trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-12-18:
Da konstateres det at Arbeiderpartiet går mot en liberalisering av innvandringspolitikken. Men nå er det slik at vi faktisk har tatt imot over 80 000 flyktninger som skal bosettes i kommunene. Bare i 2018 er det 27 000 som skal ut i arbeid. En konsekvens av en liberal linje er at vi får et større press både på asylinstituttet og ikke minst i kommunene. Det igjen vil føre til at færre kommer i arbeid. Hvordan vil Arbeiderpartiet løse dette?
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-12-18:
Takk for spørsmålet. Når det gjelder kvalifikasjon til arbeid, var representanten innom Jobbsjansen. Den er blitt styrket med 20 mill. kr i dette budsjettforliket. Ellers er vi opptatt av å starte svært tidlig, og vi har nå åpnet for at asylsøkere som med stor sannsynlighet vil få opphold, har mulighet til å jobbe mens de er i mottak. Etablering av integreringsmottakene er jo et ledd i å få folk raskt i arbeid. Der kan man også arbeide mens man er i mottaket. Det er også innført samfunnskunnskaps- og norskopplæring, og det vil bidra til at folk faktisk kan bevege seg i arbeidslivet. Norskkunnskaper er en av forutsetningene for det. Vi styrker også norskopplæringen i introduksjonsordningen ved at man skal få bedre kompetanse, for vi ser at selv om mange kommer i arbeid, er det faktisk en del som faller ut av arbeidslivet etter kort tid.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-12-18:
For det første er det klart at det er vanskelig for barn å være i en situasjon hvor de er i et lukket mottak. Det er egentlig svært sjelden man tar i bruk det, men det må av og til gjøres fordi man skal tvangsreturnere. Man ser seg om etter alternative ordninger, og vi opplever at departementet ønsker å gjøre dette, men det har tatt tid. Det handler også om at det ikke er alle som ønsker et slikt mottak eller en slik enhet i nærheten av seg. Men jeg er helt sikker på at departementet finner en løsning på dette.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-12-18:
Først en oppklaring: Når det gjelder kvoteflyktninger, er vi det landet som tar imot flest kvoteflyktninger per capita. Når det gjelder kvinner og Jobbsjansen, har regjeringen vært opptatt av å spisse Jobbsjansen. Det er også satt i gang et evalueringstiltak for å se om den treffer dem den skal treffe. Når det gjelder kvinner, er det ingenting i veien for at kvinner kan gå på Jobbsjansen, men det vi har sagt, er at kvinner som er i andre tiltak fra Nav– det kan være arbeidsavklaringspenger, det kan være dagpenger, det kan være at man er ufør – ikke skal prioriteres i dette arbeidet. Det er de som ikke er på Navs «budsjetter», som skal prioriteres for å komme inn i arbeidslivet. Det mener vi er helt riktig. Vi har også gode resultater fra Jobbsjansen. I min egen hjemkommune ser vi at flere har kommet i arbeid.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-12-18:
Representanten Lauvås røyklegger vel egentlig egen usikkerhet og vingling i politikk ved å angripe Høyre. Jeg oppfatter det som en liberalisering når man ønsker å se på en utvidelse av antallet enslige mindreårige asylsøkere i Norge. Det er en liberalisering av den politikken vi hittil har hatt. Det er også en liberalisering når man tar vekk det verktøyet som man egentlig bør ha som en beredskap: en instruksjonsrett som regjeringen skal ha. Da er jeg tilbake til representanten Aukrust, som hadde en kritikk av regjeringens håndtering av den store tilstrømmingen i 2015. Man hadde da ikke de riktige verktøyene, de lå ikke der. Det har man nå bedt Stortinget om å få, det har man ikke fått til. Jeg noterer meg at man er ganske engstelig for budsjettprosess og politikk med Venstre i regjering, og hvordan det skal dreie innvandrings- og integreringspolitikken i ulike retninger. Jeg må da replisere at det var vel ikke helt enkelt da Arbeiderpartiet satt med SV i regjering. Det tror jeg også innebar forhandlinger, men de foregikk da i lukkede rom. I dag er det ikke noe flertall, som det var sist, da Arbeiderpartiet kunne komme med en ferdigforhandlet – med SV og Senterpartiet – pakke til Stortinget og si: Slik blir det. Slik er det ikke i dag. I dag er det forhandlinger, og det er åpenhet om det. Så til midler til organisasjoner man ikke liker: Ja, Human Rights Service provoserer. Jeg har personlig ikke støttet bildeprosjektet deres, jeg har tatt avstand fra det. Men vi kan ikke gi støtte bare til dem vi liker, og til dem som er enige med oss. Det håper jeg at også Arbeiderpartiet er enig i. I et demokrati må man ha alles stemmer, og stemmer skal høres selv om man rett og slett ikke liker dem. Derfor har vi stilt oss bak støtten til denne organisasjonen, selv om jeg personlig ikke er enig i det de sier.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2017-12-18:
Representanten Lauvås henger seg opp i dette at instruksjonsmyndigheten overfor Utlendingsnemnda ikke stopper en asylsøker i Tyrkia fra å komme til Norge. Nei, selvsagt ikke – det er ikke det den er ment til, og det tror jeg ikke Lauvås selv mener. Representanten var ved innvandringsforliket i Stortinget med på nettopp å innføre denne instruksjonsretten. Poenget med den er at regjeringen kan handle raskt og sende personer som ikke har mulighet til å få lovlig opphold, ut til det landet de kom fra. Det var nettopp det retten var tenkt å brukes til, altså å sende personer til et trygt tredjeland. Det sender et viktig signal om at man ikke bør komme til Norge. Det er et redskap man bør ha, etter Høyres mening, og vi har gått helhjertet inn for det. Så det har ingenting å gjøre med å hindre folk i å reise.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
