trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2012-11-08:
Ja, hvis det var så enkelt, hadde jeg gjennomført disse endringene med en gang. Men jeg får også advarsler fordi de får et nytt elektronisk system hvor man fra arbeidsgivers side kan hente ut opplysninger direkte gjennom IKT-systemet. Det systemet planlegger vi nå at skal være på plass i 2017Statsråden sa 2015. Hun har senere ønsket å rette til 2017.. Dersom det er slik at Fremskrittspartiet kan garantere at dette vil de gjøre umiddelbart hvis de kommer i regjering, hadde det vært interessant å få svar på det fra representanten. Eller ønsker han bare å framstille regjeringens syn i denne saken som om vi ikke har styring på Nav? Jeg synes vi skal ta de advarslene vi får på alvor når det gjelder moderniseringen av Nav.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2012-11-08:
Det er slik også med andre systemer. Vi har vedtatt en stor uførereform. Den kommer til å få store konsekvenser for mange menneskers liv, hvor de i større grad enn i dag kan tjene penger ved siden av uføretrygd. Det er jo det at det er komplisert å gjennomføre store endringer som er årsaken til at det ikke blir gjennomført før i 2014, at det tar noe tid. På samme måte er det her. Det som er poenget, er at det er praktiske problemer knyttet til å identifisere inntekten som frilanser fordi skatteetaten ikke fastsetter denne inntekten separat. Elektronisk dialog med arbeidsgiver, EDAG, som er et stort prosjekt, er planlagt innført fra 2015. Dette vil gi etaten mulighet til å identifisere frilansinntekt. Men jeg har fortsatt ikke fått svar på om representanten kan garantere at Fremskrittspartiet vil innføre dette fra høsten 2013 hvis de kommer i regjering.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2012-11-08:
Nå er det ikke fire–fem år vi snakker om her, det er kortere tid. Det er en måte å løse dette på, og det er å ansette flere saksbehandlere i Nav, men det er noe som jeg har forstått at Høyre er veldig skeptisk til. Løsningen er å gjøre det manuelt. Nå tror jeg at gjennom det nye IKT-systemet vi får, får vi en veldig god utvikling i etaten. Det er planlagt å spare veldig mange årsverk, og det er viktig, for da er det maskiner som kan gjøre de oppgavene som en del mennesker gjør i dag. Det vil bety at også ansatte i Nav kan gjøre det de skal gjøre, nemlig å følge opp enkeltpersoner. Men dersom representanten ønsker en raskere framdrift på disse sakene, så er svaret enkelt: Ansett flere saksbehandlere i Nav.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2012-11-08:
Vi har ikke sett det hensiktsmessig å kjøpe tjenester eller ansette nye saksbehandlere i Nav og lære opp dem i dette saksbehandlingssystemet for å samordne bedre. Da synes jeg det er mye bedre bruk av offentlige ressurser å si at vi nå legger kraften vår i IKT Nav som kommer til å føre til en raskere saksbehandling i Nav, og at brukerne mye enklere kan få svar. Når dette løses gjennom IKT-systemet, synes jeg ikke det er hensiktsmessig å ansette en masse saksbehandlere midlertidig for å løse dette på kort sikt. Jeg er også usikker på om representanten fra Kristelig Folkeparti ønsker det dersom hun kommer i regjeringsposisjon i 2013 – om hun da kan garantere at hun vil vedta denne endringen allerede i høst.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2012-11-08:
Jeg synes det viktigste nå er at vi bruker saksbehandlerne i Nav til å gjøre det som er hensikten med Nav-reformen, nemlig å følge opp hver enkelt. Jeg tror både representanten og jeg er enige om at det er det viktigste vi skal bruke tiden på nå, og ikke ansette noen midlertidige saksbehandlere som skal ha en jobb i ett år, for så å si at det er ikke så viktig lenger for nå løses dette elektronisk. Det handler jo ikke om penger, det handler om ressursutnyttelse – den viktigste ressursen i Nav bør brukes til dem som trenger det aller, aller mest.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
På vegner av representantane Hans Olav Syversen, Rigmor Andersen Eide og meg sjølv har eg gleda av å fremje forslaget om modernisering av norsk luftfart.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Statsministeren snakka om «the American dream», men Navs siste rapport er veldig tydeleg. Det er altså meir enn 100 000 barn i Noreg som lever i fattige familiar. Yrkesdeltakinga blant unge med nedsett arbeidsevne har gått frå 44 pst. i 2011 til under 40 pst. i 2012. Det er mange tusen som står i kø for å få ein rusbehandlingsplass. Eg opplever at denne regjeringa, som snakka mykje om fattigdom, ikkje lenger har nokre målsettingar for å nedkjempe fattigdommen. Eg forstår det slik at regjeringa brukar tid og ressursar på korleis ein eventuelt skal feire ein valsiger i 2013. Kanskje kunne det vere meir verdifullt å kome med tiltak og målsettingar for å nedkjempe fattigdommen i Noreg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Eg vil minne parlamentarisk leiar Pedersen om at det står mange tusen i kø for å få tilbod om rusbehandling i Noreg under det raud-grøne styret. Men eg har eit anna spørsmål til parlamentarisk leiar Pedersen. Realverdien, verdien, av støtta til barnefamiliane har i realiteten gått ned over lengre tid, over fleire tiår, ikkje minst reelle kutt i barnetrygda er grunnen til det. Derfor foreslår Kristeleg Folkeparti eit skattefrådrag på 5 000 kr per barn, dvs. ein skattelette til barnefamiliane på 4,5 mrd. kr. Dei som ikkje har nok inntekt til å få full utnytting av frådraget, får beløpet utbetalt kontant. Ein tobarnsfamilie vil dermed få 10 000 kr ekstra. Mitt spørsmål er så enkelt: Er parlamentarisk leiar Pedersen enig i at dei store pengane i år bør gå til barnefamiliane?