trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
Både statsråden og regjeringen vil ta veldig mange initiativ til å hjelpe bredden i de ulike næringene. Det er derfor vi har stilt opp med de ulike økonomiske pakkene som skal treffe bredden av næringslivet og ikke minst herunder kulturlivet. Det er en utrolig vanskelig situasjon for kulturlivet å være i. I min sektor, kultursektoren, er ca. 82 pst. frilansere og selvstendig næringsdrivende. Når deres inntekt blir revet vekk over natten, og når sunne norske bedrifter har gått fra full drift til null drift over natten, er det klart at dette er smertefullt økonomisk. Derfor har både Stortinget og regjeringen stilt opp med ulike pakker, dels en kontantstøtteordning som skattebetalende arbeidsgivere kommer inn under, det er jo regler for dette. Så har vi laget en billettbortfallsordning under Kulturdepartementet, som kompenserer for dette. Den jobber vi nå med å gjøre nødvendige justeringer i. Når det gjelder sirkus og tivoli – ja, det er gøy, og vi skal også ha det gøy, men alle disse gøye tingene skal skje innenfor smittevernhensyn. Oppdaterte tall for arrangementer under 500 tar vi sikte på å komme med på torsdag.
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
Statsråden kommer ikke til å blåse i noen fløyte umiddelbart. Jeg tror også det er viktig at Arbeiderpartiet skal fortsette med å være opptatt av at vi har kontroll på smitten. Hver enkelt sektor kan ha ønsker om å åpne opp, og hvis man åpner opp dette ukontrollert, har vi ikke lenger kontroll over smitten. Så de sektorene vi kommer til å åpne, kommer vi til å gjøre hensyntatt nettopp smittevernet. Det er ikke slik at statsråden bare kan komme ut av garderoben, blåse i fløyta og så er vi i gang. Vi baserer våre beslutninger på de faglige vurderingene vi får fra Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet. Jeg har vært i dialog med idretten, det har departementet mitt vært, og det har også regjeringen vært. De er også i dialog med helsemyndighetene. Dette jobbes det med. Selvfølgelig ønsker alle som har sitt favorittlag, å se dem spille. Men vi ønsker også å gå tilbake til arbeidshverdagen vår, til livet vårt. Barna ønsker å møte besteforeldrene. Alt dette skal skje ikke i et vakuum, men i et fellesskap. Derfor må vi gjøre det gradvis, kontrollert og hensyntatt smitten. Fotballen skal komme i gang igjen, men det vil den gjøre først når helsemyndighetene gir tommelen opp for det.
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
Alle kan opptre akkurat slik de ønsker å gjøre, innenfor dagens smittevernregler. De trenger ikke statsrådens tillatelse til å gjøre det. Nå er f.eks. treningene i gang i barneidretten. Jeg har barn selv som er i idrettsbevegelsen, heldigvis, og de er i gang med treningene. Hun ene spiller håndball. De kaster ikke håndball til hverandre, men de trener, og det gjør de flere ganger i uka. Akkurat slik kan også fotballen starte opp så lenge de holder seg innenfor smittevernreglene som gjelder. Når kommer vi til å gjøre justeringer? Det kommer vi til å gjøre på et tidspunkt. Jeg vet at fotballen og toppidretten har noen bedre forutsetninger for å klare dette, for de har egne testregimer, de har egne mannskap, og ikke minst er idrettsutøvere veldig gode til å være i karantene. Det er de gjerne før store konkurranser. Så selvfølgelig har de noen særfortrinn med tanke på å få dette til. Men det er ikke slik at statsråden bestemmer hvordan disse smittevernreglene skal være. Det bestemmer vi etter at vi får tall fra Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet, og basert på det gjør vi justeringer. Rulleringene – slik Høie sa – vil skje hver 14. dag, og vi kommer også til fotballen.
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
Jeg takker for spørsmålet. Vi har selvfølgelig et stort ønske om og jobber for at de aller fleste festivalene og arrangørene – jeg håper jo absolutt alle – skal klare å komme seg over den koronaepidemien vi er rammet av. Bedrifter er hardt økonomisk rammet, og vårt mål er at flest mulig skal klare seg. Så vet vi at koronasituasjonen kommer til å gjøre at ingen vil være uberørt av denne situasjonen. Når f.eks. institusjonene har tatt de store, vanskelige grepene med å permittere sine ansatte, er det en krevende fase og situasjon å være i – ikke bare fordi det er økonomisk vanskelig, man har også følelsesmessige bånd til sine ansatte. Nå har vi laget en del ordninger. Den ene heter kontantstøtteordningen. Den er det enkelte institusjoner også på kulturfeltet som kommer inn under – jeg har ikke fått den fulle oversikten ennå. Søknadene ruller og går fremdeles. Jeg så at et museum også har søkt. Så flere vil komme inn under den ordningen. Andre vil komme inn under den ordningen som vi administrerer gjennom Kulturdepartementet, og den jobber vi med å gjøre noen nødvendige justeringer på. Men målet er å ivareta sektoren, slik at den kommer seg over på andre siden av koronaen og vi har festivaler å gå tilbake til.
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
Vi praktiserer noe som heter armlengdes avstand. Før koronasituasjonen var det en større debatt i samfunnet gjennom en annen representant om at jeg skulle gå inn og stanse Kulturrådets bevilgninger til kunstnere som fikk midler til å lage kunst av kroppsvæsker, f.eks. Da var jeg veldig tydelig på at jeg ikke går inn og bestemmer. Jeg kommer heller ikke til å gå inn og bestemme hva slags kunst som er støtteverdig. På samme måte har vi styre og ledelse i de ulike institusjonene, og jeg går ikke inn i Operaen og bestemmer hvordan de skal innrette sin virksomhet, annet enn at vi styrer gjennom signaler og gjennom tildelingsbrev. Vi gjør det gjennom tildelingsbrev, og vi gjør det gjennom bevilgningene. Når enkelte institusjoner – ikke alle, noen orkestre har ikke permittert, og ikke alle har permittert – velger å permittere, er det en ekstremt vanskelig avgjørelse de tar. Da skal de møte støtte fra oss. Men jeg ser i dag at det er veldig mange som kommer til å repermittere, hente tilbake. Jeg har sendt en klar bestilling, bl.a. gjennom Aftenposten og i NRK i dag, og det er at jeg forventer at man leverer en mengde kultur for de midlene som staten har stilt til rådighet.
