trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trine Skei Grande (Venstre), 2003-06-18:
Venstre kunne gjerne ha sagt noe om sak nr. 2 også, der vi har et stort engasjement, men jeg har også stor tiltro til at statsråden klarer å gjøre jobben. Det har vi også i sak nr. 3, men jeg ønsker å komme med en oppfordring spesielt til SV her, basert på noe av det som saksordføreren – som jeg også oppfatter som saksordfører – sa på talerstolen nå. Jeg har stor sans for planene som er lagt fram i Tana, og den tankegangen som ligger bak det. Men det er viktig å se alle tiltakene som gjelder villaksen, i en helhet. I Namdalen er det utviklet en modell rundt et kompetansesenter for villaks og vannmiljø der de prøver å se oppdrettsinteressene og villaksinteressene i en helhet. Det er ferdig utredet hva slags modell de skal ha, de har med oppdrettsnæringa, de har med forvaltninga lokalt, de har med grunneiere, de har med jeger- og fiskerforeninga, de har med forskninga ved NINA, de har med lakseveterinærinteressene, og de har med andre lokale interesser, fra Statskog og Gjensidige til alle sportsbutikkene i området osv. De har etablert en startkapital og er snart i ferd med å se enden på hele forprosjektet sitt. HiNT, Høgskolen i Nord-Trøndelag, er godt inne i planene, og de bygger ut felles kapasitet både på lab og på møterom. Når det gjelder vannmiljødelen, er det allerede på plass et overvåkingssystem for vannmiljø i Namsen, kalt NAMSINFO. Det drives av Næringsmiddelkontrollen, men man har også ønske om å koble dette opp mot et slikt kompetansesenter for laks i Namdalen. Det er gjort veldig mye bra miljøarbeid i dette området, med utgangspunkt i Rieber-Mohn-utvalgets innstilling, f.eks. det arbeidet som er gjort når det gjelder lakselus, for å få lakselusandelen drastisk ned. Det som er spennende med dette kunnskapssentret i Namdalen, er at man får koblet oppdrettsinteresser, miljøinteresser og villaksinteresser sammen på en veldig spennende måte. Jeg mener at det er viktig at statsråden ser alle disse tiltakene i en større sammenheng før man bestemmer seg for hvem det er viktig å satse på, og hvordan det er viktig å satse på dem – og de trenger ikke nødvendigvis å være konkurrerende. Derfor kommer jeg med en ny oppfordring til SV om å trekke forslaget, slik at vi får sett alle disse laksetiltakene i en større sammenheng, at kompetansen blir utviklet i fellesskap, og at man ikke lager konkurrerende enheter basert på hvem som først fikk overtalt en stortingsrepresentant til å levere et Dokument nr. 8-forslag.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Representanten Klungland stiller spørsmål om vi fester veldig stor lit til byråkratiet og NVE. I denne saken og i en sak vi har senere i dag, når det gjelder utbygging av Hattebergvassdraget, har vi det samme synet som NVE. Vi har gått inn og sett på NVEs innstilling. Vi synes de har gjort gode vurderinger. Men selvfølgelig gjør Fremskrittspartiet seg opp sin mening uavhengig av dette. Det er også grunn til å stille spørsmålet: Hvorfor skal vi bruke så mye tid og krefter på denne faginstansen, dersom Stortingets flertall i ettertid ikke bryr seg om NVEs innstilling i det hele tatt? Da må vi heller snu det opp ned og se om vi heller skal kjøre saken direkte i Stortinget, uten en slik innstilling. Vi har tillit til at NVE i denne saken og i den neste saken har gjort en grundig og god vurdering og veid dette med kraftmengde opp mot miljøinngrep.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Det gjør det helt sikkert. Det finnes mange vassdrag i Norge som Fremskrittspartiet ikke ønsker å bygge ut. Men vi har, i sak 7, lagt fram forslag om å ta opp igjen noen prosjekter som har vært avslått tidligere, i håp om at det kan være noen flere fornuftige mennesker i denne sal i denne perioden enn i forrige, da de ble avslått. Så til dette med at Sauda-utbyggingen ikke vil ha betydning for prisutviklingen. Det tror jeg for så vidt kan være helt rett, denne utgjør ikke nok. Men dersom vi får bygd ut både dette prosjektet og en del andre prosjekter, i tillegg til i alle fall å få på plass de tre gasskraftverkene som har fått konsesjon, og kanskje noen til, er jeg sikker på at markedet vil sørge for at prisen på strøm vil gå ned.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Representanten Ljones viste til Regjeringens energipolitikk. Han nevnte vindmøller, småkraftverk og gasskraftverk med CO2-håndtering. For å ta dette med vindmøller, kan en ikke i dag ha kraftproduksjon basert på vindmøller uten at en har statlig støtte. Man skal altså subsidiere kraftproduksjon i energilandet Norge. Så til dette med småkraftverk. Det har vist seg at regjeringen – både denne og den forrige – har gjort nesten alt som står i dens makt for å stoppe dette. Vi har et forslag i dag, hvor det i hvert fall i merknads form er skrevet en del positivt. Jeg håper at Regjeringen følger dette opp. Så til dette med gasskraftverk med CO2-håndtering. Den teknologien vil ikke forefinnes før om kanskje 10–15 år. Norske forbrukere har ikke tid til å vente så lenge, strømmen trengs nå.
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Høyres opptreden i Sauda-saken må jeg si har vært svært så oppsiktsvekkende. Aldri har vel utsagnet «opp som en løve og ned som en skinnfell» passet bedre enn på Høyre i denne saken. Samtlige av Høyres medlemmer i komiteen har uttalt seg til en rekke aviser og medier, og skapt et inntrykk av at de faktisk går inn for en større utbygging enn det Regjeringen har foreslått. På bakgrunn av dette er det skapt en del forventninger, ikke minst i Rogaland, og selvfølgelig en enda større skuffelse etter Høyres kolossale mageplask i denne saken. Er representanten Meling stolt av Høyres opptreden i denne saken, og er hun komfortabel med at Høyre, som så mange ganger tidligere, også denne gangen svikter viktige næringslivsinteresser?