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Eg er heilt sikker på at Kjell Magne Bondevik og Valgerd Svarstad Haugland er heilt einige i at me treng å skifte ut ei regjering som har valt å ta bort valfridommen for barnefamiliane. Under det raud-grøne styret er det blitt mindre fleksibilitet og valfridom, bl.a. med fjerning av kontantstøtte for toåringane, ei sak Valgerd Svarstad Haugland kjempa igjennom fordi ho var oppteken av at familiane må få lov til å bestemme sjølve. Og det er utfordringa. Nettopp på familieområdet har Kristeleg Folkeparti opplevd at denne regjeringa har gått i feil retning. Det eg er heilt sikker på, er at får me til eit skifte ved valet i 2013, vil me kunne styrkje familiane. Det er det me gjer bl.a. i budsjettet vårt når me foreslår eit skattefrådrag for alle familiar på 4,5 mrd. kr, nettopp for å vere med og støtte familiane. Det er fordi me meiner at dei treng større valfridom og fleksibilitet, og det er me sikre på at me skal lykkast med med ei ny regjering.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Eg kan garantere at Kristeleg Folkeparti vil halde fast ved 1 pst.-målet. Det var under Bondevik II-regjeringa det målet, eit svært viktig mål, blei sett. Erfaringane våre med å styre med bl.a. Høgre under Bondevik II-regjeringa var svært gode når det gjaldt bistandspolitikken. Eg har lyst til å seie at den raud-grøne regjeringa har levert svært gode bistandsbudsjett, sjølv om me har enda større ambisjonar i det budsjettet som ligg no. Men under Bondevik II-regjeringa var det òg ei betydeleg opptrapping av bistand, og det skjedde bl.a. i samarbeid med Høgre. Me kan òg sjå til Cameron-regjeringa i Storbritannia. Dei har måtta gjere store kutt i det offentlege budsjettet på så å seie alle postar. Men dei har valt ikkje å kutte i bistand. Det viser at òg regjeringar med eit meir ikkje-sosialistisk preg har prioritert bistand.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Eg tek ikkje avstand frå det representanten Syversen sa i dag. Avtalen regjeringa har inngått med dei frivillige organisasjonane, er eit stykke på veg, men den løyser f.eks. ikkje problema som dei mange ideelle institusjonane har rundt pensjonskostnader. Dei ideelle institusjonane tok på seg ei pensjonsforplikting på både 1960- og 1970-talet. For å vere ein del av det offentlege tilbodet, måtte dei ha dei same pensjonsforpliktingane som det offentlege hadde. Dermed har dei i realiteten i dag ein høgare pensjonskostnad enn institusjonane dei konkurrerer med. Det vil seie at dei kommersielle har ein fordel i forhold til dei ideelle i dag. Avtalen Meltveit Kleppa har med på talarstolen, løyser ikkje den største utfordringa desse institusjonane har, som går på pensjon. Derfor er det eit steg i riktig retning, men ikkje godt nok.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Eg har lyst til å få fram alvoret i denne saka. Me har altså opplevd at ei mengd ideelle institusjonar har blitt lagde ned dei siste åra. HSH – no Virke – seier at viss det tempoet fortset, vil Noreg stå utan ideelle institusjonar i løpet av 5–10 år. Når regjeringa har jobba med dette spørsmålet, synest eg det er eit stort paradoks at ikkje dei har løyst den største utfordringa – som går på pensjon – og at dei er nøydde til å setje ned eit utval for å sjå på det. Kristeleg Folkeparti er betydeleg meir utolmodige. Me meiner at det handlingsrommet som finst for å hjelpe dei ideelle, burde vore brukt for lenge sidan, fordi utviklinga har vore så dramatisk på dette feltet. Dette er eigentleg ideelle som blir skvisa av både andre offentlege institusjonar og dei kommersielle institusjonane.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Eg vil utfordre statsråden på eit område som regjeringa sjølv har sagt at ho prioriterer, og som ho meiner er viktig. Det gjeld sykkel og sykkeldelen. Regjeringas mål er 8 pst. Me har opplevd ein nedgang frå 2005 til 2009 frå 5 til 4 pst. Me veit at sykkeldelen i Sverige er på 12 pst. Det vil altså seie at det er tre gonger så stor sykkeldel i Sverige som i Noreg. I NTP for den perioden me no er inne i, sa regjeringa at ein ønskte ein konsentrert innsats i byane. No ser me at måloppnåinga i byane er på berre 42 pst. I 2013 er det planlagt 10 km med sykkelveg. Det vil altså seie at det vil ta 35 år å dekkje det behovet som er i byane våre. Eg veit at dette er både eit statleg og eit kommunalt ansvar, men er statsråden fornøgd med resultata?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
På vegne av Knut Arild Hareide, Kjell Ingolf Ropstad og undertegnede har jeg den ære å presentere et representantforslag om tiltak for økt fysisk aktivitet og bedre folkehelse.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Representanten Solvik-Olsen startet sitt innlegg med å si at Fremskrittspartiets alternative budsjett er et godt budsjett – med fokus på trygghet, frihet og mer handlekraft. Det er gode ord, men det er vektleggingen av disse som er avgjørende, for det er jo slik at frihet og trygghet på noen politikkområder kan trekke i hver sin retning. Innen alkoholpolitikk kan f.eks. trygghet og frihet trekke i hver sin retning. For Kristelig Folkeparti er det viktig med høye alkoholavgifter – ikke høye i seg selv, men høye fordi vi vet at det er med på å redusere forbruk og også skadevirkning for den enkelte, for familien og for samfunnet generelt. Fremskrittspartiet har et annet syn. I budsjettet for 2013 kutter Fremskrittspartiet avgiftene på øl og vin med 14 pst., men man gjør det ikke på brennevin. Mitt spørsmål er da: Ser man i alle fall når det gjelder brennevin, at det har noe med skadevirkninger å gjøre, når man ikke kutter avgiften med 14 pst.?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2012-11-27:
Kristelig Folkeparti foreslo i dag et krafttak for utdanningsbistand. Vi foreslår å øke med 400 mill. kr for å rette opp en nedprioritering som har skjedd siden 2005, da de rød-grønne overtok. Generalsekretær Helen Bjørnøy i Plan Norge har beskrevet det på en treffende måte i Dagsavisen 25. september: «Barns rett til utdanning legger på en helt spesiell måte grunnlaget for all annen utvikling. Stortinget reagerte derfor heldigvis våren 2009 da utdanning ikke ble nevnt som et prioritert mål for regjeringens utviklingspolitikk. En enstemmig utenrikskomité ba om at «andelen av norsk bistand som går til utdanningssektoren må økes».» Representanten Hansen sa at han var glad for at ingenting de borgerlige partiene har foreslått i dag, blir vedtatt. Jeg tror det er mange gutter og jenter i verdens fattige land som ville blitt glad hvis Kristelig Folkepartis bistandspolitikk hadde blitt vedtatt, for det hadde gitt dem en framtid. Er også dette irrelevant for framtiden, slik representanten Hansen sa i sitt innlegg?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Ja, det klarer i hvert fall jeg, og jeg er helt sikker på at regjeringen gjør det, for vi forstår at det å styre et land er annerledes enn å styre en bank eller en enkeltbedrift. I Norge er det slik at vi har litt for mye penger som kommer opp av bakken i form av olje og gass, på litt for kort tid. Derfor har partiene på Stortinget, bortsett fra Fremskrittspartiet, bestemt seg for at vi skal ha en regel for hvordan vi skal gjøre dette. Jeg skjønner at dette er et vanskelig spørsmål for representanten Solvik-Olsen, som er dundrende uenig med Høyre i saken. De er altså på et nivå der de for så vidt er enige om hva de skal gi i julepresang, men ikke hvor mye de skal gi i form av oljepenger til norsk økonomi. Grunnen til at vi låner ut penger til andre land, er ikke fordi vi synes det er mer fornuftig enn å bygge veier. Det er rett og slett fordi vi har bestemt at hvis vi bruker for mye penger i norsk økonomi, går det over styr – vi kan sette renter og arbeidsplasser i fare – og at det å putte penger i f.eks. danske obligasjoner, er en plassering som gjør at vi får penger tilbake, mens bompengeselskaper bidrar til å finansiere veier.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
For det første mener jeg – og ikke bare jeg – at det er et faktum at det bygges jernbaner og veier i en helt annen takt enn det har vært gjort tidligere. Det har vi gjort fordi vi har turt å bruke penger på det over statsbudsjettet. Så har vi i tillegg sagt at det er full anledning for de lokalpolitikerne som ønsker det, å bygge veier enda raskere gjennom bompengeselskaper eller bomringer. Forskjellen på det Solvik-Olsen foreslår, og det jeg foreslår, det er at jeg erkjenner at når du setter i gang økt aktivitet i økonomien, f.eks. gjennom det at bompengeselskaper kan låne penger, fører det til økt aktivitet, og dermed må man også trekke inn kjøpekraft. Og mens jeg er ærlig nok til å si at de selskapene må ha egne inntekter i form av bompenger, sier Solvik-Olsen at de pengene kan du få fra oljefondet. Det synes jeg er uansvarlig, og det er ikke en politikk jeg vil støtte. Det er for øvrig også veldig mange som låner penger til å betale for investeringer i Norge – kommuner, bedrifter og privatpersoner gjør det. Så det blir veldig interessant å se hva Solvik-Olsens rekke her egentlig betyr.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg tror det må være første gang representanten Gundersen ikke spør meg om skatt i et replikkordskifte i finansdebatten, det sier vel litt om hvor på hæla Høyre er i skattedebatten om dagen. Jeg er enig i at det også er en del urovekkende trekk i det norske arbeidsmarkedet. Det er ingen tvil om at det at vi har fått mange titusener nye arbeidstakere fra de østeuropeiske landene, som kommer til Norge for å søke jobb og bidra til det norske samfunnet, også setter en del av de norske, tradisjonelle måtene å tenke arbeidsliv på under press, dels fordi det er folk som er villig til å jobbe for mindre penger enn det mange i Norge er, dels også fordi det er en del kulturelle trekk som gjør at det blir annerledes. Jeg er også urolig for at det er for få funksjonshemmede som kommer inn på arbeidsmarkedet. Jeg erkjenner det, men jeg skjønner ikke hvorfor vi skal prøve de gammeldagse, umoderne løsningene som vi har testet før i arbeidslivspolitikken, som Høyre nå foreslår. Økt bruk av midlertidige ansettelser er helt klart et feil steg å ta. Jeg synes det er rart at Høyre nå ikke erkjenner dette, når de også har erkjent at skattepolitikken er litt umoderne.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Det var ikke det jeg sa.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg mente ikke å antyde at det er utenlandske arbeideres skyld at det er for få funksjonshemmede i jobb i Norge, men jeg synes bare det er litt vanskelig å forstå at det ikke går an å erkjenne at vi har svært gode resultater på arbeidslivsområdet. Langt flere er nå i jobb enn i 2005. Så erkjenner jeg at det er utfordringer, at det er for mange med funksjonshemninger, unge uføre, som er på utsiden av arbeidsmarkedet. Men det jeg ikke forstår, er: Når Høyre snakker om at de skal gjøre ting på en ny måte, hvorfor resirkuleres da alle de gamle forslagene på arbeidslivsområdet? Hvorfor kan ikke høyrepartiene isteden støtte regjeringens arbeid med jobbstrategi, med ny, forsterket ungdomsgaranti som skal hjelpe ungdom inn på arbeidsmarkedet, og en lang rekke andre forslag? Jeg har ingen tro på at flere av dem som er på utsiden av arbeidsmarkedet, skal komme inn på arbeidsmarkedet og delta i det norske samfunnet gjennom at man gjør arbeidslivet mer usikkert.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Først skal jeg bare si til representanten Syversen at jeg er helt enig i at samfunnet bygger på langt mer enn en omfattende velferdsstat. Den bygger på trygge oppvekstvilkår i familien og i lokalsamfunnet. De frivillige organisasjonene kan også spille en svært viktig rolle i dette. Derfor er det ikke riktig etter min mening at regjeringen nedprioriterer arbeidet med at frivillige og andre private ideelle kan bidra i helsevesenet. For eksempel i rusomsorgen er det fortsatt et stort innslag av nettopp dette, men vi ser at det er krevende, at det er utfordrende. Derfor har man nå satt i gang en ny gjennomgang for å se på kvaliteten og på hvordan samhandlingen mellom staten og de private ideelle kan gjøres. Men jeg vil også legge til: Det kan ikke være slik at man innenfor f.eks. rusomsorgen har en forkjørsrett selv om man er privat ideell, når vi ser at vi dessverre ikke får god nok kvalitet verken i offentlig sektor eller i en del av de private ideelle. Derfor bør dette gjennomgås på en grundig måte.