Ivar Østberg (Kristelig Folkeparti), 2000-06-05:
Innst. O. nr. 82 fra kommunalkomiteen omhandler lov om endringer i lov 25. september 1992 nr. 107 om kommuner og fylkeskommuner m.m., jf. Ot.prp. nr. 43 for 1999-2000. Lovendringsforslagene er i hovedsak knyttet til reglene om økonomisk planlegging og forvaltning. Departementet har i det foreliggende lovforslaget nøye vurdert mulighetene for å forenkle gjeldende regelverk. Det gjelder bl.a. statlig kontroll og regler om årsbudsjett og økonomiplan. Departementet har i tillegg vært opptatt av å tilpasse regler om økonomiforvaltning til utviklingstrekk i samfunnet, slik at reglene framstår som konsistente og hensiktsmessige for kommunesektoren. Departementet bygde sitt utredningsarbeid på en rapport nedsatt av Kommunenes Sentralforbund, KS, og Forbund for kommunal økonomiforvaltning og skatteoppkreving – tidligere NKK. Utkastet til endringer ble sendt på høring, og det kom inn 140 uttalelser til departementet. Departementet foreslår videreført bestemmelsene om krav til balanse mellom inntekter og utgifter i kommuneloven. Departementet foreslår også ut fra en total vurdering at dagens finansielle system beholdes som en grunnstamme i det framtidige kommunale budsjett og regnskapssystem. Konklusjonen er ikke opplagt, da det er både fordeler og ulemper knyttet til et slikt system. Alternativet ville være å innføre et resultatorientert budsjett- og regnskapssystem. Departementet mener en i stedet bør søke å foreta justeringer i dagens finansielle system. Fravær av avskrivninger har vært den mest tungtveiende innvendingen mot dette system. Komiteen har gitt sin tilslutning til departementets vurderinger. Dette gjelder også innføring av et «institutt» for «god kommunal regnskapsskikk» som kan gi nødvendige anbefalinger og standarder. Et mindretall i komiteen ber Regjeringen arbeide videre med en omlegging av regnskapsprinsippet for kommunene i retning av resultatorientert regnskaps- og budsjettføring, og fremmer også forslag om dette. Når det gjelder saksbehandlingsregler, har komiteen merket seg at det ikke stilles krav til alminnelig flertall for å legge fram forslag til årsbudsjett. Komiteen understreker imidlertid viktigheten av at budsjett og økonomiplan sikres nødvendig legitimitet gjennom en avsluttende votering i fylkesting og kommunestyre. Komiteen gir videre sin tilslutning til en egen bestemmelse om nærmere krav til finansforvaltning i kommuneloven. Komiteen er enig i at det gis en egen forskrift om disposisjon som innebærer risiko, herunder valutarisiko. Komiteen understreker imidlertid at slike regler må utformes slik at det åpnes for en noe mer fleksibel praksis ved lån og plasseringer i utlandet enn i dag, forutsatt at kommuner og fylkeskommuner har betryggende rutiner for å håndtere den finansielle risiko. Komiteen ber også Regjeringen endre regelverket som innebærer at en kan kreve at øremerkede tilskudd skal holdes utenfor konsernkontoordningen. Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti ønsker et tillegg til § 50. Aksjekjøp som har et annet formål enn å være en del av kommunenes overskuddslikviditet, bør fortsatt kunne lånefinansieres. Forslag nr. 2 fremmes imidlertid ikke. Forslagsstillerne vil heller komme tilbake til problemstillingen i et eget Dokument nr. 8-forslag. Til slutt: En samlet komite slutter seg til forslaget om innføring av betinget statlig kontroll av årsbudsjett og godkjenning av låneopptak og andre økonomiske disposisjoner som kan påføre kommunene utgifter. Jeg tillater meg å anbefale komiteens tilråding.