Odd Einar Dørum (Venstre), 1999-12-16:
I Regjeringens tilleggsbevilgningsproposisjon på Justisdepartementets område for høsten 1999 er det i hovedsak fremmet forslag som gjelder anslagsendringer og endringer av mer teknisk karakter. Disse forslagene er lagt fram slik det har vært gjort tidligere. Jeg har merket meg komiteens ønske for kommende års endringsproposisjon, og vil selvfølgelig etterkomme ønsket om å legge fram opplysninger som f.eks. forholdet mellom budsjett og regnskap for de siste tre år for de postene som har store avvik. Det er tre forslag jeg vil kommentere særlig, som alle gjelder politiets driftsbudsjett: 1. 17 mill. kr til en særskilt aksjon for nedarbeiding av asylavhørsrestanser i politiet2. 27 mill. kr for tilrettelegging for avlytting av mobiltelefonnettet3. 18 mill. kr i forbindelse med minnemarkeringen for Yitzhak Rabin La meg først få kommentere det siste punktet, som i hovedsak gjaldt å ivareta sikkerheten for et stort antall internasjonale politiske ledere, med den amerikanske presidenten i spissen, og hvor det var nødvendig med særskilt høyt sikkerhets- og beredskapsnivå. Det var mitt og norsk politis ansvar at de ulike arrangementer og tilstelninger kunne gjennomføres innen en betryggende ramme. Store sikkerhetsforanstaltninger er en nødvendighet i slike sammenhenger. Jeg nøler derfor heller ikke med å gi politiet toppkarakter for måten denne store utfordringen ble håndtert på. Det er mitt håp at de erfaringer vi har fått ved dette, kan være med og bidra til at Norge også i fremtiden kan være en aktuell arena for fredsskapende tiltak og prosesser. De midler som bevilges til minnemarkeringen, vil bli utgiftsført inneværende år. Når det gjelder de to andre områdene, dvs. asylrestanseproblematikken og avlytting av mobilnettet, vil kun en begrenset del av tilleggsbevilgningene bli nyttet inneværende år. Slik det også går fram av proposisjonen, vil midler måtte overføres til år 2000. Jeg har merket meg at et flertall i justiskomiteen i innstillingen har noen prinsipielle synspunkter på at det fremmes forslag om så vidt store beløp i tilleggsbevilgningsproposisjonen. Jeg vil understreke at en relativt stor del av økningen som er foreslått på politibudsjettet, er tilnærmet regelstyrte utgifter, som f.eks. politiets sideutgifter på kap 440, post 21, i forbindelse med asylsaksbehandlingen. Jeg er imidlertid ikke uenig i at summen av alle beløpene er betydelig, og på politikapitlet er det jo særlig asylrestanseaksjonen og saken om avlytting av mobiltelefonnettet som representerer store beløp. Ikke desto mindre er det grunn til å forvente betydelige resultater av de tiltak som ligger til grunn for forslagene. Jeg må vise til at det i Justisdepartementets budsjettproposisjon for år 2000 ble opplyst at man ville følge utviklingen innen asylområdet nøye og løpende vurdere eventuelle ekstraordinære tiltak. Situasjonen tilsier at ekstraordinære tiltak er høyst påkrevd. Politiets restanser for 1999 har økt kraftig, ikke minst som en følge av den merbelastning som Kosovo-krisen representerte for norsk politi, bl.a. med gjennomføring av registrering og oppfølging av 6 000 kosovoalbanske flyktninger. Dette kom samtidig med et svært stort antall asylankomster generelt. Regjeringen ser det som avgjørende viktig, særlig av hensyn til søkerne, at saksbehandlingstiden på asylavhør blir redusert. Når det gjelder representanten Bjørnstads spørsmål til meg, er det slik at Regjeringen løpende evaluerer de oppmykninger som har funnet sted. Når det gjelder asyl, hvor vi har hatt forhold til FNs høykommissær, har vi i 1999 sagt at vi finner det naturlig å vurdere og evaluere oppmykningen av asylkriteriene i løpet av 2001. Vi har de samme planer når det gjelder andre forhold, nemlig spørsmål som knytter seg til humanitært opphold, og når det gjelder familiegjenforening. Vi er tjent med å ha en gjennomgang av utviklingen, men også etter en viss periode. Selvfølgelig vurderer vi løpende utfordringer, og med hensyn til f.eks. situasjonen som knytter seg til et stort antall unge menn som kommer fra Irak og snakker svensk, tysk og dansk, har vi en særskilt utfordring. Vi vurderer også spørsmålet om vi må sette en grense for hvor lenge man skal kunne bli i Norge i forhold til antall omgjøringsbegjæringer. Dette er spørsmål som løpende vurderes, og som Stortinget vil få svar på på en egnet måte. Vi følger opp spørsmålene; det er vår plikt å gjøre det. Forslaget om 27 mill. kr til nødvendige investeringer for å kunne avlytte mobiltelefonnettet representerer en viktig nyvinning innen politiets kriminalitetsbekjempelse. Jeg viser også til justiskomiteens merknader i Innst. O. nr. 3 for 1999-2000. De kriminelle, og i særdeleshet de som bedriver organisert kriminalitet, bruker i svært liten grad det faste telefonnettet, og det er av avgjørende betydning for politiets etterforskning at mobilnettet også gjøres avlyttbart. Dette må selvsagt skje i nært samarbeid med de berørte selskaper, dvs. Telenor og NetCom. Avtalen om utgiftsdeling mellom selskapene og staten kom i stand i høst, og Regjeringen hadde derfor ikke grunnlag for å fremme budsjettforslag til dette formålet på et tidligere tidspunkt og således heller ikke i budsjettproposisjonen for år 2000, som ble lagt fram tidlig i oktober. For øvrig tillater jeg meg å påpeke at avtalen innebærer at staten dekker en tredjedel av utgiftene for hvert av selskapene. Jeg vil også nevne at Regjeringen i forbindelse med «Sleipner»-ulykken den 26. november har lagt fram en tilleggsproposisjon for 1999. Avslutningsvis er jeg glad for at en samlet justiskomite er enig i de tilleggs- og omdisponeringsforslag som er fremmet i proposisjonen, og jeg skal selvfølgelig ta mitt ansvar for at disse bevilgningsvedtak følges opp på beste måte. Jeg vil til slutt si at jeg husker godt representanten Devolds spørsmål til meg under den ordinære budsjettbehandlingen, og fordi jeg har en fortid som stortingsrepresentant, innser jeg også berettigelsen av spørsmålet.