trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Representanten må nesten unnskylde at jeg i innlegget mitt har forholdt meg til det budsjettet som Solberg-regjeringen har lagt fram, tilleggsproposisjonen som vi har lagt fram, og budsjettforliket, og ikke sammenliknet med Fremskrittspartiets alternative budsjett. Det håper jeg det er tilgivelse for. Når det gjelder dem som bor på øyene, tar vi selvsagt hensyn til dem. De som f.eks. skal pendle, vil nå få en mye bedre hverdag når de får tilbake pendlertilskuddet. Det blir billigere å være pendler på disse øyene. Når det gjelder dem som bare har båtforbindelse, ser jeg den problemstillingen, og det er noe vi også jobber med i regjering. Vi er nødt til å gå igjennom det systemet. Men på åtte uker klarer vi selvfølgelig ikke å rette opp alt som skulle vært rettet opp etter åtte år med en blå regjering, så vi må gjøre som de sier i barnesangen: Skal du ete en elefant, må du gjøre det bit for bit.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Som Normann-utvalget peker på, er det mange faktorer for at man skal få vekst i distriktene. Victor Normann sa det slik: Det er mange løsninger, men den dårligste løsningen er økt kommunesammenslåing. Vi må ha kommuner som utvikler seg, små og store kommuner som utvikler sin egen særegenhet, og som gjør seg attraktive for nye innbyggere. Som jeg var inne på tidligere i replikkvekslingen, må vi legge til rette for at ungdommen får bygge der de vil – ikke slik det har vært før, at de er nødt til å bygge i et boligfelt hvis de skal flytte tilbake til egen kommune. De må få bygge i den delen av kommunen der de faktisk ønsker det. Vi må sørge for at vi har et næringsliv som fungerer. Da må vi gjeninnføre distriktspolitiske virkemiddel. Kommunene må ha en økonomi som gjør at de kan være til hjelp for næringslivet, og ikke en hemsko. Vi må også sørge for at de ungdommene som flytter tilbake, har gode kommunale tjenester, gode barnehager osv.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Representanten Skjelstad og jeg er begge resirkulert. Vi satt i kommunalkomiteen i den perioden da vi forhandlet kommune- og fylkesstrukturen, og representanten var veldig fornøyd med det resultatet som kom, de nye oppgavene til fylkeskommunen, og det ble feiret som Venstres store seier. Senterpartiet fremmet bl.a. forslag om desentralisering av oppgaver fra statsforvalteren, det som ikke omhandler tilsyn og kontroll. Vi hadde også mange andre forslag når det gjaldt dette. Dette er nå nedfelt i Hurdalsplattformen, og vi trenger altså ikke å stemme for forslaget fra Venstre. Mange kommuner ønsker nå oppløsning. De begrunner det med at avstandsulempene og byråkratiseringen har blitt mye større enn de fordelene som er med større fagmiljø, og – ikke minst – det har ikke kommet noen oppgaver som krever større fylker. Ser representanten nå at dette egentlig var en stor fiasko ved at representanten nå fremmer forslag om nye oppgaver til den nye regjeringen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg kan trøste representanten med at det nå er nedfelt i Hurdalsplattformen at oppgavene skal løses på lavest mulig hensiktsmessig nivå, og at vi akter å overføre mer makt til lokaldemokratiet og til fylkesleddet. Når representanten hevder at Senterpartiet og regjeringen nå flyr rundt i landet og skal oppløse kommuner og fylker, må jeg komme med en liten realitetsorientering. Vi har sagt at de kommuner og fylker som ønsker det, skal få bli oppløst. Og de kommunene ønsker det fordi de ser at oppgaveløsningen har blitt mye mer komplisert, kvaliteten på tjenestene har blitt kraftig redusert, og rekrutteringen til fagmiljøer har blitt svekket fordi det mange plasser ikke lenger er stedlig ledelse på f.eks. sykehjem. Det er ikke attraktivt å jobbe der lenger. Så når bakdelene har blitt så mye større enn fordelene, vil vi lytte til innbyggerne.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Det har vært mange underlige kommentarer i denne debatten, særlig knyttet til oppløsning av tvangssammenslåtte kommuner og fylker, og det høres ut som statsråden vår nå skal ut med pisken og tvinge disse kommunene til å skille lag. Jeg kan forsikre salen om at pisken ble kastet ut med Høyre-statsrådene i Kommunal- og moderniseringsdepartementet. Nå lytter vi til kommunene, og det er kun etter lokale initiativ at vi kommer til å gjennomføre sånne oppløsninger. Vi snakker om tvangssammenslåtte kommuner og fylker som nå opplever dårligere tjenester, større avstandsulemper, trøbbel med rekruttering og i det hele tatt et dårligere tjenestetilbud. Når det da er et lokalt initiativ til oppløsning, vil vi lytte til folket. Vi har tillit til innbyggerne, og vi har tillit til lokaldemokratiet. Det har vært kommentert at vi driver med en reversering midt i en pandemi, og at kommunene skal være styrket til å ta uforutsette hendelser. Jeg er nesten nødt til å referere en episode fra eget kommunestyre: Vi har en kommunedirektør som var positiv til kommunesammenslåing. Kommunestyret sa nei. Etter at vi hadde et stort utbrudd i kommunen først i juli, der vi ble nødt til å koronateste en fjerdedel av kommunen i løpet av tre dager, tror jeg han sa det sånn at da hadde ordføreren og byrådet i Oslo blitt svette på ryggen. Og på det første kommunestyremøtet sa han: Heldigvis hørte dere ikke på meg. Hadde vi ikke bestått som egen kommune, hadde vi ikke vært fleksible nok til å håndtere denne pandemien så godt som vi gjorde. Det var rett og slett fordi vi var en liten organisasjon og hadde fleksibiliteten. Til noe helt annet: Både Kapur og Vamraak har vært opptatt av digitalisering, og det er jeg også. Det er helt nødvendig med en omstilling på det området, og vi må selvsagt fortsette den utviklingen. Men samtidig som de er opptatt av digitalisering og snakker om det på inn- og utpust, mangler de grunnmuren til huset sitt. Det er så mange i dette landet som fortsatt ikke har tilgang på bredbånd, som ikke får bruke disse tjenestene, som ikke har mulighet til å ha hjemmekontor – ja, det er mange som ikke har hatt mulighet til å få gjort lekser når de har vært på hjemmeskole under pandemien. Derfor må vi bygge grunnmuren først og sørge for at alle har tilgang til bredbånd, før vi forventer at de skal utnytte det. Helt til slutt: Flere har vært inne på regionale utviklingsmidler og sagt at det bare er noe tull, og at det ikke er etterspurt. Jeg har vært rundt omkring i alle kommuner med komiteen de siste ti årene, og jeg tror ikke jeg har vært i en eneste kommune der de ikke har etterspurt regionale utviklingsmidler for at kommunen skal være i stand til å bistå næringslivet med utvikling.