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
President, representanten Ørsal Johansen hadde en bemerkning om penger, men kulturens betydning kan ikke måles i penger.
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
Selvfølgelig lytter statsråden til frivilligheten og idretten, det gjør også regjeringen. Kompensasjonsordningen som er laget for idretten og frivilligheten, har blitt vedtatt her på Stortinget, og det er langs de linjene vi har opprettet disse søkeordningene. Det har kommet inn 2 324 søknader fra idrett, frivillighet og kultur, til sammen beregnet til opp mot 371 mill. kr – dersom de oppfyller vilkårene – til en ordning på 700 mill. kr. Straks beløpene ble klare, var jeg den første til å si at vi skal jobbe med å justere disse ordningene. Det har jeg vært tydelig på hele tiden, at i en slik koronasituasjon å lage pakker har ingen vært i tidligere, og det vil være nødvendig å gjøre justeringer. Det har jeg kommunisert, det kommer vi til å gjøre, og det jobber vi med nå for å treffe bredden av de lagene. Vi kommer til å se på hvordan vi kan ivareta både idretten og frivilligheten mer. Når det gjelder momskompensasjon, er det noe vi må komme tilbake til.
Abid Raja (Venstre), 2020-04-29:
Spørsmålet er både om moms, mediebransjen, filmbransjen og kontantstøtteordningen. Det jeg foreslår når det gjelder hvordan rammene for kontantstøtteordningen er laget, er å gå inn og se på de ulike nettsidene, så vil man se hvordan den administreres. Enkelte bedrifter også innenfor min sektor kommer inn under det. Vi har ikke den fulle oversikten over hvor mange som har søkt, men jeg har noen eksempler. Både noen museer og andre, også noen sceneinstitusjoner, har søkt under dette. Frivilligheten har søkt på ordningen vi har opprettet, estimert til opp mot litt over 100 mill. kr. Derfor har vi sagt at bredden av frivilligheten ikke treffes av dette, og derfor skal vi gjøre nødvendige justeringer. Så kan jeg forsikre representanten om at vi, slik vi skrev til Stortinget gjennom denne proposisjonen, er opptatt av lokale medier. De utgjør en veldig viktig institusjon i Norge for å opplyse befolkningen, for å ettergå politikerne og ikke minst for å kritisere de ulike ordningene vi lager. Det jobber vi med. Jeg har også hatt møter med film. Vi er opptatt av både norsk film og norsk serieproduksjon, og vi skal følge opp alt dette på ansvarlig vis når den tid kommer.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-29:
Jeg registrerer at kulturministeren er litt nølende i denne saken, og jeg vil derfor rette oppfølgingsspørsmålet mitt til næringsministeren, som i motsetning til kulturministeren er mer opptatt av å tjene penger enn av å bruke dem. Koronakrisen rammer reiselivet hardt, og det er viktig å se på hvordan en kan hjelpe denne næringen gjennom den uten for store tap. I Innlandet har vi Hunderfossen Familiepark, som er en viktig verdiskaper i området. I nærheten ligger både Barnas Gård Hunderfossen, Norsk vegmuseum, Hunderfossen Hotell & Resort og Hunderfossen Camping, som alle vil rammes hardere enn nødvendig hvis Hunderfossen holdes stengt gjennom sommeren. Spørsmålet mitt til næringsministeren er som følger: Hvis en finner at familieparkene kan ivareta smittevernhensynene på en tilfredsstillende måte, noe de nå driver og jobber med, når vil regjeringen kunne gi klarsignal til at Hunderfossen kan åpne for sommeren?
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-04-29:
Jeg registrerer at statsråden er opptatt av at de skal åpne, men nå begynner vi å komme inn i sommersesongen; vi er i mai ganske straks, og dette er den sesongen som disse familieparkene skal tjene penger på. En må vel kunne gi en antydning – vil de åpne i mai, juni, juli eller august? Hvis de åpner i august, ser jeg for meg at det blir kanskje litt sent å tjene inn det de eventuelt har tapt fram til nå. Så kan vi få en antydning på om det blir tidlig sommer eller sen høst?
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Jeg skjønner godt at representanten – og ikke minst disse fornøyelsesparkene selv – ønsker et svar, og at de aller helst ønsker et svar om at de kan åpne så raskt som overhodet mulig. Vi må ta dette i tur og orden. Vi har, som helseministeren også sa, fått kontroll på smitten. Det er vi glade for, og det betyr at vi kan åpne samfunnet vårt litt etter litt. Vi har begynt med det som har vært aller viktigst – med barnehage, med skole. Litt etter litt kommer næringslivet vårt også i gang, og de står for tur når det gjelder en vurdering av når vi kan endre denne forskriften som per i dag holder dem stengt, og åpne opp. Det må skje etter råd fra helsemyndighetene, og jeg kan ikke nå stå og si når det vil skje. Men jeg kan si at dette er viktige arbeidsplasser, og ikke bare for den ene bedriften. Dette er viktige arbeidsplasser for dem som jobber der, men også for ungdommer som har sin sommerjobb der, og for andre bedrifter i lokalområdet, som får mer aktivitet som følge av det. Vi står nå foran sommeren, så jeg har stor forståelse for at de ønsker et svar på dette raskt.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
La meg begynne med å si at jeg fullt ut deler representantens bekymring for næringslivet, for arbeidsplassene våre og for de enkeltindividene som dette rammer, enten det er smitten i seg selv som gjør at bedriftene har måttet stenge ned, eller det er smitteverntiltakene vi har innført, som gjør at de enten har måttet stenge ned eller gå på så redusert drift at de har måttet permittere. Heldigvis ser vi nå at vi har fått kontroll på smitten. Det gjorde mye for næringslivet – og jeg tror det gjorde mye for hele samfunnet vårt – at vi fikk ungene tilbake i barnehage og skole. Det gjør arbeidslivet lettere at ungene er på skolen. Det at vi nå har fått aktivitet igjen hos frisørene, er det ikke sikkert at representanten har så stor glede av, men det er iallfall mange som har hatt stor glede av å komme tilbake igjen til frisøren. Det gjør noe med hele samfunnet vårt at vi sakte, men sikkert kommer tilbake igjen til normalen. Så er det riktig som representanten sier, at i går ble det iallfall annonsert at det kommer en endring i egenandelen på kontantstøtteordningen, eller kompensasjonsordningen. Helt fra starten av var vi helt tydelige på at dette ikke er en perfekt ordning. Det det handler om nå, er at vi får på plass en ordning, at vi får på plass nødhjelp for bedriftene for at de skal klare å komme seg gjennom koronakrisen. Men vi må være åpne for justeringer. Dette som nå er gjort, er et eksempel på en slik justering. Det er estimert at å redusere egenandelen til 5 000 kr vil medføre at 10 000 bedrifter til kan komme inn under ordningen. Her snakker vi om hverdagsarbeidslivet vårt, her snakker vi om dem som er litt mindre enn de store. For dem som egenandelen på 10 000 kr faktisk var en stor barriere for, blir det nå litt lettere.