trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Bostøtteordningen er en kjempeviktig ordning, der det i dag er en del ulemper og trøbbel på grunn av at hvis man er trygdet, har man muligheten til å få bostøtte, men hvis man har arbeidsinntekt som er like lav, får man det ikke. Derfor har Regjeringen nå en gjennomgang av bostøtteordningen, og vi ser på det. Vi vil komme tilbake med en vurdering av bostøtteordningen i forbindelse med de ordinære budsjettbehandlingene, altså i budsjettet til høsten. Vi får ta en ordentlig diskusjon da, og så får vi se om Hans Olav Syversen er fornøyd med den jobben vi gjør der, eller om han ikke er det. Magnhild Meltveit Kleppa, som kommunalminster, har vært klokkeklar på at når det gjelder boligpolitikken, både bostøtteordningen og utleieboliger, er det grep som må tas, og hun har satt det som sin prioritet nr. én på dagsordenen. Så får vi se.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Det kommer vi ikke til å gjøre. Denne saken har jo vært behandlet av Regjeringen som den rette instans på de forskjellige nivåer i vurderingen av dette. Men jeg tror Lars Sponheim vet godt - og han kan være ganske trygg på det - at når det gjelder oljeutvinning og oljeboring utenfor Lofoten, kommer vi til å være knallharde på å sørge for at vi får stoppet det, og vi vil sørge for å videreføre det moratoriet som vi har fått til i forhold til vernesonene utenfor både Lofoten og Vesterålen. I forlengelsen av denne debatten som har vært om seismikkskyting, er det gledelig å oppleve at flertallet av befolkningen i hele landet - ikke minst flertallet i Nord-Norge - støtter opp om det standpunktet som både SV og Venstre har stått sammen om, nemlig at vi ikke skal ha noen oljeboring utenfor Lofoten og Vesterålen. Her vet vi at det kommer nye runder etter valget neste år. Her skal vi stå skulder ved skulder for å sørge for at dette blir politikken videre også.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Det finnes vel noen standpunkter mellom de to ytterpunktene som representanten Hagesæter her trakk opp. Jeg tror ikke at dette kommer til å få negative ringvirkninger. Jeg tror at norsk verftsindustri og norske teknologimiljøer, hvis de er de beste, kommer til å være i stand til å levere varene. Vi ser også hvordan en god del redere som har rederiene sine registrert i andre deler av verden, faktisk bestiller tjenester av norsk verftsindustri og norsk leverandørindustri. Så jeg tror ikke at det er noen grunn til å bekymre seg, selv om noen av disse rederiene flagger ut. Så er det viktig å si en ting, og det er at det bare er noen av fartøyene de flagger ut. De beholder jo alle de gamle. Det er de nye fartøyene de flagger ut. Og den usikkerheten rundt det norske skattesystemet som det blir påstått at vi har, har jeg sagt at jeg ikke tror på. Vi har nå innført et nullskatteregime. Da er det slik at dersom man endrer det skatteregimet, så har disse rederiene all verdens muligheter til å flytte ut. Men de har gjort som de har gjort, og jeg antar at ikke Fremskrittspartiet har tenkt å styre dem heller.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Jeg synes Siv Jensen skal passe seg når hun påstår at det er hun som kjenner den hele og eneste sannheten om virkeligheten i Norge, for spørsmålet om hvor mange mennesker det er som er fattige her i landet, er faktisk et spørsmål som Siv Jensen ikke besitter den rette kunnskapen om. Det er altså slik at hvis vi ser på hva vi nå har gjort i trygdeoppgjøret - der vi ikke bare har løftet enslige minstepensjonister, men også har løftet de unge uføre menneskene, med henholdsvis 16 000 kr og 14 000 kr - så handler det om å løfte folk ut av fattigdom. Faktisk er det slik at for bare et par dager siden sa Statistisk sentralbyrå følgende: 2,3 prosent av befolkningen fikk sosialhjelp i 2007. Denne utviklingen har gått nedover siden 1994, men nedgangen har aldri vært så sterk som i 2007. Med andre ord: Det er blitt færre fattige mennesker i løpet av vår regjeringstid. Det synes jeg Siv Jensen skal være så ærlig at hun innrømmer.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Folk flest bruker mesteparten av livet på å spare, vanligvis i sitt eget hus, og så bruker de pengene de har igjen, og prioriterer mellom forskjellige saker. På den måten er Fremskrittspartiet på kant med folk flest, for istedenfor å spare sier man at man skal prioritere mindre. Man prioriterer litt fram og tilbake i Fremskrittspartiet også, men man prioriterer mindre mellom forskjellige poster og bruker titalls milliarder kroner mer på statsbudsjettene. Jan Tore Sanner har garantert at det er Høyres økonomiske politikk, og ikke Fremskrittspartiets politikk, som vil være styrende dersom det blir et regjeringssamarbeid mellom Høyre og Fremskrittspartiet. Han avlyser da alle løftene, titalls milliarder kroner-løftene, til Fremskrittspartiet. Da er det ett av to spørsmål som Siv Jensen er nødt til å avklare for folk. Kan Siv Jensen enten nedprioritere alle de løftene som ikke vil bli innfridd dersom Høyre får gjennomslag, eller kan Siv Jensen garantere at det er Fremskrittspartiets utdelingspolitikk som vil styre dersom Siv Jensen og Høyre kommer i regjeringssamarbeid?