7. desember i år hadde Norges frivillighetssentraler en frivillighetskonferanse. Staten har hvert år i 25 år gitt direkte tilskudd til frivillighetssentralene. Siden 2013 har dette beløpet stått stille, helt fram til 2017, da det ble økt. Undersøkelser viser nå at over 50 pst. av alle frivillighetssentralene har fått kutt i overføringene etter at kommunene selv fikk ansvar for dem. Hvordan ser Høyre på det, hvis den samme utviklingen skjer i 2018? Hvordan vil Høyre ta grep for eventuelt å sørge for at frivillighetssentralene i framtiden får den nødvendige veksten og de nødvendige tilskuddene for å opprettholde en god aktivitet for alle frivillige i sine kommuner?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Kristelig Folkeparti er i utgangspunktet et parti som har et stort og varmt hjerte for gode lokalsamfunn og trygge oppvekstvilkår rundt omkring i landet vårt, og ikke minst også for de aller svakeste i samfunnet. I innlegget til representanten Bransdal snakket hun om at det å ha sterke og gode regioner også er viktig for at vi skal ha et godt sted å bo i landet vårt. Mitt første spørsmål til Kristelig Folkeparti gjelder medmenneskelig politikk: Synes Kristelig Folkeparti de har fått godt gjennomslag knyttet til å styrke tilbudet for ressurskrevende brukere i kommunene gjennom det budsjettet som er lagt fram? Mitt andre spørsmål er: Mener Kristelig Folkeparti at regionale utviklingsmidler er prioritert godt nok for å skape nye og gode arbeidsplasser så folk kan bo og leve sitt liv i hele landet?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Representanten Holm Lønseth viste til at jeg kom med en klagesang fra denne talerstolen tidligere i dag. Jeg vil minne om at Klagesangene er en poetisk bok i Bibelen, som uttrykker sorg over babylonernes ødeleggelse av Jerusalem og profetens lidelser på grunn av folkets smerte og ulykke, og hvor man ber for byen og folket. Ja, vi får se, etter at dette budsjettet er vedtatt, hvor mye smerte det har påført både folk og byer i Norge. Det gjenstår å se. I Arbeiderpartiets alternative budsjett for 2018 er det 2 mrd. kr mer til kommunene. Det betyr at det vil bli mer penger til landets kommuner – til alle landets kommuner – både til barnehage, til skole og til eldreomsorg. For eksempel der jeg bor, i Orkdal kommune, som skal slå seg sammen med Agdenes, Meldal og Snillfjord, betyr Arbeiderpartiets alternative budsjett 7 432 000 kr mer i året. Det vil bety en bedre kvalitet på de velferdstjenestene vi har – ikke mindre kvalitet og ikke mindre penger. Det er realiteten i budsjettet for 2018. Representanten Holm Lønseth viste til Adresseavisens «Det går likar no»-artikkel. Ordførerne i Trøndelag ble lurt av Adresseavisen til å være med på en intervjurunde som man ikke kjente agendaen til, og som ordførerne etterpå har tilbakevist. Hvilken ordfører vil si: Nei, i denne kommunen går det veldig dårlig, i denne kommunen har de det veldig vondt, her jobber de ansatte veldig dårlig osv. Det er ikke sånn. Det er klart at mange kommuner har lagt ned skoler, sykehjemsplasser og barnehageplasser på grunn av dårlig kommuneøkonomi. Men dette er på en måte regjeringens ansvar, for det handler om de kommunebudsjettene som denne regjeringen gir til kommunene i Norge. Når man skal måle kvaliteten i kommunetjenestene i Norge, kan man ikke måle resultatet ut fra bunnlinja. Da må man måle kvaliteten i forhold til kvantitet og kvalitet på de tjenestene som kommunen er satt til å gi sine innbyggere. Jeg merket meg også at statsråd Sanner slo seg litt på brystet og sa: Vi er årets valgvinnere. Jeg må da minne Høyre om at alle partier, både Fremskrittspartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, gikk tilbake ved valget i 2017, og det var med knappest mulig margin at de fikk et flertall. Men flertallet har man mistet – denne regjeringen er en mindretallsregjering som er helt avhengig av støtte fra Venstre og Kristelig Folkeparti for å få et flertall. Vi har allerede sett i denne perioden at man har mistet dette flertallet i mange saker, og vi får endelig håpe at disse støttepartiene ser at det forslaget som Arbeiderpartiet har lagt fram, er et mye bedre forslag, som vil gi innbyggere i alle landets kommuner et mye bedre tjenestetilbud innenfor disse områdene.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Representanten Helge Orten etterlyste hvordan Arbeiderpartiet ville finansiere alle gode tiltak med sitt alternative statsbudsjett, og det skal jeg si kort nå. Når det gjelder satsing på velferd, for syke, arbeidsledige og eldre, reduserer vi kutt i formuesbeskatningen til de aller rikeste med 3,3 mrd. kr. Innen klimatiltak bruker vi miljøavgifter på 1,8 mrd. kr. Når det gjelder barn og unge, trygghet og kunnskap, avvikler vi redusert moms på brus og godteri på 1,9 mrd. kr, og innenfor næringspolitikk og arbeidstiltak kutter vi subsidiering av utenlandsk netthandel på 1,4 mrd.kr. Det handler om prioritering og om å sette de aller svakeste i samfunnet på topp, og vi kutter ikke skatten til dem som har mest fra før.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Skal vi klare å inkludere nye mennesker i det norske fellesskapet, er vi avhengige av å se alle sammen som enkeltmennesker og deltagere i vårt velferdssamfunn. Dette må gi seg utslag i både politikkutforming og måten vi diskuterer og omtaler dette politikkområdet på. Med fare for å få 26 spørsmål tilbake har jeg et spørsmål til representanten Kjønaas Kjos: Jeg registrerer at Fremskrittspartiet er veldig opptatt av og ivrig etter å få Venstre inn i regjering. Er det for å dreie flyktningpolitikken, innvandringspolitikken og integreringspolitikken i en mer sosialliberalistisk retning? Er det årsaken til at Fremskrittspartiet nå ønsker å få Venstre inn?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Tolv organisasjoner ber Norge ta imot 5 000 kvoteflyktninger neste år. Kristelig Folkepartis ungdomsorganisasjon støtter dette kravet. Gjennom de forhandlingene som nå har vært mellom Venstre, Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene, har man greid å øke regjeringens forslag med 1 000. Ved å ta imot kvoteflyktninger gir vi nytt håp til statsløse flyktninger, politisk forfulgte og spesielt utsatte barn og kvinner som har krav på og behov for beskyttelse. Synes Kristelig Folkeparti at denne hjertesaken har fått stor nok plass i det kompromisset som Kristelig Folkeparti og Venstre har laget med Høyre og Fremskrittspartiet omkring budsjettet for 2018?