trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
Arbeiderpartiet er for kommunalt selvstyre, og vi, i likhet med de partiene som står bak denne regjeringen, mener at eiendomsskatten skal være en frivillig skatt, og det skal være en skatt som avgjøres av kommunene. Men kommunene må få anledning til å gjøre en vurdering av hvordan det skal innrettes i den enkelte kommune. Så ser vi at det er veldig forskjell på hvordan man velger å innrette seg i forhold til å ta i bruk eiendomsskatt i de ulike kommunene. Hvis jeg ikke husker veldig feil, kommer representanten fra Kristiansand. Kristiansand har hatt Høyre-styre i årtier, og hvis jeg ikke husker helt feil videre heller, har Kristiansand valgt å ha eiendomsskatt, på grunn av at Kristiansand har ment at det var viktig å ha den som en del av finansieringen av det velferdstilbudet som skal være i kommunen. Slik ser vi at en rekke av de Høyre-styrte kommunene har valgt å ha eiendomsskatt som en del av finansieringen av sine tjenester, på grunn av at de mener at det gir et bedre tilbud til befolkningen som bor i denne kommunen. Det mener jeg at Høyre i Kristiansand skal ha anledning til, på samme måte som de kunne ha valgt noe annet. Men det skal vi altså overlate til kommunene, og de har jo et rasjonelt rammeverk for den beslutningen.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
La meg først forsikre representanten om at vi ser Soria Moria. Vi legger til grunn politikken fra Soria Moria, og vi beveger oss i retning av det målet som ble satt opp på Soria Moria. Med klare og faste skritt hver eneste dag i løpet av dette første året har vi kommet et godt stykke på vei, samtidig som vi erkjenner at det er tre år igjen av perioden. Så er det mange oppgaver, mange verdier og mål, som Kristelig Folkeparti, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet står sammen om. Et av dem er ønsket om et bedre tilbud for dem som er yrkeshemmet. Jeg konstaterer at Regjeringen legger til grunn at det skal være 1 000 flere plasser til yrkeshemmede i budsjettet som nå legges fram, revidert budsjett, at sammensetningen av de ulike tiltakene ut fra arbeidsmarkedsfaglige vurderinger er slik at man har et noe lavere forbruk, men at flertallet i komiteen har understreket at det er behov for en fleksibilitet slik at vi kan sikre et best mulig tilbud til de som trenger tyngre tiltak, selv om man ikke når det måltallet som er satt opp.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
Kanskje representanten Sponheim også ville være mer tjent med å være reflektert over hva det faktisk er som skjer når det gjelder den politiske retningen. Og kanskje ser man ikke skogen for bare trær når man skuer utover hva som skjer på de enkelte områdene. For er det ikke slik at f.eks. representanten Sponheim i dagens innstilling gir Regjeringen en solid dose skryt for den satsingen som man gjør i forhold til kommunesektorens økonomi? Og er det ikke da riktig, det som jeg her beskriver, at det gjør det mulig å gi et bedre tilbud til de eldre og til skolebarna enn hva som hadde vært tilfellet hvis budsjettet til den regjeringen han selv satt i, hadde blitt lagt til grunn? Er det ikke riktig at man har stoppet privatiseringen av skolen? Er det ikke riktig at man har stoppet svekkelsene i arbeidsmiljøloven? Jeg registrerer at det bl.a. i norsk fagbevegelse er en massiv støtte til de endringene som der er gjort. Er det ikke riktig at man nå har fått en langt mer offensiv nordområdepolitikk? Kanskje skal vi ta inn over oss at bak disse enkelte trærne er det faktisk en skog som forteller oss om en annen retning enn den forrige regjeringens. Kanskje også Sponheim vil kjenne seg igjen i at det er en skog som kan være ganske god å være i.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
Nei, jeg er ikke enig i at det vil innebære en høyere rente, først og fremst på grunn av at denne regjeringen er en flertallsregjering, noe som gjør – som vi ser ved behandlingen av det reviderte budsjettet – at utfallet av behandlingen av budsjettet er forutsigbart, og at vi på den måten unngår den usikkerheten som ikke minst Fremskrittspartiet har bidratt til å skape under budsjettbehandlinger i Stortinget. Jeg understreker også at den utviklingen vi har hatt i renten, er helt i samsvar med det som den forrige regjeringen beskrev i nasjonalbudsjettet som de la fram i oktober. Det representanten burde være atskillig mer bekymret over, er jo at den som utøver pengepolitikken, sentralbanksjefen, har vært på høring i Stortinget, hvor han har blitt spurt om konsekvensene av den budsjettpolitikk som Fremskrittspartiet legger til grunn. Han har entydig slått fast at den ville føre både til høyere rente og til kostnadsvekst, med tap av tusenvis av arbeidsplasser i norsk næringsliv som konsekvens, og tap av bolig for mange unge familier, som ville slite med en høyere rente.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
Under behandlingen av budsjettet i fjor høst foreslo Fremskrittspartiet å bruke 27 milliarder kr mer enn det de øvrige partiene i Stortinget gikk inn for. Etter at budsjettet ble satt i verk, er det kommet ulike drypp av forslag som har beløpet seg til i størrelsesorden 40 milliarder kr. Det er nå, ved behandlingen av det reviderte budsjettet, vi behandler endringer i budsjettopplegget slik det er vedtatt. Jeg kan ikke se at jeg finner igjen disse forslagene som Fremskrittspartiet nå har strødd om seg med i løpet av det siste halvåret. Er det slik at det var bare et øyeblikks interesse for dem, eller tåler man ikke å se helheten i et økonomisk opplegg, på grunn av at det i sum er umulig å forsvare? Så hører jeg at Fremskrittspartiet snakker om at de vil satse på investeringer. Ja, men det var jo også slik at i økningen på Fremskrittspartiets budsjett i fjor høst var fire av fem kroner brukt til økt drift. Er det ikke da slik at Fremskrittspartiets innretning først og fremst er mot skattelettelser og økte driftsutgifter, og at investeringer utgjør en ganske beskjeden del av den samlede økningen?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
