trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sandra Borch (Senterpartiet), 2017-10-11:
Det siste året har vært preget av mange harde debatter rundt Forsvarets langtidsplan. En av de mest omtalte sakene har vært hovedbase for helikopter på Bardufoss. Senterpartiet har kjempet og kjemper fortsatt for at hovedbasen for helikopter skal være på Bardufoss. Derfor blir det spennende å se hva som blir lagt fram førstkommende fredag når landmaktutredningen legges fram. Flere partier har i valgkampen signalisert at hovedbase for Bardufoss er viktig for dem når landmaktutredningen skal vedtas. Senterpartiet forventer nå at disse partiene følger det opp i Stortinget. Senterpartiet har vært tydelig og er tydelig på at Bardufoss må ha egnede helikopter for Hæren. Å ta fra Hæren Bell-helikoptrene er en svekkelse av det norske Forsvaret generelt, og av Forsvaret i Nord-Norge spesielt. Det er mange grunner til at Senterpartiet har doblet sin oppslutning i Nord-Norge. En av dem er nedbyggingen regjeringen har vedtatt av Forsvaret i nord, hvor Senterpartiet har vært og er en tydelig motmakt. Det finnes ingen moderne hær i verden i dag som ikke har funksjonelle helikopter tilgjengelig. Bell-helikoptrene gir Hæren mulighet til hurtig forflytting av soldater til viktige posisjoner i terrenget. Helikopter er kort og godt en avgjørende kapasitet. Norges langstrakte land og vår geografi med fjell, fjorder og daler gjør det svært vanskelig for Hæren å operere uten denne kapasiteten. Det har vært mye snakk om at NH90-helikopterne vil kunne utføre oppdrag som Bell-helikoptrene har i dag. Dette er helikopter til kystvakten og Marinen, men de er ikke en erstatning for Bell-helikoptrene, og det må man være tydelig på i denne debatten. Senterpartiet er også tydelig på at bevilgningene til Forsvaret må økes, og har som eneste parti fremmet forslag om at Norge må leve opp til sine forpliktelser overfor NATO og øke investeringene og bevilgningene til Forsvaret, slik at de utgjør 2 pst. av bruttonasjonalprodukt. Nordområdene er landets viktigste utenrikspolitiske interesseområde både på grunn av den sentrale geografiske beliggenheten og ressursene som finnes i området. Dette ligger ikke til grunn for regjeringens utforming av Forsvarets kapasitet og struktur. For å sikre norske interesser er det nødvendig at våre militære kapasiteter er tungt til stede. Senterpartiet ser med bekymring på at langtidsplanen flytter tyngdepunktet av den samlede militære aktiviteten ut av nordområdene. Langtidsplanen svekker Forsvarets tilstedeværelse i nord og gjennom dette også Norges evne til å forsvare seg. Om Forsvaret fortsatt skal være et tyngdepunkt i nord, må vi bevare viktige baser i Nord-Norge som gjør oss i stand til å forsvare oss. Dette blir viktig for Senterpartiet når landmakten nå kommer. Da må helikopterbasen på Bardufoss prioriteres og videreføres.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2017-10-11:
Dagens regjering og noen til tror åpenbart at svaret på alt i samfunnet er nedleggelser og tvangssammenslåinger. Med den ene reformen etter den andre, under dekke av å påstå at man endrer til det bedre, er realiteten byråkratisering og tvangssammenslåinger som folket er helt imot. Dette er reformer uten noen som helst form for innhold. Dagens regjering har begått språklig misbruk av reformbegrepet, og steg for steg gir de ytterligere kraft til sentralisering og byråkratisering av Norge. Ressursene og verdiene man finner i hele landet, vil man ha, men for regjeringen er det visst et problem at det bor folk her. Det er ingen tvil om at bl.a. regionreformen kommer til å gå ut over tjenestetilbudet til folk. Vi konstaterer at Stortingets vedtak om tvangssammenslåing av fylkeskommuner ble gjort uten at det forelå forslag til desentralisering av oppgaver og styrking av den regionale planleggingen. Fylkeskommunenes nye og sterkere rolle som samfunnsutvikler er ikke utformet. Regjeringen har derimot foreslått å svekke fylkeskommunenes ansvarsområder. Senest i forrige uke kom det en høring hvor det ble foreslått at vannforvaltningsplanene ikke lenger skal vedtas som regionale planer etter plan- og bygningsloven. En slik frakobling fra plan- og bygningsloven medfører at fylkeskommunene, som i dag har ansvaret, ikke lenger vil ha en formell rolle i arbeidet. Det foreslås at utvalgte fylkesmenn nå får ansvaret for å koordinere det forberedende regionale arbeidet. Dette viser i realiteten at regjeringen ikke gjør det de har sagt at de skal gjøre, nemlig å styrke det regionale folkevalgte nivået med nye oppgaver. Dette beviser nettopp at oppgaver blir flyttet fra fylkeskommunene. Det eneste regjeringen gjør, er å utviske fylkesgrensene. Jeg er fra Troms, som nå er vedtatt slått sammen med Finnmark. Jeg vet ikke om alle her er klar over hvor stort Nord-Norge faktisk er. Fra det nordligste punktet i Finnmark til det sørligste punktet i Troms er det 1 075 km. Det tar 16 timer å kjøre med bil – ja, det er faktisk en time kortere om en velger å kjøre via Finland. Avstandene i nord er allerede store nok. Jeg er derfor glad for at Senterpartiet har fremmet forslag om at fylkene skal kunne søke om å få omgjort det vedtaket som er fattet. Den reformen vi faktisk trenger i Norge, er en tillitsreform, der staten Norge igjen har tillit til dem som faktisk gjør jobben der ute, uten at man sentraliserer og byråkratiserer samfunnet, det være seg politibetjenten, læreren, bedriftseieren, lokalpolitikeren, rørleggeren, fiskeren, gårdbrukeren eller sykepleieren.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2017-10-11:
Dessverre gikk ikke valget slik vi hadde håpet, og nå venter fire nye år i opposisjon. Men én ting er sikkert: Arbeiderpartiet skal være en konstruktiv og tydelig stemme på Stortinget. Arbeiderpartiet skal fortsette å utvikle og stemme for god politikk som svarer på de utfordringene som folk faktisk møter i hverdagen. Både Norge og verden er i utvikling, og det gir nye muligheter og utfordringer. En av de mulighetene ligger i teknologi, og her er Norge i særstilling. Men det krever en aktiv politikk, det krever næringsutvikling, og det krever en reell vilje til å satse på livslang læring. Arbeiderpartiet har sammen med fagbevegelsen alltid kjempet for at det skal være mulig å lære nytt og delta i arbeidslivet. Slik skaper vi trygge og nye jobber. Borregaard i Sarpsborg er på mange måter kroneksemplet på en bedrift som har gått fra å være en gammel industribedrift til en topp moderne kompetansebedrift uten strekk i laget. Det har ikke kommet av seg selv. Vi vet at trepartssamarbeidet er helt avgjørende om Norge skal lykkes. Når arbeidstaker, arbeidsgiver og det offentlige trekker i samme retning, er vi helt uslåelige. For å nå dette må vi holde fanen høyt for trygge arbeidsplasser og et seriøst arbeidsliv. Det må være mulig for den enkelte å tilegne seg ny kunnskap, og nettopp derfor har Arbeiderpartiet tatt til orde for en kompetansereform for læring i arbeidslivet. Etter fire år med Høyre–Fremskrittspartiet-regjering er arbeidsmiljøloven svekket, og trepartssamarbeidet og den norske modellen har ved flere anledninger blitt forsømt. Jeg frykter at vi kommer til å se mer av den samme politikken i denne perioden. Men hvem vet? Vi har fortsatt til gode å få presentert regjeringens politikk. La meg understreke: Vi trenger mer felleskap, og ikke mindre, hvis vi skal løse morgendagens utfordringer.
