Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2007-03-27:
Representanter fra Fremskrittspartiet har fremmet et forslag om at utlendinger med utvisningsvedtak på bakgrunn av rikets sikkerhet kan holdes i lukket forvaring med brev- og besøkskontroll inntil utvisningen kan effektueres. Bestemmelsen i utlendingsloven som sier at du kan utvises når hensynet til rikets sikkerhet gjør det nødvendig, er en bestemmelse som svært sjelden blir brukt. Forslaget er fremmet av Fremskrittspartiet i ulike varianter opp gjennom årenes løp – nå i en mer raffinert utgave enn tidligere, fordi forslaget denne gangen ikke gjelder asylsøkere generelt, men personer som er en fare for rikets sikkerhet. Men vi vet jo at Fremskrittspartiet også ønsker en ordning med lukkede asylmottak for andre enn bare dem som er definert som en fare for rikets sikkerhet. I bakgrunnen for forslaget skriver også representantene fra Fremskrittspartiet at det i 2006 ble avslørt av TV 2 Nettavisen at 800 nordirakere i Norge hadde forsvunnet etter at de hadde fått avslag på søknad om fornyet oppholdstillatelse, og at det, ifølge en Fafo-rapport, var 19 000 beboere ved asylmottak som forlot mottaket i tidsrommet 1998 til 2004, uten å oppgi årsak eller bestemmelsessted. Ja, men er løsningen på dette problemet å sperre alle inne i lukkede mottak isteden? Jeg tror ikke det. Vi trenger mer kunnskap om hvor disse menneskene forsvinner, og vi trenger mer kunnskap om hvor mange som faktisk oppholder seg ulovlig i Norge. Men vi trenger ikke å frarøve mennesker som ikke har gjort noe galt, deres bevegelsesfrihet. «Vi er tilhengere av lukka løsninger. Vi ønsker en institusjon hvor personer som skal sendes ut eller personer vi ikke kjenner identiteten på, ikke skal kunne forlate for å gå under jorda». Dette sa representanten Per-Willy Amundsen til Folkebladet den 13. mars i år. Her kan det nevnes at det i 2006 reiste om lag 2 700 personer fra Norge med hjelp fra myndighetene etter endelig avslag på asylsøknaden, enten etter vedtak om utvisning eller bortvisning. Jeg kan aldri stille meg bak et forslag om å sperre inne mennesker som ennå ikke har gjort noe galt. I et menneskerettslig perspektiv er det for meg høyst problematisk. Samtidig ser jeg at det ikke er uproblematisk at en person som har status som en fare for rikets sikkerhet, kan bevege seg fritt i Norge. Som flere har sagt tidligere, påpeker statsråden i sitt brev til komiteen at det ikke framgår om forslaget er begrenset til å gjelde utlendinger som for tiden er ureturnerbare. Men det er faktisk bare for disse tilfellene at det er praktisk å vurdere forslaget. I saker hvor det ikke foreligger noe hinder for retur, er det allerede hjemmel i loven for å pålegge meldeplikt, bestemt oppholdssted eller pågripe og fengsle når det er nødvendig for iverksettelse av vedtak. Fremskrittspartiet bruker Krekar som eksempel og argument for å innføre lukket forvaring i dette forslaget. Det er ikke overraskende at Fremskrittspartiet skyver Krekar foran seg i innvandringspolitikken. Etter at forslaget ble fremmet, har også Regjeringen tatt et initiativ til at Krekars bevegelsesfrihet skal utredes. Dette initiativet støtter Kristelig Folkeparti fordi Krekar-saken er ufattelig for de fleste av oss. Men Krekar har likevel, enten vi vil eller ikke, rett til å bli behandlet på en slik måte at hans menneskerettigheter ikke krenkes. Vi må ta denne utfordringen på alvor. Derfor er det veldig bra at det nå skal utredes hvilke muligheter for tiltak som faktisk finnes innenfor rammen av Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen. Dette er veien å gå. Lukket forvaring av utlendinger kan være i strid med forbud mot vilkårlig frihetsberøvelse. Ut fra dette mener Kristelig Folkeparti og flertallet i komiteen at vi i forbindelse med ny utlendingslov ikke skal vurdere lukket forvaring. Derfor er det rett å gå inn for at det forslaget som vi behandler i dag, ikke bifalles.