Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2003-06-19:
For ett år siden valgte Arbeiderpartiet å støtte Regjeringens forslag til trygdeoppgjør, til tross for at vi mente at grunnbeløpet ble underregulert i forhold til den generelle lønnsutviklingen. Vi har fått mye kritikk for at vi gjorde det. Begrunnelsen for vårt standpunkt i 2002 var at det ikke var grunnlag for å hevde at Regjeringen hadde brutt Stortingets forutsetninger for oppgjøret. Stortingets «bestilling» var uklar, og da ville det vært feil av Stortinget i ettertid å stemme mot Regjeringens forslag. Vi trakk en viktig lærdom av dette, nemlig at det var behov for en endring av retningslinjene for trygdeoppgjøret. Derfor foreslo vi i forbindelse med behandlingen av trygdeoppgjøret i 2002 at Regjeringen måtte legge fram forslag til nye retningslinjer, slik at disse kunne behandles i god tid før årets oppgjør. Dette forslaget fikk bred tilslutning i Stortinget. Selv om Regjeringen sviktet i forhold til å følge opp dette vedtaket, sørget flertallet likevel for at Stortinget den 28. mai i år vedtok nye retningslinjer for trygdeoppgjøret. Disse nye retningslinjene skiller seg klart fra de gamle på noen viktige områder. For det første etableres det et klart system for beregning av etterslep fra tidligere års oppgjør. På dette området har ikke Regjeringen hatt noe valg. Retningslinjene er så klare at etterslepet er på plass også i Regjeringens opplegg for trygdeoppgjør i år. I tillegg rettes feilen fra i fjor opp. Den underregulering som fant sted i trygdeoppgjøret for 2002, tas igjen i årets oppgjør. Dette er en direkte konsekvens av et vedtak Stortinget fattet, etter forslag fra Arbeiderpartiet, i forbindelse med budsjettbehandlingen for 2003. De nye retningslinjene slår videre fast at det i tillegg til å ta igjen et eventuelt etterslep skal beregnes et tillegg for forventet lønnsutvikling i reguleringsåret. Det skal tas utgangspunkt i forventet lønnsutvikling for lønnstakere i alt. I Innst. S. nr. 223 for 2002-2003 presiserer flertallet i sosialkomiteen hvordan dette skal forstås gjennom følgende merknad: «Ved drøftingene legges forventet lønnsvekst for alle grupper(«lønnstakere i alt») kommende år til grunn, slik det framkommer i Regjeringens forslag til Revidert nasjonalbudsjett 2003.» («lønnstakere i alt») Stridens kjerne er retningslinjenes punkt om at det skal kunne korrigeres for særlige forhold. Men også på dette området har komiteens flertall vært tydelige i sine merknader i Innst. S. nr. 223 for 2002-2003. Der heter det: «Med « spesielle forhold » menes her en lønnsutvikling for enkeltgrupper som ikke bare skyldes et rent lønnstillegg, men også endrede oppgaver eller endret arbeidstid, og som dermed medfører at en sammenligning av lønnsutviklingen mellom de årene der forutsetningene ble endret, får redusert relevans.» Regjeringen valgte i drøftingene med trygdeorganisasjonene å legge fram et sluttilbud hva angår forventet lønnsutvikling i år, på 4,0 pst. – dette til tross for at Regjeringen selv har anslått den samlede lønnsutviklingen i revidert nasjonalbudsjett til 4,5 pst. Dette førte til brudd i drøftingene. Arbeiderpartiet har alltid stemt for det forslag til trygdeoppgjør som Regjeringen, uansett politisk farge, har lagt fram for Stortinget. Vi kommer ikke til å gjøre det i år. Det er etter min mening ene og alene Regjeringens egen skyld. Det er ikke stortingsregjereri som i dag vil finne sted i denne salen. Regjeringen visste da den startet drøftingene med trygdeorganisasjonene, at Stortinget hadde gitt årets og kommende års trygdeoppgjør klare bindinger. Regjeringen har til tross for dette, og gjennom en rekke mer eller mindre finurlige bortforklaringer, valgt å se bort fra Stortingets vedtak og Stortingets intensjoner. Det må Regjeringen i dag ta konsekvensene av.