Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2013-06-04:
I 2012 er arv og gaver inntil 470 000 kr fritatt for arveavgift. Ved arv og gaver til barn og foreldre er avgiften 6 pst. på arv mellom 470 000 kr og 800 000 kr og 10 pst. på det overskytende. Da arveavgiften ble endret i 2009, var formålet å gjøre avgiften mer rettferdig ved i større grad å likebehandle ulike typer formuesobjekt, redusere satsene og øke innslagspunktene. Endringene i 2009 ble samlet anslått å gi netto lettelser på knapt 1,4 mrd. kr påløpt i 2009. Regjeringspartiene har altså gjort mye med arveavgiften, i tråd med prinsippene om brede grunnlag og lave satser. Arveavgiften kan ses på som en lempelig erstatning for manglende inntekts- og gevinstbeskatning. Blant mottakere av arv og gaver er det de med høyest inntekt og høyest formue som mottar størst verdier, og som dermed betaler mest arveavgift i absolutte tall. I forslaget fra Kristelig Folkeparti ønsker man å innføre en rett til arveavgiftsavskriving over ti år ved generasjonsskifte i familieeide bedrifter. Det er viktig å legge til rette for denne type generasjonsskifte. Vi i regjeringspartiene viser derfor til at den rentefrie avdragsordningen for arveavgift i forbindelse med generasjonsskifter i familiebedrifter ble innført i 2006 og utvidet i 2009. Årlig avgift ved overføring fra foreldre til barn blir maksimalt drøyt 0,8 pst. av arveavgiftsgrunnlaget i virksomheten dersom avdragsordningen benyttes. Mottakere av aksjer og andre former for eierskap i denne typen bedrifter har så langt benyttet seg av ordningen i begrenset omfang, kanskje fordi regelverket for arveavgift er gunstig i utgangspunktet. Hensynet til likebehandling og effektiv ressursbruk tilsier at virksomheter overdratt gjennom generasjonsskifte i utgangspunktet bør stå overfor de samme skatte- og avgiftsbetingelsene som andre virksomheter. Det bør prinsipielt ikke innføres særfordeler i skattesystemet som bidrar til å stimulere en type eierskap framfor et annet. Et betinget arveavgiftsfritak på overføring av eierskap mellom generasjonene i bedrifter vil også svekke arveavgiftens fordelingsegenskaper. Komiteens flertall, regjeringspartiene, foreslår på den bakgrunnen at forslaget ikke vedtas. Jeg har registrert at flere partier også har hatt behov for å omtale arveavgiften som sådan gjennom særmerknader. Først og fremst har Fremskrittspartiet lagt inn en merknad som etter min oppfatning er skarpt formulert. Jeg synes det er stor forskjell på Kristelig Folkepartis forslag, som handler om familieeide bedrifter, andre forslag med formål om å skjerme ting med affeksjonsverdi – familiehjem eller nøkterne formuer – og Fremskrittspartiets ønske om å fjerne all arveavgift, også ved overføring av ekstraordinære formuer. Warren Buffett er blant 1900-tallets mest vellykkede investorer. Han støtter arveavgiften og skal ha sagt at å fjerne den ville være som å velge OL-laget i 2020 ved å plukke de eldste sønner av gullmedaljevinnerne i OL 2000. Det handler ikke om misunnelse av velstående familier, men om å mene at vi kan fordele pengene bedre. Jeg synes det er fantastisk at folk fra enkle kår kan skape de største formuene i verden, men etter mitt skjønn finnes det andre skatter og avgifter der reduksjon vil ha større potensial til å bedre økonomiens virkemåte enn å fjerne arveavgiften helt, f.eks. reduksjon i selskapsskatt, som regjeringen nå foreslår. USA har en føderal dødsboavgift på 40 pst. på verdiene i et dødsbo som overstiger 5, 25 mill. amerikanske dollar, eller om lag 30 mill. norske kroner. I tillegg kommer arveavgift på delstatsnivå i en rekke delstater der skattesatsen varierer fra 9,5 pst. til 20 pst. I New Jersey og Maryland kan marginalsatsen på føderal dødsboavgift, delstatlig dødsboavgift og arveavgift samlet sett komme opp i henholdsvis 72 pst. og 66 pst. Arveavgiften er altså på ingen måte særnorsk. Tvert imot har regjeringen både gitt lettelser og gjennomført forbedringer av arveavgiften, og den høyeste marginalsatsen i Norge er en knapp fjerdedel sammenlignet med disse delstatene. Jeg tar det med for å unngå påstander om at dette handler om en særnorsk avgift.