Høyre er i en ny situasjon i Stortinget – klemt mellom Fremskrittspartiet på den ene siden, som er det største opposisjonspartiet, og som ønsker å dra det enda lenger til høyre, og på den andre siden sentrumspartiene, Kristelig Folkeparti og Venstre, som er klare motstandere av en slik utvikling. Jeg merker meg at Høyre åpner for et nærmere samarbeid med Fremskrittspartiet. Samtidig som Fremskrittspartiet er veldig klar på sin innflytelse og rolle, er også Kristelig Folkeparti klar på det motsatte. Jeg merket meg at Kristelig Folkepartis leder i Dagsavisen den 12. januar var klinkende klar og sa at en ytterligere tilnærming til Fremskrittspartiet er utenkelig. Den 9. mai fulgte han opp med å si at den politiske avstanden og de politiske prioriteringene mellom Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet er så forskjellig at det ikke er grunnlag for regjeringssamarbeid. Jeg merker meg at både Kristelig Folkepartis nestleder, Hareide, og Venstres leder har uttalt omtrent det samme. Hvordan mener Høyre at Høyres plass og utvikling skal være, klemt på denne måten mellom to ulike retninger?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
Fremskrittspartiets formann hadde åpenbart ingen klar mening om hva hun vil bruke størrelsen til. Jeg registrerer ut fra det som har vært sagt fra andre talere i denne debatten, at Fremskrittspartiets økonomiske politikk, en økonomisk politikk for høy rente og for konkurser i norsk næringsliv, er et viktig hinder for å kunne utvikle et samarbeid med seriøse partier. Er Fremskrittspartiets svar at de partiene som eventuelt skal samarbeide med Fremskrittspartiet, må tilpasse seg Fremskrittspartiets politikk? Eller er Fremskrittspartiets svar at Fremskrittspartiet erkjenner at en slik politikk ikke lar seg gjennomføre dersom man skal ha mulighet for å etablere et samarbeid? La meg til slutt bare få lov til å rette ikke bare en misforståelse, men en åpenbar feil hos representanten Jensen. Det var altså slik at daværende statsminister Willoch ikke fikk flertall i Stortinget for endringer i bensinprisene. Det var derfor, som kjent, Willoch gikk av. Fremskrittspartiet stemte mot Willochs forslag. Det er derfor Willoch påstår at Fremskrittspartiet kastet hans regjering.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
President, en ny feil. Arbeiderpartiet stemte(presidenten klubber) også mot Willochs forslag. (presidenten klubber)
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
Som representanten Hill-Marta Solberg var inne på i sin replikk, har Høyre gitt inntrykk av å være på leting det siste året, og er det muligens fortsatt. Inntrykket er at Høyre har funnet seg selv i en klemme mellom et sterkt Fremskrittspartiet, som står for et fundamentalt annet samfunn enn det vi har i Norge i dag, med større forskjeller, og et Kristelig Folkeparti, som markerer sin avstand til Fremskrittspartiet og tvert imot vil styrke det norske velferdssamfunnet. Er det slik at Høyre, uavhengig av en slik avstand, tar Fremskrittspartiets støtte for gitt, eller – motsatt – tar Kristelig Folkepartis og Venstres støtte for gitt. Hvordan vil Høyre lene seg og balansere i en situasjon hvor Høyre er blitt lillebror mellom to veldig motstridende søsken?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
Jeg vil gjerne følge opp representantens invitasjon eller opplegg til et samspill mellom Kristelig Folkeparti og Regjeringen. Det har jeg også tidligere gitt uttrykk for. Det mener jeg vi har sett på enkelte områder, som representanten Høybråten også viste til. Jeg synes det er viktig å utvikle det. Jeg synes også det er positivt at Kristelig Folkeparti og Venstre i innstillingen gir en raus honnør til Regjeringen for å ha prioritert en styrking av kommuneøkonomien. Vi har sett at Kristelig Folkeparti nettopp har vært opptatt av å styrke kommuneøkonomien. Det har denne regjeringen gjort. Vi har sett en stopp i privatiseringen av skolen, noe veldig mange av Kristelig Folkepartis lag rundt omkring i landet nettopp har etterspurt. Vi har sett en styrking av distriktspolitikken, senest gjennom den stortingsmeldingen som legges fram i dag. Vi ser en videreføring, en utvikling, av velferdspolitikken, noe representanten Høybråten også er opptatt av. Mitt spørsmål er: Er denne politiske utviklingen en omlegging av politikken som drar den politiske utviklingen nærmere eller fjernere det som er Kristelig Folkepartis verdigrunnlag?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
President! Jeg ber om ordet for å ta opp et forslag.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-06-16:
På vegne av finanskomiteen tillater jeg meg å ta opp forslag til en del tekniske korrigeringer som følge av behandlinger i Stortinget i tiden mellom avgivelsen og behandlingen i dag.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Jeg registrerer at sakens ordfører bruker mye tid på å snakke om andre partier og andre partiers politikk, eller i hvert fall hans inntrykk av hvordan andre partier utformer sin politikk, framfor å snakke om det som han kanskje burde snakke mer om, nemlig hva man faktisk selv er med på. Men det er mulig man ikke ønsker å snakke så mye om hva man faktisk er med på, for det er jo veldig lite man nå gjør av endringer i revidert, og det til tross for at vi har vært gjennom ganske mange høringsrunder, og vi har fått ganske mange innspill fra organisasjoner som mener at nå burde Regjeringen og regjeringspartiene gjort en del endringer i samfunnet – man ser at det helt klart er en del mangler. Da blir spørsmålet: Hvordan kan det ha seg at man kan gjennomføre en hel prosess nå på revidert uten at man endrer noe som helst omtrent? Betyr det at regjeringspartiene ikke er lydhøre for hva organisasjoner og innbyggere faktisk kommer med av ønsker og behov, som vi nå har hørt i et par måneder, framfor bare å gå for det som Regjeringen har lagt fram av forslag i revidert?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