Marianne Haukland (Høyre), 2017-10-11:
Norge er et godt land å bo i, men vi må ikke gå i den fellen å tenke at vi har det så bra at vi skal konservere samfunnet, eller være destruktive i møte med endringsmuligheter og eventuelt spre frykt for endringer. Jeg ønsker å påpeke at frykt for endringer har preget valgkampen i nord. Men frykt for endring endrer ikke den situasjonen vi kommer opp i i 2025, der prognosene viser at utgiftene til staten øker mer enn inntektene. Norge må endre seg – for å kunne bevare det som er godt med Norge. Vi må skape et bærekraftig velferdssystem som fungerer også i framtiden, slik at framtidige generasjoner kan dra nytte av det vi har dratt nytte av, som gjør Norge til et av verdens beste land å bo i. Det skal vi ta vare på. Vi har utgifter til statsbudsjettet som vokser raskere enn inntektene gjør. Det er politisk latskap kun å foreslå skatteendring som en løsning på dette problemet. Det gagner ikke kjøpekraften til forbrukerne, og det rammer også bedriftene, med dårligere rammevilkår. Derfor trenger Norge nå politikere som ønsker å tenke nytt for å øke det økonomiske handlingsrommet vi har, og berede grunnen for en bærekraftig velferd. Vi er i en prosess nå der vi må modernisere og investere for framtiden. Vårt velferdssamfunn handler også om vår følelse av trygghet – det å vite at det er noen der når det virkelig gjelder. Regjeringen har i denne perioden jobbet for at utrykningstiden til politiet skal gå ned, og at politiet skal være raskere på plass når det trengs at de er der. Det har betydning for vår trygghetsfølelse. Jeg får ikke mer trygghet av å vite hvor mange lensmannskontor det er i Finnmark. Men jeg føler meg trygg når flere politifolk er på hjul og det legges til rette for at politibilen er en effektiv arbeidsplass for polititjenestemenn. Dette klarer man å få til ved at man ved politireformen legger til rette for at det frigjøres ressurser i budsjettene, og prioriterer å ansette flere politimenn med bedre utstyr. Å se annerledes på norgeskartet gir også rom for å endre Kommune-Norge og regionene. Det å stå rakrygget i en regionreform handler om en erkjennelse av at en ny region ikke handler om å legge ned Finnmark, men om å lage en region som er bedre rustet til å ta på seg nye oppgaver.
Marianne Haukland (Høyre), 2017-10-11:
Å være en del av det 162. storting er en ære. Jeg føler meg stolt over å representere mitt eget parti og mitt hjemfylke i et storting som har en rekordhøy andel kvinner. Likestilling har vært viktig for norsk politikk og utviklingen av det samfunnet vi har i dag. Vi ville ikke kommet hit vi er i dag, uten å være et likestilt samfunn. Det er en erkjennelse vi må fortsette å løfte fram, spesielt i arbeidet for kvinners og jenters rettigheter. I dag er det den internasjonale jentedagen. Verden over blir jenters rettigheter brutt og satt til side. Jenter er i større grad enn gutter under kontroll av familien og ute av utdanning for å ta vare på familie og mindre søsken. Kvinner styrer også i mindre grad sin egen seksualitet og framtid. Internasjonalt er Norge i en særstilling. Derfor er det viktig at vi fortsetter å jobbe internasjonalt for å fremme saker som er viktige for oss, og som er med på å skape bærekraftige samfunn også utenfor våre nærområder. Jenters og gutters rett til utdanning er et viktig arbeid som Norge må fortsette å ta del i. Det er et bidrag som er en investering i framtiden, og det er et bidrag fra Norge som fremmer bærekraftig utvikling i andre land. Alle gutter og jenter fortjener gratis utdanning som også har god kvalitet. Dette skal Norge fortsette å løfte viktigheten av, også internasjonalt. Jeg ønsker alle representantene her til lykke med jentedagen.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2017-10-11:
I en urolig verden er Norge en trygg havn med god velferd og et sterkt sosialt sikkerhetsnett. Men selv om vår havn er lun, blir vi påvirket av det som skjer i verden rundt oss. Fallet i oljeprisen fikk store konsekvenser for mange, spesielt på Sør- og Vestlandet og i mitt eget hjemfylke, Rogaland. Mange opplevde usikkerhet, 50 000 mennesker mistet jobben. Høyre begynte omstillingen for flere arbeidsplasser den dagen vi kom i regjering. Det blir nå forsket mer, og skattene går ned. Forfallet på vei og jernbane blir redusert, og investeringene er rekordhøye. De store pengene går til investeringer i kunnskap, samferdsel og innovasjon. Vi ser at Høyres løsninger virker. Arbeidsledigheten går ned, veksten går opp, og det skapes flere jobber. Flere unge får arbeid, og Rogaland er faktisk det fylket i landet med flest nye gründerbedrifter. Optimismen er på vei tilbake, og i valget sa folk nei til tom kritikk og svartmaling og ja til et borgerlig flertall som jobber hardt for å få flere i jobb. Skal vi lykkes, må vi for det første ta vare på de arbeidsplassene vi allerede har. Norsk olje og gass vil fortsatt være vår største og viktigste næring i mange tiår framover – fordi produksjonen her er renere enn ellers i verden, fordi særlig gass utkonkurrerer skitten kullkraft på kontinentet, fordi næringen bidrar til hundretusenvis av arbeidsplasser og tusenvis av milliarder til vår felles velferd. Samtidig må vi bruke det oljeeventyret har lært oss, til å skape flere grønne arbeidsplasser. Stavanger-regionen har alle forutsetninger for å lykkes videre som Norges energihovedstad, og Sør- og Vestlandet vil fortsatt være en kraftig motor i norsk økonomi. Med grunnlag i sterke og stadig sterkere universitets- og forskningsmiljøer skal vi skape et Norge med flere ben å stå på. Trygghet for arbeid handler om livskvalitet og mestring for den enkelte, gleden ved å få ta del i et fellesskap, å kunne stå opp hver morgen og vite at man trengs. En av våre viktigste oppgaver er å hjelpe dem som står utenfor, inn i varmen. Vi gir oss ikke før alle som vil jobbe, har jobb.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2017-10-11:
Høyre jobber for et samfunn med muligheter for alle – et samfunn hvor det ikke skal ha noe å si hvem du er, eller hvor du kommer fra, der alle skal ha de samme mulighetene til å lykkes. Sammen med dyktige lærere er regjeringen i gang med å skape en kunnskapsskole med muligheter for alle. Etter fire år med en kunnskapsminister fra Høyre er norsk skole på rett vei. Elevene lærer mer, de er mer til stede i klasserommet, og flere fullfører videregående. Vi vet at elever som ikke fanges opp tidlig, risikerer å oppleve nederlag på nederlag gjennom skoleløpet og ofte dropper ut. Derfor er det så viktig at vi setter inn innsatsen tidlig. Vi har startet arbeidet, og tidlig innsats er en av hovedsatsingene for kommende periode. Vi skal sørge for at gutten på bakerste rad aldri gir opp. Helt side finanskrisen har stadig flere unge blitt stående utenfor arbeid og utdanning. Tusenvis har stått uten fullført videregående og uten retten til å gjøre noe med det. De har rett og slett falt mellom to stoler – ungdomsretten og voksenretten. Gjennom regjeringens melding om livslang læring har vi nå endret opplæringsloven, slik at de unge får rett til å fullføre videregående. Det gjør at de kan komme seg i videre utdanning og ut i arbeid. Det gir selvstendighet og verdighet for den enkelte. I Rogaland syntes vi at det var et så godt tiltak at vi valgte bare å gå i gang. Vi kan allerede se de første resultatene. Mennesker som tidligere var passivisert av systemet, har valgt å gripe muligheten – flere kommer i gang med hverdagen og får et bedre liv. Vi bor i et land med små forskjeller og høy tillit mellom folk. For at det skal fortsette å være slik, må vi fortsette å skape en kunnskapsskole med muligheter for alle. Vi skal fortsette å satse på læreren, på tidlig innsats, på et yrkesfagløft og på flere tiltak for å redusere frafall i videregående skole. Sammen skaper vi kunnskapsskolen, der flere lærer mer og ingen blir stående igjen.
Bente Stein Mathisen (Høyre), 2017-10-11:
Regjeringen Solberg fikk fornyet tillit ved valget. Det betyr at folk er fornøyd med hvordan landet styres. Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti har levert. Vi har vist vilje og evne til å modernisere offentlig sektor og gjennomføre nødvendige reformer. Flertallet av velgerne ville ikke ha en annen retning i politikken. De ville ha Erna Solberg som statsminister. Høyre er opptatt av trygghet og forutsigbarhet. Vi vil fortsette med en politikk som tar ansvar for helheten, føre en ansvarlig økonomisk politikk som sikrer konkurransekraften, legger til rette for høy sysselsetting og en bærekraftig velferd. Vi har fire krevende år bak oss, med et stort fall i oljeprisen, med påfølgende høy arbeidsledighet i oljenæringen og en historisk høy tilstrømming av flyktninger og migranter. Tiltakene som regjeringen satte inn, har gitt resultater. Optimismen er nå heldigvis tilbake i norsk økonomi, ledigheten er på vei ned, og veksten er på vei opp. Flere har tatt til orde – i løpet av denne debatten – for den store utfordringen vi har i dagens Norge ved at altfor mange i yrkesaktiv alder står utenfor arbeidslivet. Det må vi jobbe bedre med! Alle som kan jobbe, må få mulighet og hjelp til å komme i jobb. Høyre vil at trygdeordningene blir mer arbeidsrettet, slik at flere kommer inn i arbeidslivet. De som er for syke til å arbeide, skal selvsagt ikke presses ut i jobb. De skal oppleve en god inntektssikring i form av uføretrygd. Men det er mange som mottar trygd, som ønsker å ta i bruk arbeidsevnen de har. Alle trenger ikke jobbe hundre prosent. Det kan også hende at noen trenger omskolering til et annet yrke, som gjør at det går an å komme i jobb igjen. Jeg er spesielt opptatt av alle de unge som faller utenfor arbeidslivet. Jeg var på besøk hos Ung i Jobb i Bærum for et par måneder siden. Det er et samarbeidstiltak mellom Bærum kommune, Akershus fylkeskommune og Nav i Asker og Bærum. Her kan unge arbeidsledige komme innom helt uanmeldt og snakke med gode rådgivere som hjelper og bistår ungdom som ikke har noe å gjøre. Prosjektet kan vise til kjempegode resultater. De lykkes med å få 70 pst. av ungdommene ut i lønnet arbeid. Av disse er det 16 pst. som kombinerer jobb og utdanning. Det var fantastisk å snakke med ungdommer som strålte fordi de endelig hadde kommet i jobb og opplevde at det var bruk for dem. Det er viktig å ta i bruk alle gode krefter og sette inn tiltak tidlig, slik at ungdom som strever med å få et fotfeste i arbeidslivet, ikke mister motivasjonen og gir opp. Et samarbeid mellom kommunen, fylket og Nav, slik som Ung i Jobb i Bærum, er et forbilledlig eksempel som andre bør lære av. Slike tiltak heier Høyre og regjeringen på.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-10-11:
Det er med stor ydmykhet en beiting står her og skal kommentere trontalen og rikets tilstand. Men som Pippi sa: Dette har jeg aldri gjort før, så det får jeg sikkert til. Senterpartiet ønsker seg et samfunn med levende folkestyre, rettferdig fordeling og god forvaltning. Da må vi ta inn over oss alvoret og omfanget av Pippis utsagn. Tenk hvor ofte elever i skolen møter teori og praksis i situasjoner de aldri før har møtt på sin vei. Alle elever fortjener lærere som ser dem, og ingen lærere fortjener å være kasteballer, der politikerne stadig vekk skal revolusjonere skolehverdagen ved å endre lærerutdanningen og kompetansekravene for deres yrke. Lærerne fortjener tid og tillit til å utøve sitt største ønske, nemlig å ruste sine elever for framtiden – å kvalifisere alle elevene til å ha Pippis pågangsmot. Senterpartiet mener at praktisk og teoretisk kunnskap og kompetanse trengs: yrkesfag, realfag og humaniora. Det må være rom for dem som er gode både med hender og med hode. Vi ønsker både framtidige fagarbeidere og akademikere fra videregående skoler. Det er trist å ha vært vitne til at Høyre og Fremskrittspartiet, med støtte fra Venstre og Kristelig Folkeparti, har fått styre landet i feil retning. Grunnskole og videregående opplæring er blant kommunenes og fylkenes kjerneoppgaver. I stedet for å styrke selvråderetten og handlingsrommet