Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2012-10-04:
Da vi la fram innstillingen fra Stortingets 22. juli-komité i slutten av februar i år, så roste vi fra alle partier hverandre for at vi hadde utviklet et godt og reelt samarbeid. Vi hørte nøye på hverandre, gikk grundig inn i hverandres forslag og etter hvert lagde en i stor grad samlet innstilling. Vi levde opp til det situasjonen og landet krevde av oss og unngikk at noen prøvde å slå politisk mynt på den grufulle terrorhandlingen. Det ble 14 viktige, enstemmige vedtakspunkter og mange andre ting som ligger i innstillingen som vi var enige om. Noen av punktene her vil bli fulgt opp i statsbudsjettet på mandag. Mange av dem skal følges opp i stortingsmeldingen om Gjørv-kommisjonens rapport og resultatreformen i politiet. Noen av dem vil bli egne lovsaker som bl.a. handler om forebygging av soloterrorisme, som ble sendt ut på høring i sommer. Noen av punktene fra Stortingets 22. juli-komité er gjennomført eller er i ferd med å bli gjennomført, som bl.a. bedre helikopterberedskap med store militære helikoptre i beredskap på Rygge for å kunne frakte beredskapstroppen rundt i landet om det skjer noe akutt. Det er innleid et nytt politihelikopter i Oslo med mannskapet på plass fra 1. september. Instruksen til redningshelikoptrene rundt i landet er endret slik at de skal prioritere å frakte politiets utrykningsenheter dersom det oppstår skarpe, akutte situasjoner. Vi har fått en bedre bistandsinstruks for samhandlingen mellom politi og forsvar, og vi har også iverksatt det Stortinget ba om: en ekstern evaluering av ressurser og kompetanse i PST. PST har også fått nye ressurser til å jobbe på nettet for å kunne følge med på voldelige ekstremister der. Systemet med riksalarm har blitt testet og overvåkes på en helt ny måte slik at det fungerer, og kapasiteten på 112-numre og operasjonssentralenes evne til å ta imot telefoner er oppgradert. Dette er bare et lite utvalg av ting som allerede er gjort ut fra 22. juli-komiteens innstilling. Så har vi vært enige om at det viktigste som skulle gjøres, måtte bygge på rapporten fra Gjørv-kommisjonen som kom for knappe to måneder siden. Da blir det lite konstruktivt å slå fast med bred penn at ingenting er skjedd med beredskapen i Norge etter 22. juli, slik det ble hevdet tidligere i uken og som det også er vist til i debatten i dag. Vi påstår slett ikke at alt er i orden, og vi har en stor jobb å gjøre framover. Men når regjeringen endelig – etter elleve år med utallige utredninger av tomtevalg, etter mye kritikk for ubesluttsomhet og etter at 22. juli-komiteen hadde bedt om fortgang i saken – bestemmer seg for hvor det nye nasjonale beredskapssenteret skal bygges, da blir det spesielt å høre representanter fra det partiet som her i dag etterlyser gjennomføringskraft, etterlyse nye utredninger av flere alternativer lenger fra Oslo. Det røper for øvrig også at de ikke har fått med seg at beredskapstroppen må holde til nærmest mulig det sentrale Oslo hvor den brukes døgnet rundt, og hvor sekundene teller når den rykker ut i skarpe situasjoner. Man burde i det hele tatt være mer tilbakeholdne med å ta det for et fullgodt sannhetsbevis når PF-tillitsvalgte i 21 politidistrikter sier at beredskapen ikke er bedret etter 22. juli og viser til forskjellige ressurs- og bevilgningsspørsmål. For det som er kjernen i Gjørv-kommisjonen, som alle partier her på Stortinget sier at de slutter seg til, er jo nettopp at det ikke først og fremst handler om ressurser som vi også trenger mer av etter hvert, men om andre og mer grunnleggende endringer i holdninger, lederskap og kulturer. Da burde vi her på Stortinget støtte opp om alle de politilederne som, slik justisfraksjonen også hørte på besøk hos Vestfold politidistrikt i går, tar sitt lederansvar, studerer Gjørv-kommisjonen og gjennomfører konkrete lokale tiltak, som f.eks. bedre varslingsrutiner for alle mannskapene, bedre operasjonssentraler med større kapasitet og skjerpede rutiner for å unngå fatale feil som på 22. juli. De lager bedre treningsopplegg for mannskaper som skal brukes i de skarpeste situasjonene, og bedre samhandlingsrutiner og samtrening med nødetater, HV, forsvar og sivilforsvar. Heldigvis er det veldig mange positive krefter i politiet som tar Gjørv-kommisjonens kritikk om for svak ledelse og gjennomføringsevne på dypeste alvor og som nettopp ser på hva de selv kan gjøre – og må gjøre – uten bare å be om økte bevilgninger og ressurser. Da blir det også lettere for oss her på Stortinget etter hvert å løse dette siste, når vi vet at vi har en ledelse og en kultur i politiet der man vil bruke nye ressurser godt. Det er det resultatreformen skal handle om. Jeg ser fram til et godt og bredt samarbeid mellom alle partier på Stortinget – i ånden fra 22. juli-komiteen – også når vi utover i denne sesjonen skal behandle hvordan vi skal bygge bedre beredskap, sikkerhet og trygghet i landet vårt.