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Jeg må bare gripe fatt i den debatten som ble påbegynt i sted, av Jan Tore Sanner og flere med ham, om dynamisk skattepolitikk. Det er altså slik at Høyres nestleder, Jan Tore Sanner, alle de tre siste årene har gått omkring og påstått at valget ikke står mellom skattelette og velferd. Jan Tore Sanners ene kronargument har vært følgende - og nå siterer jeg fra debatten 19. desember 2006 her i salen: «(…) vi har nå sett at lavere skatt har bidratt til mer penger til fellesskapet.» (…) Dette er et slikt utsagn som Bush senior i sin tid kalte «voodoo-økonomi», at hvis man senker skatten, får man inn mer penger. Statistisk sentralbyrå har slått knallhardt ned på Jan Tore Sanners utsagn, og støttes også av Høyres tidligere nestleder og finansminister, Per-Kristian Foss, som sier til Dagens Næringsliv i går: «Vi har aldri prøvd å vulgarisere og si at én krone i skattelette gir for eksempel én krone og 50 øre inn igjen i statskassen». Jeg vet ikke om det er bare meg som det er noe rart med, og som mener at disse to tingene står i skarp kontrast til hverandre. Blir det mer penger i statskassen av å øke skattene, eller blir det ikke fullt så mye mindre penger i statskassen av å senke skattene? Da er mitt spørsmål til Jan Tore Sanner, som jeg har oppfordret til å tegne seg, følgende: Står han ved sine åpenbart uriktige uttalelser om at lavere skatt gir mer penger i statskassen, eller innrømmer han at dersom man senker skattene fra høyresiden - og høyresiden får gjennomslag for sin skattekuttpolitikk - blir det mindre penger til velferd på grunn av at man får lavere skatteinntekter, nettopp slik som Statistisk sentralbyrå sier?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Jan Tore Sanner kan åpenbart ikke skjønne konsekvensene av det innlegget han nettopp holdt. Før valget lovet Jan Tore Sanner og Høyre at man skulle ha 16 milliarder kr i skattelette. Da sa vi: 16 milliarder kr i skattelette? Dette er penger vi i stedet vil bruke på velferd. Vi vil heller ha velferd enn skattelette. Etter valget har Jan Tore Sanner gått rundt og sagt: Det var faktisk ikke slik at det var velferd eller skattelette, for vår dynamiske, voodooøkonomiske skattepolitikk hadde ført til at alle disse pengene hadde kommet inn igjen. Nå sier han at nei, ikke alle disse pengene vil komme inn igjen. Når man skal sammenlikne de positive effektene av skattelette for dem med lavere inntekter, må man jo sammenlikne med hvordan det hadde vært hvis man hadde brukt dem på velferd i stedet. Da sier Statistisk sentralbyrå: Ok, det hadde kanskje ført til at 20-25 pst. av skattelettekuttet hadde kommet inn igjen. Med vårt opplegg bruker vi 12-13 milliarder kr mer på velferd. Det er velferd i stedet for skattelette, det.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Fremskrittspartiets finanspolitiske talsmann har stor frimodighet - skal være venner med alle. Det er ganske vanlig å møte til og med innsatte i fengslene som føler at Fremskrittspartiet er partiet for dem - med strek under. De har penger til mange gode formål. Det som av Fremskrittspartiet nå blir kalt bare en beskjeden justering, er pluss 11 milliarder kr i revidert nasjonalbudsjett. Det er små krav til prioriteringer. En skal ikke gå gjennom nåløyer, men heller leve under parolen tar du den, så tar du den. Det skal brukes mer penger over statsbudsjettet. Ingen overgår Fremskrittspartiet i økte bevilgninger. Spørsmålet er bruttonasjonalproduktet, relative tall, forholdet mellom privat sektor og offentlig sektor. Mener Fremskrittspartiet at en skal bruke relativt mer over offentlige budsjetter enn det som er Regjeringas politikk?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Nok en gang prøver en å skape inntrykk av at Høyre er garantisten for velferdssamfunnet, at Høyre er garantisten for at en skal få bedre velferd finansiert over statsbudsjettet. Samtidig sier Høyre at Regjeringas reviderte nasjonalbudsjett er for ekspansivt, at Regjeringa bruker for mye penger. For å få denne motsetningen til å gå sammen tyr Høyre til triks som ikke er mulig å praktisere. En av de viktige finansieringene i dette reviderte nasjonalbudsjettet er en reduksjon på 592,3 mill. kr til gjennomføring av jordbruksavtalen 2008, hvor pengene allerede er utbetalt til yrkesutøverne. Stikk den! Kommentaren min er: Kjernen i Høyres visjon er å overføre flere deler av samfunnslivet til det private marked, enten det gjelder eierskap til kraftverk eller eldreomsorgen. Jeg synes nå stadig flere bør merke seg at Høyres hovedpoeng er overføring av oppgavene til private, uten at de engang har fokusert på den monopoliseringa som skjer i privat sektor, som gjør at privat sektor får fortjenester som er helt urimelig høye, uavhengig av et offentlig korrektiv som sikrer konkurransen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Kristelig Folkepartis finanspolitiske talsperson snakket i innlegget sitt godt for internasjonal solidaritet, for de svake gruppene, for de frivillige organisasjonene og for et større behov for og vektlegging av grønne skatter. Kristelig Folkeparti legger på litt mer enn Regjeringa på alle disse punktene, og det er opposisjonens privilegium. Men jeg vi si jeg er glad for at Kristelig Folkeparti har det fokuset, og ønsker at Kristelig Folkeparti skal fortsette med å ha det fokuset på de saker som her er nevnt. Når det var en spesiell hilsen til bostøtten, tror jeg Kristelig Folkepartis velgere er godt fornøyd med at det er kommunalminister Magnhild Meltveit Kleppa som har ansvaret for det, og at det da har store muligheter til å bli forbedringer. Min kommentar er bare at jeg håper Kristelig Folkeparti tar konsekvensen av vektlegging av temaer, og at de ved de store politiske veivalg framover også tar konsekvensen av det. Det styrker Kristelig Folkepartis troverdighet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Jeg har i de årene jeg har sittet her, vært vitne til sterke uttalelser fra Fremskrittspartiet i Buskerud angående Trillemarka. Jeg har ikke sett Fremskrittspartiet mye på de møter og de arrangementer som har vært angående saken. Senterpartiet har nå gått inn i den saken med det formål å komme vekk fra konflikt og over i dialog. Det ble utarbeidet et alternativ som var epokegjørende positivt for å få til dialogen. Det ble ikke valgt. Som en del av Regjeringas løsning ble det sagt at man skulle ha en lokal forvaltning i området. Når man går fra statlig til lokal forvaltning, er det ikke unaturlig at staten finansierer den lokale forvaltningen på varig basis, ikke bare over en femårsperiode. Det er det jeg har anført i merknader. Det står jeg ved. Men det er ikke Senterpartiets standpunkt, som flere har vært inne på.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-20:
For å komme bort fra den billige Unge Høyre-retorikken kan vi ta en liten historisk gjennomgang av saken. Begrepet «Brende-feller» ble landskjent. Det var en felle som ble satt opp i Sigdal for å fange typer som gikk under paraplyen «Børge Brende». Det var en ganske bratt vei å gå for å skape forståelse for et naturreservat i dette området når partiet Høyre hadde medvirket til den konflikten som var der. Når vi vet hva som har skjedd her, er det rimelig frimodig å angripe min person på den måten man gjør. Jeg tar til etterretning at Regjeringa falt ned på en annen løsning, både geografisk og finansielt, enn det som var lokalsamfunnets. Jeg beklager det fra Stortingets talerstol. Man hadde mulighet til å komme bort fra konflikt og få dialog, en konflikt som Høyre var den fremste eksponenten for da det stod på som verst.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Representanten Lars Sponheim vet jo at han nå prater mot bedre vitende. Han vet at i denne regjeringa står satsing på fellesskapet mellom den tredje sektor, som er det frivillige Norge, og offentlige finansieringer helt sentralt. Jeg synes at representanten skal være forsiktig med å belære Senterpartiet fordi man ikke fokuserer nok på det. Vi kan bare gå rundt i Organisasjons-Norge og se hvor mange av Senterpartiets tillitsvalgte og medspillere som er nøkkelpersoner i Fellesskaps-Norge. Senterpartiet ønsker å satse på denne linjen. Vi ønsker å gjøre mer langs denne linjen. Vi ser de mange positive ting som er her, ikke minst innenfor kriminalomsorg, rus o.l. Det er helt umulig for det offentlige å greie å gjøre en jobb her uten at vi sikrer en kultur der de menneskene som trenger hjelp, har personer i lokalmiljøet som med en hjelpende hånd kan følge med og bistå i hverdagen.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-20:
For oss på bygda er det noe som heter at det blir ikke noen sommer av én svale. Jeg må si det er ganske betegnende for Fremskrittspartiets deltakelse i dette arbeidet: Man har så vidt vært innom og sunget sin korte strofe, og så reiser man igjen. Men det er andre som har tatt jobben. Jeg er stolt av at det var noen andre som gjorde jobben. Jeg håper at Fremskrittspartiet kan ta av seg lakkskoene og ta på seg gummistøvlene og gjøre en større del av jobben. Men det er nå bare en frimodig antyding. Om jeg er skuffet eller ikke - det er mange i Senterpartiet i Buskerud som er skuffet over at den mulighet som det her lå til rette for, å komme over fra konflikt til dialog, ikke ble benyttet. Mer har jeg ikke å si til det. Hvis man hadde gjort det, så hadde det hatt en langt større betydning for vern av det biologiske mangfoldet enn mange i denne sal er klar over, for det er svært mange utover på bygdene som nettopp står for en kultur der man har disse spørsmålene i fokus.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Da vil jeg være veldig kort. Jeg vil takke for det skrytet som representanten Helleland nå gir til Senterpartiets representant fra Buskerud. Det er sjelden kost. Hjertelig takk!
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Siv Jensen representerer den største frimodigheten i Fremskrittspartiet. En skal være venner med alle folk, en skal gi mer, problemet er samfunnsorganiseringen. Vi opplevde nå et nytt gullkorn: Skatt er å dra inn andre menneskers eiendom. Samtidig sies det at det er økende privat rikdom, underforstått offentlig fattigdom, som vi, av alle, skal gjøre noe med. Fremskrittspartiet sier at en skal revidere budsjettet, legge på 11 milliarder kr, ha små krav til prioriteringer, ikke gå gjennom noe nåløye, men heller leve under parolen tar du den, så tar du den. Alle vet at hverdagen ikke er slik, verken i privatlivet, i næringslivet eller i det offentlige ordskifte. Mitt spørsmål er enkelt: Når dere i Fremskrittspartiet gir inntrykk av at en skal gi til alle, ønsker dere at det offentliges andel av bruttonasjonalproduktet skal bli høyere enn det som er Regjeringas politikk?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-06-20:
Representanten Leirstein viste også i dette innlegget at Fremskrittspartiet har en forkjærlighet for asfaltleggging. Det er vel og bra, selv om jeg og flere med meg mener at f.eks. å investere i en god skole er en investering som gir vel så god avkastning som infrastruktur. Hvis man beveger seg ut i virkeligheten - der hvor folk flest og f.eks. veisjefer flest oppholder seg - opplever man der at man har fått en kraftig økning av prisen på asfaltleggging. De får mye mindre kilometer vei for pengene. Da stiller jeg følgende spørsmål, som jeg også har stilt til representanten Tybring-Gjedde før, men som jeg ikke var fornøyd med svaret på: Hvor høy skal prisstigningen bli før Fremskrittspartiet mener at det er et kapasitetsproblem i økonomien? - Nå er den 25 pst.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-06-20:
Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti, med flere andre partier, står sammen med regjeringspartiene når det gjelder økt fokusering på miljø i dette budsjettet, og bl.a. støtter forslaget om bensin- og dieselpriser. Jeg tror både representanten Syversen og mange av oss andre må innrømme at prinsippet om at forurenser betaler, er vel og bra, men at det kan kollidere med fordelingspolitiske hensyn og fattigdom, som representanten Syversen har vært opptatt av. I innstillingen skriver Kristelig Folkeparti, og representanten Syversen sa det også i innlegget sitt, at man ønsker en forsterket grønn skatte- og avgiftspolitikk, og et av forslagene er økt elavgift. Kristelig Folkeparti har erfaring med å regjere med høye strømpriser, og det er kanskje ikke bare en hyggelig erfaring. Ser Kristelig Folkeparti at dette har fordelingspolitiske konsekvenser som ikke kan rettes opp skattepolitisk - særlig ikke når det er næringslivet som får disse skattelettelsene - fordi de som rammes mest av høye strømpriser, er de som ofte ikke er i skatteposisjon?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-20:
Høyre anklager Regjeringen til det kjedsommelige for å drive en for ekspansiv finanspolitikk, og dermed øker renten. I Høyres alternative statsbudsjett for 2008 foreslår de, som representanten refererte til, en innstramming på 1 mill. kr. Mitt spørsmål til finanspolitisk talsmann og Høyres nestleder er: Mener Høyre at dette er tilstrekkelig for å hindre slike renteøkninger som vi har sett i det siste? Blir ikke denne kritikken litt hul og - slik jeg ser det - litt kraftløs, når ikke Høyre går kraftigere til verks?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-20:
Venstre, med partileder Lars Sponheim i spissen, skriver i innstillingen til St.meld. nr. 2 at «det først og fremst er Regjeringens ansvar å føre en politikk som sikrer en lavest mulig rente og dermed minst mulig press på kronekursen». Mener Venstre at lavest mulig rente er viktigere enn arbeid til alle, en bærekraftig utvikling og ikke minst gode velferdsordninger? Dersom det er tilfellet, hvorfor går ikke partiet selv inn for et vesentlig strammere budsjett, som er forutsetningen dersom renten skal ned på et atskillig lavere nivå? Det er et ordtak - fritt gjengitt - som sier at vi skal leve som vi prediker. Representanten Sponheim er en praktisk mann, og noen vil si en handlingens mann - i hvert fall med turen over fjellet - så hvorfor gjør ikke Venstre mer selv, hvis verden er slik som dere beskriver?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-20:
Når vi nå behandler revidert budsjett, har jeg lyst til å understreke, som også komiteens leder har vært inne på, at dette er et revidert budsjett, ikke en omkamp eller ny runde om statsbudsjettet. Statsbudsjettet behandles én gang i året, ikke to, slik Fremskrittspartiet tenderer til å legge opp til, iallfall legger de opp til halvannen ekstraomgang. Det gjenspeiler tallene som legges fram, der det er en økning i budsjettunderskuddet på nesten 11 milliarder kr - dette fordelt på 4,2 milliarder i skattelettelser og 6,7 milliarder til utgiftsøkninger. Med bakgrunn i at kapasitetsutnyttingen allerede er høy, vil de foreslåtte påplusningene til Fremskrittspartiet være uheldige vurdert i forhold til stabiliseringspolitiske hensyn. Fra vår side har vi hatt stort fokus på at det er en revidering, og vi skal behandle denne gjennom finanskomiteens innstilling. Det er noen grep som Regjeringen og storfraksjonen har gjort som jeg er veldig glad for. Det ene gjelder økningen i fiskerfradraget, fra 80 000 til 115 000 kr, med virkning fra 1. halvår i år. Dette er en god sak for å beholde fiskerne og ikke minst rekruttere til fiskeryrket både i Nord-Norge og andre fiskeriavhengige landsdeler. Så er det etter min mening gjort en nødvendig innstramming i nettolønnsordningen, der det settes et tak pr. sysselsatt på 198 000 kr. Det tilsvarer en årslønn på 500 000 kr. Hensikten med å gjøre disse to grepene og se det i sammenheng, er at vi i større grad skal bidra til å likestille fiskeri- og rederinæringen med andre i konkurransen om arbeidskraften - dette ikke minst i forhold til offshoreflåten. Vi er bekymret for og veldig opptatt av å bedre rekrutteringen av fiskere. Så vil jeg gjerne presisere at vi fortsatt står fast på nettolønnsordningen, men at vi demper veksten litt. Et annet viktig tiltak er midler for å dekke lønns- og prisveksten til arbeidsmarkedsbedriftene, som er økt fra 1,1 til 3,3 pst., med virkning fra 2. halvår. Dette er en sak det har vært betydelig oppmerksomhet rundt, og som er veldig godt mottatt rundt om i landet. Jeg har bare lyst til å avlegge en visitt til representanten Michael Momyr, som sa at Regjeringen ikke gjør noe for å sikre kollektivtilbudet med tanke på den økende råoljeprisen. Han sa at Høyre hadde lagt inn 25 mill. kr. Det må i tilfelle være en viss misforståelse, for her er det lagt inn 100 mill. kr ekstra til kollektivtrafikken i fylkene - dette for at vi skal bidra til å sikre gode tilbud rundt omkring i det ganske land. Ellers er det slik, som representanten Torstein Rudihagen har redegjort for, at det er lagt inn over 400 mill. kr til ulike tiltak på samferdselsområdet.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Representanten Sanner sa i sitt innlegg at han delte finansministerens vurdering, at det ikke er flere penger vi trenger, men flere hender. Han la videre vekt på at det var viktig, også for Høyre, å bekjempe fattigdom. Da regner jeg med at representanten Sanner også er vel tilfreds med at vi, etter at denne regjeringen overtok, nå er i en situasjon der vi de siste tre år har fått 200 000 flere i arbeid, og at arbeidsledigheten er halvert. Dette er både flere hender i arbeid og god fattigdomsbekjempelse. Allikevel er det 40 000 arbeidsløse i Norge. Høyre foreslår i budsjettet å kutte 3 000 ordinære tiltaksplasser. De har kompenserende tiltak for 1 000 av disse, men 2 000 arbeidssøkende ville med Høyres opplegg måtte klare seg uten tiltak. De kutter også 160 mill. kr til dette. Hvordan har Høyre tenkt at disse 2 000 personene skal komme i arbeid? Eller mener Høyre at det ikke er behov for dem i norsk arbeidsliv? Er dette et av Høyres bidrag til fattigdomsbekjempelse i Norge?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
Erfaringene med frukt og grønt i ungdomskolen er gode. Det rapporteres om bedre læringsmiljø utover dagen, og tiltaket har bidratt til å forbedre kostholdet til ungdomskoleelevene. Gratis frukt og grønt er selvsagt viktigst for de elever som har en problematisk hjemmesituasjon, og ordningen har vist seg å være populær både blant elever og lærere. I Venstres program står det at man ønsker å innføre et gratis måltid i grunnskolen. Allikevel ser vi at Venstre i forbindelse med revidert ønsker å fjerne ordningen med frukt og grønt. Mener ikke Sponheim at en ordning med frukt og grønt er en naturlig del av et slikt gratis skolemåltid, og ville ikke det være en god start for å følge opp det som står i Venstres program?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-20:
