trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-11-20:
At vi i dag vedtar å utbedre tre kilometer av strekningen Bø–Seljord på rv. 36, er positivt. Denne kronglete veien er en viktig ferdselsåre i Telemark, og nasjonalt har den betydning. Den knytter industri, annet næringsliv og havner langs kysten av Telemark og Vestfold sammen med Vestlandet via Haukeli og påkoblingen på E134 i Seljord. Senterpartiet kan ikke få uttrykt ofte nok hvor viktig det er framover å sørge for infrastruktur som knytter landsdelene bedre og bedre sammen, både fordi de befolkningstette områdene i landet og næringslivet trenger det, og fordi distriktene og næringslivet der trenger det. Desto raskere og mer effektivt man kan pendle til jobb andre steder, eller få fraktet gods, desto enklere blir det fortsatt å være bosatt rundt om i hele landet vårt, ikke minst der naturressursene våre finnes. Det er mangt et vogntog lastet med fisk eller utstyr som nå snirkler seg langs Seljordsvatnet på vei til havnene i Grenland og Vestfold, og det er mange pendlere langs de samme deler av rv. 36. Den utbedringen vi i dag vedtar, vil derfor være svært kjærkommen for begge grupper, i tillegg til at lokalbefolkningen selvfølgelig er veldig glad for den. Men lokalbefolkningen kunne vært enda gladere. Regjeringa bremset litt i innspurten da forslaget ble lagt fram, så i dag vedtar vi ikke utbedring på alle strekninger som har behov for det – den nærmest Seljord er ikke med, dessverre. Det samme skjedde med en annen strekning i området, på E134 Seljord–Åmot. Her tok også regjeringa ut delstrekninger. Resultatet er at man bygger Telemark stykkevis og delt, og det er, som sikkert representanten Sundbø Abrahamsen vet, stor utålmodighet i Telemark når det gjelder å få alt dette realisert. Til sist har jeg lyst til å si at det er en fornøyelse å høre hvordan representanten Johnsen ber andre om å ta grep for å redusere bompengene. Fremskrittsparti-representanten Johnsen har nesten utviklet det til en kunst å fortelle hvorfor de gjennomfører det de egentlig er imot. Men poenget mitt er at Fremskrittspartiet trenger egentlig bare regjeringspartiene og et støtteparti for å ta grep og redusere bompengesatsene. De trenger ikke å ha alle med, de trenger ikke å ha Arbeiderpartiet med, så det kan være enklere enn representanten Johnsen tror. Man trenger ikke å ha alle med, man trenger bare regjeringen.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2018-11-20:
Statsråden tar avstand fra å bygge stykkevis og delt, hørte jeg. Vi er jo mange som sloss for å få Tjernfjelltunnelen på rv. 77 inn i forrige NTP, og for å få den realisert samtidig med E6-biten Sørelva–Borkamo – det har jo vært en flaskehals. Da regjeringa la fram forslag til ny NTP, tok de faktisk ut den biten, den flaskehalsen. Den ble kjempet inn igjen, og nå er snart Tjernfjelltunnelen ferdig. Jeg lurer på hva statsråden vil gjøre nå for å få en helhetlig utbygging i dette området – hvor maskinene står, og hvor mye av massen allerede er lagt klar – for ikke å få det stykkevis og delt igjen.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
E6 Helgeland nord har vært til behandling i Stortinget tidligere og er også omtalt i flere statsbudsjett og ikke minst i NTP-er. I statsbudsjettet for 2016 ble det varslet om kostnadsøkninger, og året etter ble det forutsatt at omfanget av utbyggingen skulle reduseres, slik at kostnadsrammen ikke ble overskredet. Her har vi et revidert forslag til finansieringsopplegg, slik at en av de strekningene som ble tatt ut, Krokstrand sentrum–Bolna, kan fullføres som en del av den veiutviklingskontrakten resten av E6 Helgeland nord har – og vi er tilbake på sporet. De økte kostnadene foreslås finansiert med bompenger ved en ny bomstasjon på Bolna i 18 år. I tillegg utvides innkrevingsperioden ved de eksisterende bomstasjonene fra 15 til 18 år. Kostnadene er fastsatt til 301 mill. kr. Det er forventet at kostnadene vil bli vesentlig redusert ved at man gjør det på denne måten, i stedet for å ha en egen utlysning i eget anbud i perioden 2024–2029. Det beste er at det legges opp til anleggsstart i år og fullføring i 2020. Så må vi i Arbeiderpartiet si at vi – i likhet med Nordland fylkeskommune og de gjeldende kommunene – er bekymret for de trafikksikkerhetstiltakene som er tatt ut av prosjektet. Vi er veldig glade for at denne strekningen kan realiseres og stå ferdig som planlagt, men jeg tenker at vi må ta en diskusjon rundt kostnadsanslag, budsjettsprekker og om når prosjektene skal kunne innlemmes i Nasjonal transportplan. Vi tror at tiden er moden for en ny veireform, spesielt med tanke på etableringen av Nye Veier og ikke minst regionreformen. Så er det, i denne saken, litt ironisk at vi nå setter inn en bom som Solvik-Olsen så jublende tok bort for ikke så veldig lenge siden.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Det som så ut til å være tre enkle bompengeproposisjoner, ser ut til å ta av, og vi er igjen i gang med en diskusjon om bompenger. Hvis representanten Stordalen hadde lest Arbeiderpartiets forslag til statsbudsjett, ville han ha sett at vi støtter Fremskrittspartiets forslag. Det som har bekymret oss hvert år, er kostnadene med å ha en ordning som er søknadsbasert. Det er Arbeiderpartiets bekymring at Fremskrittspartiet legger opp til at de lokale og regionale politikerne skal stå i det uføret som Stortinget faktisk setter dem i, ved å si at hvis man skal ha vei, må man komme inn med bompenger. Her mener Arbeiderpartiet at Fremskrittspartiet er uansvarlig. Vi ser at det er et stort opprør mot bompenger der ute, fordi de gjør at forskjellene mellom folk øker. Det er det som opptar Arbeiderpartiet. Derfor har vi fremmet forslag om veiprising og utredning av det. Da håper vi, hvis Fremskrittspartiet ønsker å fjerne bommene, at de støtter det forslaget.