Christian Tynning Bjørnø (Arbeiderpartiet), 2016-04-12:
Livet går videre, og jeg har også lyst til å takke Kristelig Folkeparti, som med dette løfter en viktig diskusjon om det potensialet som faktisk ligger i skolen som fellesarena for å legge til rette for at barn og unge kan ha gode liv. Vi vet at mange skoleelever er stressa, at de sier at de ikke får sove om natten, og at de føler at de ikke strekker til. I fylket som jeg kommer fra, Telemark, har det nylig vært gjennomført en undersøkelse som viser at nær halvparten av alle jentene i løpet av den siste uken har bekymret seg mye og følt at alt er et slit. Disse tallene som gjelder for Telemark, er ganske like nasjonalt. I tillegg vet vi at psykiske plager er et stort helseproblem blant barn og unge i Norge i dag. Vi vet også mye om at psykiske helseproblemer er en viktig årsak til at elever faller ut av skolen. Folkehelseinstituttet har noen tall, og bl.a. sier de at til enhver tid kan man regne med at 15–20 pst. av barn og unge mellom 3 og 18 år har nedsatt funksjon på grunn av psykiske plager som angst, depresjon og atferdsproblemer. Disse tallene viser at problemet er stort, spekteret bredt og konsekvensene mange, fra det vi kan kalle småplagsomt hverdagsstress til mer alvorlige diagnoser som krever behandling. NRK har den siste tiden hatt fokus på ungdom og psykisk helse. Sterkest inntrykk på meg har programserien «Jeg mot meg» gjort. Her møter vi åtte ungdommer som sliter med å mestre hverdagen sin. De snakker åpent om kroppspress, utenforskap, ensomhet, prestasjonsjag, rus, mobbing og usikkerhet. De ungdommene står det respekt av. De setter dagsordenen, de åpner opp, og de baner vei for alle oss andre. Arbeiderpartiet mener at vi i større grad enn det vi gjør i dag, må sørge for at elevene får mer kunnskap om sin psykiske helse gjennom skolens fag. Vi må sørge for at barn og unge får en helhetlig opplæring om kroppens fysiske og psykiske helse. Det var bakgrunnen for at Stortinget for kort tid siden behandlet et representantforslag fra Arbeiderpartiet om å forsterke fokus på psykisk helse i skolens fag samt å gjennomføre en offensiv satsing på helsesøstertjenesten. De tre forslagene vi fremmet i innstillingen til det representantforslaget, fikk dessverre ikke flertall. Det viktigste vi gjør for helsa vår, er det vi gjør før vi blir syke. Grunnlaget for å skape et godt liv for seg selv og andre vet vi legges tidlig. Stadig mer forskning viser at opplæring som på ulike måter knyttes til psykisk helse, kroppspress, prestasjonsjag, tanker, følelser og atferd, har god forebyggende effekt. Og jeg tror at mer åpenhet, fokus og kunnskap om disse temaene i skolen vil kunne skape et mer åpent klassemiljø, hvor hver enkelt elev gis verktøy til å gjøre seg forstått, bli sett og hørt – rett og slett et klassemiljø som hindrer mobbing. Ludvigsen-utvalget mener det er behov for en styrking av hva elevene lærer om disse tingene i skolen. Det handler om livsmestring. Derfor støtter vi intensjonen i Kristelig Folkepartis forslag, men vi mener det er behov for en styrking av denne tematikken for alle barn, og at det er hevet ut over et prosjekt. Kunnskapsministeren har fram til nå vært litt lunken. Tidligere når psykisk helse i skolen har vært på dagsordenen, bl.a. i Aftenposten og her i Stortinget, har kunnskapsministeren sagt at skolen kan ikke løse alle utfordringer i samfunnet. Og da har jeg sagt at på generelt grunnlag er jeg enig i det, men når vi snakker om psykisk helse, er jeg uenig, for der mener jeg at skolen definitivt kan spille en viktig rolle. Om kort – veldig kort – tid er det ventet en stortingsmelding om innholdet i skolen. Det er kommet signaler om at fagene skal slankes, og at livsmestring skal inn som et tverrfaglig tema. Jeg krysser fingrene for at det betyr en konkret styrking av hva elevene skal lære om disse temaene i skolen, og ikke bare vage formuleringer som det er lett å velge bort. Det dette egentlig handler om, er økt læringsutbytte, for det er sånn at trygge elever faktisk lærer mer.