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Man kan si mye om Sosialistisk Venstreparti, men i slike saker er de i alle fall forutsigbare, det skal de ha. De stemmer imot alt som kan minne om verdiskaping og utvikling, og alt som er i nærheten av å legge forholdene til rette for næringsinteresser. Vi har i dag et kraftmarked, og partiet er allergisk mot alt som har med marked å gjøre. De later som om de ikke forstår hvordan dette markedet virker. Vi ser likevel at Sosialistisk Venstreparti skjønner hvordan dette virker, når de støtter produksjonsbegrensninger på sokkelen for å presse opp oljeprisen. Når skal SV forstå at det er de samme mekanismer som virker i strømmarkedet? Når skal partiet slutte å bløffe om at de er imot høye strømpriser, som de gjorde i vinter, all den tid de aktivt medvirker til denne prisøkningen?
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Jeg ble ikke særlig overrasket da statsråden like før påske la fram Regjeringens innstilling i Sauda-saken, der han foreslo en halvert utbygging, til tross for at han fra denne talerstol i dag sier i sitt innlegg at han er for utvidelser og opprusting av eksisterende kraftverk. Dette viser at Regjeringen gjør bortimot hva som helst for å hindre produksjonsøkning av kraft, basert både på vann og gass. Samtidig prøver man å innbille det norske folk det stikk motsatte. Statsråden uttalte i fjor vinter at man i Norge burde ha som målsetting å bli nettoeksportør av kraft. Dette er selvfølgelig en god idé, men det er jo en umulighet så lenge man hindrer produksjonsøkning. Vil statsråden gjøre rede for om han fortsatt har denne målsettingen, og eventuelt hvilket tidsperspektiv han ser dette i?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Jeg er glad for at jeg er i et parti som har forstått alvoret, og at vi ser helheten. Arbeiderpartiet legger vekt på at utbyggingsprosjekt skal vurderes i forhold til miljø og tilgang på energi. Ut fra dette har vi kommet fram til vårt alternativ gjennom et grundig arbeid, og vi har vurdert konsekvensene. Det virker som om Fremskrittspartiet ikke tar hensyn til miljøet når vi i dag ser at de foreslår at en skal vurdere tidligere avslåtte prosjekter og vernede vassdrag. Fremskrittspartiet bruker NVE som argument for sitt ståsted. Mener Fremskrittspartiet at politikerne egentlig ikke skal styre energi- og miljøpolitikken? Har de fått en sånn tillit til byråkratiet i statsforvaltningen, eller er tilliten bare til stede når det passer Fremskrittspartiet?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Er det et parti som ikke har troverdighet i energispørsmål, så er det SV. SV har vært imot alle utbygginger jeg har vært med på å behandle i Stortinget. Men de mener altså at strømprisen er for høy. I vinter bråkte vi om priser. Den 1. mai var SV-lederen i Høyanger og lovte industrien mer strøm, og forrige helg opplyste Sosialistisk Venstreparti på Kraftdagene på Tonstad at prisen fortsatt er for høy. I dag kunne de fått nesten 1 TW med fornybar energi inn på markedet. Hvor finner SV tilsvarende kraftmengder til en lavere pris, og som er mer miljøvennlig? Er det noen som bør passe «kjeften», som representanten Langeland sa, så er det virkelig SV.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Jeg har latt representanten Vihovde slippe unna i så mange debatter om energi og miljø at jeg nå følte at tiden var inne for å stille noen spørsmål. Venstre mener egentlig at når vi ikke går inn for deres førstevalg, så svikter vi våre forpliktelser i forhold til framtidige generasjoner. Samtidig hevder NVE at vi i 2010 med dagens energipolitikk vil mangle 43 TW strøm i Norge. Det vil måtte foretas reduksjoner i strømforbruket, men det vil også bli import av kull, import av atomenergi og import av gasskraft. Å framstå som falske miljøprofeter er én ting, men mener virkelig Venstre at det vil være bedre for framtidige generasjoner å øke klimautslippene i andre land?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
La meg gjøre oppmerksom på at det var to representanter i Arbeiderpartiets gruppe som stemte for Regjeringens forslag – to av 43. Det er skuffende at olje- og energiministeren ikke ser forskjellen på GWh og miljøinngrep når han angriper Arbeiderpartiet i forhold til utbyggingen i dag. I så tilfelle, hvis statsråden ikke ser den forskjellen, vil jeg minne ham om at han i dag går inn for en Alta-utbygging. Det må bli slutt på symbolene i energispørsmålet. Situasjonen er altfor alvorlig i forhold til det. Mener statsråden at Alta-utbyggingen og det han nå får flertall for i dag, kan sidestilles? Jeg har også lyst til å si at når det gjelder vei og næringsfond, er det to forskjellige saker. En trenger ikke bruke næringsfond for å bygge vei, men en bør se på et næringsfond, f.eks. som det ble gjort i forbindelse Otra-utbyggingen.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Det som gjør saken spesiell i forhold til næringsfond og det vedtaket som Arbeiderpartiet har lagt inn her i dag, vil jeg knytte opp mot en tidligere behandling vi har hatt her i salen. For eksempel kan det knyttes opp mot konsesjoner som ble gitt til Otravassdraget. Der var det en utbygging, etter mitt minne, der de bygde ut 180 GWh og fikk 30 mill. kr i næringsfond, etter vedtak her i Stortinget. Da synes jeg at det blir litt urettferdig i forhold til Sauda-samfunnet, som i utgangspunktet var fornøyd med den avtalen de hadde fått om full utbygging for at de skulle bygge veg, at de ikke skal få et tilsvarende næringsfond f.eks., som det som ble gitt ved utbygging av Otra. Da ville en komme opp i et næringsfond på mellom 70 og 90 mill. kr, og det ønsker jeg at statsråden tar med i det videre arbeidet. Derfor beklager jeg hvis ikke Arbeiderpartiet får flertall for sitt forslag i dag. Det hadde Sauda-samfunnet virkelig fortjent. Så har jeg noen kommentarer i forhold til Sosialistisk Venstreparti. De har i hele dag, i mesteparten av sine innlegg, brukt tiden sin på å angripe Arbeiderpartiet. I går var lederen i Sosialistisk Venstreparti på TV og sa at nå var det kjempeviktig at vi samarbeider framover. Vi vet at SV ønsker å komme i regjeringsposisjon i framtiden. Ja, ønsker de da det med Arbeiderpartiet? Da vil det bli vanskelig for SV-representantene å holde innlegg i det hele tatt etterpå, for det er svært lite annet enn Arbeiderpartiets politikk, å skjelle ut Arbeiderpartiet, som de har brukt tiden på her i dag. De vil bli nødt til å forholde seg til den virkeligheten at vi i dag i Norge har et nasjonalt underskudd på kraft på opp imot 10 TWh. NVE og fagkompetansen i Norge sier at med dagens energipolitikk og forbruksvekst, som det ser ut til at det blir, peker alle prognosene rett oppover. Stortingsflertallet har gått fra at en skal redusere forbruket. Nå skal en redusere veksten i forbruket, og det er vi i Arbeiderpartiet helt enige i, for vi lever i virkelighetens verden. Så sier de at dersom det kommer et tørrår i 2010, vil vi mangle 43 TWh. SV reiser rundt og gir kraft til industrien. De sier at strømprisene er for høye. For en uke siden sa de det på Tonstad. Strømprisen var på 40 øre. Ja, hva er strømprisen, etter SVs syn, som folk skal kunne betale? Det har jeg utfordret dem på – og jeg venter fortsatt på svar.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Det var noe som røyk i beinet, så jeg må frafalle, selv om jeg hadde mye godt jeg skulle si.
Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Representanten Vaksdal etterlyste Regjeringa sin energipolitikk, og hadde nokre retoriske knep for å kunna påstå at det var ikkje mykje å henta derifrå. Då er det nok å nemna: Regjeringa satsar på alternativ og fornybar energi, det blir satsa på vindmøller, på bioenergi, minikraftverk, mikrokraftverk, små kraftverk, og det blir satsa på opprusting av eksisterande kraftverk. I tillegg har denne regjeringa, som den første, satsa på utbygging av gasskraftverk med CO2-handtering, det er satsing på hydrogen, og dessutan har Enova fått stendig nye oppgåver med aktiv satsing på miljøvennleg, riktig energi. Det kunne vera interessant å spørja representanten: Er det ei øvre grense for kor mykje utbygging Framstegspartiet kan vera med på, eller er det slik at same kva det blir satsa på, er det gunstig for å skaffa balanse i kraftmarknaden? Eg trur at ein sjølv der må innsjå at det går ei øvre grense.
Ingmar Ljones (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Den første søknaden om vidare kraftutbygging i Saudafjella – såkalla Plan-97 – ville gitt ein årsproduksjon på 1 120 GWh. Ved behandlinga av søknaden rådde NVE til at Langfossen og Saltåna blei tekne ut av planen. Etter det ville årsproduksjonen bli 970 GWh. Sjølv om Regjeringa si innstilling ikkje låg føre, valde komiteen, for å unngå snøproblem, å reisa på synfaring i Saudafjella i september 2002. Komiteen var kjend med NVE si innstilling, og i tillegg blei det gitt detaljert informasjon om verneomsyn og ulike utbyggingsalternativ. På det tidspunktet var det naturleg nok uråd å ha meiningar om Regjeringa si innstilling og grunngiving. Likevel gav fleire av representantane utsegner til media om ulike standpunkt. Utan å kjenna Regjeringa sitt standpunkt gav eg for min del uttrykk for at dersom det blei gitt løyve til delvis utbygging i høve til NVE si tilråding, måtte det ikkje skje ved at søkjar fekk tilgang til å foreta delvis utbygging innanfor heile området det var søkt om utbygging av. Ei slik løysing ville ha gitt inngrep i heile området, medan økonomien i prosjektet ville ha blitt svært dårleg. Regjeringa har valt ei løysing for utbygging og opprusting som er god både bedriftsøkonomisk og samfunnsøkonomisk, og samstundes er store areal innanfor områda det er søkt om utbygging av, haldne utanom ny utbygging. Regjeringa har altså lagt fram ei innstilling som både tek omsyn til verneinteressene og utbygging med god økonomi. Lat meg få gjera greie for kva vedtaket i dag vil innebera. Av dei 970 GWh/år som NVE innstilte på, gjorde Regjeringa framlegg om å ta ut resten av nordoverføringa, som kunne gitt 375 GWh/år, og Åbødalen, som kunne gitt 105 GWh/år. Regjeringa sitt forslag vil likevel gi 490 GWh/år. Følgjande vassdrag er tekne ut av Regjeringa sitt forslag i høve til NVE sitt forslag: For nordoverføringa gjeld det Krosselva, Simlenut, Sæterdalsbotn Aust, Sæterdalsbotn Vest, Såtakvelven, Sandvassfossen, Slettedalselva inklusiv Steinavatnet og Tindatjørnbekken. I Åbødalen er følgjande spart: Kvanndalen, Fossdalen, Reinakvam/Tverråna, Viaelva. I tillegg tok NVE ut Vaulo/Langfossen og Saltåna. Dessutan blir, som nemnt tidlegare, Skaulen-området ikkje med i utbygginga. Dessutan er det også innført ny minstevassføring og minstevassføring i utbyggingsområdet elles. Oversynet som eg nettopp gav, viser tydeleg at innstillinga inneheld både vern og bruk, fint avstemde til kvarandre.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Jeg går ut fra at uttrykket «tøv» ikke er noe parlamentarisk uttrykk, men når jeg likevel velger å bruke det i forhold til det representanten Korsberg her påstår, så er det fordi jeg mener det. Det er altså rett og slett tull å påstå at Arbeiderpartiet er for høye strømpriser. Vi har sagt veldig klart fra, ikke bare denne vinteren, men også lenge før det, at det er et kjempeproblem at vi har et så stort underskudd på kraft i Norge. Det var også bakgrunnen for at det faktisk var Arbeiderpartiet i regjering som gav konsesjon til å bygge tre gasskraftverk, som dessverre ikke er blitt bygd. Vi har også lagt til rette for – i flere omganger, senest nå i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett – å bruke langt flere penger på f.eks. fornybar energi. Dette støtter ikke Fremskrittspartiet. Når det gjelder saken vi snakker om i dag, som også ville kunne være et betydelig bidrag for å gjøre noe med kraftsituasjonen, så har jo vi et nesten like omfattende forslag som Fremskrittspartiet. Forskjellen er at vi tar ut Åbødalen, fordi Arbeiderpartiet, i motsetning til Fremskrittspartiet, også er opptatt av miljøvern. Vi er opptatt av at folk skal kunne bevege seg ute i naturen, og det er viktig derfor å bevare Åbødalen slik den er.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Frekkhetens nådegave er jo også en gave. Og den synes jeg representanten Langeland presenterer her, når han stiller Arbeiderpartiet spørsmål om hva vi ønsker å gjøre for Sauda. SV vil som kjent ikke gjøre noen ting for Sauda. SV vil ikke ha noen utbygging. Det forslaget vi går for, ville ha betydd både flere arbeidsplasser og mer kraft, som kunne ha gjort noe med strømprisene. Det ville ha vært et bidrag til en effektsituasjon i området i forhold til industrien. Det er også slik at når vi foreslår at det skal opprettes et næringsfond, så mener vi det bør være skikkelig saksbehandling på det, og vi forventer at Regjeringa kommer tilbake til det i statsbudsjettet til høsten. For øvrig må jeg også si at det er helt feil når Langeland sier at Stoltenbergs ord ikke står fast. Det Stoltenberg sa, var at tida for nye store vannkraftutbygginger er forbi. Det står selvfølgelig fast. Sauda-utbygginga er verken ny eller stor med tanke på tradisjonelle naturinngrep, men den er stor med tanke på fornybar energi og som vekstimpuls i Distrikts-Norge. Derfor er Arbeiderpartiet for.