trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Solveig Schytz (Venstre), 2021-03-23:
Tradisjons- og håndverksfagene er helt sentrale for å sikre viktig fagkompetanse for framtiden og for å ivareta både immateriell kulturarv og våre kulturminner. Undervisningen i håndverksfagene er helt grunnleggende for at Norge skal kunne leve opp til UNESCOs konvensjon om vern av både immateriell og materiell kulturarv. Sist juni ble kulturmiljømeldingen vedtatt i Stortinget. Denne meldingen vektla hvor viktig det er med kompetanseutvikling og kapasitet for å holde i hevd våre materielle kulturskatter. Friskolene har også en viktig rolle i å forvalte disse fagene for framtiden. Derfor anerkjenner vi at Hjerleid Handverksskole på Dovre, Møbelsnekkerskolen i Mysen og Plus-skolen i Fredrikstad er svært viktige i arbeidet innen håndverksfagene og utrolig viktige for å ta vare på den norske kulturarven. I Granavolden-plattformen slår regjeringen fast at man vil videreutvikle ordninger som motiverer til å bevare både materiell og immateriell kulturarv og ivareta nye funn, slik at også framtidige generasjoner får glede av viktige kulturminner og kulturmiljøer. Det er en linje denne regjeringen fører videre. Venstre støtter statsrådens uttalelse om de sammensatte problemstillingene knyttet til dette området. En samlet utdannings- og forskningskomité har bedt regjeringen om å se nærmere på ordninger som skal ivareta og styrke livsgrunnlaget og forutsigbarheten til disse skolene, og på om slike ordninger eventuelt også kan vurderes i samråd med Kulturdepartementet. Regjeringen har hatt en stor satsing på yrkesfag, og det skal vi fortsette med. Det var tusen flere søkere til yrkesfaglig utdanning enn til studiespesialisering for året 2021–2022. Det er gledelig og viktig for all rekruttering til fag med håndverk som grunnlag. Jeg ser fram til at regjeringen legger fram en melding om videregående opplæring denne våren, og mener det vil være naturlig å se friskolenes plass i arbeidet med små og verneverdige håndverksfag i lys av den meldingen. Venstre mener også at det derfor er naturlig at de spørsmålene som er løftet i forslaget, inngår i arbeidet med stortingsmeldingen om videregående skoler. Bare slik vil vi kunne få en god og solid behandling og sørge for en best mulig ivaretakelse og utvikling av tradisjons- og håndverksfagene.
Solveig Schytz (Venstre), 2021-03-23:
Venstre er opptatt av at alle barn skal få en god start og like muligheter til å klare seg videre i livet. Barnehagen er en viktig formende del av barns oppvekst. Derfor er kvaliteten i barnehagen så utrolig viktig. Det er tatt mange grep for å sørge for en slik god kvalitet. Vi har fått en rammeplan for barnehagene. Det brukes store ressurser til tiltak for å fremme kvalitet og kompetanse. Regjeringen styrker kompetanseløftet i spesialpedagogikk og inkluderende praksis. Vi har fått nytt innhold i barnehageloven med krav til kvalitet, innhold og organisering, krav om tiltak mot mobbing, krav om pedagogisk kompetanse, og en bemanningsnorm for å støtte opp om en kvalitativ utvikling. Barnehagesektoren har utviklet seg mye de siste ti årene. Regjeringen har satt i gang et arbeid med å modernisere regelverket, og i dette arbeidet har det også vært etterlyst bedre økonomisk tilsyn. Regjeringen har opprettet et nytt nasjonalt tilsyn for private barnehager, og det vil sikre mer åpenhet og bedre kontroll med at foreldrebetaling og offentlige tilskudd kommer barna til gode. Alt dette støtter den gode utviklingen i norske barnehager, i mangfold, i pedagogisk kvalitet, i sosial utjevning og i oppvekstvilkår generelt. Vi vil sikre et mangfold i barnehagetilbudet. Det viktigste for Venstre er at ungene får et godt barnehagetilbud, ikke om det drives av private eller offentlige. Etter barnehageforliket i 2003 måtte kommunene bygge opp vesentlig større kapasitet. Noen kommuner valgte å selge eiendommer til lavere pris enn markedspris for å gi insentiver til private til å bygge barnehager. Dette var ett av flere virkemidler som ble brukt for å få fart på utbyggingen. Kommunene selv kan bestemme hvilke avtaler man ønsker å inngå, og hvilke vilkår man ønsker å stille, f.eks. ved slike eiendomssalg. Det betyr også at kommunene er ansvarlige for å følge opp eventuelle brudd på avtalene de har med private aktører. NOU-en med velferdstjenesteutvalgets anbefalinger har vært på høring, og jeg har tillit til at kunnskapsministeren følger opp velferdstjenesteutvalget og deres forslag rettet mot private barnehager på en god måte.