til våre lokale forvaltningsnivåer har regjeringen drevet rovdrift på kommunene og fylkene. Ressursene vi har lokalt, burde ikke gå til strukturreform, men til å løse lokale utfordringer, utfordringer som mangel på faglærte i skolen. Høyres tiltak for avskilting av lærere, økte karakterkrav for opptak til lærerutdanningen og prioritering av karakterer på en prøve eller utskrift, framfor individuelle framskritt, er blant tiltakene som er feil dersom vi skal ha en bedre skole for elevene. Senterpartiet vil heller gi lærerne tillit samt øke lærertettheten for å gi lærerne bedre tid til dedikert og tidlig innsats for elevene i klasserommet. Nasjonale, tydelige mål skal bli fulgt opp av lokale virkemidler og tiltak for å nå dem. Senterpartiet vil forenkle vurderingsforskriften og begrense testingen til det lærerne trenger for å ha et godt vurderingsgrunnlag. Senterpartiet vil ha et reelt utdanningstilbud over hele Norge, med kommuner og fylker med økonomisk handlingsrom. Yrkesfagelever må få økt utstyrsstipend og lærlingplass. Dette og mye mer har jeg fått et sterkt mandat for fra Oppland, Valdres, Øystre Slidre og Beito for å kjempe for. Arbeidsplasser, næringsliv og utvikling i hele Norge avhenger av at vi har en utdanning som gir oss flere med pågangsmotet til Pippi.
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2017-10-11:
Når vi prater om rikets tilstand, er beredskap og sikkerhet viktig. Likevel opplever jeg at vi i altfor stor grad tar det for gitt. Representant etter representant fra Høyre og Fremskrittspartiet skryter av økt satsing på politiet. Et politi på hjul, sier de, er et framtidsrettet politi. I Gjørv-kommisjonens rapport kom det ikke fram at politidistriktene nødvendigvis var for små. Utfordringen lå i at de ikke samsnakket godt nok. Likevel finner regjeringen det for godt å kjøre på med nok en strukturreform. Nå er det på tide å sette folk og sikkerhet foran byråkrater og strukturer. Innlandet politidistrikt er landets største i areal. Sentralarresten ligger på Hamar. De ansatte i politiet er bekymret for hvordan beredskapen i regionen blir med knappe ressurser. Regjeringen legger antall folk til grunn og glemmer geografien. Betyr ikke sikkerheten til alle landets innbyggere noe, uansett hvor de bor? La oss se for oss følgende situasjon: Enda en kveld sitter du oppe og venter. Enda en kveld lurer du på: Hvor ruset er kjæresten min i kveld? Hvor sint er kjæresten min i kveld? Når politibetjenter i grisgrendte strøk må rykke ut på grunn av tilfeller av vold i hjemmet, blir de satt i en forferdelig situasjon: Er situasjonen ille nok, er lovbruddet alvorlig nok til å bruke flere timer på å kjøre vedkommende til arrest, eller skal de la være? Politi på hjul er bra for forebygging, men når situasjonene blir alvorlige, kan ikke arresten være på hjul. Da trenger distriktene midler til å bemanne for de tjenestene og lokalene de trenger. Regjeringens store satsing på politiet gir ikke økt beredskap og sikkerhet når de fleste ansettelsene skjer i Politidirektoratet det økte antallet stillinger ikke kan bli fylt, fordi det ikke er midler til å lønne dem neste år pengene går til effektiviseringstiltak på bekostning av frie midler de økte bevilgningene går opp i røyk fordi utgiftene til pensjon, som før lå i en annen budsjettpost, nå skal bli tatt av politiets drift Regjeringens såkalte satsing og svar på Gjørv-kommisjonens rapport er feilslått. Skal vi ha en reell satsing på politiet, må Senterpartiet ta styring – med færre rapporteringskrav, mindre detaljstyring og flere midler til forebyggende og kriminalitetsbekjempende arbeid i hele Norge.
Kjartan Berland (Høyre), 2017-10-11:
Ein velfungerande kommunesektor er avgjerande for ei god utvikling av velferdssamfunnet. For Høgre handlar dette om å styrkja det lokale sjølvstyret og sikra gode tenester for innbyggjarane. Her vil sunn og god økonomi for kommunesektoren, i kombinasjon med ei fornuftig oppgåvedeling mellom staten, regionar og kommunar, vera viktige faktorar. Det økonomiske resultatet frå landets kommunar viser at kommuneøkonomien samla sett sjeldan har vore så god som me har sett dei siste åra. Før sommaren vart det vedteke at 121 kommunar slår seg saman til 47 nye kommunar. Dei fleste av desse samanslåingane har bakgrunn i gode samtalar mellom nabokommunar. For heile Kommune-Noreg bør dette arbeidet halda fram med vurderingar om ytterlegare samanslåingar. Gode lokale prosessar er viktig, men det er etter mi meining Stortinget som har det overordna ansvaret for å sikra at me har ein forvaltningsstruktur som er føremålstenleg for heile landet. Kommunane som skal slå seg saman, er godt i gang med det praktiske arbeidet for å etablera nye kommunar. Tida er knapp, og det er store oppgåver som er lagde til lokalpolitikarar og administrasjon i dei kommunane som er omfatta av vedtaket om samanslåing. Nye omkampar og spekulasjonar om Stortingets vedtak frå juni står seg eller ikkje, trur eg ikkje Kommune-Noreg er tent med. Eg meiner dette faktisk skapar meir uro og usikkerheit blant kommunane som no er inne i arbeidet med gjennomføring av samanslåingsprosessen. I denne samanhengen synest eg det var godt å høyra representanten Bollestad frå Kristeleg Folkeparti som i gårdagens replikkordskifte var tydeleg på at Kristeleg Folkeparti ikkje vil gå for reversering av tidlegare vedtak om kommunesamanslåingar. Kommunane står framføre store utfordringar med fleire og meir komplekse oppgåver. Høgre meiner det er viktig å fornya kommunesektoren for dermed å gjera Kommune-Noreg i stand til å møta morgondagens utfordringar. Meir komplekse oppgåver og forventningar til det kommunale tenestetilbodet, som aukar i takt med levealder og levestandard, betyr at samfunnet endrar seg. Ei slik samfunnsendring betyr også at me må gjera Kommune-Noreg i stand til å løysa desse oppgåvene i åra framover. Det er viktig at arbeidet med kommunereforma held fram i tida som kjem. Ein velfungerande kommunesektor er avgjerande for ei god utvikling av velferdssamfunnet.