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg deler representanten Tendens og Venstres syn på at vi i enda større grad enn i dag kan bidra til en grønn skatteveksling der vi stimulerer til miljøvennlig atferd, men da må vi også tørre å sette en pris på at forurenser skal betale. Men jeg deler nok ikke representanten Tendens og Venstres syn på at veldig mye av dette skal gjøres også innenfor skattesystemet. Jeg må bare si at jeg er overrasket når jeg leser Venstres alternative budsjett og innstillingen, hvor de nå har gått seg fullstendig vill i en rekke skatteforslag. Det er tre tettskrevne sider med alle mulige varianter av at skatt skal løse alle problemer i det norske samfunnet, etter min mening. Venstre går også ganske langt i en del av skattekuttene, men de redder seg inn gjennom å saldere budsjettene sine med kraftig økning i en del miljøavgifter, som jeg tror vanlige folk vil få sjokk over hvis de får dem presentert. Jeg tror kanskje at representanten Tenden istedenfor å diskutere dette med meg, som langt på vei er enig i en del av intensjonene, burde ta opp dette med Solvik-Olsen, Siv Jensen og en del andre hun har tenkt å samarbeide med i regjering.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Først: Det er riktig at Petoros investeringer ikke er innenfor handlingsregelen, på samme måte som norske boliginvesteringer gjort av privatpersoner – som f.eks. har økt kraftig – heller ikke er inne i handlingsregelen – og en del andre forhold. Når det gjelder oljepengebruken til Fremskrittspartiet, er den langt høyere enn 10 mrd. Solvik-Olsen måtte jo ut og fossro allerede i helga, da SSB fastslo at de hadde glemt en del poster, og at oljepengebruken i hvert fall var 8 mrd. høyere enn de selv hadde anslått. Men la nå det ligge. Jeg vil spørre om formuesskatten. I mars måned i år fremmet Solvik-Olsen og et par andre fremskrittspartirepresentanter to forslag som i sum bidro til at all formuesskatt skulle fjernes fra 1. januar 2013. Formuesskatten er jo som kjent på ca. 15 mrd. kr, så det var et ganske betydelig forslag som ble fremmet i et enkelt representantforslag fra Stortingets talerstol. Men med det tempoet som det nå legges opp til i det alternative budsjettet, vil Solvik-Olsen bruke ca. 15 år på å fjerne formuesskatten. Kan Solvik-Olsen gi en forklaring på hvorfor et forslag på 15 mrd. kr som er fremmet i mars, ikke er med i det alternative budsjettet?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Det er jeg selvsagt enig i, men nå er det jo slik at både Petoro og en del andre investeringer på sokkelen er superlønnsomme investeringer som både jeg har glede av å berike det norske samfunnet med gjennom bevilgninger av oljepenger, og ikke minst Fremskrittspartiet har betydelig glede av når de blåser opp oljepengebruken i sine alternative budsjetter. Jeg registrerer at Solvik-Olsen sier at han går tilbake til planen sin når han ikke får flertall for forslag han stiller i Stortinget, da gjelder liksom ikke forslagene lenger. Dette er jo en del av fremskrittspartikoden som jeg trodde var forbi, Solvik-Olsen skulle jo gjøre Fremskrittspartiet mer spiselig i den økonomiske politikken. Hva da med forslag som Solvik-Olsen og andre har fremmet om GTL-avgifter, eller 7. mars i år, da de foreslo å redusere prisene på drivstoff, eller at man skulle innføre et periodiseringssystem i offentlig sektor i år, eller senest 11. juni, da man foreslo å ha skattefrihet for arbeidsgiverfinansiert månedskort – en rekke forslag som er med i det alternative budsjettet, men ikke formuesskatten. Er ikke dette litt rart fra landets største opposisjonsparti?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Gjennom dagen og debatten har vi diskutert i flere omganger med ulike representanter fra Bent Høies parti Høyre at skattepolitikken igjen har blitt den skarpeste skillelinjen mellom de ulike regjeringsalternativene, hvor Høyre er en ledestjerne på borgerlig side. Vi har i gjentatte eksempler vist at f.eks. fjerning av formuesskatten, som Bent Høie i partiprogramutkastet tidligere i høst bekreftet er et mål for Høyre, har en rekke mindre heldige virkninger. Men det er også andre som i dag har bidratt med synspunkter på formuesskatten, og jeg tenkte jeg skulle spørre kort om Bent Høie stiller seg bak følgende beskrivelse av formuesskatten som skatteart. Julie Brodtkorb, leder i Høyres Kvinneforum, skriver i Dagens Næringsliv i dag at formuesskatten har ført til større forskjeller mellom rik og fattig i Norge, og at Olav Thon skal stå med sin røde lue i handa når han betaler formuesskatt. Hva mener Høyres nestleder om slike formuleringer?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg takker for svaret fra Bent Høie, men det var ikke det jeg spurte om. Det jeg spurte om, var hvordan Høyres kvinnepolitiske leder omtaler formuesskatten, at den bidrar til større forskjeller mellom rike og fattige i Norge, og om det er slik at Olav Thon og andre, som jeg har full respekt for, men som jeg også mener må kunne bidra til fellesskapet gjennom bl.a. formuesskatten, må stå med lua i hånden når de betaler sin skatt til kemneren hvert år. Det vil jeg gjerne har et svar på. Jeg tror ikke jeg skal bruke mer av taletiden min, jeg overlater den til Bent Høie for å gi en beskrivelse av om dette er en rimelig framstilling av formuesskatten.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Det må være en fryd for folk som er opptatt av ramsalt kritikk av norske sosialdemokrater, å høre Røe Isaksen først antyde at enkelte av oss ikke har egne ideer for så å bruke mesteparten av taletiden – bortsett fra noen minutter til slutt – til å komme med kritikk av regjeringspartiene. Jeg skal derfor ta ham på ordet. La meg gi Røe Isaksen to eksempler på hva vi skal gjøre de neste fire årene. Vi skal bygge en skole som er mer praktisk rettet – mot guttene – f.eks. i videregående skole, som sliter med teorien. Men jeg forstår ikke hvordan dette skal løses i større grad gjennom å åpne for en storstilt åpning av nye, private skoler og en ny privatskolelov – en gammel idé som Høyre nå resirkulerer? Vi skal bygge på det beste i norsk helsevesen og utvikle et helsevesen i verdensklasse. Hvordan løses det gjennom å åpne for fri etableringsrett for private innenfor det norske helsemarkedet? Det er en gammel idé som nå resirkuleres i nytt julepapir, fra Røe Isaksens side.