trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Abid Raja (Venstre), 2009-12-03:
Jeg er veldig glad for at Presidentskapet uttaler navnet mitt riktig, men jeg skal ikke gå mer inn på det. Når det gjelder DNA-reformen, har Venstre støttet DNA-reformen. Vi er selvfølgelig enig i at DNA er et effektivt redskap for oppklaring av forbrytelser. Vi mener imidlertid at registeret har blitt noe mer vidtgående enn nødvendig, og vi er bekymret for at borgerne stadig blir registrert og overvåket. Vi ønsker derfor et noe mer begrenset register enn det flertallet ønsker, og har følgelig kuttet noe i bevilgningene til DNA-analyser.
Abid Raja (Venstre), 2009-12-03:
Det at jeg er avholdsmenneske eller muslim, har ingenting å si for den politikken jeg ønsker å føre. Jeg tvinger ikke min religion på andre. Jeg aksepterer at andre ønsker å drikke, og jeg aksepterer også at vi har et lokaldemokrati i Norge. Jeg har sans for at det lokaldemokratiet selv skal få lov til å avgjøre hvordan skjenketidene skal være. Selvfølgelig vet alle sammen at bruken av alkohol er knyttet opp til en del utfordringer, og de utfordringene må vi ta alvorlig. De utfordringene må reflekteres i en opplyst, offentlig debatt. Men Venstre er av den oppfatning at dette er et spørsmål som må avgjøres lokalt, og det er i tråd med disse prinsippene Venstre også kommer til å stemme.
Abid Raja (Venstre), 2009-12-03:
Aller først vil jeg si at også Fremskrittspartiet kan ha fornuftige forslag! I den grad de har fornuftige forslag, er Venstre av den oppfatning at man skal støtte de fornuftige forslagene. Representanten Sandberg har fått med seg at jeg helt riktig er nemndleder i Utlendingsnemnda, og jeg avgjør i min sivile jobb en rekke saker. Jeg håndterer den rollen profesjonelt når jeg er på Stortinget som innkalt stortingsrepresentant, for jeg er da ikke lenger bundet av de begrensningene jeg ellers har i min jobb som nemndleder. Jeg kan forsikre Per Sandberg om at i min jobb som nemndleder følger jeg det lovverket som Stortinget til enhver tid vedtar, de menneskerettighetene som gjelder, og de folkerettslige forpliktelsene Norge har. Når man ikke lenger er nemndleder, men på Stortinget og dermed folkevalgt, skal man snakke ut fra det folket man representerer og den politikken partiet ønsker å føre.
Abid Raja (Venstre), 2009-12-03:
Jeg er veldig glad for at representanten Chaudhry har fått betydelig innsikt i lokaldemokratiet ved å være langvarig bystyrerepresentant for sitt parti i Oslo. Jeg vil legge til, som jeg sa i sted, at jeg er opptatt av at vi får en bred, opplyst og informativ debatt om disse vanskelige tingene. Jeg er enig med representanten Chaudhry i at det er en sammenheng mellom alkoholbruk, skjenketider og kriminalitet. Det tror jeg også at de som stemmer imot at man skal ha begrensninger i skjenketiden, vet. Det handler likevel om at man har et fritt samfunn, der det skal være lov til også å kunne nyte alkohol til andre tider enn det representanten Chaudhry eventuelt ønsker at det skal nytes alkohol. Derfor overlater jeg igjen dette spørsmålet til lokaldemokratiet. Jeg mener at dersom man får en god og opplyst debatt og klarer å overbevise gjennom den åpne og opplyste debatten, vil også lokaldemokratiet komme til å fatte de riktige beslutningene som passer best for de stedene som lokaldemokratiet fatter beslutningene for.
Abid Raja (Venstre), 2009-12-03:
Martine Vik Magnussen ble drept i England i fjor. Den mistenkte befinner seg i Jemen. Vi har en dom som skal falle i dag, i Kongo-saken, vi har personer i Norge som begår kriminalitet, blir domfelt, men som unndrar seg straffefullbyrdelse ved at de stikker av til utlandet, som f.eks. i «Lille-Røkke»-saken om den store drosjesvindleren i Norge, og vi har en rekke andre saker hvor nordmenn havner i kriminalitet i utlandet. Dette er et økende fenomen, og det vil ikke forsvinne av seg selv. Her er det behov for at man gjør noe. I desember 2006 var lederen av Det nasjonale statsadvokatembetet ute med et ønske om å ha et statsadvokatembete nettopp for disse internasjonale sakene, og justisministeren uttrykte at han delte dette synet, og at man gjerne kunne se nærmere på dette og få Politidirektoratet til å utrede mulighetene for det. Spørsmålet er om viljen er der ennå, om man ser de samme utfordringene, og om man har noen løsninger på disse utfordringene som vi vil stå overfor i tiden framover.
