trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-08:
Dette var et svar jeg var veldig glad for å høre, for nå var budskapet tydelig fra Venstre, og det tydelige budskapet må til fordi man vet at vi har en regjering som ikke ønsker denne politikken, som tvert imot ønsker å reversere ostetollen. Det var representantens innlegg, som ga tydelige signaler om at man ønsket å redusere dette framover, som gjorde meg urolig, men representantens svar nå er klargjørende og bra, og det er jeg veldig glad for.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-08:
Vi har i hvert fall nå en statsråd som er ganske god på dobbeltkommunikasjon, både i brev til Stortinget og i svar her, for der sier hun at hun ikke kan vise kortene, men man har jo vist kortene høyt og tydelig i denne saken i Brussel og overalt. De sier at de har vært i Brussel og fortalt at man har en ambisjon om å redusere tollsatsene. Jeg har aldri hørt på maken når man tar i betraktning at det ikke i det hele tatt er et flertall i Stortinget for den posisjonen. De andre representantene for regjeringspartiene har i dag henvist til statsråden når det gjelder disse forhandlingene, og da må det jo være mulig å få klarhet i om det er posisjonen «ingen endring i tollvernet» eller posisjonen «svekking av tollvernet» som er regjeringens posisjon i forhandlingene de kommende årene, eller ikke. Det er viktig for Stortinget å vite det, sånn at vi vet at det flertallsstandpunktet som er i Stortinget, blir fulgt opp av regjeringen i forhandlinger.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-08:
Nei, det er en observasjon av at man sier to forskjellige ting i denne saken og i andre saker, nemlig at man har et flertall i Stortinget som er imot å endre tollsatsene nå, og så sier man at regjeringen har et mål om å gjøre det samme, og det har man tenkt å fortsette å jobbe for. Det er to forskjellige ting, og dette er alvor. Det er en realitet, fordi regjeringen nå sitter i en posisjon der de gjennom forhandlinger kan ødelegge dette før det kommer til Stortinget, og det vil bli veldig vanskelig for Stortinget å reversere det. Jeg hører også nå hva som ligger statsrådens hjerte nærmest, og det er økt frihandel. Man tror at økt frihandel skal være en fordel, men det er en ulempe hvis vi skal produsere mer mat i Norge, og det er det både statsråden og Stortinget har sagt at vi skal gjøre. De to tingene går ikke sammen.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Jeg tror jeg skal begynne med det siste. Jeg vet ikke om representanten glemmer det eller hopper over det, men dette er altså barn som ikke har rett til opphold, som ikke har rett til asyl, som ikke har krav på beskyttelse og heller ikke på opphold på humanitært grunnlag. Jeg tror det er viktig også for tilliten til norsk asylpolitikk at vi i størst mulig grad sikrer at personer – uavhengig av alder – som ikke har krav på beskyttelse, ikke kommer til Norge. Dette har denne ordningen hatt effekt på. Jeg er enig i at det er viktig å ta de helseutfordringene som disse ungdommene opplever i den tiden de likevel befinner seg i Norge, på alvor. Der har vi et samarbeid mellom Justis- og beredskapsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet, men først og fremst er det viktig å sikre at kommunene er i stand til å yte de tjenestene som de skal overfor denne sårbare gruppen. Der samarbeides det nå på tvers av departementene for å se hvordan vi best kan løse dette i tiden fremover. Jeg sa ikke at vi skulle ha et robust system. Det bør vi jo også ha, selvfølgelig, men jeg sa at vi bør ha et robust og konsekvent regelverk, fordi det regelverket setter rammen for den asylpolitikken som skal føres i Norge. Jeg er litt overrasket over at representanten skulle ta til orde for et system som ikke er robust og konsekvent. Vi er uenige om hva innholdet i regelverket skal være – det må vi gjerne være – men at regelverket må være robust og konsekvent tror jeg ikke en bør bruke mye tid på å diskutere. Vi mener også det er viktig med raskere retur etter fylte 18 år, men det forutsetter da – årsaken til at jeg nevnte det i mitt opprinnelige svar, var rett og slett at det er viktig – at en i forkant av retur også forbereder på retur, ikke bare mentalt, men også med tanke på å bidra til kunnskap, muligheten til å ha kontakt, til eventuelle returpersoner i hjemlandet, osv. Poenget med det er å sikre en mer effektiv og god oppfølging av disse mindreårige som ikke har krav på opphold, verken for beskyttelse eller på humanitært grunnlag. Jeg er litt undrende til om representanten Andersen egentlig mener at det er bra å ha et alternativt system som skulle åpne for at alle barn under 18 år skulle få automatisk opphold i Norge. Det ville jo medføre en enorm dreining og en stor økning av antall mindreårige asylsøkere som ville komme til Norge, og som da ville fått opphold og rett til familiegjenforening uten at de i utgangspunktet har krav på verken beskyttelse eller opphold på humanitært grunnlag. Det tror jeg vil stimulere til at en sender flere barn på den farefulle ferden fra hjemlandet, og det skjønner jeg ikke at representanten Andersen ønsker å stimulere til.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Takk for den siste presiseringen – at det var det siste innlegget i denne saken – så jeg kan komme tilbake til Stortinget senere. Jeg har noen korte kommentarer til representanten Toskedal som nevnte et eksempel med et besøk han hadde hatt, med en som sa at etter at han var 18 år, visste han ingen ting. Det understreker behovet, som jeg var inne på i mitt svarinnlegg, for å informere grundig om hva som faktisk er konsekvensen av at man ikke har krav på asyl – også når man er mindreårig – og at konsekvensen da er at man skal returneres når man er 18 år, slik at man ikke har usikkerhet om det. Vi har åpenbart et forbedringspotensial for å informere disse bedre og bidra til en trygg og forsvarlig retur. Så det synes jeg for så vidt er et godt poeng. Men det er også sånn – til tross for det Toskedal sier om at barn selvfølgelig har behov for trygghet og stabilitet – at skal de få asyl, må de også ha et beskyttelsesbehov. Det er hele poenget med asylinstituttet, og jeg tror det er viktig at vi ikke bidrar til å uthule asylinstituttet på den