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Jeg forstår godt at både Stortinget og de bedriftene er utålmodige, men man jobber så godt man kan, ikke bare i Finansdepartementet, som jobber med denne ordningen, men også i Nærings- og fiskeridepartementet, som bistår så godt vi kan. Vi jobber med en ordning for også disse sesongbedriftene. Vi vet at Stortinget har vært opptatt av det, og det kommer, men vi har fortsatt ikke fått det helt på plass. Det var viktig for regjeringen, men også for Stortinget, at vi fikk en ordning på plass, og at vi kom i gang, slik at vi fikk gjort de utbetalingene. Vi ser at det er forskjeller mellom land. Andre land, land som kanskje har en litt mer finmasket ordning, har ikke fått gjort de raske utbetalingene som vi har fått gjort. Vi er i gang med å betale ut. Så langt har 12 000 bedrifter fått utbetaling – sikkert enda flere nå, for dette er basert på den forrige rapporteringen jeg fikk. Det har vært prioritet nummer én å få en ordning som kan fungere raskt, men vi visste at vi måtte jobbe mer. Vi jobber fortsatt, og det vil komme noe for sesongbedriftene også.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Vi har en egen ordning for luftfarten. Det er ikke en kontantstøtteordning, som den som gjelder for bedriftene, men det er en garantifasilitet som de kan trekke på, og som vi la fram ganske tidlig i krisen. Ting skjer fort, og ting utvikler seg fort, og det er klart at ting ser annerledes ut nå enn da vi la fram den pakken. Men det er en god pakke, som jeg vet at flyselskapene jobber hardt for å komme inn under – noe vi alle kan lese om – for nettopp å kunne trekke på den for å få tilgang til de pengene. Så vi har for det første denne garantifasiliteten, men i tillegg har vi inngått avtaler om ruter. Det betyr at det blir flydd ruter i dette landet, mellom Stavanger, Bergen, Trondheim osv., med både SAS, Norwegian og Widerøe, noe som også er et viktig bidrag for at de skal kunne holde aktiviteten oppe. Jeg har dialog med både Samferdselsdepartementet og flyselskapene, når de ønsker å formidle noe til oss.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Det jobbes både i Finansdepartementet og i Næringsdepartementet for å finne løsninger som gjør at dette kan treffe bedre for de tilfellene representanten nevner. Sesongbedriftene er noe vi jobber med, som jeg sa, og vi vil jobbe for å finne en ordning som treffer dem bedre enn kompensasjonsordningen, sånn som den er i dag. Samtidig er det noen utfordringer som kommer til å vare lenge, og vi jobber nå med å få et svar på hvordan vi skal hjelpe næringslivet gjennom det. Representanten viser til reiselivet, og reiselivet er blant de bransjene som har blitt truffet hardest av koronakrisen. De møtte krisen tidlig, og nå, når det har gått litt tid, ser vi at dette kommer til å bli langvarig, og at det kommer til å medføre redusert aktivitet i reiselivet ikke bare denne sesongen, men også framover, etter sommeren. Og det handler ikke bare om oss, det handler om at hele verden er i «lockdown». Så vi har nå innspillsmøter, der vi får innspill til hva vi kan gjøre, også på lengre sikt, for å få dem gjennom dette.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
For det første vil jeg gjøre representanten oppmerksom på at også gårdeiere er i ulike situasjoner. Også de har ulike økonomiske forutsetninger. Det er ikke slik at de kan skjæres over én kam, de heller. Min opplevelse er nok at det er litt varierende der ute hvor enkelt ulike leietakere føler det er å få aksept hos gårdeier for å få redusert leien. Samtidig er det også mange som er villige til å diskutere det, enten å få utsatt leien eller å få redusert den, for også gårdeierne må forholde seg til at hvis disse bedriftene går konkurs, har de ikke en leietaker lenger. Slik som koronaen nå har rammet oss, er det langsiktig, og særlig varehandelen er veldig hardt rammet av korona. Skal de ha leietakere framover, må de også være på tilbudssiden. Det har vært vurderingen, og vi ser at mange også er villige til å gå inn i en dialog om det.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Dette er en avtale som inngås mellom to private parter. Så kan vi ha en forventning om at alle bidrar. Det er også i alles interesse at de skal overleve. Min store bekymring handler om å få disse bedriftene igjennom dette. Det handler om at vi skal ha barer og puber og kafeer på andre siden av denne koronakrisen. Det er min aller største bekymring. Smitten og smitteverntiltakene rammer denne delen av næringslivet veldig hardt. Det er derfor vi har stilt opp med denne kontantstøtteordningen – ikke fordi de som får denne kontantstøtten, blir rike av det, for dette dekker jo ikke tapt omsetning, det dekker deler av de faste, uunngåelige utgiftene. Det at de ikke får dekket alt, gjør at de må gå i forhandlinger med private parter som de har kontrakter med, for å få ned utgiftene sine, så de også kan være med på å hjelpe dem igjennom.