Elisabeth Fanghol (Arbeiderpartiet), 2017-10-11:
I Norge får vi stadig flere eldre i både antall og andel av befolkningen. Jeg opplever at det er en enighet i denne salen om at vi står overfor noen store utfordringer knyttet til framtidens eldreomsorg. Når jeg ikke er her, er jeg sykepleier og jobber med eldre i Asker kommune. Hver eneste dag ser jeg de utfordringene kommunen står overfor som følge av at det blir flere eldre og flere med komplekse sykdomsbilder. Det er allerede nå en knapphet på ressurser i pleien, og det er kontinuerlig fokus på effektive og kostnadsbesparende løsninger. Det er allerede stor grad av endring fordi de stadig sykere beboerne våre trenger mer tid, mer tilstedeværelse, mer oppfølging og ikke minst mer kompetanse. Allerede nå strever de mange steder med å rekruttere sykepleiere til kommunehelsetjenesten. Flere undersøkelser blant sykepleierstudentene viser at nyutdannede sykepleiere frykter at fagmiljøene er små, ansvaret stort og arbeidsoppgavene mange. Dette baseres på studentenes egne erfaringer gjennom praksis ute i kommunene. Denne trenden må vi få til å snu. Høyre og Fremskrittspartiet har i denne trontaledebatten hatt et stort fokus på bærekraftig velferd, bruk av offentlige penger, at vi må sette tæring etter næring og få til smarte løsninger i offentlig sektor. Men hva betyr egentlig det? Det kan nesten virke som man tror at de ansatte i offentlig sektor kaster bort tid og penger ukritisk når de er på jobb. Det varsles av statsministeren tøffere tider og klare krav om effektivisering. Er det nå forventet at vi ansatte skal løpe enda litt raskere og få enda flere oppgaver på en allerede full liste? Det er ikke svarene på hva eldreomsorgen i Norge trenger. Med all respekt å melde mener jeg dette vitner om en fjernhet fra virkeligheten. Selv om det er hyggelig at regjeringspartiene har en sånn tillit til meg som sykepleier og min arbeidsevne, må jeg ærlig innrømme at jeg har mine begrensninger. Jeg klarer ikke å være på flere steder samtidig, jeg kan kun mate én beboer om gangen og dusje én beboer om gangen. Så mener kanskje Høyre og Fremskrittspartiet at det er smartere måter å gjøre dette på, men realiteten er at mange av oppgavene i eldreomsorgen er praktiske og mellommenneskelige. Skal vi effektivisere, handler det da om beinharde prioriteringer mellom beboere. Det går ut over noen. Arbeiderpartiet anerkjenner at eldreomsorgen må videreutvikles i takt med samfunnet og veksten i andelen eldre. Der skal vi bidra konstruktivt med vår politikk for hvordan vi skaper trygg omsorg for alle. Men Arbeiderpartiet anerkjenner også at kvalitet koster, og forstår at god kvalitet på tjenestene også betyr nok ansatte til å gjøre jobben skikkelig.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-10-11:
Verden går ikke alltid framover. Vi møter ofte holdninger i samfunnet vårt som truer menneskeverdet. Vi er kjent med at jentebarn i India blir sortert bort på grunn av kjønn. Sortering av friske jenter skremmer oss, men dessverre er det et godt eksempel på hvordan teknologien kan bli brukt mot mennesket og ikke for. Teknologiske framskritt og medisinsk utvikling må alltid ha som formål å behandle og ikke sortere. Vi har aldri i menneskets historie hatt bedre forutsetninger for å beskytte menneskets ukrenkelige verdi. Kunnskapen gir oss mulighet til å hjelpe og behandle langt flere og til å utvikle hjelpemidler for å sikre at alle mennesker kan få leve et selvstendig liv og kunne inkluderes i arbeidsliv, i samfunnsliv og ikke minst i sosiale sammenhenger. Sortering av mennesker på grunn av enkelte egenskaper kan vi ikke tolerere i et åpent og liberalt samfunn, slik vi heller ikke tåler sortering på grunn av legning, rase eller kjønn. Kristelig Folkeparti vil bekjempe sorteringssamfunnet. Medisinske framskritt må føre til bedre behandling og lindring av sykdommer, men vi vil være kritiske til endringer som kun har som formål å sortere bort mennesker på grunnlag av egenskaper. Vi vil ha mer forskning for å verne livet, men sier klart nei til forskning for å framkalle det såkalte perfekte menneske. Vi sier klart ja til teknologisk utvikling av hjelpemidler for mennesker med nedsatt funksjonsevne, men et klart nei til å ekskludere mennesker fra samfunnet. Det er tid for å skape et samfunn med plass til alle. Kristelig Folkepartis tros- og livssynspolitikk bygger på en grunnleggende overbevisning om den positive samfunnsbyggende kraften som ligger i vår kristne kulturarv og trosfellesskapene. Denne kraften har flere dimensjoner, den går bakover i tid, men Kristelig Folkeparti er også bevisst på at kristendommen også spiller en avgjørende rolle her og nå, både som en nøkkel til å forstå norsk kultur, språk og referanser og som selve grunnlaget for en levende kirke og menigheter over hele vårt land, ja langt utover landets grenser. Kristelig Folkeparti vil at kristendommen fortsatt skal være betydningsfull for kommende generasjoner, ikke bare som et kapittel i historiebøkene, men som en ressurs til livsmening og -mestring, etisk refleksjon og solidariske fellesskap. Derfor er regjeringens arbeid med den nye trossamfunnsloven så viktig. Den vil legge premisser for hvordan politikken forholder seg til trossamfunn, ja til troende mennesker, og hvilken plass religionen skal ha i vårt samfunn.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2017-10-11:
«Et bærekraftig velferdssamfunn» var regjeringas overskrift i trontalen. Det er eit tilslørande uttrykk – det er ikkje konkret, det er ikkje målbart, og det kan tolkast på mange forskjellige måtar. Senterpartiet vil ha eit trygt velferdssamfunn. Eit trygt velferdssamfunn får vi ikkje utan eit trygt helsevesen, og eit trygt helsevesen får vi ikkje utan ein faktabasert og ærleg debatt som gir grunnlag for felles verkelegheitsoppfatning. Og vi er langt frå der i dag. VG påviste i fjor omfattande alvorleg og ulovleg tvangsbruk i norsk psykiatri. I 2015 var det 640 belteleggingar som var lovstridige eller problematiske, altså overgrep mot psykiatripasientar. Stortinget vart gjort merksam på dette gjennom VG, ikkje av departementet. Det er ein skandale i seg sjølv. Spørsmålet er: Korleis kunne regjeringa ikkje vita? Kan vi stola på regjeringa sin omtale av norsk helsevesen? Eg meiner nei, og eg seier: Ære vera VG! Stavanger Aftenblads reportasje om den såkalla glasjenta er eit anna eksempel. Fylkesmennene i Hordaland, Rogaland og Troms la i 2016 fram ein knusande granskingsrapport om glasjentas opphald under barnevernets omsorg. Jenta fekk ikkje ein oppvekst og ei omsorg som det vårt samfunn har slått fast at barn skal ha. Rapporten viste ikkje berre svikt i systemet, men han viste svik sett i system. Korleis kunne regjeringa ikkje vita? Kvifor vart Stortinget ikkje opplyst? Eg seier: Ære vera Stavanger Aftenblad! TV 2 og Dagens Medisin var dei som avslørte det store ventelistejukset. Tusenvis av pasientar på interne, uoffisielle ventelister gav sjukehusa penare offisielle ventelistestatistikkar, men pasientane vart ikkje behandla raskare. Det vart påvist 160 000 forseinka pasientavtalar. Pasientar mista rett til behandling og fekk i staden ei meir uforpliktande frist til utgreiing. Men korleis kunne regjeringa ikkje vita? Praksisen måtte jo vera kjend for hundrevis av helseleiarar som departement og regjering omgåast med. Og eg seier: Ære vera TV 2 og Dagens Medisin! I dag skal Stortinget røysta over eit forslag om å evaluera fastlegeordninga. Senterpartiets forslag vart røysta ned i vår. No vert det fleirtal på grunn av VG, for VG kartla i sommar fastlegesituasjonen i norske kommunar. Resultat var dramatisk: massiv rekrutteringssvikt i både store og små kommunar. Fastlegeordninga, grunnmuren i kommunehelsetenesta, held på å bryta saman. Korleis kunne statsråd Høie ikkje vita? Og igjen: Ære vera VG! Noreg treng ein ærleg debatt om helsepolitikk, ein systemdebatt der vi har eitt krav, og det er at Stortinget vert informert av regjeringa om den reelle situasjonen i norsk helsevesen.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2017-10-11:
Jeg er opptatt av at Norges til enhver tid sittende regjering tar ansvaret for å drive en politikk som legger grunnlag for nye arbeidsplasser. Dagens regjering synes å lene seg på en blind tro på skattelettelser, men det skaper i liten grad jobber. Det vi vet om Høyre og Fremskrittspartiets skattelettelser, er at de omfordeler fra fellesskapet til dem som har mest fra før. Jeg etterlyser derfor en politikk som virker, slik at vi kan skape flere jobber og i hele landet. Det var lite innhold i trontalen fra Høyre og Fremskrittspartiet. Særlig var det skuffende lite politikk som kan skape arbeid i hele landet. Da Arbeiderpartiet sist satt i regjering, satte vi i gang en kartlegging av mineralressursene i Norge. Det skapte forventninger, og kanskje særlig skapte det forventninger i Nord-Norge. Våre naboregioner i Sverige og Finland har nemlig i mye større grad oversikt over sine ressurser. De utvinner dem, og det skaper tusenvis av arbeidsplasser i vår naboregioner like over grensa fra fylket mitt, Nordland. I disse regionene er gruvedriften fundament for industri og livskraftige lokalsamfunn, og det gir arbeid i distrikter der det ellers hadde vært vanskelig å finne arbeid. Dette ønsker Arbeiderpartiet også for Norge. Derfor prioriterer vi å kartlegge våre mineraler, og skuffelsen var stor i min landsdel da Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen stanset kartleggingen som NGU holdt på med høsten 2015. Vi vil fortsatt foreslå å kartlegge. Det er utgifter som kan skape nye arbeidsplasser og legge grunnlag for framtidig velferd. Vi trenger også en infrastruktur som bygger opp under muligheten til å drive lønnsom næringsutvikling, og vi trenger en infrastruktur som tar hensyn til klimaet vårt. Det ble med denne regjeringen vedtatt en nasjonal transportplan som for Nord-Norge er uten spor av å prioritere miljøvennlige alternativer for eksport av fersk fisk fra landsdelen. Det meste av fersk fisk fra Nordland og Troms eksporteres via Narvik på Ofotbanen gjennom Sverige. Her har regjeringen sviktet i å ta dialogen med Sverige for å sikre at denne eksporten har vekstmuligheter. Sommeren 2014 kom samferdselsminister Solvik-Olsen til Narvik og erklærte for all verden, via NTB, at han skulle sikre kapasitet, han skulle bygge dobbeltspor på Ofotbanen. Transportetatene i begge land hadde pekt på mange mulige måter å realisere det på og flere som innebar store bidrag fra industrien. Så ble det stille. Arbeiderpartiet har forventninger om at regjeringen tar dialogen med Sverige og industrien om hvordan vi sikrer denne grønne transporten av fersk fisk for framtiden. Det vil skape trygghet for tilgang til markeder, slik at næringslivet kan gjøre sin jobb og øke produksjonen.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2017-10-11:
For første gang på svært lenge er Senterpartiet i Finnmark representert på Stortinget. «Hva skjer i Nord-Norge?», heter en kjent bok skrevet av professor Ottar Brox. Den skapte i sin tid mye blest om vår nordlige landsdel, men den skapte ingen omveltninger den gang, og siden da har mye galt gått i været. Som mange i denne salen vet, er det fisk som er vår viktigste levevei i Finnmark. Mye er ikke forandret siden salige prost Petter Dass skrev «Nordlands trompet»: «Skuld’ torsken os feyle, hvad havde vi da». Statistikkens klare språk, New Public Management, er styringsverktøy, og statsråder fra Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet har vedvarende sluttet seg til markedsstyring med staten som bidragsyter. Fordeling av rettigheter i henhold til politiske vedtaksprosesser, som jo er lovens ordning, er vraket i departement med ansvar for folkets felles fiskeressurs. Fiskevær etter fiskevær er blakket for fiskerettigheter og står ribbet igjen. Her er tallenes klare tale: Følgende kommuner har mistet kvoterettigheter i Finnmark i tidsrommet 2004–2015: Porsanger minus 25 pst., Nordkapp minus 10 pst., Alta minus 27 pst., Måsøy minus 16 pst., Kvalsund minus 77 pst., Hasvik minus 31 pst., Loppa minus 48 pst., Vardø minus 45 pst., Hammerfest minus 26 pst. Det er ikke markedet som skal utpeke hvem som skal høste ressursene på vegne av fellesskapet. Det er eierne, dvs. vi alle, folket. I utallige offentlige dokumenter er det fastlagt at fisken skal gå til best betalte anvendelse. Fisken som tilhører folket, skal i land der folket bor, og skal der sikre sysselsetting og bosetting. Dersom fordelingen av kvotene ikke oppfyller dette helt grunnleggende formål, svikter fiskeriforvaltningen sitt ansvar. Jeg skal i min periode som representant for Finnmark komme til å minne forsamlingen om tingenes tilstand i Finnmark. Senterpartiet vil fremme og støtte forslag som gir fisken tilbake til fiskevær, som fisken tilhører og har tilhørt – nå og i historisk tid.
