Borghild Tenden (Venstre), 2007-12-06:
Venstre har i sitt alternative statsbudsjett prioritert miljøvennlig samferdsel, og foreslo en økning på 1,2 milliarder kr mer enn Regjeringen. Venstre har hovedfokus på fire områder innen samferdselssektoren: kollektivtrafikk, jernbane, trafikksikkerhet og forskning på miljøvennlig transport. Årsaken til denne prioriteringen er viktigheten av effektiv næringstransport, bosetting i hele landet og et miljøvennlig transportsystem. Venstre vil peke på at samferdselssektoren må ta sin del av ansvaret for å redusere de nasjonale klimagassutslippene, så hovedprioriteten i samferdselspolitikken er derfor å intensivere utbyggingen av en konkurransedyktig infrastruktur for miljøvennlig og ressurssparende gods- og persontrafikk. Vi stiller oss derfor positive til at Regjeringen har valgt å videreføre arbeidet med å utrede potensialet for høyhastighetstog i Norge, men det haster med å få en konkret plan for hvordan denne satsingen skal innrettes og finansieres. Mens vi venter på utbyggingen av høyhastighetstog, må vi imidlertid se på hvilke viktige tiltak vi kan innføre på kort sikt for å tilrettelegge for framtidig infrastruktur for høyhastighetstog, nemlig utbygging av intercitytriangelet med dobbeltspor. Jeg stiller meg undrende til at ikke flere er villige til å kanalisere all den jernbaneviljen som nylig er oppstått i denne sal, til å gjøre noe på kort sikt – mens vi venter på høyhastighetsbaner. Intercitytriangelet er tiltak som kan avhjelpe transportproblemene på kort sikt. Her svikter Regjeringen. Manglende midler til dobbeltsporet til Ski på den svært viktige Østfoldbanen er et eksempel på det. Venstre har i sitt alternative budsjett økt bevilgningene til investering i jernbane med 670 mill. kr, men dette ble dessverre nedstemt. Regjeringen har lovet økt innsats på kollektivtrafikk og miljøvennlig transport. Satsing på kollektivtrafikk i og rundt de store byene våre er viktig for næringslivet i hele landet. I forslaget til statsbudsjett legger Regjeringen imidlertid opp til en svekkelse av belønningsordningen for kollektivtrafikken ved at flere byområder innlemmes i ordningen uten at bevilgningen økes tilsvarende. Dette er med respekt å melde å utvanne en velfungerende ordning som stimulerer til mer kollektivtrafikk og mindre bilkjøring i de store byene. Belønningsordningen har hatt og har mange positive effekter. Det fikk den viktige Kolsåsbanen i Bærum på skinner igjen ved at ordningen stimulerte Oslo og Akershus til å samarbeide, et samarbeid som er avgjørende for å redusere biltrafikk inn mot hovedstaden. I Oslo har vi bl.a. fått rullende fortau og sanntidsinformasjon. Dette er konkrete tiltak som bidrar til at flere reiser kollektivt. En reduksjon og utvanning av belønningsordningen er et skritt i feil retning og bidrar ikke til den satsingen som er nødvendig for å løse miljø- og framkommelighetsutfordringene i byområdene. Regjeringen demonstrerer her åpenlyst at den ikke har forstått hvilke trafikale og miljømessige utfordringer byene står overfor. Det gjør meg oppriktig trist på vegne av miljøet og på vegne av alle som jobber for mer og bedre kollektivtransport. Vår oppgave er å gjøre det mer attraktivt å velge kollektivt i byene. Regjeringens svik mot belønningsordningen kan fort føre til det motsatte: mer bilbruk og mindre buss, bane, tog og trikk. Venstre foreslår derfor å øke innsatsen på konkurransedyktig kollektivtrafikk i byområdene og bevilger 160 mill. kr mer enn Regjeringen til belønningsordningen. Et annet viktig kollektivtiltak er Oslopakke 3. Jeg ser fram til arbeidet med denne historiske satsingen og å få denne tverrpolitiske pakken gjennom i Stortinget, men er samtidig bekymret for at den skjøre lokale enigheten kan bli brutt ved at det sås tvil om viktige prosjekter, som E18 i tunnel, samtidig med at befolkningen i vestregionen blir påført en ekstra bompengeinnkreving. Det knyttes også store forventninger til at selve bompengeinnkrevingen går som ønsket lokalt, gjennom et eget selskap, noe som vil bety mindre byråkrati, enklere pengestrøm og effektiv bruk av midlene. Venstre vil peke på behovet for at det utvikles og legges til rette for en mer miljøvennlig vegtrafikk. Det er særlig viktig å ta i bruk ny og miljøvennlig teknologi og mer miljøvennlig drivstoff. Bondevik II-regjeringen trappet regelmessig opp bevilgningene til forskning, utvikling og demonstrasjon innen hydrogen og biodrivstoff. I sitt alternative statsbudsjett foreslo Venstre å øke bevilgningene til formålet med 20 mill. kr utover Regjeringens forslag. For Venstre er det viktig å opprettholde en høy vegstandard av hensyn til trafikksikkerhet og framkommelighet i byområder og distriktene. Det er nødvendig å intensivere arbeidet med fysiske midtskiller og rassikring på riksveg- og stamvegnettet dersom vi skal nå målet om null skadde og drepte i trafikken. Regjeringen ligger etter i satsingen på trafikksikkerhet. Det er skuffende. Flere kilometer med fysiske midtrekkverk er enkle tiltak som kan redde mange liv. Jeg merker meg at Regjeringen oppjusterer anslaget for skadde og drepte, og det vil si det samme som at de forventer en økning i antallet skadde og drepte i trafikken for 2008. Det at dette skrives i klartekst, er urovekkende. Her virker det nesten som om Regjeringen har gitt opp nullvisjonen, og det blir etter Venstres syn fullstendig feil veg å gå. Jeg vil vise til Venstres alternative statsbudsjett hvor Venstre foreslår å bevilge 50 mill. kr til bygging av fysiske midtdelere utover Regjeringens forslag. Jeg vil også understreke viktigheten av utbygging av transportkorridorer og er glad for det gode samarbeidet, som fører til at Kvivsvegen, som forrige taler var inne på, nå ser ut til å få en raskere framdrift enn fryktet. Jeg har fått opplyst at første offentlige omtale av denne vegen var i 1919, og da var det også tanke om jernbane på denne strekningen. Så folk var visjonære også på den tid. På 1970-tallet var daværende stortingsrepresentant Paul Svarstad en sentral pådriver for Kvivsvegen og så på den som en naturlig forlenging og styrking av Strynefjellsvegen. Venstre står alene om rassikring til Strynefjellsvegen, men jeg regner med at flere vil se nødvendigheten av rassikring og strossing av tunnelene nå når Kvivsvegen blir realisert. Åpne, trygge og sikre transportkorridorer er viktig, og derfor har Venstre foreslått å øke innsatsen på rassikring med 50 mill. kr utover Regjeringens forslag. Til slutt: Samferdselssektoren står overfor store og spennende utfordringer, og i en tid da skatteinngangen er større enn noen gang, har vi muligheten til å ta viktige, framtidsrettede og miljøriktige grep. Det gjør Venstre i sitt alternative statsbudsjett ved å satse på kollektivtrafikk, jernbane, trafikksikkerhet og forskning på miljøvennlig transport.