Abid Raja (Venstre), 2009-12-03:
Jeg håper jeg snakker på vegne av alle når jeg sier at vi – alle som har barn eller prøver å få barn – får barn for vår egen del, for å tilfredsstille våre egne behov, fordi vi trenger det og føler at vi trenger det – og vi skal kose oss med barna våre og ha det hyggelig. Samfunnet kan aldri erstatte borgernes oppdragelse av egne barn, og det bør heller ikke samfunnet gjøre. Barn kan heller ikke settes bort, slik at noen andre skal oppdra dem for oss. Det bør heller ikke være et mål at samtlige barn i Norge skal gå i barnehage – en tvungen barnehage. Barnehage er ingen garanti mot at en faller utenfor samfunnet, og det å ikke gå i barnehage betyr heller ikke at en ikke kan klare seg. Man kan selvfølgelig klare seg like godt i samfunnet som mange andre, selv om man ikke har gått i barnehage. Kriminalitet forebygges ved at man bygger tette samfunn – da tenker jeg tilbake på boken til Nils Christie, «Hvor tett et samfunn» – hvor vi kan hjelpe hverandre: naboer, venner og slektninger, med konfliktråd, samfunnsstraff, etc., og hvor vi viser omsorg for hverandre. Så vil jeg si en setning eller to om dette med alkohol og vold. Selv om vi vil ha lokalbestemt skjenketid, vil ikke det si at man skal fornekte at det er en sammenheng mellom alkoholbruk og vold, det er et faktum. Det er en del av faktagrunnlaget, og det må vi ta inn over oss, selv om man er for lokaldemokratiet. Hvordan dette skal løses i hver enkelt sak, i hver enkelt bydel, i hver enkelt kommune, det må basere seg på den offentlige debatten, og gjennom den offentlige debatten må man klare å finne de beste løsningene for den kommunen det gjelder. Jeg tror man skal komme seg litt bort fra følelsene og basere denne debatten på fakta. Avslutningsvis vil jeg igjen rose justisministeren for at han tidligere i dag har engasjert seg sterkt når det gjelder vold i nære relasjoner, og særlig når det gjelder kvinner og æresdrap. Jeg er også glad for at justisministeren er bekymret for vold som barn blir utsatt for. I Norge er det svært mange barn som lider under voksnes rusmisbruk. Det er også barn som opplever oppdragervold hjemme. Vi har i Norge en stor innvandrerbefolkning som vokser, og som har tradisjon for å bruke vold i oppdragelsen, noe man gjerne klassifiserer som oppdragervold. Dette er en debatt som det er viktig å ta, og vise noe mer enn det man har gjort så langt. Som tidligere likestillingsminister Anniken Huitfeldt ofte svarte når man tok opp bl.a. dette med oppdragervold og innvandrerfamilier: De må slutte å slå barna fordi det er forbudt! Foreldrene vet at det er forbudt, men de gjør det allikevel fordi mange innvandrerforeldre mener at det er til det beste for barnet å bli slått, for da blir det et lydigere og mer pliktoppfyllende barn. Den informasjonen som norsk befolkning har fått over lang tid, må man også gi til innvandrere, slik at man kan få en holdningsendring blant dem. Jeg ser fram til en informasjonskampanje ledet av justisministeren, og jeg gleder meg til å jobbe sammen med han i den saken.
Abid Raja (Venstre), 2009-12-03:
Jeg er glad for at representanten Bøhler kanskje angrer noe på sine generaliserende og stigmatiserende uttalelser i valgkampen – uttalelsene om internering av asylsøkere uten ID. Så fikk han jo i avisen her om dagen – så langt jeg har notert meg – en påpakning av justisministeren for å ha vært en av dem som kan ha slått asylsøkere i hartkorn med kriminelle. Når jeg først er her på talerstolen, vil jeg også gi justisministeren en annen utfordring. Nå har jo Bjarne Håkon Hanssen forsvunnet litt ut av – skal vi si – statspolitikken, men han viste et engasjement for det å gjøre noe for narkomane. Han tenkte kreativt og var villig til å tenke langs den veien Venstre nå lenge har tenkt og foreslått. Jeg vil oppfordre justisministeren til å ta opp denne hansken, slik at vi kan få gjort noe med den uverdige situasjonen narkomane i Norge er i. Jeg går daglig forbi Oslo S og Plata, og den situasjonen disse lever under, bør vi ikke kunne leve med i ro og mak. Jeg håper man tar denne debatten, og at Storberget kan gjøre noe med dette.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Det poenget ser jeg overhodet ikke. For det første: Når det gjelder Utrykningspolitiet, forholder jeg meg til Fremskrittspartiets program, hvor det framgår at man skal legge ned Utrykningspolitiet. Jeg skjønner at man skal bruke ressursene på en annen måte, men Fremskrittspartiet må bestemme seg for om man står ved det standpunktet at man skal legge ned Utrykningspolitiet som sådan. At man skal bruke ressursene på en annen måte, har jeg full respekt for, men jeg syns det er utrolig uklokt. Når det gjelder spørsmålet om hjemmesoning, er nettopp risikoen for å begå ytterligere straffbare handlinger bakgrunnen for at vi etablerer hjemmesoning, at det gir mindre tilbakefall til straffbare handlinger. Brottsförebyggande rådet i Sverige har bl.a. forsket på dette. Den høyredominerte regjeringa i Danmark velger å utvide det. Det gjør man også i Sverige – høyredominert regjering – hvor man nettopp peker på at den forskningen som ligger bak, viser at tilbakefallsprosenten er lavere for dem som har hatt elektronisk hjemmesoning på slutten. Det har en enkel forklaring. Da har man fått anledning til å jobbe, få utdanning eller behandling, og det gir mindre tilbakefall.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Jeg vil sterkt ta avstand fra at statsråden går i vranglås. Det ønsker jeg faktisk ikke å gjøre. Jeg mener at på akkurat dette feltet har hele Stortinget klart å samle seg om veldig viktige løsninger. De fleste nyvinningene i justissektoren har man klart å få bred tverrpolitisk enighet rundt. Det syns jeg er viktig, og det er noe jeg vil prioritere framover. Så vil jeg understreke at når det gjelder politiets IKT-situasjon, er den alvorlig. Mye av det materialet som politiet sitter på der, befinner seg på steinaldernivå. Derfor har vi valgt å starte arbeidet med å fornye dette. Representanten Dahl er kjent med at det er satt av penger til dette neste år. Det brukes penger i år også, og det vil bli satt av penger for 2011. Men vi må satse på mer enn bare å bygge opp vanlig drift, og det håper jeg vil komme i forbindelse med implementering av straffeloven.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Det er et spørsmål jeg er veldig glad for å få. Jeg mener at det er noe av det viktigste vi kan diskutere. Det var nettopp det vi fra norsk side også presenterte i New York overfor FNs generalsekretær: hva Norge setter i verk for å få til dette, få opp antallet saker – nå vokser jo antallet saker hos politiet. Jeg kan kort nevne: bygge seks barnehus, det å få bistandsadvokat før anmeldelse inngis i disse sakene, det at man har finansiert krisesentertilbud ute i distriktene, voldtektsmottak i alle fylkene, egne team ute i politidistriktene og ikke minst tiltak for å bidra til at man kan få et annet, nytt og bedre liv, altså et sivilt spor, noe som vil være helt avgjørende for å få til en økt satsing på dette feltet, og så – selvfølgelig – at man har skrudd opp straffenivået betydelig for denne type forbrytelser i den nye straffeloven. Det er ganske mye konkret som er gjort i løpet av de siste fire årene på dette området, men vi er slett ikke ferdige.