Jan Tore Sanner brukte deler av innlegget sitt til å advare mot det han kaller politisk gjørmebading mellom partiene her på Stortinget. I løpet av mine år her på Stortinget og gjennom siste valgkamp har jeg lært at da skal man lytte veldig nøye, fordi Høyre vet veldig godt hva de prater om når de advarer mot noe. Høyre er det partiet som brukte store deler av valgkampen i 2005 til å advare mot sosialistene, den røde fare. Hvis ikke det kalles politisk gjørmebading, vet ikke jeg! Og Høyre har fortsatt inn i denne perioden, hvor partiet har lært av Fremskrittspartiet, hvor man spiller på misnøye, og hvor man til de grader er med på å svartmale situasjonen. Riktignok synes jeg Sanner retter opp noe av inntrykket gjennom deler av sitt innlegg her. Men hvis vi skal snakke om de reelle, politiske forskjellene, har vi jo til de grader fått demonstrert det her denne våren fra de to partiene som kanskje er framtidige samarbeidspartnere - Høyre og Fremskrittspartiet. Jeg vil spørre: Hvordan vil Jan Tore Sanner karakterisere Fremskrittspartiets økonomiske politikk - som de skal føre i regjering sammen?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-20:
Det er flere ting i Lars Sponheims innlegg som jeg kunne vært enig i, men det er i hvert fall en ting som er sant, og det er at det er synd - man kan beklage det, men sånn er vel verden - at denne våren ikke har vært preget av, i utstrakt grad i hvert fall, diskusjon om politiske saker, f.eks. om jordbruksoppgjøret, om en ny, god AFP-løsning, om et fantastisk oppgjør for minstepensjonistene og andre pensjonister og heller ikke her i salen i dag om revidert nasjonalbudsjett, som er en svært viktig diskusjon. Men vi får ta det for det det er. Men siden vi er helt alene, tenkte jeg at jeg skulle utfordre Lars Sponheim på å tenke litt høyt om hvordan han nå - utover det å gå på autopilot og karakterisere den rød-grønne regjeringen - vurderer situasjonen på borgerlig side ett år og tre måneder før valget. Hvordan vil Venstre-lederen karakterisere situasjonen? Vil han f.eks. kunne komme med noen nye betraktninger om sitt forhold til Fremskrittspartiet og den økonomiske politikken de har lagt opp til? Kan Lars Sponheim si noe til oss, når vi er helt alene her i salen i dag, om hvordan han tenker at ting skal være ett år og tre måneder før valget?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Representanten Sanner var innom den offentlige velferd og ser gjerne at private tjenester kan skje i et samspill med et offentlig tilbud. Jeg stiller spørsmålet: Forutsetter ikke det at det faktisk er et privat tjenestetilbud? Ser Sanner for seg at dette kan skje over hele landet? Dialekten min røper at jeg er fra Nordland, og jeg vil minne om geografisk størrelse. Vestfold fylke er f.eks. mindre enn Rana kommune i utstrekning. Vil det private tjenestetilbudet være til stede der? Sanner var også innom dette med modernisering av offentlig sektor. Jeg var over 30 år i offentlig sektor og har sett en kontinuerlig moderniseringsprosess, men det er mange av dem som har vært utsatt for en intens reformiver som har kommet med et hjertesukk overfor meg, og de sier: La oss bli ferdig med én reform først, og se effekten av den, før vi får den neste! Har Sanner sans for en slik argumentasjon?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Jeg er glad for at representanten Syversen tar opp dette med fattigdomsbekjempelse i et land som Norge. Med det stempel vi har fått i verden, burde vi unngå en slik situasjon som er beskrevet. Mitt spørsmål er: Er Syversen enig i at den mest effektive bruk av midler til fattigdomsbekjempelse vil være å styrke kommunebudsjettene? Min påstand er at kommunene gjennom sin kjennskap til innbyggerne, gjennom sine organisasjoner, med sitt apparat, er de som har best kjennskap til hvor skoen trykker. Da er det snakk om bostøtteordninger, det er snakk om investeringstilskudd, det er snakk om brenselstilskudd - en rekke tiltak i kommunesektoren. Man kunne ha målrettet nærmest på millimeternivå denne typen ordninger - altså styrking av kommuneøkonomien, som kommunalministeren har signalisert vil være et godt redskap.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Grunnen til at jeg bad om en replikk, var den klare oppfordring fra Sponheim om å stanse seismikkskytingen utenfor Lofoten og Vesterålen, og det er vel ut fra det faktiske forhold at dette har skapt betydelig motstand fra kystbefolkningen i nord. Jeg har to spørsmål. Men før jeg kommer med dem, vil jeg bare konstatere at Senterpartiet var en aktiv pådriver for å få utsatt oljeaktiviteten fram til 2010, når forvaltningsplanen for Barentshavet skal behandles på nytt igjen. Tar jeg feil hvis jeg sier at det var et enstemmig storting, med Venstre, som sa at det var nødvendig med ytterligere kunnskap og informasjon fram til 2010, til den fornyede behandlingen av forvaltningsplanen skal finne sted? Er i dag Venstre uenig i det? Så må jeg få lov til å minne om at da Venstre satt i regjering, hadde vi en olje- og energiminister, riktignok fra et annet parti, som var meget restriktiv(presidenten klubber) i sin åpenhet når det gjaldt - (presidenten klubber)
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-20:
- når det gjaldt olje.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Jeg er stolt over og glad for at Regjeringen har lovet bevilgninger til å beskytte regnskogen. Jeg er også fornøyd med at Regjeringen har satt i gang med å identifisere og støtte prosjekt som kan gjennomføres og gi oss erfaring fram mot klimaforhandlingene i København. Mange henvendelser som Senterpartiet har fått fra frivillige organisasjoner, ikke minst Regnskogfondet, men også internasjonale organisasjoner og institusjoner, anbefaler oss på det sterkeste å bruke disse pengene bilateralt for å skaffe oss erfaring til forhandlingene om finansiering av klimatiltak til klimamøtet i København. Vi merker oss at det anbefales å støtte nasjonale handlingsplaner med - og jeg vil understreke dette - lokal forankring. All erfaring tilsier at det er urfolk og lokalbefolkningen som er sentrale når det gjelder å redusere avskoging. Senterpartiet støtter varmt denne tanken og ser at Regjeringen er i gang med dette allerede. Støtte til Brasil er helt i tråd med disse prinsippene. Slik jeg forstår det, har støtten til regnskogbevaring i Kongobassenget noen utfordringer før den lokale forankringen er på plass. Det går jeg ut fra at Regjeringen arbeider med. Regjeringen har indikert i revidert nasjonalbudsjett: Det pågår også internasjonale drøftinger med sikte på å opprette et skoginvesteringsfond i Verdensbanken. Dersom dette fondet blir operativt i løpet av 2008 og fondet innrettes på en måte som samsvarer med hovedmålsettingene i Regjeringens klima- og skogsatsing, vil et norsk bidrag være aktuelt. Senterpartiet merker seg at utviklingslandene gjennom sitt formelle organ G77 i Bonn 7. juni i år har uttrykt - jeg siterer, og oversettelsen er min: «Ethvert økonomisk bidrag som gis utenfor UN-FCCC(rammen av FNs klimakonvensjon) vil ikke bli godtatt som oppfyllelse av forpliktelser som de utviklede land ifølge Artikkel 4.3 i konvensjonen har.» (rammen av FNs klimakonvensjon) Dette kommer etter at revidert nasjonalbudsjett er lagt fram, så Regjeringen er i så måte unnskyldt. Men fra Senterpartiets side mener vi at dette er et tydelig signal. Senterpartiet mener vi må være lydhøre overfor rimelige krav fra utviklingslandene for å få framgang i klimaforhandlingene. Vi vet at FN, bl.a. gjennom Montrealprotokollen om ozonnedbrytende stoffer, har utviklet svært effektive mekanismer for å få til teknologi og kunnskapsoverføring. Jeg håper at vi kan bruke FN som en legitim organisasjon for vårt engasjement.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-06-20:
Grunnen til at jeg tar en avsluttende kommentar, er et svar som jeg ikke fikk fra Sponheim i et replikkordskifte. Jeg spurte om Venstre hadde endret standpunkt fra den dagen et enstemmig storting sa ja til mer kunnskap og flere undersøkelser i forbindelse med neste gangs behandling av forvaltningsplanen, for jeg oppfatter det slik at Venstre nå sier et klart nei til seismikkskyting utenfor Lofoten og Vesterålen. Jeg er langt på vei enig i selve problemstillingen, men jeg holder fast ved det vedtaket som Stortinget i sin tid gjorde, fordi jeg var på en konferanse på Balstad i Lofoten for ca. tre uker siden, og der sa en framtredende forsker fra Havforskningsinstituttet: Den kunnskap vi har gitt råd ut fra, er 30 år gammel og ikke god nok. Jeg vet at det finnes kunnskap fra forskningsinstituttet ved Universitetet i Tromsø, som nettopp har fått et banebrytende gjennombrudd når det gjelder klekking av torskerogn, de har sett og bevist hvor sårbar rogna er. Det forteller med all tydelighet at det er nødvendig med mer kunnskap, og jeg forundrer meg over at Venstre nå konstaterer at vi har kunnskap nok og kan si nei.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Det var mange ting jeg kunne tatt tak i her, men jeg skal komme tilbake til det i mitt innlegg litt senere i dag. I revidert varsler Regjeringen at asyltilstrømningen til Norge vil øke fra 5 500 til 10 500 - nær en dobling. Dette opplever vi i Norge, til tross for at våre naboland opplever den motsatte trenden. Samtidig varsles det om at kommuner vil bli tvunget til å opprette asylmottak mot politiske ønsker i de respektive kommunene, og jeg antar at ikke alle disse 5 000 nye asylantene eventuelt skal bo i statsråd Hanssens teltleir. Hvordan forklarer representanten Holmås at akkurat Norge, akkurat i disse tider, opplever denne økte asyltilstrømningen, når våre naboland opplever det motsatte? Hvilke signaler er det de da eventuelt har fått? Mener representanten det er riktig at kommunene skal bli tvunget, mot politisk flertall i kommunene, til å opprette asylmottak?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Til statsråden: Det er altså ikke mulig å bruke penger på skattelette. De pengene tilhører arbeidsfolk. Det er først når statsråden har tatt dem inn, hun har disse pengene. De tilhører folk. Det går ikke an å bruke penger på skattelette. Regjeringen skryter fælt av den lave arbeidsledigheten på 1,5 pst. Samtidig har vi altså 700 000 mennesker i dette landet som lever av offentlige overføringer, og 340 000 lever på uføretrygd. I budsjettet for 2008 er det en estimatøkning på 9 000. Det er klart at hvis man overfører alle dem som eventuelt ville stått som arbeidsledige, på uføretrygd eller andre typer ordninger, er det jo ikke veldig vanskelig å redusere arbeidsledigheten. Da burde den jo rett og slett være null, og det er muligens det som er målet til denne regjeringen. Mens disse tallene øker i Norge, synker de i andre land, eller rettere sagt: Våre tall er mye høyere enn i sammenlignbare land. Er det en akseptabel utvikling? Vil denne regjeringen arbeide for å få disse tallene ned? Kan man eventuelt om et år eller to måle Regjeringen på om den da har fått disse tallene ned, eller er det akseptabelt med 700 000 som lever av offentlige overføringer?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