Solveig Schytz (Venstre), 2021-03-23:
Tilgang til høyere utdanning er svært viktig, og regjeringen har satt i gang et arbeid med en strategi for desentralisert og fleksibel høyere utdanning som skal legges fram denne våren, og det ser jeg virkelig fram til. Lærerutdanning av god kvalitet er en sentral oppgave for utdanningsinstitusjonene og en sentral del av infrastrukturen som skal danne framtidens kunnskapssamfunn i Norge, og Nord universitet har kompetansen til å sørge for lærerutdanning av høy kvalitet, fleksibel og tilgjengelig. Regjeringen har gjennomført flere tiltak både for å øke statusen til læreryrket og for å få flere til å utdanne seg og å jobbe i nord, som femårig lærerutdanning på masternivå, skjerpet opptakskrav, nye karriereveier for lærere, økte kompetansekrav, innføring av lærernorm og ansettelse av flere lærere i skolen, og det er innført ordninger for sletting av studielån rettet mot studier og arbeid i Nord-Norge. Regjeringen har støttet rekrutteringstiltak til lærerutdanningene med over 40 mill. kr de siste årene, og av dette har 18 mill. kr gått til Nord-Norge. Lærerutdanningene i Nord-Norge skal, som ellers i landet, være forskningsbaserte, praksisnære og ha høy kvalitet. Å tilby slike utdanninger og å drive forskning og utvikling på høyt internasjonalt nivå krever solide fagmiljøer. Da Høgskolen i Nesna ble slått sammen med Universitetet i Nordland og Høgskolen i Nord-Trøndelag – til Nord universitet – i 2016, hadde rekruttering og uteksaminering av studenter på Høgskolen i Nesna dessverre vært sviktende i mange år. I 2016 ble det uteksaminert 22 studenter. Universitets- og høyskoleloven slår fast at styret for en institusjon har ansvar for å legge strategien, fastsette organiseringen og disponere ressursene innen sitt ansvarsområde. Det er styret for Nord universitet som har fastsatt organiseringen av universitetet, begrunnet i en samlet omorganisering for å få utdanning og forskning av bedre kvalitet, i tråd med samfunnets behov. Vi mener det vil være uheldig å skille ut den tidligere Høgskolen i Nesna fra Nord universitet og i så fall styre og akkreditere den på en annen måte enn øvrige statlige universiteter og høyskoler. Vi mener at en særbehandling av Nesna på siden av strukturen for høyskoler og universiteter kan ha uheldige konsekvenser for tilliten til innholdet og ansvarsfordelingen i strukturreformen. Som sagt, jeg ser fram til at regjeringens strategi for desentralisert og fleksibel høyere utdanning kommer om ikke lenge.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-03-23:
Å vere ein del av gjengen tenkjer vi ofte på som noko positivt, men i denne samanhengen – når vi diskuterer gjengkriminalitet og organisert kriminalitet – er det ikkje det. Altfor mange blir dregne med inn i gjengar, noko som er skadeleg både for framtida til den enkelte og for samfunnet. Om vi ikkje sjølve skulle ha nok gjengar her til lands, kjem det i tillegg organiserte utanlandske kriminelle og bidreg til mykje samfunnsskadeleg aktivitet. Forslaget frå oss i Senterpartiet handlar om å opprette ei nasjonal gjengeining ved Kripos for å styrkje og koordinere kampen mot organisert kriminalitet på tvers av politidistrikt og landegrenser. Vi gjer framlegg om å styrkje Kripos kraftig og å sørgje for meir midlar til politidistrikta, slik at dei kan prioritere arbeidet mot organisert kriminalitet og gjengar. Vi må altså ha to tankar i hovudet samtidig. For å illustrere korleis det står til i politidistrikta, kan eg vise til statsadvokatens inspeksjon av Møre og Romsdal politidistrikt hausten 2020. I rapporten kom det fram at det var tre personar som arbeidde med organisert kriminalitet i det politidistriktet, som er i mitt fylke. I 2020 var det 35–40 grove narkotikasaker, som org.krim i Møre og Romsdal arbeidde med. Det seier seg sjølv at desse har meir enn nok å gjere. Samtidig peiker politiets trusselvurdering for 2021 bl.a. på den aktiviteten som organiserte kriminelle har mot fiskeri- og sjømatbransjen. Da blir det openbert at politidistrikta langs kysten nok er altfor svakt bemanna når det gjeld organisert kriminalitet. Møre og Romsdal er eit av dei fylka som har ei betydeleg fiskeri- og sjømatnæring. Kriminalitet i desse næringane har sjølvsagt økonomiske konsekvensar, men også ressursmessige konsekvensar langt utover dette. For dette handlar om matfatet vårt for framtida og om å sikre levedyktige bestandar og å unngå miljøkriminalitet frå aktørar som kynisk berre tenkjer på eiga inntening. Digitalt politiarbeid er òg svært viktig når det gjeld organisert kriminalitet. Det må til for å følgje spor og kommunikasjon. Den nasjonale eininga NC3 ved Kripos har Politidirektoratet ein ambisjon om å auke til 200 tilsette innan utgangen av 2021. Det målet er no nedjustert til 150. Vi vil oppretthalde målet om 200. Når vi i Senterpartiet har eit sterkt engasjement mot gjengkriminalitet, er det ikkje berre for å unngå kriminaliteten som er produktet av gjengane. Det er i høgste grad òg for å førebyggje at folk blir offer for kriminalitet, og hindre at folk som kunne ha vorte gode samfunnsborgarar, blir dregne inn i gjengar, som det er svært vanskeleg å komme seg ut av igjen. Mange som no hamnar på skråplanet, har rett og slett fortent å bli ein del av den rette gjengen.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-03-23:
Representanten frå SV seier at ein ikkje kan skylde på innvandrarar for alt som er gale. Nei, og da er det viktig at ein ikkje blir sitert på at ein har sagt det, når ein aldri har sagt det. Noko av det som gjer norsk politikk såpass bra som han er, trass i at vi er ueinige som parti, er at vi stort sett faktisk er heiderlege når vi viser til kva andre har sagt. Det representanten frå SV sa i stad, var ikkje heiderleg på nokon måte. I Senterpartiet har vi lagt fram dette forslaget om å nedkjempe organisert kriminalitet og gjengkriminalitet ved å sjå på strukturar. Det er det det handlar om – å sjå på Kripos og den strukturen som er der, og på politidistrikta, og ikkje berre struktur, men i høgste grad også ressursar til både Kripos og politidistrikta. Vi kan gjerne vere ueinige om det, men viss vi begynner å bli ueinige om verkelegheitsbeskrivinga, kva som er intensjonen bak forslaget, slit vi. Somtid er verkelegheita rett og slett grei, medan auga som ser på verkelegheita, er ugreie, og i denne samanhengen er det SVs auge på verkelegheita som er ugreie, ikkje