Bent Høie (Høyre), 2016-05-03:
I 2015 søkte 31 145 personer beskyttelse i Norge. Det er nesten en tredobling i forhold til 2014. Blant disse var det 5 297 enslige mindreårige asylsøkere. Det var også mange barn og unge som kom i følge med voksne. Ankomsttallene var særlig høye i perioden fra august til november. Det utfordret kapasiteten i alle våre velferdstjenester og i de samlede helse- og omsorgstjenestene. Siden midten av desember har antallet søkere vært betydelig lavere, også for enslige mindreårige. Nå er det under gjennomsnittet for årstiden sammenlignet med tidligere år. Prognosene er imidlertid svært usikre. Vi gjennomgår erfaringer og forbereder oss på en mulig ny økning. Samtidig følger vi opp dem som har kommet. Som oftest har asylsøkere god helse. Dette ser også ut til å gjelde for dem som har kommet til Norge i senere tid. Barn og unge asylsøkere er særlig sårbare. Vi vet at enslige mindreårige asylsøkere har risiko for å utvikle psykiske helseplager, og at en viss andel vil ha behov for psykisk helsehjelp. Mange av helseplagene kan tilskrives situasjonen de befinner seg i – alene, uten nær familie eller trygge voksenpersoner i Norge. I tillegg melder de fylkeskommunale tannklinikkene om stor pågang av asylsøkere og flyktninger som har behov for tannbehandling. Asylsøkere som kommer til Norge, skal bli tatt imot på en god måte. Alle asylsøkerne har rett til helsetjenester som resten av befolkingen fra det tidspunktet de har fremmet søknad om asyl. Ansvarsforholdene er i utgangspunktet klare, men i høst – med stor ankomst på kort tid – oppsto en krevende situasjon for mange kommuner og sykehus. God kommunikasjon mellom tjenestenivå og etater er avgjørende. Helsedirektoratet oppdaterer jevnlig veilederen om helsetjenestetilbudet til flyktninger, asylsøkere og familiegjenforente. Direktoratet har også, sammen med Utlendingsdirektoratet og Folkehelseinstituttet, sendt informasjon til fylkesmennene, helseforetakene og kommunene. For å få mer kunnskap om situasjonen vil Helsedirektoratet utføre en kartlegging blant kommuner som har eller har hatt asylmottak. Formålet er å få en oversikt over kommunenes erfaringer. Helsedirektoratet vil også undersøke tjenestetilbudet til asylsøkere ved barne- og ungdomspsykiatriske poliklinikker og de distriktspsykiatriske sentrene og undersøke i hvilken grad BUP-ene og DPS-ene gir bistand til andre tjenester. Det har kommet bekymringsmeldinger om at unge enslige asylsøkere ikke får tilbudet de har krav på. Det er ingen tvil om at kapasiteten i helsetjenestene er blitt utfordret i noen områder av landet som følge av økt asylankomst i fjor høst. Jeg registrerer at Landsgruppen av helsesøstre er bekymret for kapasiteten til å følge opp barn og unge. De regionale helseforetakene meldte om spesielle utfordringer innen psykisk helsevern i desember. I kommunene er tilgang på tolk meldt som en utfordring. De planlagte kartleggingene til Helsedirektoratet vil klargjøre omfanget av disse utfordringene. Mye fungerer likevel bra. Forskning som er gjort før fjorårets økte asylankomster, viser at de fleste barn i mottak får helsetilbud fra de ordinære helsetjenestene, og at flertallet av mottakene mener at barn og unge får et godt tilbud. Mange enslige mindreårige klarer seg bra i utdanning og skole, viser tall fra SSB. Av dem som nå er i gruppen 18–29 år, var tre av fire i arbeid eller utdanning i 2014. Regjeringen har flere tiltak for å sikre asylsøkere, særlig barn og unge, forsvarlig helsehjelp i kommune- og spesialisthelsetjenesten: For å styrke kompetansen til helsepersonell som arbeider med asylsøkere, spesielt barn og unge, ble det bevilget 5 mill. kr ekstra for 2015 til de fem ressurssentrene for vold, traumatisk stress og selvmordsforebygging. Styrkingen videreføres i 2016. I løpet av våren arrangerer fylkesmennene, ressurssentrene og IMDi fylkesvise konferanser om psykososial oppfølging av asylsøkere. Hensikten er å heve kompetansen i helsetjenesten om asylsøkeres og flyktningers psykiske helse og behov for psykososial oppfølging. Tiltakene skal bidra til et bredt kompetanseløft i tjenestene. Videre er det for 2016 bevilget 11,1 mill. kr til de regionale helseforetakene til tuberkuloseundersøkelser. Nå melder sykehusene at de vil ha nødvendig kapasitet til røntgenundersøkelse gjennom samarbeid mellom helseregionene dersom det skulle komme like mange asylsøkere som sist høst. Til innkjøp av vaksinasjoner og til vaksinasjonsovervåkning er det bevilget 6 mill. kr i 2016. I tillegg til bevilgninger som er direkte knyttet til helsetjenestetilbudet for asylsøkere, vil jeg vise til regjeringens overordnede satsing på helsetjenestetilbudet til befolkningen. Som sagt har asylsøkere de samme rettigheter til helsetjenester som befolkningen for øvrig. Asylsøkere skal i størst mulig grad få tilbud gjennom de ordinære helsetjenestene. Det viktigste vi kan gjøre for å sikre forsvarlig helsehjelp til asylsøkere, er derfor å styrke de ordinære helsetjenestene. Kommunenes gjennomsnittlige utgifter i forbindelse med asylmottak skal dekkes. Blant annet for å bidra til at kommunene har kapasitet og ressurser til å gi lovpålagte helsetjenester til asylsøkere, ble grunntilskuddet og tilskuddet per beboer i ordinære mottak økt med 20 pst. i 2016-budsjettet. Sentralt for en vellykket integreringspolitikk er et godt helsetilbud, også for nyankomne flyktninger. Regjeringen legger fram en melding om integreringspolitikken for Stortinget i midten av mai, hvor helsetilbud også skal omtales. Enslige mindreårige som får innvilget oppholdstillatelse, skal bosettes i en kommune. Disse kommunene mottar et særskilt tilskudd i tillegg til integreringstilskuddet. For å bidra til økt bosetting mottar kommunene et ekstra engangstilskudd for hver enslige mindreårige de bosetter i 2016. Regjeringen har satt i gang flere tiltak og bevilget betydelige midler til å styrke kapasiteten og kvaliteten i helsetjenestene for barn og unge i mottak og for dem som er bosatt i kommunene. Dette er nødvendige grep som vil bidra til at asylsøkere og flyktninger gis forsvarlig helsehjelp. Samtidig kan vi gjøre mye for å unngå at økte asylankomster belaster helsetjenestene unødig. God helse skapes ikke i helsetjenestene. Ved å sørge for at asylsøkere gis anledning til å leve et mest mulig normalt liv, vil vi forhindre utvikling av psykiske helseplager. Det er viktig å sørge for at barn og unge tidlig kan komme inn i barnehage, skole og fritidsaktiviteter. Det betyr også mye å se utover helsesektoren når en diskuterer disse spørsmålene. For å bidra til god helse og vellykket integrering for asylsøkerne som kommer til Norge, er vi avhengig av at flere aktører spiller sammen. Det mener jeg at vi allerede er godt i gang med, og regjeringen vil som sagt snart legge fram en egen stortingsmelding om integreringspolitikken.