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg tror det er viktig at vi ser helheten i integreringsarbeidet, og at vi ser dette under ett. Jeg tror områdesatsing – og gjerne kanskje en omlegging av områdesatsingen, men iallfall en styrking av den – er løsningen for å ta tak i disse utfordringene. Slik det har vært til nå, er det få områder som har tatt del i det. Jeg kjenner Trondheim best, så jeg tar det som eksempel. Det har nå vært én bydel i Trondheim som har hatt muligheten til å ta del i dette, og det som har skjedd på Saupstad, har vært veldig vellykket. Nå er det to nye bydeler som får mulighet til å delta i den satsingen, og det er veldig godt mottatt av politikerne i Trondheim. Jeg tror det er løsningen på disse utfordringene framover.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Som jeg nevnte i innlegget mitt, har vi bl.a. styrket kompensasjonsordningen for frivillige organisasjoner. Det betyr at det blir mye billigere og enklere å delta på de aktivitetene. Det betyr at alle har en mye større mulighet til å delta, uten at det blir like kostbart for de familiene. Vi styrker også inntekten til lavinntektsfamilier gjennom skattesystemet. Det er mindre skatt for dem som tjener lite, og så er det mer skatt for oss som tjener mye. Det er en fordeling som kommer alle unger som lever i fattige familier, til gode. Vi sørger f.eks. for at det ikke er fratrekk på barnetrygd osv. når man får sosialhjelp. Det vil komme de ungene til gode. I det hele tatt: Utjevning og mindre forskjeller vil komme alle de fattige barnefamiliene til gode.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Det har aldri vært Senterpartiets politikk at vi skal ta imot alle som kommer. Det har aldri vært Senterpartiets politikk at vi skal finansiere det med lønnsnedgang for noen grupper i samfunnet. Tvert imot har Senterpartiet hele tiden hatt en restriktiv politikk når det gjelder å ta imot flere enn det vi klarer å integrere. Jeg må minne representanten på at Senterpartiet i sitt alternative budsjett i mange år har lagt inn færre kvoteflyktninger enn det Fremskrittspartiet har gjort. Jeg vet ikke om det er noe som Fremskrittspartiet har tenkt til å videreføre, at de skal ligge høyere enn oss. På den andre siden mottar vi nå veldig få asylsøkere. Vi må gjøre vår andel av det humanitære bidraget og være med på å avlaste de landene, så jeg mener at det vi har lagt oss på i vårt budsjett nå, med 3 000 kvoteflyktninger neste år, er fornuftig.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg må innrømme at jeg ikke har helt oversikt over alle Lundteigens sitat i media i de siste 30 årene, så det tror jeg ikke at jeg har tenkt til å kommentere. Jeg er veldig tydelig på at i de siste elleve årene er det jeg som har hatt ansvaret og vært Senterpartiets talsperson for asyl- og innvandringspolitikken, og den typen løsninger har aldri vært diskutert på de elleve årene jeg har vært på Stortinget. Hva som har skjedd før det, kan jeg ikke uttale meg om. Senterpartiets innvandringspolitikk ligger fast. Jeg mener at det nivået vi legger oss på nå, er veldig fornuftig. Vi er som sagt nødt til å bidra med vår andel av ansvaret når det er en enormt stor humanitær katastrofe der ute. Samtidig må vi sørge for at vi klarer å få på plass en god integrering av dem vi tar imot, for hele suksessfaktoren er å få dem som kommer hit, ut i utdanning og arbeid. Jeg er veldig skuffet over at Fremskrittspartiet i sitt alternative budsjett kutter alle midler til storparten av det som går på integrering, for det vil da bety at det er mindre sjanse for å lykkes med integreringen og få folk ut i arbeid.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
For en som har vært folkevalgt lokalt de siste seks årene, kan jeg ikke si at jeg deler den samme entusiasmen rundt Høyres innsats for å styrke og bedre kommuneøkonomien, men det får så være. Mitt spørsmål til representanten Kapur er hvordan han mener at de siste årenes sentraliserings- og sammenslåingspolitikk, både i kommuner og fylker, har bedret tjenestene som innbyggerne mottar der ute, i Norge.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
La meg først understreke at Rødt ikke har noe imot private barnehager. Vi har noe vi setter spørsmålstegn ved når det gjelder de private kommersielle barnehagene, som beriker seg på offentlige overføringer. I dette tilfellet handler det om faktisk å sikre at de pengene man setter av til pensjon, skal gå til pensjon og ikke til privat berikelse. For noen år tilbake kunne vi se at man puttet 1 mrd. kr av pengene i egen lomme – penger som kanskje burde gått til pensjonstjenester i stedet for til berikelse for kommersielle eiere. Mitt spørsmål tilbake til representanten er hvorfor han ikke bryr seg om å sikre bedre tjenester for dem man faktisk skal tilby tjenestene, i stedet for å være opptatt av å berike kommersielle eiere der ute i barnehagemarkedet.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Representanten Vamraak kan jo se på hva disse pensjonstilskuddspengene har gått til. Da stiller jeg også spørsmål om hvorfor det er slik at det er mindre utgifter til pensjons- og lønnstilskudd i private barnehager. Vil ikke det si at man henter et overskudd fra et sted, siden de offentlige overføringene i utgangspunktet skal være tilnærmet de samme? Dette overskuddet skapes jo nettopp av å kutte ned på lønns- og pensjonskostnader, og da vil vi i Rødt sørge for at man i større grad har pensjonstilskudd som treffer de faktiske utgiftene, og at man ikke tar noen av overføringene man ikke skulle hatt.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Vi mener at vi i større grad må innrette dette systemet rundt de faktiske utgiftene der ute i barnehagene, og det mener vi at dette budsjettforslaget faktisk legger opp til. Derfor har vi ikke endret på det i vårt alternative statsbudsjett. Vi mener derimot det er viktig at vi framover sikrer en velferdssektor der alle pengene vi betaler inn i skatt til felles velferd, skal gå til nettopp det, og ikke til å berike noen svære kommersielle aktører der ute i markedet, om det så er innenfor barnevern, eldreomsorg eller barnehage, som representanten Vamraak er opptatt av.