De siste meningsmålingene må ha vært nedslående lesning for regjeringspartiene, ikke minst for SV og representanten Ryan. Hva tror representanten Ryan at disse nedslående meningsmålingene egentlig skyldes? Hvorfor snur folket ryggen til regjeringspartiene? Har ikke velgerne forstått noen ting? Er velgerne dumme, litt tjukke i hue, og skjønner ikke helt hva Regjeringen holder på med? Er det kanskje medienes skyld, er det kommunikasjonen fra regjeringspartiene og ut til velgerne som har sviktet, eller er det i bunn og grunn det faktum at velgerne har sett hva rød-grønn politikk innebærer - rot, kaos og ingen løsninger - og at de rett og slett ikke ønsker mer av det samme rotet?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Ti politikere spiste middag sammen på restaurant hver dag. Regningen kom alltid på 1 000 kr totalt. Siden det var stor forskjell i inntekt og formue hos de ti, ble de enige om å dele regningen etter det skattesystemet som flertallet av vennene hadde vært med på å innføre. De fire fattigste slapp å betale, den femte betalte 10 kr, den sjette 30 kr, den syvende 70 kr, den åttende 120 kr, den niende 180 kr og den tiende og rikeste skulle betale 590 kr. En dag fikk de en hyggelig overraskelse. Restauranteieren tilbød dem rabatt. De var stedets beste kunder, så han tilbød dem et avslag på 200 kr pr. middag. Fortsatt ville gruppen dele regningen etter skattemodellen, så de fire fattigste skulle ikke betale. Spørsmålet var hva som skulle skje med de seks andre. Hvordan skulle rabatten fordeles? 200 kr delt på seks ble 33,33 kr i avslag. Det betydde at personene 5 og 6 ville få betalt for å spise, og det var klart urimelig. Restauranteieren foreslo å redusere regningen om lag likt for alle og ville utarbeide et forslag. Det innebar at den femte også fikk spise gratis, den sjette skulle betale 20 kr, den syvende 50 kr, den åttende 90 kr, den niende 120 kr, mens den rikeste fikk redusert regningen fra 590 kr til 520 kr. Alle fikk lavere pris, og ingen kom dårligere ut enn før. Utenfor restauranten begynte de imidlertid å sammenligne hva de hadde spart. - Jeg sparte bare en tier, mens han sparte 70 kr, sa sjettemann og pekte på den rike tiendemannen. Akkurat, sa femtemann, som også fikk 10 kr i avslag, han er rik, men fikk likevel syv ganger så mye rabatt som meg. Hvorfor skal de rike alltid få mest, ropte den syvende, som fikk 20 kr i rabatt. Og vi fikk jo ingenting, ropte de fire fattigste i kor. Dette systemet utnytter de fattigste. Stemningen ble raskt så hatsk at de ni gikk løs på tiendemannen. Neste kveld kom ikke tiendemannen på middagen, så de spiste uten ham. Da regningen kom, oppdaget de noe enda viktigere: Det manglet 520 kr. - En historie til ettertanke, fra fantasien selvfølgelig. Grunnen til at jeg tok ordet, var at jeg ville komme med en liten hilsen til statsråden, for statsråden uttalte i en debatt her i salen på tirsdag, og også på en pressekonferanse samme dag, at hun ikke hadde hørt noen - ikke en eneste person - som ønsket mer fremskrittspartipolitikk. Da lurer jeg egentlig på hvilke miljøer finansministeren ferdes i. Dersom hun ikke har møtt mennesker som ønsker lavere skatter og avgifter, en mindre offentlig sektor, større satsing på infrastruktur, større fokus på læring i skolen, strengere straffer for kriminelle, eller som ønsker å redusere den ikke-vestlige innvandringen, har dessverre finansministeren en meget, meget snever vennekrets. Mitt sommerråd til finansministeren er derfor at hun kommer seg mer ut blant folk flest. God sommer!
Svein Flåtten (Høyre), 2008-06-20:
Det blir mer rettferdighet, sier representanten Holmås. Jeg tror neppe de fattige som hørte at det bare var politisk vilje og et pennestrøk som skulle til, opplever det. Fattigdommen eksisterer i beste velgående. Høyre har foreslått en rekke tiltak mot fattigdom i sitt alternative budsjett, opptil 200 mill. kr. Nå hørte vi komiteens leder si nokså nedlatende om opposisjonens forslag at de var omkamper. Jeg har et konkret, nærliggende spørsmål til representanten Holmås, og det gjelder det som ligger nedi gaten her. En samlet opposisjon har funnet plass til 500 000 kr til Fattighuset, som en regulering av et årsbudsjett på 700 milliarder kr. Mener også representanten Holmås, i likhet med representanten Sandal, at dette nærmest er en utidig omkamp fra opposisjonens side, eller har han andre tanker om det tiltaket?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-06-20:
Jeg forstår det slik at representanten Ryan har glemt å sende postkort til de fattige og dem som har behov for bostøtte. Det bør han gjøre, og så bør han unnskylde seg for at de ikke er i ferd med å avskaffe fattigdommen. Og så kan han samtidig også skrive i kortet at Høyre for sin del har bevilget 65 mill. kr i revidert budsjett til de fattige, og at SV kanskje skal prøve å gjøre det bedre siden. Det får han selv forklare. I forbindelse med økningen av ligningstakstene, under skinn av å beskatte de rike mer, viser det seg at veldig mange som mottar bostøtte, på grunn av reglene i bostøtteordningen, ved at de har fått oppjustert sine ligningstakster med over 50 pst. i løpet av den tiden de har bodd i en vanlig enebolig, får redusert sin bostøtte betydelig eller mister den. Synes representanten Ryan at det er et bra resultat av Regjeringens skattejakt på «de rike»?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2008-06-20:
I innlegget sitt snakket representanten Syversen konsekvent om dette budsjettet, dette budsjettet som det ikke har blitt levert på. Dette er jo et budsjett, og det er jo også et revidert budsjett. Slik som jeg kjenner representanten Syversen og Kristelig Folkeparti, er det et seriøst parti når det gjelder økonomisk politikk. Jeg vet at representanten Syversen vet at det ikke går an å putte inn alt en vil i et revidert budsjett, for da reviderer man. Men når representanten er så opptatt av fattigdom, er spørsmålet mitt: Er høy sysselsetting, altså arbeid til alle, det trygdeoppgjøret som vi nå har hatt, og kvalifiseringsprogrammet der Regjeringen gir 230 mill. kr til NAV for at de som ikke har arbeid, skal komme ut i arbeid, tiltak som reduserer fattigdom?