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Jeg kan nå bare legge til, både i forhold til spørsmålet fra Langeland og i forhold til det Rahm nå sa, at Arbeiderpartiets forslag til kraftutbygging i Sauda i stor grad dreier seg om opprustning, modernisering og utviding av eksisterende anlegg. Derfor er det ikke ny stor vannkraftutbygging, slik som noen later til å gi inntrykk av. Så til spørsmålet om jeg ser noen motsetning mellom det å skulle bygge ut mer kraft for å få ned prisene – hvilket er helt nødvendig, det er jo derfor jeg er så overrasket over at det er så stor passivitet i Regjeringa i forhold til å få bygd ut mer kraft – og det faktum at Arbeiderpartiet, SV og forhåpentligvis flere partier, slik at det blir et flertall, senere i kveld kommer til å sørge for at Statkraft får 10 milliarder kr. Nei, det er ingen motsetning her. Jeg mener det er ren og skjær skremselspropaganda fra regjeringspartiene å prøve å gi et inntrykk av at det å skulle styrke Statkrafts egenkapital skulle føre til høye strømpriser. Jeg mener det snart er på tide at regjeringspartiene også tar innover seg at vi ikke lenger har et norsk kraftmarked, men et nordisk – og snart et nordeuropeisk – kraftmarked.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Jeg vil først gjøre oppmerksom på at det ikke står noe i vårt forslag om at næringsfondet skal være statlig finansiert, og dermed innfører vi heller ikke en ny praksis, slik som en ut fra det representanten Meling her sa, kunne få inntrykk av. Det er altså et annet forslag enn det Fremskrittspartiet har lagt på bordet. Når det så gjelder saken for øvrig, forstår jeg det slik at representanten Meling og flere representanter fra Høyre i dag har det litt vanskelig. Jeg synes det er synd at de ikke fikk gjennomslag for å kunne gå sammen med Arbeiderpartiet for en større utbygging enn det som nå blir resultatet av denne behandlingen. Jeg har også forstått det slik at ett av argumentene fra Høyres side har vært at vi trenger mer kraft. Og jeg har et spørsmål til representanten Meling angående den merknaden som står i innstillinga, der representanter fra Høyre og Kristelig Folkeparti sier at de «viser til Regjeringens brede strategi for å styrke energiforsyningen, og å gjøre denne mindre væravhengig». Hva er Regjeringens «brede strategi» for å gjøre noe med dette?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Først vil jeg gjøre statsråden oppmerksom på at vårt forslag ikke er innføring av ny praksis. Det står ikke noe der om statlig finansiering. Derfor er det ikke riktig, det som statsråden nå sa. For det andre er ikke denne saken en helomvending fra Arbeiderpartiets side, men vi ønsker å ta kraftsituasjonen og de uakseptabelt høye strømprisene på alvor. Vi ønsker også å ta sysselsettingssituasjonen på alvor, ikke minst den som er i Sauda og i nærområdene der. For oss virker det ikke som om statsråden tar dette innover seg. Det er faktisk slik at det er Kristelig Folkeparti og Venstre som i dag sørger for at vi ikke får mer utbygging enn det det blir i Sauda. Min påstand er at jeg ikke kjenner til mange prosjekter som gir så mye fornybar energi med så få naturinngrep som tilfellet faktisk vil være i Sauda. Derfor mener vi at dette er et miljøvennlig prosjekt, som også gir oss mye annet. Hvis statsråden er enig i denne påstanden, hvorfor mener han da det er galt med en enda større utbygging enn det Regjeringa har foreslått?
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Når jeg hører på representanten Sørensens innlegg her, forstår jeg at SV er svært skuffet i dag. Det kan en jo forstå, for SV får ikke oppslutning om ikke å bygge ut noen ting, og jeg vil si: heldigvis for det. Denne frustrasjonen går da ut over oss i Arbeiderpartiet, og vi blir beskyldt for å ha snudd trill rundt i denne saken. Det er feil. Men vi tar, i motsetning til SV, situasjonen med underskudd på kraft og de høye strømprisene på alvor. Det nytter ikke å grine krokodilletårer den ene dagen og den neste dagen stemme mot alt som har med utbygging av kraft å gjøre. Meg bekjent vil ikke SV ha gasskraft, SV vil ikke ha utbygging av vannkraft. SV vil riktignok ha en del fornybar energi, og det er vi ikke uenige om, men det vil i sannhetens navn ikke løse det enorme gapet vi nå har mellom det vi bruker, og det vi produserer. Da får SV si det, at de er for høyere strømpriser, men la være å beskylde andre partier for det. Det Jens Stoltenberg sa i sin nyttårstale som statsminister, var følgende, og jeg siterer, for jeg tror det er nødvendig: «Uberørt natur får en stadig større verdi. Vi nå er kommet dit at tiden for nye store vannkraftutbygginger i Norge er over.» Sauda-utbygginga er verken ny eller stor med tanke på tradisjonelle naturinngrep. Men den er stor med tanke på mer fornybar energi, miljøvennlig energi, og den er viktig i forhold til de utfordringer som er i Sauda-samfunnet og kommunene og regionen omkring. Faktum er at Arbeiderpartiets forslag til utbygging i Sauda dreier seg i stor grad om opprustning. Det dreier seg om modernisering, og det dreier seg om utviding av eksisterende anlegg. Det er i stor grad en utvidelse som skjer på naturens egne premisser. Nordoverføringen, som vi i Arbeiderpartiet foreslår å legge til, er et område der det allerede er stor kraftutbygging. Vi bygger ikke ut Åbødalsvassdraget, Langfossen eller Saltåna, men vi ønsker at det skal skje noe i Sauda-samfunnet. Vi ønsker at folk og industri skal slippe å oppleve en slik vinter på nytt. Vi ønsker at folk skal slippe slike uakseptable strømpriser. Så er det noen som sier: Ja, men dette vil jo ikke bety noe i den store sammenhengen. Jeg tror veldig på uttrykket «mange bekker små gjør en stor å». Slik er det selvfølgelig her også. Men hvis en skal si nei til absolutt alle utbygginger innenfor alle områder, får vi ikke mer kraft. Da vil strømprisene øke og underskuddet øke, og vi vil være nødt til fortsatt å importere mye kullkraft og kjernekraft. Det kan umulig være bra verken for miljø eller for andre ting.