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Jeg synes dette har vært en god, frisk og delvis intens debatt, og selv om ikke alle av oss har brukt alle verktøyene i verktøykassa, slik andre representanter har gjort fra denne talerstolen, tror jeg mange av poengene likevel har kommet fram. Det som likevel er slående, er siste talers tone – sårhet, «vonbrotenhet» – over å bli stilt til veggs og stilt til ansvar for hva man selv foreslår på ulike felt. Jeg må si at jeg slutter aldri å bli overrasket over at enkelte opposisjonspartier – og Høyre spesielt, som nå surfer høyt på meningsmålingene – etter så mange år med litt, hva skal vi si, tåketendenser rundt opposisjonens samlede politikk, nå blir utfordret konkret på en rekke saker. Da går alt i svart. Det er ikke måte på hvor triste og hvor lei oss vi blir når vi blir utfordret på konkrete saker. La meg nevne noen forhold. Sanner nevner at det ikke alltid var enighet på rød-grønn side før valget i 2005 – det er helt riktig. Men det som er forskjellen, er at Arbeiderpartiet hadde da – og vi har fortsatt i dag – et kraftfullt forsvar for at bruken av oljepenger skal være ansvarlig og i tråd med det et bredt flertall i Stortinget har vært enige om når det gjelder handlingsregelen. Det som også er slående, er at Sanner henviser til den debatten vi hadde i forrige uke. Ja vel, det var jo en hyggelig framføring av Høyres budskap, men ikke et eneste kritisk ord til samarbeidspartneren Fremskrittspartiet, som etter mitt syn vil radbrekke den økonomiske politikken, og som latterliggjør forslaget, latterliggjør både Høyres og Arbeiderpartiets syn når det gjelder bruken av oljepenger. Og hva hører vi fra Høyre? Ingenting. Det synes jeg er ganske spesielt. Og jeg sier det igjen: Jeg er enig med Martin Kolberg i at det ville vært utenkelig for Arbeiderpartiet å gå inn i en regjering i 2005 hvis vi ikke hadde fått avklart en del av disse forholdene: skattenivå, handlingsregel, bruken av oljepenger og en rekke av disse viktige utenrikssakene. Når det gjelder skatt, er det uforståelig for meg hvordan de fattige i Norge skal reddes gjennom å fjerne15,5 mrd. kr fra felleskassa, gjenskape null- eller minimumsskattyteren og skape større forskjeller i det norske samfunnet – hørt på maken! Hvordan er det mulig å se for seg at de rikeste ikke skal bidra på samme måte som de har gjort så langt, og redde de fattige? Jeg forstår at dette er ubehagelig for Høyre, og jeg forstår at når man har brukt syv år i opposisjon med seminarer i stortingsgruppa og stilt en rekke spørsmål til Finansdepartementet om hvordan man skal komme rundt dette, og ikke kommet noe nærmere, er det ubehagelig å bli konfrontert med dette på nytt. Men det må altså representanter fra Høyre og andre tåle.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Arbeiderpartiet er generelt veldig opptatt av å gi inntrykk av at det kun er de som kan føre en ansvarlig økonomisk politikk. Samtidig ser vi når vi utfordrer regjeringen på detaljene, at det er mye som er svært uansvarlig – i hvert fall etter Fremskrittspartiets synspunkt. I et av budsjettspørsmålene som Fremskrittspartiet stilte til regjeringen – budsjettspørsmål nr. 705 – spør vi hvor mye vi låner ut oljeformuen vår til. Når vi f.eks. låner ut penger til Danmark, betaler de 1 pst. rente på lån av vår oljeformue. Når vi skal bygge bomvei i dette landet – som regjeringen legger til grunn for stort sett alle veiprosjekt – reiser vi ut av Norge for å låne penger. Da sier regjeringen at vi i snitt betaler 2,23 pst. rente. Så vi låner ut de pengene vi allerede har tjent, til 1 pst. rente, og så låner vi hjem igjen pengene fra andre til 2,23 pst. rente. Enhver bedrift, enhver bank som driver sånn, vil se at de fort tapte penger. Klarer regjeringen å se at dette ikke er ansvarlig økonomisk politikk, å låne ut billig og låne hjem dyrt?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
President, jeg vil gjerne overta den replikken.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Takk, det går an å gjøre det enkelt. Det som jeg tar ut fra svaret her, er at Norge har så mye penger at det faktisk er fornuftig for norsk økonomi å låne pengene ut billig og heller snu oss rundt og låne pengene hjem igjen dyrt når vi skal bygge bompengeprosjekt. Jeg kan ikke se at det å være rik betyr at du skal sløse vekk pengene og faktisk tape penger i bankmarkedet. Det er jo det denne regjeringen gjør. Når vi har en oljeformue, burde vi i alle fall la bompengeselskapene få lov til å låne penger fra oljefondet til den renten som Danmark får. I stedet er det altså sånn at når du bygger en bompengevei – og det gjelder jo stort sett de fleste veiene som denne regjeringen bygger – så tvinges du til å gå til privatmarkedet og låne penger. Veldig mange går til Kommunalbanken, men Kommunalbanken funder seg jo 97 pst. i utlandet, og dermed betyr det at presset i norsk økonomi blir akkurat det samme om du tar hjem egne oljepenger, eller om du går til City of London og tar hjem penger fra dem. Presset i norsk økonomi blir det samme, fordi du tilfører utenlandsk valuta i begge tilfellene. Forskjellen er at det som regjeringen gjør, er å sørge for at en eller annen bankmann i City of London eller et annet finansmarked sitter og tjener penger på dette, i stedet for at vi bruker vår egen oljeformue som vi har skapt, til å bygge de veiene som gir en positiv avkastning for dette landet. Vi har altså sett at du får tre og en halv krone for hver krone du investerer hvis du bygger hovedveier i Norge. Det er en god investering.