Iselin Nybø (Venstre), 2013-12-12:
Å utdanne den oppvoksende generasjon er noe av det viktigste et samfunn kan gjøre. Det er ikke olje vi skal leve av i framtiden – det er de kloke hodene våre. Det er disse hodene som utgjør vår største nasjonalformue. Som politikere med ansvar for utdannings- og forskningsfeltet er det vår fremste oppgave å forvalte denne formuen på best mulig måte. Kunnskap og forskning er en av hovedprioriteringene i Venstres alternative statsbudsjett. Forskning og utdanning er viktige forutsetninger for framtidens arbeidsplasser og velferd. Ikke minst er det avgjørende for at vi skal kunne ta skrittet over i kunnskapssamfunnet. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har valgt å styrke utdanningssektoren i forhold til forslaget som ble fremmet fra den rød-grønne regjeringen. Venstre mener likevel at dette feltet burde løftes enda mer. Dette er vår mulighet til å utnytte vårt unike utgangspunkt som kompetansenasjon og med de økonomiske forutsetningene vi har, til å bidra til å dra verden framover. Det er mange som kan være enig i at læreren er den viktigste enkeltfaktoren i norsk skole, og at det er læreren vi må satse på hvis vi ønsker å løfte elevene våre. Men ikke alle er villig til å prioritere læreren like høyt som det vi i Venstre har gjort. I vårt alternative statsbudsjett la vi inn 550 mill. kr mer enn de rød-grønne til kompetansehevingstiltak for lærere. Vi er selvfølgelig tilfreds med at en i budsjettet som vil bli vedtatt, har styrket dette området, men vi er opptatt av at kompetanseheving er noe alle lærere både har rett og plikt til å ta, ikke bare de som underviser i matematikk og naturfag. Unger er hele mennesker, som har nytte og glede av mestring i alle fag. Lærerens formelle kompetanse har betydning også for undervisningen i andre fag enn matematikk og naturfag. Venstre kommer derfor til å jobbe for at senere økninger i antallet etter- og videreutdanningsplasser ikke kun skal forbeholdes disse to fagene. Venstre er også opptatt av de ca. 10 000 ikke-kvalifiserte lærerne som jobber i norsk skole i dag. Dette er mennesker som har valgt å jobbe i skolen fordi de liker å jobbe med barn og unge, og fordi de har mye å bidra med her. Da må vi ha en plan for hvordan vi best kan tilrettelegge for at denne gruppen, som er veldig sammensatt, får den kompetansehevingen som er nødvendig. I Venstre er vi svært tilfreds med det punktet i budsjettavtalen med regjeringspartiene hvor det framgår at regjeringen skal utrede et endret opplegg for leksehjelpen, slik at dagens lovfestede ordning kan avvikles og den enkelte skole eller skoleeier selv kan organisere leksehjelpen etter de behovene de har. Vi ser fram til at denne utredningen legges fram i forbindelse med neste års statsbudsjett. Overalt hvor jeg møter skoleledere og lærere, er tilbakemeldingen at dagens ordning er for rigid, og at de selv ønsker å disponere disse midlene for å gi leksehjelp til dem som trenger det mest. De vet selv hvordan de skal organisere dette på best mulig måte. Vi er også glad for signalene fra regjeringen om at det skal bli lettere å gjøre karriere i klasserommet. Dette må være en vesentlig del av lærerløftet. Vi fremmet forslag om dette i forrige periode. Vi imøteser det videre arbeidet med dette. I vårt alternative statsbudsjett styrket vi også studieforbundene med 5 mill. kr. Etter en omprioritering i komiteen ble denne potten styrket med 1 mill. kr innenfor rammen. Ved å styrke studieforbundene legger vi til rette for at folk hele livet kan tilegne seg kompetanse på ulike måter utenfor det tradisjonelle utdanningssystemet. Slik vi i Venstre ser det, er det å lære noe nytt en verdi