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Når det gjelder de spørsmål som har vært reist i forhold til Arbeiderpartiets politikk, tror jeg ikke det hersker noen tvil om at vi både er for bygging av gasskraftverk – det var derfor vi gav de konsesjonene – og at vi også er for utbygging av vannkraftverk, når det kan forenes med miljøinteresser. Spørsmålet om samarbeid mellom Arbeiderpartiet og SV tror jeg hører hjemme andre steder enn i denne debatten her. Så jeg tror vi skal komme tilbake til det i andre fora. Jeg synes denne debatten har tatt litt av i en annen retning enn hva denne saken egentlig dreier seg om.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Opprusting og utvidelse av Muradalen kraftverk har vært omstridt. NVE, Kommunaldepartementet, fylkeskommunen og kommunen har vært positive til en opprusting eller en utvidelse av kraftverket, mens verneinteressene viser til vesentlige kvaliteter for landskapet og til at området er en del av et større kulturmiljø i Rosendal. At Baroniet Rosendal ligger i området, har også vært sentralt i debatten. Etter en søknad om ombygging av kraftverket uten endring av fallhøyden, men med økt slukeevne, kom NVE til at det ikke var nødvendig med konsesjon i forhold til vannressursloven. Den eksisterende kraftstasjonen ligger i en dalbunn ca. 3 kilometer fra Baroniet, og den berørte fossen ligger enda lenger bort. Stasjonen ligger forholdsvis utilgjengelig til og er ikke synlig fra Baroniet eller fra bygda Rosendal. Det er kanskje bra, fordi eksisterende kraftstasjon i området er gammel, og den er også litt skjemmende i naturen. Komiteen har vært på befaring i området og i den sammenheng også blitt gjort oppmerksom på at det etter pålegg er planlagt å bygge et renseanlegg for vannverket i området. En kan kanskje mene at dette er en sak som burde ha vært ordnet opp i fra departementets side. Jeg er derfor glad for at komiteens flertall i merknads form skriver at en vil være positiv til en samordning av kraftverket og vannverket, under forutsetning av at dette ligger innenfor de rammene som verneverdiene i området krever. Jeg regner med at Regjeringen sammen med utbygger og NVE greier å komme fram til løsninger som de fleste kan være fornøyd med. I Rosendal og ellers i området finner vi mange flotte og viktige kulturminner. I tillegg er det store landskapsområder med uberørt natur. Folgefonna utgjør en kjerne i det som vil bli Folgefonna nasjonalpark. Jeg er glad for at det er et flertall som vil gi Folgefonna nasjonalpark økonomisk støtte, og på den måten bekrefter innstillingen til budsjettet for inneværende år. Men jeg stiller meg litt undrende til at det samme flertallet ikke vil stille seg positiv til at nasjonalparksenteret kan få midlertidig autorisasjon. At flertallet heller ikke ser verdien i å styrke kompetansen når det gjelder å ta vare på de viktige kulturminnene i området, er også noe vanskelig å skjønne. Vi vet at det i dette lokalsamfunnet er et stort engasjement for å utvikle disse verdiene også i reiselivssammenheng på en bærekraftig måte. Derfor skulle jeg ønske at stortingsflertallet i dag hadde gitt noe mer positive signaler enn det som er tilfellet.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Det er alltid interessant å lytte til Kristelig Folkeparti, som bl.a. har sagt at energimarkedet har fungert godt i vinter. Det ser vi òg framover. Men jeg har to spørsmål som har et miljømessig og industrimessig perspektiv. Ifølge Regjeringen er det lagt opp til en målsetting om 3 000 GWh vindkraft innen 2010. Med dagens vindkraftteknologi tilsvarer det 400–500 vindmøller som er ca. 100 meter høye. Hvor vil Kristelig Folkeparti plassere alle disse vindmøllene? Og hvordan er miljøinngrepene sett i forhold til disse fossefallene, som blir litt redusert i vannmengde helt nederst. Så til det industripolitiske: Kristelig Folkeparti går aktivt imot absolutt alle forslag om bruk av gass i Norge. Hvordan er sammenhengen der i energipolitikken?
May Britt Vihovde (Venstre), 2003-06-18:
Leiaren for Arbeidarpartiet, Jens Stoltenberg, har òg gått ut og sagt at tida for dei store kraftutbyggingsprosjekta er forbi. Denne regjeringa, som Venstre er med i, fremjar forslag om å utnytta alternative energikjelder i staden for å byggja ut alle desse fine fossane og vatna som ligg der. Vi satsar på gass med CO2-handtering – der er det gitt tre konsesjonar – vi satsar på fornybar energi, vi satsar på opprusting av småkraftverk og utbetring av dei flaskehalsane som finst, for å utnytta den krafta som allereie blir produsert i dag. Kanskje trengst det noko vedlikehald, og kanskje sløser vi litt med krafta. Vi satsar på miljøfond, og vi satsar på forsking knytt til teknologi for alternative energikjelder, slik at våre framtidige generasjonar skal få miljøvenleg fornybar energi til det dei har behov for. Men så må vi òg ta eit grep når det gjeld energiøkonomisering, og ta eit grep for å gjera noko med dei som sløser med straum i dag.
