Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2017-06-01:
I høringsrunden har det vært en diskusjon om hvor en skal sette grensen for hvor stor virksomheten skal være før kravene om interne varslingsrutiner slår inn. Senterpartiet har landet på fem ansatte, i tråd med høringsinnspillene fra Akademikerne, NITO og Den norske legeforening. Det ser vi som nødvendig, sånn som norsk arbeidsliv utvikler seg. Så gjelder det i hvilken grad varslervernet i arbeidsmiljøloven skal utvides til å omfatte innleide arbeidstakere. Der er vi enig i det som Tekna sier, at også utsendte arbeidstakere som arbeider i Norge ut over en viss tid, må omfattes av norsk arbeidslivslovgivning. Det er et viktig prinsipp at det skal være likhet for loven, og da må arbeidsmiljøloven også omfatte utenlandske arbeidstakere, uavhengig av hva den enkelte arbeidstaker blir definert som. Tekna har foreslått for komiteen at Stortinget presiserer definisjonen av utsendte arbeidstakere i arbeidsmiljøloven § 1-7, og det har Tekna gjort fordi nåværende ordlyd i arbeidsmiljøloven § 1-7 overlater til andre å definere hvem som blir regnet som utsendte arbeidstakere og på den måten ikke blir omfattet av bl.a. varslingsvernet i arbeidsmiljøloven. Vi har derfor foreslått en endring i arbeidsmiljøloven § 1-7 sånn at det blir tydeliggjort at alle utsendte arbeidstakere som arbeider i mer enn 30 dager i Norge, skal omfattes av de delene av arbeidsmiljøloven som de i dag er unntatt for gjennom forskrift for utsendte arbeidstakere. Når det gjelder nattarbeid, synes Senterpartiet at det som er dagens regelverk, fungerer bra. Vi legger sterk vekt på å skille her – så en kan få et godt familieliv, at en kan delta i frivillige organisasjoner. Det er sikkert grunner for å ha en større fleksibilitet enn det som blir praktisert i dag, men det er det jo mulighet til innenfor lovverket, i avtale med fagforeningene. Så vi står sterkt på at vi holder fast ved normalarbeidsdagen. Vi er ikke glad i nattarbeid, kanskje det er fordi veldig mange i Senterpartiet – meg inkludert – har jobbet ganske mye om natta og jobbet ganske mye i helgene. Det er en uting at en skal være i en sånn livssituasjon at en må jobbe så seint og så tidlig og på så mange røde dager, og da erfarer du at ikke det er noe en bør overføre til andre gjennom å liberalisere regelverket på det punktet. Det har vært en diskusjon om definisjonen av hva som er tariffbundet virksomhet. Senterpartiet mener at det er viktig med lovdefinisjoner som gir minst mulig rom for tolkning. Vi mener det er bra at arbeidstvistloven § 1 definerer sentrale begrep i arbeidstvistloven. Vi mener på samme måte fremdeles at arbeidsmiljøloven bør definere viktige begrep i arbeidsmiljøloven, som f.eks. fast tilsatte og midlertidig tilsatte, jf. de forslagene Senterpartiet la fram i Innst. 368 S for 2014–2015. Men vi mener altså av lovtekniske grunner at samme begrep ikke bør defineres mer enn ett sted, i én lov. Definisjonen av et sentralt begrep bør derfor med andre ord foreligge i én lov, mens det i andre lover blir vist til denne definisjonen av begrepet. På denne måten bør det i arbeidsmiljøloven vises til arbeidstvistloven, der eksempelvis begrepet tariffavtale er definert. Vi mener at dette er det beste lovteknisk sett, altså at «tariffavtale» defineres i arbeidstvistloven, «fast tilsatte» og «midlertidig tilsatte» defineres i arbeidsmiljølovgivningen. Jeg vil til slutt ta opp Senterpartiets forslag i saken, forslagene nr. 5–8.