Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2009-04-27:
Det er ikke ofte jeg sier det jeg nå har tenkt å si – men denne gangen har statsråden faktisk levert i en kirkesak i tråd med hva både Kirken og Stortinget har ønsket. Det er veldig bra, og statsråden fortjener ros denne gang. Jeg håper vi ser begynnelsen på en ny trend der midler til viktige poster på kirkebudsjettet ikke skal bevilges av Kirken selv, men gjennom friske midler. Vi ser fram til framtiden. Det er også grunn til å gi honnør til saksordføreren, som har gjort et godt arbeid. Jeg har også lyst til å berømme de kirkelige organene. Her har Stortinget jobbet i ekspressfart, men det har gjort at også de kirkelige organene har måttet hive seg rundt for både å levere og komme med innstillinger som gjør at vi kan klare å gjennomføre denne reformen. I debatter innimellom om demokrati og statskirkeforliket har det nesten hørt ut som om det er vi politikere som ønsker dette. Men jeg har lyst til å understreke fra talerstolen her at demokrati er noe som Kirken selv har ønsket, og ønsker, og det er derfor, tror jeg, vi ser det store engasjement for å få dette gjennomført. Forslaget om tilleggsbevilgning baserer seg på at de kirkelige valgene gjennomføres samtidig med stortingsvalget mandag 14. september 2009, og at det legges til rette for at stemmestedene ved de kirkelige valgene og stortingsvalget er lokalisert i umiddelbar nærhet til hverandre, at det informeres bredt om valgene og at alle stemmeberettigede medlemmer av Den norske kirke får tilsendt et personlig valgkort sammen med en informasjon. Jeg er glad for den presiseringen som en samlet komité har gitt, når det gjelder hvordan en utmeldelse av Kirken skal skje. Det ble skapt noe uklarhet i starten om valgkortene – at det gjennom valgkortene skulle etableres en ny måte å melde seg ut av Den norske kirke på. Det er nå presisert at det er det ikke. Jeg vil understreke, og jeg håper, at valgkortene vil bidra til å kvalitetssikre kirkeregistrene på en god måte. Den enkelte person som er feiloppført, har naturlig nok ikke ønske om å stå i registeret. Heller ikke Kirken selv er tjent med å ha medlemmer som ikke ønsker å være medlemmer. Nå vil en få en henvendelse gjennom kortet som gir mulighet til å oppklare eventuelle feiloppfølginger slik at de det gjelder, kan melde seg ut på vanlig måte. Tidligere er kirkelige valg i stor grad gjennomført på dugnad. Gjennom innføringen av en virkedag som obligatorisk valgdag er det nødvendig å sikre en ordning med kompensasjoner for valgfunksjonærer. Det kan være grunn til å vurdere nærmere om dette er tilstrekkelig tatt hensyn til i den bevilgningen som nå ligger på bordet. Et siste moment er opplæringen av nyvalgte representanter i kirkelige organ – for når valget er gjennomført, skal demokratiet begynne. Dette beløper seg til ca. 2 mill. kr. I høringen var dette et moment som ble påpekt. Kirkerådet disponerer hvert år 1 mill. kr til kompetansehevingstiltak, bl.a. for medlemmer av menighetsråd og fellesråd. Likeledes gjennomfører bispedømmerådene vanligvis innføringskurs for nyvalgte menighetsråd og fellesråd over sine ordinære budsjetter. Det er viktig å se disse midlene under ett, slik at nyvalgte medlemmer i ulike kirkelige organer får kompetanse til å ivareta sine verv. For at demokratireformen skal lykkes, er det avgjørende at medlemmer som velges, får et godt grep om arbeidet, og at de opplever at de har faktisk innflytelse.