Kari Lise Holmberg (Høyre), 2009-06-12:
St.meld. nr. 28, om samepolitikken, er et grundig dokument hvor det uttrykkes mange viktige intensjoner, og hvor det er en positiv grunntone. I denne meldingen er det foreslått mange gode tiltak som vil bidra til utviklingen av det samiske samfunnet. I likhet med Regjeringen mener en samlet komité at det er viktig å føre en samepolitikk som er bygget på rettferdighet og fellesskap mellom samene og landets øvrige innbyggere. Samtidig mener komiteen det er viktig å føre en politikk som skal tjene den samiske befolkningen, slik at samisk språk, samisk kultur og samfunnsliv skal ha en sikker framtid i Norge. Det er bra at meldingen klart vektlegger viktigheten av å stimulere og satse på samisk språk. For å fremme forståelsen av samenes situasjon, og for å kunne fungere relevant i forhold til samiske brukere, er komiteen enig om at offentlige organer skal og må ha kunnskap om samiske forhold, samisk kultur og historie. I 2002 ble det etablert et fast, nordisk samarbeid mellom de ministrene som er ansvarlige for samiske saker, og de ulike sametingspresidentene. Et slikt samarbeid er positivt. Samene bor i flere nordiske land, og komiteen mener det er viktig med felles innsats og felles målsettinger om å styrke og utvikle de samiske interessene på tvers av disse landegrensene. I vår egen nordområdesatsing må urfolksdimensjonen ha en sentral plass i politikken, slik at vi bidrar til å trygge urfolkenes livsgrunnlag, næringsveier, historie og kultur – så langt en enstemmig komité. Det er også en enstemmig komité som står bak innstillingen. Med unntak av medlemmene fra Fremskrittspartiet, står partiene stort sett samlet bak innholdet i komitémerknadene. Fremskrittspartiet er prinsipielt imot at samene skal ha sitt eget folkevalgte organ, og partiet mener at samiske tilleggsrettigheter skaper en farlig presedens. Ingen andre partier støtter dette synet, og jeg regner med at representanter for Fremskrittspartiet selv begrunner sine synspunkter i løpet av debatten. Fra Høyres side vil vi i denne debatten spesielt framheve at mange av tiltakene som foreslås i meldingen, er oppfølging av allerede vedtatte lover. Vi savner nok en mer proaktiv holdning fra Regjeringens side og mener særlig det haster med å sette større trykk på utviklingen av samenes språk, rekruttering av lærere og generell kompetanseheving. For å forstå nåtiden er det nødvendig å kjenne historien, sies det – så også i denne saken. Fornorskingspolitikken var framtredende norsk politikk fra 1880-tallet, og særlig sterk rundt 1900, og den holdt seg som ideologi til langt ut i etterkrigstiden. På grunn av dette har mange lidd urett. Stortingsmeldingen og intensjonene om styrking og utvikling av den samiske politikken for urbefolkningen er nødvendig, og må ses på denne bakgrunn. Jeg vil bruke min tilmålte tid til å ta for meg det viktigste for ethvert samfunn: barns oppvekstvilkår, språk, skole og utdanning. De samiske elevenes opplæringstilbud bør følges opp tett – og kanskje tettere enn det de har blitt til i dag. Det er bekymringsfullt hvis den samiske befolkningen i mange kommuner ikke i tilstrekkelig grad får ivaretatt sine interesser og behov. I dag finnes det ikke noen systematisk oversikt over eller rapporter om samepolitiske tiltak i kommunesektoren. Vi mener derfor at fylkesmannen må innta en mer aktiv rolle i dette arbeidet. Fylkesmannens tilsynsplikt ønsker vi også å understreke spesielt. Dersom samisk skal være et levende språk, er det helt avgjørende at det finnes gode språktilbud i barnehager og skoler. Det er nødvendig å styrke samisk språk i hele det samiske området. Vi vil i den forbindelse avvente den handlingsplanen for samisk språk som er utarbeidet av Regjeringen, i samarbeid med Sametinget. Så noen ord om Samisk høgskole, som er den eneste høyere samiskspråklige utdanningsinstitusjonen i Norge, med et allsamisk- og urfolksperspektiv, og med et særskilt ansvar for utviklingen av samisk språk. Det er derfor viktig å slå fast at Samisk høgskole har et klart ansvar når det gjelder samisk språk på høyere nivå innen utdanning og forskning. Vi ber Regjeringen følge opp dette. Samisk høgskole har store visjoner og mange klare målsettinger, og det er viktig at Regjeringen i samarbeid med Samisk høgskole stimulerer og videreutvikler den institusjonen – som er helt særpreget. Den vanskelige rekrutteringssituasjonen i læreutdanning på samisk er en utfordring. Vi er enig med Regjeringen i at det må satses på å øke rekrutteringsgrunnlaget, og det haster faktisk med å sette større trykk på den utviklingen. Vi mener at Samisk høgskole kan bidra med mer kompetanse også for offentlig sektor. Vi har som stortingspolitikere fått mange signaler fra den samiske befolkningen om at mer bør gjøres i offentlig sektor, at det ikke er bra nok. Behovet for kunnskap om det samiske samfunnet viser seg å være stort på ulike sektorer i forvaltningen. Jeg kan bare nevne stikkord som barnehage, skole, helse og barnevern. Alt i alt er dette en melding som har blitt vel mottatt, både politisk og blant de ulike høringsinstansene. Men det gjenstår å sørge for at det ikke blir bare ord, men også tiltak. Der har Regjeringen et stort ansvar.