May Britt Vihovde (Venstre), 2003-06-18:
Det som Regjeringa har lagt fram, er jo ei halvering av det som NVE, som utbyggjarane, ønskjer, og som vi har hatt eit sterkt press på oss for å få til. Det er ei halvering. Vi har teke ut nordoverføringa, og vi har teke ut Åbødalen. Det er ein balanse i dette, og eg meiner faktisk at dette held seg innanfor, sjølv om eg ser at det er nokre prosjekt her som nok Venstre primært kunne ha tenkt seg å ta ut. Representanten Langeland sa at SV var villig til å forhandla. Ja, kva ville SV forhandla då? Ville dei forhandla det opp? Kva ville SV leggja inn av nye element eller plukka ut? Eg kan like godt stilla spørsmål tilbake til Sosialistisk Venstreparti om deira miljøtruverde er like stort.
May Britt Vihovde (Venstre), 2003-06-18:
Representanten Seierstad hadde ein liten feil i sitt innlegg då han snakka om at òg Venstre var for ei større utbygging. Eg reknar med at han kanskje sikta til eit anna parti enn Venstre, for Venstre er faktisk imot ei større utbygging. Eg kunne godt ha tenkt meg at Venstre hadde hatt veto i Regjeringa når det gjeld energi- og miljøpolitikken, men det har vi ikkje. Det er eit godt samarbeid. Men eg har lyst til å seia at Venstre har fått gjennomslag for mykje av sin politikk i det som Regjeringa leverer i miljøspørsmål. Det ligg føre eit regjeringsgrunnlag, og det brukar vi for det det er verdt for å få gjennomslag for mest mogleg av Venstres politikk. Det er heilt naturleg at vi gjer det. Så skal eg nok ta med meg tilbake til kollegaer frå Høgre og Kristeleg Folkeparti at det kanskje er eit ønske frå Senterpartiet om å gi Venstre vetorett i desse spørsmåla.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
I Rogaland er nesten alle vassdrag utbygd til kraftproduksjon allerede. Men dette er åpenbart ikke nok naturødeleggelse for flertallet her på Stortinget, i en situasjon der vi i de aller fleste år er nettoeksportører av elektrisk kraft, til tross for at det framstilles som om vi er et land, en nasjon, som er energimessig konkurs. Det er vi ikke. Dette er ikke i samsvar med virkeligheten. I Sem-erklæringen sies dette om den sittende regjerings planer på vassdragsfronten: «Epoken med store vannkraftutbygginger er over. Hensynet til kommende generasjoners naturopplevelser tilsier en restriktiv holdning til videre vassdragsutbygging.» Jeg forstår at disse fine ordene er hentet fra Venstres partiprogram. Dette er ingen skånsom utbygging. Den er en rasering av Lingvangfossen, av Tengesdalselva, av Maldalsfossen og av Sagfossen. Her skal ingen kommende generasjoner få lov til å oppleve fri natur. Venstre er miljøpartiet, sier de. Hvordan er det mulig å gå inn for en kraftutbygging som denne og samtidig kalle seg selv et miljøparti? Dette er ikke i samsvar med virkeligheten.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Når det gjelder næringsfondet, er jeg glad for den avklaringen som Sylvia Brustad nå gav. Men jeg vil vise til side 5 i innstillingen, der Arbeiderpartiet sammen med Fremskrittspartiet og Senterpartiet uttaler følgende: «Disse medlemmer mener derfor at veien må finansieres på andre måter og at staten også må bidra til dette.» Dette er knyttet til fondet og diskusjonen om fondets innretning. Dessverre er det også slik at selv om ikke staten skulle bidra, ville det være i strid med gjeldende praksis at Stortinget legger føringer i de forhandlinger som nå skal foregå mellom utbygger og de berørte kommuner. Så er jeg glad for at det blir utbygging. Det er Regjeringens balanserte forslag som gjør dette mulig. Når representanten Sylvia Brustad spør om hvorfor en større utbygging ikke vil være mulig, og om ikke også statsråden er enig i at dette ville kunne realiseres, vil jeg anbefale at representanten Brustad spør sine egne representanter, for det er vel riktig at det er flertallet i Arbeiderpartiets stortingsgruppe som går inn for dette utvidede forslaget.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Norge, med sine enorme ressurser både når det gjelder vannkraft, vindkraft, bioenergi og gass, bør ikke ta sikte på noe mindre enn å være en stor energiprodusent. I dag er oppgaven først og fremst å sørge for en tilstrekkelig energibalanse i det nordiske markedet, også i forhold til at vi har flaskehalser i det norske markedet. Jeg har varslet Stortinget om at det vil komme en stortingsmelding om forsyningssikkerhet, der ulike initiativ vil bli tatt. Der må vi også se på kraftnæringens rammevilkår, investeringsincentiver. Vi må se på forenklinger i kraftskattesystemet. Det er vi i full gang med, i flere departementer for øvrig. Vi vil også foreslå å heve nedre grense når det gjelder naturressursskatt og grunnrenteskatt, slik at det kan bety at kraftverk under 5 MW kan slippe å bli lignet for naturressursskatt og grunnrenteskatt. Det vil kunne utløse veldig interessante småskala vannkraftutbygginger som det er mulig å kombinere med viktige miljøhensyn.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Først har jeg lyst til å si at Regjeringen har i ulike saker den senere tid hatt veldig gode erfaringer med å samarbeide med SV. Det skal de ha. Når det gjelder miljø- og energipolitikk, var vel kanskje gassmeldingen den viktigste saken for Regjeringen. Der hadde vi et konstruktivt, godt samarbeid, og vi mener at vi gjennom det fikk innfaset de ulike initiativene på en veldig realistisk, god måte. Vi er fremdeles fra Regjeringens side innstilt på å samarbeide med SV, ikke bare i energi- og miljøsaker, men i alle saker hvor vi kan finne en felles plattform. Når det gjelder Sauda-utbyggingen, var dette noe annerledes, rett og slett fordi SV var veldig tydelige på – det har også Hallgeir H. Langeland vært – at de ikke ønsket utbygging. Arbeiderpartiet og regjeringspartiene ønsket utbygging, derfor var det naturlig for oss å henvende oss til Arbeiderpartiet. I tillegg hadde Arbeiderpartiets leder sagt at de så det slik at de store vannkraftutbyggingers tid var forbi. Derfor var det i samsvar med Sem-erklæringen, og skulle således danne et godt grunnlag for et samarbeid. Så langt kom vi ikke, men at Arbeiderpartiet subsidiært støtter det, bekrefter at vi i denne saken lå(presidenten klubber) nærmest Arbeiderpartiet. (presidenten klubber)