De forslagene Fremskrittspartiet har fremmet som såkalte Dokument nr. 8-forslag nå i flere måneder, som er behandlet av Stortinget, og som er nedstemt, ser vi faktisk ingen grunn til å dekke inn, når Stortinget allerede har stemt dem ned. Men vi har fremmet en rekke andre Dokument nr. 8-forslag som ligger til behandling i denne sal her i dag. De forslagene er dekket inn i revidert. Så har jeg lyst til å si noe om investeringer, men la meg aller først få lov til å si noe som jeg ikke nevnte i mitt innlegg, nemlig at veldig mange fagøkonomer nå er helt enige i Fremskrittspartiets tenkning om at vi kan unne oss noe mer til investeringer framfor til drift. Hvis representanten Schjøtt-Pedersen går inn i vårt budsjettforslag for dette året, vil han se at vi også sørget for store kutt i driftskostnader, spesielt innenfor statlig og annen offentlig sektor og administrasjonskostnader der – store kutt på flere milliarder kroner, kombinert med lavere skatter og avgifter. Så Fremskrittspartiet er ikke et utgiftsparti på driftssiden, vi kutter også på en del unødvendige oppgaver.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Fremskrittspartiet tar sterkt avstand fra påstanden om at vi vil ødelegge norsk økonomi. Jeg registrerer at selv i regjeringspartiet SV er det stadig flere og flere som er enig i Fremskrittspartiets retorikk og forslag når det gjelder noe mer bruk av oljemilliarder. Jeg har hørt at man snakker om at våre Dokument nr. 8-forslag de siste månedene angivelig koster 40–50 milliarder kr, som replikanten også selv påstår. Jeg har sett en utregning fra Arbeiderpartiet på det beløpet. Veldig mange av de forslagene vi har fremmet, er ikke beregnet av departementet, og dermed er det en påstand at det koster så mye. Vi har i vårt budsjettforslag for 2006 fremmet og vil også komme tilbake i budsjettforslaget for 2007 og fremme inndekning for en rekke gode forslag som vi mener den norske stat burde bevilge penger til. Det kommer vi altså tilbake til. Men alle våre forslag som er nedstemt, kan jo ikke vi sørge for å dekke inn i revidert, når Stortinget har sagt at det ikke skal gjennomføres.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Verdens fattige er selvfølgelig også folk flest. Hvis man hadde sett Fremskrittspartiets forslag bl.a. i landbrukspolitikken de siste årene, ville man sett at er det noe parti som er opptatt av frihandel og å slippe verdens fattige bønder til på det norske markedet, er det nettopp Fremskrittspartiet. Det er en politikk vi kommer til å videreføre, og vi ser fram til Kristelig Folkepartis støtte på store, viktige endringer i norsk landbrukspolitikk.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Solidaritetsbegrepet kan for så vidt også kobles til det vi snakket om i forrige replikkrunde, i forhold til verdens fattige og til landbrukspolitikken. Der regner jeg med at jeg og representanten Lundteigen er uenige, men det skal vi utfordres på senere. Hva vil Fremskrittspartiet med Norge? Fremskrittspartiet vil bruke noe mer av de oljepengene vi får inn, til gode investeringer for folk flest. Det å fokusere på økonomisk vekst er faktisk viktig, for det er nettopp gjennom en økonomisk vekst at en kan bevilge seg mer og få bedre velferd, noe jeg håper også representanten Lundteigen er enig i. Jeg har hatt gleden av å være i flere debatter med Lundteigen hvor jeg registrerer at han og Senterpartiet er på glid, nemlig er enig med Fremskrittspartiet i at vi nå må kunne investere noe mer i bedre velferd i Norge, nå som vi har muligheten til det gjennom den rikdommen som Norge opplever. Så jeg ser fram til at Senterpartiet er på glid i viktige, store spørsmål.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Jeg opplever nå om dagen at renta går opp uten at Fremskrittspartiet har hånden på rattet. I Fremskrittspartiet er vi opptatt av hvordan vi i så fall skal bruke noe av den ekstrainntekten vi får. Fremskrittspartiet er opptatt av å redusere skatter og avgifter, noe som vil gi mer effektivitet og sørge for bedre rammevilkår for næringslivet. Spesielt sett i lys av alle de norske særavgiftene som faktisk setter norske arbeidsplasser i fare i konkurranse med utlandet, er Fremskrittspartiet det partiet som går foran og foreslår å kutte i de avgiftene, mens regjeringspartiene sier at man skal komme tilbake til dette til høsten. Jeg konstaterer at stadig flere fagøkonomer er enig med Fremskrittspartiet under den forutsetning at vi bruker det på investeringer og på å få lavere skatter og avgifter. Det er nettopp det Fremskrittspartiet gjør, så jeg er ikke bekymret.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Jeg hører at finansministeren igjen advarer mot en økt bruk av oljepenger utover det man selv har foreslått i revidert. Jeg hører at Regjeringen gang på gang påstår at økt bruk av oljepenger til investeringer vil skape høyere rente og inflasjon. Kan finansministeren da forklare hvilken inflasjonsdrivende effekt det har å bytte ut noe av vårt gamle sykehusutstyr og erstatte dette med moderne utstyr, slik at flere kan behandles hurtigere og sykehuskøene reduseres? Hvilken økonomisk teori støtter finansministeren seg på? Så veldig kort: Vi har hatt flere runder hvor vi har diskutert skattefritaket for fri kost for sokkelarbeidere og skattefritak for hyretillegg. Det lovte Regjeringen å komme tilbake og rydde opp i. Nå har man altså valgt å rydde opp fra 1. juli, slik at det blir en halvårseffekt, i tillegg til at man setter noen nye grenser når det gjelder dette. Føler finansministeren at det man nå gjør på dette området, er i tråd med det man faktisk har lovt?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Det siste som taleren var inne på, tror jeg vi kan være enige om, på tvers av alle mulige partigrenser. Da vi diskuterte revidert i fjor, var Arbeiderpartiet, og spesielt den nåværende parlamentariske leder i Arbeiderpartiet, veldig opptatt av sykehusenes økonomi. Man flagget det som den store saken til Arbeiderpartiet mot den sittende regjering og også for å prøve å komme med kritikk mot Fremskrittspartiet. Nå når Arbeiderpartiet har kommet i posisjon, ser vi i dette reviderte budsjettet, til tross for at vi vet at sykehusene sliter, og til tross for at vi hører om nedleggelser og oppsigelser, at man flagger kun 100 mill. kr mer til sykehusene, som da skal siktes inn mot skjevfordelingen mellom helseregionene. Er det slik at representanten Solberg er fornøyd med den innsatsen regjeringspartiene nå viser i dette reviderte budsjettet, i forhold til sykehusene?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Jeg har registrert at stort sett samtlige talspersoner for regjeringspartiene i dag er veldig opptatt av å få fjernet denne usosiale egenandelen, slik de selv uttrykker det. Men det var da vitterlig kun Fremskrittspartiet som stemte imot å innføre den, slik at i så fall retter man opp sin egen bommert fra i fjor høst. Men det jeg har lyst til å si, er at i forrige periode opplevde vi et senterparti som var mye mer proaktivt når det gjaldt tolkning av handlingsregelen og hvordan de så for seg en bruk av mer oljepenger til fornuftige investeringer – det være seg i Distrikts-Norge, i norske byer eller til norsk infrastruktur. Nå stiller Senterpartiet seg bak det grunnlaget man sitter i regjering på, og er i alle dokumenter veldig klar på at handlingsregelen skal legges til grunn, den skal følges, og at det skal være en såkalt ansvarlig, økonomisk politikk. Betyr det at Senterpartiet mener at den politikk man selv førte i forrige periode, ikke var en ansvarlig, økonomisk politikk? Eller hva er det som har skjedd?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2006-06-16:
På slutten av innlegget til finanskomiteens leder følte jeg at vi var nesten framme ved Soria Moria slott. Det var en voldsom beskrivelse av hvor mye man hadde fått til på disse få månedene man har sittet, en beskrivelse jeg ikke er helt sikker på at befolkningen rundt omkring er enig i i samme grad. Jeg er overbevist om at det er noen som ikke føler at de er på vei til Soria Moria slott, og det er de yrkeshemmede i dette landet. Regjeringen kutter i revidert med 172 mill. kr nettopp for denne gruppen, en gruppe som jeg trodde regjeringspartiene faktisk hadde ønsket å bidra til for å kunne få flere av dem i arbeid. Riktignok sier man at man skal få 1 000 nye tiltaksplasser, men sannheten er, og det vet Schjøtt-Pedersen, som var med på en høring, at dette går ut over kvaliteten. Det vil føre til at de som rammes, er de yrkeshemmede som har størst behov for bistand. Hvorfor vil Arbeiderpartiet ha en slik utvikling for disse gruppene?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2006-06-16:
Representanten Leirstein var inne på at folk flest bør få anledning til å få litt av de økte oljeinntektene som staten nå nyter godt av. Da tenkte jeg at jeg kanskje skulle prøve å bevege Fremskrittspartiet på ett punkt, nemlig: Mener representanten Leirstein at verdens fattige inngår i definisjonen av folk flest?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2006-06-16:
Jeg tror Reidar Sandal bør vite at Kristelig Folkepartis hjerte ligger der vi kjemper for dem som trenger det i dette samfunnet, hos dem som er mest sårbare. Jeg kan nevne noen grupper som Regjeringen dessverre ikke har prioritert i revidert budsjett. Det gjelder de yrkeshemmede, hvor kvantiteten nå går på bekostning av kvaliteten, og det gjelder rusmisbrukere, hvor vi dessverre ser at antallet behandlingsplasser blir redusert i de sommermånedene vi nå går i møte. Kristelig Folkeparti vil gi Regjeringen ros der det er grunn for det, men vi kommer ikke til å la være å påtale det der Regjeringen svikter.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2006-06-16:
Jeg tror den største overraskelsen i høst neppe var Kristelig Folkepartis budsjett og det budsjettet vi var med på. Det var nok det reviderte utkastet som SV var med på, og som gav så sterke skattelettelser til dem som hadde mest fra før – altså en total snuoperasjon fra valgkampen. Det representanten Holmås kan være helt sikker på, er at vi skal føre en skattepolitikk som har en god fordelingsprofil, men som også sørger for at vi har et næringsliv som fungerer, som igjen kan bidra til at vi får velferd i dette landet. Det samarbeider vi gjerne med alle partier om.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2006-06-16:
For det første skal jeg gi Regjeringen ros for at man i revidert fjerner egenandelen for kronisk syke pasienter når det gjelder fysioterapi. Men som representanten Skjælaaen unngikk å nevne, var det også et forslag som Stoltenberg-regjeringen opprettholdt fra ordinær budsjettbehandling, slik at det er en revisjon av egen regjerings forslag som Skjælaaen har vært med på. Når det gjelder rus, er helseforetakene et spekter av tiltak overfor rusmisbrukere, et annet er at vi har en lang rekke frivillige organisasjoner som har tiltak rettet mot rusmisbrukere, og som har ledig kapasitet, men som ikke får god nok finansiering. Jeg skulle ønsker at Senterpartiet kunne være med på å gi relativt få kroner til disse institusjonene, slik at det kunne sørge for at flere rusmisbrukere faktisk får den behandling og den rehabilitering de trenger.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2006-06-16:
Representanten Sund sa at vi hadde mye bra politikk. Det takker jeg for. Det er bare så synd at Arbeiderpartiet i så liten grad følger opp ved å støtte de gode forslagene vi har i revidert. Men det kan kanskje bli en anledning for det senere. Når det gjelder kompensasjonen for el-avgiften, synes jeg det kan være rett å si at av og til ser vi at de forslag vi har hatt, kan endres og gjøres bedre. Det er også tilfellet i denne saken.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2006-06-16:
Når det gjelder revidert budsjett, er jeg glad for at representanten Lundteigen synes det står mye bra fra Kristelig Folkepartis side i innstillingen. Han har sikkert også lagt merke til at det er en merknad fra Venstre og Kristelig Folkeparti sammen i revidert budsjett, som jeg tror egentlig innholdsmessig svarer for mye av det Senterpartiet også står for. Vi må bare konstatere at Senterpartiet dessverre ikke har funnet anledning til å være med på en slik sentrumsmerknad.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2006-06-16:
Både Kristin Halvorsen og andre talere fra regjeringssiden får det nesten til å høres ut som den nordiske velferdsmodellen er et slags sosialistisk patent. Det kan kanskje være grunn til å minne om at det var en borgerlig regjering, med Aarvik og Kristiansen i spissen, som innførte folketrygden. Når hun nå snakket om NAV-reformen, ble den initiert av forrige regjering med daværende arbeidsminister Høybråten. Da vil jeg følge på med barnehager. Det ser nå ut til at kvaliteten kan forringes som følge av Regjeringens politikk. Utdanningsforbundet mener at reduksjonen i kontantstøtten vil ha samme etterspørselsstimulerende effekt som reduksjonen i makspris. Utdanningsforbundet regner nå med at vi må se i øynene at vi vil mangle rundt 6 000 førskolelærere om kort tid. På samme tid kutter Regjeringen støtten til de skoler som faktisk utdanner førskolelærere. Mitt spørsmål er: Vil Regjeringen nå revurdere sin familiepolitikk, slik at den ikke går ut over kvaliteten for våre barn?