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Først må jeg bare korrigere representanten bitte litt, for det er noen begrensninger også for de store selskapene i hvor mye de kan få utbetalt i denne kompensasjonsordningen. Men det er riktig, som representanten sier, at det er tøft for de små, og det har også skyldtes at egenandelen har vært på 10 000 kr. Hvis en har et omsetningsfall på over 30 pst., kan en få dekket uunngåelige utgifter opp til 80 pst., men da med en egenandel på 10 000 kr, noe som gjør at mange ikke har kommet inn under den ordningen. Det er akkurat den erkjennelsen vi har hatt, og derfor har vi også senket egenandelen, fra 10 000 til 5 000 kr, noe som gjør at ca. 10 000 bedrifter til kan komme inn under denne ordningen. Det handler om de små bedriftene, det handler om hverdagsarbeidslivet vårt, det handler om å gi nødhjelp, sånn at de kan overleve og komme ut på den andre siden og gi oss det tilbudet de har gitt oss før. Men for å knytte noen kommentarer til den andre problemstillingen som representanten tar opp, dette med utbytte: Det er ikke sikkert at representanten og jeg deler utgangspunktet, men jeg mener at i en ideell verden skal private selskaper kunne betale utbytte. Det er en del av det systemet vi har. Det er viktig for å tiltrekke seg kapital, det er en viktig del av det å være eier å kunne forvente utbytte. Ikke minst nyter staten godt av utbytte i våre selskaper. Jeg vet at det er en diskusjon i andre land i Europa, at det er innført ulike regler. Vi har valgt ikke å sette et utbytteforbud for å motta hjelp i denne kontantstøtteordningen, og det er det ulike grunner til. Én grunn kan være at mange bedrifter trenger å ta ut utbytte for å kunne betale formuesskatt, men det er også andre grunner. Men vi vet at det er bevegelse på det, og vi følger med.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Nok en gang må jeg bare korrigere representanten, sånn at ting blir korrekt framstilt. Det er ikke alle som har hatt glede av kontantstøtteordningen, men vi har jo flere krisepakker. Kontantstøtteordningen er én av dem. Vi har en låneordning, vi har endret permitteringsregelverket, og mange av bedriftene representanten løfter fram som de små, kan dra nytte av permitteringsregelverket, som gjorde at staten tok en god del av regningen for de ansatte og lønnskostnadene der. Dette med utbytte og utbytteforbud er for så vidt en interessant diskusjon, og den hadde Stortinget da denne kompensasjonsordningen ble vedtatt. SV fikk ikke gjennomslag for sitt syn den gangen. Det er bevegelser ute i Europa, og i disse dager kan man ikke si at det aldri kommer til å skje, men foreløpig har vår vurdering vært at det ikke har vært ønskelig med et utbytteforbud. Jeg mener likevel at dette ikke gir grunnlag for noen utbyttefest, sånn situasjonen er for mange bedrifter.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Svaret er fortsatt det samme, selv om representanten ikke nødvendigvis liker svaret. Den foreløpige vurderingen har vært at vi ikke skal ha noe utbytteforbud. Som vi sier i disse tider, kan det komme nye vurderinger og justeringer, men denne debatten om utbytteforbud som sådant var oppe sist. Vi ser at det er endringer ute i Europa, og følger med på det, men foreløpig har vi ikke endret kompensasjonsordningen når det gjelder dette. Vi har først og fremst fokusert på å hjelpe de bedriftene som er her, og derfor gjorde vi to endringer, som ble lansert i går. Den ene er egenandelen som ble redusert fra 10 000 kr til 5 000 kr.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Det er et meget godt spørsmål representanten stiller. Jeg mener det kanskje er det viktigste spørsmålet vi må diskutere for å få næringslivet framover. Regjeringen har hele veien vært opptatt av at denne krisen må vi håndtere i ulike faser. Den første fasen handlet for næringslivets del om permitteringsregelverket og om likviditet. Da fikk vi på plass disse låneordningene og endringene i permitteringsregelverket. Vi er nå i fase to, der vi har fått på plass denne kompensasjonsordningen. Kompensasjonsordningen er nødhjelp. Det handler om at bedriftene skal klare å overleve dette. Den kompenserer ikke for tapt omsetning, og det er helt riktig som representanten sier, at det det handler om i næringslivet, er å tjene penger. Det er jo det som er utfordringen nå når samfunnet går på lavbluss. Nå skal vi over i fase tre. Det er de diskusjonene vi har nå, og det er akkurat det representanten peker på: Hva gjør vi nå for å få aktiviteten tilbake igjen? Det som er det store dilemmaet vårt, er at vi må trykke på gassen og bremsen samtidig, for vi er fortsatt i en situasjon der vi ikke kan ha full aktivitet i næringslivet vårt. Det er fortsatt begrensninger. Vi kommer til å måtte leve lenge med de smittevernreglene vi har, og som gjør at næringslivet vårt har redusert aktivitet. Samtidig skal vi trykke litt på gassen for å få dette opp igjen. Det er de diskusjonene vi har nå. Derfor har regjeringen tatt initiativ til en hel rekke møter med ulike bransjer for å få innspill: Hva gjør vi nå? Hva er fase tre-tiltakene som kan få aktiviteten tilbake igjen? Da må vi være helt ærlige og si at noe er relativt enkelt å få til, fordi vi lett kan sette i gang motkonjunkturtiltak. På andre områder mangler vi et marked, f.eks. for reiseliv, noe som gjør at vi får en annen type utfordring. Det er det vi jobber med nå.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
For det første: Partene i arbeidslivet har vi hatt en kjempegod dialog med gjennom hele denne krisen. Den tilliten som er mellom partene og myndighetene, har virkelig gjort at vi har fått på plass disse ordningene raskt, og at vi har klart å få til utbetalinger. Den dialogen håper, forventer og regner jeg med skal fortsette. Vi jobber med disse tiltakene nå, og vi har også sagt at vi vil legge dem fram. Men hvilke tiltak vi ender med, vil ikke være klart før vi faktisk legger dem fram, og det vil skje nå før sommeren. Vi er nå i den fasen. Det er heller ikke sånn at alle tiltakene kommer på plass før sommeren – det vil være ting vi også vil måtte se på lenger fram i tid, nettopp fordi denne krisen kommer til å vare lenger. Det vi har gjort til nå, er at vi har brukt det systemet vi har. Jeg ser at mange tar til orde for at man i stedet for å fokusere på permittering skal fokusere på lønnstilskudd. Vi har til nå brukt det systemet vi har, og der gjelder at det er når det ikke er jobb, man skal permittere. Men jeg ser jo at slik situasjonen er nå, opplever man at man gjerne skulle hatt folk tilbake på jobb, uten at man har penger til å betale lønn.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-04-29:
Svaret på spørsmålet er ja. Vi vurderer alle forslag som vi får inn. Men jeg vil også knytte noen kommentarer til dette med denne kompensasjonsordningen. Slik den er utformet, vil det for de aller fleste bedrifter fortsatt lønne seg å ha aktivitet i gang, for man får ikke kompensert alle utgiftene sine. Det er ikke slik at man bare kan sette alt på frys, vente til koronaen er over, og så ta det opp igjen som om ingenting var hendt. For det første får man ikke kompensert alle de faste, uunngåelige utgiftene sine. Det er fortsatt en egenandel, det er fortsatt penger som ikke blir utbetalt hvis det er under 5 000 kr. Så den ordningen er også utformet på en måte som gjør at det ikke vil lønne seg ikke å gjøre noen ting, for vi må jo nå stimulere til aktivitet. Det viktigste vi vil gjøre for næringslivet i den fasen vi skal inn i, vil handle om aktivitet, det vil handle om at vi skal få hjulene i gang. Jeg mener at det at vi nå åpner samfunnet litt etter litt, er veldig positivt, og det får også ringvirkninger for næringslivet.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
En annen bransje, som representerer like mye underholdning i livet vårt som det familieparkene gjør, men som også er blodig alvor, er fotballen. Vi ønsker jo alle sammen nå at ungene våre snart skal få lov til å ta opp igjen fritidsaktivitetene sine og få spille fotball på løkka, at de skal få komme i gang igjen med det. Men vårens vakreste eventyr står også for døren, og det er seriestarten i fotballen. Vi kunne vel alle sammen nå trenge den gleden og spenningen som fotballen via skjermen kan gi oss i disse tider da vi sitter hjemme. Den unike norske fotballmodellen gjør også at elitefotballen finansierer breddefotballen. Nå har Norges Fotballforbund laget et forslag til et regime for hvordan de kan starte opp igjen og spille kamper innenfor dagens smittevernregler. Vil statsråden nå blåse i fløyta og la fotballen starte opp igjen?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Jeg er enig i alt det statsråden sier om måten vi skal åpne opp samfunnet igjen på, på en forsvarlig og trygg måte. Men jeg undrer meg litt på om statsråden faktisk har lest innspillene fra Norges Fotballforbund og lyttet til fotballen i de møtene han har hatt. For Norges Fotballforbund har lagt en detaljert plan for hvordan de kan starte opp igjen toppfotballen innenfor dagens smittevernregler. Norsk toppfotball har store medisinske og faglige ressurser, og dette har de laget en plan for. Det er altså mulig å gjøre det innenfor det som er dagens smittevernregler, og Folkehelseinstituttet sier at dette må være en politisk vurdering. Hvorfor vil ikke da statsråden gå i dialog med fotballen og la dem få lov til å starte opp igjen når de har laget regler som ivaretar dagens smittevernregime?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-29:
Det er ingen tvil om at kulturlivet er hardt rammet av koronasituasjonen, og selv om samfunnet gradvis gjenåpnes, vil nok det å samle større publikum sannsynligvis ikke kunne skje på ganske lang tid. Derfor var det gledelig at kulturministeren kunne avklare situasjonen for festivalene i sommer. Så er det sånn at de fleste av oss nok nå kjenner på et savn etter både festivaler og konserter. Derfor vil det være en stor fordel for kulturlivet å få støtte via kontantstøtten til bedrifter, modell 1, altså stengte virksomheter som følge av myndighetenes pålegg. Og nå som myndighetene har nedlagt forbud mot kulturarrangementer som festivaler og konserter ut sommeren, vil det da medføre at alle bedrifter og virksomheter i de berørte bransjene vil defineres som mottakelige for støtte innenfor modell 1 i kontantstøtten til kriserammede bedrifter, sånn at vi har konserter og festivaler igjen å komme tilbake til etter dette?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-29:
Det er det svært viktig å få avklart hvis vi skal ha festivaler – konsertarrangører – å komme tilbake til over sommeren en gang. Statsråden sier i Aftenposten i dag at de offentlige kulturinstitusjonene burde kunne få til mer kunst og kultur for den støtten de får. Teateret, museet og orkesteret er stengt og har permittert sine ansatte, nettopp på bakgrunn av de signalene som statsråd Raja har gitt tidligere, og det er litt blandede signaler. Mange av disse institusjonene er avhengige av billettinntekter for å kunne drive. SV og mange i bransjen har tatt til orde for at de offentlige kulturvirksomhetene bør kompenseres for tapte egeninntekter, og så bør de bes om ikke å sende sine ansatte til Nav, men heller skape den kunsten og kulturen som faktisk kan skapes i en krisesituasjon. Er det sånn å forstå at statsråden nå har snudd, i tråd med det SV og flere har tatt til orde for?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Da vi behandlet kompensasjonsordningen i Stortinget, var det ingen tvil om at det var mange usikre momenter, og nå er det om å gjøre raskt å gjøre de usikre momentene sikre og trygge. Det ene er selvfølgelig det Slagsvold Vedum var innom, dette med egenandelen. Den må justeres. Det vi erfarer nå, er eksplisitt, konkret, at egenandeler rammer skjevt. På en eller annen måte vil det slå skjevt ut. Kommer man akkurat under, vil det virke uheldig. Det andre er sesongbedriftene. Selv også etter det vedtaket Stortinget har lagt inn, er tilbakemeldingene at det ikke treffer sesongbedriftene i tilstrekkelig grad. Mange av disse er innenfor reiselivet. Vi har også bedrifter med varig tilrettelagt arbeid, mediebedrifter osv. Så mitt spørsmål blir: Når kommer regjeringen tilbake til Stortinget? Når vil regjeringen klare å lage tilstrekkelig sikkerhet for at de ordningene som er behandlet og sagt fra om i Stortinget, faktisk gjelder for næringslivet?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Næringsministeren gjør rett i å bli stående, for mitt spørsmål går til henne. 