Senterpartiet sine intensjonar eller forslag. Det synest eg er verdt å seie. For når noko blir referert til på Stortingets talarstol av alle plassar, slik det vart i stad, som om vi skyldar på innvandrarar alt som er gale, er det faktisk nødvendig å seie det, uansett kva representant som vel å bruke dei orda frå talarstolen på Stortinget. Så er det viktig å minne om at dette handlar om gjengar og organiserte kriminelle frå Noreg, men òg om organiserte kriminelle som kjem frå utlandet. Det er ein viktig del av bildet. Det er eit blanda bilde. Det handlar om alt frå narkotikakriminalitet og menneskehandel til fiskerikriminalitet. Det er eit så stort spenn. Som nemnt, for oss er dette ei sak om struktur og organisering, men ikkje minst om ressursar til formålet. For oss i Senterpartiet er det utruleg viktig å løfte dette området med svært gode intensjonar om at folk skal sleppe å bli offer for gjengar og organiserte kriminelle, men vi har også gode intensjonar om at folk skal sleppe å bli dratt med i desse gjengane og denne organiserte kriminaliteten. For folk blir faktisk pressa inn på måtar som gjer det umogleg å kome seg ut av det. For samfunnet i stort er det ekstremt viktig at vi klarer å nedkjempe denne typen kriminalitet – det handlar også om moglegheitene våre til å ha eit velferdssamfunn for framtida ved at vi legg til rette for verdiskaping i samfunnet, for at skattar blir innbetalte, og for at vi har moglegheiter for å finansiere velferdsstaten i framtida.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-03-23:
Høgre har jo tala om data og digitalisering i snart åtte år, og har ein eigen digitaliseringsminister i tillegg. Eg høyrer regjeringa seie at dei har gode intensjonar og er i gang, men så vidt eg har forstått, er det jaktvåpen det er snakk om som er det første steget når det gjeld digitalisering av våpensøknader. Det er jo mange våpen det er snakk om som ikkje er medrekna i det ein skal starte opp med. Statsråden seier at det skal bli til haustjakta. Forstår eg det rett, at det då berre er snakk om jaktvåpen og ikkje andre typar våpen?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-03-23:
Det kan hende eg har misforstått, men eg synest det stod ein plass at det er jaktvåpen det startar med, og så kjem andre våpentypar seinare. Eg berre lurer på: Er det alle våpentypar som det no blir mogleg å digitalisere frå haustjakta, eller er det berre jaktvåpen? I fall det er jaktvåpen til å begynne med, kor lang tid meiner statsråden det vil ta å få moglegheit for digital våpensøknad for alle våpentypar?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2021-03-23:
Det siste spørsmålet går på dette med saksbehandlingstida i distrikta, for det er ekstremt store forskjellar, frå tre til fire veker opptil eit halvt år. Kva er det statsråden meiner er årsaka til dette, og kva vil ho gjere for å forbetre det, slik at forholda blir bra i alle distrikt?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-23:
For oss som folkevalgte er det helt grunnleggende å sørge for å sikre folks trygghet så godt som mulig. Det er mange ulike tiltak knyttet til det – sikre gode bomiljø og sikre godt forebyggende arbeid, ikke minst opp mot barn og unge. Men så er det også viktig å sørge for kraftfull og målrettet innsats for å hindre organisert kriminalitet og for å slå ned på organisert kriminalitet når den skjer. Fra enkelte talere her virker det nesten som gjengkriminalitet er en innbilt utfordring. Da synes jeg at de talerne og de partiene godt kunne tatt seg en tur til noen av dem som har opplevd dette på nært hold, eksempelvis dem som jobber på Egon ved Triaden i Lørenskog, som har opplevd skyting i restauranten, eller dem som i andre deler av Romerike har opplevd at det internasjonale kriminelle MC-nettverket Satudarah har forsøkt å etablere seg. En ønsker og ber om en målrettet satsing fra lokalt politi, og lokalt politi har gjort en viktig innsats, men en ber også om en mer kraftfull nasjonal satsing. Jeg merker meg at de partiene i denne salen som har stått for den mest kraftfulle sentraliseringen av norsk politi, nå snakker med rørende omtanke om å styrke det lokale politiet. Men når vi i Senterpartiet – ikke bare i denne saken – foreslår en nasjonal gjengenhet for å styrke det spesialiserte arbeidet nasjonalt, og vi foreslår å styrke arbeidet mot organisert kriminalitet i politidistriktene, så stemmer de samme partiene ned begge deler. De vil verken styrke et målrettet arbeid nasjonalt gjennom Kripos for å få mer målrettet innsats der, eller være med på forpliktende forslag for å styrke arbeidet i politidistriktene. Selvsagt henger dette sammen. Vi må sørge for at vi har et målrettet styrket arbeid nasjonalt med spesialister, samtidig som vi styrker politidistriktene, noe som Senterpartiet har jobbet målrettet med over tid. Det er nettopp dette som er en hjelp for det lokale politiarbeidet. Det som ikke er en hjelp for det lokale politiarbeidet, er det som har skjedd under dagens regjering, med en kraftig oppbygging av byråkrater innenfor Politidirektoratet. Nei, derimot er det å ha spesialister som jobber døgnet rundt med internasjonalt organisert kriminalitet som en støtte til det lokale politiarbeidet, fornuftig. Derfor er det synd at dette forslaget ikke blir vedtatt i dag.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-23:
Det er særdeles viktig å ha et velfungerende og strengt regulert kapitalmarked, for både folk og næringsliv i hele Norge. Det man må sette spørsmålstegn ved når man skal gå inn og behandle en sak som denne, er hvorfor en skal gjøre slike endringer i norsk lov – hva som er behovet, og hva som er de store utfordringene knyttet til det. Jeg lurer oppriktig på om det er slik at Stortinget hadde kommet til å gjøre en slik endring hvis det var på selvstendig basis, hvis det ikke var fordi det nå kommer en forordning fra EU som flertallet ser seg nødt til å implementere. Jeg må si at etter å ha hørt representanten Hansen rett før her, blir jeg en smule bekymret. Norske banker er solide og har god utlånskapasitet, både overfor folk og bedrifter – der er vi enige – men hvis det er slik at verdipapirisering skal brukes som en strategi i oppbyggingsfasen etter den krisen og den pandemien vi nå står i, da er jeg virkelig bekymret for hva slags strategi Arbeiderpartiet ser for seg framover, når en vet hva slags utfordringer verdipapirisering kan ha. Verdipapirisering