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Jeg hørte på komiteens leder i dag, hvert ord, og jeg må innrømme at jeg ble satt litt i samme stemning som da jeg for noen år siden hørte på de forferdelige TV-sendingene fra Bagdad hvor denne informasjonsministeren, Komiske Ali, besverget en virkelighet som alle så ikke var der, og kulene for i gatene og støvet falt ned. Hva er det Schjøtt-Pedersen ser som ingen andre ser, når hans egen, nær sagt, tjener i Dagsavisen, Arne Strand, skrev for noen uker siden: «Et halvår med politisk motvind»? Dagbladet, som ønsker hans regjering så veldig vel, skrev: «Den rød-grønne regjeringen befinner seg i et nokså stabilt sideleie.» De har levert «seks måneders reformpause». Spørsmålet mitt, som har et element av å være et råd, blir: Ville ikke komiteens leder være tjent med å være litt mer ydmyk og litt mer ærlig om denne regjering, og kanskje også den forrige regjering, slik hans egen president, som sitter bak ham, er i en gnistrende god refleksjon i Aftenposten i dag?
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Representanten Heikki Holmås er en glad gutt. Samme hvor mørke og vonde vinterdagene har vært, har det vært slik at når en har møtt Heikki Holmås i stortingskorridorene denne vinteren, har det vært som å møte et stykke vår – sevja har stått høyere enn han selv er.(Munterhet i salen) Det tror jeg reflekterer litt av den følelsen SV har ved å være i regjering. Det som er noe av det mest spennende i vår tid eller disse dagene, disse politiske årene, er nå å se hvordan SV klarer seg i regjering. (Munterhet i salen) Jeg vil først sitere fra en leder i Dagbladet, som sikkert ikke var så hyggelig for representanten Holmås å lese, for der står det: «Det er flere grunner til at Regjeringen ikke virker.» Dette sier altså Dagbladet – SVs hofforgan de siste årene. Det står videre: «SV er tidvis så overkjørt at partiet minner om et uheldig pinnsvin på en motorvei.» Jeg tror SV kommer til å tåle å være et pinnsvin ganske mye, for alternativet, slik det har vært i uoverskuelig fortid, hvis SV har vært det som representanten selv sa, er Arbeiderpartiets skyggelagte parlamentariske bakgård. Har jeg rett når jeg nå spør representanten Holmås om han kommer til å trives med å være et overkjørt pinnsvin ganske mye, for alternativet er faktisk enda verre?
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Representanten Lundteigen er opptatt av hva han og vi andre vil med Norge, og det er et godt spørsmål. Det er kanskje ikke egnet til å svare på i en replikk som dette, men jeg har iallfall merket meg at det i den innstillingen som foreligger, gis lite svar på hva Lundteigen vil med Norge. Lundteigen er jo politisk tvilling med f.eks. Schjøtt-Pedersen i Arbeiderpartiet, eller stortingspresident Jagland, og dermed får vi lite innsyn i hva Senterpartiet egentlig mener om hva man vil med Norge. Tidligere kjente jeg Senterpartiet som et parti som stod sammen med f.eks. Venstre og Kristelig Folkeparti når det gjaldt frivillig sektor, det gjør de ikke her, og når det gjaldt å stimulere til sparing – sterke borgere som legger penger til side for å klare vanskelige tider. Han er nå med på en politikk – som økt formuesskatt i budsjettrevisjonen før jul, og nå utvidet eiendomsskatt – som går i en retning Senterpartiet ikke tidligere har fortalt at de vil Norge skal gå i. Når kan vi regne med at representanten Lundteigen vil fortelle hva han og Senterpartiet vil med Norge – og ikke dette blandevannet de har laget oppe i luftslottet på Soria Moria?
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Ingen skal beskylde meg for ikke å synes humor er morsomt, men når det blir så mislykket som dette forsøket, er det ikke særlig morsomt. Men jeg kan godt tilby representanten Klungland noen gode kurs. Jeg synes heller ikke det politiske i dette var særlig treffende. Det er slik at Venstre er opptatt av å ha en veldig god prosessindustri. Derfor synes vi det er rett at de møter reelle betingelser. Derfor er det rett at de møter markedsbaserte priser på strøm. Jeg satt i Bondevik I-regjeringen, og Senterpartiets energiminister avviklet det politiske regimet, og må selvsagt være ansvarlig for det. Men det var rett. Vi støttet det, fordi det er viktig at industrien kjøper strømmen til det den koster. Men det var faktisk mulig å kjøpe den gangen. De som kjøpte etter at det ble avviklet den gangen, f.eks. Elkem, som kjøpte i det svenske Vattenfall, sitter i dag med veldig konkurransedyktige priser. Så de som hørte på Venstre og Sponheim, er kommet godt ut av det, og de som har ventet på Klungland, ja, de kommer til å dø mens de venter.
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Dette forklarer hvorfor representanten Holmås bak i rotunden for en stund siden måtte spørre hvor ung den yngste av mine barn var. Jeg var redd det var den kriminelle lavalder som var problemet, men det var det altså ikke, det gjaldt barnehager. Jeg kan forsikre representanten Holmås om at jeg definitivt har hatt min tid ut og inn av norske barnehager, bærende på opptil tre barn, akebrett og sjokoladekake, og med snørr som renner og litt av hvert. Så dette vet jeg noe om. Det sier meg – og det var tilfellet da dette var min virkelighet – at det viktigste var å få en barnehageplass. Det er viktigere enn noe annet. Da må det ikke være slik at man senker prisene før alle har fått en barnehageplass, for da trekker man opp stigen, og så skaffer man en fordel til dem som er på innsiden. Så jobb nr. 1 er å skaffe en barnehageplass til alle. Nå ser vi hvordan lavere priser øker etterspørselen – og så øker køene for Regjeringen. Så mitt gode råd er å følge Venstre: Gi alle en barnehageplass, og så får vi begynne å sette ned prisene.
