Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
På starten av 1990-tallet var diskusjonen om bærekraftig utvikling det som preget miljødebatten, med bl.a. Gro Harlem Brundtland i spissen. Vi snakket om å ha en utvikling som jorden kunne tåle, hvor man så forbruk i den rike delen av verden, velstandsutvikling i den fattige delen av verden og bekjempelse av fattigdom i sammenheng med miljøproblemene. Jeg mener at erkjennelsen av hvor tett miljø- og fattigdomsproblemet faktisk henger sammen, er enda viktigere nå enn tidligere. Derfor mener jeg at selv om debatten her i dag åpenbart mest har et nasjonalt fokus, så er det riktig å løfte blikket litt. På onsdag skal utenriks- og forsvarskomiteens budsjett diskuteres, og det henger nært sammen med det vi diskuterer i dag, fordi nasjonal og internasjonal politikk henger sammen. Vi har kunnskap om og vet hvor dramatiske konsekvenser klimaendringene får for den fattige delen av verden. Vi vet hvor avgjørende det er at den rike delen av verden legger om sin energiproduksjon og satser på utvikling av ny teknologi. Vi vet hvor avgjørende det er at vi bekjemper fattigdom for å sette land i stand til å få en utvikling som ikke bidrar til ytterligere forverring av verdens miljøproblemer. For det er et faktum at det er de fattigste som rammes hardest ved bl.a. klimaendringene. Hvis ikke vi får bremset opp den globale temperaturøkningen, vet vi hvordan det vil påvirke tilgangen til bl.a. rent vann og til mat, og vi vet hvordan stormer, ustabilt vær og havstigning vil ramme store deler av verden. Og vi vil få store utfordringer med å håndtere klimaflyktninger i årene som kommer. Det å diskutere fattigdom og miljø i sammenheng er utfordrende for oss som er fra den rike delen av verden, fordi vi har en rekke moralske dilemma. Vi har bygd opp vår velstand med et stort uttak av naturressursene, og vi har et stadig økende forbruk, med tilhørende forurensning og utslipp av klimagasser. Spørsmålet vi da bør stille oss, er: Kan vi nekte andre deler av verden å ha den samme utviklingen som vi har hatt? Kan vi si til de fattigste i verden at de ikke skal kunne kjøre bil, ikke skal kunne øke forbruket sitt, ikke bruke naturressursene sine og oppnå den samme velstanden som vi har? Vi kan ikke si det, men vi kan heller ikke tåle at de gjør alle de feilene som vi har gjort, for det vil ikke kloden vår tåle. Når i-landene, som utgjør under 20 pst. av verdens befolkning, står for nesten 40 pst. av verdens klimagassutslipp, sier det seg selv at vi har en utfordring i vår del av verden, ikke minst her i Norge. Vi må ha en fornuftig forvaltning av våre naturressurser i forhold til den energi- og miljøpolitikk vi fører nasjonalt. Vi er et olje- og gassproduserende land med det store ansvaret det innebærer. Vi må satse mer på fornybar energi og miljøvennlige transportløsninger. Vi må redusere klimagassutslippene våre nasjonalt, samtidig som vi bidrar til å begrense utslippene i de fattigste landene gjennom bl.a. utvikling av teknologi og overføring av den. Derfor er det også viktig at land som Norge bruker penger på bistand, selv om det er uenighet i denne salen om det. Og det er det samme partiet som er mest skeptisk til klimaendringene, som er mest imot å bruke penger på bistand, og som mener det er riktig å kutte halvparten av bevilgningene til NORAD, 60 pst. av regionbevilgningene til Afrika og nesten halvparten av bevilgningene til satsing på miljø og bærekraftig utvikling. Partiet heter for ordens skyld Fremskrittspartiet. Jeg mener det er riktig å bruke penger på bistand direkte til klimatiltak som redusert avskoging og klimatilpasning, ikke på bekostning av, men i tillegg til bistand knyttet til helse, utdanning og demokratiutvikling. Det handler også om å gjøre land i stand til å styre sin egen utvikling, bl.a. til å håndtere miljøproblemene. Ting henger sammen. Det vi gjør i Norge, og det vi gjør internasjonalt, betyr noe. Det er også derfor jeg hadde lyst til at vi skulle løfte blikket litt her i dag, og jeg inviterer alle i energi- og miljøkomiteen til også å delta i debatten som utenriks- og forsvarskomiteen skal ha på onsdag.