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Jeg viser til mitt svar på spørsmålet som representanten Raja stilte i går, som var akkurat det samme som han nå stilte. Jeg har ikke skiftet mening i det spørsmålet i løpet av det siste døgnet. Jeg har lyst til å føye til at når det særlig gjelder de nordmenn som reiser ut og begår straffbare handlinger i utlandet – nå tenker jeg ikke på dem som rammes av straffbare handlinger, jeg understreker det – er det grunn til å peke på at man ikke kan regne med at det offentlige Norge står der parat i enhver situasjon. Man må ta ansvar for sine egne handlinger når man er i utlandet. Den norske jurisdiksjonen gjelder først og fremst i Norge, det er der vi kan bruke våre myndigheter, enten det er politi eller fengsler. Jeg tror også den vanlige reisende ut skal være veldig klar på at man har begrensede muligheter for å drive oppfølging i straffesaker som nordmenn roter seg borti i utlandet. Men det er helt åpenbart at når det gjelder dem som rammes av kriminalitet, har vi store utfordringer.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Jeg ser på det som en av mine viktigste oppgaver overfor Stortinget å bringe fram den informasjonen som Stortinget trenger for å fatte riktige beslutninger, og representanten Sandberg har jo det privilegium at han både kan stille spørsmål i spørretimen, reise interpellasjonsdebatter, sende skriftlige spørsmål og også stille spørsmål i tilknytning til budsjettet. Jeg skal love at vi skal fortsette den linjen vi har valgt – være mest mulig åpne på alle mulige forhold i justissektoren. Det har også bidratt til at vi i denne perioden i løpet av min tid i Justisdepartementet har valgt å informere om de bevilgningene som gjøres bl.a. overfor PST, antall stillinger osv., slik at jeg skal bistå med det jeg kan. Jeg mener at det er en sentral del av mitt konstitusjonelle ansvar.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Som representanten kjenner til, er det slik at nå er høringen om dette over, og vi er i full gang med å jobbe oss igjennom det. Dette er en stor utfordring. Det handler om grenseområdet mellom helsesektoren og justissektoren, det handler om veldig viktige personvernmessige aspekter, og det handler også om spørsmål om menneskerettigheter med hensyn til hva slags tvang vi kan bruke overfor mennesker som ikke kan straffedømmes, men som begår alvorlige straffbare handlinger. Jeg kan varsle Stortinget i dag om at vi vurderer å sende et forslag ut på høring i løpet av våren 2010, men vi har ennå ikke tatt stilling til om det gjelder hele oppfølgingen av Mæland-utvalget, eller om det bare gjelder en del av det – nettopp den delen som Høyre, bl.a., har vært opptatt av: å få tettet det hullet som jeg mener åpenbart må tettes, for de særlig plagsomme som begår mange kriminelle handlinger. Men jeg håper at det er noe som vi nå kan få ferdigstilt, eventuelt høringsnotat, i løpet av våren 2010.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Når det gjelder siste taler og spørsmålet om pynt på kaka i kriminalomsorgen, har jo Høyre, med all respekt å melde, også vært med på det. Jeg mener at Høyre ikke må finne seg i å bli beskyldt for bare å pynte på kaka når det gjelder kriminalomsorgen. Kriminalomsorgen har vi samlet bredt politisk flertall rundt. Det er ikke pynt på kaka det Høyre har vært med på. Det er å bygge utdanningstilbud i alle norske fengsler. Det er å åpne den ellevte rusmestringsenheten i fengslene. Høyre har også vært med på å støtte den, så vidt jeg erindrer. Fengsler som ikke har bibliotek, skal få bibliotek. Flere fengsler etablerer samarbeid med kommunene, slik at vi får bosetting. Og vi trekker Nav inn i fengslene. Så vi må stå sammen når argumentene også kommer mot den politikken som vi har stått sammen om, for det ville være ille nå hvis man oppfattet det slik at den betydelige satsingen – det er jo milliardbeløp til fengslene – ble beskrevet som kakepynt. Det vil i hvert fall ikke jeg finne meg i. Men vi skal videre på det feltet, for det er mer å ta igjen. Så vil jeg si til dem som snakker om helhet: Det er veldig viktig. Derfor er det også veldig viktig, som representanten Oktay Dahl var inne på: Vi må se på de andre budsjettkapitlene for å kunne tenke forebygging og tenke reparasjon i kriminalitetsbekjempelsens navn. Derfor beklager jeg veldig at Fremskrittspartiet nå foreslår betydelige kutt på det som er førstelinjeforsvaret vårt mot økonomisk kriminalitet, og det som er livsnerven i den organiserte kriminaliteten, nemlig økonomien. At man nå fra 1. januar foreslår å kutte så betydelige beløp – på skatteetat 200 mill. kr, på tolletat 600 mill. kr – vil sette oss langt tilbake med hensyn til å slå tilbake den organiserte kriminaliteten. Domstolene er også blitt viet oppmerksomhet her. Det er fortjent. Vi trenger et særlig fokus nå framover på hvordan det utvikler seg i domstolene. Det er jeg åpen på. Men det er altså slik at vi har de hurtigst behandlende og, etter mitt skjønn, noen av de beste domstolene i hele verden. Så jeg vil ikke være med på at det er noen krise i domstolene, men vi trenger nå et blikk på hvordan det går, særlig i forhold til det antallet saker som kommer. Etter mitt skjønn er det ikke riktig, slik som representanten Kielland Asmyhr sa, at domstolene er underlagt den utøvende makt. Det er jo nettopp derfor man har gjort det grepet i domstolsadministrasjonen, slik at vi ikke har den mulighet til å instruere verken domstol eller administrasjon i samme grad som man vet vi hadde før. Så er det en viktig struktursak som bl.a. Høyre og Venstre har bedt om at vi legger fram i Stortinget. Det gjelder særlig spørsmålet om Follo. Jeg vil bare spørre representanten Oktay Dahl, eller noen andre fra Høyre, om det er slik at man nå støtter skissen til organisasjonsløsning i Follo. Siden man har bedt om at det blir lagt fram i Stortinget, syns jeg det også er fint om vi kunne få et svar på det. Nå har dere anledning før Regjeringa fatter vedtak om dette.