Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2009-06-09:
Energiloven ble satt i kraft i 1991. Jeg er godt fornøyd med at vi har fått en gjennomgang av loven nå. Vi har erfart at samfunnsmessig styring av energisektoren og rasjonell utnyttelse av energiressursene godt ivaretas innenfor lovens rammer. I energisektoren skapes store verdier samtidig som sektoren utgjør en kritisk infrastruktur for samfunnet. I kraftsektoren er det imidlertid nå som tidligere en betydelig utfordring i å koordinere produksjon, nett og forbruk. Jeg er derfor fornøyd med at endringene i energiloven vil legge til rette for økt satsing på utbygging av fornybar energi og økt satsing på nettutvikling. Utbygging av nett er en forutsetning for økt produksjon av fornybar energi og viktig for næringsutviklinga og for forsyningssikkerheten i Norge. Regjeringa er opptatt av å legge til rette for å øke energieffektiviteten i nettet og utnytte eksisterende vannkraftstruktur bedre gjennom opprustning og utvidelse. Jeg merker meg at komiteens flertall er enig i at det er viktig å øke tilgangen på verdifull regulerbar kraft. Målet, slik det er formulert i klimaforliket, om å øke energieffektiviteten i elnettet og kraftproduksjonen med 20 pst. innen 2020, som nettopp ble omtalt her, vil ikke være mulig å oppfylle ut fra tekniske og miljømessige forhold. Jeg vil understreke at andre del av målet i klimaforliket om å gi mindre kraftverk lettere tilgang til nettet, vil bli oppfylt ved den foreslåtte tilknytningsplikten for produksjon. Det mener jeg er et viktig steg i riktig retning ifølge intensjonene bak dette. Vi må sørge for at utbygging av nett skjer så skånsomt som mulig. Derfor legger jeg i proposisjonen fram en strategi for hvordan det skal tas enda sterkere hensyn til miljø, estetikk og lokalsamfunn når forsterkninger i kraftnettet planlegges. Strategien er offensiv og stiller økte krav både til NVE og til nettselskapene. Jeg mener vi har funnet fram til en god avveining mellom de ulike hensyn. Strategien innebærer økt bruk av avbøtende tiltak gjennom bl.a. trasévalg, ved tilpasning av ledninger til landskap og til kabling. Dette gjelder både for nye kraftledninger og ved fornyelse av konsesjoner i sentral-, regional- og distribusjonsnettet. Ved bygging av nytt sentral- og regionalnett skal det legges økt vekt på å tilrettelegge for lokal produksjon og benytte muligheter for å rydde opp i ledningsnettet ved å fjerne eldre ledninger, hvilket er av stor betydning for den totale sjenansen som ledningsnettet er for omgivelsene. Regjeringa har slått fast at bruk av kabel alltid skal vurderes på alle spenningsnivåer. Det var ikke presisert i kraftledningsstrategien vi har hatt fram til nå. Det viktigste med den strategien jeg legger fram, er likevel at vi foretar en helhetlig tilnærming til et bredt spekter av tiltak. Et mindretall bestående av Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre foreslår at Regjeringa skal utarbeide retningslinjer for framføring av kabler i sentralnettet. Strategien jeg legger fram her, er et resultat av en helhetlig gjennomgang av hvordan planlegging og konsesjonsbehandling skjer for kraftledninger på alle nettnivå. Vi har sett på hvilke typer tiltak som er mest effektive for å redusere ulempene og øke nytten av kraftledninger. Når det gjelder kabling, har vi konkludert med at distribusjonsnettet er det viktigste å prioritere både for lokalsamfunn og av hensyn til naturmangfold. Luftledningene i distribusjonsnettet er 7,5 ganger så omfattende som sentralnettet. Av Norges 93 000 km distribusjonsnett går fortsatt 63 000 km i luftspenn. Strategien legger opp til at distribusjonsnettet som hovedregel legges i kabel i bakken ved fornyelser. Slik vil distribusjonsnettet gradvis overføres til kabel. Vi foreslår rett til nett. Nettselskapene pålegges å knytte produsenter og forbrukere til nettet. Tilknytningsplikten for produksjon gir kraftprodusenter en rett til å få tilknytning til nettet dersom produksjonsprosjektet og nett samlet er samfunnsmessig rasjonelt. Denne tilknytningsplikten er viktig for å få fram mer fornybar energi i Norge og for forsyningssikkerheten. Gjennom forslaget om tilknytningsplikt har vi styrket småkraftens og vindkraftens rett til nett. I tillegg vil forslaget også legge til rette for økt verdiskaping i distriktene, samtidig som det blir flere arbeidsplasser.