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Hvis Njåstad har lest partiprogrammet vårt, ser han at vi ikke er gift med eiendomsskatten, men vi ser at eiendomsskatt i mange tilfeller er en god måte å kompensere på for utgifter som kommunene har for å tilby gode tjenester. Hvis Njåstad da hadde vært opptatt av å sette kommunene i stand til å tilby gode tjenester uten å ta inn eiendomsskatt, kunne han også kjempet for økte bevilgninger til kommunene, slik at eiendomsskatt ikke hadde vært like nødvendig.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Ja, for det første – som jeg til det kjedsommelige må si hver gang, virker det som – må vi skille mellom de private kommersielle og de private ideelle barnehagene. Selv gikk jeg i en privat ideell barnehage i deler av mitt tidligere liv og er veldig fornøyd med det. Det viktigste er at vi klarer å tilby alle barn en god oppvekst og en god barnehagehverdag, og at de ansatte sikres nok ressurser og tid til å gjøre en god jobb. Rødt mener at det gjøres best ved at alle skattepengene som vi bevilger til velferd – og til barnehager i dette tilfellet – skal gå tilbake til driften istedenfor at det tas ut store utbytter av kommersielle private eiere. Det virker som representanten Skjelstad er tilfreds med det, men det er ikke vi i Rødt.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Tapte billettinntekter for kollektivtransporten er en stor utfordring for fylkeskommunene under koronapandemien, og det går ut over rutetilbudet til innbyggerne, med de praktiske, økonomiske og miljømessige konsekvensene det har. Det er veldig bra at regjeringen setter av en halv milliard i kompensasjon til fylkeskommunene for tap av billettinntekter, men vurderer statsråden også nye tiltak i tiden framover hvis tap av billettinntekter skulle vedvare?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Jeg takker for spørsmålet. Rødt mener det burde vært en foreldelsesfrist for tilbakekalling av statsborgerskap. At f.eks. de barna som har fått midlertidig opphold, som har vokst opp i Norge, som går i barnehage, som går på skole, skal bli straffet for hva noen andre før dem har gjort, som er utenfor deres kontroll, synes jeg er strengt urettferdig. Jeg har tatt saken med Mahad som et eksempel. At han, som har fått seg jobb, som har bidratt og betalt skatt til Norge, som er en del av det norske samfunnet og har en samfunnskritisk jobb, skal bli nektet statsborgerskap fordi utlendingsmyndighetene plutselig tror han er en annen mann, som er død, mener jeg er helt useriøst. Jeg synes vi burde ha en praksis der vi faktisk stoler mer på de menneskene som er i møte med systemet, og der vi ikke trekker tilbake statsborgerskap så mange år etterpå, som i dette tilfellet, der det er snakk om 18 år.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Vi mener at politiet og utlendingsmyndighetene egentlig har bedre ting å bruke tiden på. Man ser kriminalitetsbildet, man ser hvilke andre utfordringer vi har ute i politidistriktene, at folk har opplevd at det er mindre synlig politi i nærmiljøet. Jeg og Rødt mener at det å bruke masse tid på å spore opp noen som kanskje ikke burde vært her i utgangspunktet, men som etter veldig mange år har fått et liv i Norge, er en feil prioritering, og vi mener man burde hatt en frist for tilbakekallelse av statsborgerskap.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Jeg takker for spørsmålet. Som jeg nevnte i mitt framlegg, styrker vi områdesatsingene til både Grorud og Oslo sør, og det mener jeg er viktig. Det er viktig med områdesatsing. Når det gjelder å bruke det private næringslivet, tror jeg det er veldig viktig at man sørger for å få folk i jobb, også i det private næringslivet. Da er det viktig, som jeg sa i framlegget mitt, at vi jobber for mindre diskriminering, at man sørger for at det er en lettere vei inn, uansett om man heter Ali eller Aleksander, og at vi jobber opp mot de integreringstiltakene som er ute i kommunene, rundt omkring i hele landet. Mange av disse er tiltak som jeg tror både Rødt og Høyre er enige om.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-12-16:
Etter flyktningkrisen i 2015 lot daværende innvandrings- og integreringsminister Sylvi Listhaug UDI beholde noen av de økte bevilgningene for å undersøke gamle asylsaker, noe som har ført til en stor økning i tilbakekallelse av statsborgerskap de siste årene. I Rødts alternative budsjett reverserer vi disse økte bevilgningene til dette arbeidet fordi vi mener denne praksisen setter norske statsborgeres rettssikkerhet i fare. Kan statsråden være enig i at denne praksisen er en trussel mot noen utpekte gruppers rettssikkerhet, eller vil statsråden fortsette å sette av bevilgninger til å følge opp arven etter Listhaug også i framtidige budsjett?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg synes representanten Greni over lang tid har hatt et godt engasjement for å gjøre det lettere å bygge boliger i distriktet, noe hun også tar opp i sitt innlegg. Det er selvfølgelig en intensjon jeg og Høyre deler, vi er fortsatt nødt til å se etter forenklinger i regelverket for å gjøre det billigere å bygge boliger og få byggetakten opp. I distriktene er det særlig et problem at verdien på boligen som man har eid over tid, kanskje også går ned og ikke er i samsvar med det det koster å kjøpe seg en ny leilighet. Representanten nevnte startlån. Jeg hører at også andre representanter fra regjeringspartiene nevner startlån til helt andre grupper. Nettopp dette problemet er årsaken til at Høyre lanserte en ordning med trygghetsboliger i distriktet, noe som skulle gjøre at eldre fikk muligheten til å bo i en trygg bolig i nærheten av sitt lokalsamfunn. Det er et veldig viktig distriktspolitisk tiltak, som Senterpartiet nå velger å fjerne. Hvorfor fjerner Senterpartiet ordningen med trygghetsboliger?