Jørgen Holte (Senterpartiet), 1999-11-30:
Regjeringa sitt forslag om skattar og avgifter utgjer ein auke på om lag 1 940 mill. kr for år 2000. Etter avtalen med Arbeidarpartiet utgjer skatte- og avgiftsopplegget ein auke på om lag 2 300 mill. kr. Dette svarar til ein realauke frå 1999 til år 2000 på om lag 0,7 pst., som er ein moderat auke sett i høve til utviklinga av det generelle velferdsnivået. Innafor dei rammene fleirtalet i Odelstinget har samla seg om, har Regjeringa sine framlegg, slik innstillinga til lovendringar syner, i hovudtrekk fått gjennomslag. Endringane etter budsjettavtalen mellom sentrumspartia og Arbeidarpartiet er m.a. at frådraget for stønad til forsørging fram til 18 år er ført vidare som i dag, men med eit likt beløp for alle barn under 18 år – dette som ein del av Regjeringa sitt framlegg om innføring av barnetrygd for 16- og 17-åringar frå 1. mai år 2000. Det er vidare, i motsetning til i Regjeringa sitt framlegg, gitt skattereduksjonar på om lag 550 mill. kr gjennom justering av innslagspunktet for første trinn i topp skatten til 277 800 kr i klasse 1 og 329 000 kr i klasse 2. I tillegg er det gjort framlegg om nytt andre trinn i topp skatten for inntekter over 762 700 kr, som svarar til ei samla skjerping på om lag 570 mill. kr påløpt for år 2000. Skattefrådrag for aksjesparing blir oppheva. Det betyr at gjeldande bindingstid for AMS-midlane blir ført vidare for innskot gjort i inntektsåret 1999. Senterpartiet meiner det har vore rett å stimulere til sparing og motivere for verdien av å auke tilgangen av eigenkapital i næringslivet. Det synest no som at aksjesparing er vel kjend for å vere lønsam, og at vidare skattestimulering er mindre aktuelt. Om skattelette skulle vere hovudgrunnen for slik sparing, vil eg vise til forslaga om auka minstefrådrag både gjennom satsauke og gjennom høgre minstegrense for lønsinntekter. Når det gjeld skattlegging av næringslivet, er det gjort mindre endringar i identifikasjonsreglane for delingspliktige verksemder, og for kven som er å oppfatte som nærståande personkrets for verksemder som ikkje skal ha tak for berekna personinntekter. Det er vidare gjort endringar for alle delingspliktige ved å redusere kapitalavkastingsraten med 1 pst. Det betyr at ein større del av nærings- og selskapsinntektene blir ført fram for skattlegging som personinntekt. For delingspliktige bedrifter er dette ei samla skjerping av skattlegginga med om lag 185 mill. kr. Med desse endringane og med tillegg av mindre justeringar i reiarskatten, som t.d. omfattar innstramming i frådragsretten for gjeldsrenter, auka skatt ved høg eigenkapital og innføring av skatteplikt for valutagevinstar, er det denne gongen ei brei semje i Odelstinget om skattlegging både av næringslivet og reiarlaga. Det er viktig avdi dei ulike næringane treng stabile tilhøve å arbeide under. For aktivitetsnivået på sokkelen har Regjeringa fått gjennomslag for skattelette ved å redusere CO2-avgifta med om lag 440 mill. kr. Produksjonsavgifta er òg på ei rekke felt redusert og utgjer om lag 300 mill. kr neste år. Når det gjeld pensjonistane, får Regjeringa gjennomslag for å auke grensene for skattefrie nettoinntekter både for einslege og for ektepar. Regjeringa får òg fleirtal for å redusere satsen i formuestillegget i skatteavgrensingsregelen frå 3 til 2 pst. Gjennom auka skattlegging av lønstakarar med høge inntekter og gjennom delvis utilsikta skattetilpassing i næringslivet er desse inntektene omfordelte ved å gi lette for lønstakargrupper opp til 166 000 kr gjennom innfasing av lønsfrådraget på 30 600 kr. På avgiftssida er auka elavgift eit viktig miljøsteg og eit ledd i å følgje opp prinsippa frå stortingsmeldinga om grøne skattar. Prising av elkraft til eit høgare nivå kan utløyse utvikling av alternative energiberarar. Den auka avgifta vil bli omfordelt gjennom kompensasjon ved auka minstefrådrag, personfrådrag og lette for pensjonistane gjennom vidareføring av særfrådrag og auke i grensene for skattefrie inntekter. Til slutt vil eg vise til saksordførar Tore Nordtun sin grundige gjennomgang av saka. Med dei endringane som vi her har vore inne på, har Regjeringa fått gjennomslag for hovudtrekka i forslaget til lovendringar.