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Vi får se om denne saken tar litt kortere tid enn den forrige. Dette er et prosjekt som er tatt ut av et arbeid med Bypakke Tønsberg-regionen. Det er, som saksordføreren sier, køproblemer i rushtiden, og det er et samarbeid mellom kommune og fylkeskommune som gjør at dette ligger på bordet hos oss. Saken er behandlet i både fylkeskommunen og kommunen, og det er i dette tilfellet kommunen som må stille med garanti for et låneopptak på 200 mill. kr. Fylkeskommunens andel er 34 mill. kr. I og med at prosjektet er tatt ut av Bypakke Tønsberg-regionen, kan en vel regne med at dette er en bomstasjon som, etter de fire årene som finansieringen av dette byggeprosjektet skal pågå, vil bli videreført i bypakkeprosjektet. Vi er med på et forslag fra en enstemmig komité om at bompengene kan settes lavere, basert på markedsrente eller binding av renten, slik at det kommer bilistene til gode. Vi ser at flere og flere fylkesveiprosjekter blir lagt fram for Stortinget i bompengeproposisjoner. Forfallet på fylkesveiene øker med 3 mrd. kr per år og er nå på mellom 70 mrd. kr og 90 mrd. kr. Dette er en utfordring som Stortinget må ta inn over seg. I vår fremmet Senterpartiet et forslag om et nasjonalt program for fylkesveiene våre. Det ble dessverre nedstemt av regjeringspartiene, men et enstemmig storting vedtok å be regjeringen om å «utgreie ei påskjøningsordning i samband med rullering av Nasjonal transportplan, der fylkeskommunen etter ein forpliktande plan kan søkje om medfinansiering frå staten etter gitte kriterium». Det er et godt vedtak, men det er lenge til 2021, så denne utfordringen kommer vi tilbake til også i forbindelse med statsbudsjettet.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Rv. 36 er en viktig transportåre for både lokal og regional trafikk mellom Grenlandsområdet og Midt-Telemark. Den knytter også sammen hovedferdselsårene E18 og E134. Totalkostnaden for prosjektet er 291 mill. kr og skal i sin helhet dekkes av bompenger. Her skriver statsråden at det er lokalpolitisk vilje til å finansiere riksveibygging med bompenger. Det mener vi ikke blir helt korrekt. Da Seljord kommune behandlet saken i november 2017, vedtok de at de primært ønsket at rv. 36 skulle bygges med 100 pst. statlig finansiering, uten bompenger, eller med lavest mulig bompengeandel. Dette er helt naturlig og bør være en del av debatten. Det er først når det ikke er mulig, at Seljord kommune støtter punktene om finansiering med bompenger. Motviljen er stor der ute, og vi debatterer dette stadig oftere med et økende konfliktnivå og med økende motstand. Det føles urettferdig. Fremskrittspartiet bidrar i debatten med å late som om de ikke styrer bompengepolitikken. En skulle tro at de med den retorikken de fører utad, i dag ville ha fremmet et forslag om en annen finansiering enn bompenger, eller i det minste problematisert utfordringene Seljord kommune poengterer. Lokalt og regionalt har de det særdeles vanskelig i valget mellom bedre framkommelighet finansiert av innbyggerne og dårlige næringsveier. Jeg kaller dette en uanstendig retorikk fra Fremskrittspartiets side. Vi i Arbeiderpartiet har i hvert fall sagt at vi skjønner at veier må finansieres av bompenger. Det ironiske er at når Arbeiderpartiet fremmer forslag om utredning av veiprising, hører vi at Fremskrittspartiet er imot å få bort bommene som Fremskrittspartiet sier de er imot, mens andelen bompengeproposisjoner stadig øker.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Hvis statsråden hadde lest Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett de siste fem årene, ville han ha sett at bompengeandelen ville blitt redusert med Arbeiderpartiets forslag. Vi har tre saker som vi har behandlet her i dag, og disse bompengeproposisjonene er vel en siste hilsen fra Solvik-Olsen. I en av sakene står det at en bom koster 2 mill. kr årlig å drifte, og vi har i dag diskutert veiprising. Nå kunne vi lese at Solvik-Olsen utredet veiprising for tungtransport som en del av budsjettforliket i fjor. Hva er grunnen til at Fremskrittspartiet er så imot å utrede veiprising hvis det gjør at vi får mer vei for pengene?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Kan jeg da forstå statsråden sånn at Fremskrittspartiet faktisk er for å utrede veiprising som et alternativ til bompenger?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Eg er glad for at komiteen har slutta seg til å byggje ut dette prosjektet i tråd med forslaget frå regjeringa. Samtidig trur eg det er grunn til å vere ærleg på at dette prosjektet også viser det som framleis er ei av dei største grunnleggjande utfordringane i transportsektoren, nemleg at den kostnaden vi anslår når Stortinget vedtek Nasjonal transportplan, i for mange prosjekt viser seg å verte høgare når ein reelt startar utbygginga. Det gjev grunn til bekymring, for eg opplever at både regjeringas og Stortingets ambisjon med Nasjonal transportplan ikkje er å bruke mest mogleg pengar, men å få realisert flest moglege prosjekt. Difor har både Stortinget, regjeringa og dei ulike aktørane som styrer utbygginga av infrastruktur i Noreg, framleis ein jobb å gjere for å bidra til at det er tilstrekkeleg incentiv til å halde seg til kostnadsrammene. Dette prosjektet er likevel eit viktig prosjekt, som bidreg til ei heilskapleg utbygging av E6 på Helgeland nord, men det er også meir enn det; det er ein del av ei gjennomgåande, stor satsing på utbygging av E6 gjennom heile landet, ei av våre viktigaste ferdselsårer. Dei som tek mål av seg til ein gong å prøve å køyre heile, vil sjå at det har vore og går føre seg mykje vegarbeid langs fleire viktige trasear. Med dette forslaget, som Stortinget i dag sluttar seg til, følgjer vi opp oppmodingsvedtaket som vart gjeve oss i samband med Nasjonal transportplan. Eg er difor glad for at vi allereie i 2019 kjem til å klare å halde oppe framdrifta i dette prosjektet.