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg er helt enig i at lokalsamfunn og kommuner i større grad skal få gjennomslag, særlig når det gjelder innsigelser, og at statsforvalteren skal få mindre makt. Det er en av de tingene Høyre sørget for da vi satt i regjering, hvor kommunene faktisk fikk gjennomslag i åtte av ti saker. Til sammenligning ga den tidligere rød-grønne regjeringen, fra 2005 til 2013, kommunene rett i fire av ti saker. Det er fint hvis Senterpartiet nå faktisk har et engasjement for å sørge for at man klarer å beholde den statistikken som bl.a. Høyre i regjering sørget for. Men jeg får altså ikke svar på hvorfor man skal ta bort ordningen med trygghetsboliger for eldre. Det er et tiltak som skulle gå til kommuner med sentralitetsklasse 5 og 6. Der man har de største utfordringene, skulle man få muligheten til å gjøre det lettere for eldre å bytte bolig, slik at de kunne bo lenger hjemme. Senterpartiet har ingen svar på hvordan man skal sikre det. Jeg håper at representanten kan svare på hvorfor man velger å fjerne ordningen med trygghetsboliger, som jeg spurte om.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Takk for svaret. Representanten er egentlig inne på et helt annet boligsegment enn det jeg spør om, når det snakkes om omsorgsboliger, for det handler om muligheten til å flytte ut av det som kanskje er en lite egnet bolig og flytte i nærheten av pol og butikk. Kanskje mister man førerkortet og har ikke lenger mulighet til å komme seg til f.eks. pol og butikk, som mange også har behov for når de bor i distriktet. Det at unge flytter ut og tilbake til distriktet, og at man skal sørge for mer boligbygging, er en helt annen problemstilling, som jeg også er veldig opptatt av at vi klarer å ta tak i, først og fremst ved at man skaper flere jobber i privat sektor i distriktene. Denne startlånordningen er det flere representanter fra regjeringspartiene som snakker om. Den skal brukes til å konkurrere med private banker for ungdom, den skal brukes for eldre, men vi har foreløpig ikke sett noe til hva disse kraftfulle virkemidlene, som representanten Greni snakker om, er. Hvilke kraftfulle virkemidler for boligbygging i distriktet er det man nå skal foreslå?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg er glad for at Høyre i regjering sammen med Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre bidro til å styrke kommuneøkonomien de årene vi styrte. Jeg synes det er fristende, når jeg hører denne debatten, å minne om hva størrelsen på kommunenes frie inntekter er. Kommunene får over 400 mrd. kr utbetalt i frie inntekter i året. Nå har den rød-grønne regjeringen levert en økning på 2,5 mrd. kr. Det betyr at man har en økning i de frie inntektene på under 1 pst., så vidt over 0,5 pst. Skal man tro representantene her i salen, er det en økning på under 1 pst., eller så vidt over 0,5 pst., som er forskjellen på et forferdelig kommuneopplegg og et fantastisk kommuneopplegg. Jeg tror sannheten er at man faktisk har hatt ganske god kommuneøkonomi de siste årene. Høyre har i regjering bidratt til å øke de frie inntektene med over 35 mrd. kr. Vi ser også at det er rekordfå kommuner på ROBEK-listen, og kommunenes lommebøker er mer enn doblet de siste årene. Det var interessant å høre representanten Rune Støstad, som også kommer opp på talerstolen snart, si at kommunene nå har opplevd en vekst på 3 mrd. kr på ett år, og at han sammenliknet det med veksten under den borgerlige regjeringen over åtte år. Da er det fristende å stille spørsmålet til Støstad også: Kan kommunene forvente seg en like stor vekst i de frie inntektene også neste år? Jeg ser at Støstad skal holde innlegg etter meg, så kan han gjerne svare på det spørsmålet da. Representanten Grete Wold var på talerstolen før meg og etterlyste forutsigbarhet fra høyresiden i forbindelse med en oppløsningsprosess som er initiert av en regjering representanten Wold selv støtter. Jeg tror det beste for å sørge for en utvikling av tjenestetilbudet framover hadde vært å la fylkeskommunene, hvorav mange antagelig vil si at de ikke ønsker oppløsning, få lov til å fortsette med det. Det samme gjelder også for kommuner rundt omkring, hvor vi ser at det er ganske mange kommuner som er sammenslått, men som ikke ønsker oppløsning. Avslutningsvis vil jeg bare understreke viktigheten av at man fortsetter det boligsosiale arbeidet. Det er utrolig viktig at flere mennesker får muligheten til å bo i en eid bolig, særlig mennesker med lav inntekt. En av de viktige endringene som Høyre gjorde i regjering, var å legge om startlånsordningen, slik at de som trengte det mest, fikk mest støtte. Det har aldri vært utbetalt mer i startlån i Norge, noe som også har skjedd under en borgerlig regjering. De som ble prioritert, var de med dårligst råd. Vi så at den forrige rød-grønne regjeringen heller valgte å prioritere unge i etableringsfasen, som kanskje hadde potensial for å få høyere inntekt etter hvert. Jeg håper at vi fortsetter å prioritere dem som trenger det mest, framfor å gi litt til alle.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg vil slutte meg til at det er en dyster statistikk. Det er altfor mange mennesker som blir utsatt for negativ sosial kontroll, og det er noe vi fortsatt skal bekjempe. Jeg mener Solberg-regjeringen satte i verk mange viktig tiltak for å få bukt med det problemet. De kom bl.a. med flere handlingsplaner, sørget for flere minoritetsrådgivere, jobbet for bedre kunnskap i helsetjenesten i skolen og gjorde flere endringer for å sørge for at man f.eks. ikke skulle bli etterlatt i utlandet mot sin vilje. Når det er sagt, er jeg absolutt ikke tilfreds med den situasjonen vi har i dag, og det er fortsatt behov for å gjøre mange viktige endringer framover. I juni kom det en ny handlingsplan mot negativ sosial kontroll der man oppdaterte mye av den politikken man hadde. En av de tingene jeg ser veldig fram til, er det utvalget som nå skal se på lovregulering, om det er behov for bedre lovregulering av feltet for å sørge for at man nettopp får slått ned på den typen negativ sosial kontroll som vi ikke ønsker å ha i Norge.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg mener at man kan være fornøyd med at man har satt i gang noen tiltak, uten å være fornøyd med den situasjonen man er i. Jeg mener det er nødvendig at vi som er folkevalgt, alltid leter etter hvordan vi kan forbedre politikken vår, slik at alle som lever i Norge, skal få lov til å leve et fritt liv. Derfor er jeg helt enig i at den statistikken – som forhåpentligvis kommer av noe mer åpenhet, som jeg håper vi kan bidra til mer framover – viser at vi må gjøre veldig mye mer i årene som kommer. Der skal Høyre være et konstruktivt parti i å fortsette å ta opp nye tiltak for å få en bedre situasjon for de mange unge jentene som lever med dette, særlig i innvandrermiljøer. Jeg mener vi må være åpne om at dette også forekommer i noen norske religiøse minoriteter eller i norske religiøse miljøer. Der har vi en viktig oppgave framover for å få bukt med dette.