Vidar Bjørnstad (Arbeiderpartiet), 2001-05-21:
Som medlemmer av justiskomiteen i denne perioden har vi vært med på å debattere og påvirke den framtidige organisering og oppgaveløsning for de viktigste sektorene på justisområdet. Det har vært spennende. Vi har lagt grunnlaget for kriminalomsorgens virksomhet, og i dag legger Stortinget den foreløpige sluttstenen for organiseringen av politiet og domstolstrukturen. Det har på alle områder vært spørsmål om hvordan de ulike etatene kan løse sine oppgaver på en bedre måte både for publikum og samfunnet som helhet. I denne saken gjelder det politi- og lensmannsetaten. Hovedmålet er å få en etat som mer effektivt forebygger og bekjemper kriminalitet, som er mer tjenesteytende og publikumsorientert, og som utnytter ressursene best mulig. Før jeg går videre, vil jeg understreke et viktig poeng som også framgikk av saksordførerens innlegg. Politikk består ofte i å rendyrke motsetninger. Men i denne saken vil jeg påpeke den brede enigheten blant partiene. Det er i seg selv viktig når vi skal legge grunnen for politiets virksomhet i mange år fremover – en etat som har stor betydning for folks trygghet. Behovet for omstilling og organisasjonsendringer i politi- og lensmannsetaten har sitt bakteppe i de betydelige samfunnsendringer som har skjedd. Jeg vil kort nevne kriminalitetsutviklingen, demografiske endringer, internasjonaliseringen, økte muligheter for kommunikasjon og mobilitet og publikums krav til tjenesteyting. Færre og større politidistrikter forener ønsket om å få mer slagkraftige enheter som kan bekjempe kriminaliteten og muliggjøre frigjøring av ressurser over til mer operativ virksomhet og publikumsorientert tjeneste. Her er det både snakk om organisasjonsendringer og om oppgavefordeling, kompetanse, ledelse og personalpolitikk. Effektiviteten i politiet har vært mye knyttet til saksbehandlingstid og oppklaringsprosent. Det er selvsagt at vi ønsker forbedringer på disse områdene, og potensialet er der, f.eks. i form av forbedret og tettere samarbeid mellom ulike personellgrupper ved integrert påtale og utvikling av framskutt påtalefunksjon. Vi ser også fram til Regjeringens oppfølging av utredningene om raskere straffesaksbehandling. Men vi ønsker også utviklet flere kriterier for et vellykket politiarbeid. I denne sammenheng vil jeg understreke betydningen av det kriminalitetsforebyggende arbeidet politiet må delta i og legge stor vekt på, i samarbeid med familier, barnehager, skoler og andre offentlige etater. Det må være viktig å hindre den kriminelle handlingen, ikke minst blant barn og ungdom. Arbeiderpartiet mener vi fortsatt skal ha et desentralisert politi, et politi i nærmiljøet som er tilgjengelig for publikum. Antallet tjenestesteder må opprettholdes. Ja, det er positivt om en får flere tjenestesteder eller f.eks. politiposter ved andre lokaliteter enn i dag. Men det kan allikevel samordnes bedre når det gjelder administrative oppgaver, enten mellom driftsenheter regionalt eller innenfor distriktets administrative stab. Ved samordningen må vi unngå å bygge nye nivåer i etaten. Poenget er å frigjøre personellressurser til operativ virksomhet og service- og tjenesteoppgaver rettet mot publikum. Personalpolitisk sett må også den operative tjenesten oppvurderes i forhold til karrieremuligheter og lønnsbetingelser. Gjennomføringen av politireform 2000 må sikre større grad av ansvar og myndighet til distriktsledelse og tjenestesteder. Jeg er derfor enig i utviklingen i retning styring i forhold til overordnede mål og rammer, og mindre ressursdisponering og operative prioriteringer. Det må ligge i det desentraliserte lederansvaret å disponere ressursene best mulig og finne den mest hensiktsmessige organiseringen av polititjenesten i forhold til oppgavene, men innenfor bl.a. premisser om minst like mange tjenestesteder. Det faktiske behov og hensynet til publikum må stå sentralt. Forslagene til nye politidistrikter og hvor politimesteren skal være lokalisert, har vakt stor interesse landet rundt. Her vil jeg gjenta begrunnelsen for større politidistrikter, nemlig at en skal sikre flere i operativ tjeneste, større faglig bredde og kompetanse og større ressursmessig handlefrihet. Komiteen understreker at politimesterens lokalisering i seg selv ikke skal påvirke politioperative, publikumsrettede tjenester. Ser en på helheten, er jeg glad for at Regjeringen har fått tilslutning til de fleste av sine forslag. Et politidistrikt mindre og noen grensejusteringer var endringer en kunne forvente. Dessuten er det to uavklarte punkter det skal tas stilling til her i salen. La meg kort kommentere disse. I