Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-03-30:
Jeg er enig med representanten Warloe i at det er viktig å ivareta Norges sterke posisjon som havforskningsnasjon. Jeg tror samtidig at representanten er enig med meg i at det er viktig å ivareta skillet mellom politikk og vitenskap. Regjering og storting har etablert en egen ordning for finansiering av forskningsinfrastruktur. 280 mill. kr fra avkastningen av forskningsfondet er øremerket til utstyr og fordeles av Forskningsrådet etter søknad. I første runde vurderes søknadene bare ut fra vitenskapelig kvalitet av internasjonale eksperter. I andre runde vurderes søknadene som er vitenskapelig gode nok, ut fra nasjonal strategisk betydning i tillegg. Det er også etablert et nasjonalt veikart for forskningsinfrastruktur for kvalitetssikrede investeringsklare prosjekter. Som representanten Warloe sier, har COSMOS-konsortiet en søknad inne hos Forskningsrådet om støtte til sitt prosjekt. Vi som politikere skal ikke blande oss inn i Forskningsrådets kvalitetsvurdering av søknader. Når søknadsbehandlingen er over, vil vi få svar på om prosjektet er vurdert til å være så godt at det får tildeling fra infrastrukturordningen allerede i år. Alternativt kan vi få til svar at prosjektet er vurdert til å holde så høy kvalitet at det kommer inn på det norske veikartet for forskningsinfrastruktur som investeringsklart prosjekt, men at Forskningsrådet ikke kan prioritere tildeling innenfor rammen av årets budsjett. Sjansen er også til stede for at prosjektet blir vurdert til å ha kvalitative mangler som gjør at konsortiet blir bedt om å komme tilbake med en ny og forbedret søknad ved neste utlysning. Nå kan jeg altså ikke si noe mer om COSMOS-prosjektet spesielt. Det jeg imidlertid kan si noe om, er COSMOS og tilsvarende prosjekter generelt. COSMOS er nemlig et eksempel på norske infrastrukturprosjekter som også er potensielle norske noder i såkalte distribuerte infrastrukturer på det europeiske veikartet for forskningsinfrastruktur. Deltakelsen i dette europeiske samarbeidet, ESFRI, er av stor betydning for Norge som forskningsnasjon. ESFRI-samarbeidet vil gi norske forskere tilgang til den beste infrastrukturen i Europa, og det vil gi utenlandske forskere tilgang til infrastruktur i Norge, med de muligheter det vil innebære for økt internasjonalisering av norsk forskning. På ESFRIs oppdaterte veikart står det nå 38 infrastrukturprosjekter som er så store at de krever samarbeid mellom landene i Europa. Norge er eller har vært med i den forberedende fasen for 21 av disse prosjektene. Bortsett fra den planlagte nøytronstrålingskilden i Lund, European Spallation Source, er alle prosjektene der Norge er representert, såkalte distribuerte infrastrukturer, dvs. infrastrukturer der det planlegges samarbeid om et felles europeisk hovedkvarter som administrerer fellesfunksjoner og tilgang til infrastruktur på vegne av en rekke nasjonale noder som igjen åpnes opp og gjøres tilgjengelige for de beste forskerne i Europa gjennom én felles portal. Jeg er noe overrasket over at Høyre gjennom å stille dette spørsmålet ønsker at statsråden skal gå aktivt inn i en søknad som er til behandling hos Norges forskningsråd. Det er veldig vanskelig å forstå hvorfor man etterlyser direkte politiske inngrep i et prosjekt som Norges forskningsråd har fått ansvaret for å behandle. Jeg har full tillit til at Forskningsrådet sørger for en solid vurdering av dette prosjektets kvalitet.