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Først: Når ein har valt ein slik vegutviklingskontrakt, har ein valt same modell å styre etter som ein har gjort i f.eks. byvekstavtalane, det betyr porteføljestyring. Det betyr at den einaste sikre måten å få realisert alle prosjekta på er å halde seg til kostnadsrammene som Stortinget har vedteke. Det meiner eg er eit viktig signal til alle som byggjer veg i Noreg. Rammene som Stortinget fastset for storleiken på løyvingane, er ikkje rettleiande, dei er faktisk reelle, og det fordrar god økonomistyring i det vidare. Eg ser ikkje bort frå at det gjennom dei midlane som ligg i NTP når det gjeld både trafikksikringstiltak og mindre tiltak langs riksvegen for å betre trafikksikkerheita, kan vere prosjekt også på Helgeland. Vi har ikkje ei detaljert prosjektliste over det no, men eg har også merka meg dei lokale ønska om det. Vi får kome tilbake til det ved eit seinare høve.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Når eg seier at det ikkje ligg føre ei konkret prosjektliste, betyr det at eg heller ikkje gjer den vurderinga i Stortinget, det gjer vi når vi faktisk får opp dei faglege innspela. Det som er heilt avgjerande – og det har eg lyst til å minne Stortinget om også – er at vi har 1 000 mrd. kr i NTP, og det er frykteleg mykje pengar. Det er ein frykteleg ambisiøs Nasjonal transportplan, men vi kjem ikkje til å klare å realisere alle prosjekta dersom ein ikkje innrettar seg etter at dei rammene ein får til kvart enkelt prosjekt, faktisk gjeld. Det betyr at det også på trafikksikringstiltak, som vi alle er einige om at vi er for, årleg skjer nødvendige prioriteringar. Det vi må få endå betre kontroll på for å realisere viktige trafikksikringstiltak, er økonomistyring, prosjektstyring, slik at vi over tid opplever at dei rammene Stortinget fastset, faktisk er dei ein held seg til. Med det realiserer vi prosjektet innanfor dei rammene som ein har fått.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Den statlege delen i desse prosjekta er auka utover det som var føreslått av Arbeidarpartiet, det er viktig å hugse på. Det er ikkje slik at den statlege delen vert mindre som følgje av at ein finansierer dette. Kostnaden går opp. Ein har lokalt villa framskunda det, og Stortinget har villa framskunda det. Derfor har ein lokalt føreslått eit bompengeopplegg for å finansiere det. Den statlege delen er større enn Arbeidarpartiet opphavleg føreslo. Det er eg glad for å ha fått til, det hadde truleg ikkje skjedd om Arbeidarpartiet hadde fortsett i regjering. Det skjedde fordi det er parti i regjering som er opptatt av lågare bompengar, ikkje høgare.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Representanten Juvik prøver å gje inntrykk av at vi ikkje har styrkt dei statlege løyvingane til prosjekta på Helgeland nord. Det er ikkje rett. Det er ikkje rett at ein, som det vart hevda, har prøvd seg på ein valbløff. Det er faktisk slik at ein har tilført meir pengar, og bompengedelen på Helgeland nord hadde i stort vore større dersom vi ikkje hadde gjort det. Vi har altså ikkje bløffa, som representanten Juvik kalla det, om noko som helst, vi har halde oss til det prosjektet og den ramma som Stortinget har løyvd, og som regjeringa styrer etter. Regjeringa styrer etter dei rammene Stortinget løyver, og vi har auka den statlege delen etter at Stortinget slutta seg til forslaget vårt om det – ein større del enn det Arbeidarpartiet i utgangspunktet hadde lagt opp til. Det er greitt å vere freidig, men litt etterretteleg er det også greitt å prøve å vere, iallfall på Stortingets talarstol. Difor er eg glad for at vi vil få lågare bompengetrykk no når vi sit i regjering, enn vi ville fått om Arbeidarpartiet styrte. Det hadde iallfall vore fint viss det var ein samanheng mellom det Arbeidarpartiet sa på denne talarstolen, og det dei gjorde. Men er det noko forslag frå Arbeidarpartiet på bordet i dag om å auke den statlege delen? Nei, det er ikkje noko forslag om det. Det er greitt at det ein seier, iallfall heng saman på eit slags vis om ein skal vere forsøksvis høg og mørk. Lånegarantiansvaret til fylkeskommunane heng ikkje saman med at dei garanterer for ansvar dei ikkje har. For at eg skal kome til Stortinget med ein bompengeproposisjon, krevst det faktisk at det er lokal tilslutning til det. Det betyr at i det augeblikket ein tek på seg å ville gje bilistane rekninga gjennom bompengar i eigen kommune eller eige fylke, er det ikkje slik at ein berre får gjort det utan at det har nokon konsekvens for ein sjølv. Ein må garantere for prosjektet fordi ein reelt legg bindingar på dei som brukar vegen. Så det er ein samanheng mellom kven som har ansvar og initiativ i bompengesaker, nemleg lokale myndigheiter, og det garantiansvaret utløyser for lokale myndigheiter. Difor er dette eigentleg ikkje noko stort hokuspokus. Eg innser at belastinga på garantiansvar er stor for enkelte fylke, primært fordi dei har villa setje i gang svært mange bompengeprosjekt.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Eg skal ikkje forlengje denne debatten lenger enn nødvendig. Det er brei tilslutning til denne proposisjonen, som i sum sørgjer for betre framkome for trafikantane, for bilistane og høgare sikkerheit for gåande og syklande og ikkje minst nye moglegheiter til betre utvikling av næringsområdet Kilen. Difor har vi fremja denne proposisjonen, som eg er glad for at Stortinget sluttar seg til.