valget mellom Sogndal og Florø som sted for politidistriktsledelsen i Sogn og Fjordane er det etter min oppfatning ikke noen svart og hvitt-løsning. Det er argumenter for begge steder. Jeg er sikker på at uansett resultat vil det være et bra resultat, og uansett resultat skal det gi folk en bedre polititjeneste. I vårt forslag om at distriktsledelsen legges til Sogndal, har vi bl.a. lagt vekt på nærhet til domstol og fengsel, økonomiske hensyn med grunnlag i nye lokaler, geografisk plassering i forhold til driftsenhetene og plassering av fylkeskommunale etater. Når det gjelder det andre forslaget om politidistriktstilhørighet for kommunene sør for Hardangerfjorden, mener vi at departementet må vurdere dette i samråd med disse kommunene. Spørsmålet ble ikke vurdert spesielt i stortingsmeldingen, og innspill fra én høringsinstans mener vi er et for tynt grunnlag for å overføre disse kommunene til Haugaland politidistrikt her og nå. Jeg vil også klargjøre Arbeiderpartiets holdning når det gjelder politidistriktsinndelingen i Oppland og Buskerud. Et flertall i komiteen, med vår støtte, har gitt departementet fullmakt til å velge den mest hensiktsmessige organisering for disse to fylkene. Fra Arbeiderpartiets synspunkt er Regjeringens forslag åpenbart det mest hensiktsmessige. Det er derfor Regjeringens forslag om to distrikter i både Oppland og Buskerud som må gjennomføres. Det er vårt signal til Regjeringen. I innspillene om Oppland kan en for øvrig få anskueliggjort problemet med å definere hva politifaglige kriterier er. Politiets Fellesforbund mener én ting, Lensmannslaget og politiembetsmennene noe annet. Hva er politifaglig vurdering? Arbeiderpartiet mener det er riktig å slå sammen Politiets datatjeneste og Politiets materielltjeneste, foreløpig med en felles ledelse, men lokalisert til to steder, henholdsvis Oslo og Gran. Vi forutsetter at en felles ledelse lokaliseres til Gran og mener det er argumenter og gode forutsetninger for Gran som sted for en eventuell samlokalisering av data- og materielltjenesten. Regjeringen foreslo i stortingsmeldingen at ansvaret for landegrensen mellom Norge og Russland skulle overføres fra grensekommissæren til politimesteren. For så vidt kan den politiske utviklingen tilsi et sivilt grenseansvar på lik linje med andre grenseområder. Men vi deler allikevel Forsvarsdepartementets vurderinger om at dagens ordning bør videreføres inntil videre, og at eventuelle endringer må gis en grundigere vurdering etter evaluering av eksisterende grenseansvar. Gjennomføringen av omorganiseringen i politi- og lensmannsetaten vil kreve medvirkning og samspill med de ansatte og deres organisasjoner. Politimestrene for de nye politidistriktene vil få et viktig lederansvar for gjennomføring av prosessen med omstilling og endringer. Det blir derfor avgjørende at en får de best kvalifiserte til disse stillingene. Vi ønsker derfor et så bredt søkergrunnlag som mulig, og at det ikke begrenses til dem som i dag er fast ansatt. Det må imidlertid skje innenfor rammen av lov- og avtaleverk. Samtidig må departementet og Politidirektoratet ha en offensiv og positiv holdning til alle som får endret sin arbeidssituasjon. Det må legges vekt på individuelt tilpassede løsninger. Et hovedformål med politireformen er overføring av innsparte personellårsverk til operativ og publikumsrettet tjeneste. Enkelte høringsinstanser mener den anslåtte innsparing på 400–450 årsverk er usikker. Jeg mener departementet så godt det er mulig på nåværende tidspunkt, har grunngitt anslaget, og at det blir en viktig målestokk for en vellykket reform. Jeg utfordrer derfor alle impliserte til å bidra med å sikre effektivitetsgevinster av reformen. Det vil helt sikkert bli diskusjoner om omstillingskostnader utover det som er anslått i meldingen. Vi har her som utgangspunkt at Regjeringen bør identifisere omstillingskostnader og finansiering i de årlige budsjetter ved gjennomføringen av reformen. Vi forutsetter at omstillingene ikke medfører redusert aktivitetsnivå i politiet, men har heller ingen innvendinger mot at innsparte driftsutgifter på grunn av reformen faktisk kan gå til dekning av andre utgifter knyttet til oppfølging av endringene. Politireform 2000 har vært en viktig og nødvendig gjennomgang av politi- og lensmannsetaten for organisatoriske forbedringer og klargjøring av oppgaveløsninger. Jeg håper resultatene vil innfri intensjonen om en bedre polititjeneste for publikum, og et politi som mer effektivt kan forebygge og bekjempe kriminalitet for å skape et tryggere samfunn for folk flest. Med dette tar jeg opp Arbeiderpartiets mindretallsforslag i innstillingen.