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg synes det er mange indikatorer som viser at man har fått forbedret integreringspolitikken de siste årene, f.eks. ser man at det er flere som består norskprøven sin. Det gjør at man lærer seg norsk på en bedre måte, noe jeg mener er utrolig viktig for at man også skal kunne komme seg ut i jobb. Jeg synes det var interessant at Statistisk sentralbyrå for ikke så lenge siden publiserte en rapport som tok for seg voksne innvandrere som lever i varig lavinntekt. Det den viser, er at det er veldig mange av nettopp dem som står utenfor jobb, som lever i varig lavinntekt. Den største utfordringen for dem for å komme seg ut i jobb, er at de ikke har den kompetansen som arbeidslivet etterspør. Derfor mener jeg at det aller viktigste tiltaket vi kan fortsette å gi, er at disse menneskene får muligheten til å få den utdanningen som arbeidslivet etterspør, slik at de kan komme seg ut i jobb. Vi vet også at det er utrolig mange arbeidsgivere som egentlig bare står og skraper på døra etter å få tak i flere dyktige arbeidsfolk, og da mener jeg at det er utdanning som vil være det viktigste tiltaket også framover.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg vil først si at heller ikke jeg har særlig aksept for burka eller andre ansiktsdekkende plagg, og jeg er glad for at Høyre og Fremskrittspartiet sammen i regjering sørget for at man fikk et forbud mot det i f.eks. undervisningssituasjoner. Selv om man ikke er for at folk skal bruke burka og nikab, mener jeg at man kan stille seg spørsmålet om forbud er det mest effektive tiltaket for å få bukt med det problemet. Der mener jeg at vi må gå i tett dialog med de miljøene dette gjelder, og også med andre. Jeg mener også at det er naturlig at vi avventer det utvalget som skal se på nettopp lovregulering av negativ sosial kontroll, med hensyn til om dette er noe som er aktuelt å gjøre. Vi har ikke konkludert på det spørsmålet, men jeg er veldig åpen for å diskutere det videre med representanten Wiborg og Fremskrittspartiet i tiden framover.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg er i utgangspunktet positiv til det Solberg-regjeringen la fram, og det er at man skulle sørge for en søkbar pott, hvor man også skulle oppfylle visse kriterier for å få støtte – ikke at det nødvendigvis er politikerne som skal sitte og plukke fra et år til et annet hvem som får støtte og ikke. Det er egentlig resultatet når man har organisasjoner listet opp på statsbudsjettet, at organisasjonene risikerer å miste støtte fra et år til et annet. Man risikerer også å komme i en situasjon hvor det først og fremst er organisasjoner som har et godt politisk nettverk, som får støtte. Jeg synes i utgangspunktet at vi da heller burde ha sørget for at de kunne søke. Jeg registrerer også i forliket at det er en rekke organisasjoner, flotte organisasjoner, som får støtte, som også er de samme organisasjonene som fikk støtte med Solberg-regjeringens forslag, og som også ville hatt anledning til å søke. Men jeg synes det er bra at de organisasjonene fortsatt står på og gjør et godt og viktig arbeid for at vi skal få til bedre integrering i Norge også i årene som kommer.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
SSB kom, som jeg nevnte i sted også, for noen uker siden med en rapport om lavinntektshusholdninger i Norge. Den viste at bl.a. at innvandrere med bakgrunn fra flukt eller familiegjenforening er overrepresentert blant familier med varig lavinntekt. Det har ofte sammenheng med at man ikke er i jobb, eller at man har kortvarige jobber med lav lønn. Det er avgjørende at vi ikke tar imot flere til Norge enn vi klarer å integrere, dersom vi skal sørge for at folk kommer seg ut i jobb, lærer seg norsk og derigjennom også kan forsørge seg selv. I SVs alternative budsjett legger man opp til nærmest en dobling av antallet kvoteflyktninger man skal ta imot i Norge, samtidig som man ønsker å gjennomføre endringer i innvandringspolitikken, som også ville gjort det lettere å få opphold i Norge. Erkjenner representanten at økt innvandring kan føre til at flere lever med varig lavinntekt, og mener hun at det er et problem?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg er enig i at vi trenger mange tiltak for at folk ikke skal leve med varig lavinntekt, og jeg er stolt av at Høyre i regjering har sørget for mange viktige tiltak når det gjelder det, bl.a. billigere barnehageplass og billigere SFO. Men jeg blir egentlig litt overrasket over konklusjonen i svaret til Wold. Det framstår som om man aksepterer at det er greit at folk lever med varig lavinntekt, fordi det er bedre for dem enn det ellers ville ha vært. Jeg synes noe av problemet med at familier lever med varig lavinntekt i Norge, er at de menneskene som gjør det, ofte gjør det dårligere på skolen, f.eks., har dårligere helse og lever et dårligere liv. Jeg mener at noe av det som er viktig for velferdssamfunnet vi lever i, nettopp er at vi har små forskjeller. Er det virkelig sånn å forstå at SV egentlig erkjenner at deres innvandringspolitikk vil føre til at flere lever med varig lavinntekt, men at hun synes at det er greit fordi det er bedre enn alternativet for den enkelte?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg er enig i at det i og for seg er uinteressant hvilken kulturell bakgrunn man har, om man lever med varig lavinntekt eller ikke. Bakgrunnen for at jeg tar det opp her, er at vi vet at statistikken viser at av dem som lever med varig lavinntekt, er innvandrere dessverre overrepresentert. Det viser derfor at vi har behov for å gjøre en særskilt innsats der. Jeg opplever egentlig at representanten erkjenner at den innvandringspolitikken man fører, vil føre til at flere over tid vil leve med lavinntekt. Vil SV ta konsekvensen av det og vurdere å endre sin innvandringspolitikk?