Jan Steinar Engeli Johansen (Fremskrittspartiet), 2017-10-11:
La meg først få bruke muligheten til å takke de mange som ga sin stemme til Fremskrittspartiet i høstens valg. I mitt hjemfylke, Møre og Romsdal, økte vi vår oppslutning i forhold til valget for fire år siden, noe jeg ser på som en god støtte for det vi har fått gjennomført i forrige periode, og som et tegn på at enda flere ønsker enda mer av våre politiske løsninger. Jeg kan forsikre om at jeg har alle intensjoner om å oppfylle akkurat det. Mandagens trontale inneholdt mye godt, og jeg la merke til at Kongen framhevet det positive ved at vi i Norge har små forskjeller. Likevel vil jeg ta fram et område hvor vi opplever økende forskjeller. Antall barn og unge som skyves ut gjennom mobbing og utstøting, både i den generelle hverdagen og på sosiale medier, øker. Det er en utfordring vi som politikere ikke har lov til å overse, for det er en stor forskjell på å være innenfor eller å stå utenfor. Det ikke å få lov til å være med – å oppleve ikke å være inkludert eller en del av det samme sosiale livet som andre på egen alder – gir ikke bare ungdom en utrygg hverdag, det skaper også utrygge ungdommer, som har en stor risiko for å utvikle psykiske problemer. Det er flott at vi som politikere har blitt flinkere til å snakke om mobbeutfordringene i samfunnet. Det vi imidlertid ikke har vært gode nok på, er å møte de veldig mange som har blitt utsatt for mobbing. Effektene av å ha blitt mobbet er sterkere enn vi aner, og da må vi sørge for en god oppfølging og også at vi som voksne, vi som politikere, ser større på problemet. Mellom 15 pst. og 20 pst. av norske barn og unge sliter med psykiske helseutfordringer. Mange av disse har vært utsatt for mobbing, og det er vår jobb å sikre at hjelpen de får, oppleves som trygg og god. Derfor må vi fortsette å styrke skolehelsetjenesten og sørge for at de også har kapasitet til å drive oppsøkende virksomhet. Men da må også kommunene følge opp og bruke økte midler på akkurat det. En av de beste måtene å la noen utvikle en god psykisk helse på, er å la dem føle trygghet, og da må vi gjøre alt vi kan for at ingen utsetter dem for utrygghet. Mobbing er en ukultur – mobbing er ikke greit. Og vi som voksne må bli tøffere til å vise holdninger mot mobbing. Ingen i Norge skal bli påført helseskade fordi andre ikke har folkeskikk. Kampen mot mobbing vil bli viktig for meg i mitt politiske arbeid i denne perioden. Det er kanskje ikke vanlig å bruke hele sitt første innlegg til å gå direkte inn på ett tema, slik jeg gjør i dag, men dette er den første muligheten jeg har til å gi beskjed om at jeg og mitt parti vil bruke mye av tiden som kommer, til å fokusere på psykisk helse for barn og unge.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2017-10-11:
Det kan se ut til at flertallet i Stortinget senere i dag vil vedta å øke fedrekvoten med fire uker. Det ser ut til at det er partiene Høyre og Fremskrittspartiet som ikke kommer til å støtte Arbeiderpartiets forslag. Arbeiderpartiet begrunner dette forslaget med likestilling, bl.a. I dag er foreldrepermisjonen likestilt. Mor har ti uker, far har ti uker, og når det gjelder resten av permisjonstiden, er det opp til familien selv å bestemme hva som passer best for dem. Høyre ønsker at flere fedre skal ta ut mer permisjon enn kvoten tilsier. Tall fra Nav viser at fedrekvoten blir stadig mer populær, og at flere fedre tar ut permisjon utover kvoten. Ja, 2017 ser ut til å bli et toppår for fedre som tar ut mer enn fedrekvoten. Det er bra. All diskusjon om kvoter kan jo fort gjøre at fokuset fjernes fra den største delen av permisjonstiden, som er fellesdelen. Vi i Høyre ønsker å gjøre det enklere for fedre å ta ut permisjon. Vi vil fjerne kravet om at fedre må gi en skriftlig begrunnelse for hvorfor de skal ta ut permisjon av felleskvoten, og vi ønsker at det skal jobbes med en total holdningsendring når det gjelder denne fellesdelen. Det kan jo ikke være sånn at i familier der far ønsker å ta en større del av kvoten, skal han oppleve nærmest å bli spurt om han vil ta av «mors del». Det er jo fellesdelen som familien skal dele. Det er heller ikke sånn at staten vet hva som er best for hver enkelt familie. Det viktigste for oss i Høyre er at familien finner løsninger som er til det beste for dem og barnet. Høyres likestillingspolitikk baserer seg på familiens valgfrihet også. Det er en viktig verdi i seg selv at familiene kan bestemme selv, og at beslutningene om disse spørsmålene i størst mulig grad tas rundt middagsbordet og ikke i stortingssalen. Vi tar i dag til etterretning at Stortinget med all sannsynlighet vedtar å øke fedrekvoten, selv om vi mener det innskrenker familienes valgfrihet. Men vi gleder oss samtidig over at stadig flere fedre tar ut fedrekvoten på dagens ti uker og tar ut mer av fellesdelen. Det er all mulig grunn til å være stolt over at vi faktisk bruker – jeg tror jeg har regnet meg riktig frem til – 50 mrd. kr i året for å legge til rette for at barn skal kunne ha foreldrene nær seg den første tiden etter fødsel eller adopsjon. Nærhet til mor og nærhet til far betyr mye for barns tilknytning i første leveår. Vi lever godt med at det er noe uenighet om innretningen av ordningen, men vi er glad for at vi har solide og gode ordninger for dette i Norge.
