Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Det 159. storting er åpnet, og regjeringen har i den forbindelse gjennom sin opplesning av trontalen varslet Stortinget på en meget god måte om hva regjeringen arbeider med og tar sikte på å fremme for Stortinget i tiden som kommer. Dette er saker som ikke bør komme som noen overraskelse på representantene i denne sal, da regjeringen styrer etter den politiske plattformen som er utgått fra regjeringen Høyre og Fremskrittspartiet. Dette er en plattform som skal gjelde for fireårsperioden som vi nå er cirka ett år inne i etter tiltredelsen. Således vil noen av de endringene som der er varslet, ta noe lengre tid enn dette ene året som nå snart ligger bak oss. Men regjeringen har allerede levert på en rekke områder. Det burde ikke komme som noen overraskelse på det politiske miljøet at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen vil gjøre noe med den diskrimineringen som norske bedrifter og bedriftseiere blir utsatt for kontra utenlandske eiere. Det jeg sikter til, er selvfølgelig formuesskatten. Regjeringen har startet nedtrappingen av denne diskriminerende skatten i tråd med regjeringserklæringen, men vi har samtidig sørget for at det skjer en reduksjon i personbeskatningen. Formuesskatten opptrer på en slik måte at norske eiere kommer dårligere ut enn utenlandske eiere, noe som faktisk gjør at man møter en problemstilling allerede ved etablering av bedriften hvis man er norsk eier. Videre har regjeringen avskaffet den meget forhatte arveavgiften. Dette er også helt i tråd med det regjeringen varslet ved sin tiltredelse. I tillegg har denne regjeringen nå fått på plass en lovfestet ordning med brukerstyrt personlig assistanse, som er en ordning som er helt nødvendig for å sikre personer med alvorlige og sterke funksjonshemninger muligheten til selv å kunne ta kontroll over eget liv og hjelp, slik at de kan delta i samfunnslivet på en mest mulig lik måte som funksjonsfriske. BPA-ordningen gir den enkelte større kontroll over egen hverdag og styringen med den hjelpen en skal motta. Det er gjort en rekke styrkinger innenfor sykehussektoren. Det bygges flere sykehjemsplasser, og politiet har fått styrket sine budsjetter. I tillegg er vi nå endelig i gang med en betydelig satsing innenfor samferdselsfeltet. Lærerne har fått et løft hva gjelder etterutdanning, og vi klarer nå å få uttransportert flere personer som ikke har lovlig opphold i Norge, enn det den rød-grønne regjeringen i sin tid fikk til. Regjeringen leverer på de områdene den har varslet at den vil levere på, men det som vi fram til nå har sett, er bare begynnelsen på det som man ønsker å få til. Gjennom trontalen varslet regjeringen en rekke større reformer som er helt nødvendige for å kunne møte framtiden med en offentlig sektor som er rustet til å møte framtidige utfordringer med framtidens løsninger, ikke gårsdagens. Vi ser stadig at befolkningens forventninger til effektive og kvalitetsmessig gode tjenester øker i takt med samfunnsutviklingen ellers. Det vil ikke være mulig å kunne gi innbyggerne kvalitetsmessig gode nok tjenester som står i stil med innbyggernes forventninger til helse- og velferdstjenester, barnevernstjenester etc., med den kommunestrukturen vi nå har med så mange kommuner med varierende størrelse. I tillegg ser vi at framveksten av et meget stort antall interkommunale selskaper, unntatt for folkevalgt kontroll, skaper betydelige utfordringer. Det er dette som er grunnen til at regjeringen nå har satt i gang den største satsingen på en demokrati- og regionreform vi har sett på mange, mange tiår. I den forbindelse vil Fremskrittspartiet gi honnør til regjeringen når det gjelder hvordan man tenker gjennomført selve reformen. Dette er først og fremst en reform der man vil se på hvilke oppgaver