Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-04-28:
Bakgrunnen for denne innstillingen er et representantforslag fra Miljøpartiet De Grønnes representant Une Aina Bastholm om utfasing av petroleumssubsidier. Det ligger jo i en saksordførers plikter å prøve å samle brede flertall, og derfor skal jeg starte med å innrømme at jeg kanskje har gjort en dårlig jobb som saksordfører, fordi jeg befinner meg i et mindretall i komiteen. Det synes jeg er synd, men jeg skal etter beste evne først prøve å gjøre rede for flertallets syn på saken også, for det synes jeg er ryddig. Det er en løpende uenighet i finanskomiteen og i Stortinget om hvorvidt det norske petroleumsskattesystemet er heldig utformet i dag ut fra et nøytralitetsperspektiv, altså om egenskapene i petroleumsskattesystemet er nøytrale på den måten vi etterstreber i utformingen av øvrige skattepolitikk. Det er det ene. Det andre er om petroleumsskattesystemet tar høyde for de endringene vi må gjennom som følge av de menneskeskapte klimaendringene og den reduksjonen av menneskeskapte CO2-utslipp som Norge også må bidra til. Her er komiteen skjønt enige om at det norske petroleumsskattesystemet og måten vi har organisert oljeindustrien på i Norge, er både positiv for landet og ganske unik i internasjonal sammenheng. Jeg tenker bare å åpne der, siden mange av disse debattene pleier å degenere til konkurranser om hvem som er mest for eller mest mot olje. Det er jo ikke det det handler om. Det det handler om, er at de aller fleste land som er så rike på olje og gass per innbygger som det Norge er, er land preget av enten storstilt korrupsjon, voldsom skjevfordeling eller til og med væpnet konflikt og omfattende bruk av vold. Det er ikke sånn at det å være svært rik på naturressurser nødvendigvis kommer et lands befolkning til gode. Men det har det gjort i Norge, fordi vi har gode ordninger, vi har SDØE, vi har sagt at vi har et felles eierskap til naturressursene, og vi har en god skattlegging av inntektene derfra som gjør at det er fellesskapet i Norge som har stilt betingelsene for hvordan oljeinntektene til oljeselskapene skal brukes, og på en måte som også sikrer at teknologi, arbeidsplasser og industri har kommet til Norge og ikke bare har kommet utlandet til gode. Det skal vi i Norge være stolte av. Så går vi inn i en tid nå som ikke bare er preget av synkende oljepris, men som også er preget av et stadig mer prekært behov for å senke de menneskeskapte klimaendringene og CO2-utslippene. Og her kommer vi til kjernen av uenigheten i komiteen, for komiteens flertall, bestående av Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti, mener at petroleumsskattesystemet som det er utformet i dag, er balansert, at det fungerer i tråd med gode nøytralitetsprinsipper for skattesystemet, og at de er klimapolitisk tilstrekkelige. Et mindretall, bestående av Venstre og SV, mener representantforslaget har mer for seg. Vi merker oss spesielt at finansministeren selv i sitt brev til komiteen slår fast at den samlede fradragsverdien i dagens petroleumsskattesystem er høyere enn den ville ha vært i et nøytralt skattesystem. Så vi synes det er interessant at finansministeren selv slår det fast i brevs form til komiteen, men at finansministerens partifeller ikke tar konsekvensen av dette i innstillingen. Men så er det jo ikke bare et nøytralt skattesystem vi etterstreber her, det er et skattesystem som reflekterer de klimapolitiske realitetene som Norge er en del av. Og etter Paris-forhandlingene i desember har de fleste av verdens land sluttet seg til målet om å begrense de menneskeskapte klimaendringene til maks 1,5 grader sammenlignet med førindustriell tid. Og når man tar med i regningen at verdens middeltemperatur allerede ligger om lag 1 grad over førindustriell tid, så betyr det at de nye klimaambisjonene som Norge også er en del av, halverer det karbonbudsjettet vi har igjen på kloden. Det betyr at vi bare kan utvinne og bruke halvparten av de fossile ressursene vi trodde før klimaforhandlingene i Paris. Jeg mener det er naivt å tro – jeg beklager hvis det er et uparlamentarisk uttrykk – at en slik avtale og det å begrense klimaendringene til 1,5 grader ikke får konsekvenser også for hvilke ressurser Norge kan utvinne. Men det er vanskelig å være bombastisk, og derfor er et av forslagene mindretallet i komiteen fremmer, et forslag om å utrede hvilke konsekvenser det nye 1,5-gradersmålet kan få for petroleumsskattesystemet. Jeg synes det er litt rart at ikke flertallet kan slutte seg til en utredning av dette. Vi har også tre øvrige forslag. Vi ber regjeringen komme tilbake til Stortinget med en omlegging av offentlig støtte knyttet til fornybar energi. Vi ber regjeringen forbedre og videreutvikle støtteregimet for fornybar energi. Og vi ber ikke minst regjeringen påse at CO2-avgiften på sokkelen reflekterer CO2-avgiften ellers i Norge fratrukket kvotepris. Det er ingen grunn til at det skal være lavere CO2-avgift på sokkelen enn ellers. Jeg tar opp forslagene.