10,7 pst. arbeidsledighet, flere enn 400 000 har søkt om dagpenger, 14 000 bedrifter har per i dag fått tilskudd fra kompensasjonsordningen – det forteller oss om en meget alvorlig situasjon for norsk næringsliv, en situasjon som ikke vil gå over med det første, og som veldig klart vil ramme arbeidsfolk og bedriftene over lang tid. Det er satt i verk en rekke gode tiltak for umiddelbart å møte bedriftene og arbeidstakerne med trygghet – permitteringsregler er gjort bedre, man har fått på plass støtteordningen. Men det eneste grunnlaget for å skape trygghet over tid er å få opp aktiviteten og sørge for at vi klarer nettopp det. Mitt spørsmål er ikke enkelt, men det burde i hvert fall – skal vi si – være av stor interesse for næringsministeren å kunne svare på, nemlig hvordan man nå skal kunne klare, gjennom de ulike ordningene som er etablert, å sørge for at vi igjen får aktivitet. Spørsmålet mitt er egentlig: Vil statsråden innenfor det systemet som nå er, og gjerne gjennom kompensasjonsordningen, sørge for at vi stimulerer til aktivitet og ikke passivitet?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Jeg prøvde å lytte veldig godt etter hvilke tiltak næringsministeren eventuelt kunne tenke seg. Jeg hørte ikke veldig mange – egentlig ingen – gjennom innlegget. At regjeringen tenker på det, er på en måte greit, men jeg vet ikke hvor betryggende det er. For det første: Det som er noe av kjennetegnet nå, er at vi har et godt fungerende permitteringsregelverk, og vi har en kompensasjonsordning som er – skal vi si – en krisestøtte til bedriftene for faste, uunngåelige kostnader. Hvis en parer de to og ser på hvordan en skal kunne håndtere den støtten som ligger der, over på aktivitet: Har da næringsministeren noen tanker? På lørdag, i Dagbladet, utfordret Arbeiderpartiets leder regjeringen til å sette seg sammen med partene for å se på om det innenfor det regelverket er mulig å finne løsninger som bygger opp under aktivitet. LOs leder er ute og anbefaler at man tar lønn inn i kompensasjonsordningen. Er initiativet fra Arbeiderpartiets leder om å sette seg ned med partene og diskutere dette, og eventuelt også å inkludere det LO-lederen sier om lønnstilskudd inn i kompensasjonsordningen, aktuelt å vurdere for næringsministeren?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2020-04-29:
Aktivitet er jo nøkkelordet for om vi skal lykkes eller ikke i tiden framover. Nå har vi gjennom denne spørretimen fått konstatert at kompensasjonsordningen ikke treffer alle. Den må treffe flere, den må treffe bredere, og vi må finne løsninger på det. Den bidrar også til passivitet ved at folk blir permittert, og at vi passivt støtter opp under bedriftene i en tid da vi sakte, men sikkert må begynne å få opp aktiviteten igjen. Senest på vei ned hit nå fikk jeg en melding fra Straand Hotel i Telemark, som var fortvilet over at de ikke klarer å sette i gang aktivitet som de egentlig ønsker. En annen situasjon som oppleves innenfor dette, er dette med f.eks. bedriftsintern opplæring, som nå står i fare for å falle ut som løsning fordi en velger å permittere i stedet for å ha aktivitet i bedriften. Kan statsråden forsikre oss om at hun nå vil vurdere alle ulike tiltak som blir spilt inn, som grunnlag for å øke aktiviteten i en tid da vi mest sannsynlig kommer til å ha lavkonjunktur?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-04-29:
Mitt spørsmål rettes til kulturministeren, fordi det også på hans område er veldig mange som ikke treffes av de ulike kompensasjonsordningene i koronakrisen. Ikke minst rammes de 11 000 idrettslagene våre og de godt over 50 000 frivillige organisasjonene vi har. Denne lave treffsikkerheten har idretten, frivilligheten og vi i opposisjonen sagt ifra om, gang på gang, de siste ukene. Men ministeren har vært veldig passiv, ikke ordnet opp og nesten framstått mer opptatt av å få klipt håret sitt Men heldigvis, nå har omsider ministeren i alle fall sagt at han skal justere ordningene slik at de treffer bedre og bredere. Et av innspillene tidligere fra frivilligheten selv for å få til dette er deres kampsak nummer én: full momskompensasjon, altså ikke skatt på dugnadene deres. Staten har holdt tilbake rundt 700 mill. kr i den ordningen i 2018 og 2019. Idretten og frivilligheten mener at får de den ordningen nå, vil den både treffe bredt og være veldig demokratisk og enkel å ordne. Vil ministeren høre på frivilligheten og idretten om dette gode forslaget deres?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-04-29:
Da håper jeg virkelig at ministeren ser på forslaget om momskompensasjon, for det treffer bredt. Utfordringen er at f.eks. frivilligheten ikke treffes av lånegarantien, de har problemer med å finne noen som helst støtte. Bare noen få kommer inn under kontantstøtteordningen. Så har vi utfordringen med arrangementspakken, som ministeren nå har snakket om. Det ministeren, departementet og regjeringen har blitt spurt om gang på gang, er hva som faller inn under kontantstøtteordningen for alle de bransjene som har veldig mange bransjespesifikke kostnader, som mediebransjen, som jeg og veldig mange andre har løftet gang på gang. Hva faller inn under ordningen? De får ikke svar, de permitterer, de publiserer dårligere enn det de skulle. Det samme gjelder f.eks. filmbransjen, som har en helt spesiell utfordring nå og er nesten som en sesongbedrift å regne. De kan ikke bare utsette og så booke mange mennesker, som er booket allerede, for når de kan sette i gang igjen. Hvordan jobber man tempomessig for å få på plass en konkret oversikt over hvilke faste kostnader de kan få dekket?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-04-29:
Representanten Slagsvold Vedum har rett i at Rødt og Senterpartiet har tenkt på de små bedriftene. En bekymring som vi reiste tidlig, var at støtteordningen som Stortinget vedtok, ville ende opp med primært å berike utleierne, altså gårdeierne, framfor å gå til formålet: bedrifter som sliter med faste kostnader. Stortingsflertallet avviste vårt forslag om å ta i bruk husleielovens nødparagraf om å pålegge husleiekutt for dermed å sikre at bedriftene fikk pengene og ikke bare gårdeierne. Siden har vi sett flere eksempler på – i Klassekampen, i Dagens Næringsliv – at utleierne ikke kutter i husleien, med den begrunnelse at nå får bedriftene støtte fra staten, altså det motsatte av hva Venstre, Høyre og andre partier sa i Stortinget om at vi skulle stole på at også gårdeierne ville bidra i dugnaden. Jeg lurer på om statsråd Nybø kan svare på om regjeringen vil vurdere – eller revurdere – å stille krav om husleiekutt for å sikre at pengene går til bedriftene og ikke bare til å fylle opp kontoene til disse gårdeierne.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-04-29:
Ja, det stemmer – det er gårdeiere som bidrar, og det er veldig bra. Det er desto mer synd at noen kan snike seg unna dugnaden fordi de av ulike grunner velger ikke å gå inn for husleiekutt. Det finnes utenlandske oppkjøpsfond som har næringseiendom i Norge som ikke er spesielt dugnadsinnstilte. Vi ser av intervju med f.eks. eierne av kaffebarkjeden Dromedar at de sliter med å få gjennomslag for husleiekutt hos seg. Serveringsbransjen peker i Klassekampen på at gårdeierne er «langsomme med å tilby leiereduksjon». Og i en rekke land rundt oss stilles det krav fra fellesskapet, som altså deler ut milliarder av kroner i støtte, for å unngå at pengene går til noe annet enn det som var formålet med dette. Så ja, det finnes noen snille gutter og jenter på gårdeiersiden – det er veldig bra – men hvorfor godta at de som ikke er like snille, får snike seg unna? Hvorfor ikke stille krav som gjør at alle faktisk må bidra, også utenlandske oppkjøpsfond som eier eiendom i Norge? Hvorfor ikke stille helt rimelige og nødvendige krav av den typen for å sørge for dette bidraget også fra dem?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-29:
Det er ein ting eg trur veldig mange synest er veldig vanskeleg å forstå, og det er at vi har etablert ei kompensasjonsordning i Noreg, krisehjelp i krisetider, der det for dei minste bedriftene er ganske vanskeleg å kome inn under ordninga, mens for selskapa som er organiserte i skatteparadis, som tar ut store utbyte, er det derimot ingen avgrensingar. For dei store aktørane, dei som er organiserte i utlandet, dei som har moglegheita til å ta ut store utbyte i den situasjonen vi er i no, er det altså ingen avgrensingar, mens for dei minste bedriftene er det vesentlege avgrensingar. Det gjeld ikkje berre eigendelen, det gjeld også utbetalingsbeløpet, som også er på 5 000 kr. Vi har fått inn mange, mange meldingar om folk som er i ein håplaus situasjon. Det er alt frå eit lite bakeri, fotografar, ein bruktbutikk og bønder som driv på med mangesysleri, til musikarar som driv eit studio, som ikkje får støtte, og som ser dette som vanskeleg. Da er spørsmålet: Kvifor i all verda gjer vi det ikkje strengare for dei som er organiserte i skatteparadis? Danmark har innført det. Dei har vedtatt at det ikkje skal vere mogleg å få krisehjelp dersom ein er organisert i skatteparadis. Sverige har innført strenge reglar for utbyte, der ein berre kan ta ut det som er normal lønn. Fleire EU-land vurderer no å innføre strenge reglar, også for dei store. Finst det nokon gode grunnar til at ein ikkje gjer dette i Noreg?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-29:
Eg trur ikkje folk flest forstår at enkelte selskap, f.eks. Norske Skog, skal permittere store delar av arbeidsstyrken og samtidig utbetale store utbyte. Ein bruktbutikk eller nokon som driv eit lite bakeri, får ikkje tilgang på krisehjelp i det heile, mens det gjer aktørar som Norske Skog, for det er ingen grenser for det. Sjølvsagt, i størrelsar opp til 30 mill. kr osv. har ein den typen grenser, men her snakkar vi om overleving eller ikkje for bedrifter. Berre for å ta skatteparadis: Regjeringa seier sjølv, i andre samanhengar, at skatteparadis er ein uting og kan skjule «omfattende korrupsjon og ulovlig kapitalflukt. Ikke bare unndras store verdier, men det undergraver incentivene til ærlig arbeid og reduserer muligheten til å finansiere skole, helse og andre viktige fellesskapsoppgaver». Ein meiner at dette er ein uting, men har stemt ned forslaga frå SV om at det skal vere forbod mot selskap som er organiserte i skatteparadis. Kva er grunnen til at ein ikkje kan innføre den typen reglar i Noreg?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-29:
Vi har ulike meiningar om utbyte, men eg stilte eit konkret spørsmål om skatteparadis. Vi veit at skatteparadis skjuler kriminell aktivitet på det grovaste rundt omkring i verda, noko vi tilsynelatande er einige om. Eg gir statsråden sjansen ein gong til, sidan vi ikkje har fått ordentleg svar på det: Kan vi få éin god grunn til at ein ikkje har avgrensa krisehjelpa for selskap som er organiserte i skatteparadis?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-04-29:
Private aktører skaper arbeidsplasser og verdier for samfunnet vårt. På mange områder kan de også levere tilbud og tjenester som et supplement til eller erstatning for offentlige tilbud. De bidrar til valgfrihet og mangfold i velferdsnæringen, og akkurat det trodde jeg faktisk Høyre og Fremskrittspartiet var enige om. Mitt spørsmål går til helseministeren. Da koronapandemien slo inn over Norge, var det mange som fryktet at kapasiteten ved norske sykehus skulle bli sprengt. Flere private aktører kom tidlig på banen og tilbød sin kapasitet for å håndtere det helseministeren kaller dugnaden. LHL har et privat sykehus på Gardermoen, et flunkende nytt sykehus med en fullt utstyrt intensivavdeling. Det er trolig Norges flotteste sykehus. De tilbød seg å rydde plass for å ta unna de kapasitetsutfordringene man da fryktet kunne oppstå i det offentlige helsevesenet. Fremskrittspartiet tok tidlig til orde for at dette sykehuset kunne gjøres om til et koronasykehus – med perfekt lokalisering nær flyplassen på Gardermoen. Helseministerens bidrag har imidlertid virkelig skuffet meg. For det første tok det lang tid før LHL-sykehuset fikk noen tilbakemelding, og da de først gjorde det, fikk de få henvendelser og ble lite brukt. LHL-sykehuset – etter en dialog med Ahus – valgte å investere nærmere 20 mill. kr av egne midler for å forberede seg på å ta imot covid-19-pasienter. Avtalen med Ahus var klar før påske, men før den ble underskrevet, grep Helse Sør-Øst inn. Siden da har ikke LHL hørt noe eller fått noen flere tilbakemeldinger. De sitter nå uten en avtale med det offentlige helsevesenet, og denne uken ble det klart at de permitterer 70 ansatte og nedskalerer driften fordi de ikke blir brukt. Hva er grunnen til at helseministeren ikke tar i bruk den kapasiteten som finnes i privat sektor, både for å håndtere covid-19-pasienter og for å behandle ordinære pasienter?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-04-29:
Takk for svaret. Nå er altså situasjonen slik at norsk helsevesen fra 12. mars nedskalerte sin virksomhet. Planlagte operasjoner ble utsatt. Helseministeren har ikke svart på mitt skriftlige spørsmål om hvor mange pasienter som er satt i helsekø som følge av det, men NRK kunne for to uker siden melde at 250 000 pasientavtaler er utsatt. Når helseministeren i sitt første svar oppgir at det er om å gjøre å ta hensyn til den faktiske situasjonen og vurdere de faktiske behovene, er det altså verdt å merke seg at 250 000 pasientavtaler er satt i kø. Dette kommer til å bli den neste helsekrisen. For å ta unna den helsekøen er vi helt avhengige av at all ledig kapasitet brukes, og da er det etter mitt syn helt avgjørende at privat sektor får lov å bidra til det. Det er jo nær en skandale at et privat sykehus permitterer ansatte og nedskalerer driften i denne situasjonen. Er helseministeren enig i den vurderingen, og vil statsråden snarest gå i dialog med private sykehus for å inngå avtaler for å ta unna hele helsekøen?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-12-04:
Jeg har sett det nødvendig å fremme et representantforslag på vegne av representantene Himanshu Gulati, Erlend Wiborg, Silje Hjemdal, Tor André Johnsen, Bengt Rune Strifeldt og meg selv om å likestille fastmonterte benker og stoler, og jeg ber presidenten om at denne saken hastebehandles etter forretningsordenen § 39 c. Det handler tross alt om å gjennomføre julegudstjenester for flest mulig familier og folk som har vært ensomme i lang tid.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
På vegner av stortingsrepresentantane Audun Lysbakken, Kari Elisabeth Kaski, Karin Andersen og meg sjølv har eg gleda av å framsetje eit representantforslag om å redde sunne bedrifter frå konkurs i påvente av kompensasjonsordning. Eg ber om dialog med presidentskapet, slik at vi kan få behandla det raskt, men i komité, grunna alvoret i saka.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2020-12-04:
Jeg ønsket å ta ordet til det Michael Tetzschner var inne på i sitt innlegg, for jeg synes det er viktig og riktig. Men jeg er også glad for at Stortinget har endret praksis på mye av dette. Med vedtak av nytt leie- og byggereglement blir det en helt annen håndtering av denne type saker for fremtiden. Som representanten Schou var inne på: Det får vi inderlig håpe gjør Stortinget i betydelig større grad skikket til å håndtere denne type prosjekter fremover. Jeg redegjorde i sted for denne endringen om tidlig involvering av Statsbygg, men det er også slik at vi vil følge opp andre av de anbefalingene, og vi har allerede fulgt opp flere av anbefalingene i evalueringsrapporten. Til modenhet i tidligfasen, kontrahering og gjennomføringsmodell, hvilke fullmakter, roller og ansvar man skal ha i store prosjekter, hva slags kapasitet og kompetanse som skal inn i dette, prosjektstyring, eierstyring, kultur for det, og ikke minst involvering av Stortinget i beslutningsfasene: Dette mener jeg er viktige læringspunkter Stortinget har vist at de tar. Vi har også endret mye av håndteringen av informasjon til Stortinget; det er slik at Stortinget skal informeres om større prosjekter som gjennomføres her, og presidentskapet vil fortsette å sørge for god og tilstrekkelig detaljert informasjon til Stortinget om større vedlikeholdsprosjekter og byggeprosjekter. Det gjelder også andre større prosjekter som gjennomføres i Stortinget, enten det er snakk om ordinær budsjettbehandling eller egne saker som legges frem i Stortinget. I tillegg til den informasjonen som gis i Stortinget om større vedlikeholds- og byggeprosjekter og andre prosjekter, er det også angitt i Stortingets forretningsorden § 9 a andre ledd at presidentskapet ut fra en saks viktighet kan drøfte den med partigruppene. Så jeg mener at man har gjort betydelige endringer som skal sikre at vi i fremtiden gjennomfører disse prosjektene på en betydelig tryggere og bedre måte, i forretningsorden med sikkerhet for at Stortinget er involvert, og at de nødvendige beslutninger tas på riktig tidspunkt.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-04:
Jeg tror alle vi som har sett regningen for byggeprosjektet – jeg snakker om alle som har fulgt prosessen, sett oppvasken og rapportene og har lest denne innstillingen – ser hvilken helt utrolig pinlig forestilling dette har vært for Stortinget. Det ligger en rekke erkjennelser fra presidentskapet i denne innstillingen, og det mener SV er på sin plass. Det ligger også en rekke punkter der presidentskapet sier at rutiner og organisering er vesentlig bedre, at kompetansen innomhus er økt, og at man nå legger opp til sterkere ekstern kompetanse inn i prosjekter av en viss størrelse. I dette ligger det også, slik jeg forstår det, en forståelse for at en virksomhet som Stortinget neppe vil kunne ha fullgod kompetanse på store byggeprosjekter. Det gjør at man fra helt tidlige prosjekter må sikre seg kompetansen eksternt. Det er også det presidentskapet legger opp til med sine forslag i dag. SV vil støtte forslagene som er fremmet av presidentskapet. Men la meg bare bemerke at det er vanskelig å vurdere fullstendig om de endringene som ligger her, er fullgode svar på de konklusjonene og erfaringene som nå er gjort. Det er likevel, etter SVs syn, et tydelig steg i riktig retning. Samtidig vil det først være i praksis at vi vil se om disse endringene er tilstrekkelige, for i framtiden kan slike prosjekter bare gjøres på en bedre måte. Tabbekvoten er tatt.