var jo en del av den utløsende faktor i forbindelse med finanskrisen i USA. Så er det vist til i denne saken at det er en rekke risikoreduserende tiltak. Ja, det er helt riktig, det er jo primært det regelverket handler om. Men da må en jo stille seg spørsmålet i utgangspunktet: Er dette et regelverk som vi har behov for i Norge, eller skal vi si at vi ikke skal ha åpning for verdipapirisering i Norge? Det er det som er det grunnleggende utgangspunktet, og spesielt i en situasjon der en har høy gjeldsvekst, en har høy boligprisvekst, og en er inne i en pandemi med stor usikkerhet for både folk og bedrifter. Er det dette vi skal legge på bordet som en del av strategien for framtiden? Vi mener at det hadde vært mye bedre å tenke seg grundig om og hatt en grundigere behandling, og i hvert fall før en inkluderer en EU-forordning i norsk rett som må implementeres ord for ord i norsk lovgivning. Vi mener det er uklokt. Vi mener det forslaget ikke burde ha vært fremmet fra regjeringens side, og jeg må si jeg er overrasket over Arbeiderpartiet, at de velger en slik tilnærming til denne saken. Det er mulig det er fordi det står de tre bokstavene «EØS» knyttet til den. Jeg hadde håpet på at en kunne hatt en selvstendig vurdering av hva slags type regulering som er viktig for å sikre et velfungerende, men også strengt regulert kapitalmarked for framtiden i Norge.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-23:
Etter denne debatten så langt, og også etter statsrådens innlegg, gjenstår jo fortsatt spørsmålet om hvorfor det er så avgjørende viktig å gjennomføre dette regelverket, og i det tempoet som en også foreslår å gjøre vedtak om det i Stortinget. Nå sa statsråden nettopp at en ikke skal iverksette Stortingets vedtak før samtykkeproposisjonen også er behandlet, men hvorfor venter en ikke da og tar det samlet, og bevilger seg mer tid? Og når vi står i en stor nasjonal pandemi, med store konsekvenser også for den finansielle siden, hvorfor sørger en ikke da for å ha en mer forsvarlig behandling, veier fordeler og ulemper mot hverandre og får en samlet behandling, der også samtykkeproposisjonen behandles samtidig?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-23:
Dette handler jo ikke om hva slags regelverk EU skal ha. Det er det EU som avgjør. Det vi skal ta stilling til, er om det tjener Norges interesser å være en del av det regelverket, om det vil bidra til en strammere og bedre regulering av det norske finansmarkedet. Enkelte talere her – og finansministeren var litt inne på det selv også – har gitt inntrykk av at verdipapirisering egentlig ikke er så relevant i Norge, at det ikke kommer til å bli brukt i noen særlig grad. Men hvorfor skal en åpne opp for verdipapirisering når en ser de store konsekvensene det har hatt i andre land, og når en også vet om den ustabiliteten som blir påpekt i deler av det norske finansmarkedet? Hvorfor skal en åpne opp for det? Ser finansministeren for seg at dette vil bli brukt i særlig grad, og hva mener han i så fall det vil føre til framover?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-23:
Jeg må si det er ganske vanskelig å få grep på hva det er flertallet her egentlig ser for seg som viktig med å implementere dette regelverket. Er det slik som eksempelvis representanten Limi framhevet, at verdipapirisering ikke kommer til å bli noen relevant tematikk i Norge, det er bare fordi vi skal ha et felles regelverk med EU at vi skal gjøre det? Tilsvarende sier representanten Elvestuen at vi nærmest i solidaritet med EU skal implementere det samme regelverket som EU-land har. Vi i Norge må jo gjøre en selvstendig vurdering av om det tjener norske interesser å implementere dette regelverket eller ikke. Det er klare erfaringer med konsekvenser av verdipapirisering, ikke minst i USA, der det ikke bare var en medvirkende, men en utløsende årsak til finanskrisen. Da en presenterte dette regelverket og forslaget fra Finansdepartementet, erkjente en for det første at en har solide banker i Norge med god utlånskapasitet, men dernest at dette regelverket ville gi økt kompleksitet. Da er spørsmålet: I Norge har man en situasjon med både høy gjeldsvekst og høy boligprisvekst. Som representanten Kaski også var inne på når det gjelder hvordan en har innrettet oppfølgingen av regelverkene, kan man heller ikke som forbruker gi et aktivt samtykke til hvorvidt lånet blir verdipapirisert. Det er en rekke problemstillinger her, og så gjennomfører en det altså på en måte der vi nå skal ta stilling til denne saken her uten at det foreligger en samtykkeproposisjon? Det er en både svært uvanlig og svært uklok framgangsmåte. Helt til slutt, til representanten Elvestuen, som sier at dette er på grunn av en generell motstand mot EØS-avtalen fra Senterpartiets side: Vel, Senterpartiet er for at vi skal ha bedre avtaler med EU enn EØS-avtalen, avtaler som sikrer både bedre markedsadgang enn i dag og bedre vilkår for vårt demokrati, men vi tar en selvstendig vurdering av enkeltdirektiv. Mange direktiv går gjennom i Stortinget uten at det er debatt rundt dem i det hele tatt, men vi ser på innholdet i dem, og dette er et regelverk det er gode grunner til å se nøye gjennom og ha kritiske merknader til. Dessverre gjør stortingsflertallet nok en gang det samme når det gjelder EU-direktiv: En feier det gjennom og bare glatter over de store problematiske sidene som er knyttet til det. Det er dypt problematisk.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-03-23:
Jeg skal ikke bruke like mye krutt i denne saken som i den forrige, men jeg vil likevel vise til at det også her er noen av de samme problemstillingene knyttet til behandling som i den forrige saken – nemlig at man har forslag om endringer i verdipapirhandelloven før man har lagt fram en samtykkeproposisjon. Derfor vil vi gå imot dette på det nåværende tidspunkt. Vi ser definitivt også at det er positive sider knyttet til en del av det som ligger i saken, men vi mener at det ikke er riktig å behandle det på det nåværende tidspunkt.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2021-03-23:
Skatteavtalen mellom Norge og Ghana som Stortinget nå ratifiserer, ble undertegnet i Accra i november i fjor. Formålet med skatteavtalen er å forebygge skatteunndragelser og unngå dobbeltbeskatning av inntekt. Dette er hovedpilarene i det internasjonale BEPS-samarbeidet. Norge har over veldig mange år deltatt aktivt i arbeidet i regi av OECD og G20 for å motvirke uthuling av skattegrunnlaget og overskuddsflytting og bidra til utvikling av modeller for skatteavtaler som kan sikre det. BEPS-prinsippene inngår nå både i OECDs mønsteravtaler og i FNs mønsteravtaler. Norge har nå i underkant av 100 ulike skatteavtaler globalt. Skatteavtalen med Ghana følger FNs mønsteravtale mellom industriland og utviklingsland, som i større grad enn OECD-malen hensyntar utviklingslandenes behov for å kunne skattlegge inntekter i det landet som er kilden til inntekt. Særlige regler for skattlegging av inntekter fra virksomhet på kontinentalsokkelen avviker i dette tilfellet fra OECD-mønsteret og bygger på tilsvarende bestemmelser i andre skatteavtaler som Norge har inngått. Til slutt vil jeg gjøre oppmerksom på en feil i teksten helt til slutt i innstillingen. I komiteens tilråding til vedtak står det at denne skatteavtalen omfatter skatt av både inntekt og formue. Det riktige er skatt av inntekt – helt enkelt fordi Ghana ikke utligner formuesskatt. Dermed oppstår det heller ikke noen dobbeltbeskatning av formue, og skatteavtalen omfatter derfor ikke formuesskatt. Dette er bare en følgefeil fra selve proposisjonen side 14, for den som er interessert, og vil bli rettet.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2021-03-23:
Det er sikkert mange gode intensjoner bak forslagene som er fremmet i denne saken. Jeg vil gi noen korte kommentarer som svar på hvorfor vi i Høyre og resten av flertallet ikke stiller oss bak de tre konkrete forslagene i representantforslaget. Til det første: Indikatorer er jo nyttig for å vise omfanget av miljøutfordringene og hvordan vi ligger an i det arbeidet vi har pågående for en grønn vekst. Nettopp derfor har regjeringen allerede mange slike indikatorer i budsjettdokumentene og i relevante meldinger til Stortinget. Det er også 150 av den typen miljøindikatorer lett tilgjengelig på OECDs nettsider og 83 indikatorer på nettstedet miljostatus.no. Det er derfor vanskelig å se for seg behovet for en endring slik som det er foreslått. Så til forslaget om å bruke særlig karbonproduktivitet, som i dag er én blant OECDs mange indikatorer for grønn vekst, som et nytt styringsverktøy for energi-, miljø- og næringspolitikken. Til det er å si at for Høyre er det viktig at vi kutter utslippene, men ikke utviklingen. Å bruke forholdet mellom BNP og klimagassutslipp som et styringsverktøy heller enn de faktiske utslippene mener vi er lite egnet. Indikatorene kan faktisk forbedres selv om utslippene ikke går ned, f.eks. ved at vi opplever økonomisk utvikling mens utslippene står stille. Vi ønsker både utvikling og nedgang i utslippene. Det er to hovedmål, og da trenger vi også flere virkemidler. Til slutt det med provenynøytral skattemodell. Skattesystemet bygger på brede skattegrunnlag, lave satser og likebehandling. Det skal stimulere til effektiv ressursbruk og fremme økonomisk vekst. Derfor har regjeringen Solberg siden 2013 gjennomført flere avgiftsendringer på klima- og miljøfeltet som har bidratt til økonomisk vekst samtidig med reduksjon i norske klimagassutslipp. Det er da også gledelig å se at regjeringens klimapolitikk har virket, og at utslippene i Norge er på vei ned. I disse dagene behandles også klimaplanen, et historisk taktskifte i norsk klimapolitikk. Planen inkluderer en opptrapping av CO 2 -avgiften for å gi enda større insentiver til rask omstilling i næringslivet. Det vil gi reell grønn vekst, slik også forslagsstillerne ønsker seg. Samtidig vil Høyre balansere avgiftsøkningene på klimagassutslipp med reduksjoner av andre avgifter. Og vi vil fortsatt sørge for at det samlede skatte- og avgiftstrykket for både enkeltmennesker og næringslivet i Norge går ned, for grønn politikk skal ikke gi rød bunnlinje.
Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2021-03-23:
Først vil jeg takke komiteen for samarbeidet i saken. I denne proposisjonen foreslås det å innlemme to EØS-relevante regelverk i norsk rett, nærmere bestemt i finansforetaksloven. Det gjelder EØS-verdipapiriseringsforordning, med tillegg av noen supplerende nasjonale regler, og endringer i EUs krisehåndteringsdirektiv som angår kreditorhierarki, dvs. hvilken prioritet ulike kreditorer skal ha dersom en bank går over ende. For sistnevnte ber Stortinget om å samtykke til EØS-komiteens beslutning om innlemmelse av de nye kreditorreglene i EØS-avtalen. Formålet med det oppdaterte regelverket om verdipapirisering er å sikre forsvarlige rammer for konvertering av banklån til omsettelige verdipapirer. I tillegg til å redusere risiko knyttet til slik konvertering, som jo ble avdekket i forbindelse med den internasjonale finanskrisen, står godt forbrukervern sentralt i det supplerende nasjonale regelverket. Som kjent forbød jo Norge i 2016 verdipapirisering i påvente av et nytt og forbedret europeisk regelverk, som altså nå er på plass. Det er viktig å merke seg at komplekse pakker som kan øke risikoen i finansmarkedene, fortsatt vil være forbudt. Verdipapiriseringsforordningen forventes å bli tatt inn i EØS-avtalen i løpet av året, og når det skjer, vil Stortinget motta samtykkeanmodning. Ved å ta dette inn i norsk lov nå sikrer vi en raskest mulig ikrafttredelse av reglene og at markedsaktørene får tid til å forberede seg. Det er Finanstilsynet som har ledet utredningsarbeidet som proposisjonen er basert på. Det er lagt vekt på bred involvering av finansnæringen, og forslagene er dermed sikret både relevans og bred støtte i næringen. Norsk næringsliv vil ha et betydelig kapitalbehov framover. Derfor er det viktig å legge til rette for et kapitalmarked som kan ivareta det behovet, samt at norske finansaktører får like konkurransevilkår som resten av markedene i EU. Fra finansnæringen er det uttrykt bekymring for at dagens løsninger med gebyrer for tinglysninger i Løsøreregistret vil være til hinder for gjennomføring av verdipapirisering. Det er imidlertid igangsatt en prosess med å etablere en gebyrløsning for massetinglysning i Løsøreregisteret. Det er viktig at arbeidet med massetinglysning og tilhørende gebyrløsning foregår parallelt med gjennomføringen av verdipapiriseringsforordningen i norsk rett, slik at det som angår tinglysning, ikke blir et forsinkende element for iverksettelse av lovendringene. Dette kan sikkert finansministeren bekrefte vil skje.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