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Omfanget av og størrelsen på prosjektet har fleire talarar før meg vore innom, eg skal difor ikkje gå igjennom det i detalj. Dette er eit viktig prosjekt for å betre både trafikksikkerheita og framkoma for spesielt næringstransporten. Når representanten for Senterpartiet likevel vel å bruke litt av innlegget sitt på å kritisere dagens regjering for å byggje ut stykkevis og delt, er det grunn til å høyre etter, for det har Senterpartiet lang erfaring med. Vi har tvert imot i den regjeringsperioden vi no har bak oss, vist at der det under vekslande regjeringar før oss har vore aukande vedlikehaldsetterslep på vegane våre kvart år, går no vedlikehaldsetterslepet ned – fordi vi faktisk prioriterer det høgare. Gjennom å leggje om planprosessane planlegg vi lenger og betre, men det er framleis rom for lokale initiativ til mindre utbetringsprosjekt når ein vel å ta det. Det er vi ærlege på – det er framleis rom for lokale initiativ til utbetringsprosjekt – men når vi i stor grad bidreg gjennom Nasjonal transportplan, tenkjer vi heilskapleg og lenger på ein heilt annan måte enn regjeringa før oss har gjort, og heilt annleis enn Senterpartiet tradisjonelt har gjort. Eg forstår at når lokalpolitikarar primært ønskjer statleg fullfinansiering, kan dei nok oppleve det krevjande med bompengar. Eg registrerer likevel at dei partia som kritiserer forslaget for det i dag, ikkje har noko alternativt forslag i denne saka heller. Då er det viktig å hugse på at viss vi ser på kva vi har gjort for bompengar, f.eks. i Telemark, kjem det absolutt bilistar i dette området til gode. Vi vedtok endra prosjektfinansiering og auka statleg del på E134 Seljord–Åmot. Vi gjorde det – vi auka den statlege delen og reduserte med det belastninga på bilistane. Vi bidrog med 310 mill. kr til eit prosjekt på rv. 36, det same riksvegprosjektet, på Skyggestein–Skjelbredstrand i Bypakke Grenland, og fullfinansierte det. Så denne regjeringa har levert – meir statlege midlar, mindre bompengar enn det tidlegare var lagt opp til, nettopp til dei same bilistane, på rv. 36, på E134. Eg erkjenner og tek ansvar for at Framstegspartiet ikkje har fått større gjennomslag i bompengespørsmålet, men eg aksepterer ikkje at ein prøver å framstille det som at ein sjølv bidreg til redusert bompengedel, for det som vi har opplevd kvar gong vi har kome med desse prosjekta, er ein stor politisk diskusjon om at pengane burde vore brukte til andre prosjekt. Vi tek ansvar for at det vert bompengar også når Framstegspartiet sit i regjering, fordi det var det gjennomslaget vi fekk. Ein kjem ikkje til å høyre at eg prøver å fråskrive meg det, men det hadde vore fint om dei same representantane som skal måle regjeringa på det, hadde målt sin eigen innsats. I innlegg etter innlegg frå denne talarstolen seier dei at dei forstår at det er frustrerande for bilistane, men dei gjer ingenting med det. Eg synest ikkje det er spesielt truverdig.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Vi gjer denne utgreiinga og vil kome tilbake til Stortinget når den ligg føre. Vi skal gjere den jobben, og eg har ikkje tenkt å konkludere i det spørsmålet før eg kjem til Stortinget basert på det utgreiingsarbeidet vi no gjer. Men eg forstår godt dei som er skeptiske til at ein i staden for å bruke bompengar faktisk begynner å flytte belastninga over på veg som ikkje står i nærleiken av å verte forbetra på lang tid. Eg trur det kan svekkje legitimiteten som lokal finansiering gjev, og det meiner eg er ein nyttig diskusjon. Vi skal ikkje ta den her, men vi skal ta den på eit seinare tidspunkt. Eg er oppteken av at kostnaden ved å krevje inn bompengar skal gå ned. Difor gjennomfører vi ei bompengereform – det var nesten 60 bompengeselskap, og no er det 5. Det bidreg til lågare innkrevjingskostnader og betre finansieringsløysingar. Og Arbeidarpartiet stemmer for  det bompengeprosjektet vi behandlar no. Det vert dei målte på.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Ein kan forstå det sånn at ein statsråd i ei mindretalsregjering tek Stortingets bestillingar på alvor, så òg i denne saka.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Eg held meg til at vi debatterer rv. 36 Bø–Seljord. Sjølv om rv. 36 er eit stort og viktig vegprosjekt, har det endå ikkje kome til Nordland. Det gjer at eg har tenkt å svare på spørsmål om Tjernfjelltunnelen og andre vegprosjekt i Nordland når vi behandlar saker om det, eller når Stortinget spør meg gjennom dei formelle foruma, og ikkje i samband med svar knytte til rv. 36 i Telemark.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Jeg er også veldig glad i dag for at vi nå klarer å ferdigstille veidelen av E6 Helgeland helt opp til Saltfjellet som forutsatt. Hadde vi ikke fått dette til, hadde vi fått en situasjon med flott ny E6 helt fram til Krokstrand og så plutselig gått over til en helt annen standard, altså et standardbrudd, til man på nytt kom på Saltfjellet. Vi er enige om at sånn skal vi ikke bygge. Men det vi ikke løser med dette, er forslagene som lå inne om trafikksikkerhetstiltak for de myke trafikantene. De er ikke finansiert i denne pakken. Det gjelder både nytt kryss i E6 Korgen sentrum, ny gang- og sykkelvei mellom Finneidfjord og Bjerka, begge i Hemnes kommune, og også noen krysningspunkt på E6 ved Hauknes i Rana – for å nevne noen. Dette er etterlyst av kommunen, og det er også etterlyst av Stortinget tidligere. Jeg vil utfordre statsråden på om han vil bidra til at det også blir stilt midler i framtiden til å få løst prosjektene som lå inne i Veipakke Helgeland, sånn at vi også får løst disse sikkerhetstiltakene.