Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2000-05-24:
Det er et overordnet mål for universitets- og høgskolepolitikken at kvaliteten på undervisning, forskning og formidling av forskningsresultater skal være på et høyt internasjonalt nivå. Norske medisinske miljø skal kunne følge med i og selv bidra til kunnskapsutviklingen som foregår internasjonalt. Det er derfor viktig at vi utdanner gode leger og et tilstrekkelig antall forskere innenfor medisin. Medisinsk fakultet ved Universitetet i Oslo kan vise til gode resultater innenfor flere sentrale områder som bidrar til å realisere disse målene. Blant annet har jeg lagt merke til følgende: Det uteksamineres flere doktorgradskandidater enn noen gang tidligere. Det er et økt antall studenter på medisinerutdanningen. Fakultetet har innført gjennomgripende problembasert læring i medisinstudiet. Jeg er kjent med og opptatt av den bekymring og de utfordringer det gis uttrykk for i kronikken som representanten Lønning refererer til i sitt spørsmål. Når det gjelder ressurssituasjonen ved Det medisinske fakultet, må jeg likevel understreke at universitetene er rammebudsjetterte. Det vil si at styret har stor frihet til å disponere midlene i institusjonenes grunnbudsjetter internt. I forhold til den totale ressurssituasjonen har gjennomsnittsbevilgninger pr. student vært tilnærmet stabil, målt i faste priser, gjennom 1990-tallet. Med den sterke veksten i studenttallet gjennom perioden er derfor universitetene tilført betydelige budsjettmidler, derigjennom også midler til forskning. Størrelsen på bevilgningen til området medisin og helse under Norges forskningsråd har økt noe de siste årene, fra 163 mill. kr i 1997 til 198 mill. kr i 2000. Dette tilsvarer en økning fra 6,0 til 6,6 pst. av totalbudsjettet for Norges forskningsråd. I 2000 vil ytterligere 16,5 mill. kr av fondsavkastningen på 90 mill. kr fra Fondet for forskning og nyskaping bli brukt til medisinsk forskning, dvs. 18 pst. av avkastningen. I tillegg vil ca. 3,5 mill. kr av fondsavkastningen brukes til vitenskapelig utstyr innenfor medisin. I forbindelse med Regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett er det foreslått å styrke fondskapitalen med 1 milliard kr. I forskningsmeldingen er medisinsk og helsefaglig forskning en av fire tematiske prioriteringer. Stortingets behandling av forskningsmeldingen viser at det nå er generell politisk enighet om at medisinsk og helsefaglig forskning skal prioriteres. I forhold til de varslede satsinger i forskningsmeldingen har Universitetet i Oslo gitt uttrykk for at medisin og helse er det tematiske satsingsområdet som kan bety mest for universitetet. Universitetet i Oslo har videre arbeidet aktivt med å utvide engasjementet i flere og mer ressurskrevende innsatsområder knyttet til medisin og helse, innenfor EUs femte rammeprogram for forskning. Når det gjelder spørsmål om finansiering av undervisning og forskning, viser jeg til at Stortinget har gitt sin tilslutning til et forslag om å innføre en ny finansieringsmodell for universiteter og høgskoler, jf. den siste forskningsmeldingen. Departementet arbeider nå, i samarbeid med representanter fra universitets- og høgskolesektoren, med å utvikle en modell der forskningsressursene synliggjøres i større grad enn i dag, og jeg vil komme tilbake til dette i forslaget til statsbudsjett for 2001.