Ghana og Norge har fremforhandlet en skatteavtale som skal forhindre dobbeltbeskatning av investeringer og virksomheter over landegrensene. Avtalen vil legge til rette for økte investeringer og aktivitet mellom landene og kan bidra til økonomisk utvikling og vekst. Dette er positivt, og særlig petroleumsnæringen har ønsket en skatteavtale mellom Ghana og Norge. Skatteavtalens formål er å forhindre dobbeltbeskatning, men den skal også motvirke skatteunndragelse. Et annet viktig mål er at avtalen skal legge til rette for at inntekter kommer til beskatning. Avtalen inneholder også viktige bestemmelser om ikke-diskriminering, informasjonsutveksling, bistand til innfordring av skatt, samt om myndighetskontakt for å løse skattesaker. Dette er sentrale bestemmelser for å sikre beskatning i tråd med avtalen. Skatteavtalen bygger i stor grad på FNs mønsteravtale for skatteavtaler mellom industrialiserte land og utviklingsland. FN-mønsteret følger samme struktur og har mange felles bestemmelser med OECDs mønsteravtale, men imøtekommer i større grad utviklingslandenes behov. Det gir seg særlig utslag ved at utviklingslandene i større grad beholder retten til å skattlegge inntekt med kilde i landet. Skatteavtalen mellom Ghana og Norge gir likevel en balansert fordeling av beskatningen mellom landene og et stabilt og forutsigbart skatterammeverk i årene fremover. Siden finanskrisen har det vært økt oppmerksomhet om overskuddsflytting og uthuling av skattegrunnlag. OECD/G20 har bl.a., gjennom det såkalte BEPS-prosjektet, gitt en rekke anbefalinger knyttet til skatteavtaler for å motvirke dette. Noen av disse anbefalingene er minimumsstandarder, mens andre anbefalinger er valgfrie. Skatteavtalen med Ghana oppfyller alle minimumsstandardene for skatteavtaler, men inneholder også flere av de såkalte valgfrie BEPS-anbefalingene, og gir dermed et sterkt vern mot aggressiv skatteplanlegging.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
La meg si at jeg mener dette er en både interessant og viktig diskusjon om hvilke mål og hvilke indikatorer vi skal benytte oss av. Det er en diskusjon som vi i Finansdepartementet fører – jeg holdt på å si – nesten kontinuerlig. Men til syvende og sist må det være regjeringen og departementet og statsråden som beslutter hvilke indikatorer vi skal bruke i nasjonalbudsjettet. Så har vi en jevnlig vurdering av hvilke indikatorer vi skal bruke for grønn vekst, også når det gjelder OECDs miljøindikatorer, men det er også et hensiktsmessighetsspørsmål om hvilke man skal bruke, og hvor mange det skal være. Men la meg bare igjen understreke at jeg synes dette er en interessant diskusjon. Både representanten Ola Elvestuen og også andre har trukket frem spørsmålet om karbonproduktivitet. Jeg mener at det også er en interessant indikator, både for å sammenligne med andre land og også over tid. Men som det er påpekt, har den også noen svakheter når det gjelder å måle utslipp, og derfor bruker regjeringen andre indikatorer i den sammenheng. Den diskusjonen som representanten Svein Roald Hansen trekker opp, mener jeg kanskje er den aller mest interessante. Det er nemlig om hvordan Norge kan bli bedre ikke bare på hvilke indikatorer vi bruker i nasjonalbudsjettet, men hvordan vi kan bli bedre innenfor grønne investeringer og innovasjon i grønne investeringer. Der mener jeg at vi er godt på vei når det gjelder de verktøyene vi bruker, nemlig at vi satser mye på forskning og utvikling. Vi stiller tydelige krav, vi bruker verktøy som avgift og kvoter. Vi har også tydelige mål, og det betyr at investorene vet hvilken retning det skal gå i. Når det gjelder en provenynøytral skattemodell, gleder det meg dersom venstresiden nå er for en grønn skatteveksling som ikke skal innebære en skatte- og avgiftsskjerpelse. Da beveger vi oss et godt skritt i riktig retning. Vi vet også der ganske mye om hvilke skatter og avgifter som fremmer økonomisk vekst, og hvilke som motvirker både arbeidsproduktivitet og også veksten i økonomien. Så her ser ikke jeg behov for å sette i gang noen stor utredning. Vi må gjøre det, og regjeringen gjør det. Vi sørger for at vi veksler grønne avgiftsskjerpelser med lettelser i bl.a. skatten på inntekt. Det er med på å fremme arbeidstilbudet og veksten i økonomien.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
Begrepet «hensiktsmessig» handler mer om omfanget. Vi har en god faglig vurdering av hvilke indikatorer som skal brukes. Det er en kontinuerlig diskusjon. Vi har også god dialog med OECD og andre fagmiljøer om hvilke indikatorsett som er de mest hensiktsmessige. Det kan også endre seg over tid. Noen bruker vi i nasjonalbudsjettet, andre indikatorer ligger i andre baser som vi bruker i utviklingen av politikken.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
For regjeringen er ikke de målene vi har satt for 2030, luftige mål. Det er helt konkrete mål som vi arbeider mot hver eneste dag. Når vi har levert en klimaplan hvor vi også skisserer en kraftig skjerpelse av CO 2 -avgiftene over tid, er det bare ett av flere verktøy vi bruker for å nå målene. Det kan godt tenkes at karbonproduktivitet – som jeg også var inne på i mitt innlegg – er et verktøy og en indikator som er interessant å følge over tid og sammenligne med andre land, men det er som sagt Parisavtalen vi styrer mot. De målene vi har satt, skal vi klare å nå.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
Forslaget som Stortinget har til behandling i dag, innebærer gjennomføring i norsk rett av to EU-regelverk, verdipapiriseringsforordningen og kreditorhierarkidirektivet. Forslaget om verdipapirisering er basert på utredningsarbeid ledet av Finanstilsynet som også Norges Bank og Finansdepartementet har deltatt i. I høringen har det vært bred støtte til hovedlinjene i forslaget. Verdipapiriseringforordningen er foreløpig ikke tatt inn i EØS-avtalen, men ventes innlemmet i 2021. For å legge til rette for raskest mulig ikrafttredelse av reglene og for at markedsaktørene skal få tid til å forberede seg, fremmer regjeringen likevel forslag om gjennomføring av forordningen. Regjeringen vil så snart som mulig komme tilbake til Stortinget og be om samtykke til EØS-innlemmelse av forordningen. Norske regler som gjennomfører forordningen, kan deretter settes i kraft. Det siste vil jeg gjerne understreke, siden det har vært en liten debatt også her om fremgangsmåten i denne saken. Selv om Stortinget nå vedtar