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Ja, det er korrekt at det ligger i kortene at hvis det blir kostnadsoverskridelser, må en se på kutt. Det var det som også holdt på å skje med selve veien E6. Det som er uheldig nå – og som jeg ser at en samlet komité er enig i – er at denne gangen går det ut over trafikksikkerhetstiltak, som også er et prioritert område av både regjering og storting. Det er heller ikke de store summene sett i sammenheng med de store investeringene som skjer på hele E6 Helgeland. Jeg er glad for statsråden er villig til å ta med seg de klare signalene fra Stortinget og se på det. Spørsmålet er da: Betyr det at man har mulighet til å se på det i forbindelse med de årlige budsjettene, eller må man regne med å vente til neste hovedrullering av NTP-en?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Det man ser i dette prosjektet, utviklingskontrakten som er brukt på Helgeland, er at man har fått gode resultater, man har fått mye igjen for pengene. Det ligger selvfølgelig en prisstigning her, og det er også gjort noen endringer i kvalitetskravet underveis – bl.a. fra 80 til 90 km/t på en del strekninger – noe som har medført en kostnadsøkning. Det er også noen politiske valg som er gjort når det gjelder dette. Så jeg vil ikke si at det egentlig går på økonomistyring, det er også ting som har skjedd underveis. Jeg registrerer også at ved regjeringsskiftet var man tidlig ute og sa at man ikke skulle ha like stor bombelastning på Helgeland. Man foreslo å ta bort den ene bommen, som man i dag innfører på nytt, og å sette ned takstene på to andre. Ser statsråden problematikk i at man faktisk har gått ut og lovet å ta bort bommen når man allikevel kommer tilbake med den?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Først til statsråden: Ikke skal jeg prøve å påberope meg å være høy og heller ikke så veldig mørk, men jeg prøver å påpeke noen fakta rundt veipakke Helgeland. Jeg kjenner den for så vidt veldig godt. Jeg var med på å planlegge den fra dag én. At regjeringen nå skal prøve å være høy og mørk når det gjelder hva som har skjedd der – det er i hvert fall ikke noen større grunn til at undertegnede ble oppfattet sånn. Realiteten er i hvert fall at det første statsråden gjorde da han kom inn i kontorene sine, var at han stoppet veipakke Helgeland. Det han gjorde da, var å ta bort den ene bommen, som i dag føres tilbake. Det er en realitet. Ja, det ble en kostnadsøkning, og det har man funnet en løsning på, men det er ikke først og fremst regjeringen som har gjort det, det er Stortinget som har gjort det. Etter påtrykk fra kommuner og fylke er det Stortinget som har endret den innstillingen som lå til NTP-en. Det liker man selvfølgelig ikke i dag, men det er også en realitet. Så det er ikke sånn at det er med Solvik-Olsen i spissen – og regjeringen – det ble løftet fram. De foreslo å stoppe ved Krokstrand og bruke noen hundre millioner mer på å starte opp igjen om seks–sju år. Det er realiteten som lå i NTP-en. Heldigvis har man funnet en løsning på det, og den har man i dag. Til representanten Finstad: Enten var han ikke i salen da jeg holdt innlegget mitt, eller så hørte han ikke etter. Jeg startet faktisk mitt innlegg med å si at det er bra at et samlet storting vil ferdigstille E6-opprustningen, og jeg avsluttet innlegget mitt med – jeg har det her – at i dag skal vi først og fremst være glad for at vi nå ferdigstiller E6 opp til Saltfjellet. Begge deler sa jeg i innlegget mitt. Jeg startet positivt, og jeg avsluttet positivt, og så påpekte jeg en del ting som ikke er med i denne løsningen, noe som er riktig. Det har komiteen også påpekt. Det er dessverre tiltak for trafikksikkerhet som på grunn av økonomien er falt ut – at man ikke har klart å løse det. Det synes jeg er berettiget å påpeke. Det ble påpekt av en samlet komité, og da skulle det bare mangle at det ikke var mulig også å påpeke det fra talerstolen uten å bli benevnt som høy og mørk.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
I denne saken, som også i neste sak, er det nok noen eksempler på at fylkeskommunen må garantere for veier de ikke eier, og for veier de heller ikke bestemmer over. Det er med denne saken som med mange andre, at regjeringen – eller flertallet på Stortinget, om man vil – påfører fylkeskommunene lånegarantier som kan føre til at de får en dårligere rating med hensyn til långiverne. Enkelte fylkeskommuner har nå gitt så store garantier at de vil nekte ytterligere godkjennelse. Hva det vil medføre, får vi antagelig snart se når Rogaland fylke, i henhold til signaler de har gitt, nekter å gi ytterligere garantier for statens veier. Vi vet at den statlige garantiordningen ligger til vurdering i departementet, og vi regner med at regjeringen nå ser at grensen er nådd for at noen kan gi garantier for lån de verken eier eller disponerer. Fra Arbeiderpartiets side ønsker vi at staten overtar garantiansvaret for sine egne veier, og vi imøteser et forslag om dette fra statsråden.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-11-20:
Nå er det sånn at regjeringen, eller jeg vil heller si statsrådene i Samferdselsdepartementet, snart må slutte å si at det er lokalt en krever bompenger. Det er altså regjering og storting som krever bompenger for at en skal bygge veier i det hele tatt. Det er de facto sånn. E39 er et godt eksempel på hvorfor bompengene øker, for det er ikke sånn at bilistene der ute føler at de betaler mindre bompenger. De har aldri betalt så mye bompenger som nå, og E39 er et godt eksempel på hvorfor kostnadene stiger. I årene før denne regjeringen, eller forrige regjering, overtok i 2013, hadde det vært store samtaler om hvilken vei en hadde behov for fra Kristiansand til Stavanger. Det en var enige om, var trefeltsvei, vekselvis, med forbikjøringsfelt og deling. Så kom den sittende regjering og sa at nei, det skulle ikke være det, det skulle være fire felt og 110 km/t hele veien, til tross for at Vegvesenet og lokale myndigheter – alle – var enige om en trefeltsvei med skille. Så det er ikke rart at kostnadene stiger.