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg synes det er interessant når det verste Arbeiderpartiet kan kritisere oss for, er at vi ikke fjerner skatter og avgifter raskt nok. Det sier litt om at budsjettet vårt er godt balansert. Grunnen til at vi fremmet det forslaget i vår, var at det da kom signaler både fra Senterpartiet og Arbeiderpartiet om at en var villig til å se på formuesskatten. Da prøvde vi å sørge for at Stortinget tok del i den debatten og fremmet forslag som vi gjorde. Dessverre viste det seg jo at Navarsetes besøk ved Aass Bryggeri der hun lovet å fjerne formuesskatten på arbeidende kapital, kun var et utspill ment for media; det var ikke noe som var ment å behandles i Stortinget. Når vi ikke fikk flertall for det, går vi tilbake til den planen vi alltid har hatt, og det er å fjerne formuesskatten gradvis og sørge for at ingen blir nullskatteytere. Så der er jeg helt enig med Torgeir Micaelsen: Alle skal bidra inn i skattesystemet. Når det gjelder Petoro, som representanten tok opp først, er det en viss forskjell på en boligkjøper og Petoro, for det er ingen boligkjøper som får lov til å bruke oljepenger når de investerer i bolig. Men Petoro bruker penger fra oljefondet. Vi tar fra oljeinntektenes kontantstrøm og snur pengene i døra, og det er en viss forskjell.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg registrerte at Micaelsen sa at han var enig, og da lurer jeg på hvorfor han spør om det i utgangspunktet. Så er det også litt rart at det å bruke mer oljepenger i oljesektoren er greit fordi det er så lønnsomt, men det skaper åpenbart det samme presset i norsk økonomi om man bruker dem på norsk sokkel, eller om man bruker dem i fastlandsøkonomien. Men hvorfor er det slik at vi aksepterer mer press i norsk økonomi så lenge staten tjener mer penger på det? Det er jo like uansvarlig om renten går opp, at staten blir den rike, mens det går ut over fattige. Så der er jeg helt uenig. Det vi må se på, er hvordan vi bruker disse pengene. Når det gjelder formuesskatten, har vi aldri i noe statsbudsjett foreslått å fjerne den på ett år. Men da vi så muligheten for at vi kunne påvirke lite grann fra Stortinget ved at vi gjorde det Arbeiderpartiet og Senterpartiet ga inntrykk av i media, tok vi sjansen. Når Arbeiderpartiet og Senterpartiet likevel ikke følger opp, følger vi vår plan. Vår plan på GTL og på kollektivkort har hele tiden vært å fjerne det så fort som mulig. Derfor foreslo vi det, for det er i tråd med vår plan.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg må spørre om representanten har lest hva vi foreslår. For det første: Vi foreslår ikke skattelettelse til dem som har mest fra før. Vi fjerner minstefradraget, som kommer alle til gode. Vi gjør ingen endringer i toppskatten, som ville kommet dem som har mest fra før, til gode, hvis man regner med at de som har mest fra før, er dem som tjener rundt en halv million kroner. Når det gjelder formuesskatten, vil alle som har formue i dag, få 1 400 kr i skattelettelse med oss. Det er altfor dårlig i forhold til bedriftseiere i Norge som gjerne sliter fordi de må ta utbytte fra sine selskaper for å betale formuesskatt til staten. Det er uheldig. Men det er 100 000 færre nordmenn som trenger å betale formuesskatt. Det er altså de som tjener minst. Vi begynner ikke å fjerne formuesskatten for dem som tjener mest. Når det gjelder dagpenger og uføretrygd: Vi kutter ikke i satsene på uføretrygd, men som jeg nevnte i min tale, bevilger vi mange milliarder kroner til arbeidsmarkedstiltak og jobbtrening og den type ting. Vi tror selvsagt det betyr at færre folk går arbeidsledige og dermed trenger uføretrygd og dagpenger.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg ønsker at flest mulig av dem som jobber med eldreomsorg, skal gi tjenester og omsorg til de eldre, og at færrest mulig skal flytte papir. Det betyr at vi må ta i bruk mer IKT i offentlig sektor. Når dagens regjering har sørget for at en f.eks. i Oslo-regionen må ha sykepleiere som står faks-vakt fordi informasjon fra sykehus til eldresenter og sykehjem overføres på faks istedenfor digitalt, sier det litt om en regjering som ikke klarer å bruke teknologi godt nok, men som istedenfor lar omsorgshender bli satt til å være IT-hender. Fremskrittspartiet øker altså kommunesatsingen på eldreomsorg med 1,2 mrd. kr. Totalt styrker vi kommuneøkonomien med 3,6 mrd. kr. Vi gir tilsagnsfullmakter som gjør at man kan bygge flere sykehjem enn det regjeringen legger opp til, og vi legger inn penger så vi også kan drifte dem. Så er det riktig at vi har en statlig stykkprisfinansiering på dette. Men tjenestene skal fortsatt leveres lokalt av kommuner og av private aktører som oppfyller de krav som staten stiller. Så man vil fortsatt ha den lokale omsorgen med Fremskrittspartiet, men man sikrer at man unngår forskjellsbehandlingen mellom kommunene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Som avholdsmann kan jeg ut fra mine egne observasjoner si at for mye inntak av alkohol kan gjøre noe med folks oppførsel utover kvelden. For mye alkohol kan også ha veldig sterke skadevirkninger for en person over tid, og det kan ødelegge familier. Derfor er det et veldig alvorlig område, som vi må gjøre noe med. Men Fremskrittspartiet tror ikke nødvendigvis at høyere priser gjør noe med misbruket. Det betyr at du fører konsumentene over til andre kanaler der de kjøper, spesielt gjelder det grensehandel og taxfree. Derfor har vi sagt at vi må redusere på noen av de avgiftene som gjør at folk i dag stimuleres til å reise over grensen istedenfor å handle i norske butikker. Men vi er veldig målrettet når vi da sier at vi vil redusere avgiftene på øl og vin, vi vil redusere dem på snus, men ikke på tobakk og sprit. Vi kan godt si at dette er et godt samarbeidsutgangspunkt for en ny borgerlig regjering som skal dra landet i en bedre retning.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
