Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2011-02-03:
Kulturpolitikken var den første spiren til samarbeid mellom de rød-grønne partiene. I mars 2004 lanserte Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet Kulturløftet som svar på Bondevik-regjeringens kulturmelding. Det vellykkede prosjektet inspirerte til et videre rød-grønt samarbeid. Etter valget i 2005 ble Kulturløftet et viktig punkt i den nye rød-grønne regjeringens politikk. De rød-grønnes kulturløft er en ambisjon om at Norge skal bli en ledende kulturnasjon. Vi har mange europeiske nasjoner å strekke oss etter. Men den store inspirasjonskilden er Frankrike, som under den sosialistiske kulturministeren Jack Lange på 1980-tallet revitaliserte fransk kulturpolitikk. Dette skjedde gjennom betraktelig økning av midlene til kunstnernes og kulturinstitusjonenes produksjon og distribusjon, bygging av nye store kulturbygg og gjennom å støtte deler av kulturbransjen som staten tidligere ikke hadde villet beskjeftige seg med, sånn som film, plateproduksjon og forlag. I løpet av få år doblet de kultursatsingen i kulturbudsjettet. Vårt kulturløft har klare paralleller til det franske løftet på 1980-tallet. Vi har i likhet med dem hatt en kraftig økning i bevilgningene. I løpet av fem år har vi økt bevilgningene fra 5 mrd. kr til over 8 mrd. kr. Vi har bygget og bygger nye, store kulturinstitusjoner, som i Stavanger med nytt kulturhus, i Kristiansand med et teater og konserthus og i Trondheim med Rockheim, og om noen år vil hovedstaden få enda en flott og moderne kulturinstitusjon med det nye Nasjonalmuseet. Norsk film har fått kraftige påplussinger. Aldri har det blitt lansert flere norske filmer enn i dette året til et norsk publikum som ser mer norsk film enn noen gang tidligere. Likeverd mellom musikksjangre har vært et viktig mål for en rød-grønn kulturpolitikk. Jazz, rock og folkemusikk har aldri opplevd en tilsvarende satsing før. Det er et økonomisk løft, men aller mest et statusløft, et signal om at ingen skal stå med lua i hånda. Det samme kan sies om dansekunsten, som endelig har fått den oppmerksomhet den fortjener. Egen scene for dans er realisert, og egen tilskuddsordning for frie dansegrupper er på plass. I likhet med Jack Lange og de franske sosialistene som var opptatt av kulturelt mangfold og demokratisering av kulturen, ønsker også vi å sikre dette. Derfor tok tidligere kulturminister Trond Giske initiativ til et mangfoldsår – dette til stor motstand fra opposisjonen og spesielt Fremskrittspartiet. Faktum er at fram til i dag har Mangfolds-Norge hatt bedre vekstvilkår i politiet, bankvesenet eller Forsvaret enn i kulturlivet – dette til tross for at kulturarbeiderne ser på seg sjøl som både mer liberale, åpne og innvandringstolerante enn resten av befolkningen. Gjennom Mangfoldsåret har man forsøkt å starte prosesser som kan bidra til at kulturelt mangfold blir et markant og gjennomgående trekk ved norsk kulturpolitikk og bidra til å endre holdninger og praksis. Det blir av opposisjonen framstilt som en selvfølge at kultur er en budsjettvinner, og at de ville ha gjort det samme. Det tror ikke jeg. Aldri tidligere har en kulturminister år etter år vunnet budsjettkampen i sterk konkurranse med helse, samferdsel og skole. Det skjer fordi vi har en regjering som klart og tydelig prioriterer kultur i en tøff kamp om budsjettkronene. Det er ikke imponerende å plusse på noen småkroner ekstra i budsjettbehandlingen i Stortinget. Det imponerende er å ha en kulturminister som hvert eneste år skaffer fram økninger på over en halv milliard kroner. Det er det ingen automatikk i, men det er en politisk ambisjon som regjeringen har, at kultur skal være i politikkens elitedivisjon. Såkalte intellektuelle kulturforskere har i hovedstadspressen kritisert den rød-grønne regjeringen for å være en pengemaskin blottet for ideologisk vilje. Er det blottet for ideologisk vilje når regjeringen sikrer bredden og mangfoldet i litteraturpolitikken og ikke vil la markedskreftene styre utgivelsen av bøker? Er det blottet for ideologisk vilje når vi foretar en massiv satsing på kultur