Jonny Finstad (Høyre), 2018-11-20:
Det jeg tok ordet for, var at dette er jo egentlig en gledens dag for samferdsel i Nordland. Da representanten Juvik var på talerstolen, fikk man inntrykk av det motsatte. Jeg ønsker å korrigere det bildet. Det som nå har skjedd, og fremdeles skjer, på Helgeland, er at det lukter asfalt over hele bygda. Framkommeligheten på E6 er blitt og er i ferd med å bli noe annet enn den har vært i årtier. Den negativiteten som man prøver å skape når det gjelder regjeringens prioritering av dette prosjektet, er ikke reell. Vi må også ha med oss at under denne regjeringen har samferdselsbudsjettet økt med 75 pst. siden 2013. Jeg synes vi skal være enige om at dette er et vellykket prosjekt. Det har vært en sprekk – ja. Det har vært lokale initiativ til samarbeid, og regjeringen og Stortinget i dag imøtekommer den invitasjonen til samarbeid. Så jeg synes vi skal være stolt over at vi klarer å løfte i lag, istedenfor å prøve å snakke ned et fantastisk godt prosjekt, som også har vært gjennomført på en glimrende måte.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Jeg beklager at jeg tegnet meg sent til debatten, men jeg må si jeg reagerer litt når min gode kollega Langholm Hansen fra Vestlandet snakker om utbygging av E39 og finansiering av store veiprosjekter. Han har nok kanskje et lite poeng når det gjelder hvem som tar ansvaret for finansiering av statens veier, men jeg vil også påpeke at representanten fra Arbeiderpartiet sitter i glasshus. Dagens regjering har ikke gjort noe annet enn å videreføre et system som Arbeiderpartiet innførte. Jeg må kunne tillate meg å si at man sitter i glasshus når man kritiserer et system man selv har innført, og glemmer det viktige faktum at vi faktisk har prøvd å forenkle og forbedre det systemet som Arbeiderpartiet innførte, med bl.a. en bompengereform hvor vi har fjernet hele 55 bomselskap for å få en mer effektiv og rasjonell drift, og også få bedre finansielle muskler til nettopp å kunne ta ansvaret for å finansiere utbyggingen. Den siste kommentaren fra representanten Langholm Hansen jeg reagerte på, var at det skulle være vesentlig billigere å bygge en to–trefelts E39 kontra en firefelts. Den påstanden har vi dessverre hørt før, flere ganger, fra spesielt venstresiden og kanskje noen byråkrater, men det er en påstand som er feil. Det har vi sett flere eksempler på, og det er ganske interessant å se at den påstanden tydeligvis fortsatt lever i beste velgående. Hvis man ikke har veldig, veldig mange bruer og veldig mye sprenging av tunneler, er det minimal kostnadsforskjell på en to–trefelts og en firefelts. Det er heller motsatt. Det er tungvint og plunder og heft for anleggsbransjen å drive og bygge ut og inn, ut og inn – smalt og bredt om hverandre – i forhold til å ha en kontinuerlig ensartet, lik, standard rett fram. Det eksemplet ser vi på E16 – kanskje et veldig godt eksempel – der Vegvesenet, for å spare penger, tenker på samme måte som representanten fra Arbeiderpartiet, går tilbake til to- og litt trefelts, mens Nye Veier klarer å komme med et forslag hvor de uten økte kostnader foreslår firefelts vei og 110 km/t, kontra to- og litt trefelts og 90 km/t. Det synes jeg er et godt eksempel som jeg anbefaler representanten fra Arbeiderpartiet å sette seg godt inn i, for å sammenligne kostnader, effektivitet og samfunnsnytte ved veibygging.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Jeg føler meg litt forpliktet til å svare vår gode kollega fra SV om hvordan Fremskrittspartiet ønsker å finansiere veiutbyggingen. Jeg kan godt gjenta vår gode, gamle primærpolitikk for det. Hovedprinsippet er at bygging av firefelts motorvei og 110 km/t er lønnsomt, samfunnsøkonomisk fornuftig, det fører til investeringer, ringvirkninger, vekst i økonomien, bosetting og sysselsetting – bare positivt. Følgelig er det naturlig å se på oljepengebruken med tanke på å investere i slike prosjekter som er samfunnsøkonomisk lønnsomme. Jeg minner om at handlingsregelen var 3,5 pst. før Fremskrittspartiet kom i regjering. Da fikk vi kjeft fordi vi ville bruke mer oljepenger. Nå har dagens regjering senket handlingsregelen til 3 pst. I budsjettet for 2019 bruker vi faktisk bare 2,7 pst. Så det er rom for å bruke mer oljepenger til å fortsette å bygge landet – til fordel for by og land og alle som bor litt grisgrendt, og for næringslivet, som skal transportere varer og tilby tjenester. Jeg håper SV er fornøyd med det svaret, selv om jeg regner med at de prinsipielt sett helst skulle kjørt tog eller sykkel eller gått. Men det er ikke nødvendigvis noen motsetning i det. Når det gjelder veiprising, som Arbeiderpartiet kom inn på helt på tampen, vet jeg ikke om vi skal ta sjansen på å dra i gang en debatt om det nå. Men helt kort vil jeg si at det er bare en ny måte å kamuflere bompengekostnadene på, som uansett vil bli påført bilistene. Det blir kanskje enda verre enn bompenger, for da vil alle måtte begynne å betale ekstra, uansett hvor man kjører og hvilken standard veien skulle ha, uavhengig av om det er fire felt og 110 km/t eller ikke.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Jeg har også lyst til å begynne med å takke Senterpartiet. Jeg føler meg litt beæret over nesten å bli titulert som kunstner. Det var jo fantastisk og hyggelig. Det er også hyggelig å se at Senterpartiet i hvert fall nå i opposisjon er litt mer tydelig på en motstand mot bompenger enn det Senterpartiet var i posisjon. Det er også gledelig. Da er vi på glid, og får vi med noen flere partier, blir det plutselig kanskje flertall mot bompenger, og det ville selvfølgelig glede alle bilistene i landet. Til SVs kommentar om hvordan Fremskrittspartiet ønsker å finansiere vei: Jeg opplever vel flere ganger at regjering og Fremskrittspartiet blir blandet litt. I regjering er våre statsråder selvfølgelig ansvarlige for å føre regjeringens politikk. Men jeg fikk en utfordring fra SV om hvordan Fremskrittspartiet ønsker å finansiere veibygging, og det er jo klart og