Erlend Larsen (Høyre), 2017-10-11:
«Det endrete sikkerhetspolitiske landskapet krever at vi tar bevisste valg for å ivareta norske interesser», sa Hans Majestet Kongen i sin tale mandag. Situasjonen rundt oss endrer seg raskere enn det er mulig å endre Forsvaret. Derfor er det viktig å stanse forfallet og bygge det opp igjen. Det er når vi føler oss trygge, vi skal forberede oss på en utrygg verden. Demokratiet vårt er avhengig av et sterkt og troverdig forsvar. Forsvaret er fundamentet resten av samfunnet bygges på. Det er fort gjort å legge ned militære kapasiteter, men det tar mange år å bygge dem opp igjen. Derfor må Forsvaret utvikles og trenes i et langsiktig perspektiv, også i tider da vi tilsynelatende ikke har behov for det. Vi burde ha lært, for tre ganger mellom 1814 og 1905 tvang svenskene Stortinget til å omgjøre lovlig fattede vedtak. Et svakt norsk forsvar kunne ikke stå imot den svenske trusselen om krig. I 1895 gikk Stortinget sammen om å ruste opp Forsvaret så kraftig at Norge kom i posisjon til å bryte ut av unionen med Sverige i 1905. I dag er det kanskje den hybride trusselen som er størst. Hvordan skal vi håndtere situasjoner hvor vi er i en tilstand mellom krig og fred? Forsvarets viktigste oppgave er å sikre demokratiet vårt. Skal de klare det, må de få de verktøyene som skal til for å løse oppdraget. Vi er godt i gang. Mye godt politisk arbeid er gjort, men det gjenstår fremdeles mye. For regjeringen har det vært viktig å etterfylle tomme lagre. Det har også vært viktig å få kjøretøy, fartøyer, våpensystemer og annet avgjørende materiell til å virke, og dette er økt forsvarsevne i praksis, selv om det ikke synes så godt. Det er med andre ord gjort mye for å styrke Forsvaret, men det er fremdeles mye som gjenstår. Flere av partiene i Stortinget har sagt de vil øke bevilgningene til Forsvaret slik at det kommer opp på 2 pst. av bruttonasjonalprodukt innen 2024. Jeg håper vi kan samles om denne ambisjonen. Jeg vil til slutt nevne veteranene våre. Siden 1945 har 100 000 nordmenn tjenestegjort i mer enn 40 land, og dette er vårt bidrag til internasjonal fred, et bidrag som også forplikter det norske samfunnet. For de aller fleste er utenlandstjeneste en positiv opplevelse som gir verdifulle erfaringer, men det er også noen soldater som aldri kommer helt hjem. Den rød-grønne regjeringen etablerte handlingsplanen «I tjeneste for Norge», en plan som er videreført av dagens regjering. Syv departementer er involvert i planen, som inneholder 126 tiltak. Tiltakene skal også ta vare på soldatens ektefelle og barn. I mange tilfeller rammes også disse og annen familie av stresset og de sterke opplevelsene som følger med tjeneste for Norge. Men en veteranplan bør også omfatte de positive erfaringene utenlandstjeneste gir, for utenlandstjeneste gir en unik kunnskap om andre land og andre kulturer som kommer til nytte hjemme i Norge.
Erlend Larsen (Høyre), 2017-10-11:
Det høres banalt ut å ha hull i CV-en, men det er mange mennesker som sliter med å få arbeidserfaring. Noen har vært i fengsel, andre har sykdommer eller diagnoser som har hindret dem i å få jobb. Uansett årsak er det mange som faller ut av arbeidslivet. Dette kan føre til et dårlig selvbilde for dem det gjelder, og det er en av flere årsaker til barnefattigdom. En venn av meg har noen medisinske utfordringer og brukte 22 år fra han sluttet i militæret til han kom inn i arbeidslivet. Midlertidig ansettelse ga ham åpning og mulighet til å få sin første jobb som ikke var et rent arbeidstiltak. Arbeidstiltakene oppfattet han som uverdige fordi de ikke ga ham utfordringer på hans nivå. Regjeringen har åpnet for midlertidige ansettelser nettopp fordi dette er en døråpner for mennesker med hull i CV-en. Midlertidig ansettelse gjør det mulig for den som står utenfor, å vise at han hører til innenfor. Det gjør det mulig for dem uten erfaring å få erfaring, og det gjør det mulig for bedrifter å prøve ut nye tjenester som de ikke er sikre på vil være lønnsomme i det lange løp. Vi skal aldri gi opp mennesker, sa statsministeren i dag morges. Høyre vil ha et inkluderende arbeidsliv der alle skal få mulighet til å delta. Vi vil senke terskelen for deltakelse i arbeidslivet for personer med nedsatt funksjonsevne. Vi vil ha et bedre samarbeid mellom arbeidsgivere, Nav, bemanningsbransje, attføringsbedrifter og andre tiltaksleverandører for å få flere ut i arbeid. Arbeid adler mannen, heter det. Den som kommer ut av ledighet og inn i arbeid, får styrket sin selvtillit og livskvalitet. Høyre ønsker et samfunn med muligheter for alle. Dette er ikke bare et samfunnsansvar. Det er også et ansvar næringslivet må ta del i, men da må også næringslivet få de forutsetningene som skal til for at de vil gi folk med hull i CV-en en sjanse.