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Regjeringen skriver i Hurdalsplattformen at antallet kvoteflyktninger skal ses i sammenheng med antallet asylsøkere. Nå er antallet asylsøkere, som statsråden selv også var inne på i sitt innlegg, veldig lavt. Betyr det at regjeringen vil vurdere å åpne for å ta imot flere kvoteflyktninger til Norge nå, og på hvilket nivå må asylankomstene være for at man skal vurdere å øke antallet kvoteflyktninger til Norge?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Da er det fint om statsråden også kan utdype hva man egentlig legger i det man skriver i Hurdalsplattformen om at man skal se det i sammenheng, og samtidig se om det kan være aktuelt å forhandle med SV om dette spørsmålet. Jeg har også et annet spørsmål. Høyre mener, som jeg også nevnte, at det er kvotesystemet som er viktig også for å ta imot hele familier til Norge. Noe av begrunnelsen for det er at man da kan hente hele familier sammen og sånn begrense behovet for familiegjenforening. I Hurdalsplattformen står det for det første at man skal prioritere mindreårige asylsøkere i saksbehandlingen. Det står også at man skal prioritere kvinner og barn ved uttak av kvoteflyktninger. Misforstå meg rett: Det er selvfølgelig fint at man henter kvinner og barn til Norge, men hvis man prioriterer det framfor familier, vil man eventuelt få et økt behov for familiegjenforening. Ser statsråden at den politikken kan føre til økt bruk av familiegjenforening, og mener hun at det er et problem?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg hørte ikke statsråden si noe spesielt om den pågående koronapandemien i sitt innlegg, som rammer norsk økonomi veldig hardt. Som statsråden også kjenner til, er det dessverre lav vaksinedekning hos en rekke nasjonaliteter. Jeg synes det er veldig positivt at regjeringen har sagt at de vil gi støtte til frivillige organisasjoner for å komme med mer kunnskap. Vi ser også at problemet er størst blant personer som er født i Polen, Romania, Latvia og Litauen; det er altså i stor grad EØS-arbeidsinnvandring det antakelig er snakk om. Tiltak som er rettet mot frivilligheten, er bra, men jeg håper også regjeringen er aktiv og vurderer andre verktøy for å få opp vaksinedekningen i den situasjonen vi nå er i. Hva er det regjeringen planlegger å gjøre framover for å sikre at flere vaksinerer seg, også utover støtten til disse organisasjonene?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Takk for svaret. Høyre kommer også framover til å følge situasjonen for disse, og jeg håper selvfølgelig at tiltakene vil bidra til at vi får en økt vaksinegrad i Norge. Da vil jeg benytte muligheten til å stille et annet spørsmål. Som også statsråden var inne på i sitt innlegg, er det å kunne norsk utrolig viktig for å kunne komme seg i jobb og gjennom videre utdanning. Vi vet jo at det har vært, og er, veldig store variasjoner i kvaliteten på norskopplæringen i ulike deler av landet. Noen av tiltakene i integreringsstrategien fra regjeringen Solberg var nettopp å øke kvaliteten, f.eks. gjennom kvalifikasjonskrav for lærere som også har norskopplæring. Et annet tiltak som Høyre er positiv til, er f.eks. å innføre nasjonale prøver i norskopplæringen. Skal vi klare å ha innsikt om kvaliteten i opplæringen, må vi også vite hvordan opplæringen blir gitt. Vil statsråden vurdere å innføre nasjonale prøver også i norskopplæring for innvandrerbefolkningen?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Når det gjelder dem som har en annen landbakgrunn, og som også er overrepresentert i å motta sosialhjelp, er jeg enig i at vi fortsatt er nødt til å gjøre noe med det. Jeg er også enig i at et av de viktigste tiltakene vi da kan gjøre, er å sørge for at flere kommer i jobb. Jeg synes det er fristende i denne replikkvekslingen, og også i den debatten som har vært, hvor flere har trukket fram andelen med en annen landbakgrunn som får sosialhjelp, å minne om at vi også i 2015 hadde en relativt stor andel nyankomne til Norge, som nå har vært gjennom et kvalifiseringsløp, og at vi for så vidt ser at antallet innvandrere med fluktbakgrunn som kommer seg ut i jobb, går opp. Vi så også at andelen sysselsatte innvandrere var høyere før pandemien enn da vi tok over i 2013. Så jeg mener at noen av tiltakene som er satt i verk, har fungert godt. Jeg er enig med statsråden i at det er viktig at vi fortsetter å ta tak i disse utfordringene. Da er mitt spørsmål: Hvordan vil statsråden nå, når hun styrer, sørge for at man får andelen som mottar sosialhjelp, ned?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-16:
Jeg er riktignok ikke representanten Skjelstad, men jeg kan likevel – som representant for et parti i den tidligere regjeringen – si at det er mange konkrete forbedringer. Hvis Per Martin Sandtrøen etterlyser lover, har man den nye introduksjonsloven, som bl.a. handler om å gi bedre språkopplæring, som handler om å ha mer standardiserte moduler i introduksjonsprogrammet, for å nevne noe. Den har fått virke i ett års tid, og jeg håper å få se gode effekter av den framover. Jeg ville også ta ordet for å kommentere noen av påstandene som kom fra nettopp representanten Per Martin Sandtrøen når det gjelder sysselsetting. Antallet innvandrere som er i jobb, har gått opp med over 100 000 mennesker mellom 2013 og 2020. Hvis man ser på andelen sysselsatte innvandrere var den altså høyere i 2019, før pandemien traff oss, enn den var da Høyre tok over i 2013. Men pandemien har også rammet ganske mange av dem som kanskje har lavest utdanning, ganske hardt. Det viser at vi har et stort behov for også å jobbe mye med dette framover. Jeg synes det er et viktig poeng at vi også ser på resultatene for andregenerasjon for å se hvor godt integreringen går. Der ser vi at det er mange som lykkes, men samtidig er det også store utfordringer knyttet til andregenerasjons innvandrere. Jeg vil avslutningsvis også slutte meg til det representanten Vågslid sa. Jeg synes det har vært en god og konstruktiv debatt, som jeg mener vitner om at det er mange i salen her og i komiteen som er oppriktig opptatt av å forbedre integreringen i Norge. Jeg må bare beklage på forhånd hvis jeg ikke forstod representanten Hussein riktig, men jeg hørte henne si at det var noen i salen som hadde falsk omsorg for kvinner som er utsatt for negativ sosial kontroll. Jeg kan bare si for min del at det er mange mennesker og mange politiske meninger i denne sal jeg er uenig med, men jeg tror nok alle i denne sal har en oppriktig omsorg og vil gjøre noe med det problemet.