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Jeg har ikke til hensikt å sammenligne Sauda-prosjektet med andre utbygginger, f.eks. Alta-utbyggingen. I ettertidens lys har noen og enhver kommet til en annen konklusjon når det gjelder Alta. Jeg har lagt merke til at bl.a. Gro Harlem Brundtland har uttalt seg kritisk i forhold til den beslutning som ble tatt. Men det er fortiden – jeg vil heller se framover. Jeg har på ingen måte angrepet Arbeiderpartiet i dag. Jeg har sagt at jeg var forundret over helomvendingen, og det må det være tillatt å si, når jeg i radiodebatt med Arbeiderpartiets leder, Jens Stoltenberg, fikk sterk kritikk for at jeg var uklar, og for at jeg gikk mot NVEs innstilling. Jens Stoltenberg var klokkeklar i NRKs Dagsnytt Atten på at Arbeiderpartiet ville gå mot NVEs innstilling. Nå legger de seg tett opptil den samme innstillingen, og det var der jeg mente at Arbeiderpartiet gjorde en helomvending. Jeg er likevel godt fornøyd med – for at det skal være helt klart – at Arbeiderpartiet nå i dag subsidiært støtter dette godt balanserte forslaget fra Regjeringen.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Jeg er glad for at representanten Ingvild Vaggen Malvik har fått se noe av den storslåtte naturen i Rogaland. Hun har drukket av Lingvangelva, skjønner jeg. Jeg har selv vært der, og jeg tror jeg tør si jeg er den i salen som kjenner den naturen best. Sammen med Hallgeir Langeland og noen andre har jeg fotgått Skaulen – fem timer opp og fire timer ned. Jeg har også gått på ski, og jeg kjenner dette terrenget veldig godt. Og jeg innrømmer at det har vært en vanskelig sak for meg som olje- og energiminister. Det er store, viktige naturvernverdier det dreier seg om. Men i dette tilfellet har vi foreslått en utbygging der jeg mener det er viktig å prioritere mellom de brede, store folkelige interessene og de interesser som knytter seg til de nevnte vassdrag, som har en stor verdi, men som likevel ikke har den samme brede folkelige oppmerksomheten. Når det gjelder de gjenstående vannkraftprosjektene og fossefallene, er det selvfølgelig uansvarlig av meg i det hele tatt å begynne å antyde noe der, men jeg kan love Stortinget og representanten Vaggen Malvik én ting: Dette vil få Regjeringens store oppmerksomhet. Vi vil ha en høy terskel for å bygge ut nye store vannkraftanlegg.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Denne debatten har vist at det er heftig engasjement, men debatten stadfester også at Regjeringens forslag er det eneste realistiske som kan skape flertall i salen. Vi har lyttet til lokalmiljøet, men lokalmiljøet har også endret mening. Flere representanter som har deltatt i debatten med stort engasjement for utbygging, har tidligere gått sterkt mot utbygging. Så standpunktene endres. Regjeringen har ment at Regjeringens forslag gir en god balanse og en realistisk tilnærming i balansen mellom energi og miljø. La meg også si til representanten Starrfelt at statlige midler til et næringsfond vil være i strid med etablert praksis, slik vi har gjort rede for. Jeg har både stor velvilje og forståelse for formålet, men jeg plikter som ansvarlig statsråd å gjøre Stortinget oppmerksom på konsekvensene, og så er det Stortinget som fatter vedtak. Jeg må også på anmodning få lov til å opplyse om at Rolf Terje Klungland også deltok på den nevnte turen til Skaulen, for å yte rettferdighet til alle som tok den store turen opp. Så til Finn Martin Vallersnes. Når det gjelder effektsituasjonen, vil både Sauda-utbyggingen og det foreslåtte kabelprosjektet på 400 kV linje i Hylsfjorden-området være med på å bedre effektsituasjonen. Her har vi en flaskehalsproblematikk som er viktig å adressere. Jeg ser på Sauda-utbyggingen som et viktig effekttiltak ved siden av den nye 420 kV linjen, som nå er til behandling i NVE, men hvor det gjenstår noe i forhold til klagebehandling. Så har jeg lyst til å omtale forslaget fra Hans Seierstad. Det gjelder et forslag i sak nr. 6, som behandles sammen med denne saken, nemlig om en plan for opprustning av overføringsnettet med sikte på å redusere energitapene. Jeg forstår hensikten med forslaget. Jeg vil igjen minne Stortinget om den varslede stortingsmeldingen. Men når det gjelder slike planer, viser jeg til at Stortinget har vedtatt en ordning for fastleggelse av nettariffene, som skal bidra til effektivitet og redusere tapene i nettene, og det er gjennom tariffen en tvinger igjennom slike effektiviseringstiltak. Slik som dette forslaget er utformet, vil det bryte klart med dagens regelverk, som NVE er gitt, hvor de er pliktige til å se på helheten i nettet og effektiviteten i nettet.
Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
La meg ganske kort replisere til representanten Klungland når det gjelder sammenligningen mellom Otra og Sauda. Det er den store forskjellen at i Otra-saken var det Stortinget som tok stilling til størrelsen på næringsfondet. I Sauda-saken har det vært en utbyggingsavtale mellom utbygger, AS Saudefaldene, og de berørte kommunene. Det en nå gjør, er å blande to parallelle prosjekter inn i hverandre, og jeg ønsker bare å si at det vil bryte med det som har vært praksis i så måte. Så spør representanten Meltveit Kleppa om hvordan Regjeringen kan bygge ut Lingvang–Tengesdal. Jeg vil da vise til meldingen, hvor Regjeringen har gjort grundig rede for hvorfor vi vil gjøre dette. Men la meg bare nevne ett poeng, og det er at den store og brede folkelige interessen er knyttet veldig mye til Åbødalen, Etnefjella og nordoverføringen. Der har Regjeringen tatt hensyn til de brede folkelige interessene. Vi ser selvfølgelig også kvaliteten ved Lingvang–Tengesdal, men Regjeringens mål har vært å føre fram et prosjekt som lar seg realisere. Jeg vil advare Stortinget mot en slags modulutbygging på skrivebordet, hvor en fører prosjekter ut og nye inn. Jeg vil bare ganske kort si at det som Senterpartiet her står for, nemlig å ta ut Lingvang–Tengesdal og føre inn nordoverføringen og Åbødalen, som også har store miljøkvaliteter, forresten, ikke uten videre er et realiserbart prosjekt. Så vil jeg også helt til slutt replisere til representanten fra Arbeiderpartiet, som har vært litt tusjert, for å si det slik, når det gjelder referansen til Jens Stoltenbergs uttalelse. Ja, Stoltenberg holdt en nyttårstale, og vi har fått den delvis referert. Jeg er for min del mer opptatt av hva Stoltenberg for kort tid siden sa til meg i en debatt på NRK, hvor han anklagde statsråden for å være uklar i forhold til å avvise NVEs forslag. Nå kommer Arbeiderpartiet tilbake til Stortinget med et forslag som ligger tett opp til dette. Jeg respekterer at nye tanker har gjort seg gjeldende, men synes faktisk at Arbeiderpartiet skal erkjenne at de har kommet på andre ideer siden dette forslaget ble lagt fram.
