Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2007-04-17:
Eierskapsmeldingen skulle være Regjeringens store dokumentasjon på den aktive næringspolitikken, men den består nesten utelukkende av en beskrivelse av generelle virkemidler og selvfølgelige ting som hele Stortinget er enig i. I all klartekst sier eierskapsmeldingen at det meste egentlig bør være som det var under den forrige regjering – og den før der – og at det er de prinsipper som er nedfelt i lovverk som gjelder, ikke mer eller mindre uoverveide utspill fra enkeltrepresentanter, som flere talere har vært inne på. Det eneste som kan minne om noen aktivitet, er at Regjeringen signaliserer at den vil gå mot forslag om opsjoner i selskaper som omfattes av meldingen. Her er det heller ikke noe forslag om en ny og forsterket ervervslov, slik som regjeringspartiene lovet i Soria Moria-erklæringen – heldigvis, er det grunn til å legge til. Her er det ingen oppfølging av mange ulike utspill fra stortingsrepresentanter fra de tre regjeringspartiene knyttet til statlige oppkjøp, styring av enkeltselskap, endringer av delprivatiserte selskaper, utbytting av styrerepresentanter osv. Det samme understrekes for alle praktiske formål i det 60 siders høringsnotatet om Tiltak ved bedriftsnedlegging, som næringsministeren har hatt på høring. Notatet sier i klartekst at Regjeringen ikke har noen såkalte nye verktøy i verktøykassen, men at dagens regelverk er tilstrekkelig. Det eneste konkrete som foreslås, er et byråkratisk forslag om meldeplikt til kommuner og fylkeskommuner dersom noen vurderer å legge ned en bedrift, et forslag som for øvrig møter kraftig motbør i Finansdepartementet. Er det ikke noe skille mellom de politiske partiene i eierskapspolitikken? Jo, det går et markant skille i synet på privat og offentlig eierskap – mellom oss som ønsker et mangfoldig og desentralisert norsk privat eierskap, og Regjeringen som utelukkende er opptatt av hvordan statens eierskap skal bli mer omfattende, på bekostning av det private. Det er jo bare å se på det nye SND-fondet, som «jeg, Roar og folkene våre har kommet fram til», som statsministeren så treffende beskrev det på siste møte mellom Arbeiderpartiet og LO. Det er et fond som næringslivet absolutt ikke etterspør. I Avis2 står det: «Ingen har etterspurt dette fondet blant småbedriftene. Det ligger kun politiske hensyn bak dette, sier administrerende direktør Tom Bolstad i Bedriftsforbundet, som organiserer nettopp slike virksomheter som statsministeren ønsker å stimulere med sitt næringsfond. – Det eneste positive med fondet er at det kun disponerer 2 milliarder kroner, sier Bolstad og sikter til forslag om at et slikt fond burde disponere minst det tidobbelte.» Venstre vil sikre norsk eierskap i næringslivet gjennom å styrke det private eierskapet. Derfor er vi for privat eierskap i enkelte heleide statlige selskaper. Derfor er vi for ytterligere nedsalg i selskaper som allerede er delprivatiserte. I Venstres nye prinsipprogram, som ble vedtatt på vårt landsmøte for noen dager siden, heter det: «Offentlig eierskap i næringslivet skaper lett rolleblanding og demokratiske problemer. Det skal derfor begrenses til vitale samfunnshensyn, som viktige kompetansemiljøer, grunnleggende infrastruktur og kontroll med energi- og naturressurser. Den offentlige eierandelen i slike selskap skal ikke være høyere enn det som er nødvendig for å ivareta formålet. Styringen skal skje i samsvar med prinsippene om godt eierskap.» Venstre forventer at norske bedrifter tar samfunnsansvar. Det gjelder spesielt bedrifter der det offentlige har eierandeler f.eks. gjennom statens ulike investeringsfond, fordi de også handler på vegne av fellesskapet. Ikke minst gjelder dette innenfor miljøområdet. Venstre forventer derfor at de statlig eide selskapene innenfor virksomhetsområdene aktivt må søke løsninger som bidrar til en mer bærekraftig utvikling, og som stimulerer til en bedre ressursforvaltning og mindre miljøbelastninger. I eierskapsmeldingen er gründere og entreprenører viet minimal oppmerksomhet, ikke i annet enn i et forslag om en gründerbank. Venstres næringspolitikk handler om å legge til rette for det nye næringslivet vi skal leve av i framtida. Det handler om forenkling og om fleksibilitet, ikke minst for gründere og selvstendig næringsdrivende. Det må lages gode sosiale ordninger for gründere, fordi vi er avhengige av at de blir flere hvis vi skal sikre morgendagens velferd. Tiltak som vil gjøre det enklere å være gründer og selvstendig næringsdrivende, er Venstres svar på Regjeringens såkalte aktive næringspolitikk, som stort sett dreier seg om statlig kontroll.