Terje Sørvik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Representanten Njåstad fra Fremskrittspartiet var i sitt innlegg inne på et prosjekt som ble innført og igangsatt mens Fremskrittspartiet ennå satt i regjering. Det var prøveprosjektet med statlig finansiert eldreomsorg i elleve kommuner. Så så vi at Solberg-regjeringen, da Fremskrittspartiet ikke lenger var en del av regjeringen og ikke var nødvendig for å få budsjettflertall, avsluttet prosjektet og tok det ut av budsjettet. Nå ser vi at Fremskrittspartiet foreslår å videreføre prosjektet og finansiere det ved å ta ned innbyggertilskuddet for de andre kommunene i landet. Hvilke resultater ser Fremskrittspartiet i dette prosjektet som gjør at de mener at 345 kommuner skal finansiere det videre i de elleve utvalgte kommunene?
Terje Sørvik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Jeg registrerer at Fremskrittspartiet mener at de 345 andre kommunene da har penger nok til å drive sin eldreomsorg for. En annen ting jeg også stusset litt over akkurat i den situasjonen vi står oppe i nå, som representanten for så vidt var inne på i sitt innlegg, gjelder Statsforvalteren. I den situasjonen vi står i nå, med korona, vet vi at Statsforvalteren bistår kommunene en god del på en del beredskap, krisehåndtering og koordinering. Mener representanten Njåstad at kommunene også på det feltet har økonomi til å ta over alle de oppgavene fra 1. januar, som er om 14 dager, når man velger i sitt forslag til budsjett å fjerne hele bevilgningen til Statsforvalteren?
Terje Sørvik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Staten Norge er etablert på territoriet til to folk: nordmenn og samer. Norge skal være et foregangsland når det gjelder urfolks rettigheter. Vi vil sikre gode rammevilkår for kultur, næring, samfunnsliv og samiske språk. Samene skal ha reell mulighet til å lære samisk, bruke det i hverdagen og kunne overlevere det til neste generasjon. Samfunnsoppdraget til Sametinget er å sikre og utvikle samene som folk og urfolk. Det er et stort oppdrag og strekker seg over alle samfunnsområder. Det samiske folket har store forventninger til Sametinget. Sametinget skal ha det overordnede ansvaret for organisering og finansiering av samisk språkarbeid, med hovedoppgaven å arbeide for at språkene styrkes og utvikles i framtiden. Som trønder kjenner jeg det sørsamiske best. Trøndelag ligger midt i det langstrakte sørsamiske området. Det sørsamiske språket står på UNESCOs liste over alvorlig truede språk. Her må det jobbes på mange felt for å unngå at vi mister det. I 2008 ble Snåsa den første sørsamiske kommunen innenfor det samiske språkforvaltningsområdet. Dermed ble også Nord-Trøndelag fylkeskommune en tospråklig fylkeskommune. Det er tatt med inn i det nye Trøndelag. Samarbeidsavtalen med Sametinget er viktig i arbeidet med å bevare og utvikle språket. Reindriften er avgjørende også for det samiske språket og kulturen. Daglig utøvelse av reindriften er kulturbærende og identitetsskapende. Det finnes lyspunkter i samepolitikken. Hjertespråket brukes stadig oftere blant ungdom, og jeg har inntrykk av at flere barnefamilier ønsker å gi hjertespråket en plass i barnas oppvekst. Det er imidlertid mangel på kompetanse og lærerkrefter i utdanningen. Flere tiltak, som f.eks. stipendordning for samisk lærerutdanning, er viktig. De samiske museene er viktige institusjoner i bevaring og formidling av den samiske kulturarven. Sametinget har forvaltningsansvaret for seks konsoliderte samiske museer. Det sørsamiske Saemien Sijte på Snåsa er blant de eldste – snart 60 år. Etter mange år i kummerlige forhold skal de straks, på nyåret, flytte inn i nybygde lokaler. De får nøkkelen i dag, faktisk. Budsjettet tar høyde for deres økte husleieutgifter. Et sterkt folkevalgt organ i Sametinget er viktig for den demokratiske posisjonen til urfolk nasjonalt og for å løfte spørsmål som berører urfolk, i internasjonale fora. Sametinget må tilføres tilstrekkelige ressurser for å ivareta den rollen.