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Arbeiderpartiets ambisjon er at Norge skal være verdens mest inkluderende samfunn, og vi mener at arbeid til alle er den beste løsningen på utfordringen knyttet til integrering også. Bare sånn oppnår vi et av de aller viktigste målene i integreringspolitikken vår, nemlig økonomisk selvforsørgelse. I framtiden vil veksten i andelen eldre sette velferdsstaten under press. For å unngå dette, trenger vi flere i arbeid, og vi trenger flere kvalifiserte arbeidsfolk i helse- og omsorgssektoren. Skal vi klare dette, er vi avhengig av ikke bare økt rekruttering til disse yrkene generelt, men at innvandrere som kommer til Norge, og som er i Norge, velger disse yrkene i tiden framover. Utdanning og kompetanse til alle utgjør en viktig del av den norske modellen. Det bidrar til å sikre produktivitet, sånn at virksomhetene kan bære bedre reallønninger enn i land vi konkurrerer med, ikke minst for lavlønnsgrupper. Det er denne kompetanselinjen som har gitt Norden den unike kombinasjonen av effektivitet og utjamning. Press på arbeidsmarkedet må ikke avbøtes med lettvinte løsninger eller grep for lav lønn og deregulering av det norske arbeidslivet. Arbeiderpartiet vil gjøre det til en hovedoppgave å sette kommuner og arbeidslivet i stand til å få folk inn i arbeid og deltakelse i samfunnet i årene framover. Det er derfor Arbeiderpartiet styrker innsatsen for å få hjemmeværende innvandrerkvinner i arbeid gjennom Jobbsjansen, som flere har vært inne på. Vi vil ha raskere kartlegging og godkjenning av kompetansen til dem som kommer til Norge, for å få innvandrere ut i jobb. Skal Norge lykkes med integrering, må vi også lykkes i de store byene. Det å forebygge sosiale forskjeller er viktig og nødvendig. Derfor vil vi sikre og øke områdesatsingene betydelig også for 2018. Skal vi klare å inkludere nye mennesker i det norske fellesskapet, er vi også avhengig av å se alle som enkeltmennesker og individer og deltakere i vårt fellesskap framfor som deltakere i andre og fremmede fellesskap. Dette må gi seg utslag i måten vi utformer politikken vår på, og hvordan vi omtaler dette politikkområdet i framtiden. Tidlig innsats er avgjørende for at vi som samfunn skal lykkes med denne viktige oppgaven. Det er ikke bare viktig for oss som storsamfunn, men det er viktig for enkeltmennesker, for familier og for gode nabolag at alle de som kommer hit, føler at Norge er et godt land å bo i, og at Norge er et land der alle sammen kan delta ut fra sine forutsetninger. Derfor er språklig kunnskap og tidlig innsats helt avgjørende for at vi skal lykkes på dette området også i tiden som kommer.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Senterpartiet mener de store kuttene i næringsutviklingsmidler gjennom regionale utviklingsmidler er svært uheldig. Det er også noe som fylkeskommunene har kommet med tilbakemeldinger om. Det får dramatiske konsekvenser når det gjelder næringsutvikling rundt omkring i distriktskommunene. Høyre er uenig i vår beskrivelse og sier følgende i en merknad sammen med Fremskrittspartiet og Venstre: «Disse medlemmer viser til at veksten i satsingen på fylkesveier alene overstiger reduksjonen i regionale utviklingsmidler.» Våre beregninger viser det motsatte. Veksten til fylkesveger er bare en brøkdel av reduksjonen til regionale utviklingsmidler. Hvilke fakta er det Høyre bygger på, som grunnlag for påstanden som er gitt i denne merknaden som jeg refererte til?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Budsjettforliket har redusert kommunenes selvråderett kraftig gjennom at man har redusert muligheten for eiendomsskatt. Det er ikke ofte vi har ordførere i fakkeltog utenfor Stortinget som innstendig ber oss om ikke å redusere den muligheten fordi det vil ødelegge for tjenesteproduksjonen i kommunene. Blant annet var det en Høyre-ordfører som holdt en ganske flammende appell her ute. På toppen av en stram kommuneramme, der 60 pst. sier det er mer krevende enn tidligere, skal man altså fratas muligheten til eiendomsskatt. Tidligere har vi hørt argumentet om at det er unødvendig, at det er rød-grønne ordførere som har for dårlig økonomistyring, og at det ikke går ut over tjenesteproduksjonen. I forrige uke så vi at Fremskrittsparti-ordføreren i Ulstein greide å få gjennom eiendomsskatt i sitt kommunestyre. Det var helt nødvendig for å opprettholde tjenesteproduksjonen. Mener representanten at Ulstein heller skulle ha redusert kvaliteten på kommunale tjenester? Og mener representanten at det tyder på at Fremskrittsparti-ordføreren i Ulstein har altfor dårlig økonomistyring?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Ja, selvsagt kan vi videreutvikle regionalt nivå. Det er jo derfor vi ønsker veldig mange nye oppgaver til regionalt nivå. Senterpartiet har fremmet tolv forslag, tror jeg, til nye oppgaver til regionalt nivå, helt uavhengig av fylkessammenslåing. Dagens fylker er fullt i stand til å ta på seg mange nye oppgaver, uten at det er nødvendig med fylkessammenslåing. Det har jo regjeringspartiene selv innsett. Regjeringspartiene har f.eks. ikke foreslått tvangssammenslåing for Møre og Romsdal fylke. Alle de andre fylkene per i dag er i stand til å påta seg de samme oppgavene som Møre og Romsdal er i stand til å ta på seg. Så en strukturendring i fylkeskommunene er helt unødvendig for at vi kan få mer makt og myndighet til regionalt nivå, flere oppgaver til regionalt nivå og flere tjenester og mer makt nærmere innbyggerne. Jeg er veldig skuffet over at regjeringen ikke har villet stemme for de forslagene vi har fremmet når det gjelder nye oppgaver til fylkene, og så er jeg veldig skuffet over at regjeringen overkjører fylkestingenes vedtak der de ønsker å opprettholde fylket sitt som eget fylke.