Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-06-17:
Jeg vil starte med å gi ros til de rød-grønne partienes arbeid med kommuneproposisjonen. Det ligger mange gode forslag til behandling i dag, og Rødt vil støtte de aller fleste av dem. Det virker å være en ganske samstemt oppfatning i opposisjonen av den økonomiske situasjonen i kommunene, både i lys av den pågående krisen og mer generelt, og det kan jo love godt for årene som kommer etter 2021, for kommunenes del. Men så ser vi også ut fra saken at det er en fascinerende lang vei mellom den sittende regjeringens oppfatning av innsatsen for kommunene, som de selv står for, og realitetene der ute i landet. Det er ikke nytt av året, men regjeringens håndtering – eller mangel på håndtering – av konsekvensene av pandemien for kommunene understreker dette misforholdet. Regjeringen skryter av den sterke økonomien i kommunesektoren, men sannheten er at nesten halvparten av kommunene våre melder om negative resultater i 2019. Og legger vi til grunn hvilke kommuner som i 2019 ikke nådde KS’ anbefalte driftsresultat på 1,75 pst., er tallet enda mye høyere. Når vi da i tillegg vet at anslagene for hva krisen vil koste kommunesektoren, spriker i titalls milliarder kroner-klassen, og at regjeringen mener disse tapene langt på vei skal dekkes inn i det kommende lønnsoppgjøret, er kommuneopplegget i 2021 etter Rødts oppfatning et opplegg for kutt og svekket velferd ute i landet vårt. KS er også tydelige i kritikken sin av kommuneopplegget. Fallende resultater i kommunesektoren var et faktum før krisen inntraff, og manglende garantier fra regjeringshold gjør usikkerheten større. Det var derfor Rødt utfordret regjeringen tidligere i vår på å gi en ROBEK-garanti for 2021. Forslaget vårt var å få garantert at ingen norske kommuner skal bli satt under statlig økonomiforvaltning som følge av regnskapsunderskudd som kan relateres til koronapandemien. Det forslaget ble dessverre nedstemt – dessverre, for vi er dypt bekymret for at regjeringens handlingslammelse vil gå ut over kommunenes selvråderett i årene som kommer, fordi det i dagens situasjon ser nær umulig ut at kommunene skal kunne vedta budsjetter i balanse for 2021. Rødt har lagt til grunn i sitt reviderte nasjonalbudsjett at en sterk førstelinje og lokalt selvstyre er en forutsetning for både å håndtere krisen vi står oppe i, og å få oss ut av den. Investering i en sterkere kommuneøkonomi er en sikring av lokal beredskap og verdiskaping, og investeringen må gjøres både på kort og på lang sikt. Rødt vil derfor støtte alle de forslag som ligger på bordet fra opposisjonen som kan styrke kommuneøkonomien i 2021, og fremmer selv forslag om at rammen til kommunesektoren må styrkes med mellom 10 og 12 mrd. kr til neste år. Så vet vi at eiendomsskatten er kommunenes eneste kilde til å regulere egne inntekter. Dessverre har regjeringen innskrenket kommunenes handlingsrom på dette området. Den siste måneden har vi sett hvordan koronatiltakene rammer ulikt i kommuner, både som følge av geografi og av demografi. Hyttekommunene var tidlig ute med å uttrykke bekymring for sårbarhetene i velferdstjenestene sine. Vi i Rødt vil utvide det lokale selvstyret, ikke innskrenke det. Derfor foreslår vi å få en sak til Stortinget om å gjøre eiendomsskatten mer fleksibel med hensyn til fritidsboliger. Dermed kan kommuner med et høyt antall fritidseiendommer lettere tilpasse velferdstilbudet sitt til lokale forhold. Oppsummert er Rødt bekymret – for hvis regjeringen ikke tar virkeligheten ute i kommunene inn over seg, vil denne krisen være med på å bygge ned den kommunale velferden og beredskapen vår ytterligere. Vårt ønske er at vi bruker krisen til det stikk motsatte, nemlig til å styrke fellesskapet gjennom en mer demokratisk og også mer økonomisk robust kommunesektor, med flere og tryggere jobber, med god beredskap og med høyt nivå på de offentlige tjenestene. Med det tar jeg opp Rødts forslag i saken.