som skal tillegges framtidens kommuner, og hvilket ansvar man der skal få, og ikke først og fremst tegne selve kommunekartet. Det er viktig å ha kommunene med på laget, og vi ser allerede at en rekke kommuner har igangsatt et arbeid der de ser på muligheten for å kunne slå seg sammen med nabokommuner. Regjeringen griper fatt i de store sakene og reformene og vil i 2015 komme til Stortinget med første del av prosessen hva gjelder framtidens oppgaver nettopp innenfor denne sektoren. Norge er et langstrakt land som i enkelte områder preges av store avstander og fjordkrysninger, mens man i andre områder ser en betydelig fortetning av bosettingen, med de utfordringer dette gir når det gjelder innbyggernes forventninger og krav knyttet til trygghet for liv og helse. Vi som politikere har et ansvar for å sikre alle innbyggerne i dette landet en trygghet for at dersom behovet for hjelp fra politiet er til stede, så skal dette kunne gis innenfor rimelig tid. Vi ser i dag at det er store variasjoner i den politidekningen som finnes, når vi regner dette i antall polititjenestemenn per 1 000 innbyggere. Det er en uttalt målsetting at vi skal arbeide for en politidekning på 2 tjenestemenn per 1 000 innbyggere, mens vi i dag er helt nede i 1 per 1 000 i enkelte distrikter, slik man bl.a. ser på Sunnmøre. Skal vi klare å få mer ut av de ressursene som allerede er tilgjengelige, er vi nødt til å tenke annerledes og organisere oss på en slik måte at vi får mest mulig ut av de operative tjenestemennene og få dem ut der befolkningen føler at behovet er størst. Da har vi også behov for å bruke mindre tid på administrative gjøremål. Dette innebærer at vi må finne fram til en mer optimal modell hva gjelder antallet distrikter og hvordan en skal få mest mulig politikraft igjen for pengene vi bevilger i denne sal. Dette må skje i tillegg til at man styrker politiets og domstolenes budsjetter i årene som kommer. Derfor er det viktig at man har gjort et godt og grundig arbeid med den varslede politireformen som vil bli lagt fram for Stortinget i nær framtid. Regjeringen leverer som sagt på de større og omfattende reformene, slik at innbyggerne skal kunne føle trygghet for liv og helse. Regjeringen viser også på dette området handlekraft for å gi innbyggerne trygghet. Dersom man spør innbyggerne hvilke områder som opptar dem mest, vil svært mange svare helse- og omsorgstjenester. Det å være sikret hjelp og behandling når en selv eller ens nærmeste har behov for det, er selve bærebjelken i vårt velferdssamfunn. Norge bruker allerede store ressurser på helsevesenet, og mange stiller seg spørsmålet om vi får tilstrekkelig igjen for alle de midlene vi bruker, eller om vi kan klare å få mer ut av de kronene som er tilgjengelige. Undersøkelser viser at Norge ikke bruker så mye mer enn land vi liker å sammenligne oss med, når det gjelder midler til spesialisthelsetjenesten. Men dette vil ikke si at vi ikke har behov for endringer i organisering i tillegg til mer penger til pasientbehandling. Dersom vi skal klare å få redusert de lange køene og derigjennom ventelistene som er i helsevesenet, er det viktig at vi tenker nytt og alternativt. Derfor har regjeringen varslet at man kommer til Stortinget med en ny helse- og sykehusplan allerede neste år. Vi har mange store og uløste oppgaver som vi ønsker å få gjort noe med. Regjeringen leverer på område etter område. Man kommer med endringer både innenfor infrastruktur for å få på plass et veiselskap og en større satsing innenfor kollektivtrafikken. Vi kommer med tiltak for forenklinger og forbedringer slik at små og mellomstore bedrifter lettere skal kunne få etablert seg og ikke minst bruke mindre tid på byråkrati og skjema. Vi tar de store oppgavene og de store reformene og gleder oss til å komme i gang med arbeidet.