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Det er vel ingen tvil om at vi har en enormt sentraliserende regjering. Hvis man ser på budsjettet for 2018, følger den absolutt opp sentraliseringspolitikken sin. Nå skal kommunene fratas selvråderetten over eiendomsskatt. Man kan se på momsen til reiselivsnæringen, et angrep på en distriktsnæring. Man kan se på nedtrekket i de regionale utviklingsmidlene, som rammer distriktene. Man kan se på inntektssystemet for kommunene, som gir en voldsom omfordeling fra de små og mellomstore kommunene rundt omkring i Distrikts-Norge inn til de største bykommunene. Slik kan man fortsette i det uendelige. Man kan se på omleggingen som har skjedd i landbruket, som svekker distriktsnæringene. Man kan se på omprioriteringen som har skjedd innenfor samferdselsbudsjettet, der det er prioritert mer til Østlands-området og mindre til distriktene, og der f.eks. alle jernbanemidlene går til det sentrale Østlandet, ikke til f.eks. Trøndelag – slik som det lå i NTP-en. Det er tydelig at regjeringen har tenkt å følge opp denne sentraliseringslinjen, og det vil vi hele tiden jobbe imot.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Jeg vet ikke hvordan det var i Oppland, men i Trøndelag var det oppfunnet både biler og ambulanser i 1964. Der er mulig Oppland er litt etter – det skal jeg ikke uttale meg om. Når det gjelder den omfordelingen som pågår nå, er det en omfordeling som ikke gir likeverdige tjenester i hele landet. Vårt mantra når det gjelder inntektssystemet for kommunene, er at man skal ha mulighet til å levere likeverdige tjenester – om det er i en liten kommune i Finnmark, eller om det er i Oslo. Slik som det er nå, legges det opp til at innbyggerne i de små kommunene skal finne seg i dårligere kommunale tjenester, de skal finne seg i lengre responstid når det gjelder nødetatene, de skal finne seg i dårligere kommunale veier – de skal i det hele tatt finne seg i at det ikke er et likeverdig tilbud. Den prioriteringen at de fleste skal flytte til byer, vil ikke vi være med på. Vi vil ha et inntektssystem som er objektivt, og som legger opp til at alle har rett til likeverdige tjenester, uansett hvor hen i landet man bor.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Venstre foreslo 250 mill. kr til bedriftsrettede tiltak i distriktene da partiet la fram sitt budsjettforslag. Partiet markerte med det at de ville styrke bevilgningene til regional utvikling, som er blitt kraftig redusert de siste årene. Jeg oppfatter at Venstre ønsker å framstå som småbedriftenes og gründernes parti, og det er en ambisjon vi i Senterpartiet deler. Regionale utviklingsmidler gjennom fylkeskommunen til Innovasjon Norge, SIVA m.m. er svært viktig for å utvikle næringslivet i distriktene. Det er noe alle fylkeskommunene også påpeker. I budsjettavtalen Venstre har inngått, er 250 mill. kr blitt til 20 mill. kr. Det betyr at årets kutt til næringsutvikling i distriktene er redusert fra 330 mill. kr til 310 mill. kr. Hvordan vil Venstre forklare dette store kuttet til alle de bedriftene som er avhengige av oppstartstøtte for å bygge ny virksomhet og nye arbeidsplasser i Distrikts-Norge?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
60 pst. av kommunene sier i KS’ budsjettundersøkelse at budsjettarbeidet i kommunene er mer krevende for 2018 sammenlignet med tidligere år. Særlig er det store utfordringer i små og mellomstore kommuner, som budsjetterer med netto driftsresultat langt under anbefalingene fra statlige myndigheter. Kristelig Folkeparti hadde et svært beskjedent forslag til økte rammeoverføringer til kommunene i sitt budsjettforslag, og det ble enda mindre etter budsjettforliket med regjeringspartiene. De andre opposisjonspartiene har lagt inn vesentlige økninger på dette området. Tilbakemeldingen fra Kommune-Norge er et entydig varsel om at uten økninger vil årets budsjett gi problemer med å opprettholde tjenestetilbudet til innbyggerne. Hva vil Kristelig Folkeparti svare til disse kommunene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
I forbindelse med behandlingen av representantforslag om omgjøring av tvangsvedtak av kommunesammenslåing vedtok Stortinget følgende: «Stortinget ber regjeringen legge til grunn at gode og frivillige prosesser skal være utgangspunkt for endringer av kommunestrukturen. Eventuelle kommunesammenslåinger i perioden 2017-2021 skal utelukkende bygge på frivillighet.» Og videre: «Stortinget ber regjeringen legge til grunn at inntektssystemet for kommunene skal sikre likeverdige muligheter til å utvikle velferdstjenester til innbyggerne og ikke brukes som element i videreføring av kommunereformen.» Regjeringen sier at man i kommuneproposisjonen for 2019 vil komme tilbake til hvordan det videre arbeidet med endringer i kommunestrukturen kan legges opp. Stortingets vedtak vil selvsagt ligge til grunn for regjeringens forslag. Hvilke tiltak ser statsråden for seg kan være aktuelle å bruke når bruk av tvang og endringer i inntektssystemet ikke lenger er til rådighet i videreføring av kommunereformen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Departementet sier at de i kommuneproposisjonen for 2019 vil foreslå ordninger og virkemidler som kan stimulere det videre arbeidet med kommunereformen. Jeg vil gi statsråden en mulighet til til å konkretisere dette. Jeg går ut fra at statsråden har merket seg vedtakene som ble gjort i Stortinget den 7. desember i år. Der ble det av flertallet satt bom for tvangssammenslåing av kommuner i denne stortingsperioden, og det ble også satt bom for å bruke inntektssystemet slik det ble gjort ved endringene i 2017, hvor det var kommunesammenslåinger og ikke likeverdige velferdstjenester som var begrunnelsen for endringene som ble gjort. Det er ikke bare snevre rammer