For å være mer presis: Det Fremskrittspartiet foreslår, er å sette i gang en prosess der en ser på hvordan en kan privatisere deler av, eller hele, NRK og splitte det opp, gjerne i ulike selskap. Dette er for å ivareta kvalitetene NRK har, for det er veldig mye bra i NRK for både barn og for unge, for dem som er politisk interessert eller kulturinteressert, eller for dem som ønsker kommersielle program. Så det er viktig å ivareta de kvalitetene NRK leverer. Men Fremskrittspartiet tror at konkurranse i mediemarkedet styrker alle parter. Det å ha en aktør som er garantert sine inntekter gjennom lisens, uansett hva de leverer, tror vi er med på å svekke NRK i forhold til det potensialet de faktisk har. Det er utrolig mange flinke journalister – riktignok stemmer litt for mange av dem rødt, og det blir synlig i noen av reportasjene de lager – og totalt sett veldig mye bra fra NRK. Men vi tror at vi kan skape enda mer verdier, enda mer underholdning, enda mer samfunnsdebatt hvis NRK organiseres på en litt annen måte enn i dag. Det er ikke for å undergrave NRK, men det er for å styrke mangfoldet. Jeg synes også at når du har kanaler som TV 2, P4 og andre, så viser det at du kan levere på en annen måte enn med lisens.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Det er litt trist at en i sitt innlegg bruker så mye tid på å fortelle ting om andre partier som ikke er sant. Det er f.eks. ikke sant at Høyre eller Fremskrittspartiet ønsker å privatisere vannkraften. Det har vi ikke foreslått i dette storting, det står ikke i Fremskrittspartiets partiprogram, og da bør heller ikke Senterpartiet gi inntrykk av at vi mener det. La oss heller snakke om noe som er positivt, f.eks. at Fremskrittspartiet ønsker å styrke kommunesektoren med 3,6 mrd. kr. Så vi ønsker begge at kommunene skal ha det bedre. Det Fremskrittspartiet også foreslår, er at kommuner skal kunne låne penger med de samme kredittkrav og -muligheter som staten gjør i dag. I dag låner staten penger veldig billig, mens kommunene ikke får lov til å være under vingene på staten, selv om begge er en del av offentlig sektor. Det betyr at kommuner jevnt over har en mye høyere rentekostnad i markedet enn det de hadde trengt å ha. Vil Senterpartiet være med Fremskrittspartiet når vi jobber for at kommunene skal få låne penger til samme renter som staten låner penger? Det vil frigjøre 1–3 mrd. kr i kommunesektoren.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Først vil jeg påpeke det jeg synes er en veldig sjofel måte å drive replikkordveksling på mot representanten Jensen. Hvis representanten Pedersen hadde lest hele setningen, i stedet for en halv setning, ville hun sett at det i Fremskrittspartiets utkast til program står at «nasjonal kontroll over energiressursene for å sikre at arbeidsplasser, hovedkontor og utviklingsarbeid ligger i Norge», er viktig. Og vi sier at industrien bør kunne eie kraft «når dette styrker kraftforedlende industris konkurranseevne og brukes til å sikre arbeidsplasser i Norge». Det er et helt annet bilde enn det representanten Pedersen prøver å skape. Tilsvarende prøver representanten Pedersen å late som at Fremskrittspartiets økonomiske politikk vil skape kaos i norsk økonomi. Vel – SSB, der statsministeren tidligere jobbet, har analysert vårt budsjett og sagt at det vil gi høyere BNP, lavere arbeidsledighet, lavere inflasjon, lavere rente og høyere sysselsetting. Det er gode tegn. Stoler ikke representanten Pedersen på SSB?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Dette blir litt tåpelig. Andelen private barnehager har økt under denne regjeringen, så i så fall er det like mye privatiseringsideologi hos denne regjeringen. Så velger også representanten Pedersen nok en gang å se bort fra at premisset for at private eventuelt skal kunne eie vannkraft i Norge, er at man bruker det til industrisatsing og sikrer arbeidsplassene her. Det er det vi har gjort i hundre år, så det er ikke ny politikk. Når det gjelder SSB, kan vi godt ta en tur sammen dit – jeg gleder meg til å se Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett, det hadde vært interessant. Det jeg vil spørre om nå, går på norsk økonomi. Finanspolitisk talsmann for Arbeiderpartiet sa at det å bruke mer oljepenger hvis man bare investerer i oljesektoren, er greit, for det er så lønnsomt, men hvis Fremskrittspartiet bruker mer penger på å bygge veier, er det fælt for norsk økonomi, for det er ikke lønnsomt i Arbeiderpartiets verden. Hvordan kan det ha seg at presset i norsk økonomi er greit hvis investeringene skjer på norsk sokkel, men det er angivelig ikke greit hvis man fjerner kø inn til storbyene ved at man bygger bedre veier og satser på jernbane.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Ikke med unntak av Fremskrittspartiet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Representanten var opptatt av klima. Det er et viktig tema. Fremskrittspartiet ønsker også å bidra til å kutte CO2-utslipp. Vi har bl.a. ønsket å bedre avskrivningsreglene på miljøvennlige investeringer, energisparing og sånt. Men da advarer regjeringen og sier at hvis vi får avskrivningsregler som ikke reflekterer den tekniske levetiden, kan vi risikere å overinvestere i visse ting i norsk økonomi. Det betyr bl.a. at med regjeringens politikk avskriver en vindmøller over en periode på 16–17 år, mens oljeindustrien får avskrive sine investeringer på 6 år. Ekofiskfeltet, som nettopp fylte 40 år, antas teknisk sett å leve i 6 år. Det betyr at denne regjeringen sier at en vindmølle lever tre ganger lenger enn en oljeplattform. Jeg ville trodd at det kanskje var motsatt. Men dagens politikk – med SV – betyr at en ikke skal investere i vindkraft, en skal heller investere i olje. Er det egentlig riktig at det skal være sånn?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg tar det som en bekreftelse på at problemstillingen ikke bekymrer Lysbakken noe særlig. Men når det gjelder sprikende profil, er det jo nettopp SV som uttrykker at de er skeptiske til oljeinvesteringer, som likevel forfordeler når avskrivningsreglene skal deles ut. Et annet eksempel er flyselskapet SAS, som regjeringen flere ganger har gitt ekstra oljepenger til for å redde selskapet. Nå skal de få et lån, uten at regjeringen har satt av penger på risikosiden. Det betyr at en gir dem oljepenger på utsiden av handlingsregelen. SV vil jo som kjent at folk skal fly mindre, mens regjeringens politikk går på å opprettholde flyselskapene. Fremskrittspartiet har i dette budsjettet foreslått at en bør opprette et selskap som investerer mer i jernbane, mens det skal gis skattelette ved bruk av kollektivtrafikk. Det sier regjeringen er å bruke oljepenger ved å stjele dem fra våre barn. Så det å gi oljepenger til SAS er greit, men det å bygge jernbane er ikke greit. Er det logisk?