både for den enkelte og for samfunnet, helt uavhengig av om det følger studiepoeng med. Her skiller vi oss litt fra Høyre og Fremskrittspartiet, som gjennom merknad i komitéinnstillingen vektlegger studiepoengene sterkt. La meg være helt tydelig på at Venstre er for elleve måneders studiestøtte. Vi kommer til å fortsette å jobbe for dette. Den rød-grønne regjeringen var også for elleve måneders studiestøtte, men dette ble ikke lagt inn før de hadde tapt valget og ikke måtte ta regningen. Vi er allikevel glad for at vi har fått regjeringspartiene med på en budsjettavtale hvor det framgår at regjeringen skal utrede studentenes levekårssituasjon, med sikte på å realisere heltidsstudenten. I avtalen står det tydelig at en slik utredning skal innebære en plan for å øke studiestøtten og studiestøttens lengde. Slik vi i Venstre forstår dette, betyr det at vi skal få en studiestøtte utover de ti månedene det er i dag, og at vi derfor skal bevege oss i retning av den ellevte måneden. Det er også en rekke andre ting som er viktige for å bedre studentvelferden. Ikke minst er bygging av studentboliger viktig i denne sammenhengen. Venstre la i sitt alternative budsjett inn en økning på 700 nye studentboliger, til sammen 2 000 studentboliger, som vi også lovet i vårt stortingsvalgprogram. I rapporten «Etterspørsel etter og tilbud av stipendiatstillinger i Norge frem mot 2020», anslås det et behov for inntil 400 nye stipendiatstillinger årlig i perioden fram til 2020. For å fylle dette behovet er det på tide med et krafttak. Venstre la inn 500 nye stipendiatstillinger i sitt alternative budsjett. I budsjettavtalen med regjeringen fikk vi gjennomslag for en styrking på om lag 100 stipendiatstillinger. Det er et skritt i riktig retning, men det er noe vi må satse på framover, og vi har klare forventninger til regjeringen om at det blir en mer offensiv satsing på stipendiatstillinger framover. Vi er også tilfreds med at vi fikk flertall for en merknad i komiteen der det tydelig går fram at de nye universitetene skal prioriteres i tildelingen av de nye stipendiatstillingene. Om man ønsker å satse på forskning og høyere utdanning, holder det ikke bare med flere stipendiatstillinger. Venstre har også ønsket å øke basiskompensasjonen til universiteter og høyskoler, vi har lagt inn 2 000 flere studieplasser, og vi har lagt inn midler til 100 nye postdokstillinger i vårt alternative statsbudsjett. Så litt om studieavgift. Jeg tror mange var overrasket da regjeringen i tilleggsproposisjonen la inn et punkt om studieavgift for studenter utenfor EØS. Dette strider mot lange tradisjoner i Norge om at all utdanning skal være gratis for alle, og mange er nok redde for at en slik studieavgift på sikt vil medføre en studieavgift for alle. Jeg er derfor glad for at stortingsflertallet så tydelig har sagt nei til studieavgift. Kirken og andre tros- og livssynssamfunn er viktige samfunnsinstitusjoner, og Venstre mener at vi skal føre en helhetlig og aktiv tros- og livssynspolitikk. Venstre er derfor tilfreds med budsjettavtalen med regjeringspartiene hvor både trosopplæring og IKT i Kirken ble styrket. Når det gjelder kirkebyggene, har disse en viktig rolle i mange lokalsamfunn. På flere plasser er også kirkebyggene kulturminner som vi må ta godt vare på. I Venstres alternative budsjett fant vi rom for en bevilgning til oppstart av oppussing av Stavanger domkirke. Dette er et viktig arbeid, og jeg håper det er noe kulturministeren vil se nærmere på i tiden som kommer. Jeg er også glad for at vi i komiteen fant rom for en liten bevilgning til Kirkens ressurssenter mot vold og seksuelle overgrep. Det er et viktig arbeid som utføres her.