Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2004-06-11:
Etter dagens debatt må i hvert fall jeg revidere min forståelse av begrepet "bred tilslutning". Slik regjeringspartiene har praktisert det begrepet i dag, representerer det noe nytt i denne salen. Det skattesystemet vi har og skal ha, har tre viktige funksjoner å fylle. Det skal for det første finansiere vår felles velferd gjennom inntekter til det offentlige. Det skal videre bidra til en effektiv bruk av samfunnets ressurser, og det skal også omfordele og utjevne forskjeller i inntekt og formue. Regjeringens forslag i skattemeldingen svikter på to av disse områdene. For det første: Gjennom å gi 12 nye milliarder kr i skattelette ville Regjeringens forslag svekke det offentliges inntekter og dermed redusere muligheten for å sikre gode pensjoner, god eldreomsorg og en god skole, altså svekke fellesskapsløsningene. For det andre ville Regjeringens forslag innebære store skattelettelser, først og fremst til dem som har mest fra før, og dermed bidra til mindre omfordeling, ikke mer. Det er derfor Arbeiderpartiet har kalt disse forslagene for dobbelt usosiale. Det er også derfor vi går imot slike forslag. Den sosiale profilen på Regjeringens skattepolitikk er rett og slett uakseptabel. Både fjerning av formuesskatt og lavere toppskatt kommer først og fremst høyinntektsgruppene til gode - jo høyere inntekt, desto mer skattelette. På ett punkt er vi enig med Regjeringen. Det gjelder gjeninnføring av utbytteskatt. Arbeiderpartiet fikk som kjent innført utbytteskatt, og Bondevik II fjernet den, for så å foreslå den på nytt - rett nok en annen modell - men med den virkning at det innføres skatt på aksjeinntekter. Dette får vår støtte. Aksjonærmodellen, som den kalles, innebærer en mer rettferdig inntektsbeskatning, fordi samme inntekt i større grad blir beskattet likt, enten det er arbeidsinntekt eller kapitalinntekt. Vi er derimot ikke enig i at en slik utbytteskatt nødvendiggjør store lettelser i skatt for de aller høyeste inntektsgruppene, slik Regjeringen mener. På øvrige punkter er forslagene om næringsbeskatning så uklare og uferdige at de rett og slett ikke kan vedtas. Derfor har denne meldingen også blitt kalt berget som fødte en mus - med rette. Et annet uklart punkt er spørsmålet om hvilke fradrag Regjeringen vil fjerne. Det som ikke er uklart, er at Regjeringen gjennom det den kaller opprydding, vil fjerne fradrag i skattesystemet tilsvarende 6 milliarder kr. Da hjelper det lite at minstefradraget skal øke med om lag det samme. Det er å gi med den ene hånden og ta med den andre. Men vi får heller ikke i dag høre hva som skal vekk. Hvem skal betale? Er det fagforeningsfradraget som skal bort, er det særfradraget for alder og uførhet, er det pendlerfradraget, er det fiskerfradraget, osv.? Det er et stort ubesvart spørsmål også etter dagens debatt, altså en godt bevart hemmelighet. Men uansett vil dette uten tvil ramme vanlige folks inntekter. Skattemeldingen vi behandler i dag, kan ikke kalles en skattereform. Det er en serie med forslag om skattelettelser, som først og fremst går til dem som har mest fra før. Ved behandlingen i dag er det lite som blir avklart, til tross for regjeringspartienes besvergelser om at her er det bred tilslutning. Regjeringens gambling på litt flertall her og litt flertall der gir et magert resultat. Jeg må konstatere at regjeringspartiene heller aldri har gjort noe forsøk på en helhetlig politisk løsning. Men så er jo Regjeringens politiske linje å ikke ha noen linje, men å vingle seg fram. Dessverre gir ikke dette noen særlig forutsigbarhet eller retning i politikken, og det er et stort problem for alle som er avhengige av forutsigbare rammebetingelser. Dette gjelder ikke bare i skattepolitikken. Flere ferske saker kunne nevnes, som skipsfartspolitikk og tomtefeste. Men dette er det bare velgerne som kan rydde opp i, gjennom å sikre et flertall for en ny og styringsdyktig flertallsregjering ved neste korsvei.