Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2010-06-09:
I Riksrevisjonens rapport slås det fast at utslippene av klimagasser har økt med over 8 pst. etter 1990, og er forventet fortsatt å øke fram mot 2020. Riksrevisjonen slår også fast at til tross for at flere tiltak er satt i verk for å begrense veksten i utslippene, har man ikke lyktes med å snu denne trenden. Riksrevisjonen mener likevel at til tross for økningen av utslippene nasjonalt vil Norge sannsynligvis innfri Kyoto-forpliktelsene fra 2008 til 2012, men vi er svært avhengige av kvotekjøp for å nå de klimapolitiske målene vi har satt oss. Fremskrittspartiet mener det er nødvendig med en grundig og kritisk tilnærming til nytteverdien av de mange klimatiltak som drøftes i og fremmes av regjeringen. Tilsvarende bør man ha en kritisk tilnærming til nytteverdien av sektorvise planer kontra teknologi eller sektornøytrale, markedsbaserte ordninger. Stortingets utslippsmål framstår i lys av Klimakurs arbeid som mer kostbart og vanskeligere å innfri enn det stortingsflertallet har gitt uttrykk for. Utfordringene er ikke blitt mindre som følge av utsettelsene av prosjektene på Kårstø og Mongstad. Nasjonale klimatiltak må vurderes i lys av global nytteverdi framfor en snever tilnærming med nasjonale bruttokutt i CO2-utslipp. På bakgrunn av dette bør man ta noen revisjoner av kost–nytte-vurderinger av utvalgte kommuners klimaplaner, som er utarbeidet på oppfordring fra regjeringen. Videre bør man sikre at regjeringens planlagte klimamelding er kvalitetssikret hva gjelder realisme og kost–nytte-verdier for ulike sentrale prosjekter. Fremskrittspartiet er kritisk til regjeringens tilnærming til CO2-kvotehandel, hvor man hevder å ha en streng klimakvotelov for å kutte CO2-utslipp, men hvor resultatene er at kvotemengden i omløp opprettholdes, mens norsk industri må kjøpe kvoter som andre lands industrier tildeles gratis. Vi må ha klart for oss at det totale utslippet i EU avgjøres av totale CO2-kvoter i omløp, ikke av hvor store kostnader industrien pålegges. Vi har registrert Riksrevisjonens bemerkning om usikkerheten rundt nytteverdien av flere av prosjektene i den grønne utviklingsmekanismen og mener regjeringen må gjøre grundigere forarbeid før man inngår avtaler med tredjeparter om slike prosjekter. Vi ønsker primært at Norge bruker den grønne utviklingsmekanismen til å fremme fornybar energi og miljøteknologi i utlandet sammen med norsk næringsliv. Vi er i tillegg kritiske til en politisk tilnærming der størrelsene på bevilgningene anses som en viktigere målestokk for suksess enn faktisk oppnådde resultater. Vi viser i den forbindelse til de store bevilgningene til CO2-rensing, der Stortinget ikke har fått en sak med overordnet tilnærming til behandling, samt den prinsipielle ulikebehandlingen som eksisterer mellom gasskraftverkene på Mongstad, Kårstø og eventuelt andre gasskraftverk. Vi minner også om regjeringens framlagte kostnadsøkning og utsettelse av tidsfrister for CO2-renseprosjektet på Mongstad og forutsetter at en beslutning om fullskala CO2-rensing på Mongstad må baseres på en gjennomgang av tilgjengelig teknologi og en kostnadsvurdering sett opp mot alternative prosjekter for å bedre energiforsyningen og kutte CO2-utslippene. Det er derfor svært viktig at Stortinget foretar en gjennomgang av både måloppnåelse og virkemiddelbruk når klimameldingen skal behandles etter planen høsten 2011. Til slutt vil jeg gjøre oppmerksom på en liten trykkfeil i innstillingen på side 22 i egne merknader, hvor det står «utstrakt kvotekjøp fra utland». Det skal selvfølgelig være «utstrakt kvotekjøp fra u-land».