ene eller den andre måten. Det er ingen tvil om at den innskjerpingen som faktisk skjedde i 2009, har hatt en effekt på antall enslige mindreårige asylsøkere under 18 år som er kommet til Norge, og det var poenget. Derfor er det ikke helt riktig å bruke de tallene som grunnlag for at ordningen ikke virker, for utgangspunktet var at de tallene skulle reduseres, og de har blitt redusert. Så sånn sett kan man si at effekten av endringen er ganske god. Så har jeg lyst til å si et par ord knyttet til representanten Trine Skei Grandes utfordring når det gjaldt registrering av bl.a. selvmordsforsøk. Det må jeg undersøke nærmere, og jeg skal gå igjennom de spørsmålene representanten har stilt til tidligere statsråd, og se hva slags rapporteringer vi har. Vi er helt enige i at man skal være åpne om politikk og legge frem de fakta man har grunnlag for å legge frem, så det må jeg få lov til å undersøke litt nærmere. Så er jeg ikke i så stor tvil som representanten Andersen om hvorvidt vi følger opp Barnekonvensjonen. Det mener jeg at vi gjør, og barns beste vil være en vurdering som foretas individuelt under saksbehandlingen. Men jeg har lyst til igjen å understreke at de barna vi her snakker om – de mindreårige vi har snakker om – altså er mindreårige som verken har beskyttelsesbehov eller krav på opphold av humanitære årsaker. Det er ikke en generell holdning til mindreårige barn. Det gjelder kun de barna som allerede har fått avklart at de ikke har beskyttelsesbehov eller krav på opphold på grunn av humanitære forhold.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2014-04-08:
Som saksordfører vil jeg gjerne understreke at formålet med innføring av dette direktivet er å bedre tilgangen til ajourførte og pålitelige foretaksopplysninger. En enstemmig komité står bak innstillingen, og komiteen viser i denne sammenheng til at foretak ekspanderer i økende omfang utover landegrensene, noe som igjen innebærer økende etterspørsel etter foretaksopplysninger i forbindelse med grenseoverskridende virksomhet. Komiteen understeker òg betydningen av at innføring av direktivet vil bidra til forenkling og færre administrative byrder for næringslivet, og at dette heller ikke skal berøre de nasjonale gebyrene for foretaksopplysninger. Komiteen har videre merket seg at gjennomføringen av direktivet krever lovendring, og at regjeringen vil fremme en proposisjon til Stortinget med de nødvendige endringer i foretaksregisterloven.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2014-04-08:
Statsråden har vært imot å lage en egen jordvernplan, og vi i Arbeiderpartiet er glad for at en enstemmig komité nå slutter seg til forslaget om å få laget en egen, overordnet strategi. Komiteen påpeker at kommunene bør få noen positive incitamenter for å unngå bruk av dyrket jord. Nå hører vi at statsråden har vært i kontakt med KS, men vil statsråden også gå i dialog med kommunene om utarbeidelse av slike incitamenter, og kan statsråden også si noe om når Stortinget kan forvente å få seg forelagt denne strategien?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2014-04-08:
Det vakte relativt stor oppsikt da den nye europaministeren etter bare noen få uker i stolen reiste til Brussel og annonserte at Norge ville reversere ostetollen. Enda mer oppsiktsvekkende var det at det etter hvert viste seg at regjeringen ikke hadde støtte for dette hos støttepartiene Kristelig Folkeparti og Venstre. Dette er en av to saker vi behandler i dag, som viser det samme: Regjeringen varsler endringer i landbrukspolitikken uten å sikre seg støtte i Stortinget. Nå er det kanskje ikke så oppsiktsvekkende som vi har hørt, at Høyre og Fremskrittspartiet vil bygge ned importvernet for landbruket, for dette har de varslet gjennom mange år. Det manglet heller ikke på advarsler fra den kanten da vi i statsbudsjettet for 2013 gjorde endringer i ostetollen. Det vi gjorde, var å justere kronetoll til prosenttoll på visse typer ost og kjøtt for å sikre et fortsatt effektivt tollvern på disse produktene. Fiskeeksporten ville bli hardt rammet, sa Fremskrittspartiet og Høyre. De varslet også at importen av ost ville bli rammet, og at folk ville få mindre mangfold i ostedisken. Nå er det godt over ett år siden disse endringene ble gjort, og som vi lever godt med i dag. Fiskeeksporten til EU var rekordhøy i fjor. Det at et land har både offensive og defensive handelsinteresser, er ikke så oppsiktsvekkende som regjeringspartiene ville ha oss til å tro. Også i EU er det forskjell på fiskeripolitikken og landbrukspolitikken. Tro det eller ei, også importen fra EU har økt med prosenttoll. Tall fra AgriAnalyse viser at samtlige av de tre importkategoriene for ost – kvoteimport, import til ordinær toll og utenlandsk tilvirkning – har økt fra 2012 til 2013. Mens osteimporten fra EU til Norge i 2012 var på 11 393 tonn, økte den i fjor til 11 643 tonn. Mens Norge har redusert eksporten og økt importen av ost de siste årene, har utviklingen vært omvendt i EU, fordi EU har skjerpet tollvernet. I Arbeiderpartiet er vi opptatt av at vi også i framtiden må stå for norske interesser. Det må jobbes for å sikre markedsadgang for norsk sjømat, samtidig som vi jobber for å beskytte vårt landbruk. En samlet norsk industri – den såkalte Matalliansen – har advart regjeringen mot å gjøre ensidige norske innrømmelser i tollvernet. Bak denne alliansen står både NHO og LO, i tillegg til viktige aktører som Orkla, Nortura og TINE. Jeg håper det gjør et visst inntrykk på regjeringen. Det er bra at regjeringen foreløpig ikke har gjort endringer i ostetollen og gått tilbake til kronetoll, for det er ingen tvil om at et solid tollvern er avgjørende for både landbruket og næringsmiddelindustrien her i landet. I innstillingen er nok Høyre og Fremskrittspartiet tvetydige, men med tanke på at samarbeidspartiene i en felles merknad slår fast at Norge gjennom forhandlinger med EU, skal «sikre trygge og forutsigbare vilkår og en positiv inntektsutvikling for norsk jordbruk også i framtiden», håper jeg det er grunn til å være optimist.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2014-04-08:
Som vi hørte, har regjeringen allerede vært i Brussel og varslet at de skal gjøre noe med ostetollen. I dag viser de her i Stortinget at de er av en annen mening, og da blir det jo for regjeringen en slags kanossagang til Brussel for å fortelle at dette ikke gikk. Så mine spørsmål til statsråden er: Har regjeringen gitt EU tilbakemeldinger? Og: Har regjeringen gjennom denne saken lært at det vil være fornuftig å avklare slike og lignende saker med Stortinget først?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-04-08:
Ja, det er riktig, statsråd, at jordvern har kommet på den politiske dagsordenen etter regjeringsskiftet, og det skyldes nok litt de tre konkrete sakene der dere har gitt anledning til omdisponering. Meningsmålinger her viser at det er et stort flertall som ønsker en streng jordvernpolitikk, og det er klart at da vekker det reaksjoner. Men jeg er glad for at statsråden sier at hun ser fordeler med å få en helhetlig jordvernstrategi, slik komiteen i dag ber om. Jeg er også glad for de signalene som statsråden forteller om når det gjelder KS, at de ser en stor styrke i regional arealplanlegging, og kanskje det er et viktigere virkemiddel enn kommunesammenslåing. Mitt spørsmål til statsråden går på det hun sa om at hun ønsker at ordførerne vektlegger jordvern sterkere. Hun skriver til komiteen at hun ønsker møter med ordførerne. Hvordan har den dialogen vært etter at statsråden sendte brev til komiteen?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-04-08:
For noen måneder siden vedtok Stortinget en rekke ambisiøse mål for norsk landbrukspolitikk de neste årene. Blant de mange målene som ble vedtatt, kan man finne følgende: økt matproduksjon, økt selvforsyningsgrad, at lønnsomheten i norsk landbruk skal styrkes, og forutsigbar landbrukspolitikk som gir stabile rammevilkår for næringen. Dette er kjent fra vår komitéinnstilling. Alt dette legger føringer for politikken som vi skal utmeisle framover, føringer for både regjering og storting. Økt matproduksjon og selvforsyningsgrad krever en aktiv landbrukspolitikk og utnyttelse av alle ressursene vi har tilgjengelig i Norge. Økt lønnsomhet krever både et godt jordbruksoppgjør, bedre investeringsløsninger og bedre skatte- og avgiftsregime. En forutsigbar landbrukspolitikk med stabile rammevilkår krever også at regjeringen ikke gjør eventuelle endringer som virker ensidig negativt på lønnsomheten – verken for landbruket vårt eller for matindustrien vår. Vi har et flott og sammensatt land med en mangfoldig natur, vi har det flatt, og vi har det bratt. Vi har mye ressurser både på innmark og særlig på utmark, og vi har bønder som ønsker å bruke disse ressursene til å produsere mat. I går var jeg i Troms og møtte bønder og matindustri som bruker og vil bruke sin landsdels fordeler. I Troms er ikke lammingen i gang enda, det er til og med et godt stykke fram. De har en kortere sesong enn vi har, men når først lammene og sauene kommer ut i utmarken, gjør midnattssolen at når de sankes, er de kanskje litt rundere og litt fetere enn sauene og lammene som har vært her sørpå. Naturen kompenserer en kortere sesong, og det gir de perfekte resultatene. Vi har høy kvalitet, vi får prima vare, vi får stolte bønder – og vi får likså mye en stolt matindustri som lager kvalitetsprodukter av nettopp dette. Næringsmiddelindustrien vår er dyktig, den er innovativ, og den er i utvikling. Den lever i et internasjonalt konkurransemarked. Derfor er det viktig både for matindustrien og for bøndene at det er forutsigbarhet når det gjelder det som vi diskuterer i dag: dagens ostetoll. Vi er fornøyd med formuleringen som vi har sammen med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre i dagens innstilling, der vi slår fast at det er «avgjørende at Norge, gjennom forhandlinger med EU, klarer å sikre trygge og forutsigbare vilkår og en positiv inntektsutvikling for norsk jordbruk også i framtiden». Dette legger føringer for regjeringens aktive europapolitikk, der det er helt selvfølgelig at norske interesser står øverst, og der dette også legger føringer for eventuelle artikkel 19-forhandlinger – som har vært diskutert tidligere i et replikkordskifte med representanten Gundersen. Dette kan også legge føringer for de posisjonene som Norge kanskje må innta som følge av TTIP-forhandlingene mellom EU og USA, som vil kunne få innvirkninger både på landbruket vårt og på norsk matindustri.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-04-08:
Takk for spørsmålet. Ja, det er også en av de sakene undertegnede har tatt opp med europaminister Helgesen, at vi må ha en helhetlig gjennomgang – av både positive og negative sider – før det kommer eventuelle endringer. Det er synspunkter som undertegnede deler med Trellevik.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2014-04-08:
Aller først: Det er regjeringen som forhandler – som representanten Gundersen også var inne på. Jeg tror også representanten Andersen ser at vi nettopp ikke er med på merknaden om at det er et ønske om å reversere, som er en ren Fremskrittsparti- og Høyre-merknad. Når det gjelder forutsigbarhet og lønnsomhet, har vi sagt at det skal det legges vekt på når det gjelder de eventuelle endringene som skal eller må skje. Det vet vi ingenting om, for det er opp til regjeringen. Det er det vi har sagt når det gjelder samarbeidsavtalen vi har inngått med regjeringen.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-04-08:
Jeg har et oppklaringsspørsmål. I den jordverndebatten som vi hadde i Stortinget den 9. januar, sa landbruksministeren at sammenslåing av kommuner var det viktigste tiltaket for å verne om matjorda. Jeg tenker at siden det ikke er nevnt i noen slags merknader, kunne det være greit å vite hva Fremskrittspartiet i Stortinget tenker om det.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-04-08:
Vi har dette halvåret sett at landbruksministeren i sak etter sak har bidratt til å forsterke nedbyggingen av matjord. Dette er ganske uvant, siden det er landbruksministeren som burde vært den fremste forsvareren av norsk landbruk når det gjelder produksjonsgrunnlaget for norsk matproduksjon, nemlig matjorda. Er ikke statsråden det minste bekymret for at man her gjør irreversibel skade med faktisk å redusere produksjonsgrunnlaget og svekke mulighetene for framtidig matproduksjon?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-04-08:
Gunnar Gundersen sier i sitt innlegg at det er viktig med forutsigbarhet. I hovedmerknaden, som alle i komiteen er enig i, står det: «Komiteen viser til at det foreslås at Stortinget ber regjeringen følge opp Stortingets tollvedtak i gjeldende statsbudsjett, herunder tollomleggingen på enkelte varelinjer av ost, storfekjøtt og lam(…) (…) Så kommer Fremskrittspartiet og Høyre med en egen merknad, der man skriver at målsettingen til regjeringen er «å reversere omleggingen til prosenttoll». I neste runde kommer Høyre og Fremskrittspartiet, sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti, igjen og melder at det er viktig med «forutsigbarhet». Hva slags forutsigbarhet ligger i det, ut fra det Høyre på Stortinget melder, om hvordan vi skal forholde oss til dette framover?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2014-04-08:
Når man ikke når målene sine fordi man er en del av et mindretall, lurer jeg på hvordan statsråden vil forholde seg til flertallet i forhandlinger framover når det gjelder artikkel 19, jordbruksoppgjøret osv. Vil man gå inn i forhandlingene og tenke at man må ha dekning for dette, eller begynner man å forhandle med et mindretallsstandpunkt? Det er viktig å få avklart det. En redigering når det gjelder hva som ble sagt fra Høyre og Fremskrittspartiet i sted om at det ikke har vært økning i matproduksjonen i det siste: Jo, det har vært det. Det har vært 2,5 pst. økning i matproduksjonen. Det har faktisk vært en økning der.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-04-08:
Det har vært greie redegjørelser både fra saksordføreren og – i og for seg – fra representanten Botten, men det er noen tilleggsmomenter. Jeg synes det er ganske interessant at de opprinnelige forslagene i dokumentet ikke fremmes, og at man har landet på et felles standpunkt om at man skal jobbe gjennom en strategi. Det tror jeg var veldig fornuftig. For de opprinnelige forslagene ville jo ha ført til at man nærmest stoppet all utvikling i påvente av en utredning og en behandling av saken. Det tror jeg kunne ha blitt ganske kostbart. Jeg tror man skal erkjenne at bevisstheten rundt jordvern og hvordan vi bruker arealressursene i Norge, er ganske høy. Det sier seg selv med såpass lite areal vi har som er anvendbart for jordbruk. Men det er klart at det her må være en balanse opp mot storsamfunnets behov – den kommer vi aldri unna, at den må være der. Der synes jeg det går en linje med tanke på hvem som tror på mest mulig nasjonal styring, og at man overstyrer det lokale demokratiet, og hvem som tror på det lokale demokratiet, og at man faktisk må stimulere det lokale demokratiet til å øke sin bevissthet og til å ta beslutningene ut fra lokale forhold. Der går det avgjort en liten linje gjennom komiteen – med forskjellig syn. Derfor ser jeg fram til et strategiarbeid her, for det er klart at det å opprettholde produksjonsevnen til jord har mange aspekter ved seg – det er ikke bare arealet som teller der. Vi vet at vi har en grøfteproblematikk, og vi vet at vi har en leiejordsproblematikk i norsk jordbruk. Som jeg bruker å si: Det er ingen som leverer fra seg leiebilen i vasket tilstand. Det er litt av det samme med jord, man tar faktisk bedre vare på det man har selv, enn det man leier. En strategi vil også kunne inneholde en diskusjon om i hvilken grad man kan flytte jord, i hvilken grad man kan opprette et fond og ved ekspropriering eller omdisponering pålegge at man betaler på et fond, slik at man sikrer nydyrking av tilsvarende areal. Jeg ser veldig fram til den strategien. Jeg synes det var greit å klargjøre at det går noen linjer gjennom komiteen som vi sikkert kommer tilbake til og debatterer senere.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-04-08:
Det var jo det jeg prøvde å utdype. Det er ingen tvil om at vi har signalisert et ønske om å reversere ostetollen. Samtidig vet vi at det ikke er noe flertall i Stortinget for den politikken, og det har regjeringen tatt inn over seg. Det var også derfor jeg nevnte at det kommer artikkel 19-forhandlinger til høsten, og da blir det en gjennomgang av hele problematikken. Så får vi se hva de forhandlingene fører til. Det skal ikke jeg ha noe veldig mye mening om. De starter vel antageligvis opp i september, og det er det regjeringens ansvar å stå for.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-04-08:
Jeg tror ikke vi kan tvinge noen andre partier til å gjøre noe som helst. Det tror jeg bør være et utgangspunkt. Så får vi jo se hva forhandlingene bringer. Men jeg tror på at det går an å få en god debatt rundt hva slags rammebetingelser vi trenger for jordbruket framover. Vi har hatt åtte år med rød-grønt styre. Hvor mange fotballbaner med kornareal er det som er nedlagt hvert år? Det er 5 000 omtrent, tror jeg. Det er i hvert fall 1 000 bruk i året som er blitt nedlagt. Vi diskuterte akkurat jordvern. Jeg vet at vi har et jordbruk som lider under manglende grøfting og all mulig problematikk, altså en manglende framtidstro. Jeg tror at Stortinget kommer til å våkne opp til den utfordringen og skape rammebetingelser for et framtidig norsk jordbruk, som gjør at vi også får næringen på offensiven med hensyn til å investere, med hensyn til å møte framtida. Der er det dype skiller gjennom Stortinget i hva vi ser som det beste for det, men jeg har nå fortsatt tro på at vi skal få et godt flertall for det.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-04-08:
Forhandlingene er regjeringens ansvar. Jeg vil ikke ha noen formening om hva slags strategi man skal ha, men jeg reagerer på representanten Andersens bruk av ord: «tape en sak». Jeg prøvde akkurat å forklare at jeg tror at det norske samfunn skal innse at handel er selve grunnlaget for vårt velferdsnivå. Jeg mener – og det mener jeg genuint og dypt – at det beste er å føre en politikk der man forbereder jordbruket på en åpnere verden. Jeg tror ikke vi kommer til å ha et annet valg. Men derfra til å si hvilken forhandlingslinje regjeringen legger seg på, skal jeg ikke ha noen formening om. Jeg tror signalene er veldig godt mottatt i regjeringen på at det ikke er flertall for det opprinnelige standpunktet, og det var å reversere ostetollen. Så får vi se hva høsten bringer.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-04-08:
Her har jeg nesten lyst til å bruke et lite ordtak som sier at «tomme tønner ramler mest». For at det går an å gå så høyt på banen når man har gjennomført åtte år i regjering, og vi, dokumenterbart, i fjor hadde den laveste selvforsyningsgraden på mange tiår, det synes jeg er bemerkelsesverdig. Jeg har lyst til å snu på spørsmålet som Karin Andersen kom med i sitt innlegg: Hvor ble det av den økte matproduksjonen på den linja vi var? Det er et veldig behov for å begynne å se ting i et nytt lys og – som jeg var inne på i innlegget mitt – skape rammebetingelser som gjør at man investerer og forbereder et jordbruk for framtiden, og det er det vi ønsker. Men hvor ble det av den økte norske matproduksjonen i forrige periode?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2014-04-08:
Jeg vil ta avstand fra at dette er hersketeknikk. Dette er statistikk, og det er bekreftet, det er sendt ut pressemeldinger om at den norske selvforsyningsgraden i fjor var den laveste på mange tiår, så det har ingenting med min oppfatning å gjøre. Det er faktisk slik næringen oppfatter det, og da skal man ikke bli møtt med ord som «hersketeknikk». Jeg har full respekt for SVs synspunkter, men jeg har sett åtte års resultater, og jeg bare ber om å få vite: Hvor ble det da av den økte norske matproduksjonen? Det var det jeg ba om.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Den uttalelsen medfører riktighet. Det har i enkelte tilfeller vist seg – og det har også kommet fram fra ordførere – at hadde man hatt større kommuner, hadde sannsynligvis de arealene som har blitt omdisponert, ikke blitt omdisponert, fordi man da hadde hatt andre muligheter. Det så vi bl.a. i Vestby – jeg mener det var der denne uttalelsen kom fra ordføreren. Så vi tror at kommunesammenslåinger vil ha en stor betydning. Om det er den viktigste, skal jeg ikke si, men at det vil ha en stor betydning for omdisponering, er det ingen tvil om.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Representanten Arnstad var inne på problematikken rundt Trondheim og Malvik og dette med kommunesammenslåinger. Der har det ikke vært kommunesammenslåinger. I store etableringer i kommunene er det alltid en konkurranse mellom kommunene om å få muligheten til å etablere bl.a. større næringskjeder. Det var vel derfor Trondheim sto hardt på og fikk dette. Ser representanten Arnstad den utfordringen med at kommuner konkurrerer om å få utlagt næringsarealer?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-04-08:
Jeg ser at det er konkurranse mellom kommunene om den type areal, men jeg kan ikke se at det er noe argument for å slå kommunene sammen. Men det er et argument for at kommunene faktisk er flinke til å snakke med hverandre og samarbeide med hverandre, og i dette tilfellet, med Trondheim og Malvik, er det behov for at Trondheim i større grad tar hensyn til omlandet sitt, ikke bare tenker på det som skjer innenfor byens grenser.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-04-08:
La meg først få lov til å si at jeg er litt overrasket over at Fremskrittspartiets statsråder stadig sier at de vet hva som foregikk av diskusjoner i den forrige regjeringen. For formelt og konstitusjonelt vet ikke nåværende statsråd noen ting om hva som har skjedd internt i en tidligere regjering, så jeg synes kanskje det er en frase som Fremskrittspartiets statsråder skal la være å bruke, iallfall i Stortinget. Det er litt uvant at matministeren er den første til å unnskylde utbyggerne, særlig når en ser det i sammenheng med at et så stort flertall av befolkningen ønsker et strengere jordvern enn i dag. Det er også noe av bakgrunnen for at en samlet næringskomité og Stortinget i dag kommer til å vedta at vi ønsker en nasjonal strategi, nemlig at det er mange som ønsker det veldig sterkt. Det er bra hvis den kommer neste år. Kan jeg i mellomtiden også spørre statsråden hva hun mener om et forslag til en godsterminal sør for Trondheim som, hvis den plasseres på Søberg, kommer til å ta 600 mål dyrka mark? Hvordan ser matministeren på en slik ytterligere utbygging og nedbygging av dyrka mark nær Trondheim?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-04-08:
Hele denne saken bærer egentlig preg av at Høyre og Fremskrittspartiet har gjort opp regning uten vert – de har på en måte reist og sagt ting, og gitt uttrykk for ting, uten å sørge for å ha dekning for det politisk. Da blir spørsmålet, når Gundersen også igjen på talerstolen gjentar hva som er Høyres målsetting med landbrukspolitikken – og i og for seg Fremskrittspartiets målsetting med landbrukspolitikken – hvordan de har tenkt å bidra til det flertallet de ønsker, hvordan de skal tvinge gjennom det. Nå sa representanten Gundersen i forrige replikksvar at det kommer artikkel 19-forhandlinger til høsten. Er det i de forhandlingene de skal tvinge Venstre og Kristelig Folkeparti til å bøye seg for Høyres og Fremskrittspartiets holdninger?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-04-08:
Statsråden sier at målsettingen om å reversere ostetollen står fast, og at den har skadet Norges forhold til EU. Men saken i dag handler nettopp om at regjeringen ikke har flertall for det i Stortinget, og det har også statsråden og regjeringen bøyd seg for. Det legges også til grunn i innstillingen som behandles i dag. Så må man spørre seg: Hva kommer til å skje framover? Kan vi forvente at Høyre og Fremskrittspartiet vil foreslå ting i jordbruksoppgjøret som de vil prøve å få med seg Venstre og Kristelig Folkeparti på? Kan vi forvente at de vil øke kvotene på en slik måte at det uthuler importvernet? Kan vi forvente at dette er et tema de vil prøve å få omkamp på i forbindelse med artikkel 19-forhandlingene til høsten? Er det mulig for statsråden å avkrefte at dette er et tema i jordbruksoppgjøret, og at kvotene ikke vil bli økt på en slik måte at det uthuler importvernet, og at det ikke vil bli tema i artikkel 19-forhandlingene?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2014-04-08:
Når statsråden sier at hun må få forståelse for at hun ikke kan gå inn på det som angår artikkel 19-forhandlingene, kan statsråden da bidra til å avkrefte det som representanten Gundersen sa tidligere i debatten, nemlig at det kunne bli et tema i artikkel 19-forhandlingene?
