Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2001-05-31:
La meg først få slutte meg til den honnør som er gitt saksordføreren og komiteen for et godt utført arbeid. Det er kommet fram til en enighet på de fleste områdene i en sak som er politisk ganske omstridt. St.meld. nr. 32 er svar på Stortingets oppdrag og basert på Stortingets forutsetninger om at formålsparagrafen opprettholdes, og at Norges internasjonale forpliktelser skal overholdes. Meldingen er videre basert på evalueringsrapporter og en bred høringsrunde med aktuelle organisasjoner. Som det framgår, ønsker Regjeringen en gjennomgang av faget og styrking av fritaksretten. I gjennomgangen av faget skal fagfolk med ulikt religiøst ståsted trekkes med. Jeg er glad for å konstatere at det i komiteinnstillingen er flertall for de viktigste av Regjeringens forslag. Vi er blitt et flerreligiøst samfunn i Norge, og vi trenger å kjenne hverandre. Vi har fått flere religioner, ulike retninger innenfor kristendommen og et mer mangfoldig samfunn. Human-Etisk Forbund har vokst. Vi må ta konsekvensen av den type samfunn også i skolen. Det er viktig at et samfunn som skal være demokratisk, ikke bare forholder seg til flertallet, men også gir plass for og respekterer rettighetene til mindretallet. Det ønsker vi med denne gjennomgangen å oppnå. Vårt mål er et felles kunnskapsfag. Faget skal være et kunnskapsfag, det skal ikke være mulig å velge seg bort fra grunnleggende faktakunnskap om kristendom eller andre religioner og livssyn. Faget er og skal være et ordinært skolefag som normalt skal samle alle elever, og undervisningen i faget skal ikke være forkynnende. Samtidig vet vi at faget berører viktige sider ved den enkeltes religiøse holdninger. Derfor vil vi gjennomføre tiltak som bedre enn i dag sikrer retten til fritak fra deler av undervisningen etter en romslig definisjon av lovens begrep «religiøse aktivitetar i eller utanfor klasserommet». Elevene skal gjennom faget få kunnskap om ulike religioner og livssyn, ikke opplæring til en bestemt tro. Trosopplæring er foreldrenes og de respektive tros- og livssynssamfunnenes egen oppgave. Målet med faget er bl.a. å gi elevene et felles kunnskaps-, kultur- og verdigrunnlag og fremme forståelse, respekt og dialog mellom mennesker med forskjellig tro og livssyn. Faget har en viktig brobyggerfunksjon. Det er viktigere enn noen gang, da forskjellige livssyns-, religions- og verdioppfatninger er blitt en del av virkeligheten landet rundt de siste tiårene. Skolen har i denne sammenhengen en unik posisjon som felles arena for alle barn og unge. Intensjonene med faget har bred tilslutning blant tros- og livssynssamfunn og lærerorganisasjonene. Likevel mener noen at det bør innføres en ubegrenset fritaksrett fra faget ut fra argumentet om foreldreretten eller religionsfriheten. En full fritaksrett vil imidlertid etter Regjeringens oppfatning undergrave målet med og muligheten for et livssynsintegrerende fag i skolen. Jeg registrerer derfor med stor tilfredshet bred politisk enighet i Stortinget om at faget skal videreføres som et fellesfag. Uten grunnleggende kunnskap om kristendom og andre religioner og livssyn er det vanskelig – for ikke å si umulig – å forstå samfunnet vårt i Norge. Her må samfunnets behov for kunnskap om hverandre være det viktige. Av ulike grunner har fritaksretten vært praktisert på forskjellig vis lokalt og dels restriktivt i forhold til Stortingets og departementets forutsetninger. En viktig utfordring er å utforme fritaksordninger i samsvar med intensjonene. Derfor gjør vi to ting: For det første skal generell informasjon til skolen og foreldrene om fagets innhold, struktur og arbeidsmåter forbedres sentralt og lokalt, bl.a. ved utarbeiding av en håndbok for faget på flere språk. For det andre skal selve prosedyren for melding om fritak forenkles og tydeliggjøres. Det vil bli gjort ved utarbeiding av et standard meldingsskjema som skolen og foreldrene kan ta i bruk. Og la meg understreke: Her skal foreldrenes mening være det avgjørende, slik som bl.a. Oppebøen Hansen har presisert i forhold til Arbeiderpartiets merknad. Ved ønske om fritak skal det være tilstrekkelig å krysse av på skjemaet, uten krav til begrunnelse. Skolen skal uten nærmere vurdering gi fritak for en slik melding. Foreldrene skal ha det avgjørende ordet. Søknad om fritak utover disse definerte aktivitetene skal begrunnes. Jeg forutsetter at skolene her utøver konkret skjønn. Også her må skolen utvise stor grad av fleksibilitet. Jeg registrerer at vi ikke har fått tilslutning til at kristendommen skal ha 50 pst. i faget og de øvrige områdene 50 pst., men at flertallet konkluderer med 55/45. Det tar jeg til etterretning. Jeg tror likevel det hadde vært viktig med 50/50. Selv om det ikke er mange skoletimene det gjelder, hadde det vært av stor betydning for dem som berøres. Jeg registrerer også at vi ikke har fått til slutning til en endring av navnet for faget i den retningen Regjeringen har foreslått. Jeg tror det også hadde vært et bedre navn, men jeg tar til etterretning at komiteen mener at det skal hete «Kristendoms-, religions- og livssynskunnskap», og vil jobbe ut fra det.