trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-02-02:
«I VG 3. desember 2010 sier statsministeren at «det ikke lenger skal sies ja til store kraftkrevende industriprosjekt, uten at det i tillegg tilføres elektrisitet til prosjektet». Kan statsråden forsikre at dette ikke betyr at man vil stoppe store nye industriprosjekter som Ironman, videre utbygging på Ormen Lange, Snøhvit etc., men at man innfrir denne målsettingen primært gjennom kraftpolitiske virkemidler, spesielt vurdere nye gass- og vannkraftprosjekter, og ved behov ny nettutbygging?»
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-02-02:
Takk for et generelt svar. Så kommer det en del konkrete problemstillinger som jeg gjerne skulle like å utfordre statsråden på. I Finnmark – jeg tok det nettopp opp i et spørretimespørsmål til Erik Solheim – planlegger Alcoa et aluminiumsverk med et betydelig behov for kraft. Dagens regjering sier altså nei til at Alcoa kan bygge et anlegg i Finnmark tilsvarende det Hydro har bygget i Qatar, til tross for at energiministeren selv var med og åpnet det i Qatar og var stolt av det der. Da er spørsmålet: Er det noen mulighet for at Alcoa kan møte det kraftbehovet de har, på noen annen måte med dagens politikk? Tilsvarende er det for Ironman i Midt-Norge som vil ha et kraftbehov, der det vil være CO2-utslipp, som regjeringen ikke kan håndtere med dagens politikk. Så er det Industrikraft Møre, som ønsker å bygge gasskraftverk med Siemens renseteknologi, og som ikke får noen svar eller løfter fra regjeringen om hvordan CO2 som renses, skal håndteres, og hvordan økonomien i dette skal håndteres i forhold til andre konkurrerende prosjekter. Hvordan håndterer en sånne konkrete problemstillinger?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-02-02:
Dette handler om mer enn bare gasskraftverk. Gasskraftverk er lett å illustrere med, for der kan en selv velge hvor kraftkilden skal være, men det er CO2-utslipp. Men når statsråden sier at politikken her er tindrende klar, er den jo dessverre det, for svaret er et tindrende klart nei til alle større industriprosjekter i Norge i dag. Det er jo svært beklagelig, for det er ikke med på å bygge landet og sørge for at vi har noe å leve av i tillegg til oljen. Da vil jeg jo håpe at statsråden kan dra opp noen gode kort fra ermet som viser hvordan disse industribedriftene skal kunne etablere seg i Norge, samtidig som de sikrer kraftsituasjonen i regionen gjennom større punktkraftverk, for å kalle det det. Hvis vi skal vente på Statnetts nettutviklingsplan, vil mye av disse investeringene gå andre steder, og det er heller ikke mulig å bygge nok småkraftverk i en region til å drifte verken Alcoa aluminiumsverk eller Ironman-prosjektet, for å nevne to eksempler.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-02-02:
En åpenbar misforståelse – jeg ønsker ikke å skyve på prosjekter.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-02:
La meg først si – uten å kjenne detaljene i dette prosjektet – at det selvsagt er utelukkende positivt hvis et stort selskap som Alcoa ønsker å etablere seg i Norge. Jeg kjenner ikke premissene for dette og de forutsetningene som ligger til grunn, og en del av dem vil heller ikke ligge under mitt ansvar. Men et stort selskap som Alcoa må selvsagt – som alle andre som ønsker å investere i Norge, enten de er norske eller internasjonale selskaper – tilpasse seg det regelverk som gjelder i Norge. Det gjelder lønnskostnader, det gjelder miljøbetingelser og det gjelder alle andre forutsetninger for å investere i Norge, inkludert den norske klimapolitikken. I Soria Moria-erklæringen, som ligger til grunn for regjeringens arbeid, står det at «alle nye gasskraftkonsesjoner skal basere seg på rensing og deponering av CO2 ved oppstart». Dette er en ambisiøs norsk klimapolitikk som seks partier i Stortinget står bak. Fremskrittspartiets potensielle regjeringspartner skryter til og med av at de har bidratt til å forsterke denne politikken og ønsker ytterligere å forsterke den, så det er altså et bredt flertall i Norge for at vi skal redusere våre utslipp. Da er det vanskelig å tenke seg at det skal være mulig, hvis vi skulle lempe på det syn at gasskraftverk må være basert på rensing. Vi har et ambisiøst mål om å redusere klimagassutslippene med 30 pst. innen 2020. Det anses realistisk at to tredjedeler av de reduksjonene skal finne sted nasjonalt. Det innebærer et behov for nasjonale utslippsreduksjoner i størrelsesorden 12–14 millioner tonn fram til 2020. I løpet av høsten vil jeg legge fram en melding for Stortinget som konkretiserer hvordan regjeringen vil oppfylle disse ambisiøse målene. Men jeg tror jeg allerede nå kan slå fast at det ikke er mulig å nå disse målene uten en bredt anlagt politikk som inkluderer samferdsel, som inkluderer olje og gass, men som også inkluderer betydelige reduksjoner fra landbasert industri. I en verden med en global klimakrise, hvor alle land må bidra på sin måte, er det ikke framtidsrettet å lempe på miljøbetingelsene for å tiltrekke investeringer til Norge. Alle som ønsker å investere i Norge, norske som utenlandske, må tilpasse seg de ambisiøse miljømålene som et dundrende flertall i Stortinget har fastsatt.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-02:
Det er mitt ansvar å forvalte det samtlige partier på Stortinget, unntatt Fremskrittspartiet, har sagt, nemlig at vi skal ha vesentlige hjemlige reduksjoner. Fremskrittspartiet er jo i den gunstige situasjon at man den ene dagen kan si at man er enig i disse målene, og neste dag at man ikke er enig i dem. Dermed er det helt umulig å vite, og da er det heller ikke noen rammer for politikken. Samtlige seks andre partier har ambisiøse mål for reduksjonene i Norge. Dem er det simpelthen ikke mulig å oppnå hvis man hver gang gjør unntak for bedrifter som vil øke utslippene. I min tid i politikken har jeg sett en serie forslag opp gjennom alle år om å lempe på miljøkrav i Norge for å tiltrekke industri og næringsvirksomhet til Norge. Det er heldigvis noe som Stortinget gjennom mange tiår har unngått. Vi har holdt oppe og gradvis forbedret våre miljøbetingelser gjennom lang, lang tid, trass i at det har vært den typen forsøk på å finne unntak som kan være gunstig i det enkelte tilfellet, men som i det lange løp undergraver miljømålene, og til sjuende og sist dermed også undergraver norsk næringsvirksomhet, som er best tjent med strenge miljømål.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-02:
Det er litt underlig å høre Fremskrittspartiet, som i alle år har vært et liberalistisk parti og alltid snakket så negativt om investeringer utenlands. Det er en god og positiv ting at en bedrift som Hydro investerer i Qatar, og at norske bedrifter investerer mye i utlandet. Vi har verdens laveste arbeidsløshet, og dette bidrar til en bedre global økonomi, og til sjuende og sist tjener det også oss. Når det gjelder miljø, er jeg av den faste overbevisning at det er en bjørnetjeneste overfor norsk næringsliv å senke miljøstandardene. Det er et vell av eksempler på området, hvor man kan tenke seg å senke miljøstandarden på akkurat dette området for å få til en investering. I det lange løp er dette en bjørnetjeneste overfor norsk næringsliv, fordi strenge miljøstandarder driver fram teknologisk endring og gjør at norsk næringsliv kan være i spissen i den internasjonale konkurransen. Så det er en fordel, også næringsmessig i tillegg til miljømessig, å ha strenge miljøstandarder.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2011-02-02:
Regjeringa har en klar målsetting om en robust kraftforsyningssikkerhet samt like og forutsigbare priser på strøm over hele landet. Samtidig har vi ambisiøse mål for utbygging av vår fornybare energi og i klimapolitikken. Da kommer vi ikke utenom å forsterke og oppgradere kraftforsyningsnettet i betydelig grad, og vi må også derfor akseptere å se anlegg for produksjon og overføring av kraft. Når det er sagt, er jeg glad for at representanten Skei Grande har stilt meg dette spørsmålet, da det gir meg en anledning til å gjenta det synspunkt som jeg ga uttrykk for i forbindelse med Natur og Ungdoms landsmøte 6. januar. På det møtet ble jeg spurt om hvordan jeg vektla forholdet mellom naturmangfold og estetiske hensyn. I den forbindelse svarte jeg ikke at estetiske hensyn burde ignoreres, men at hensynet til biologisk mangfold burde veie tyngre. Uansett vil enhver beslutning om økt kraftframføring måtte inkludere en vurdering av flere hensyn, som i hvert tilfelle må veies opp mot hverandre – det være seg de allerede nevnte, men også kostnader, framdrift samt lokale ønsker og behov. Når det gjelder kraftledningssaken i Hardanger, vil jeg vise til at departementet 2. juli i fjor fattet vedtak i klagesaken. I etterkant nedsatte vi fire eksterne utvalg for å utrede ulike saker ved sjøkabelalternativet, og rapportene fra disse utvalgene mottok vi som kjent i går. Jeg kan forsikre representanten om at vi nå vil vurdere innholdet i disse rapportene på en grundig måte i forbindelse med den politiske vurderinga av saken.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2011-02-02:
Jeg mener jeg kan bekrefte innholdet i det representanten Skei Grande nå sa. Jeg tror det var en ganske god beskrivelse av forholdet til estetikk i disse spørsmålene. Det er en del av det som må være med i grunnlaget for å vurdere spørsmål innafor energisektoren – det være seg kraftproduksjonsanlegg eller framføringsanlegg for kraft. Som representanten Skei Grande helt korrekt sier, sa jeg jo også på ulike tv-debatter i går kveld nettopp det at i spørsmålet om sjøkabel eller linjeframføring i Hardanger er det et legitimt argument når noen mener at kravet til estetikk tilsier at en burde forsøke å finne andre løsninger.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2011-02-02:
Det er interessante tolkninger. For det første er det sånn at denne saken ikke er et pengespørsmål i den forstand at det er snakk om budsjettbevilgninger til dette. Det vil være kostnader som blir fordelt på nettkundene, på forbrukerne i Norge. Så det er ikke en avveining i de årlige budsjettprosessene som avgjør en sånn sak. Når det gjelder det med tid, mener jeg at rapportene som ble lagt fram i går, viser et par ting veldig klart. Det ene er at det er behov for å gjøre noe når det gjelder strømforsyninga i Bergensregionen. Jo lenger vi venter, jo større utfordringer får vi knyttet til pris og behovet for ulike midlertidige tiltak for å sørge for at folk i Bergen har en sikker strømforsyning framover.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2011-02-02:
Å legge til rette for elektrifisering av nye prosjekter på kontinentalsokkelen er et viktig element i regjeringas energipolitikk. Viktige installasjoner har fått kraft fra land. Også sentrale landanlegg er helt eller delvis elektrifisert. Det er imidlertid viktig at ikke elektrifisering fører til økte regionale ubalanser i kraftmarkedet. For regjeringa er det et hovedmål at det skal sikres forutsigbare og stabile strømpriser over hele landet. Regjeringa vil derfor ikke legge opp til å gjennomføre tiltak som kan gi økte og langvarige forskjeller. Jeg er derfor helt enig i de vurderingene av betingelsene for forsyning av installasjoner på kontinentalsokkelen med kraft fra land som statsministeren ga i VG 3. desember i fjor. Det er en forutsetning for elektrifisering at det kan skje uten store negative effekter på kraftsystemet på land. Som statsministeren også vektla i dette intervjuet, bør elektrifisering på sokkelen innebære at det samtidig enten bygges ut ny kraft eller framføres tilstrekkelig nettkapasitet. Etter min vurdering illustreres erfaringene fra utbygginga av Ormen Lange dette, og da inn mot kraftsituasjonen i Midt-Norge. Regjeringa legger imidlertid stor vekt på å legge til rette for nye større prosjekter og at de skal kunne sikres tilstrekkelig kraft. Det er en del av bakgrunnen for at regjeringa har satset mye på å forbedre forsyningssikkerheten – en dagsaktuell diskusjon. Under denne regjeringa har både produksjonen av fornybar energi økt vesentlig og investeringene i nett vært vesentlig høyere enn tidligere. Når det gjelder nye store forbruksenheter, er et solid kraftnett særlig viktig, og jeg viser i den forbindelse til Statnetts nettutviklingsplan. Men om kraft fra land vil være et hensiktsmessig tiltak og en hensiktsmessig løsning, må fortsatt vurderes konkret i hvert enkelt tilfelle, slik vi f.eks. gjorde i forbindelse med Goliat-utbygginga utafor Finnmarkskysten. Dette vil også gjelde for eventuelle økte leveringer av elektrisitet til nye prosjekter i Midt-Norge.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2011-02-02:
Jeg mener at på dette området er jo politikken – jeg vil si – tindrende klar. I forbindelse med den siste konsesjonsbehandlinga knyttet til gasskraft i Norge ble det samtidig sagt at det ikke vil bli gitt konsesjoner til gasskraftverk i Norge uten rensing i framtida. Så det er en klar politikk på området, og grunnlaget for denne politikken er jo forankret i Stortinget. De målene vi har satt om å redusere utslippene av CO2 i Norge med om lag 15 millioner tonn CO2, betyr at vi må få ned utslipp fra punktkilder, og vi må få ned utslippet for øvrig. Det er et ambisiøst mål som Stortinget har satt, og det krever også vilje til å følge det opp gjennom enkeltprosjekter, gjennom enkeltvedtak. Vi har en stor jobb foran oss. Det kommer til å bli konkretisert gjennom klimameldinga som Stortinget får presentert senere i år. Da vil vi jo komme med våre forslag til hvordan en skal redusere og ikke øke utslipp av CO2 i Norge.
Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2011-02-02:
Jeg oppfattet at representanten Solvik-Olsen er opptatt av å være konkret, og jeg kan også være det. Jeg mener at regjeringas arbeid for å sikre en bedre nettpolitikk og sikre konkrete nettprosjekter i Norge er et eksempel på dette. Det er vel ikke så mange timene siden representanten Solvik-Olsen og jeg var i debatt rundt et slikt konkret prosjekt, og jeg oppfattet at representanten Solvik-Olsens svar på det var å vurdere og skyve på disse prosjektene og se på nye utredninger og vurderinger. Jeg mener at for industriutviklinga i Norge og for å sikre næringslivet stabile rammevilkår framover er nettutvikling, utbygging av nye kraftprosjekter innenfor vannkraft, vindkraft, energieffektivisering og økt bruk av varme til oppvarming av norske hus istedenfor strøm viktige tiltak som frigjør kraft, får ny kraft inn i markedet, og som da gir den stabiliteten som industrien er avhengig av.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
På vegne av representantene Hans Andreas Limi, May Helen Hetland Ervik, Frank Edvard Sve, Marius Aron Nilsen, Bård Hoksrud og meg selv vil jeg gjerne fremsette et representantforslag om MC som et praktisk transportalternativ som bør være tilgjengelig for flere. Dernest vil jeg fremme forslag på vegne av Fremskrittspartiet og representantene Frank Edvard Sve, Hans Andreas Limi, Marius Aron Nilsen og meg selv om bedre rammebetingelser for veterankjøretøy.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-04-08:
Takk, jeg har med meg to forslag.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-04-08:
På vegne av representantene Geir Jørgensen, Tobias Drevland Lund og meg selv vil jeg fremmet et representantforslag om uavhengige konsekvensutredninger i vindkraftsaker. Og på vegne av representanten Geir Jørgensen og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om jord- og sjøkabel som alternativ til luftledning ved bygging av sentralnett.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-04-08:
Tusen takk. På vegne av representantene Bjørnar Moxnes, Mímir Kristjánsson og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å tette hull i konkurslovgivningen.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-04-08:
På orienteringen i morges kalte statsråden strømstønadsordningen og tillegget til energimeldingen for den endelige løsningen på strømpriskrisen. Jeg ville ikke brukt akkurat de ordene. Jeg ville heller ikke brukt akkurat de løsningene. Kompensasjonsordningen som kom på plass i vinter, kom med en begrunnelse om at den var ekstraordinær og midlertidig. Men strømprisene, som er høye, er ikke lenger ekstraordinære eller midlertidige. Vi kan forvente høye strømpriser i lang tid framover. Hvis vi skal gjøre noe med det, hjelper det faktisk ikke å bygge ut og bygge ned naturen. Det som hjelper, er regulering av markedet, men det er ingenting som er mer hellig for regjeringen eller flertallet på Stortinget enn markedslovene. De får vi ikke lov å tukle med. Rødt har flere ganger bedt om å få utredet en makspris på strøm, og vi fremmer også et forslag om det i dag, som står i forhold til konsesjonsprisen, som allerede beregnes og settes av departementet og er den virkelige prisen på hva det koster å produsere fornybar kraft i Norge. Det koster under 12 øre å produsere fornybar kraft i Norge. Likevel betaler vi mange kroner for den samme strømmen. Makspris må kombineres med oppdekningsplikt og regulering av eksporten. Det er ikke sant at markedet løser problemene med forsyningssikkerhet i dag. Noen steder er magasinfyllingen nede i 13 pst., og til og med 11 pst. i Sør-Norge nå. Og verre kan det bli. Kraftbransjen spekulerer i å selge når prisene er høye, og resultatet er tomme magasiner og høye regninger. Dette er en hån mot alle som har vanlig og dårlig råd i Norge, og det hjelper ikke forsyningssikkerheten verken i Norge eller i Europa at magasinene er tomme. Rødt fremmer forslag om kompenserende tiltak i tillegg til maksprisen. Men vi lapper på et lik, og regjeringen vet like godt som Rødt at energimeldingen ikke vil løse prisproblemene. De vil derimot legge til rette for enda mer spekulasjon ved å presse kommunene til å bygge mer vindkraft på land. Med dette er våre forslag om strømpris og makspris og kompenserende ordninger fremmet. I tillegg har vi fremmet et løst forslag, som handler om å sikre vanningslagene i jordbruket, at det kommer inn under strømstøtteordningen. Jeg vil henstille til at dette sendes som oversendelsesforslag og avslutte med en forsonende tone, og jeg forventer at regjeringen leverer på det forslaget.