Pål Farstad (Venstre), 2014-04-08:
Venstre ønsker en både friere og mer rettferdig handel og forutsigbare og gode rammebetingelser for norsk landbruk. Tollsatsene må ned over tid, men det er samtidig helt avgjørende å gi landbruket og matindustrien langsiktighet for å sikre lønnsomhet. Det er Venstres prinsipielle syn at tollsatsen over tid må reduseres, og at Norge skal følge opp WTOs vedtak om å avvikle ensidige og nasjonale eksportsubsidier. En reduksjon av norske tollsatser bør imidlertid skje som følge av multilaterale handelsavtaler som tar hensyn til både behovet for økt frihandel og behovet for forutsigbare rammevilkår for landbruket og matindustrien. Det står sterkt for Venstre. I samarbeidsavtalen mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre går det fram at det skal legges vekt på forutsigbarhet og reformer som kan gi økt lønnsomhet for norsk landbruk. Samarbeidspartiene ønsker også å føre en mer aktiv politikk for å ivareta Norges interesser overfor EU. For Venstre er det avgjørende at disse prinsippene ligger til grunn når det skal inngås avtaler med EU som har betydning for norsk landbruk, og at Norge gjennom forhandlinger med EU klarer å sikre trygge og forutsigbare vilkår og en positiv inntektsutvikling for norsk jordbruk også i framtiden. Venstre vil understreke at forutsigbarhet er særdeles viktig for en langsiktig næring som landbruket er. Investeringer og drift gjøres i tillit til at omlegginger ikke uten videre reverseres. Brå endringer vil kunne få uheldige konsekvenser for næringsaktører. Det er for øvrig behov for å styrke både rammevilkårene og inntektsmulighetene for norske bønder og for norsk næringsmiddelindustri, og endringer i landbrukspolitikken krever en grundig gjennomgang og dialog med berørte parter. Venstre er tilfreds med konklusjonen i brevet av 27. januar 2014 fra landbruks- og matminister Sylvi Listhaug, der det framkom at tollsatsene for ost og kjøtt – som ble endret med virkning fra 1. januar 2013 – er videreført fra 1. januar 2014, og at gjeldende tollsatser vil ligge fast innenfor dagens regime, med mindre Stortinget foretar endringer.
Pål Farstad (Venstre), 2014-04-08:
La det være klinkende klart at Venstre står fast på dagens tollsatser og på at det er de som skal gjelde. I innlegget mitt la jeg veldig stor vekt på forutsigbarhet og uttrykte veldig tydelig at det er det næringen nå må ha, og at det er det næringen fortjener, så jeg skjønner ikke de konklusjonene som kommer fra representanten Andersen.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-04-08:
Jeg vil for det første takke Venstre for et godt initiativ og et godt forslag, og i samme slengen Kristelig Folkeparti, som har løftet denne saken fram gjennom flere initiativer. Fra Miljøpartiet De Grønnes side er vi selvfølgelig fornøyd med at næringskomiteen har gått sammen om et forslag om en strategi for å bevare matjord. Men denne viktige debatten har vi nå og har vi hatt i flere omganger i denne perioden – fordi etablert politikk for jordvern gjennom mange tiår i Norge har feilet. Dette vet alle. Det framgår av innstillingen at bare fra 2005 til 2012 ble 7500 dekar matjord såkalt omdisponert hvert år – «omdisponert» er en nøytral omskriving av «ødelagt». Gjentatte initiativer, gjentatte planer og gjentatte måltall for bevaring av matjord har altså ikke fungert godt nok. Og hvorfor skjer det? Jo, det er selvfølgelig fordi ødeleggelse av matjord er en villet politikk. I 2012 ble det som kjent såkalt omdisponert 11 200 dekar matjord. 29 pst. gikk til vei, 26 pst. gikk til bolig og 16 pst. til næringsarealer. Det er dette jordvernet handler om. Det handler om at nåværende regjering har økt utbygging av motorveier som en av sine største satsinger, og det handler for så vidt også om at statsråd Sanner, som har fått overført planavdelingen til sitt departement fra Miljøverndepartementet, ikke er til stede i salen i dag. Matjord er den enkeltressursen som er aller viktigst for menneskelig sivilisasjon, og matjord er i et menneskelig tidsperspektiv en ikke-fornybar ressurs. Det er dermed nokså innlysende at hvis vi fortsetter å ødelegge den beste matjorda vår i et eller annet tempo, så får vi mindre og mindre og mindre matjord i Norge. Dermed er det like innlysende at hvis vi vil stanse tap av matjord i Norge, så må vi stanse tap av matjord i Norge. Derfor har Miljøpartiet De Grønne tatt til orde for at vi bør forby videre ødeleggelse av matjord. Mens vi venter på at et slikt tiltak presser seg fram – for det må det nødvendigvis gjøre på et eller annet tidspunkt – støtter vi som sagt komiteens innstilling om en jordvernstrategi. Vi er enig med representanten Arnstad i at det har skjedd en positiv utvikling ved at det har vært en mer edru og planmessig behandling av matjord gjennom de siste årene. Samtidig har vi begrenset tro på at en slik strategi vil gi det nødvendige resultat for norsk matjord – på grunn av den politikken vi ser fremmes gjennom andre deler av politikken, og også den matjordpolitikken spesifikt som regjeringen fører akkurat nå, og som er blitt omtalt tidligere. Vi støtter derfor i mellomtiden Senterpartiets forslag om å sette omsøkt omdisponering av matjord i bero til denne strategien foreligger. Det vil i hvert fall være en logisk følge av komiteens samstemmige oppfatning om at vi trenger en mer helhetlig måte å disponere matjorda i Norge på. Da burde vi la være å disponere den på en ikke planmessig måte mens vi venter på den strategien.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Både Høyre og Fremskrittspartiet var før valget helt tydelige på at ble det regjeringsskifte, ble det grønt lys både for utbyggingen i Trondheim og for utbyggingen på Delijordet, som IKEA ønsker. I begge disse sakene er, så vidt jeg vet, Arbeiderpartiet lokalt med på disse vedtakene – de ønsker denne utbyggingen. Jeg vet også at en av grunnene til at den forrige regjeringen ikke klarte å trekke en konklusjon i disse sakene, var at det var intern uenighet i den forrige regjeringen, så vi la vekt på å avgjøre disse sakene raskt og følge opp det som vi lovte velgerne. Det kommer vi til å fortsette med.