som gjør at halvparten av kommunene varsler oppsigelser av ansatte. Det er svært uheldig at overføringene til kommunene omfordeles på bakgrunn av vedtak om kommunesammenslåinger. Kommunerammen skal gi norske kommuner likeverdige muligheter til å yte tjenester til innbyggerne, ikke omfordeles som en form for premiering av dem som følger regjeringens mål om færre kommuner. For 2018 er det satt av 254 mill. kr over innbyggertilskuddet til kommunene for å dekke kostnadene til regionsentertilskudd og som kompensasjon til sammenslåtte kommuner som fikk redusert basistilskudd og småkommunetilskudd som følge av endringene i inntektssystemet for kommunene. Dette er penger som skulle gått til å dekke skole og eldreomsorg i kommunene. Nå brukes de i stedet til å smøre kommunereformen. Sammen med Arbeiderpartiet og SV fremmer vi et forslag om å avvikle ordningen med regionsentertilskudd og å innlemme de avsatte midlene i innbyggertilskuddet, slik at de kan bli fordelt etter objektive kriterier i utgiftsutjevningen. En rekke kommuner har reagert på at de gjennom tildeling av regionsentertilskudd for 2018 samtidig mister tildelinger gjennom inntektsgarantiordningen, INGAR, fordi regionsentertilskuddet inngår i beregningen av dette. Jeg ser at flertallet i merknadsform ber regjeringen holde regionsentertilskuddet utenfor fordelingskriteriene for INGAR. Jeg forstår reaksjonene fra de berørte kommunene og dermed også ønsket om korrigering, men Senterpartiets primærstandpunkt er at regionsentertilskuddet er et dårlig begrunnet tilskudd som bør avvikles. Det finnes en lang rekke regionsentre i kommuner med 8 000 innbyggere eller mer som ikke får noen glede av dette tilskuddet, fordi de er opprettholdt som egne kommuner. Det er vanskelig å forstå denne forskjellsbehandlingen. Ta f.eks. Verran og Steinkjer: Hadde de slått seg sammen i 2012, f.eks., hadde de ikke fått ett øre. Man har aldri lyktes med å få en begrunnelse for dette kriteriet. Hvorfor går det kun til regionsentre som ble sammenslått akkurat i juni 2017? Hvorfor er tallet «om lag 8 000 innbyggere» valgt og ut fra hvilke kriterier? Jeg håper statsråden kan svare på disse spørsmålene. Og statsrådens hakk-i-plata-kommentar om hvor mange Senterparti-kommuner som har slått seg sammen frivillig, er ikke et svar.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Statsråden sa noe sånt som at velgerne ikke kjenner seg igjen i Arbeiderpartiets beskrivelse av Velferds-Norge – at det viser valgresultatet. Jeg tror jeg vil følge opp den logikken og si som så at velgerne kjenner seg i hvert fall igjen i Senterpartiets beskrivelse av sentraliseringspolitikken – det viser valgresultatet ganske tydelig. Representanten Ørmen Johnsen etterlyste mer debatt om innholdet i kommunereformen, at det var for lite snakk om innhold og kvalitet. Ja, det er jo ikke noe innhold og kvalitet i kommunereformen. Den myndighetsoverføringen som er med i kommunereformen, er vigselsrett og noen regler for flagg. Ingen har sett at det har noe med myndighetsoverføring eller mer makt til lokaldemokratiet å gjøre. Jeg registrerer at regjeringspartiene vil diskutere 2016. Da må jeg bare slå fast at 2016 var et ekstraordinært år. Som statsråden og jeg var enige om da vi diskuterte kommuneproposisjonen, var det skatteomleggingen som gjorde det ekstraordinært.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Det er reist sterk kritikk mot at interneringsmottaket på Trandum, som jo er et lukket, fengselslignende mottak med en svært uensartet gruppe, også brukes til å internere unger. Høyre uttaler i komitéinnstillingen at arbeidet med å få unger ut av mottaket på Trandum gjennom å etablere en familieenhet er forsinket. Det vises til at det har vært vanskelig å finne tomt, og at anskaffelser av boenheter m.m. har tatt lengre tid enn forventet. Etablering av familieenheten har vært lovet lenge, men planene er altså ikke realisert. Ikke engang tomt er ifølge Høyres merknad funnet ennå. Det er sjokkerende. Det er tydelig at det ikke har vært prioritert fra departementets side å få unger ut av interneringsmottaket på Trandum. Er Høyre tilfreds med departementets innsats på dette området?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
I Fremskrittspartiets merknader heter det bl.a.: «Disse medlemmer mener det er en selvfølge at det stilles krav til kunnskaper om norsk språk og det norske samfunnet for dem som oppholder seg i Norge over tid. Dette krever en særlig innsats fra hver enkelt av dem som skal leve i Norge.» Jeg er aldeles enig i det utsagnet, men jeg mener også at det er et krav som må møtes med aktiv tilretteleggelse fra det norske samfunnet. Senterpartiet fremmer i sitt alternative budsjett mer penger til norskopplæring i mottak og var uenig i det kuttet som ble gjennomført tidligere. Er Fremskrittspartiet enig med meg i at hvis vi skal nå målsettingen om integrering fra dag én, må vi ha et bedre tilbud om opplæring i det norske samfunnet og ikke minst bedre opplæring i norsk språk?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Jeg vet ikke hvor representanten har det fra at vi har åpnet for en liberalisering. Det er i hvert fall ikke tilfellet. Det eneste vi har gjort, er en presisering av det vedtaket vi var med på i innstrammingen. Når det gjelder antall som skal bosettes, er representanten en del av et forlik som skal ha flere overføringsflyktninger enn det Senterpartiet har gått inn for i budsjettet. Sånn sett vil det bli en litt mer krevende oppgave med budsjettkameratenes opplegg enn det blir med Senterpartiets opplegg.