tydelig, uavhengig av om Fremskrittspartiet har finansministeren eller ikke, at Fremskrittspartiets politikk der er å bruke mer oljepenger. Det er det faktisk handlingsrom for innenfor dagens handlingsregel, som er redusert i forhold til tidligere. Men da er det også et kompromiss i regjering – der Fremskrittspartiet ikke har flertall, selvfølgelig – at vi endte opp med å bruke 2,7 pst. i 2019. Der er det mulig å bruke mer; det er det som er poenget og budskapet. Når det gjelder SVs kommentar til veiprising og bompenger, er det gledelig å konstatere at SV – nesten ordrett sitert – opplever at det kan være urettferdige elementer i bompengesystemene i bymiljøpakker. Det var en gledelig kommentar for meg som Frp-er å høre. Absolutt – det er store urettferdigheter innen finansieringen av bymiljøpakker for bilistenes del, for bilistene betaler nesten alt. I Oslopakke 3 betaler bilistene nesten absolutt alle kostnader uten at de får noen ting tilbake. Så bilistene finansierer tiltak og investeringer de ikke ønsker og ikke trenger og kanskje heller aldri kommer til å benytte seg av. Det aller mest inkonsekvente i sånne bymiljøpakker er at målet er å forhindre bilkjøring, men så skal bilistene finansiere pakkene. Det er litt spesielt. Men jeg tror fortsatt ikke at å endre terminologien eller endre bompenger til veiprising vil være noe bedre for bilistene, for i hvert fall de fleste bompengeprosjekter som vi vedtar – som de vi har vedtatt i dag – er jo for å finansiere en vei midlertidig, og ikke en evigvarende ny måte å melke bilistene på, slik vi frykter at veiprising vil bli.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
Det er rørende å høre at Arbeiderpartiet og SV er bekymret for bompenger. Da har Fremskrittspartiet kommet ganske langt, hvis det er en sannhet. Når Arbeiderpartiets representanter nå er bekymret over at det er en økt andel bompenger og man etterlyser lavere bompengeandel, regner jeg med at Arbeiderpartiet har tenkt å stemme mot sitt eget alternative budsjett når vi behandler det, og stemmer for regjeringens budsjett, der det ligger bl.a. en halv milliard – som Arbeiderpartiet stemmer mot hvert eneste år i Stortinget – som går til reduksjon av bompenger. Jeg regner med at Arbeiderpartiet også har en rekke forslag lagt inn i sitt budsjett om alle veiprosjektene man har sagt man skal ha i NTP. Hvis ikke er det kanskje en bløff – ikke at jeg ville brukt det ordet, president, men jeg ville betegne det sånn. Når SV også er bekymret for hvordan det er med bompenger, kan de hjelpe Fremskrittspartiet og regjeringen ved å stemme for den halve milliarden i tilskudd for å få lavere bompenger. Det betyr at bl.a. det prosjektet vi nå diskuterer, vil være berettiget til å få et sånt tilskudd. Jeg regner med at når Arbeiderpartiet er bekymret for bilistene, vil man også stemme for regjeringens budsjett senere i høst, for der legger man også til rette for at folk skal kjøpe seg nye og sikre biler. Det vil være klokt.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
La meg først og fremst takke komiteen for et glimrende samarbeid. I denne saken er det også en samlet komité som står bak – en enstemmig komité – så da blir det sikkert en kort debatt. Men saken er ikke mindre viktig for det. Dette handler om fv. 311, Presterødbakken i Tønsberg i Vestfold. Dette er en vei som har køproblemer i rushtiden, og det har også vært noen ulykker på strekningen, heldigvis bare med lettere personskade. Men her legges det opp til en trafikkavvikling med bedre framkommelighet, både for bilister og for buss og kollektivtransport, og det blir også gang- og sykkelvei. Det er ikke noen tvil om at det også her blir bompenger, men det er et lokalt initiativ, kostnadsberegnet til 226 mill. 2018-kroner og med en nedbetalingstid på fire år. Her er det fra komiteens side lagt opp til at man, hvis man lokalt ønsker det, gjør det mulig å bruke markedsrente, slik at man kan få ned bomtakstene. Det anbefaler komiteen, og som sagt: Det er en samlet komité som står bak. Da sier jeg lykke til med prosjektet herfra.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2018-11-20:
La meg først og fremst takke for en kort og høflig debatt. Jeg bare skylder å gjøre Arbeiderpartiets Leirtrø oppmerksom på at når det gjelder fylkeskommunale veier, så styres heldigvis fylkeskommunen i Vestfold av Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti, og Tønsberg det samme. Det er et godt veivedlikehold i Vestfold, heldigvis, for de bruker pengene til det de skal. Så kan vi sikkert være enige om at man ideelt sett ikke burde hatt bompenger, men sånn er det, det har vi snakket om tidligere i dag. Men veivedlikeholdet er godt og tilstanden god på veiene i Vestfold.
Jon Gunnes (Venstre), 2018-11-20:
Venstre kan ikke la være å delta i en debatt om veiutbygging og ikke minst om finansiering, for det er egentlig veldig mye spennende som er oppe her. Det er en enstemmig komité, og det blir et enstemmig storting som kommer til å vedta dette, men det høres ikke ut som om vi er helt enige om en del prinsipper. Jeg synes det er veldig viktig at det er et lokalt initiativ når man ber om finansiering gjennom brukermedvirkning. Det er viktig for hele landet, ikke bare for dette prosjektet. Her har Rana kommune og Nordland fylkeskommune samtykket i at man skal gjøre det på denne måten. Det har helt sikkert vært en god politisk og demokratisk prosess for å komme fram til de standpunktene, og da synes jeg at Stortinget skal ha respekt for at de ønsker å ha det på denne måten. Jeg tror ikke, som Arbeiderpartiet sier, at det nå er Stortinget som har pålagt dem å gjøre det. Nei, det er faktisk et lokalt initiativ, hvor man har ønsket en forbedring av det veiprosjektet på en enklere og raskere måte. Det skal vi ha respekt for. Debatten om veiprising er spennende i seg selv. Vi skal ha høring rett over nyttår om det. Jeg skal være ordfører for den saken, og jeg gleder meg til å se på de forskjellige synspunktene og ikke minst debattere den saken framover.