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Det mest alvorlige ved politikk er i praktisk politikk å etterleve det man har lovet sine velgere. Dette halvåret har vært et en demonstrasjon i å springe fra løftene sine. Noen av oss drev nemlig en valgkamp for en del måneder siden, hvor vi opplevde at Senterpartiets representanter stod på ferjekaiene og lovte gratis ferjer. Da er det ikke urimelig at det er noen som begynner å spørre: Kommer det ikke snart? Hva vil Senterpartiet med Ferje-Norge? Svaret er ikke kommet, annet enn at de sitter og utreder. Det handler selvsagt om at man har møtt virkeligheten og pengesekken. Derfor er det av og til nødvendig, dessverre, å la noen få lov til å møte virkeligheten. Ellers vil jeg gjerne ha sagt, siden det er snakk om Venstre og samferdselspolitikk, at er det noe det skinner av, så er det den formidable kollektivsatsing som den forrige regjering gjorde i forrige periode. Der hvor vi trenger samferdselssatsing mer enn noe annet, der hvor bilene står oppå hverandre og forurenser uten å gå framover, der trenger vi kollektivsatsing. Der har Venstre gjort et formidabelt løft gjennom den forrige regjering. Og så langt ser vi altså en samferdselsminister som lover satsing på fylkesveier, og utreder gratis ferjer. Vi får bare vente.
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
La meg først få si til den generelle inngangen at jeg som type og som politiker har gjort det til et varemerke – og det er meg – å prøve å være ærlig både ved det jeg synes er all right, og ved det som jeg mener er galt. Derfor står jeg ofte på denne talerstol i ulike sammenhenger og sier bra ting når Regjeringen gjør noe bra. For det synes jeg at man skal gjøre. Derfor reagerer jeg så sterkt på komitelederens innlegg i dag, som bare blir helt unyansert. Og jeg måtte bruke en så sterk sammenligning som Komiske Ali. Det er slik at når det gjelder Regjeringens økte bevilgninger i forhold til den forrige regjerings, på 3,8 milliarder kr til kommunene, synes jeg det isolert sett er bra, og da gir jeg beskjed om det. Men det var ikke slik at ikke den forrige regjering også var opptatt av å jobbe med kommunene. Vi hadde et par tøffe innstrammingsår de første årene – jeg vil ikke si for å rydde opp etter Schjøtt-Pedersen, men for å gjøre jobben bedre. Så klarte vi å få en formidabel økning i kommunesatsingen de to siste årene av den forrige regjeringens liv. Det gir et overskudd i kommunesektoren. Det er dette fundamentet denne regjeringen nå bygger videre på, og det er bra. Det skal få vår støtte. Medaljens bakside, nemlig at næringslivet straffes med økte skatter, skal vi se nøye på.
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Jeg synes at dette egentlig var en ganske oppsiktsvekkende replikk. Det representanten Holmås her sier, er at Regjeringen først ønsker å se barnehagekøene, og deretter vil en telle alle som står i barnehagekøene, for å få vite hvordan man skal bygge dette ut. Markedssammenlikningen er mulig å dra et visst stykke, nemlig at lavere pris gir økt etterspørsel. Problemet er at lavere pris som betales over statsbudsjettet, de pengene man bruker til å senke prisene, får man ikke brukt på andre ting. Det er problemet. Men de pengene er det vi foreslår å bruke til å bygge flere barnehageplasser, og dermed slipper alle disse å stå i denne køen så lenge som de gjør som en konsekvens av den rekkefølgen innen barnehagepolitikken som representanten Holmås her står for.
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Om det er lov å gi finansministeren et lite råd: Jeg tror nok at finansministeren vil gjøre klokt i å gjennomregne og vurdere forholdene i forbindelse med IPA, livrente og skattestimulering en gang til. Det er nemlig et helt grunnleggende fundament for framtidig pensjonsordninger, de tre beina, som er en revidert folketrygd, en tjenestepensjon for dem som har tjeneste, og denne muligheten til individuell skattestimulert sparing. Det skjedde nok litt fort. Jeg er vel kjent med at dette er et forslag som alltid har ligget i skuffen i Finansdepartementet, men det er ingen som har latt det komme opp i dagslys på denne måten før. Slik gjør man når man er i pengenød. Det er ikke det spørsmålet mitt går på. Det gjelder finansministeren, som sier at de er på rett kurs også der – det gikk igjen i innlegget til finansministeren. På ett område går kursen i feil retning i forhold til Soria Moria-erklæringen, og det gjelder bistandsprosenten. Nå vet jeg at det ikke er vanlig å rette opp den ved revidert nasjonalbudsjett, men det er heller ikke vanlig at den faller så mye som den gjør nå. Kan statsråden forsikre oss om at når det gjelder bistandsprosenten, kommer den i alle fall på rett side av Bondevik II-regjeringen når budsjettet kommer på plass til høsten?
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Jeg forstår at jeg hadde feil replikk!
