Lars Sponheim (Venstre), 2007-12-14:
Først til det saken i hovedsak dreier seg om, nemlig en forenkling og en modernisering av et lovverk, som komiteen slutter seg enstemmig til, som er grunnleggende bra, og som vi på mange flere områder i vår omfattende lovregulering av dette samfunnet har et behov for å gjøre. Jeg vil gi min tilslutning til det saksordfører sier om det på vegne av hele komiteen. Så vil jeg gjerne knytte kommentarer til de to forhold som er reist til debatt under denne saken. Det ene er det forslaget som reises fra et mindretall, fra opposisjonen, og Venstre er ikke med i opposisjonens mindretallsforslag her. Det vil jeg gjerne begrunne, siden det ikke er gjort i innstillingen. Den prinsipielle tilnærming jeg vil gi uttrykk for, er en veldig generell skepsis til en utvikling der politimyndighet gis til andre etater, fra andre deler av samfunnet. For meg er det et helt bærende prinsipp i en rettsstat at de som skal få lov å bryte loven for å ta lovbrytere, og som skal få lov til å bruke makt, om nødvendig fysisk makt, overfor borgere, skal være statlig politi i et land som står under demokratisk innsyn og kontroll. Jeg er grunnleggende skeptisk til at man ut fra en pragmatisk tilnærming vil la andre få lov å gjøre ting, kanskje på grunn av ressursmangel i politiet. Nå tror ikke jeg at våre flotte tjenestemenn i tolletaten verken vil være de som vil misbruke eller gjøre overgrep i så måte. Allikevel går det en prinsipiell grense. Vi var jo her fra Stortinget nesten vitne til et grusomt overgrep rett ute i gata her i går, grunnet nettopp de samme prinsipielle tingene. Vi så elementer av en vekterstat som skremmer meg. Så det er altså min begrunnelse for å være meget forsiktig med å begynne å dele ut politimyndighet til andre utenfor politiet. Da vil jeg heller være med på krafttak for å sørge for at politiet vil bli i stand til å gjøre den viktige jobben de skal gjøre. Så reiser jo den problemstillingen denne debatten: Når vi forenkler og moderniserer og gjør selve lovverket om toll lettere tilgjengelig, har vi også en oppgave foran oss med å gjøre noe med tollen, dvs. å forenkle et omfattende fenomen i vårt samfunn. Det mener jeg også er viktig. Den forrige regjering avviklet en god del tollsatser som var temmelig meningsløse. Det blir nesten et liten revynummer hvis man begynner å lese opp alle tollsatser vi har på mange områder i Norge. Et eksempel kan være reservedeler til paraplyer, som er underlagt noen øre i toll, og som skaper en del arbeid. Det er helt klart at det er litt Hurra-Norge over mange av de norske tollsatsene. Grunnen til at man kanskje ikke har foretatt en enda større sanering av mye av dette, er at man vil ha dette i bakhånd i de WTO-forhandlingene som kommer nå, hvor man vil bli pålagt å fjerne prosentvise andeler av samlet toll, omfanget av toll, osv. Derfor holder man fast ved en del av disse historiske anakronismene når det gjelder tollsatser. Men fra det, som jeg tror kanskje ikke er den store kontroversen, til å skrive med bred penn som Fremskrittspartiet og Høyre gjør her, at toll hører fortiden til, vil definitivt ikke jeg slutte meg til. For på viktige områder vil toll fortsatt være et viktig instrument til å få den globale handelen til å bli mer rettferdig. Et eksempel er hvordan vi legger vekt på at preferanser på toll til de fattigste land skal være et viktig virkemiddel. Og det kan man ikke ha hvis toll hører fortiden til og ikke framtiden til. Man kan ikke la de aller fattigste land få noen fordeler på bekostning av land som er rikere. Det vil f.eks. føre til at dersom vi ikke har tollpreferanser, som vi har i dag, til de fattigste land i Afrika, vil ikke de fattigste landene i Afrika ha noen mulighet til å selge sine matvarer til Norge. Da ville land som Uruguay, Brasil og Argentina bare konkurrere dem fullstendig vekk. Så igjen, før vi er kommet dit at konkurranseevne og velstand er mer jevnt fordel mellom landene i verden, vil nok toll fortsatt høre framtiden til, men den kan sannsynligvis målrettes og forenkles i betydelig grad.