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Jeg var litt usikker på om jeg skulle ta ordet nå i den skjenkedebatten som reises, men etter at komitéleder Sandberg hadde ordet, klarer jeg ikke å dy meg. Det er veldig få argumenter som nå gjenstår for Fremskrittspartiet i kampen mot det å redusere bl.a. skjenketidene. Man står igjen med timen mellom kl. 02 og 03, og mener at det da er påvist økt vold. Vi ser at alle rapporter, forskning, et samlet Politi-Norge og mange kommuner nå peker entydig på – akkurat det som Haugesunds Avis skriver i dag på hele forsida – at skjenkekuttene bremser volden. Og det er ikke små prosentsatser vi snakker om, vi snakker om mellom 30 og 40 pst. Jeg må da si at jeg har stor respekt for vinklingen til representanten Abid Raja, som sier at det er én ting hvem som skal fatte beslutningen, men at det er en sammenheng der, tror jeg det er viktig at vi nå erkjenner. Det er viktig fordi det forhindrer at vi får flere ofre. Vi ønsker ikke å ha flest mulige ofre som beveger seg inn i rettssystemet, som skal ha voldsoffererstatning og som får traumatisert livet sitt. De ofrene man sparer bare ved disse små grepene, synes jeg ikke vi skal la gå fra oss. Så til representanten Utsogn som sier at vi har redusert soningskøen. Ja, det tar vi gladelig æren for, men det er ikke riktig at det er gjort ved at fangene er sluppet tidligere løs. Hele resepten på dette – og det har et samlet storting vært med på, også Fremskrittspartiet – er at vi har bygd 400 nye fengselsplasser i dette landet. Det er det som har bidratt. Når det gjelder endringer i løslatelser, har Regjeringen strammet inn og avviklet framskutt løslatelse, slik at fangene nå sitter lenger enn da Fremskrittspartiet og Høyre hadde budsjettansvar og Høyre regjeringsansvar. Det er viktig å ha det med seg. Vi etablerer endog 250 nye plasser neste år, når vi åpner Halden fengsel. Jeg må så bare si til representanten Gundersen, som beskriver politiposten i Moelv som symbolpolitikk. Da skuffer du mange i Moelv, da skuffer du mange i Hedmark. De har vært så begeistret for å få denne politiposten. Det er god bruk av offentlige ressurser og det er god høyrepolitikk, fordi man får mer igjen for kronene. Men befolkningen i Moelv har sagt at dette var en god løsning, dette gav trygghet og nærhet til politiet. Hvis det er symbolpolitikk, er jeg redd for at vi kommer til å skuffe mange av våre velgere i Hedmark. Til slutt: Representanten Kielland Asmyhr peker på at vi må være åpne for å ta imot innspill til organisering av norsk politi. Det er derfor vi har lagt på bordet løsninger for Follo. Men vi har ikke fått de innspillene fra Fremskrittspartiet, og jeg venter også på Høyre. Hva er innspillene, hva synes dere om organisasjonsendringene i Follo? Det er nå man har anledning til å komme med det, og jeg inviterer til det og tar gjerne ad notam hva dere mener når Regjeringen skal fatte sin beslutning.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Jeg støtter at man vedtar tilslutning til denne rammebeslutningen, men jeg har lyst til å si at dette er et av de viktige personvernmessige grepene man gjør, og vår konsekvens av det er forslaget til politiregisterlov, som skal behandles i Stortinget. Vi har valgt å legge mye vekt på å få fram politiregisterloven, fordi vi selvfølgelig ønsker at man skal håndtere personopplysninger på en skikkelig og god måte. Det har betydning inn i mange debatter. Jeg må få lov til å gi ros til mitt eget embetsverk, som har klart å gjøre dette nå. Det er et meget omfattende lovverk, som Stortinget jo kommer tilbake til og skal håndtere, men embetsverket har etter mitt skjønn gjort en veldig bra jobb – i personvernets navn. Hvis vi skal klare å få på plass en ny straffelov, iverksette den og innføre Prüm-regelverket – som vi har vært inne på tidligere i dag, om utveksling av DNA over landegrensene, og hvis vi skal kunne klare å stå i det moderne Schengen Information System, den nye generasjonen som kommer, og for så vidt også den gamle, hvor det kan utveksles informasjon, og også en del andre mekanismer som vi bl.a. er med på i det internasjonale samarbeidet, og den framtidige debatten vi vil måtte ta om datalagringsdirektivet – er det viktig at vi ruster oss opp når det gjelder personvern. Da er vi helt avhengig av – der er jeg enig med representanten Utsogn – å investere ganske store beløp i datasystemet til politiet. Det kan bli større enn det som tidligere angitt – det jobber vi med, men det er først og fremst en budsjettmessig sak. Derfor vil vi bruke budsjettbehandlingene til å komme tilbake til dette spørsmålet, men jeg tror jeg skal møte representanten Utsogn såpass at jeg sier at dette vil vi ikke kunne makte å ta innenfor gjeldende budsjettrammer alene. Noe har vi alltid brukt, men vi er nok avhengig av friskt tilskudd for ikke å ramme eksisterende virksomhet. Men vi vil komme tilbake til saken i framtidige budsjetter.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Jeg skal prøve å gjøre dette så kort som mulig, for jeg har stor forståelse for representanten Tetzschners innlegg. Jeg er glad for at komiteen enstemmig støtter forslaget om en slik styrking som er foreslått. Det er helt nødvendig. Men som flere har vært inne på, er kanskje noe av det aller viktigste vi kan gjøre for å redusere veksten av antall ubegrunnede asylsøkere, at man faktisk får fattet vedtak, og at vi klarer å effektuere returer. Det er vi helt avhengige av. Her er det mye som kan sies, og vi kommer til å få rike muligheter til det – det gjelder hva slags type politikk vi skal ha på området, av materiell art, innholdet i reglene og forskriftene og hva slags administrative krefter vi skal ha for å kunne iverksette en slik lovgivning. Jeg vil likevel si at bakgrunnen for bevilgningsforslaget er økningen i antall asylsøkere, der det også er en større andel som oppgir å være enslige mindreårige. I proposisjonen som er lagt fram, er prognosene at det vil komme ca. 18 500 asylsøkere til Norge i 2009 mot 15 000, som ble lagt til grunn i revidert nasjonalbudsjett i 2009, og at om lag 2 800 av disse oppgir å være enslige mindreårige. Det er flere sammensatte årsaker til denne utviklingen. Jeg skal ikke gå inn på dem nå. De innstrammingstiltakene Regjeringa kom med i revidert nasjonalbudsjett i 2008, i september 2008 og i juli 2009, er viktige, og vil gi effekt. Et eksempel på at dette tas gradvis, er at den nye utlendingsloven trer i kraft fra 1. januar. Representanten Abid Raja etterlyser en tilbakesendingsavtale med Irak – at vi burde inngå det. Den ble inngått i mai. Det er også returnert irakere, slik at vi har fått effekt av det også. Det er grunn til å minne om at i oktober ble prognosene for 2009 nedjustert fra 18 500 til 17 500, og antall enslige mindreårige fra 2 800 til 2 500, noe som kan indikere – jeg understreker kan indikere – at tiltakene har hatt effekt. Det gjenstår fortsatt selvfølgelig å vurdere dette så lenge ikke det totale virkemiddelbildet er igangsatt. Så vil jeg også føye meg inn i rekken av dem som understreker hvor viktig det er at vi ikke gjør disse diskusjonene om til rene talldebatter. Det er mennesker bak hvert eneste tall – de fleste av dem har ikke gjort noe straffbart, de fleste av dem har søkt om asyl eller opphold, og har lov til det. Det er god grunn til å ha med seg det. Jeg tror ikke vi får en effektiv politikk som virker på dette området, hvis vi i for lang tid sammenstiller asylsøkere totalt sett med kriminelle. Det er mitt håp at dette vil være viktige tilskudd for å få mer effekt av de vedtakene som fattes – at det på sikt er det språket som er tydeligst overfor både opprinnelsesland, potensielle nye søkere og også andre aktører som eventuelt står bak og tjener mer eller mindre store penger på den trafikken.