Lars Sponheim (Venstre), 2006-06-16:
Jeg er sikker på at statsministeren føler en smule lettelse ved at dette er siste dag på Stortinget, at opposisjonen reiser hver til sitt, og at også journalistene ser på ferielistene. Jeg tror for øvrig at dette ikke er noe som bare gjelder denne statsministeren. Det tror jeg gjelder enhver statsminister. Men i økende grad møter man en aggressiv medievirkelighet. Statsministeren har en av de vanskeligste oppgavene, kanskje den vanskeligste oppgaven, man kan ha i et land. Min problemstilling, kanskje med et lite råd, er ikke knyttet til dette, for det er en del av politikken og politikkens dynamikk. Men jeg føler en sterk uro for det som skjer rundt Regjeringen, dens vennekrets og parlamentariske grunnlag når det gjelder å sende farlige signaler til norsk næringsliv. Det ristes nå rundt omkring av kloke mennesker i norske styrerom. Det synes ikke så veldig, men det er veldig farlig for Norge på lang sikt. Odfjell-saken er ett element i dette. Det har statsministeren selv tatt en del kritikk for. Men det er mange andre sider ved det som skjer, senest i dagens aviser går det fram at en av våre viktigste næringslivsledere de siste tiårene gjør dette. Kan statsministeren bruke denne siste dagen(presidenten klubber) i Stortinget til å forsikre oss om at det nå blir ro rundt norsk næringsliv, ikke minst der staten er eier, som gjør at andre enn(presidenten klubber) staten og politikere kan ha tillit til det Regjeringen gjør? (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Innleiingsvis vil eg berre seie at eg synest representanten Schjøtt-Pedersen burde halde seg litt meir til sanninga når det gjeld den differensierte arbeidsgivaravgifta, og også tilføydd at det er ei tverrpolitisk einigheit om å få tilbake ei mest mogleg differensiert arbeidsgivaravgift. Det som eg tenkte å ta for meg her, heng saman med at leiaren av finanskomiteen jo ofte er veldig oppteken av vurderingar til økonomar. For ikkje så lenge sidan var sjeføkonom Steinar Juel i Nordea ute og uttalte at regjeringsskiftet ville medføre 0,5 pst. høgare rente. Då la han til grunn den same pengebruken, men altså at ein brukte meir i offentleg sektor og mindre til skatte- og avgiftslette enn kva den førre regjeringa, med støtte frå Framstegspartiet, gjorde. Mitt spørsmål er: Er representanten Schjøtt-Pedersen einig i at innretninga på finanspolitikken til den raud-grøne regjeringa vil medføre høgare rente?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-06-16:
Representanten Lundteigen gir uttrykk for at han er oppteken av rammevilkåra for norsk industri og norske arbeidsplassar, og det er bra. I samband med revidert er det også eit Dokument nr. 8-forslag som går på å fjerne sjokolade- og sukkervareavgifta. I samband med det har eg to brev, eit frå finansministeren og eit frå LO. I brevet frå LO er ein bekymra over denne avgifta, og ein meiner at ho vil true norske arbeidsplassar. I brevet frå finansministeren viser ho til at denne avgifta er avhengig av produktet og uavhengig av kor produksjonen skjer, og ho skriv følgjande: «Det kan derfor ikke hevdes av avgiften vrir konkurransen mellom norske og utenlandske produsenter.» Spørsmålet mitt til representanten Lundteigen er: Er Lundteigen einig med finansministeren, eller er han einig med Framstegspartiet og LO om at denne avgifta er bekymringsfull?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-16:
Med all respekt å melde holder ikke akkurat det som representanten fra Fremskrittspartiet sa her nettopp nå. Det er helt åpenbart at representantene har gått på en fremskrittspartiskole der man har lært av Carl I. Hagen at i opposisjon kan man bruke pengene mange ganger. Når jeg møter fremskrittspartifolk rundt omkring over hele landet, kommer de altså med hele bunken av forslag og sier at alle disse tingene skal vi gjennomføre hvis vi faktisk får muligheten til å gjennomføre det. De sier ikke at hvis vi får gjennomført denne firefelts motorveien her, hadde vi latt være å fremme forslag om alle de andre firefelts motorveiene som det også er fremmet forslag om her på Stortinget. Det er faktisk ikke slik. Jeg vil gjerne ha Leirstein til å regne ut og beskrive for meg hvor mye alle disse forslagene koster, for samlet sett beløper det seg til godt over 40 milliarder kr. De tallene jeg har sett, er 50 milliarder kr, mens her i revidert kommer det puslete 8 milliarder kr. Er det slik at representanten ikke har mot til å vise Fremskrittspartiets samlede forslag for folket, fordi det rett og slett ville ødelagt norsk økonomi?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-16:
Jeg synes alltid det er interessant å lese budsjettforslag og å se på virkeligheten de stedene der Høyre styrer, for å få en forståelse av hvordan et Høyre-samfunn ville bli. Det er ikke vanskelig å danne seg et bilde ut fra både representanten Sanners innlegg, det som har stått i avisene de siste dagene, og det forslaget som ligger her, og som vi behandler i dag. I høyrestyrte Oslo er altså barnehagekøene større enn noen gang. Det er samtidig slik at det har blitt færre sykehjemsplasser for eldre. Da er spørsmålet mitt veldig enkelt: Er det slik at det er de arbeidsløse, gjennom kutt i arbeidsmarkedstiltak, barnefamilier, eldre og syke som må lide for at Jan Tore Sanner skal få muligheten til å gi de skattelettene som han ønsker?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-16:
Jeg håper at finansministeren styrer i tråd med Soria Moria-erklæringen og ikke i tråd med SVs partiprogram alene – vi er faktisk i et samarbeid hvor vi er avhengige av at vi samarbeider på en ordentlig måte. I hvert fall i de ti siste årene og i overskuelig fortid har SV ført en politikk der den viktigste forskjellen på oss og de andre partiene ikke har vært at vi har brukt mer penger enn dem – tvert imot har vi enkelte ganger brukt mindre. Den viktigste forskjellen har vært hva vi har brukt pengene på. Vi er ikke et utdelingsparti, som Fremskrittspartiet er. Vi er et prioriteringsparti, som omprioriterer og viser hva vi mener er viktigst. I tillegg er det én ting som er viktig for meg å få tatt opp med Fremskrittspartiet: Jeg har opp gjennom årene vært i debatter med mange fremskrittspartipolitikere, og det er én diskusjon man aldri har vært villig til å gå inn i. Det er når man spør: Kan vi ikke bruke bare lite grann mer oljepenger? Jo, man kan velge å bruke mer oljepenger – vi kan bruke mer oljepenger. Men det er ingenting som tilsier at renten ikke ville ha økt mye dersom vi hadde brukt så mye oljepenger som det bl.a. Fremskrittspartiet har foreslått i løpet av denne våren på Stortinget – noe som ville ha fått store konsekvenser for folk som i dag har store lån på husene sine. De ville ha gått under hvis Fremskrittspartiets politikk hadde fått gjennomslag.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-16:
Det vil alltid være slik at de endringene vi gjør, kan være ukomfortable for enkeltgrupper. Jeg vil gjerne snakke med de trafikkskadde for å høre på de innvendingene de har mot de endringene som er foreslått. Men jeg synes det er viktig å huske på at når vi gjør endringer i måten vi sparer på, i reglene rundt pensjonssparing, er vi nødt til å se alle tingene i en helhet. Det er altså slik at vår regjering har gjennomført den største enkeltstående økningen i pensjonssparingen til folk gjennom innføringen av obligatorisk tjenestepensjon. Vi har økt muligheten til skattesubsidiert sparing for de selvstendig næringsdrivende. I sum gjør det at vi synes det er rimelig å fjerne den subsidieringen som enkeltindivider har hatt. Det er konsekvensen. Vi er nødt til å se på helheten når vi skal se på en samlet pensjonssparing, og det er det vi har gjort.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-16:
Representanten Dåvøy stiller et veldig godt spørsmål, som veldig mange av oss i regjeringspartiene er veldig opptatt av. Det gjelder situasjonen for rusmisbrukerne. Sommeren er jo en tid der mange mennesker nettopp vil være motivert for å kunne gjennomføre et behandlingsopplegg. Nå ser jeg at helseministeren også sitter her i salen, og jeg har i hvert fall fått det inntrykket at signalene som har gått ut, er at man skal prioritere og sørge for at selv om man stenger noen av institusjonene for oppussing eller andre ting, må det samlet sett finnes et tilbud som er godt nok. Vi ønsker å komme tilbake med en ordentlig oppgradering, en satsing, for å bedre forholdene for rusmisbrukerne. Det er i hvert fall en av de tingene som jeg er veldig opptatt av, og som jeg vil jobbe for å få gjennomslag for i tiden som kommer.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-16:
Representanten Lars Sponheim er jo en glad hane. Jeg er en mann som veldig lite ligner – som han sier – på et overkjørt pinnsvin, og jeg har en klar ambisjon om ikke å bli overkjørt i løpet av denne perioden. Det er altså sånn at i løpet av denne tiden har vi forhandlet på plass et ordentlig kompromiss når det gjelder Barentshavet. Det ble forhandlet ferdig her i går. Det er også sånn at vi har lagt fram en plan for en storsatsing på alternativ energi i løpet av årene som kommer, og det er sånn at vi gjennom Soria Moria-forliket har gjort det klart at vi har en ambisjon om å få på plass en storstilt satsing bl.a. på jernbanen. Sponheim var med på å slå fast at man burde ha 1 milliard kr mindre til jernbanen enn det SV sier at vi har som plan å få gjennomført i løpet av denne stortingsperioden. I tillegg til det er jeg helt sikker på at Sponheim har merket seg at vi deler en felles ambisjon om å klare å få gjennomslag for mer miljøvennlige biler og drivstoff i løpet av årene som kommer. Vi har mye vi kan gå og smile av før sommerferiene i årene som kommer.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-16:
Jeg klarer ikke å svare på alle disse spørsmålene. Jeg må bare innrømme at kampen for de fattige i Norge står litt høyere på min prioriteringsliste enn transportfly til Forsvaret. Det er kanskje ikke så veldig oppsiktsvekkende. Ja, jeg er nokså overbevist om at det er færre folk i kategorien «fattige» i Norge i dag enn det var for et år siden. Bakgrunnen for det er først og fremst at den viktigste måte å sørge for at folk som har dårlig økonomi, får bedre økonomi på, er å sørge for at flere mennesker får jobb, og flere mennesker har fått jobb i løpet av det siste året som har gått. Flere mennesker har fått jobb enn det man ville fått om den forrige regjeringen hadde blitt sittende, med støtte fra Fremskrittspartiet. Men det er én ting jeg vil si, og det er det samme som jeg nevnte i innlegget mitt. Det er at de menneskene som ikke har fått det spesielt mye bedre, er de aller fattigste. Derfor legger vi fram en klar plan for fattigdomsbekjempelse. Blant annet har vi en klar formulering i Soria Moria-erklæringen om at sosialhjelpssatsene skal opp. Det er en av de tingene vi kommer til å prioritere.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-16:
Jeg vil som god Oslo-representant egentlig bare takke for et godt samarbeid i forbindelse med behandlingen av revidert nasjonalbudsjett. I tillegg til det har jeg også et spørsmål til Hans Olav Syversen. Det er følgende: Før jul var Hans Olav Syversen med på å forsvare et budsjettforslag som var framlagt av den forrige regjering. Der lå det inne massive skattelettelser. Vi synes det er viktigere å bruke pengene på velferd enn å bruke dem på skattelettelser. Vi kommer til å fortsette det arbeidet i budsjettet vårt til høsten. Vil det være slik i tiden framover at Hans Olav Syversen og Kristelig Folkeparti vil være med på vår prioritering av fellesskap, mer penger til kommuneøkonomi, mer penger til satsing på å hjelpe dem som trenger det, og på bekjempelse av fattigdom? Er Hans Olav Syversen og Kristelig Folkeparti en alliert i den kampen? Eller vil de kjempe for at de skattelettelsene som ble innført av den forrige regjeringen, fremdeles skal bestå i årene som kommer?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-06-16:
Jeg skal ikke påstå at Lars Sponheim er over sin reproduktive alder, men det er i hvert fall helt åpenbart at han ikke har barn i barnehagealder ut fra den politikken Venstre fører i regjering – nei, ikke i regjering, men utenfor regjering. Det er altså slik at Sponheim var med på et forpliktende flertall her i Stortinget – faktisk et enstemmig storting – som gikk inn for å senke barnehageprisene og oppnå det at alle som ønsket det, skulle få barnehageplass. Da fatter og begriper ikke jeg at det som et ledd i denne politikken virker helt naturlig for Venstre å øke barnehageprisene midt i løpet av dette året som er gått. Det vi har gjort, er noe av det alvorligste og mest effektive vi kan gjøre. Vi har senket barnehageprisene, slik at alle de menneskene som ikke har fått barnehageplass, har vi rett og slett pusset på de lokale politikerne. Så kan det være ubehagelig for Venstre at Venstre er med i byrådet i Bergen, og er med på å støtte opp under flertallet her i Oslo, men det blir altså ikke bedre med den politikken som Venstre foreslår her.