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Akkurat det konkrete tidspunktet er litt for tidlig å si, for vi må nå lage en framdriftsplan på arbeidet. Men i løpet av neste år vil vi kunne komme tilbake til Stortinget. Så vil jeg også videre samarbeide med KS, og de vil også få anledning til å gi innspill når det gjelder incitamenter. Så er jeg veldig glad for at Arbeiderpartiet her kom fram med et forslag som er veldig konstruktivt. Det å utarbeide en slik jordvernstrategi mener jeg er klokt, og jeg er også veldig glad for at en fikk til en løsning som gjør at en ikke stanser opp alle de sakene som nå har vært til behandling, og skal til behandling. Så det synes jeg var konstruktivt og bra fra Arbeiderpartiets side.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Jeg har hatt et møte med medlemmer i KS’ hovedstyre, og vi kommer til å finne egnede arenaer der jeg får muligheten til å møte sentrale aktører innenfor kommunesektoren. Akkurat hvilke arenaer vi skal bruke, skal vi komme tilbake til, fordi vi vil fortsette det samarbeidet. Så mener jeg fremdeles at kommunesammenslåing er et av de viktigste grepene for å få til en god arealplanlegging i kommunene. Jeg kom ikke så langt i mitt innlegg at jeg fikk formidlet det, men det mener jeg selvfølgelig fortsatt. Så er det alltid slik i sånne saker at lokalt mener en veldig sterkt at en ønsker en utvikling av sin kommune. Lokalt er det ofte stor støtte til at en skal foreta en utbygging som gir nye arbeidsplasser, foreta utbygging av boliger osv., mens det kanskje rundt i andre kommuner, andre deler av landet, er mindre forståelse for det. Det er noe av det som er krevende med slike saker, at lokalt kjenner en på behovet, mens nasjonalt – så lenge det ikke gjelder en selv – har en andre innfallsvinkler til det. Men jeg er glad for at dette er på dagsordenen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Det er en sak som jeg for så vidt ikke har hørt noe om, og heller ikke har fått på mitt bord, og på ingen måte har satt meg inn i, så det er helt umulig for meg å stå og ta stilling til en slik sak. Det håper jeg at representanten Arnstad har forståelse for. Når det gjelder uenighet i den forrige regjering, var representanter for de ulike partiene, som hadde ulike meninger, i kontakt med sine lokale folk og ytret hva en ønsket lokalt, gjennom aviser og gjennom sine medlemmer, så den uenigheten som har vært, har vært kommunisert lokalt. Det har vi da plukket opp.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Jeg har selvfølgelig lest innstillingen og sett at det har kommet mange konkrete og spennende forslag der, men jeg har ikke konkludert på dem fordi jeg vil ha en grundig prosess og gå gjennom det som ligger i innstillingen og i de mulighetene vi har for å iverksette tiltak for å styrke jordvernet. Så det er litt for tidlig for meg å konkludere nå. Det jeg kan si, er at jeg aldri har vært imot å lage en jordvernstrategi. Tvert imot har jeg jo i denne salen nå sagt at jeg synes det at man samlet seg om å få på plass en slik strategi, var veldig konstruktivt og positivt. Så har jeg bare avslutningsvis lyst til å si at jeg mener at når man skal inn i en regjering, er det viktig å prøve å gjennomføre de valgløftene man har gitt velgerne. At det lønner seg på lang sikt, er sikkert en erfaring som mange partier har gjort seg, så det kommer denne regjeringen til å fortsette med.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Som jeg tidligere var inne på, har jeg hatt et møte med Dacian Ciolos, som er kommissær for landbruk i EU, der jeg tydelig ga ham tilbakemelding om at denne regjeringen har som ambisjon å reversere ostetollen, men at det i Stortinget ikke er flertall for en slik omlegging. Det er selvfølgelig kommunisert veldig tydelig. Det som er mest bekymringsfullt med denne saken, er at den veldig klart har skadet forholdet til EU. EU er vår viktigste handelspartner, og det er et kontinent og en union som vi eksporterer varer til for nærmere 500 mrd. kr. Derfor er det ikke uten betydning at vi har et godt forhold til EU, og det kommer vi til å legge vekt på at vi skal ha også i det videre samarbeidet framover.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Det er ingen tvil om at dette har skadet forholdet til EU, hvis vi starter med det. Når det gjelder framover, mener jeg for det første at det ikke vil være klokt av meg å kommentere hva som kommer i jordbruksoppgjøret, som skal legges fram som et tilbud til faglagene i starten av mai. Jeg ber om forståelse fra Stortinget for at jeg ikke kan begynne å gå inn på det her og nå. Det samme gjelder for så vidt også artikkel 19-forhandlingene. Grunnen til at jeg ikke kan stå her og legge fram hva vi tenker i forbindelse med artikkel 19-forhandlingene, er for det første at vi ikke har konkludert i saken, og for det andre er det ikke naturlig at Norge viser sine posisjoner gjennom debatten her i salen. Det som jeg i hvert fall kan forsikre om, er at jeg selvfølgelig kommer til å ha kontakt med partier på Stortinget før vi går inn i de forhandlingene, med sikte på å avklare hvilke eventuelle endringer det kan være grunnlag for å få til.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Det er altfor tidlig å konkludere med hva som blir et tema i artikkel 19-forhandlingene, for regjeringen har ikke startet å diskutere det ennå. Det eneste jeg kan bekrefte at blir et tema i artikkel 19-forhandlingene, er en opprydding i ordningen med utenlandsk bearbeiding, der man har lagt til rette for et system som gjør at denne skinken reiser mange ganger på tvers av Europa – noe som er meget ufornuftig. Det skal jeg i hvert fall love at blir en del av disse forhandlingene. Men utover det er det altfor tidlig å stå her i salen nå og konkludere. Det ber jeg om forståelse for.