Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-06-11:
Når Stortinget nå behandler saken om omdanning av Posten og NSB BA til AS, er prinsippvedtaket allerede fattet. Det ble gjort i forbindelse med statsbudsjettet, da det ble vedtatt at både Posten og NSB og også Luftfartsverket, Statens vegvesen og Kystverket skulle bli AS. For Posten og NSB ble vedtaket gjort uten forutgående konsekvensutredning. Jeg skal ikke innlede til omkamp, men jeg vil gjerne gjenta kritikken av måten dette vedtaket ble fattet på. De ansatte ble ikke informert, vedtaket ble presentert i NRK, de samfunnsmessige konsekvensene ble ikke utredet. Det er et ubestridt faktum at overgang fra BA til AS er en ytterligere fristilling fra folkevalgt styring. Posten blir nå et selvstendig rettssubjekt, og lønnsomhetskriteriene vil spille en enda større rolle enn de samfunnsmessige forpliktelsene. Vi snakker her om en del av den nasjonale infrastrukturen. Hvorfor ville ikke stortingsflertallet se nærmere på konsekvensene av disse endringene? Hvorfor ville ikke flertallet se nærmere på hvordan fristilling av Posten har fungert i den tiden Posten har vært BA? Har vi f.eks. maktet å opprettholde et landsomfattende kvalitativt godt tjenestetilbud i hele landet. Har vi maktet det i distriktene, og har vi maktet å opprettholde tjenesten til en lik pris? Dette er spørsmål som på en kritisk måte burde ha vært belyst før en valgte å gå til ytterligere fristilling. Når NSB BA nå blir omdannet til AS, vises det til konkurransesituasjonen og behovet for å sikre NSB samme vilkår som sine konkurrenter. En kan få inntrykk av at flertallet tror at dette er løsningen på de utfordringene vi har nasjonalt når det gjelder fremtidens jernbane. Det er i tilfelle feil. Skal jernbanen ha en fremtid som person- og godstransportør i konkurranse med transport på vei, må jernbanenettet – les Jernbaneverket – rustes opp i et omfang og et tempo som går mye lenger enn stortingsflertallet så langt er villig til å gå. Omdanning til AS løser ikke noen av disse sentrale utfordringene for jernbanen. Det fremgår i saken at Samferdselsdepartementet forhandler med NSB om en rammeavtale for 2003–2005. Man er i ferd med å utvikle en ny kontraktsform med sikte på innføring av kvalitetskontrakter. Dette er en viktig del av den politiske styringen av NSB i fremtiden. Jeg skal ikke gi meg i kast med å definere hvordan slike kontrakter skal utformes, men vil understreke at Stortinget bør kunne gi noen klare føringer for hvordan rammeavtalen med NSB bør utformes. Det gjelder både hvor det skal kjøres tog, hvor ofte, kvaliteten på vognmateriell, komfort til kundene og prisen publikum må betale. Om det skal skje i forbindelse med § 10-planene, der Stortinget annethvert år skal gis en orientering om virksomheten i selskapene, eller på annen måte, får det i første omgang bli opp til Regjeringen å finne ut, men dette bør i hvert fall Stortinget kunne gjøre. Når det gjelder rammevilkårene for omdanning til AS, viser jeg til komiteens flertallsinnstilling om at NSB BAs eiendeler i sin helhet blir overført, og at egenkapitalen blir styrket med 500 mill. kr. Det er grunn til å understreke at Posten – postvesenet – er en av bærebjelkene i infrastrukturen i dette landet. Et landsomfattende postnett er en viktig forutsetning for å kunne opprettholde en desentralisert bosetning. Derfor vil det være en avgjørende forutsetning at Postens fremtidige organisatoriske løsninger ikke må svekke tilbudet til befolkningen i distriktet. Stortingets hovedmålsetning om likeverdige tjenester i hele landet ligger fast, og nettopp muligheten for at Posten i fremtiden skal kunne gi likeverdige tjenester over hele landet og at Posten skal ha en økonomisk kraft til å kunne utvikle seg, står sentralt i forhold til fastsettelsen av egenkapitalen. Vi mener Regjeringens forslag ikke vil gi Posten den muligheten. Forslaget om 1 milliard ligger under det konsulentselskapene DnB/PwC har vurdert, og derfor har SV sammen med Arbeiderpartiet valgt å foreslå at egenkapitalen primært burde være 2,4 milliarder kr. Det ville ha gitt Posten den styrke og den kraft den burde ha i fremtiden. Fremskrittspartiet har foreslått vel 2 milliarder kr, og det støtter vi selvfølgelig subsidiært. Det vil bli den nest beste løsningen, men langt bedre enn det som er foreslått.