Jon Gunnes (Venstre), 2018-11-20:
I denne saken er det kommunene og fylkeskommunen som har tatt initiativ til å utbedre denne veistrekningen. Det høres på enkelte talere ikke ut som om det er tatt noe initiativ lokalt, men både Seljord, Bø, Sauherad, Nome kommuner og Telemark fylkeskommune har vedtatt å være med på dette prosjektet. Det er lagt opp til 100 pst. brukerbetaling, ikke minst for den standarden som blir vedtatt. Dette er en viktig veistrekning for næringslivet – vil jeg si – helt klart en av de viktigste faktorene for at man har tatt initiativet, og for at man skal være med på å støtte denne veien. Det er trafikksikkerhetsmessig en meget farlig veistrekning for de tunge kjøretøyene. De skal i stor grad være med og finansiere denne veien. Kjenner jeg bransjen rett, synes de ikke det er bra, men de aksepterer det fordi de får en helt annen vei. Men de skal altså ha trippel bompengesats i forhold til personbilene. Det tilsier at det er et sterkt ønske om at de skal få en sikrere og mer komfortabel vei å kjøre på. Så lite grann til momenter som er brakt inn i debatten hittil – dette med eventuelt å utvide antallet år med innkreving. Ja, men det er altså et beløp som skal kreves inn igjen for kostnaden med veien. Hvis man utvider antallet år, vil det bety at bilistene betaler enda mer, for det koster selvfølgelig å låne disse pengene. Derfor tror jeg vi skal være veldig varsomme med å si at det skal være mye lengre innkrevingstid enn 15 år, for da kan det til slutt bli veldig høye utgifter for bilistene. Og det er vel slett ikke til bankene bilistene har lyst til å betale pengene sine – det er for veien. Venstre heier egentlig på de lokale initiativene som kommer, selv om det for dette prosjektet er – for å si de mildt – dårlige samfunnsøkonomiske beregninger. Men når det er så spesielle forhold og man har lagt til rette – etter lokalt initiativ – for brukerne, med litt lavere antall passeringer før man får det gratis, og når man har så høy bompengesats for næringstrafikken, hilser vi dette prosjektet velkommen.
Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2018-11-20:
Denne proposisjonen om finansieringa av prosjektet fv. 311 Presterødbakken i Tønsberg kommune i Vestfold viser at lokale prioriteringar bidreg til at prosjektet no kan ferdigstillast raskare enn fyrst anteke. Utbygginga var opphavleg ein del av Bypakke Tønsberg-regionen. Det har vore eit lokalt ønske om å skilje ut dette i eit eige bompengeprosjekt, slik at Presterødbakken kan ferdigstillast fleire år før opphavleg planlagd. Finansieringa er basert på fylkeskommunale midlar og bompengar. Det blir lagt opp til anleggsstart i løpet av 2018, med ferdigstilling i 2020. Som saksordføraren, Stordalen, var inne på, er det i dag køproblem på fv. 311 ved Presterødbakken i rushperiodane. Det medfører forseinkingar for både personbil-, nærings- og kollektivtransporten i området. Det har òg vore ulukker med lettare personskade på strekninga dei siste ti åra. Utbygginga som er planlagd sett i verk, omfattar fleire tiltak som skal leggje til rette for auka kapasitet og betre sikkerheit for alle trafikantgrupper. I dag manglar det gang- og sykkelveg mellom Presterødkrysset og Olsrødkrysset. Med dette prosjektet blir det bygt til saman opp under 1 km gang- og sykkelveg. Det har vore ein del merksemd rundt bompengar den siste tida – det høyrde me i den førre saka òg – både i nasjonale, i regionale og i lokale medium, men òg i sosiale medium. Eg vil difor understreke at det alltid ligg lokale vedtak i botn når det blir innført bompengar, slik det òg gjer i dette prosjektet på fv. 311 Presterødbakken.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2018-11-20:
Jeg tror noen kan ha stemt feil. Kan vi ta voteringen om igjen?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2018-03-01:
Eg vil på vegner av representantane Maria Aasen-Svensrud, Jan Bøhler og meg sjølv fremje eit representantforslag om å styrkje folks rettssikkerheit slik at dei som har rett, også kan få rett.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-03-01:
Alle vil gjerne lage mer biogass av våtorganisk avfall, som vi hørte på tirsdag, men det er en barriere at etterspørselen er uforutsigbar. Jeg har derfor gleden av å fremme et representantforslag sammen med Else-May Botten og Espen Barth Eide om at biogasskjøretøy blir likebehandlet med elbiler og hydrogenbiler.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-03-01:
Jeg hadde oppfattet at Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne hadde en felles intensjon når det gjelder praktisering og håndheving av regelverket rundt våpeneksport. Derfor uttrykker jeg en viss forbauselse over å høre at Arbeiderpartiet ved representanten Christensen ikke vil støtte vårt forslag i dag, som Arbeiderpartiet har vært informert om over lang tid. Dersom Arbeiderpartiet hadde ønsket et mer ambisiøst forslag, har de hatt all mulig anledning til å fremme et slikt bedre forslag, helt fram til i dag tidlig – både i komiteen og eventuelt som et løst forslag. Nå er det litt sent å stramme opp med nye formuleringer i denne omgang, så enten har Arbeiderpartiet sovet i timen, eller så er dette kanskje en lettvint vei for å framstå som framoverlent mens man forhindrer et flertallsvedtak som gir reell framdrift. Er dette vingling? Vårt forslag til vedtak handler ikke om å svekke et eksportregelverk fra 1959, men om å be om en utredning for å forbedre håndtering og praktisering av dette, i tråd med oppfordringer fra Røde Kors og Jan Egeland. Så jeg håper på og utfordrer til en tydeliggjøring av Arbeiderpartiets standpunkt, og en forklaring på dette.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2018-03-01:
Eg skal på vegner av representantane Åslaug Sem-Jacobsen, Marit Arnstad, Geir Pollestad og meg sjølv fremja eit representantforslag om tiltak for å sikra mor og barn ei fagleg god barselomsorg og hindra uforsvarlege kutt i liggjetid på sjukehus etter fødsel.