for å gi folk flere og bedre kulturopplevelser som en motvekt til alle de materielle verdiene en eksponeres for? Er det blottet for ideologisk vilje når vi oppmuntrer en liten samisk bygd til å utvikle festivalen sin gjennom å gi den knutepunktstatus? Svaret er åpenbart nei. Det kunne vært interessant å få vite om det er ideologisk feil å gi rock og den rytmiske musikken økt status, at flere dansekunstnere nå kan leve av kunsten sin, eller at Nord-Norge har fått sitt eget symfoniorkester. Jeg synes teatersjef Ellen Horn sier det veldig treffende i Klassekampen tirsdag 1. februar: «Svenske og danske kulturarbeidere opplever kulde, kutt og kommersialisering. Høyrestyret i nabolandene stiller økte krav til kulturinstitusjonenes inntjening. Mens vi her i Norge er mest opptatt av å kritisere den rød-grønne kulturpolitikken – som er den mest offensive i Europa.» Hun legger videre til: «Utfordringen norsk kulturpolitikk står overfor i dag, er ikke økte bevilgninger til kulturinstitusjonene. Det er høyrespøkelset.» Kulturpolitikken er åpenbart et av de områdene det kan bli størst endringer på om vi får en mørkeblå regjering. Én ting er at Fremskrittspartiet ønsker milliardkutt i bevilgningene, men vel så alvorlig er det at de ønsker å fjerne de statlige reguleringene som sikrer bl.a. norsk språk og litteratur. Vår visjon er at vi i løpet av ti år skal bidra til at Norge blir en ledende kulturnasjon. Og vi er på god vei. Underveis er det likevel viktig å være sjølkritisk til den jobben vi har gjort, og spørre oss sjøl om vi bruker pengene på riktig måte. Vi har systematisk fulgt opp de 15 punktene i Kulturløftet I, og det samme gjør vi nå med Kulturløftet II. Fra dag én har vi vært opptatt av at når det puttes inn så mye penger i sektoren, må vi samtidig se på strukturer og unngå oppbygging av parallelle kulturbyråkratier. Derfor er det foretatt en rekke omorganiseringer og endringer av stønadsordninger. Framover vil det bli viktig med enda mer geografisk spredning av kulturkronene. Vi har nå gode og profesjonelle nasjonale kulturinstitusjoner på de fleste områder. Det gir oss mulighet og handlingsrom til å vri satsingen ut i landet, til små institusjoner og frie grupper. Det gjelder både film, opera, teater og musikk. Våre museer er i dag godt geografisk spredt, men mange mangler penger for å få satt opp gode utstillinger og ikke minst få tatt vare på verdiene for ettertiden. Vi mener at når staten bruker så mye penger på kultur, er det viktig at en så stor del av befolkningen som mulig skal få oppleve kunst og kultur. Helseundersøkelsen fra Nord-Trøndelag viser at nærhet til kulturinstitusjoner er en forutsetning for bruken av dem. Storkonsumentene av kultur bor i de små og store byene. Nylig ble jeg fortalt en historie om to gutter fra Sogn og Fjordane som en morgen la igjen et brev på kjøkkenbordet hjemme, skulket skolen og dro til Bergen. I brevet forklarte de at årsaken til skulken var at de skulle på kino i Bergen for å se Harry Potter, og at en så viktig film som Harry Potter måtte ses på stort lerret og ikke hjemme på den lille bygdekinoen. Jeg mener denne historien er en god beskrivelse av hvilket offer mange i Distrikts-Norge må gjøre for å få kulturopplevelser. Vår ambisjon er at flere skal få lettere tilgang gjennom mer spredning utover hele landet. Vi er også opptatt av å nå ut til flere grupper. Dette blir kritisert av kulturkritikerne, som mener vi styrer kulturen for mye. Vi mener faktisk at kultur ikke skal være forbeholdt rike mennesker med riktig postadresse. Jeg gleder meg derfor til at statsråden skal legge fram en stortingsmelding om utjamning av sosiale forskjeller på kulturområdet. Kulturløftet handler ikke bare om penger, men like mye om å gi kulturlivet økt anerkjennelse og status og dessuten tydeliggjøre det offentliges ansvar for kultursektoren, noe vi har fått slått fast gjennom den nye kulturloven. Målet er å sikre et mangfold av kulturaktiviteter og kulturtilbud som er tilgjengelig for alle. Kulturløftet er Norges største satsing på kultur noensinne. Vårt mål er at det er noe vi skal fortsette med i årene framover.