Finn Martin Vallersnes (Høyre), 2003-06-18:
Dette har i sannhet vært en sak under lang forberedelse gjennom mange år, og alle, også lokalt og regionalt, har vært enige om flere ting, bl.a. nytten av oppgradering av anleggene i Sauda og verdien for Sauda-samfunnet i både anleggs- og driftsperioden, samt at en eller annen grad av nyutbygging ville være nyttig for energitilgangen i landet og i regionen, og for økonomien i oppgraderingsprosjektet. Graden av nyutbygging skal så balanseres mot nødvendig og ønsket vern. De ulike forslag til utbyggingsgrad i Sauda reflekterer jo hvor vanskelig det er å definere en slik balanse, men jeg er iallfall fornøyd med å være medlem av et parti som tar den oppgaven å finne en slik balanse og ikke legger seg på ekstreme løsninger. For min del er jeg også tilfreds med at en på et tidlig tidspunkt i saksutviklingen trakk ut nordoverføringen med Langfossen til Åkrafjorden, et av landets største gjenværende urørte vannfall, lett tilgjengelig og synlig for alle som ferdes langs Åkrafjorden og E134, og etter min mening en del av sjelen til folket på Haugalandet. Blant annet med tanke på Langfossen må det være viktig å følge opp etter denne utbyggingssaken med at de vassdragene som nå ikke er medtatt, blir tatt med for vurdering om fullt vern ved neste rullering av verneplanen for norske vassdrag. Selv om Sauda-utbyggingen er et beskjedent tilskudd til den nasjonale energibalansen og neppe på kort sikt endrer elektrisitetsprisen, har det for lokale og regionale interesser komplisert saken at en har et energiunderskudd – eller egentlig et effektunderskudd – på Haugalandet. Det fremkommer da også i innstillingen, hvor komiteens flertall skriver at en «er kjent med den vanskelige effektsituasjonen i denne regionen, noe som bl.a. medfører at Statnett har inngått avtaler med kraftintensiv industri om utkobling i vanskelige perioder. En slik situasjon er etter flertallets mening uholdbar, og må rettes opp snarest mulig». Haugalandet og Sunnhordland er et av landets tyngste industriområder, og eksempler på hva effektunderskuddet kan føre til, er at det vil ramme særlig drift, modernisering og ikke minst videre utvikling av Hydro Aluminiums anlegg på Karmøy. Jeg legger derfor også særlig vekt på komitemerknaden fra Høyre og Kristelig Folkeparti, hvor en «viser til Regjeringens brede strategi for å styrke energiforsyningen, og å gjøre denne mindre væravhengig. Dette innebærer frigjøring gjennom sparing og nye fornybare energikilder, økt bruk av gass, bedre utnyttelse av eksisterende vannkraftstruktur og å øke bruken av småkraftverk», og en kunne gjerne legge til: ytterligere forsering av enøkarbeidet. Jeg håper derfor for min del at statsråden kan bekrefte at Regjeringen gjennom sine øvrige tiltak for energiforsyningen vil forhindre at effektunderskuddet i regionen blir flaskehalsen og den avgjørende faktor for industriens videre utvikling på Haugalandet.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
Det er 33 år siden Mardølafossen ble lagt i rør. Denne utbyggingen førte til de første store sivile ulydighetsaksjonene i Norge mot vannkraftutbygging. I dag blir det sannsynligvis vedtatt å legge Lingvangfossen i rør og ødelegge fire urørte vassdrag. Statsråden sa i sitt innlegg at Lingvangfossen fremdeles vil bli vakker med litt minstevassføring. Jeg vet ikke om statsråden har vært i Mardøla og sett turistfossen. Men la meg få lov til å si, selv om jeg er usikker på om det er et parlamentarisk uttrykk, at det er en kastrert naturperle vi ser der. Det samme skal nå skje med Lingvangfossen. Det er trist å stå her og vite at vi kunne ha spart fire urørte vassdrag. De kunne ha vært reddet, de hadde ikke behøvd å bli ødelagt. Man kunne faktisk ha fått like mye kraft uten. Det vi ellers har vært vitne til i salen i dag, er den største miljøpolitiske backlashen i norgeshistorien jeg har sett utspille seg fra ett parti. Og det er alvorlig. Med ett hederlig unntak, representanten Synnøve Konglevoll, har Arbeiderpartiets representanter sprunget som perler på en snor opp på talerstolen og framført helt tradisjonelle kraftpopulistiske innlegg. Det er 22 år siden Alta. Før og etter Alta-utbyggingen skiftet synet på vannkraftutbygging. Selv daværende statsminister Gro Harlem Brundtland har i ettertid sagt at Alta-utbyggingen var unødvendig. I den debatten vi har hatt i salen i dag, har Arbeiderpartiet opptrådt på en slik måte at man skulle tro debatten fant sted før Alta-utbyggingen. Det har vært som å skru klokka 22 år tilbake i tid. Og det er trist med en slik backlash. Vi har vært enige med Arbeiderpartiet om at de store kraftutbyggingenes tid er forbi. Det ser ikke ut til at det er noen sånn enighet lenger. Når jeg hører representanten Nordtun forklare vannkraftutbyggingens velsignelse for landet, ja, da vil jeg si at han er helt nær ved å be Jens Stoltenberg trekke tilbake sine uttalelser. Hvis det er slike velsignelser som Nordtun sier, må de da sørge for at det blir mange nye, store vannkraftutbygginger i framtida. Og hvis det er det Arbeiderpartiet mener, så får man stå for det. For historiens skyld, for å understreke den backlashen, hører det med at Rogaland Arbeiderparti for fire år siden gikk til valg på at det ikke skulle bygges ut noen ting, og i hvert fall skulle ikke det mest verneverdige av vassdragene, Lingvang/Tengesdalvassdraget, ødelegges.