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-20:
For mange barn går ut av skolen uten å kunne lese og skrive skikkelig. For mange barn har ikke en god nok tallforståelse. Å kunne lese og skrive og forstå tall, dybde og rom er viktig og nødvendig for å kunne mestre livet og for å kunne lykkes i skolen. Vi kan ikke akseptere at det er sånn, og denne regjeringen gjør mye med dette. Fra høsten av utvider vi f.eks. timetallet med fem timer fra første til fjerde trinn. Dette er timer i lesing, skriving og tallforståelse. Dette er tidlig innsats i praksis. Fra neste år kommer det også inne flere lærere på disse trinnene. Det gjelder å gripe fatt i problemene før de vokser seg for store og for vanskelige. Dette er forebygging i praksis: Gi ungene en solid og god start for å kunne bygge videre på dette i livet sitt. I sitt alternative budsjettforslag kutter Kristelig Folkeparti denne timetallsutvidelsen, et kutt på 400 mill. kr. Dette er overraskende. Mitt spørsmål til Kristelig Folkeparti er: Hvorfor er ikke Kristelig Folkeparti med på Regjeringens prioritering når det gjelder skole?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Vi har vært vitne til at Regjeringen har tvangsvernet og krenket den private eiendomsretten i Trillemarka-Rollagsfjell. Nå blir det i det minste etablert et felles utviklingsfond for de tre berørte kommuner, Rollag, Sigdal og Nore Uvdal i Buskerud. Det er det tverrpolitisk enighet om. Regjeringen foreslo ikke mer enn 30 mill. kr fordelt over fem år. Representanten Lundteigen deler imidlertid synspunktene til Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre om at fondet burde ha en totalramme på 100 mill. kr. Vil representanten Lundteigen garantere at han og Senterpartiet vil bevilge mer på statsbudsjettet for 2009, eller er det bare prat og dobbeltkommunikasjon overfor velgerne?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Jeg stiller meg litt undrende til at representanten Lundteigen stiller spørsmål ved engasjementet til Fremskrittspartiet i denne, og faktisk begynner å etterlyse vår deltakelse i, Trillemarka-saken. Jeg har personlig vært i Trillemarka flere ganger. Det kan hende at representanten Lundteigen har litt dårlig hukommelse, men en av gangene var jeg faktisk sammen med Lundteigen i skogen i Trillemarka og møtte representanter fra disse kommunene. Spørsmålet mitt blir da: Er representanten Lundteigen skuffet og misfornøyd over sitt eget parti, Senterpartiet, i denne Trillemarka-saken?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
I valgkampen 2005 var vi alle vitne til at fattigdomsbekjempelse var en av hovedsakene til bl.a. Sosialistisk Venstreparti. Nå var jo finansministeren inne på det, men når vi står her i dag, kan vi si at lite er gjort, selv om finansministeren er fra SV. Tvert imot ser vi gang på gang avgiftsøkninger, som uten tvil går ut over dem som har stram økonomi. Jeg lurer på om finansministeren mener at enda en økning i f.eks. matmomsen og økning i drivstoffavgiftene ikke kommer til å ramme dem som har dårlig råd.
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Ifølge den svenske skattebetalerforeningen har en grunnskolelærer hatt en gjennomsnittlig lønnsøkning på 1 059 svenske kr og samtidig fått redusert skatten med 1 221 kr. En sykepleier har eksempelvis fått 791 kr i økt lønn og 1 284 kr i redusert skatt. Altså: Skattekuttene i 2007 og 2008 har vært viktigere for svenskenes økonomi enn lønnsøkningene. Er Inge Ryan, for å unngå stor lønnsøkning og eventuelt streik i 2009 og for å bedre konkurranseevnen til norske bedrifter, positiv til skattekutt, og vil han vurdere det for folk flest i statsbudsjettet for 2009?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2008-06-20:
Revidert nasjonalbudsjett er en teknisk revisjon der vi ikke tar politiske omkamper, men justerer for faktiske endringer i det opprinnelige budsjettets forutsetninger. Samtidig gjør man seg selvsagt en rekke betraktninger når man leser hvordan den norske økonomien er, om det er status quo i oljenasjonen Norge, verdens rikeste land. En av utfordringene er: Det er behov for arbeidskraft, som det ofte er i oljenasjoner hvor det går bra. Da spør jeg: Hvorfor ser vi da at det i dag ble demonstrert utenfor Stortinget fordi det ikke gjøres nok for rehabilitering, og at den rød-grønne regjeringen ikke gjør nok for blant annet å få flere ut i arbeid? Hvorfor ser vi at helsekøene vokser? Hvorfor ser vi at ventetiden øker? Hvorfor er det fortsatt trangt i sykehuskorridorene? Hvorfor ser vi at sykehusene forfaller? I 2005 da de rød-grønne inntok regjeringskontorene, var antallet i helsekøen ca. 208 000 syke. Nå er den på ca. 233 000 syke - altså en økning på hele 12 pst. Den gjennomsnittlige ventetiden har økt fra 88 dager til 92 dager. Hver dag ligger det gjennomsnittlig rundt 250 pasienter i korridorene ved norske sykehus. I løpet av 2007 lå ca. 28 400 pasienter på gangen i norske sykehus, ca. 93 000 pasientdøgn i året på gangen, på badet, i dagligstua eller på et skyllerom. Hvorfor er korridorpasienter et ukjent fenomen i land vi gjerne sammenligner oss med? Når skal de rød-grønne politikerne få øynene opp og gjøre noe med det? Må det for eksempel bli en brann på et sykehus der flere dør på grunn av at sengene til korridorpasientene blokkerer rømningsveier? Hva preges avisoverskriftene av nå? Jo, sykehusene må kutte i budsjettene, avdelinger legges ned, og det skal bli færre sengeplasser. Forstå det den som kan! Hvorfor har vi ikke verdens beste og mest effektive sykehus? Hvorfor er vi ikke kjent i verden for slikt? Hvilke land er det som har klart å opparbeide seg et slikt rykte og en anerkjennelse for å ha de beste legene, det beste medisinske utstyret og dit man drar hvis alt håp er ute? Jo, det er til sykehus i USA, i Sveits og i Israel. Norge? Nei, norsk sykehuspolitikk er kjent for mangel på styring, økning i ventelister, korridorpasienter og ikke minst et enormt sykehusbyråkrati. Derfor må sektoren sikres nok penger, slik at ingen sykehussenger står tomme. Vi behandler revidert nasjonalbudsjett i dag, og vi vet at det er akutt behov for penger. Videre håper jeg det snarest blir satt i gang en skikkelig reform som medfører at pengene følger pasienten, slik at brukeren kan velge mellom offentlige sykehus, private og ideelle institusjoner og sykehus, slik at kapasiteten som faktisk er i landet, eller i våre naboland, faktisk blir benyttet.
Trond Helleland (Høyre), 2008-06-20:
Vern av Trillemarka har skapt forbitrelse mellom grunneierne og kommunene på den ene siden og sentrale myndigheter på den andre siden. Representanten Lundteigen har vært en av dem som konsekvent har forsvart lokaldemokratiet og stått på for interessene i Rollag, Sigdal og Nore Uvdal. Regjeringen valgte å overkjøre lokaldemokratiet og gikk inn for en tvangsløsning som var langt fra det kommuner og grunneiere hadde blitt enige om, etter et veldig godt og aktivt arbeid lokalt. Så har vi kommet i den situasjonen at representanten Lundteigen nå må innrømme at hans merknader i forbindelse med revidert er hans egne og ikke Senterpartiets. Jeg fant det litt oppsiktsvekkende da komitelederen, Sandal, sa: Lundteigen snakker på vegne av seg selv. Jeg snakker på vegne av Senterpartiet. Er det slik nå at det er Arbeiderpartiet som styrer Senterpartiets politikk i denne saken?