Bent Høie (Høyre), 2021-05-04:
Koronakommisjonen slår fast at ingen vestlige land eller WHO hadde planlagt for så omfattende og inngripende tiltak som Norge var villig til å ta i bruk under denne pandemien. Vi har tatt lærdom av at vi ikke var godt nok forberedt på dette. Nasjonal helseberedskapsplan og plan mot alvorlige sykdommer var likevel viktige grunnlagsdokumenter for vår håndtering. Regjeringen har også basert sin håndtering på læring fra andre land og faglige råd fra helsemyndighetene. Vi må erkjenne at ikke alle beslutninger, mange tatt under stor usikkerhet og tidspress, har vist seg å være like gode. Jeg setter derfor stor pris på kommisjonens anerkjennelse av at fleksibilitet, omstillingsevne og handlekraft var viktige komponenter i regjeringens håndtering av denne krisen. Den norske modellen, preget av høy grad av tillit mellom befolkning og myndigheter og mellom folk flest, har gitt høy etterlevelse av nasjonale og kommunale tiltak. Den nasjonale dugnaden vi inviterte til 12. mars, er en viktig suksessfaktor. Men vår samfunnsmodell ville trolig ikke alene gitt samme resultat uavhengig av hvordan vi hadde håndtert situasjonen. Vi ser land rundt oss som er lik oss og bygger på den samme samfunnsmodellen, som er hardere rammet enn oss av pandemien når det gjelder liv og helse. Behandlingsaktiviteten i sykehusene gikk i perioder betydelig ned for planlagte aktiviteter, men også for øyeblikkelig hjelp og enkelte andre behandlingstyper. Jeg merker meg at kommisjonen peker på at reduksjonen i planlagt aktivitet og reetablering av mer normalt aktivitetsnivå ikke var godt nok koordinert, og at det kan være hensiktsmessig med et nasjonalt plangrunnlag for å unngå å redusere behandlingskapasiteten unødvendig. Jeg vil samtidig understreke at regjeringen la stor vekt på å skjerme akuttilbudet, tilbudet til kreftpasienter, til barn og til rus/psykisk helse, noe jeg mener spesialisthelsetjenesten under de forholdene som var, også lyktes godt med. Mange kommuner har måttet omorganisere virksomheter og omdisponere personell til smittesporing og testing. Reduserte dagaktivitetstilbud og reduserte tilbud om rehabilitering og trening kan ha ført til ensomhet og gått ut over fysisk og kognitiv funksjon. Innledningsvis iverksatte vi stort sett nasjonale tiltak for å unngå at sykehusene ble overveldet. Noen kan derfor ha opplevd det som at statlige myndigheter har konsentrert seg om spesialisthelsetjenesten. Da vi fikk slått ned smitten, ble lokale kommunale tiltak mer sentrale der det var forhøyet smitte. Testing, isolering, sporing og karantene, TISK-strategien, har vært viktig for å slå ned lokale utbrudd. Her har kommunene gjort en svært god jobb. Kommisjonen anbefaler at planene bør inkludere oppskalering av kapasitet og behov for å beskrive tettere samarbeid og koordinering mellom laboratorier, sykehus og kommuner. Kommisjonen anbefaler også at smittevernloven bør regulere dette nærmere og påpeker behov for digitale verktøy i kommunene. Regjeringen vil følge opp disse anbefalingene. Vi hadde ikke nok smittevernutstyr på lager da pandemien førte til sammenbruddet i globale forsyningslinjer samtidig med enorm økning i etterspørselen. Vi etablerte raskt en innkjøpsordning som klarte å skaffe smittevernutstyr fra utlandet og fra norske produsenter. Regjeringen har nå bygd opp et nasjonalt lager av smittevernutstyr som tilsvarer seks måneders pandemiforbruk, i tillegg til kommunenes og helseforetakenes egne lagre. Vi vil foreslå en permanent ordning i statsbudsjettet for 2022. Kommisjonen gjør i denne runden ingen fullstendig vurdering av vaksinespørsmålene. Tilgang til vaksiner og vaksinasjonsprogrammet er avgjørende for at vi skal kunne gjenåpne samfunnet. Per i dag har ca. 30 pst. av den voksne befolkningen fått minst én dose. Og tilgangen til vaksiner gjennom EUs anskaffelse er økende. Sist fredag vedtok regjeringen etter anbefaling fra FHI å forlenge perioden mellom første og andre dose. Hvis alt går etter planen, betyr det at alle over 18 år vil ha fått tilbud om første dose i løpet av juli. Jeg vil framheve at det ikke er tilfeldig at Norge ser ut til å komme bedre ut av pandemien enn mange andre land. Mange dyktige mennesker i helsetjenesten og i forvaltningen har jobbet ekstremt mye med å behandle syke, spore smitte, vaksinere og ikke minst utarbeide grunnlag for vanskelige beslutninger. Jeg vil takke hver og en av dem for innsatsen så langt.