Terje Sørvik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Norge har forutsetninger for å lykkes bedre med integrering enn mange land som det er naturlig for oss å sammenlikne oss med. Likevel har vi utfordringer som vi politikere må bidra til å løse. Mange av dem som kommer hit, blir stående utenfor arbeidslivet. Ulikhetene i det norske samfunnet øker, og mange barn av innvandrere vokser opp i lavinntektsfamilier. Derfor må det aller viktigste målet for integreringsarbeidet være å få flere i arbeid, sånn at de kan forsørge seg selv og sin familie. Da må samfunnet både stille opp og stille krav. Fremskrittspartiet gir uttrykk for at de er opptatt av integrering. Likevel foreslår partiet å kutte over 1,3 mrd. kr til ulike integreringstiltak. Hvordan mener Fremskrittspartiet at vi skal lykkes med integreringen hvis storsamfunnet ikke stiller opp med gode verktøy og programmer?
Terje Sørvik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
For å referere til representanten Wiborg litt tidligere i replikkordskiftet: Han var ikke fornøyd med svaret han fikk. Jeg synes heller ikke at jeg fikk noe svar. Spørsmålet mitt gikk nettopp ut på hva Fremskrittspartiet tenker å sette inn av ressurser og verktøy for at de som allerede er her, faktisk får en mulighet til å kvalifisere seg til et arbeidsliv som har behov for arbeidskraft.
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-12-16:
En av de store prestisjereformene til Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen var kommunereformen. Det ble gitt store løfter. Det skulle bli bedre økonomi, bedre tjenester, flere innbyggere, til og med mer demokrati. Vel, nå har det gått nesten to år, og i 35 av 43 sammenslåtte kommuner har man måttet kutte i tjenestene for å få budsjettet i 2021 til å gå i hop. Byråkratiet har vokst i flere sammenslåtte kommuner, flere sammenslåtte kommuner opplever nå befolkningsnedgang, og stadig flere krever oppløsning av de tvangssammenslåtte kommunene. Mener Fremskrittspartiet at kommunereformen var en suksess? Dersom de senere en gang skulle komme i regjering på nytt, ønsker de da å gjenta denne reformen?
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-12-16:
På Fremskrittspartiets hjemmesider signaliserer de ja til folkeavstemninger, og de skriver at de vil gi makt til folket. Fremskrittspartiets egen representant i komiteen, Erlend Wiborg, er sitert på at vi har altfor få folkeavstemninger i Norge. Vil Fremskrittspartiet nå støtte dem som krever folkeavstemning om oppløsning av de sammenslåtte kommunene?
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg vil kommentere en del av innleggene til noen av Venstres representanter. Representanten Skjelstad sa at det var forutsigbart hva Senterpartiets representanter hadde sagt på talerstolen. Det er jeg glad for å høre. Det ville vært en dårlig strategi hvis det var fullstendig uforutsigbart hva Senterpartiets representanter sto og mente på Stortingets talerstol. Både representanten Bjørlo og representanten Skjelstad nevnte demografi. Da er det interessant å se hva som faktisk skjer i en del av de kommunene som har blitt sammenslått. Jeg vil oppfordre representantene til å gå inn på SSB og undersøke det, for mange av de kommunene som har blitt sammenslått, har nå hatt en negativ befolkningsutvikling etter 1. januar 2020, og de områdene som rammes hardest, er gjerne de minste kommunene som ble sammenslått. Utkantene i de sammenslåtte kommunene mister folk, men ikke bare det: Kommunene som helhet mister også folk. Så sa representanten Bjørlo at Senterpartiet var så opptatt av grenser fra en annen tid. Ja, vi er opptatt av å ta vare på det som fungerer godt, og kommunegrensene har vært et bolverk mot sentralisering. Ta mitt eget hjemfylke, Hedmark, som nå heter Innlandet, men vi får se hva som skjer etter at folket i Hedmark og Oppland har sagt sin mening: Hedmark ble opprettet i 1781, og siden da har det skjedd mye. Vi har fått Skibladner, Rørosbanen er bygd, det har kommet flere veier, bedre veier, bredbånd, mobil, store samfunnsendringer. Men fylkesgrensene har stått seg. Det er ikke noe svakhetstegn. Det er et sterkt tegn. Det er et tegn på at noe har fungert, og jeg tror noe av grunnen til det er nettopp at det har fungert som et bolverk mot sentralisering. All erfaring vi har, tilsier at sentraliserer man makt, sentraliserer man etter hvert også folk.
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-12-16:
Noe av det aller viktigste vi gjør for å lykkes med integreringen, er å få flere i arbeid. Den nye regjeringen sender et tydelig signal ved at vi nå har fått en arbeids- og inkluderingsminister. Da Senterpartiet sist satt i regjering sammen med Arbeiderpartiet, steg sysselsettingen blant innvandrere betydelig. Sysselsettingsandelen steg med 5,7 pst., og det innebar at nesten 200 000 flere innvandrere kom i jobb. Dette snudde i de åtte årene som fulgte, og med Høyre og Fremskrittspartiet ved roret falt sysselsettingsandelen med 1,4 pst. Høyre har en lang tradisjon for å være opptatt av målstyring, så ut fra disse tallene: Hvordan vil representanten vurdere at den avgåtte regjeringen har lyktes i integreringsarbeidet?
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-12-16:
Jeg hører at representanten Skjelstad viser til hva Venstre fikk til i regjering. Representanten sa bl.a. at de lyktes med å få vesentlig flere i jobb. Sammenliknet med hva som skjedde sist gang Senterpartiet og Arbeiderpartiet var i regjering, vil jeg ikke si at statistikken er veldig imponerende – tvert imot gikk sysselsettingsandelen ned. Representanten sa også at de fikk på plass en innvandrings- og integreringspolitikk som ble vesentlig forbedret. I denne perioden satt Venstre for det meste i regjering sammen med Fremskrittparitet. Det er to partier som signaliserer en god del forskjellige ting i innvandrings- og integreringspolitikken. Jeg er litt nysgjerrig på om representanten kan utdype litt mer konkret. Hva var disse vesentlige forbedringene som Venstre fikk til i regjering?
Per Martin Sandtrøen (Senterpartiet), 2021-12-16:
Nå spurte jeg om jeg kunne få noen konkrete eksempler på hva disse vesentlige forbedringene var. Jeg har bare lyst til å spørre en gang til om vi kan få noen konkrete eksempler på hva disse vesentlige forbedringene var.