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Her var det en sammenblanding av mottak og bosetting. Når det gjelder mottak, har ikke vi noen tro på integreringsmottak. Vi mener alle mottak skal være et integreringsmottak, og all integrering skal starte fra dag én, også for dem som ikke har høyere utdanning når de kommer hit. Integreringsmottakene er jo bare for dem som er nærmest arbeidsmarkedet fra før, og da vil man sette de andre enda lenger tilbake. Når det gjelder bosetting i kommunene, er det gjerne de minste kommunene som har de beste resultatene, både når det gjelder språkopplæring, når det gjelder integrering i lokalsamfunnet, og når det gjelder å få flyktninger ut i arbeid. Derfor undrer det meg veldig at ikke Fremskrittspartiet også stemmer for vårt forslag, som sier at flyktninger skal bosettes også i de små kommunene, som har veldig gode resultater å vise til når det gjelder integrering, og når det gjelder å komme ut i arbeid eller utdanning. Derfor håper jeg Fremskrittspartiet vil stemme for vårt forslag i dag.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Jeg er ikke helt sikker på om jeg fikk med meg spørsmålet. Jeg har skjønt at vi har fått kritikk for at vi skal ta imot både for mange og for få – det har jeg fått med meg. Men jeg klarer ikke å få med meg hva mottakskapasitet har med overføringsflyktninger å gjøre. For overføringsflyktninger skal bosettes direkte i kommunene, så det har ikke noe med mottakskapasitet å gjøre. Senterpartiet er opptatt av at vi skal ha en god integreringspolitikk, og at vi skal være tydelige på at integrering skal være prioritet nr. 1. Det viktigste er at de får rask norskopplæring fra dag én. Dessverre har Venstre også vært med på å kutte i antall timer norskopplæring i mottak. Det er dårlig integreringspolitikk, det er kostbart for samfunnet fordi det tar lengre tid før de kommer ut i arbeid, og det er veldig dårlig for flyktningen, som da bruker lengre tid på å bli integrert i det norske samfunnet. Så er det også veldig viktig at vi bosetter i alle kommuner, og at vi særlig bosetter i de små kommunene, som har veldig gode resultater når det gjelder å få folk ut i arbeid.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Venstre sier i sine merknader at de har et positivt syn på migrasjon, og at de har vel 400 mill. kr ekstra på innvandringsfeltet i sitt alternative budsjett. Venstre har ikke fremmet sitt budsjett, men inngår i en budsjettavtale med regjeringen og Kristelig Folkeparti. Venstre har også ambisjoner om å bli en del av regjeringen. Jeg har gått igjennom budsjettavtalen for å prøve å finne spor av Venstres budsjettprioriteringer. Sporene av satsing er veldig vanskelig å finne. Tvert imot er bl.a. bevilgningen til frivillighetskoordinator betraktelig mindre, noe som representanten var inne på var veldig viktig i integreringsarbeidet. Er Venstre tilfreds med det gjennomslaget de har fått på innvandringsfeltet i budsjettavtalen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Som representanten sa i innlegget sitt, og som det også står i merknadene, mener Kristelig Folkeparti at størrelsen på kommuner ikke skal være avgjørende for om kommunene skal få bosette flyktninger. Det betyr at også små kommuner skal kunne få bosette, og at de vil legge opp til at de som har gode resultater på integrering, bør bosette flyktninger. Det er vi helt enig i. Derfor lurer jeg på om Kristelig Folkeparti vurderer å stemme for forslaget fra resten av opposisjonspartiene som går ut på nøyaktig det samme: «Stortinget ber regjeringen legge til grunn at forespørsel til kommunene om bosetting av flyktninger ikke skal baseres på utvelgelse av kommuner etter størrelse, men etter resultater når det gjelder integrering i samfunnsliv.» Vil Kristelig Folkeparti stemme for det forslaget?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-12-18:
Det vakte sterke reaksjoner rundt omkring i landet da det ble kjent at små kommuner ville bli utelatt som aktuelle bosettingskommuner for flyktninger i 2018. I Senterpartiet har vi vanskelig for å forstå begrunnelsen for dette, all den stund det er små kommuner som har vist svært gode resultat når det gjelder integrering og å få flyktninger ut i arbeid. I et forslag vi har sammen med Arbeiderpartiet og SV, ber vi regjeringen legge til grunn en forespørsel til kommunene om at bosetting av flyktninger ikke skal baseres på kommunestørrelse, men på hva slags resultat kommunene har oppnådd når det gjelder integrering i samfunnet. Mener statsråden at dette forslaget er i strid med statsrådens egen vurdering av hva som bør være kriteriet for anmodning til kommunene om å bosette flyktninger, eller vil statsråden anbefale hele Stortinget å stemme for dette forslaget?
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Arbeiderpartiet pleier å argumentere slik som det gjøres her nå, at hvis man kutter i eiendomsskatt, må man kutte i sykehjemsplasser. Det henger ikke sammen på den måten. Vi har forskjellige utfordringer i alle kommuner. Vi har ikke flertall alene i noen kommuner. Det er et samspill om et helt budsjett. Men partiet Fremskrittspartiet er imot eiendomsskatt. Det vet ordføreren på Hvaler, og han sier også selv at han gjerne skulle vært det foruten. Vi vet at det finnes mange andre måter å innrette kommuneøkonomien på. Det er veldig mange kommuner som har god eldreomsorg, og som ikke har eiendomsskatt. Derfor har jeg anbefalt Hvaler å se til disse kommunene og lære av dem, sånn at de kan kutte i eiendomsskatten og allikevel gi en god eldreomsorg.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Det blir jo mye av det samme. Vi har veldig mange kommuner som ikke har eiendomsskatt, og som driver gode tjenester – like gode tjenester. Så viste jeg til den nye rapporten som kom før helgen, som viser at det er et stort effektiviseringspotensial i veldig mange kommuner. Det er veldig lettvint å be om mer penger hver gang ting blir litt krevende. De som er de beste politikerne, er de som tar en skikkelig gjennomgang av hele sitt tilbud med jevne mellomrom og ser hvordan de kan gjøre ting bedre. Så er det igjen sånn at Fremskrittspartiet ikke sitter alene med 50 pst. i noen kommuner. Det betyr at budsjettene blir laget sammen med flere partier, og de partiene har litt forskjellige måter å arbeide på.