Sofie Marhaug (Rødt), 2022-04-08:
Statsråden har lagt fram en rekke tiltak stykkevis og delt, ikke fullt og helt. I dag varslet statsråden at han vil få fart på vindkraftutbyggingen på land i orienteringen om tillegget til Høyres energimelding. Derfor lurer jeg på om statsråd Aasland kan garantere at vi vil få lavere strømpriser med vindkraftutbygging på land, eller om det bare vil føre til å rasere naturen og overkjøre reindriftssamer i årene som kommer.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-04-08:
På vegne av representantene Sandra Bruflot, Erlend Svardal Bøe, Ingunn Foss, Turid Kristensen, Tage Pettersen, Sveinung Stensland og meg selv vil jeg fremsette et representantforslag om bedre forebyggelse og bekjempelse av partnerdrap. Og på vegne av representantene Sandra Bruflot, Erland Svardal Bøe, Kari-Anne Jønnes, Turid Kristensen, Anne Kristine Linnestad og meg selv vil jeg fremsette et representantforslag om å forebygge og redusere ensomhet.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
På vegne av Fremskrittspartiets representanter Sylvi Listhaug, May Helen Hetland Ervik og meg selv har jeg den glede å fremme forslag om at oljefondet ikke skal brukes til klimaspekulasjon.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
Forlengelse av strømstøtteordningen, som er foreslått fra regjeringen til og med mars 2023, er et tydelig signal om at situasjonen med ekstraordinært høye strømpriser vil bli langvarig, og at norske strømabonnenter må belage seg på at strømutgiftene vil utgjøre en betydelig større andel av løpende utgifter. Dette kommer altså i tillegg til at vi har en stor prisstigning på andre nødvendighetsprodukter, som mat og drivstoff. Det er alvorlig, og det er langt mer alvorlig enn regjeringen synes å ta inn over seg. Merinntektene fra høye strømpriser tilfaller hovedsakelig det offentlige, både staten, fylker og kommuner, gjennom direkte eller indirekte eierskap. Det er altså ikke private kapitalister som skor seg på dette, men offentlige, beskyttede monopol. I realiteten er dette en massiv inndragning av kjøpekraft fra private husholdninger. Staten kompenserer, men ikke nok. Og hva gjør regjeringen for å skape balanse i kraftmarkedet? Svært lite. Eksporten fortsetter, til tross for at magasinfyllingene er på et minimum, og elektrifiseringsplanene skal gjennomføres, koste hva det koste vil. Da er det slik at det er vanlige folk og norske bedrifter som får regningen. Småbedriftene er ryggraden i norsk næringsliv. Nå varsles det om en svært kritisk situasjon for veldig mange bransjer. Strømutgiftene har økt med mange 100 pst. for små, lokale bedrifter med lave resultatmarginer. I tillegg har vi svært høye drivstoffpriser, og vi har de rød-grønnes skatte- og avgiftsøkninger. Det er realiteten for bedriftene der ute nå, og det betyr at arbeidsplasser står i fare og konkurransekraften svekkes. Regjeringen og SV har så langt ingenting å bidra med overfor disse. Den kraftfulle verktøykassen som er flagget veldig tydelig i regjeringsplattformen, har ingen virkemidler for å hjelpe bedrifter og arbeidsplasser i en akutt krise som kan få konsekvenser for norsk økonomi. Fremskrittspartiet foreslår en makspris på 50 øre per kWh for husholdninger og bedrifter. Det koster, men Finansdepartementet har så langt ikke kunnet svare på hvor mye det blir hvis bedriftene inkluderes. Derfor foreslår Fremskrittspartiet endringer i lovteksten som gir regjeringen fullmakt til gjennom forskrift å inkludere næringsvirksomhet i ordningen. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag og vil samtidig signalisere subsidiær støtte til mindretallsforslag nr. 2 i Innst. 251 S, om en søknadsbasert kommunal stønadsordning for mindre bedrifter.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
Først gratulerer til statsråden med nye oppgaver. Statsråden var i sitt innlegg ikke bare innom energisektoren, men også litt over på næring. Vi diskuterer egentlig to ting. Langsiktige løsninger er bra. Bedre fastprisløsninger er veldig bra. Men det tar tid. Det mange bedrifter og bransjer nå står i, er en akutt krisesituasjon, og det gjelder ikke bare de bransjene som nå rammes av høye strømutgifter, med lave marginer, men det rapporteres faktisk også fra en del steder i landet at nye industriprosjekter ikke kommer i gang fordi det ikke er tilgang på tilstrekkelig kraft. Det betyr at mange viktige industriprosjekter også innen fornybarsektoren forsvinner til utlandet fordi man ikke får til etableringer i Norge. Da er mitt spørsmål til statsråden: I tillegg til å være bekymret for den eksisterende(presidenten klubber) delen av næringslivet, hva vil statsråden bidra til for å sørge for at de nye prosjektene kommer i gang? (presidenten klubber)
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
På vegne av stortingsrepresentantene Sylvi Listhaug, Hans Andreas Limi, Per-Willy Amundsen, Dagfinn Henrik Olsen, Terje Halleland og meg selv ønsker jeg å fremsette et representantforslag om å iverksette en rekke tiltak for å styrke Norges forsvarsevne og nasjonale beredskap.
Nikolai Astrup (Høyre), 2022-04-08:
Med representantforslag skal landet bygges! På vegne av representantene Erna Solberg, Tina Bru, Mathilde Tybring-Gjedde, Ove Trellevik, Bård Ludvig Thorheim, Linda Hofstad Helleland og meg selv har jeg gleden av å legge frem et forslag om energi for fremtiden.
