Vidar Helgesen (Høyre), 2016-10-20:
Det er riktig som representanten Hansson sier, at plast trolig er verdens største miljøproblem, ved siden av klimaproblemet. Det er definitivt det raskest voksende forurensingsproblemet, samtidig som plast er et viktig materiale i dagens samfunn. Både produksjon og forbrenning av plast fører til store klimagassutslipp, og i tillegg ender store mengder plast opp i naturen, ikke minst som marin forsøpling og mikroplast. Dette er utfordringer som regjeringen er svært opptatt av, og som vi aktivt arbeider med. Vi vurderer nå, bl.a. i arbeidet med sirkulær økonomi, hvordan ressurser som plast i større grad kan holdes i økonomien, og at vi slik kan gjøre oss mindre avhengig av å bruke nytt fossilt råstoff. Miljødirektoratet utreder nå kostnadseffektive virkemidler for å utsortere våtorganisk avfall og plast fra husholdningsavfall og næringsavfall. EU-kommisjonen har også lagt frem en omfattende politikkpakke til støtte for sirkulær økonomi. Der står økt materialgjenvinning sentralt. De vil fremme en egen plaststrategi, og EU vil også styrke kunnskapsgrunnlaget for å sikre bærekraftig bruk av biomasse og biobaserte produkter. I tillegg til at våre miljømyndigheter følger arbeidet i EU tett, skal regjeringen før sommeren 2017 legge frem en stortingsmelding om avfall og sirkulær økonomi. Jeg mener at den meldingen vil gi Stortinget en god anledning til en helhetlig drøftelse basert på best tilgjengelig kunnskap, også om plastspørsmål, slik representanten Arnstad bl.a. etterlyste. Fremover vil det være viktig at vi vurderer nærmere hvilken rolle biomasse og biobaserte produkter kan ha i den sirkulære økonomien og i lavutslippssamfunnet. Det er også på dagsordenen i EU, bl.a. gjennom arbeidet med sirkulær økonomi, og det må vi også se nærmere på i Norge. Jeg er enig i at det er viktig å finne gode alternativer til bruk av fossile ressurser, men det er også viktig at det skjer på en god måte. I dag mangler vi en vurdering av mengden biomasse som kan erstatte fossilt materiale samlet sett, og hva som er den beste fordelingen av biomasseressursene. Det er viktig å sikre at en økt produksjon av bioplast ikke gir negative effekter for klima, for biologisk mangfold, for arealbruk og matproduksjon, og at det ikke bidrar til spredning av mikroplast også fra produkter av nedbrytbar plast. Vi skal senere i dag ha en diskusjon om biodrivstoff. Der har vi en del erfaring med at det vi trodde var klimavennlig, viste seg ikke å være like klimavennlig. Det å sette prefikset «bio» foran noe er ikke nødvendigvis en løsning. Vi må også ha kunnskap om hva resultatene blir for klima og biologisk mangfold. Avgift på plast med fossilt opphav har blitt vurdert tidligere, som det har vært nevnt. I behandlingen av budsjettet for 2015 gjorde Stortinget et romertallsvedtak der regjeringen ble bedt om å vurdere en avgift på plast. Det vurderte vi i budsjettet for 2016, etter vurderinger fra både Toll- og avgiftsdirektoratet og Miljødirektoratet. Etter en gjennomgang konkluderte regjeringen med at det ikke bør innføres en slik avgift. Det sluttet et flertall i finanskomiteen seg til. De fleste varer i dag inneholder plast eller er pakket i plast. Det betyr at en avgift på all plast med fossilt opphav vil innebære at avgiftspliktig vareomfang blir nærmest altomfattende. Derfor vil de økonomiske og administrative konsekvensene være betydelige for både importører, produsenter og avgiftsmyndigheter. Det betyr også at en slik avgift vil være svært vanskelig å avgrense og kontrollere. Ifølge avgiftsmyndighetene er det heller ikke krav om at plastemballasje merkes med innhold av biobasert materiale, og derfor er avgiftsmyndighetens vurdering at en slik avgift ikke er gjennomførbar. Jeg mener at i lys av den manglende kunnskapen om biobasert plast fra ulike typer biomasse har vi heller ikke i dag et godt nok grunnlag til å kunne fastslå at en avgiftsfavorisering av bioplast vil ha en betydningsfull miljøeffekt. Basert på det tilrår ikke regjeringen at det brukes ytterligere ressurser på enda en vurdering av om det bør innføres en avgift på plast med fossilt opphav, men vi vil selvsagt følge opp ethvert flertallsvedtak i denne salen. Jeg vil igjen understreke at som en del av det pågående arbeidet med sirkulær økonomi og den kommende stortingsmeldingen om avfall og sirkulær økonomi vil det være naturlig å vurdere disse spørsmålene i sin helhet, vurdere plastproblemet også i sin helhet og vurdere om kommende økte EU-mål om materialgjenvinning bør gjennomføres i f.eks. forskrift eller i bransjeavtalene for emballasje. Det kan også bli aktuelt å se på hvordan bruk av fornybart råstoff kan fremmes, men det er altså behov for økt kunnskap og utredning før dette kan vurderes.