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Her var det litt forskjellig å ta tak i. Kommunene som blir sammenlignet med hensyn til effektivisering, er jo satt opp mot hverandre ut fra hvilken gruppe man tilhører. Andersen sier at det er så mange ordførere som varsler at de skal kutte. De varslene har kommet hvert eneste år i 25 år så lenge jeg har drevet med politikk. Det er en mekanisme som slår inn automatisk: Hver gang vi snakker om budsjett, skal kommunene kutte. Men det er resultatene vi måler, og resultatene viser at det går veldig bra i kommunene, at det er blitt flere ansatte, og at vi har fått prioritert det som er viktigst. Så må man slutte å si at skattelettene er gitt til dem som har aller mest. Skattelette er gitt for å styrke konkurranseevnen vår, og det er gitt til alle. Det har kommet alle til gode, med skatte- og avgiftsletter på til sammen 25 mrd. kr. Så skulle gjerne Fremskrittspartiet sett at eldreomsorgen ble styrt fra statens side. Det er det ikke flertall for i denne salen, derfor er det kommunene som har ansvaret for eldreomsorgen.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Jeg har lyst til å kommentere noen innlegg. Representanten Hagebakken var opptatt av tilskudd til nye sykehjemsplasser. Vi har hatt en tilskuddsordning for å utbedre sykehjemsplasser. Den har vi hatt i årevis. Med flere års varsel har kommunene fått beskjed om at den nå skal fases ut. Hvis kommunene ikke klarer å bruke en tilskuddsordning som ligger der, år ut og år inn, men skal vente helt til siste slutt og så klage, kommer vi på en måte aldri videre med å oppgradere. Dette er et viktig virkemiddel for å få unna de siste oppgraderingene som nå er nødvendig. Men enda viktigere: Vi er nødt til å ha flere sykehjemsplasser. Det må kommunene nå få på plass for å møte alle de nye eldre som vi får i fremtiden. Så synes jeg det er spesielt når de rød-grønne kritiserer at det er et lite kutt for ressurskrevende brukere. Det fremmet de rød-grønne selv forslag om da de satt i regjering. Hvis de aldri hadde foreslått det selv, kunne jeg ha gått med på at man kunne kritisere, men det blir litt som å kaste stein i glasshus. Til det som representanten Wilkinson og flere har vært innom: Jeg synes det er helt greit at opposisjonen svartmaler når det er grunn til det, men det bør være en grense for hva som er anstendig. Alle tall viste at etter åtte rød-grønne år var det nedgang i både behandling, forebygging og oppfølging i kommunene når det gjaldt rus og psykisk helse. Derfor måtte vi ta grep om det. Vi forlangte at alle kommuner måtte ha kommunepsykologer. Det ønsket ikke de andre partiene. Vi innførte en tilskuddsordning som gjør at vi nå har fått psykologer i veldig mange kommuner. Når det gjelder helsestasjoner, var det en nedgang i ansatte under de rød-grønne. Vi økte det nå, og vi har fått mer enn 500 flere ansatte i skolehelsetjenesten og på helsestasjonene. Dette er viktige grep som vi har tatt. Nå holder vi på med en opptrappingsplan, og vi har særlig fått til en strategi for barn og unges psykiske helse. Grunnen til at vi har gjort så mye på dette feltet, er at det var nedprioritert gjennom åtte år. Representanten Kaski sier at det blir flere som har det vanskelig, og som har lite. Ja, vi har fått nærmere 80 000 nye mennesker inn til landet vårt de siste årene. De lever på overføringer de første årene. Inntil de kommer seg i jobb, er det klart at vi får mange som har veldig lite. Det er derfor vi er så opptatt av å få dette på plass. Og igjen: 36 pst. færre bostedsløse under vår regjering – det er et godt tall.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Vi har helt fra vi kom i regjering første gang, invitert både Kristelig Folkeparti og Venstre inn i regjering, til dannelsen av en bred borgerlig regjering. Det er en invitasjon som har stått der hele veien, og som gjelder generelt for alle politikkområder. Alle partiene er litt forskjellige, men vi har tenkt å finne gode løsninger, slik som vi har gjort i forbindelse med budsjettene. Men jeg registrerer at Venstre også er veldig opptatt av å gjøre en bedre jobb med integreringen. Det imøteser Fremskrittspartiet.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Gjennom de fire årene som vi har sittet i regjering, har vi hele tiden fulgt med på det tilbudet vi gir, forbedret det og satt i gang nye tiltak for å forbedre norskundervisningen enda mer. Så mye av det som har skjedd, har skjedd de siste årene. Jeg er enig i at vi trenger å tilrettelegge aktivt, men jeg har lyst til å minne om at innvandrerne som kom til Norge for 20–30 år siden, nesten ikke hadde noen av de tilbudene vi legger til rette for nå. Det var mennesker som jobbet beinhardt for å nå målene sine, som er godt integrerte, og som er noen av dem som jeg viste til i innlegget mitt, som har en god jobb, og som har et hus. Så det handler veldig mye om at den enkelte må ønske veldig sterkt å få seg en god fremtid i Norge. Vi skal sørge for ikke å stikke kjepper i hjulene for dem, når det gjelder å nå de målene.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2017-12-18:
Med såpass mange tusen mennesker som har blitt flyttet over til kommuner gjennom de siste årene, er det klart at alle kommuner opplever å få noen som er høyt utdannede og lette å få inn i arbeidslivet, og andre som er analfabeter, eller som har store funksjonsnedsettelser. Så over år tror jeg at det å måtte ta imot forskjellige typer utfordringer vil være likt for alle kommuner. Men det er ingen tvil om at det er veldig store forskjeller på kommunene når det kommer til hvor mye de har lagt ned av arbeid. Særlig kommuner som har et veldig tett samarbeid med næringslivet i sin kommune, har fått til at innvandrere får lov til å prøve seg med arbeidspraksis, og at de dermed lærer språket veldig mye fortere når de bruker det i hverdagen. Jeg synes også det er litt rart at man snakker om …(Presidenten avbryter.) (Presidenten avbryter.)