Tor Sigbjørn Utsogn (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Først vil jeg si at Fremskrittspartiet ikke har foreslått å legge ned UP, men vi mener at noen av de ressursene som brukes på UP, kan omdisponeres, og at noen av oppgavene kan utføres av andre, f.eks. av det ordinære politiet. Så til spørsmålet mitt. Justisminister Storberget synes ikke å ha nok kritiske innvendinger mot elektronisk hjemmesoning og den utviklingen som vi vil se i framtiden når det gjelder akkurat dette. Elektronisk soning vil kunne føre til at den domfelte vil kunne gjenoppta sin kriminelle løpebane hjemmefra, og at elektronisk soning da i praksis i liten grad fjerner kriminaliteten fra gata. Jeg tenker da på at man kan være hjemme og administrere dette. Spesielt farlig er det vel å bruke hjemmesoning i avslutning av soning i tilknytning til alvorlige dommer. Ser ikke justisministeren dette poenget?
Tor Sigbjørn Utsogn (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Jeg vil gjerne gi en kommentar til Akhtar Chaudhry, som oppfordrer fra denne talerstol til å være forsiktig med hva som sies fra denne talerstolen. Selv sier han at Fremskrittspartiet ikke har en kriminalomsorg, og at vi har komplekser for det. Det kunne være fristende å be Chaudhry trekke tilbake sine påstander. For vi har, mener jeg, den beste kriminalomsorgen, og så er det på en måte ikke vår feil at andre partier ikke har satt seg inn i den. Grunnen, la meg bare si det, til at vi har lyktes med å fjerne fengselskøene – at Justisdepartementet og justisministeren har lyktes med det – er jo først og fremst at vi i de siste fire årene har gitt 600 år med strafferabatt. Dermed går kurvene ned, men det er jo ikke nødvendigvis god rehabiliteringspolitikk bare å fjerne soningskøer. Rehabilitering handler om mye. Det handler om rusavvenning, sinnemestring og forsoning med sin familie. Det handler om å be om unnskyldning til dem som er ofre, pluss mye, mye mer. Men vi mener rehabilitering bør skje under soning, da man ikke sender signal til unge mennesker om at blir du tatt for å være kriminell, kommer du muligens i fengsel, men du slipper ut mye raskere enn det du blir dømt til. Dette er farlige signaler, mener jeg. Vi mener at det skal være forskjell på en kriminell og en lovlydig. Det er viktig å ivareta folks rettsoppfatning. Å gjøre det motsatte er farlig på sikt, ved at folk kan ta loven i egne hender i form av borgervern. Og det ønsker ingen. Fremfor alt mener vi i Fremskrittspartiet at ofre bør ha sympatien. Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet har i dag talt om hvor viktig det er å rehabilitere, og det er vi i Fremskrittspartiet selvfølgelig enig i. Men det blir lite troverdig, og det blir hult og klisjéaktig, mener jeg, når Fremskrittspartiet stadig blir kritisert for å gjennomføre fengselsstraffen i sin helhet, og vil ha rehabilitering under og etter fengselsoppholdet. Jeg mener at vi i Fremskrittspartiet har den mest realistiske rehabiliteringspolitikken. Jeg er stolt av den, og jeg ber andre partier sette seg inn i den, hvis den er så aktuell å kommentere.