Ingrid Fiskaa (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-08:
På vegne av stortingsrepresentantene Kari Elisabeth Kaski, Lars Haltbrekken, Marian Abdi Hussein og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om løsning for kontantutbetaling til befolkningen. Så har jeg like stor glede av å framsette et representantforslag på vegne av representantene Lars Haltbrekken, Andreas Sjalg Unneland, Kari Elisabeth Kaski, Kirsti Bergstø og meg selv om sletting av Ukrainas statsgjeld.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-08:
Som presidenten vet, var deler av energi- og miljøkomiteen tidligere denne uka på Svalbard. Der fikk enkelte av oss kjenne på kroppen hvor varmt vannet utenfor Ny-Ålesund har blitt. Det er derfor på tide med noen flere klimatiltak. Jeg har derfor gleden av å fremme et representantforslag på vegne av representantene Birgit Oline Kjerstad, Kari Elisabeth Kaski, Kirsti Bergstø, Freddy André Øvstegård, Kathy Lie og meg selv om klimatiltak nå.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-08:
Vi har tidligere i dag fått høre at regjeringen legger fram en tilleggsmelding til energimeldingen, og en av nyhetene har vi fått i form av at det nå skal legges til rette for fastprisavtaler for husholdningene. Det er bra at den type tiltak kommer. Samtidig kan vi ikke ha en kraftpolitikk som gjør seg avhengig av varige støtteordninger for å kompensere folk for høye strømregninger, som jeg oppfatter at regjeringen også legger opp til i dag. Mitt spørsmål er om det i denne tilleggsmeldingen, eventuelt framover, er mulig for regjeringen også å se på andre tiltak som kan gi folk og næringsliv trygghet for varige, rimelige strømpriser.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-08:
Nok en gang fikk SV forhandlet fram en langt bedre støtteordning for landets strømkunder enn det som regjeringen hadde lagt fram. En støtte på 90 pst. over en strømpris på 70 øre per kilowattime i de månedene som har høyest strømpris, vil være et langt bedre tiltak. At utvidelsene i bostøtten også skal gjelde i disse månedene, var viktig for SV å få på plass. I tillegg har regjeringspartiene i avtalen med SV forpliktet seg til å forhandle med oss om både en mer rettferdig og treffsikker strømstøtte i høst, og om mer dyptgripende endringer i kraftpolitikken for å sikre at vi får bedre forutsigbarhet for landets befolkning og næringsliv i årene framover. SV foreslo opprinnelig en strømstøtteordning nå som ville ha vært mer treffsikker og mer rettferdig, hvor vi ga en større støtte til den første delen av forbruket. Det ville ha premiert folk med dårlig råd og lav inntekt. Vi vil jobbe videre med en slik ordning og ser fram til de forhandlingene som skal være med regjeringspartiene. Som jeg også sa i mitt spørsmål til statsråden, kan vi ikke basere kraftpolitikken vår på varige støtteordninger. Vi er nødt til å ha endringer i kraftpolitikken som gjør at folk kan leve med strømregningene uten å være avhengig av en støtte fra staten. Der har SV lansert et forslag hvor vi henter inspirasjon fra de avtalene som kraftkrevende industri har med kraftprodusentene, og hvor vi oppretter et statlig organ som kjøper inn en stor mengde kraft på vegne av forbrukerne, og som så selges uten profitt videre til husholdningene for en rimelig penge. Her kan man også legge inn graderinger i prisen som gjør at man stimulerer til energieffektivisering. Så ser vi at det blir en økning i kraftforbruket framover, og da er vi også nødt til å få til en prioritering av hvilke bedrifter og hvilken type næringsliv vi skal satse på og bruke vår verdifulle fornybare energi til.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
På vegne av representantene Erlend Wiborg, Silje Hjemdal, Carl I. Hagen og meg selv ønsker jeg å fremme et representantforslag om strategi for å sikre akademisk frihet.
Kathy Lie (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-08:
På vegne av stortingsrepresentantene Kari Elisabeth Kaski, Grete Wold og meg selv har jeg den ære å fremme et representantforslag om bemanning i barnevernet.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-04-08:
På vegne av representantene Bjørnar Moxnes, Mímir Kristjánsson og meg selv har jeg gleden av å fremme et representantforslag om å tette hull i det norske skattesystemet.
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2022-04-08:
President, jeg skal prøve å følge reglene. Krigen er åpenbart altoverskyggende i alt vi diskuterer for tiden, men jeg vil minne om at NVE varslet høye priser på strøm ut året også før krigen startet, så det var for lenge siden vi skjønte at dette ikke er en midlertidig priskrise, men en grunnleggende priskrise. Derfor blir jeg stadig mer overrasket over at regjeringen ikke engang har lyst til å vurdere et maksprisforslag, for det vi får, er ordninger som hele tiden må lappes på. Jeg deler representanten Tina Brus bekymring for næringslivet. For mange bedrifter er det nå sånn at de får store, økte lønnsutgifter, men det er ikke sikkert de har råd til å betale det. De har også økte strømutgifter. Da vil enten arbeidsplasser være truet – hvis de f.eks. er bundet av kontrakter som gjør at de ikke kan sette opp prisene – eller prisene for folk flest vil øke, altså at vi får en prisspiral fordi næringslivet må hente inn de økte kostnadene de har ved økt pris. Jeg spør nok en gang: Hvorfor er dette helt uaktuelt å vurdere?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-08:
Jeg vil fremme et representantforslag på vegne av representantene Grete Wold, Marian Abdi Hussein, Mona Fagerås, Kathy Lie, Kari Elisabeth Kaski og meg selv om tiltak for økt bemanning i skole og barnehager.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-04-08:
På vegne av representantene Une Bastholm, Lan Marie Nguyen Berg og meg selv vil jeg framsette representantforslag om å trekke tilbake utbyggingstillatelser på norsk sokkel som er i strid med Grunnloven. På vegne av representanten Une Bastholm og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å legge til rette for mer bærekraftig hytteliv. Og på vegne av meg selv vil jeg framsette et representantforslag om en norsk offentlig utredning om politiskandalen.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
På vegne av Fremskrittspartiet og stortingsrepresentantene Sylvi Listhaug, Morten Wold, Hans Andreas Limi og meg selv har jeg gleden av å fremme representantforslag om å gi raskere tilgang til medisiner for norske pasienter – og det kommer sikkert flere forslag senere.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
Det er krise for mange i næringslivet. Før valget framsto Vedum som Robin Hood, mens nå framstår han som sheriffen av Nottingham, som er langt inn i lommeboka til mange bedrifter. I mitt fylke har vi Millba, en kjempegod næringsmiddelbedrift, som har fått over én million kroner i strømkostnad i måneden mens vi har en regjering som ikke gjør noen ting. Det er fire ganger så mye som man pleier. Det tærer på, og det betyr at det blir slutt på investeringer. Bandak – som er en annen bedrift i Telemark, og som jeg tror også olje- og energiministeren kjenner godt til – har vært klar og tydelig og har hatt møte med ordførerne i Grenland og ordføreren i Midt-Telemark, som altså er Senterparti- og Arbeiderparti-ordførere. Bandak bekymrer seg stort for situasjonen rundt strømstøtte, og vi har altså en statsråd som ikke har tenkt til å gjøre noe som helst. Man skyver bare dette foran seg. Det er trøblete, og jeg vil utfordre statsråden: Når har han tenkt til å sørge for at sunne, gode bedrifter skal overleve, og ikke risikere å gå konkurs eller måtte si opp ansatte fordi man har en regjering som ikke tar/har initiativ?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
Jeg synes likevel det er trist, for det jeg opplever, er at det brenner der ute. For mange bedrifter brenner det virkelig nå, og man opplever fortsatt at regjeringen og statsråden sier at vi skal vurdere å se på dette. De trenger faktisk støtte nå, og de trenger hjelp nå, ikke om to–tre måneder, da kan det være for seint. Det er veldig synd, og det mener jeg at statsråden må ta inn over seg. Man kan ikke sitte og vente og se, man må faktisk handle. Steintransport, en bedrift i Kragerø, får 5 mill. kr mer i utgifter hvis drivstoffprisene går opp med 5 kr. De får et lønnsoppgjør, og de får strømkostnader fordi de har valgt å være effektive og skifte ut til elektrisitet i steinbruddet. De får skyhøye ekstrakostnader som blir en utfordring, og vi har en regjering som sitter og er helt tafatt. Du må slutte å være tafatt, du må slutte å gjemme deg vekk, statsråd. Du må ut og møte folk, og så må du sørge for å komme på plass med tiltak nå, ikke om flere måneder. Det er krise der ute. Det brenner for mange bedrifter. Og det brenner virkelig rødt.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-04-08:
Jeg opplever at regjeringspartienes representanter sitter musestille når det gjelder å snakke om næringslivet. Det er altså et næringsliv der ute som er kjempebekymret nå. Meldingene kommer hver eneste dag fra nye bedrifter som ser at dette begynner å bli utfordrende, og regjeringspartiene sitter musestille og håper sannsynligvis kanskje at det går over, men det kommer ikke til å gå over. Det er ikke alle bedrifter som har en stor lommebok som de kan hente ut penger fra for å betale avgifter og ting man betaler tilbake til staten. Når det gjelder vanlige folk, tror jeg at en del av dem som sitter i denne salen fra regjeringspartiene, er langt unna der vanlige folk er. Representanter fra regjeringspartiene går opp på denne talerstolen og sier at de uvanlig høye strømprisene må kompenseres, og derfor er den strømstøtteordningen vi har nå, så utrolig bra. Jeg tror ikke folk der ute opplever at den er så fantastisk bra, jeg. De betaler nesten dobbelt så mye som det man normalt har betalt i strømpris. I tillegg skal man betale 80 pst. av det over 70 øre, og så skal man neste høst få lov til å få 90 pst. kompensert. Så sier man at dette er å gi penger tilbake til folket. Det er ikke å gi penger tilbake til folket, for det er penger folk allerede har betalt inn, og så får man lov til å få noen få smuler tilbake. Denne regjeringen tar jo inn skatter og avgifter i vanvittige mengder. Oljeinntektene er skyhøye, gassinntektene er skyhøye, og strømprisene er skyhøye. Det er vanlige folk og bedrifter i dette landet som får den regningen, og som har en regjering som sitter helt stille og sier at de skal vurdere, de skal se hva de skal gjøre. Det kan ikke fortsette sånn, for det er altså sånn at folk må ha en jobb å gå til, og da trenger også næringslivet hjelp. Statsråden fra Telemark burde kjenne veldig godt til dette, for vi har både i valgkamp og etter valgkamp diskutert det mye. Jeg forventer at han kommer på banen, ikke sitter stille og lar næringslivet i stikken. Jeg tror kanskje Vedum bør ta en prat med justisministeren sin og lære at man kanskje ikke trenger å kopiere alt osloeliten i Finansdepartementet tydeligvis mener. Jeg opplever at Vedum i åtte år løp opp på og ned fra denne talerstolen og snakket om alt som var galt og alt man måtte rydde opp i, og at det måtte skje umiddelbart, mens det nå har blitt det nye mantraet til finansministeren at vi må vente og vurdere og se. Vi kan ikke vente og vurdere og se lenger. Det brenner der ute. Det er kjempeutfordrende for mange. Vi trenger tiltak nå, og derfor håper jeg man faktisk stemmer for Fremskrittspartiets forslag i dag. Jeg har ikke akkurat troen på det, men det er det man burde gjort for virkelig å ta næringsliv og vanlige folk på alvor.