de nødvendige lovendringer, vil ikke disse bli iverksatt før Stortinget har gitt sitt samtykke til innlemmelse av verdipapiriseringsforordningen. Kreditorhierarkidirektivet er allerede innlemmet i EØS-avtalen, og jeg ber i proposisjonen om Stortingets samtykke til innlemmelse. Verdipapirisering innebærer konvertering av banklån til omsettelige verdipapirer. Formålet med EUs regelverk er å bidra til et mer diversifisert finanssystem, bl.a. slik at mindre bedrifter kan få indirekte lånetilgang i verdipapirmarkedet. Mange av reglene har til hensikt å begrense risiko. Regjeringen har lagt særlig vekt på å supplere regler som skal sikre godt forbrukervern. Reglene om kreditorhierarki omhandler hvilken prioritet de ulike kreditorene skal ha når banken går over ende. Harmonisering av disse reglene bidrar til å sikre forutsigbarhet for kreditorer og til å lette krisehåndteringer. Lovforslaget om verdipapirisering skal bidra til mer fleksibilitet i finanssystemet innenfor forsvarlige rammer. Reglene gir norske banker de samme mulighetene som banker ellers i Europa.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
Forsvarlig behandling? Dette er altså en utredning som er foretatt av Finanstilsynet, med Norges Bank og Finansdepartementet som deltakere. Det har vært en høring med bred tilslutning. Representanten sier at man trenger mer tid. Nei, vi trenger ikke mer tid. Vi mener at saken er utredet. Vi mener at det er en styrke at vi har felles europeiske regler på dette området, og er det ett område hvor vi virkelig har behov for felles regler, er det innenfor finansmarkedet. Jeg tror at vi i dagens krise skal være glad for at EU har tatt grep i finansmarkedspolitikken, at man stiller økte krav, at man har fått på plass tilsynsorganer, og at man også utvikler regler som gjør at man balanserer risiko og muligheter. Vi mener at det er en fornuftig tilnærming som vi nå gjør, og det bidrar jo også til at norske aktører får mulighet til å tilpasse seg regelverket inntil Stortinget har hatt den endelige behandlingen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
I denne saken går det virkelig an å ha to tanker i hodet samtidig. Jeg er for et felles europeisk rammeverk innenfor finansmarkedet, og jeg mener det tjener Norge og norske interesser. Vi stiller også særnorske krav, og i tillegg har det norske finanstilsynet en helt spesiell rolle, og skal ivareta det norske systemet. Men her er vi også en del av et globalt finansmarked, og det at EU har tatt grep, stiller krav og har gode tilsynsordninger, det tjener europeiske interesser, og det tjener norske interesser. Vi foretar våre selvstendige vurderinger, og vi mener at her er det riktig å gå frem i det tempoet vi har gjort, slik at vi også gir muligheten for norske aktører til å tilpasse seg – inntil Stortinget har tatt sin endelige vurdering.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
Det må vurderes i hver enkelt sak. Men vi mener at saken er godt utredet. Det er Finanstilsynet som har sittet i førersetet. Norges Bank og Finansdepartementet har deltatt, og det er et flertall i Stortinget som er enig i både regjeringens vurderinger og i at vi nå kan vedta dette i påvente av den endelige beslutningen som vi kommer tilbake til Stortinget med.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
Her støtter jeg meg til de faglige rådene som er gitt både av Finanstilsynet og de andre fagmyndighetene, som mener at dette er tilstrekkelig. Jeg mener også det er viktig at det er Finanstilsynet som fører tilsyn på dette området. Jeg kan også forsikre representanten Kaski om at vi kommer til å følge godt med videre, både i utviklingen på området og hvordan det blir praktisert.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-03-23:
Regjeringen fremmer i denne proposisjonen forslag til endringer i verdipapirhandelloven og regnskapsloven. Det bes også om Stortingets samtykke til godkjenning av EØS-komitébeslutninger som innlemmer to regnskapsdirektiver i norsk rett. Forslagene til endringer i verdipapirhandelloven har sin bakgrunn i endringer i rapporteringsdirektivet. Rapporteringsdirektivet harmoniserer kravene til hvilke opplysninger utsteder og innehaver av omsettelige verdipapirer som er tatt opp til handel på et regulert marked, må offentliggjøre. Formålet med reglene er å øke gjennomsiktigheten i markedet. Det foreslås bl.a. endringer i reglene om hyppigheten av den periodiske rapporteringen. Som følge av at direktivkravet fjernes nasjonale myndigheters generelle mulighet til å gi regler om kvartalsrapportering. Dette er bl.a. begrunnet i at rapportering hvert kvartal synes unødvendig byrdefullt, særlig for små og mellomstore selskaper. Til mindretallets merknad i komitéinnstillingen kan jeg opplyse at regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med et forslag til oppdaterte regler om flagging av eierposisjoner i noterte foretak og en anmodning om Stortingets samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutning om innlemmelse av endringsdirektivet til rapporteringsdirektivet i EØS-avtalen. Proposisjonen inneholder også forslag til enkelte endringer i regnskapsloven, som er nødvendige for å gjennomføre to regnskapsdirektiver i norsk rett – det konsoliderte regnskapsdirektivet og endringsdirektivet om visse store foretaks og konserners offentliggjøring av ikke-finansielle opplysninger. Direktivkravet om store foretaks offentliggjøring av ikke-finansielle opplysninger er i all hovedsak gjennomført i norsk rett tidligere, men det er likevel behov for enkelte justeringer i regnskapsloven for å sikre at norsk rett er i full overensstemmelse med kravene i direktivet. For å gjennomføre disse direktivkravene foreslår regjeringen derfor enkelte endringer i bl.a. reglene om krav til store foretaks redegjørelse om samfunnsansvar og foretaksstyring. Regjeringen ber også, som jeg allerede har nevnt, om Stortingets samtykke til godkjenning av EØS-komiteens beslutninger nr. 293/2015 og 39/2016, som innlemmer de to regnskapsdirektivene i EØS-avtalen.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-03-23:
Dette gjelder da et representantforslag for bedre måltall for et grønt, smart og nyskapende Norge i tråd med OECDs indikatorsett for grønn vekst. Forslagsstillerne ønsker at OECDs Green Growth Indicators også skal rapporteres i hvert statsbudsjett. Norge rapporterer i dag årlig på disse indikatorene til OECD. Det er omtrent 150 indikatorer. Disse er tilgjengelige på OECDs hjemmeside. Flertallet mener at dette er en god rapportering, og at det ikke er hensiktsmessig at dette også skal tas inn i statsbudsjettet. Noen indikatorer gjør jo det, fordi regjeringen rapporterer på klimaplanen. Det kommer også ytterligere rapportering, som ligger i klimaplanen. Vi har også en rapportering som vi gjør opp mot samarbeidet med EU, og det er også rapportering etter Parisavtalen som skal utvikles i årene framover. Det andre forslaget handler om å ta i bruk utvalgte grønn vekst-indikatorer som førende ved utforming av strategiske mål for energi-, miljø- og næringspolitikken, og da med særlig fokus på karbonproduktivitet, altså forholdet mellom bruttonasjonalprodukt og klimagassutslipp. Flertallet mener at vi bør ha mål rettet mer direkte mot utslipp. Karbonproduktivitet sikrer ikke en nedgang i klimagassutslipp. Man kan ha økt karbonproduktivitet samtidig som utslippene for landet likevel øker, akkurat som man ved en økonomisk nedtur også kan få økt karbonproduktivitet – det sier heller ikke noe, nødvendigvis, om økonomisk vekst. Jeg går ut fra at forslagsstillerne vil argumentere for sitt syn. Det tredje forslaget handler om en provenynøytral skattemodell for grønn vekst med fokus på skattefordeler for virksomheter som forbedrer karbonproduktiviteten. Det går jeg også ut fra at forslagsstillerne vil argumentere for. Flertallet mener at vi bør fokusere, som vi gjør i dag, på å redusere utslipp. Vi skal redusere utslipp med minst 50 pst. innen 2030. Regjeringen og stortingsflertallet har gjennom flere år ført en politikk for et grønt skatteskifte der vi har en gjennomgående CO 2 -avgift, samtidig som vi har tilhørende skatteletter for næringsliv og enkeltpersoner.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-03-23:
Jeg skal også si noen ord, for jeg synes innleggene fra både Senterpartiet og SV virket veldig alarmerende. Det er, som det også står i saken, bred støtte for hovedlinjene i forslaget, og det er en endring av forordningen som er etterspurt av norsk finansnæring. Det er, som Limi også sier, en forordning om verdipapirisering som har virket i EU fra 1. januar 2019. Og det er riktig at historien fra USA har vært en medvirkende årsak til den finanskrisen som vi hadde, men jeg synes også det er viktig at vi er for dette, for det er som det står i innstillingen, «et prioritert tiltak i EU fordi det kan bidra til økt utlånskapasitet, særlig i land der banksystemet ble alvorlig svekket etter den internasjonale finanskrisen». Jeg ser på dette som en naturlig del av det samarbeidet vi har med EU, som en naturlig del av EØS-samarbeidet. Det vil alltid være en utvikling av et regelverk som skal favne alle land i samarbeidet. Da vil det alltid være sånn at noe vil være mer eller mindre relevant for oss, men også i denne saken er fordelene for Europa som helhet, og for land med et banksystem som har blitt alvorlig svekket, mye større enn den ulempen det eventuelt skulle være her. Og som det også står i innstillingen, vil det neppe ha stor betydning i Norge. For meg og for Venstre er dette en naturlig del av det samarbeidet vi har store fordeler av, og vi har en sterk egeninteresse av å ha et tett samarbeid med EU. Det er ingen grunn til å gå bort fra det i denne saken. Den kritikken jeg hører fra Senterpartiet og SV, minner også mer om den generelle uenigheten om EØS-avtalen og samarbeidet med EU – mer enn at man er veldig bekymret for akkurat denne saken.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Poenget med dette forslaget er å ta i bruk verktøy som hjelper oss til å se om vi er på rett vei, og i et tempo som er tilstrekkelig for å lykkes i det grønne skiftet. Å få klimautslippene fort nok ned, kople økonomisk vekst fra utslipp og ressursbruk – det er hva indikatorene for grønn vekst skal hjelpe oss med. Da er ikke miljøindikatorer i miljostatus.no og det som presenteres i statsbudsjettet, tilstrekkelig, slik statsråden og regjeringspartiene viser til. Skal vi møte klimaendringene og ha omstilling, må vi også tenke mer helhetlig om klimapolitikken. Fokus på grønn vekst er fokus på sammenhengene mellom økonomi, ressurser og utslipp. Det er behov for indikatorer som fokuserer på arbeidsplasser, verdiskaping, avgifter og omstillingshastighet. Dette vil man kunne få et bedre bilde av i en grønn vekst-indikator framfor rene miljøindikatorer. Langsiktige og nye utfordringer i det 21. århundre krever langsiktige og nye typer måltall for å kunne innfri både økonomisk utvikling og reduserte utslipp samtidig. Intensjonene i forslaget er å ta i bruk hovedindikatorene for grønn vekst i OECD-materialet, ikke alle, slik statsråden oppfattet det i sitt svar til komiteen. OECD-rapporteringen viser at Norge ligger under gjennomsnittet i OECD når det gjelder utviklingen på to viktige indikatorer for grønn vekst, nemlig forbedring i karbonproduktivitet og nyskaping med grønne innovasjoner. Det understreker behovet for en mer målrettet innsats på flere av indikatorområdene, slik at man oppnår en raskere frakopling av ressursbruk og verdiskaping. Indikatoren for karbonproduktivitet gir en god indikasjon på omstillingshastigheten i retning av grønn økonomi, samtidig som den tar høyde for konjunkturene. Å benytte utvalgte grønn vekst-indikatorer som langsiktig styringsverktøy for norsk økonomi som førende ved utforming av strategiske mål for energi-, miljø- og næringspolitikken, vil kunne hjelpe oss til å forbedre karbonproduktiviteten i norsk økonomi. OECD har frambrakt et bredere og internasjonalt standardisert indikatorsett for grønn vekst. Norge rapporterer på dette internasjonalt, men bruker det ikke nasjonalt. Det er jo underlig at det arbeidet som det offentlige legger ned i å frambringe disse måltallene, ikke blir bedre utnyttet til planmessig nasjonal evaluering og utvikling av grønn vekst også internt i Norge fordi finansministeren ikke finner det, som han skriver, «hensiktsmessig». Og vi trenger økonomisk vekst – for å få flere i jobb, øke eksporten og sikre grunnlaget for velferden i tiårene foran oss. Med dette tar jeg opp forslagene Arbeiderpartiet står bak i innstillingen.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-03-23:
Jeg stusser litt på begrepet statsråden bruker i sitt svar til komiteen, nemlig «hensiktsmessig». Hvorfor er det ikke hensiktsmessig å bruke disse indikatorene, de mest sentrale av dem?