Tor Sigbjørn Utsogn (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Vi lever i en verden med stadig mer globalisert kriminalitet. Landegrenser betyr mindre og mindre, og det blir stadig færre hindre for internasjonal kriminalitet. Det kan ofte virke beskyttende for kriminelle på flukt og for gjennomføring av nye kriminelle oppdrag. Når det gjelder utveksling, lagring og sletting av personopplysninger, er dette spesielt krevende. Politiet har i dag en viktig oppgave med hensyn til dette, men det utvidede Schengen-samarbeidet vil gi nye oppgaver og utfordringer for politietaten. Det er av helt overordnet betydning at personopplysninger ikke kommer på avveie, blir misbrukt eller blir lagret lenger enn det som tillates. Til det trengs god opplæring, gode rutiner, godt kjennskap til lovverket og gode og sikre IKT-systemer. Som følge av Norges deltakelse i det utvidede Schengen-samarbeidet – som Fremskrittspartiet er med og støtter, i likhet med resten av komiteen – må de fleste av politiets datasystemer endres. De store IKT-endringsbehovene, består bl.a. i at de fleste av politiets systemer må tilpasses eller erstattes. Det har en prislapp på 130 mill. kr. Øvrige IKT-systemer, som det nasjonale straffe- og politiopplysningsregisteret, må også endres, og det har en prislapp på 115 mill. kr. Til sammen utgjør dette 245 mill. kr – dvs. ¼ milliard kr. Derfor frykter vi at disse pengene må tas helt eller delvis av politiets driftsbudsjett. I svar fra Justisdepartementet står det at det er avsatt et beløp til IKT, men ikke hvor mye. Disse beløpene, i tilknytning til IKT-endringer, er det ikke tvil om, så langt jeg kan forstå, i og med at de står i proposisjonen. Det er viktig at den store budsjettmessige økningen som nå blir politiet og etaten til del, i størst mulig grad blir brukt til ordinær drift og planlagte prosjekter. Men det er Politidirektoratet som avgjør hvor mye som skal brukes på IKT, og vi i Fremskrittspartiet frykter muligheten for at vanlige, viktige oppgaver hos politiet vil lide. Det er derfor vi sammen med Høyre foreslår det som ligger i sakspapirene i dag: «Stortinget ber Regjeringen fremlegge fremdriftsplan for de neste 4 år for oppgradering av politiets IKT-systemer, der nødvendige endringer for implementering av det utvidede Schengen-samarbeidet omfattes.» Forslaget er herved fremmet. Vi har alle sammen her et felles mål, oppfatter jeg, men vi ønsker en større forutsigbarhet for politiet når det gjelder de økonomiske rammene de har å forholde seg til i vanlig drift.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Selv om vi i Norge har høyt effektive domstoler og ifølge statsråden de beste domstolene i verden, betyr ikke det at våre domstoler ikke kan bli enda bedre. Det er det vi må ha som mål. Vel så viktig er å få de domstolene som ikke er så effektive som de aller beste, nærmere de aller beste i effektivitet og saksbehandling. Den utøvende makten – altså statsråden og regjeringen – har jo i dag betydelig innflytelse på domstolene, selv om vi har opprettet domstoladministrasjon. Man utnevner dommere, og man legger fram et budsjett for Stortinget. Med det flertallet vi nå har hatt i fire år, og vil ha i de neste fire årene, vet både statsråden og undertegnede at det ikke blir endret på så mye som et komma i Regjeringens budsjett overfor Stortinget. I et tidligere innlegg sa statsråden at man måtte se på om politiet kunne jobbe på nye måter. Han viste til at vi hadde et rekordbudsjett, og at man da måtte stille store krav tilbake til politiet med hensyn til hvordan de jobber. Det er jeg enig i. Men det er nå sånn at det er statsråden som må utvise lederskap, og det er statsråden som må fortelle politiet hvordan han ønsker politiet organisert. Jeg har ikke hørt noen ting i denne debatten om hvilke tanker statsråden har rundt det. Det kunne også være interessant å få høre om statsråden i den debatten vil lytte til gode og konstruktive forslag fra opposisjonen, og kanskje også være med på å ta inn forslag som opposisjonen fremmer. Folks tillit til politiet kan bli svekket – den mener jeg er blitt betydelig svekket i dag – nettopp fordi folk opplever at politiet ikke klarer å oppklare den kriminaliteten som de opplever i hverdagen. Vi har her et oppslag fra Romerikes Blad tirsdag 24. november 2009 – hele førstesiden: «Dyster statistikk fem måneder etter at politikonflikten ble løst. Sju av ti saker oppklares ikke». Det er klart at hvis vi får for mange av den typen oppslag, mister vanlige folk helt tilliten til rettsstaten, og det er vi ikke tjent med.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Det har i denne debatten kommet en rekke urimelige og uredelige påstander om Fremskrittspartiet, og at Fremskrittspartiet ikke ser sammenhengen mellom vold og alkohol. Selvfølgelig ser Fremskrittspartiet at det er en utfordring med vold og alkohol. Men det som blir det urimelige her, er at alkoholpolitikken er jo nesten samtlige partier enige om. Det er ingen partier her som foreslår å forby alkohol, selv ikke Kristelig Folkeparti, vil jeg anta. Det er altså ingen i denne sal som kan dokumentere at det er en sammenheng mellom åpningstider og vold. Det som er helt åpenbart, er at når man presser alle ut på gata samtidig, som man gjør ved å stenge f.eks. kl. 01 eller 02, avler det garantert vold ved at folk blir stående ute på gata og knuffe i taxikøer o.l.
Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
Når det nye fengselet i Halden nå på det nærmeste er ferdig, bør justisministeren rette blikket over Oslofjorden – mot Vestfold og Buskerud. Varetektsfengslene på Sem og i Drammen er gamle og uhensiktsmessige. Både fengselsledelse og ansatte er nå enige om at de to fengslene bør avløses av et nytt og moderne fengsel i Sande i Vestfold, med kapasitet til å dekke behovet både i Vestfold og i Nedre Buskerud. Kommunen stiller tomt til disposisjon dersom Justisdepartementet gir klarsignal for samlokaliseringsplanene. Det er kanskje unødvendig å peke på at fengselskapasiteten i Fengselsregion sør – altså Telemark, Vestfold og Buskerud – er sprengt. Særlig gjelder dette varetekt. Fengslene har i snitt et belegg på over hundre prosent, og det i seg selv øker presset både på ansatte og innsatte. I tillegg kommer altså til dels tungdrevne fengsler. Jeg er glad for at Regjeringen nå tar viktige skritt for å bedre innholdet i soningen, for vi vet at svært mange av de straffedømte raskt havner tilbake i kriminalitet når de slipper