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Hvaler har innført eiendomsskatt, og slik uttaler ordfører Borge fra Fremskrittspartiet seg om saken: Begrunnelsen for innføringen var å få bedre tjenester, og det er ingen tvil om at kapasiteten på tjenestene er blitt bedre. Om eiendomsskatten skulle forsvinne, fortsetter han, er alternativet færre sykehjemsplasser, og at forventningene til krav og kapasitet må senkes. Han sier at han ikke var for eiendomsskatt, men stemte for den og sto bak den, fordi han så at det var nødvendig. Mener Fremskrittspartiet på Stortinget at ordføreren på Hvaler har dårlig styring og krever inn eiendomsskatt uten at det er behov for det? Mener Fremskrittspartiet på Stortinget at Hvaler burde kutte ut eiendomsskatten og deretter kutte i sykehjemsplasser, slik Hvaler-ordføreren og partifellen sier er konsekvensen?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Dette er ikke et kommunebudsjett som blir klaget inn for dopingkontroll, så det er ikke sikkert det hadde vært så galt med litt Redbull i dette her. Jeg er enig når statsråden går opp og sier at vi må gi rom til lokalpolitikerne. Ja, det er det vi må. Men det er det som ikke skjer i dag med statsrådens budsjettforslag og med flertallets stemmegiving. Det er akkurat det som ikke skjer. Det er nettopp derfor det sitter Høyre- og Fremskrittsparti-ordførere rundt om i det ganske land i disse tider og stemmer for eiendomsskatt. Hvorfor stemmer de for eiendomsskatt ute i sine kommuner? Jo, fordi de trenger pengene. De trenger pengene for å skaffe nok sykehjemsplasser, for å betale for fritidsklubber, for å betale for velferden som de ser er nødvendig å gi sine innbyggere. Derfor sitter det Høyre- og Fremskrittsparti-ordførere og kommunestyrerepresentanter over det ganske land i disse tider og stemmer for eiendomsskatt. Kort til det som skulle være Fremskrittspartiets paradegren, når de skulle avbyråkratisere landet. Jeg hørte representanten Engen-Helgheim – han er ikke i salen nå, men han var det tidligere – si at dette var det viktigste. Ja, da synes jeg at Fremskrittspartiet, regjeringen og Engen-Helgheim skal ta en titt på tallene som viser at ansettelsene i byråkratiet har skutt i været etter at de kom i regjering. De har overhodet ikke vært i nærheten av å gjøre det de har lovet. Jeg hørte representanten Trellevik hilse hjem til min egen kommune, Marker, og si at der hadde de det økonomisk helt fantastisk. Det var ikke måte på hvor flott det hadde blitt. Jeg tror at man skulle ta en prat med dem som bor i bygda mi, med dem som styrer og steller, og som er inne i dette. Når de har fått 1,7 pst. økning for 2018, gir ikke det noe spesielt gigantisk rom for satsing på skole, omsorg og helse. Det betyr kutt. Hvis vi er noenlunde enige om denne regjeringens egne tall, som sier at vi har en lønns- og prisstigning på «give or take» 2,5 pst., er ikke 1,7 pst. veldig mye å skryte av. For å ta et annet eksempel: Sund kommune i Hordaland hadde fått 2,7 mill. kr mer med Arbeiderpartiets forslag. Så til påstanden om at vi svartmaler – det gjør vi ikke. Men vi har andre prioriteringer. Vi setter skole, helse, omsorg og velferd først. Vi bare registrerer at regjeringen fortsetter å si at skattekutt er viktigere. Det er den politiske forskjellen.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Det framstilles som om regjeringen vant valget. Det gjorde de ikke. De gikk tilbake. De stiller svakere i Stortinget enn de gjorde i forrige periode. Det er det ingen tvil om. I Østfold tapte de soleklart. Østfold består av et rød-grønt flertall. Historien om at regjeringen er styrket ved stortingsvalget, stemmer ganske enkelt ikke. Det tror jeg statsråden også ser dersom han går inn i valgresultatet og gransker det fylke for fylke. Så kan det om kommuneøkonomien 2016 ikke få lov til å stå. Dette er engangspenger, men dersom statsråden virkelig mener å gi det rådet til kommunene at de som hadde store engangsinntekter i 2016, skal legge det inn i varig drift, er statsråden ute og gir svært dårlige råd til kommunene. Jeg håper han ikke mener det.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Som det er blitt sagt her i et tidligere replikkordskifte, har statsråden og regjeringen blitt overkjørt av sitt eget flertall på Stortinget ved at forliket i budsjettet økte antall kvoteflyktninger med 100 pst. mer enn hva regjeringen og statsråden sa var forsvarlig. Statsråden har fulgt opp det budskapet og har kommentert, bl.a. i Dagbladet, at det er uaktuelt å ta imot flere flyktninger, men nå har altså statsråden blitt overkjørt av Høyre, sitt eget parti, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti i denne saken. Mener statsråden at Fremskrittspartiet på Stortinget driver en uansvarlig asylpolitikk når de er med på en slik økning og overkjører egen statsråd og regjering, eller mener statsråden nå at dette er ansvarlig politikk?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Jeg registrerer at når Fremskrittspartiet er med og øker innvandringen, er det ansvarlig. Når andre tar grep, og det er et langt mindre antall, er det helt uforsvarlig. Men til en annen sak som også har vært tatt opp fra talerstolen her: Det foregår nå diskusjon i EU om fordelingsmekanismer av flyktninger. EU diskuterer og ser det i sammenheng med Dublin-avtalen. Jeg lurer på hvilken posisjon statsråden på vegne av Norge har inntatt i disse forhandlingene, for jeg regner med at Norge er aktivt med i den diskusjonen. Det kunne være interessant å høre hvilken holdning statsråden har lagt til grunn for Norges posisjon i denne diskusjonen om en ny fordelingsmekanisme, sett i sammenheng med Dublin-avtalen.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-12-18:
Jeg må bare si at representanten Engen-Helgheim er kraftig på villspor ved flere anledninger her. Jeg finner ikke helt tråden i alt han framsetter av påstander, som at Arbeiderpartiet ikke lenger er strenge, på grunn av et vedtak som stortingsflertallet gjorde 14. november. Men som sagt og som vi har fått bekreftet her i dag – det Fremskrittspartiet selv var med på i 2014 når det gjaldt lengeværende asylsøkere, ble sett på som mye mer liberaliserende. At Fremskrittspartiet for tiden vingler rundt i denne saken, får vi bare ta til etterretning. Det er ingen tvil om at Arbeiderpartiet står for en streng, rettferdig og human asylpolitikk – og man må ha med seg alle tre ordene når man skal lese hva Arbeiderpartiet står for. Derfor var det også helt riktig og helt nødvendig å korrigere den 14. november i Stortinget, slik stortingsflertallet gjorde. Jeg registrerer at representanten Ørmen Johnsen er mye inne på det samme villsporet og forsøker å gi et inntrykk av at Arbeiderpartiet liberaliserer, osv. Det faller på sin egen urimelighet. Det som er synd, er at «det anstendige Høyre», som det en gang het, er i ferd med å forsvinne fordi Høyre har funnet det for godt å sette seg pent på plass og logre med halen i enhver sak som Fremskrittspartiet har en mening om når det kommer til asyl- og innvandringspolitikken. Det er et trist syn å se at det har blitt slik. Det skulle ikke være nødvendig for Høyre. De kunne fra tid til annen satt foten ned for dette. Så er jeg glad, det tror jeg i hvert fall at jeg er, for jeg forsto det slik at Kristelig Folkeparti nå vil støtte forslag nr. 4, om at alle kommuner skal få bosette. Jeg forsto det slik i replikkordskiftet, og jeg er veldig glad for det. Så oppfatter jeg også, for ikke å være altfor brutal på slutten: Det er mange gode intensjoner om integrering, mange gode forslag også fra høyresiden. Dem skal vi faktisk kunne jobbe sammen om.