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg blir ikke helt klok på hva Senterpartiet mener om formuesskatt på arbeidende kapital. I partiavisen Nationen fra den 4. oktober i fjor står det: «Sp støtter krav om endring i formuesskatten. Bedriftene blir rammet hardt og urettferdig når de må skatte av bygninger og produksjonsmidler, mener Senterparti-leder Liv Signe Navarsete.» Det står videre: «Det er veldig hyggelig at LO-lederen nå innser det samme som jeg har gjort lenge. Mange bedriftseiere føler det urettferdig å måtte ta ut verdier av selskapene for å være i stand til å betale skatt i år da de kanskje til og med går med underskudd, sier Navarsete.» Vi får i denne debatten et sterkt inntrykk av at formuesskatten er svært viktig – og det er uten unntak – mens Senterpartiet før har vært veldig for at en kan fjerne formuesskatt på arbeidende kapital, og så kan en beholde den på personlige formuer. Da er spørsmålet: Ønsker Senterpartiet å fjerne eiendomsskatten på arbeidende kapital, sånn som man sa i fjor? Eller er en nå imot det, sånn som en sier i år?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2012-11-27:
Jeg synes vi har hørt et ganske sint innlegg her, og så anklager man andre for å være sinte – det forstår jeg bare ikke. Representanten Kolberg understreket tidligere i dag at han kan høre, og at han kan lese, men det som han mangler, er viljen til å forstå. Og det er jo det som har vært gjennomgangstonen i mye av denne debatten, at opposisjonspartiene stilles til ansvar for en politikk de ikke fører, men som har som formål å skremme velgerne til å tro at det er en grusom gjeng med folk som er i opposisjon. Men la meg bare nok en gang si at Fremskrittspartiet har ikke en politikk der vi skal selge vannkraften til utlandet. Vi har ikke foreslått det, det er ikke programfestet. Det er faktisk de rød-grønne partiene i Troms som nå selger deler av Troms Kraft til svenskene, med en tidligere energiminister fra Senterpartiet som leder av selskapet. Der ligger ansvaret. Så kan en teoretisk snakke om andre partier, men det er de rød-grønne som i dag selger kraft ut av landet. Fremskrittspartiet har ikke foreslått mest i skattelettelse til dem som har mest fra før. Det er bare å se hvordan vi gjør det. Vi øker bunnfradraget, vi øker minstefradraget. Det kommer vanlige folk til gode. Er det så vanskelig å forstå? Vi skal ikke kutte i dagpengeordningen ved å redusere ytelsene, men vi gjør tiltak for sykehusene og i Nav som gjør at færre vil være mottakere av dagpenger. Da kan en også nedjustere bevilgningene. Og dette er jo akkurat det samme som regjeringen selv foreslo for bare elleve dager siden, da den foreslo å kutte i dagpengebevilgningene med 504 mill. kr for inneværende år. Da er ikke vi usaklige tilbake og sier stakkars de arbeidsledige, for vi forstår sammenhengen. Jeg håper at de rød-grønne kan være like store tilbake og se at når vi kutter i ytelser, kan de kritisere oss for det, men når vi kutter behovet ved å faktisk satse på andre områder, så er det ikke ytelsene det går ut over. Handlingsregelen: Ja, Fremskrittspartiet kommer fortsatt til å si at regelrytteri i den økonomiske politikken er ikke det som bringer Norge framover. Ansvarlige prioriteringer er det som er viktig. En regel som sier at det blir press i norsk økonomi hvis NORAD investerer mer i vindmøller i Afrika, er bare tull, mens det angivelig ikke blir press i norsk økonomi hvis Statkraft får de samme pengene og bygger vindmøller i Norge. Det er jo motsatt. Men denne regelen klarer ikke å fange opp det. Det er altså ikke slik at hvis en bygger vei, blir det inflasjon, mens hvis du investerer i oljen, blir det ikke inflasjon. Og det er ikke fornuftig for Norge å låne ut oljepengene til Danmark til 1 pst. rente når vi låner hjem igjen penger fra andre land til 2,5 pst. rente for å bygge vei. Derfor er det verdt å lytte til SSB når de sier at de prioriteringene og endringene Fremskrittspartiet gjør, betyr bedre økonomi i Norge, høyere BNP, lavere rente, lavere inflasjon og høyere sysselsetting. Det er til beste for folk flest, det er til beste for nasjonen.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-11-27:
Jeg er rimelig sikker på at vi kommer til å ta skattedebatten utover hele dagen, så jeg har mer lyst til å dra oppmerksomheten over til det som representanten Micaelsen presenterer som en suksesshistorie, utviklingen i arbeidsmarkedet. For faktum er jo at SSBs tall viser at sysselsettingsraten i Norge i tredje kvartal i år er lavere enn den var under Bondevik II-regjeringen i 2005. Vi ser også at andelen funksjonshemmede som er i arbeidsmarkedet, har falt dramatisk. I tillegg har vi sett i hele år at arbeidskonfliktene i arbeidsmarkedet har eksplodert. Det er en side ved den rød-grønne politikken som Micaelsen sjelden snakker om, og jeg lurer derfor på om ikke Micaelsen er enig i at det også på det trengs nye ideer og bedre løsninger.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2012-11-27:
Jeg tror representanten Brekk gjør lurt i å sjekke premissene på flere områder. Høyre gjør ikke dramatiske endringer overfor noen næringsdrivende i landet, og det bør representanten Brekk vite. Jeg merker meg at også på formuesskattområdet kunne det kanskje være en fordel å sjekke premissene. Senterpartiet er opptatt av å bygge hele landet – og det tror jeg dem på, det er også Høyre. Når man reiser rundt i landet, ser man hvordan det private mangfoldige eierskapet er det som holder landet – og mange arbeidsplasser – i gang. Det vi har hørt i dag, er at man tegner et fiendebilde av dette eierskapet. Statsministeren sto på talerstolen og sa at de ikke bidrar. Det må smerte mange senterpartivelgere, og det må smerte mange småbedriftseiere rundt omkring i Norge å bli stemplet som en som ikke bidrar. Hva er det som gjør at Senterpartiet så lett aksepterer også den premissen?