Dag-Inge Ulstein (Kristelig Folkeparti), 2022-04-08:
På vegne av Kristelig Folkepartis representanter Olaug Vervik Bollestad, Kjell Ingolf Ropstad og meg selv ønsker jeg å framsette representantforslag om forsterket innsats for å bekjempe menneskehandel – vår tids slaveri. I tillegg ønsker de samme representantene, Olaug Vervik Bollestad, Kjell Ingolf Ropstad og meg selv, å fremme representantforslag om å innføre en avgift på omdisponering av matjord og andre verdifulle arealer.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-04-08:
Jeg hadde egentlig dette spørsmålet til utenriksministeren i går, men da var utenriksministeren, naturlig nok, på NATO-møtet, så det var Espen Barth Eide som besvarte det, men jeg vil likevel ta det opp i denne konteksten. For noen av de tingene vi nå ser et veldig tydelig bilde av i Ukraina, i de byene som nå er frigjort, er at den seksuelle og kjønnsbaserte volden, voldtektene, overgrepene, torturen har satt tydelige merker. Det er ikke bare en sideeffekt av krig, som man pleide å si før, men det er et våpen som brukes systematisk i krig for å bryte ned både enkeltmennesker, familier og hele samfunn. Jeg er veldig interessert i å vite hvordan regjeringen tenker rundt hvordan Norge best kan både støtte ofrene og ikke minst bidra til en etterforskning. Det er veldig positivt at Erik Møse nå leder MR-rådets etterforskning av dette, men det kreves også ganske mye for at ofrene skal fortelle. Flere ukrainere sier nå at de eneste som faktisk kan fortelle noe, er de som allerede er døde, fordi dem kan man undersøke. De andre tør ikke.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2022-04-08:
Til det siste poenget fra Ola Elvestuen vil nok jeg si at det er et mildt sagt tveegget sverd. Det er viktig at når Norge implementerer sanksjoner, skjer det raskt og med tydelighet, slik at bedrifter vet hva de har å forholde seg til. Det er ingen som vil være på feil side av sanksjonene, men det er en utfordring hvis man skal oppfordre til egensanksjonering i tillegg, for det kan skape uryddighet overfor sanksjonene. Men grunnen til at jeg tok ordet, var egentlig bare at jeg ville vise til den betydelige og samlede støtten det er i Stortinget for bl.a. å donere våpen til Ukraina. Nå har også SV endret sitt standpunkt, og det synes jeg er voksent og bra gjort når man ser utviklingen på bakken. Men da kan jeg heller ikke unndra meg fra å tenke over at Rødt, ved Bjørnar Moxnes, står på denne talerstolen med stor moralsk patos og snakker om viktigheten av den varme støtten til Ukraina, viktigheten av å kunne beskytte seg mot det folkerettsstridige angrepet fra Russland. Hadde alle partier i denne salen tenkt som Rødt, hadde ikke Ukraina hatt noe som helst å forsvare seg med. Rødt er det eneste partiet her i Stortinget som er imot donasjon av våpen, men det er de som snakker høyest og med størst moralsk patos om den angrepskrigen Putin har satt i gang. Det henger ikke sammen, og det er jo for så vidt en merkevare for øvrige deler av Rødts politikk også.
Guri Melby (Venstre), 2022-04-08:
Først vil jeg takke statsråden for innlegget. Så tenkte jeg jeg skulle spørre litt mer om dette med havneforbud. Helt siden vi løftet det forslaget, har jo vi også vært åpne om at det er et tiltak som åpenbart vil ha en del negative konsekvenser, og at vi derfor forstår at det er et tiltak som er nødt til å vurderes grundig. Jeg kunne tenke meg å høre litt mer om hvilke vurderinger som har blitt gjort av regjeringen, også mulige utredninger av eventuelle unntak, for at det ikke skal ramme på en veldig negativ måte. Så hva har vært vurdert i regjeringen om muligheten for å innføre et forbud mot russiskeide fartøy i norske havner? Har man vurdert eventuelle unntak, og hvordan vurderer man nå situasjonen etter at EU har sagt at de skal gjennomføre dette?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-08:
Takk for innlegg og svar. Vi forstår også ønsket og behovet for å stå sammen med andre land. Så er egentlig vårt spørsmål om man i tillegg til det kan lage egne lister på norsk basis over personer og institusjoner som vi ønsker å underlegge straffetiltak. Et eksempel på dette er nettopp det skipet som kom til Oslo havn, som er eid av oligarken Vladimir Lisin, som er tett på Vladimir Putin, og som fikk losset over 4 000 tonn aluminium i Oslo havn, sånn at profittvirksomheten går uforstyrret selv om han er nær Putin og en viktig person for det regimet. Hva tenker ministeren om man i tillegg til det EU vedtar, også kan lage en egen norsk liste?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-08:
Takk for det svaret. Det betyr vel, hvis jeg hørte riktig, at regjeringen vil fremme norske innspill til EUs sanksjonslister, hvis jeg skjønte det riktig. I så fall er det veldig gledelig og i tråd med et av forslagene vi har fremmet til behandlingen av saken. Om det ikke vedtas egne lister fra norsk side, kan man i hvert fall påvirke hva som kommer fra EUs side. Er det riktig forstått at regjeringen jobber aktivt for å få tilføyd navn på disse listene som kommer fra EUs side?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-08:
Som representanten Søreide veldig godt vet, har samtlige partier i Stortinget i noen titalls år avstått fra våpenhjelp til land som er i krig. Så har det vært, iallfall etter vår vurdering, fornuftige argumenter for det synet, som åpenbart Høyre selv har støttet i alle disse årene – siden 1959, for å være helt presis. Noen eksperter har pekt på faren for å kunne bli en medkrigerstat, andre har pekt på at det også kan føre til at krigen blir enda større enn den allerede er. Vi ser også at NATO-land sier nei til flere av ønskene som kommer fra Ukraina. Man ønsker f.eks. ikke å ha en flyforbudssone eller å risikere en storkrig på europeisk jord. Så her er det ulike vurderinger, og det må det være rom for i et demokrati. Så er det naturligvis slik at hvis det oppfattes som at Rødt har en moralsk pondus når det gjelder motstand mot folkerettsstridig krig, kan det skyldes at Rødt til forskjell fra Høyre ikke har en situasjonsbetinget motstand mot det, men også sier tydelig fra når våre allierte bryter folkeretten, invaderer andre land, skaper enorme flyktningstrømmer og mye død og fordervelse blant sivile. Det er en fordel for Norges troverdighet i slike diskusjoner at vi er konsistente, at vi er konsekvente, og at vi slår ring rundt folkeretten og tar avstand fra dem som tramper på den, som nå er Russland. Det er farlig for Norge hvis stormakter kan te seg på denne måten, og det er viktig at vi har en tydelig linje når det gjelder den typen saker. Så det er veldig bra hvis nå Høyre varsler en ny linje i utenrikspolitikken hvor de kommer til å være konsistente og faktisk stå sammen med oss, også når det eventuelt er allierte land som er ansvarlig for grove og særdeles alvorlige folkerettsbrudd. Det kan skje, det har skjedd tidligere, og det er viktig at Norge står tydelig sammen i slike situasjoner, mener vi.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2022-04-08:
Det er viktig at vi ikke tillegger partier feil meninger. Det er ingen i denne salen som har gitt noen andre enn Putin ansvaret for invasjonen av Ukraina. Det er ingen tvil om at det ansvaret ene og alene ligger på det russiske regimet. Ingen interessesfærer kan bortforklare, begrunne eller unnskylde noe som helst. Dette er ene og alene russernes ansvar, og de må trekke seg ut av landet snarest mulig og avslutte krigshandlingene også snarest mulig. Så er det jo sånn at vi mener at tapte menneskeliv i afrikanske og asiatiske land selvsagt er like mye verdt som tapte menneskeliv i europeiske land. Derfor er det viktig at vi er konsekvente, mener vi, i vår motstand mot folkerettsstridig okkupasjon eller bombekrig, om det er land i Europa, Afrika eller Asia(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Jeg er veldig glad for dette spørsmålet, for dette viser veldig klart at i en slik krig som vi er i nå, er kvinner ofre for den type angrep, som de utsettes for gjennom voldtekter, men vi ser også at veldig mange er sårbare for å bli rekruttert til trafficking og prostitusjon når de kommer over på den andre sida av grensen. Derfor bidrar vi spesielt gjennom FNs organisasjon for migrasjon for å hindre at en del blir rekruttert inn i prostitusjon. Så er det jo slik at det å avdekke voldtekt som et middel i krig er en del av etterforskningen. Jeg kan bare forsikre om at på det møtet jeg var på i går, ble det tatt opp av veldig mange. Det er jo en økning i antall kvinnelige utenriksministre, så jeg tror det har en betydning for hvordan vi nå vektlegger arbeidet med å etterforske hva som reelt sett har foregått fra de russiske styrkene inne i Ukraina. Der vil vi ha et særskilt fokus, i samarbeid med våre allierte.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Jeg har jo tro på at vi innfører felles tiltak og er således ikke uenig med verken representanten Melby eller representanten Moxnes i synet på sanksjoner. Jeg mener at det er et poeng i seg selv at vi gjør det sammen med andre EU-land. Det er klart at vi har jo deltatt i diskusjonene om hvordan et slikt forbud da skal utformes. Når vi skal se på dette fra norsk side, vil vi vurdere å gjøre en del norske tilpasninger. Dette er jo ikke mitt konstitusjonelle ansvarsområde, så det må vi nesten komme tilbake til Stortinget med, og det kan vi også informere om på ulike og egnede måter hvis det er behov for det. Men det vil være tilpasninger der det er behov for det, fra norsk side.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
Dette er ikke første gang at personer blir listeført i Norge. Dette er en måte å sanksjonere på overfor dem som enten utøver krigsforbrytelser eller er ansvarlige for handlinger vi ikke støtter. Det er flere lister som verserer. Det ene er FNs lister, som vi tilslutter oss, og det andre er EUs lister. Vi har ingen tradisjon fra andre konflikter for å innføre egne norske lister. Jeg synes det er en viktig linje å videreføre, nettopp fordi vi vet at sanksjoner virker best når vi gjør det sammen. Derfor er det ikke aktuelt for Norge å innføre en egen politikk i denne situasjonen, for det mest virkningsfulle er å opptre sammen med andre. Så kan vi selvfølgelig spille inn hvem vi mener skal være på disse listene, og det kan være aktuelt for Norge. Det er viktig at vi rammer dem som reelt sett er ansvarlige for beslutninger i denne krigen. Det skal jo ikke ramme representanter for et land uavhengig av hva de har gjort eller hvilket ansvar de har. Det er det som er grunnlaget for listeføring i denne typen saker. Vi står sterkest sammen med andre.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2022-04-08:
På generelt grunnlag vil jeg bare si at vi jobber veldig tett med EU i den situasjonen vi er i. For første gang skal jeg delta på et møte med EUs utenriksministere. Det er på mandag. Det er første gang på elleve år en norsk utenriksminister er invitert i en slik sammenheng. Jeg tror de tror det er hensiktsmessig å jobbe sammen med Norge, og vi har tilsluttet oss alle sanksjonene fordi vi står sterkest sammen. Akkurat hvilke personer som skal på slike lister, må det foregå en konkret vurdering av, slik at det kan ikke jeg kommentere på stående fot i Stortinget.
Ola Elvestuen (Venstre), 2022-04-08:
Angrepet på Ukraina fortsetter, og det er ingenting som tyder på at dette vil avta, selv om russiske styrker er slått tilbake og har trukket seg tilbake fra områdene rundt Kyiv. Tvert imot, med en omgruppering og konsentrasjon øst i Ukraina er det en risiko for at krigen vil bli enda mer brutal også framover. Det som er avgjørende, er at vi fortsetter støtten til Ukraina og gjør det med den nødvendige tyngde. Noen av disse forslagene ble lagt fram før angrepet på Ukraina og noen etterpå. Vi har ikke opprettholdt dem nå i stortingssalen. Det gis en tydelig støtte til det regjeringen har gjort – det er viktig å få fram – men forslagene innebærer også et ønske om å gå lenger. Det Ukraina først og fremst trenger, er våpen og militært materiell. Det Norge har bidratt med, er bra, men vi trenger å fortsette den innsatsen, både med direkte tildelinger og gjennom European Peace Facility, hvis det er egnet, eller med direkte økonomisk støtte også til ukrainske myndigheter, som vi har foreslått. Det er mye som tyder på at det man også vil trenge, er mer tyngre materiell framover for å stå imot det russiske angrepet. Det er avgjørende at enden på dette ikke blir en frosset situasjon der Putin kan selge fram angrepet som en seier overfor egen befolkning i Russland. Vi må selvfølgelig fortsette å gi humanitær støtte. Norge har gitt viktige bidrag og vil helt sikkert også gjøre det framover. Vi trenger å stoppe penge- og verdioverføringene til Russland. Det må gjelde langt utover oligarkene. Sanksjonene må forsterkes. Det er viktig og riktig av EU nå å gå inn for at russiske skip ikke skal kunne anløpe europeiske havner. Jeg forventer at Norge vil følge opp det, og mener også at det bør gjelde landing av fisk i norske havner. Det er også en penge- og verdioverføring til Russland og til dels russiske oligarker. Jeg vil også oppfordre regjeringen: Vi har mange bedrifter som selv tar initiativ og går lenger i å avslutte sin handel, sitt engasjement og sin aktivitet overfor Russland enn det sanksjonene tilsier. Det bør vi støtte opp under. Det er også et viktig initiativ. Vi er fortsatt i starten av det som det er fare for at er en lang konflikt, og innsatsen og støtten må forsterkes.