Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2017-12-07:
Vi kommer alle i kontakt med helsevesenet en eller flere ganger i løpet av livet, enten det nå er for egen del eller som pårørende. De fleste av oss kan nok med hånden på hjertet si at vi har tillit til norsk helsevesen. Tross alt har vi et velfungerende velferdssamfunn med gode ordninger, og landet vårt troner år etter år på toppen av lister over verdens beste land å bo og leve i. Tillit og trygghet spiller en stor rolle når vi legger vårt liv i kirurgenes hender, lar mor eller far flytte inn på sykehjem eller overlater våre barn til helsepersonell. Tillit og trygghet er f.eks. helt nødvendig for om behandling, eventuelt operasjon, går bra, og for om tilhelingen skjer slik den skal. Så hva er det som gjør oss mennesker trygge? Kunnskap vil noen si, egne kunnskaper – kunnskap om helse, sykdom og behandling – men også at helsepersonell vi møter, har kunnskap om det samme m.m. Kompetanse og erfaring er også viktig. Legen som behandler oss, bør kanskje helst være spesialist og kunne mye om de sykdommene han behandler – sykepleiere og hjelpepleiere likeså. Virksomhetens omdømme betyr også noe for flere. For meg er det spesielt én viktig egenskap som troner øverst på listen over ting som trygger meg: helsepersonells kompetanse på og forståelse av mennesker, samt evne til å inngi tillit – et smil, et fast håndtrykk, et varmt og rolig blikk, evnen til å knytte kontakt. Det er ikke alltid så mye som skal til. Men noen ganger skjer det dessverre feil, og tilliten slår brister eller blir brutt. Da skal vi også bli ivaretatt. Det er også litt av grunnen til at vi står her i dag, for gjennom vedtak av en ny helsetilsynslov å bidra til at pasienter, brukere og pårørende blir ivaretatt. Lover er viktige i et samfunn, men noen ganger er de ikke lenger helt up to date. De er kanskje for rigide, smale eller trenger å fornyes. Denne loven er i all hovedsak en oppfølging av Arianson-utvalgets utredning, Med åpne kort. Arianson-utvalget fikk et utvidet mandat, bl.a. fikk de i oppdrag å vurdere opprettelsen av en undersøkelseskommisjon, noe Stortinget allerede har vedtatt. Andre lovforslag som ble fremmet i utredningen, samles nå i denne loven. For det første legges det fram et forslag om ny helsetilsynslov. For denne regjeringen er det viktig å forenkle lover, regelverk og praksis uten å miste fokus på kvalitet. I denne nye loven samles derfor gjeldende bestemmelse om tilsynsmyndighetens virksomhet, en bestemmelse som fram til nå har vært spredt over flere lover. Videre styrkes rettssikkerheten ved at varsler- og meldingsordningen forandres til også å omfatte kommunenes helse- og omsorgstjeneste. Det betyr at pasienter, brukere og pårørende gis rett til å varsle Statens helsetilsyn direkte om alvorlige hendelser. En trenger altså ikke gå veien om helseforetak og deres virksomheter. Krav til å gjennomføre møter for pasient, brukere og pårørende ved alvorlige hendelser lovfestes. Statens helsetilsyn gis utvidet myndighet til også å stenge virksomheten i de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Terskelen for helsepersonell til å miste eller få begrensninger i autorisasjon senkes ved faglig uforsvarlighet. Proposisjonen følger også opp forslaget om nasjonal ordning for avlevering og oppbevaring av pasientjournaler ved overdragelse og opphør av virksomhet med Helsedirektoratet som databehandlingsansvarlig. Det er mye fin tekst i lovverket, men det er ikke for alle alltid like lett å skjønne – meg av og til innbefattet. Derfor sier jeg det enkelt: Denne regjeringen gjør med denne lovendringen det enklere for deg og meg å bli tryggere i vårt møte med helsetjenestene, og det er jeg faktisk ganske fornøyd med.