May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2007-02-06:
Levekårsundersøkinga frå 2004 viser at sju av ti nordmenn trener eller mosjonerer minst éin gong i veka, mens berre éin av dei ti aldri trener eller mosjonerer. Mest populært er det å gå raske turar, dernest kjem sykling og skiturar. Det er flest frå dei tettbygde stroka, og spesielt frå Oslo og Akershus, som trener innandørs aktivitetar, som aerobics, styrkjetrening og symjing. Undersøkinga viser at dette bl.a. kjem av tilgjengelegheita på treningsstudio, innandørs treningssalar og symjehallar. Det er viktig at barn lærer å symje, uavhengig av kor i landet dei veks opp. Ei undersøking frå Utdanningsforbundet viser at 38 000 skuleelevar på 200 skular ikkje har symjeundervisning. At halvparten av norske tiåringar ikkje kan symje, betyr at desse barna ikkje har ei basisferdigheit og i tillegg har større risiko for å drukne dersom dei fell i vatnet. For å gi barn og ungdom eit mangfaldig aktivitetstilbod er det viktig å sikre at alle kommunar har fleirbrukshallar og symjehallar. Mange av dei små og store bassenga rundt omkring i fylka er finansierte i ein spleis mellom kommune, idrettslag og spelemidlar. For å få fleire basseng i drift vil Regjeringa ifølgje dagens oppslag i Dagsavisen tilby kommunane rentefrie lån. Det vil i så fall vere ei oppfølging av ein tverrpolitisk merknad frå kyrkje-, utdannings- og forskingskomiteen i samband med budsjettbehandlinga. Det vil vere bra. Rentefrie lån har vist seg å ha god effekt både når det gjeld oppussing av skular, og når det gjeld oppussing av kyrkjebygg. I tillegg bør det satsast på Offentleg Privat Samarbeid, OPS. Marienlyst i Drammen har nyleg fått eit nytt symjeanlegg som resultat av eit OPS-prosjekt. Bruk av OPS som finansierings- og avtaleform gjer at kommunane også kan overlate ansvaret for drift og vedlikehald av symjeanlegga så lenge som i 25 år. Det gir føreseielege rammer for kommunane og kan setje fortgang i utbygginga av nye anlegg og opprustinga av gamle. Idretten er ein stor folkebevegelse som samlar barn, unge og vaksne til positiv livsutfalding i ulike aktivitetar. Idretten skaper velvære og glede og er dessutan viktig for folkehelsa. Kristeleg Folkeparti vil derfor leggje til rette for at flest mogleg blir gitt moglegheit til å utøve idrett og fysisk aktivitet. Idrettslaga er viktige fellesarenaer i lokalmiljøet. Kristeleg Folkeparti støttar tilskotsordninga som er retta mot å styrkje idretten som ein viktig faktor for å skape lokal tilhøyrsle og sosial integrasjon. Kristeleg Folkeparti vil prioritere tilbod til barn og unge. Gjennom tilskotsordningane må idretten stimulerast til å innlemme ulike grupper i sine aktivitetar. Gjennom idrett er innvandrarar på ein god måte aktive deltakarar i lokalmiljøet og i viktige fellesskap. Idrettsanlegg er ein viktig del av infrastrukturen for å gi barn og unge gode oppvekstvilkår. Det må satsast på lokale idrettsanlegg som sikrar eit mangfald av aktivitetar, og som er tilgjengelege for eit breitt spekter av lag og organisasjonar. Gjennom dette får flest mogleg unge moglegheita til å drive med idrett og fysisk aktivitet. Anleggsstøtta har vore ei viktig tilskotsordning. Tilskot til anlegg er veldig viktig for det enkelte idrettslaget og den enkelte kommunen. Det er viktig for eit lokalt idrettsarbeid, det er viktig for folk flest, og det er viktig for uorganiserte barn og unge. I Noreg er det lang tradisjon for å sjå samanhengen mellom breidde- og toppidretten. Kristeleg Folkeparti meiner at statlege tilskot til organisert idrett i hovudsak er meint å understøtte den frivillige, medlemsbaserte idretten, slik at ein kan oppretthalde og utvikle eit godt aktivitetstilbod, primært på lokalt plan. Statens tilskot til toppidrett er viktig på grunn av rolla som førebilete og kulturell identitetsskapar. Interessa i befolkninga er stor og gir mange felles fokuseringar på tvers av alder og interesser elles. Vi treng både toppidretten og det som skjer på grasrotplanet. Sjølv om mange kommunar har trong økonomi, vil det alltid vere lønsamt for fellesskapet å satse på førebyggjande verksemd. Å leggje ned verksemd som sørgjer for fysisk aktivitet, sosial aktivitet, idrettskonkurransar, trening og ikkje minst symjeopplæring, vil fort bli veldig kostbart for eit lokalsamfunn. Eg håpar derfor at spelemidlar, rentefrie lån og OPS kan gi mange kommunar incentiv til å ruste opp symjeanlegga sine, slik at det ikkje blir så mange tomme symjehallar som det er rundt omkring i dag, og at vi òg får fylt vatn i fleire av desse – til glede for små og store.