Iselin Nybø (Venstre), 2016-10-11:
Det er ingen som vet hvordan framtidens jobber og arbeidsliv vil se ut. Det eneste vi vet, er at mange av de jobbene som folk skal ha i framtiden, ikke finnes ennå. En av skolens viktigste oppgaver er derfor å utdanne dagens elever til å håndtere disse skiftene gjennom omstilling og kreativitet. Ludvigsen-utvalgets arbeid har blitt godt mottatt i sektoren – mye, tror jeg, fordi det tar inn over seg framtidens utfordringer. Dagens elever må lære å lære, ikke bare lære. Jeg er glad for at kunnskapsministeren i stortingsmeldingen har tatt med mye av det gode Ludvigsen-utvalget kom med, selv om han ikke trekker alt like langt som det utvalget la opp til. Et eksempel på det er de grunnleggende ferdighetene, som beholdes, i stedet for Ludvigsens kompetanseområder. Jeg tror det er fornuftig. De grunnleggende ferdighetene har satt seg i norsk skole, og det er dumt å ta dem vekk nå som de både er innarbeidet og fungerer godt. Det er mange temaer som har vært drøftet i denne saken, og jeg rekker ikke å komme innom alle, men noen av de temaene som har vært diskutert mest, vil jeg si noen ord om. La meg begynne med det viktigste, læreren. Det er bred enighet om at det er læreren som er den viktigste enkeltfaktoren i skolen. Det er læreren som er nøkkelen. Derfor henger alt sammen med alt. Jeg er glad for at det nå blir en femårig lærerutdanning, og at det er satt av penger i statsbudsjettet for å styrke lærerutdanningene. Slik Venstre ser det, må en god lærerutdanning følges opp med jevnlig videre- og etterutdanning, og dette bør være både en rett og en plikt for den enkelte lærer, og det må gjelde alle lærere. I dag er det sånn at det er de som underviser i basisfagene, som blir prioritert når det kommer til videre- og etterutdanning, men det bør etter Venstres mening utvides. Vi bør også se på mulighetene for å stille kompetansekrav i enda flere fag, både for å styrke undervisningen og for å løfte statusen til de andre fagene i skolen. Dette bringer meg over på noen av de fagene som har vært diskutert spesielt i arbeidet med denne meldingen, nemlig de praktisk-estetiske fagene. Hvis vi legger til grunn at vi ikke kjenner morgendagens arbeidsmarked, men at kreativitet og omstilling vil være viktige kompetanser, må også skolen gjenspeile et mangfold. De praktisk-estetiske fagene representerer nettopp denne kreativiteten som vi snakker så varmt om. De representerer ulike måter å lære på, og de gir elevene en annen form for kompetanse enn det basisfagene tilfører dem. Jeg er derfor glad for at et flertall ber om å få framlagt en plan for hvordan disse fagene kan styrkes både på kort og på lang sikt, og hvordan vi skal kunne sikre lærerrekrutteringen. Jeg er også skeptisk til den delingen av kunst- og håndverksfaget som regjeringen ønsker å se nærmere på, fordi jeg mener at dette er noe alle elever burde kunne noe om, og man bør ikke måtte velge vekk den ene eller den andre delen av dette faget. Jeg deler bekymringen til flere av de instansene som har uttalt seg i denne saken. Flere har hevdet at dette kan medføre en svekkelse av den praktiske delen av faget. Dette er en bekymring vi må ta på alvor, for det er en viktig del av dannelsen og en viktig del av det elevene bør kunne. Vi vil derfor følge nøye med på at eventuelle endringer i faget ikke skjer på bekostning av den praktiske delen. Jeg har ofte tenkt at jeg skulle ønske at jeg hadde lært meg touch-metoden den gangen jeg hadde maskinskriving som valgfag på ungdomsskolen, og det er sikkert flere med meg som tenker at det er nyttig kunnskap å ha. Men det er ikke det som er temaet i dag. I dag er det spørsmål om alle skoler skal tilby koding eller programmering som valgfag eller om dette er noe som alle elever bør kunne. Vi ser i Europa at flere og flere anser dette for en viktig kompetanse, og elever rundt om lærer seg dette for å kunne møte morgendagens utfordringer og arbeidsmarked. Det mener også Venstre at de bør lære. Dette begynner å bli en så sentral del av hverdagen vår at det bør inngå som en del av opplæringen for alle elever. Et annet tema som har vært diskutert en del, og som mange av høringsinstansene har uttalt seg om, er departementets forslag om å øke fleksibiliteten mellom fagene fra 5 pst. til 10 pst. Mange av høringsinstansene har vært kritiske, spesielt fordi de er redde for at det kommer til å gå ut over de praktisk-estetiske fagene. Jeg er glad for at regjeringen er med på Venstres forslag om å komme tilbake til Stortinget med en modell for økt fleksibilitet, men det må ikke gå ut over de praktisk-estetiske fagene. Vi er ikke negative til fleksibiliteten, men vi kan ikke stille oss sånn at det er de praktisk-estetiske fagene som rammes. Det var Venstre og Johannes Steen som innførte en felles folkeskole i sin tid. Det er vår oppgave å videreutvikle den slik at elevene rustes for framtiden. Vi vil jobbe for en skole der læringsglede, kreativitet og sosial mobilitet går hånd i hånd.