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Det som man kommer fram til i artikkel 19-forhandlingene, vil bli framlagt for Stortinget, så da vil man uansett få sagt sitt. Men denne regjeringen vil selvsagt ha kontakt med partier på Stortinget i forkant for å klargjøre hvordan man ser på det. Det som jeg har sagt tydelig i dag, og som jeg står fast ved, er at forbrukerne skal vektlegges sterkere. Det er viktig for denne regjeringen å ha et rikere vareutvalg i butikkene og kunne gi et større mangfold. Når man blir tillagt en egen evne til dobbeltkommunikasjon, kan det være fristende å spørre om det er en hersketeknikk som forslagsstilleren bruker.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Det er ingenting i denne verden som har skapt mer velstand enn frihandel mellom landene i verden. På landbruksområdet er det lite frihandel, men også der vil det skje en utvikling som vi må tilpasse oss. Det er derfor viktig også for norsk landbruk at vi på sikt greier å omstille oss til å bli mer lønnsomme og konkurransedyktige overfor andre land. Tollmurene vil uansett være viktige, og det er selvfølgelig viktig også for denne regjeringen å ha tollmurer som gjør at vi skal ha norsk matproduksjon – og nok norsk matproduksjon. Når man har satt seg et mål, f.eks. om å reversere ostetollen, mener jeg at det er veldig klokt av en regjering faktisk å stå fast på det. Det er ikke alltid man når sine mål – det kjenner nok sikkert representanten Karin Andersen og SV godt til etter åtte år i regjering – men målene skal man uansett stå fast ved og jobbe så godt man kan for å nå dem, mener jeg.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2014-04-08:
Utfordringen er vel at vi produserer mer enn vi trenger av enkelte ting, som egg og svin, mens vi produserer for lite av andre ting vi trenger, som f.eks. storfekjøtt, lam og sau. I et regulert marked er det en utfordring å greie å produsere det folket faktisk vil spise. Det er noe som denne regjeringen kommer til å jobbe videre med. Når det gjelder jordbruksforhandlingene og artikkel 19-forhandlingene, er vi en mindretallsregjering, og derfor er det hele tiden viktig for oss å snakke med andre partier på Stortinget, ha god dialog og finne ut hva de andre partiene er opptatt av. Til syvende og siste vil det da bli en vurdering av hvordan man skal legge opp løpet når det gjelder disse sakene. Det vil vi komme tilbake til i starten av mai, og vi vil komme tilbake til disse forhandlingene til høsten.
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2014-04-08:
Vi har betydelig kunnskap om ventede klimaendringer. Det er derfor nødvendig at Stortinget tar inn over seg trusselen det medfører for vår evne til å produsere mat og for vår framtidige matsikkerhet. FNs klimapanel har i sin femte rapport en intensjon rettet mot politikerne, og jeg siterer: «Etter seks års arbeid forsyner den nye rapporten politikerne med den nyeste forskningen om global oppvarming, som de kan bruke til nasjonal planlegging og til å arbeide fram mot en ny global klimaavtale neste år.» Klimaspørsmålet er prekært, og vi vet at en stor andel av utslippene i Norge skriver seg fra transport. SV mener derfor det er et nasjonalt ansvar å sørge for at investeringer i ny infrastruktur skjer med tanke på å bevare så mye som mulig av matkornarealene og ved å velge bærekraftige transportløsninger. Tog- og sjøtransport må velges foran transport på vei. Derfor er det med stor bekymring jeg har registrert at denne regjeringa har besluttet at nytt logistikk-knutepunkt i Midt-Norge skal bygges med en delt løsning sør for Trondheim, enten på Søberg i Melhus eller Torgård i Trondheim, og kombineres med en havn på Orkanger, som ligger 3 mil unna. Denne innsnevringen av alternativ utelukker den beste løsningen, som er en integrert løsning med vei, bane og sjø. For dem som er kjent i Sør-Trøndelag, er det helt åpenbart at uansett hvem av disse løsningene som velges, vil det bety rasering av flere hundre dekar av den beste dyrkede jorda vi har, den som kan produsere korn. Det er på tide at Stortinget sørger for at ny godsterminal i Midt-Norge blir en integrert løsning, og det finnes alternativ. Det er noe som heter multimodale løsninger for terminal. Det kobler tog, sjø og bil med lokal distribusjon. Det er nøkkelen til konkurransekraft for framtiden, og det er miljøvennlig. En slik løsning kan f.eks. skje med flytende elementer i sjø, nær dagens jernbane, og det kan bygges i mange etapper. Det gir nødvendig fleksibilitet, og det kan være et pilotprosjekt som viser verden at vi tar miljøet og matproduksjonen på alvor. SV er bekymret for at dagens regjering i sin iver etter å vise handlekraft og skjære gjennom, lukker øynene for den beste løsningen. Regjeringa må derfor svare på om de har ambisjoner om å brødfø egen befolkning i framtiden, og om de er villige til å investere i bærekraftige og miljøriktige transportløsninger når regjeringa skal velge nytt logistikk-knutepunkt i Midt-Norge.
Ove Trellevik (Høyre), 2014-04-08:
Eg ønskjer kanskje ei lita presisering. Representanten nemnde heilt på slutten noko som var interessant med TTIP. Først må eg få kommentera det som vart nemnt om at tollvernet er grådig viktig for matindustrien og landbruket. For Høgre er det veldig viktig å ha eit velfungerande tollvern, ikkje berre for matindustrien og landbruket, men òg for annan industri. Me har fått signal både frå dei som driv og opererer med norske fartøy i Australia, og også frå vår offshoreindustri der, om ulempa med den nye tollsatsen me innførte i januar 2013. Vil Kristeleg Folkeparti vurdera heilskapen i næringspolitikken, ikkje berre opp mot nærings- og nytingsmiddelindustrien?