ut. Derfor må vi prøve å gjøre fengselsoppholdet til et vendepunkt for den dømte. Innsatte i norske fengsler har gjennomgående lav utdanning og svak tilknytning til arbeidsmarkedet. Mange sliter med dårlig helse, og fire av ti befinner seg faktisk under fattigdomsgrensa. Seks av ti er rusmisbrukere, og tredjedelen av alle innsatte er bostedsløse. Bolig, arbeid, utdanning, rusmestring og nettverk kan åpenbart redusere tilbakefall og gjengangerkriminalitet. Regjeringen styrker nå kriminalomsorgen med 270 mill. kr neste år, og det er bra. I perioden 2006–2009 er innsatsen i kriminalomsorgen økt med totalt 1,6 milliarder kr. Et viktig satsingsområde er tilbakeføringsgarantien, som ikke er noen særrett, men som betyr at vi skal bistå innsatte og straffedømte i forhold til bolig, opplæring eller utdanning, arbeids- og velferdstjenester, helsetjenester, sosiale tjenester, økonomisk rådgivning og bistand ved gjeldsproblemer. Det er opprettet 25 nye stillinger ved innfasingen av tilbakeføringsgarantien. En styrket rusbehandling er like viktig. Over halvparten av alle innsatte i norske fengsler har et rusmiddelproblem ved innsettelsen. Å vinne kampen mot rusavhengighet er tvingende nødvendig. Det er også en viktig del av Regjeringens kamp mot fattigdommen i det norske samfunnet.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Natt til 1. mars 1976 forliste riggen «Deep Sea Driller» utenfor Fedje i Hordaland, og seks mennesker omkom. Mange kaller dette den glemte ulykken, og den har vært så godt som visket ut av norsk oljehistorie. De mange spørsmål rundt hva som egentlig skjedde den natten, er dessverre etter så mange år ennå ikke besvart. Etter ulike innspill, både fra undertegnede og andre, vedtok Stortinget 14. desember 2004 å be Regjeringen om at alle sider ved forliset av riggen «Deep Sea Driller» skulle gjennomgås. Justisdepartementet vedtok i mars 2007 at utredningen i forbindelse med forliset skulle gjennomføres som en enmannsutredning. Utredningen, som ble utført av en tidligere politimester, ble overlevert Justisdepartementet 1. november 2007. Denne var ifølge en rekke eksperter på området svært mangelfull og ble bl.a. karakterisert som lettvinn og umoderne. Det ble også stilt spørsmål om utreder i det hele tatt hadde kjennskap til moderne prinsipper for ulykkesgranskning. Overlevende og etterlatte etter ulykken var heller ikke fornøyd med den såkalte utredningen, som i svært liten grad bidrog til å belyse de mange spørsmål de hadde. Til tross for denne svært så mangelfulle utredningen og til tross for at det fortsatt fantes en rekke ubesvarte spørsmål rundt denne ulykken, anså Justisdepartementet seg ferdig med gjennomgangen av alle sider av denne tragiske ulykken. Til tross for gjentatte henvendelser hadde departementet heller ikke vurdert myndighetenes eventuelle moralske ansvar overfor overlevende og etterlatte etter forliset. På denne bakgrunn fremmer Fremskrittspartiet og Høyre i dag et forslag der vi ber Regjeringen gjennomgå alle sider ved forliset av riggen Deep Sea Driller, der både årsaks- og ansvarsforhold belyses, og der myndighetenes eventuelle ansvar overfor overlevende og etterlatte avklares. Jeg har grunn til å tro at forslaget også støttes av Kristelig Folkeparti og Venstre. Jeg vil nå på det aller sterkeste appellere til representanter for regjeringspartiene om å ta til fornuft, vise medfølelse med de overlevende og etterlatte etter ulykken og støtte vårt forslag. Etter så mange års venting hadde disse nå så absolutt fortjent å få besvart alle spørsmål rundt denne tragiske ulykken, og man kunne endelig fått satt sluttstrek for denne saken.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-12-03:
Det var det første innlegget til min benkekollega fra Ringsaker som fikk meg til å ta ordet. Jeg vil først si til Oppebøen Hansen at jeg kjenner litt flere enn bare justisministeren med tanke på politi, for politiet er ganske sentralt for hver enkelt av oss og den sikkerhet hver enkelt føler, og mye av det som nå foregår innenfor politiet, skjønner verken jeg eller mange andre rundt meg, tror jeg. Men politiposten i Moelv er definitivt blitt en symbolsak, og jeg syns den framstillingen som ble gitt fra Stortingets talerstol om den, var ganske spesiell. Hvis man går inn og gransker hva som skjer rundt politiposten i Moelv, så tror jeg man kommer til at det er godt lederskap på Ringsaker lensmannskontor som har gjort at den i det hele tatt fungerer. Ellers hadde det vært to sivile stillinger der som ikke hadde hatt noen effekt hva gjelder verken synlig politi eller oppklaringsprosenten rundt Moelv. Jeg synes faktisk at den tidligere ordføreren i Ringsaker skal anerkjenne at det er godt lederskap som har gjort at den fungerer bra. Bildet rundt omkring i resten av Hedmark – hvis gamleordføreren leser mer enn Ringsaker Blad – er faktisk slik at det legges ned lensmannskontorer, det er mangel på folk og man har ikke nok til å fylle vaktlistene, slik at man kan ha forsvarlig behandling av saker. Det bekymrer meg ganske mye, for vi kan jo ikke ha et politi som må sitte klokka sju om kvelden og vurdere om man i det hele tatt skal kunne rykke ut om det skjer en alvorlig forbrytelse. Det vet jeg er situasjonen i politiet i Hedmark. Jeg tok en liten telefonrunde, og må dermed erkjenne at jeg har snakket med andre i politiet og ikke bare justisministeren. For å avslutte litt generelt, så syns jeg politiet er en veldig spesiell etat, og den har et veldig viktig samfunnsoppdrag. Det er klart at de konfliktene vi har sett de siste årene i politiet, er farlige, rett og slett fordi det kan være fare for at vi lager en veldig stivbeint etat, men som er nødt til å ha fleksibilitet for å løse problemene når de dukker opp. Det tror jeg mange ser på med bekymring, og jeg syns i hvert fall ikke man skal lage et drømmebilde av noen symbolsaker for å prøve å forklare hvordan situasjonen nå faktisk er. Derfor ville jeg ta ordet og si litt om politiposten i Moelv.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-03:
Statsråden sa at denne debatten handler om at det skal være færre ofre, og det er dét den handler om. Jeg er en av dem som er glad for at man for én gangs skyld har greid å gjennomføre en debatt om ofre og reduksjon av vold og kriminalitet, og har snakket om alkohol. For jeg mener at vi er altfor redde for å snakke om det spørsmålet, når vi vet hvor mye vold og sosiale problemer det fører til. Det er mange kommuner som har redusert skjenketida med gode resultater. Ikke bare har det blitt mindre fyll og vold i gatene, men det har kanskje blitt slik at noen av oss andre også tør å våge oss ut i en verden som etter hvert har blitt ganske tøff og hard, og som er preget av veldig tung bruk av alkohol. Når vi snakker om det, vil jeg si at det jeg er mest opptatt av på det området, er at vi også kontrollerer dem som har skjenkeløyve, for der foregår det mye ulovlig. Man skjenker folk som ikke er edru, eller man skjenker mindreårige. Dette er like viktig som en diskusjon om skjenketidene. Begge deler vil være volds- og kriminalitetsforebyggende tiltak som virkelig virker. Så er det den store debatten om alkohol. Når jeg hører Per Sandberg snakker, hører jeg at det på en måte dirrer i stemmen av sinne når noen våger å pirke borti det faktum at alkoholbruken i samfunnet faktisk er et stort samfunnsproblem. Det er et sosialt problem, det er et voldsproblem, og det er et stort problem i veldig mange familier. Narkotikaproblemet er også stort, men i volum er alkoholproblemet svært mye større. Så til barnehager: Barnehager er viktig for å utjamne sosiale forskjeller og for å sikre at unger får en bedre start og muligheter til kunnskap og sosial mestring. Fordelingsutvalget, som gav sin innstilling på våren i år, viser veldig tydelig at det er en stor fordel for barn å gå i barnehager. Og sjølsagt: Kombinasjonen av gode foreldre og gode barnehager er på en måte helt uslåelig. Men for noen av de mest utsatte barna, er gode barnehager noe av det aller beste vi kan bidra med – ikke minst for at unger kan oppleve andre voksne det går an å stole på. Det er en av de aller viktigste tingene med gode barnehager. Jeg synes denne debatten har vært interessant å høre på. Jeg har lyttet til den fra kontoret mitt. Men jeg må si at jeg synes den har vært preget av litt symbolretorikk og en manglende erkjennelse av det store kriminalpolitiske problemet som følger med økt bruk av alkohol.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Jeg har lyst til å si noen ord, fordi jeg sitter i rettferdsvederlagsutvalget og har gjort det i fire år. Det jeg opplever, er at jeg kan sitte med to nesten identiske saker som handler om to jenter oppvokst på hver sin spesialskole. De har begge vært utsatt for tvangsfôring, innestenging, omsorgssvikt, fysiske avstraffelser og seksuelle overgrep. I forslaget til vedtak ligger det for den ene jenta et forslag på 300 000 kr i erstatning og for den andre et avslag. Hvordan er det mulig? Jeg som enkeltperson kan ikke sitte og forskjellsbehandle mennesker på den måten. Den eneste forskjellen er at den ene var på en spesialskole for barn med atferdsvansker, mens den andre var på en spesialskole for evneveike. Den eneste grunnen til at dette skjedde, var at stortingsmeldingen het «Erstatningsordningar for barn i barneheimar og spesialskular for barn med åtferdsvanskar». Men den bygde på NOU 2004:23, som het «Barnehjem og spesialskoler under lupen», altså spesialskoler generelt. I en merknad som står i innstillingen til stortingsmeldingen, har en enstemmig komité sagt: «Komiteen har merka seg at Regjeringa meiner det ikkje bør setjast i gang ei nasjonal gransking av alle institusjonane, med den grunngjevinga at kunnskapen om omfanget og årsakene til at det skjedde omsorgssvikt og overgrep overfor barneheims- og spesialskulebarn, no ligg føre gjennom NOU 2004:23.» En nasjonal gransking av enkeltinstitusjoner vil bli omfattende, tidkrevende og en ytterligere påkjenning for de involverte enkeltpersoner. Hvordan kan Stortinget mene at de som var evneveike, i mye sterkere grad skal måtte dokumentere og bevise? Dette var de aller svakeste barna. De som hadde problemer i hverdagen sin, skal altså legge fram dokumentasjon og beviser, mener et flertall her i Stortinget. Og man trenger å granske om det er riktig. For meg er dette helt uforståelig. Når vi går til selve vedtaket som ligger i innstillingen, som er enstemmig, står det: «Stortinget tilkjenner erstatning etter ei utvida og tilpassa rettferdsvederlagsordning for dei tidlegare barneheims- og spesialskulelevane...» Det står ingenting om at det skal være forskjell på de som var evneveike, og de som hadde «åtferdsvanskar». Jeg synes dette er forferdelig trist. Det er veldig mange mennesker i dag som er opprørt, lei seg og fortvilet – og det er også jeg.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2009-12-03:
Jeg skal ikke forsøke å gjøre meg veldig upopulær i denne sal. Jeg vil bare vise til debatter vi har hatt ved en rekke anledninger tidligere, og jeg tar opp vårt forslag.
Michael Tetzschner (Høyre), 2009-12-03:
De som lytter til denne debatten, må jo undres litt over hva vi egentlig diskuterer. Da kan jeg innvie de tilstedeværende og de som måtte lytte, i hva denne saken gjelder. Denne saken gjelder ikke minareter, og den gjelder heller ikke en innføring i SVs syn på den forrige amerikanske administrasjonen, men den gjelder noe så enkelt og prosaisk som at vi nå bevilger ca. 50 mill. kr for at de som håndterer meroppgavene med asylsøknadene, kan få det til å fungere bedre. Det står jo rett ut i sammendraget i innstillingen at hensikten er at det blir iverksatt tiltak i politiet for å styrke saksbehandlingskapasiteten og øke antall uttransporteringer. Det står videre: «Økt saksbehandlingskapasitet i UDI og politiet vil, i kombinasjon med en mer effektiv uttransportering, dempe presset på mottaksapparatet.» Disse tiltakene krever da denne tilleggsbevilgningen. Det er altså ikke asylinstituttet som sådan som er til diskusjon. Det er ikke asylpolitikken, som noen representanter vil trekke inn, som er til diskusjon, om den asylpolitikken skal bli rausere eller det motsatte, men det er å få den mer konsekvent, og, man kan si, få en strengere oppfølging av den asylpolitikken som vi allerede har. I den forbindelse merker vi oss fra Høyres side at det er bred enighet om de tiltakene som foreslås. Det er en enstemmig innstilling som foreligger fra komiteen. SV og Fremskrittspartiet stemmer for disse 49 mill. kr, for å effektuere raskere utsendelse. Det er hva denne saken gjelder. Vi ser også på dette som at man i bredere politiske miljøer er i ferd med å få en noe mer realistisk tilnærming til hva som må gjøres for at vi kan beholde asylinstituttet som det veldig viktige virkemiddelet det er, men da er forutsetningen at de berettigede asylsøkerne ikke drukner i et hav av uberettigede søknader. Og det er også det denne saken handler om.