Et direktorat står for den daglige gjennomføring, oppfølging og iverksetting av den vedtatte politikk samt utformer detaljforskrifter, regler og bestemmelser for dem som utfører en virksomhet eller produserer varer og tjenester innen sektoren, samt behandler konsesjons- og autorisasjonsordninger og avgjør søknader om slike. Detaljer om avgiftsspørsmål og eventuelle regler og ordninger for finansiering av virksomheter behandles også av direktoratet.En etat eller et verk skal stå for utførelse av bestemte oppgaver samt eventuell produksjon av varer og tjenester enten selv eller gjennom eierskap av aksjeselskaper som står for den rent forretningsmessige produksjon av varer eller tjenester.Den kontrollerende virksomhet legges til et uavhengig tilsyn som påser at alle aktører følger lover, forskrifter og regler. Slike tilsyn gjøres selvfinansierende ved avgifter pålagt den virksomhet som utøves innen området. En slik modell vil for luftfarten medføre at de deler av Luftfartsverket som er en ren myndighets- eller forvaltningsvirksomhet, legges til et luftfartsdirektorat, produksjon av tjenester som flygeledertjenesten og andre statlige tjenester samt utøvelse av eierfunksjon for lufthavnselskaper o.l. legges til Luftfartsverket som en etat, mens tilsynsoppgavene legges til det foreslåtte luftfartstilsyn. Den forretningsmessige virksomhet som f.eks. drift av lufthavnvirksomhet og andre luftfartstjenester som egner seg for det, bør organiseres som et aksjeselskap. Spørsmålet om de statlig eide lufthavner bør samles i et selskap, f.eks. Statens lufthavner AS, eller om hver lufthavn bør være et eget aksjeselskap eller datterselskap i et holdingselskap, må utredes og vurderes nærmere. Forslagene i St.prp. nr. 66 tilfredsstiller ikke de krav til klarhet i ansvarsfordeling og organisering av myndighetsoppgaver og forretningsvirksomhet som Fremskrittspartiet mener er nødvendig. Det kan ikke være forsvarlig eller fornuftig å plassere myndighetsutøvelse i et statsaksjeselskap. Opprettelsen av et luftfartstilsyn er i seg selv fornuftig, men det må da gjøres klart at hovedoppgaven må være å føre tilsyn med at regler, forskrifter, autorisasjoner og sertifikater som er vedtatt iverksatt av Luftfartsdirektoratet, blir fulgt av alle aktører. Slik Fremskrittspartiet ser det, er ikke en slik nødvendig klar avgrensning foretatt for det foreslåtte luftfartstilsyn. Fremskrittspartiet mener derfor at en omorganisering av tilsyn og myndighet i luftfarten bør vurderes nøyere, og fremmer derfor følgende forslag: «St. prp. nr. 66(1998-99) Om tilsyn og myndighet i luftfarten og om tilknytningsform for Luftfartsverket, sendes tilbake til Regjeringen.» (1998-99) Fremskrittspartiet vil subsidiært støtte forslaget om opprettelse av et luftfartstilsyn og tilbakesendelse av kap. 4-7. Videre vil Fremskrittspartiet subsidiært forutsette at alle myndighetsoppgaver faktisk skilles ut, og at det må være luftfartstilsynet eller Samferdselsdepartementet selv som skal representere norske myndigheter i internasjonale myndighetsorganisasjoner. Fremskrittspartiet vil understreke at etableringen av to nye virksomheter ikke bør føre til at de totale kostnadene økes, men har merket seg at Samferdselsdepartementet nå vurderer å åpne for at andre myndighetsoppgaver enn tilsynsoppgavene skal brukerfinansieres. Fremskrittspartiet støtter prinsippet om at de som genererer behov for tilsyn, skal betale kostnadene for det. Fremskrittspartiet vil også påpeke den store mangelen på flygeledere og forutsetter at det treffes tiltak for å bringe dette i orden, slik at de reisende slipper forsinkelser og innstilte fly av den grunn. Luftfartsverket unnlot å utdanne flygeledere i 1993, da vurderingen var at det ikke var behov for flere flygeledere. Fremskrittspartiet mener at denne vurderingen var feil, og at dagens vansker i lufttrafikken kunne vært unngått dersom ikke hele årskullet i 1993 hadde blitt sløyfet. Kontrollsentralen i Røyken, som kontrollerer lufttrafikken over Østlandet, har også hatt mangel på flygeledere, og Fremskrittspartiet er bekymret over at denne mangelen gjør at det også denne sommeren er ventet store forsinkelser i flytrafikken. Fremskrittspartiet synes det er naturlig at også utdannelse av personell innen luftfarten er et spørsmål for landets undervisningsmyndigheter på lik linje med andre yrkeskategorier, og ber Regjeringen utrede en overføring av ansvaret for utdanning av flygeledere til utdanningsmyndighetene. Fremskrittspartiet vil også forutsette at kapasiteten i utdanningen baseres på etterspørselen etter en slik utdanning, og ikke på en snever behovsvurdering. Fremskrittspartiet vil hevde at spørsmålet om at inntekter fra én lufthavn skal brukes til subsidiering av en annen, er et politisk spørsmål som bør håndteres av regjering og storting og administreres av detaljregler fastsatt av et luftfartsdirektorat og ikke av et statsaksjeselskap. Endringer i en flyplasstruktur og tilpasning av en infrastruktur bør gjennomføres av forvaltningsmyndighetene som et direktorat og/eller et verk, og ikke et aksjeselskap. Det bør også etableres et system hvor også andre enn staten bør kunne anlegge, eie og drive lufthavner, og myndighetsutøvelsen i slike spørsmål bør derfor ikke legges til et aksjeselskap som selv er en aktør og mulig konkurrent til andre lufthavner. Fremskrittspartiet viser til at det i telesektoren og i jernbanevirksomheten nettopp er gjennomført en oppdeling av de tidligere forvaltningene Televerket og NSB, med atskillelse av den forretningsmessige og konkurranseutsatte del, tilsynsoppgaver, myndighetsutøvelse, infrastruktur og administrasjon. Til slutt vil jeg vise til proposisjonen og ta opp Fremskrittspartiets forslag. Skulle forslaget mot formodning falle, vil vi subsidiært støtte komiteens tilråding til vedtak.