André N. Skjelstad (Venstre), 2006-12-01:
Den nye arbeidsmiljøloven trådte i kraft 1. januar 2006. Forslagene i Ot.prp. nr. 91 for 2005-2006 gjelder visse endringer i denne loven, spesielt om arbeidstid, i tillegg til en endring i diskrimineringsloven. Den gamle arbeidsmiljøloven fra 1977 inneholdt en generell adgang for Arbeidstilsynet til å samtykke til en annen ordning når det gjelder arbeidstid, enn den som fulgte av arbeidstidskapitlet. Den generelle hjemmelen ble fjernet i den nye loven, delvis på grunn av arbeidstidsdirektivet. En samlet komite deler Regjeringens vurdering av at det er nødvendig med en utvidelse av Arbeidstilsynets dispensasjonsadgang når det gjelder arbeidstidsbestemmelsene. Gjennom behandlingen av Ot.prp. nr. 91 og forslagene til nye paragrafer i arbeidsmiljøloven vil det nå igjen være mulig for forvaltningen å kunne dispensere fra arbeidstidsreglene, men kun i visse tilfeller. Komiteen skiller seg i et flertall og et mindretall når det gjelder hvor vidtgående denne dispensasjonsadgangen skal være. Venstre og jeg tilhører mindretallet, som mener at Arbeidstilsynet med fordel kan få en noe mer utvidet dispensasjonsadgang enn det flertallet foreslår. Arbeidsmiljøloven skal sikre arbeidstakere et godt vern mot yrkesskader og utnytting. Samtidig må loven tilpasses det nye arbeidslivets behov for fleksibilitet og individuelle løsninger. Venstre mener det var et paradoks at den nye arbeidsmiljøloven innebar mindre fleksibilitet i et arbeidsmarked som har mer behov for fleksible ordninger. Derfor har Venstre gått inn for en noe videre hjemmel for Arbeidstilsynet til å kunne dispensere fra arbeidstidsreglene i arbeidsmiljøloven. Flertallets forslag til dispensasjonshjemmel innebærer at Arbeidstilsynet ikke kan samtykke i fravikende arbeidstidsordninger med mindre «det har sikkerhetsmessig betydning å legge til rette for en helhetlig regulering av arbeidstidsordningene på arbeidsplassen». Å binde opp tilsynets forvaltningsmyndighet til bare å kunne dispensere i disse sakene mener Venstre er å binde forvaltningsmyndighet unødig. Vi mener Arbeidstilsynet bør ha anledning til å kunne samtykke i hensiktsmessige arbeidstidsordninger selv om dette fraviker de generelle reglene. Det kan være andre grunner som taler for fravikende arbeidstidsordninger. Venstre mener på denne bakgrunn at det i større grad bør kunne åpnes for at arbeidstakere etter avtale med arbeidsgiver kan arbeide mer i deler av året, mot at dette kan tas ut som lengre ferie andre deler av året. Det er viktig for meg å understreke at Venstre ikke mener at det skal være fritt fram for å avtale arbeidstidsordninger som går på helsa løs. Vi har ikke noe ønske om at arbeidstidsbestemmelsene skal fravikes, men vi ønsker at Arbeidstilsynet skal ha en mulighet til å kunne vurdere konkret om andre arbeidstidsordninger kan godtas. Regjeringen forutsetter at tilsynsmyndighetene ikke gir dispensasjon, med mindre de ansatte ønsker å følge den ordningen det søkes om. Det er jeg enig i. I tillegg er det viktig at det ikke kan pålegges overtid og svært krevende arbeidstidsordninger uten at den ansatte ønsker det. Vi vil derfor at det eksplisitt skal stå i lovteksten at arbeidstaker i det enkelte tilfellet må samtykke i disse tilfellene. Det er videre en selvfølge for oss at sikkerhet og helse blir ivaretatt. Derfor skal selvsagt arbeidstakeren kompenseres med hvile eller passende vern. Jeg tillater meg til slutt et overordnet blikk når det gjelder lovgivers rolle med hensyn til å regulere, men ikke nødvendigvis detaljregulere. Jeg tror jeg trygt kan si at alle her, uansett om man er for en snever eller vid adgang for Arbeidstilsynet til å fravike arbeidstidsreglene, er enige i at arbeidstakere ikke skal utsettes for uheldige belastninger. Ved å gi Arbeidstilsynet en noe videre dispensasjonsadgang er det dermed ikke sagt at arbeidstidsreglene vil komme ut av kontroll. En slik tankegang bygger på en redsel for å gi forvaltningen myndighet til å kunne utøve skjønn i det konkrete tilfellet. Venstre mener at det er viktig å balansere fleksibilitet mot arbeidstakervern. Det mener vi mindretallets forslag gjør på en god måte.