Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-12-18:
Selv om regjeringen satser på samferdsel i 2021-budsjettet med en økning på 20 pst. – det er en stor økning – har regjeringens prioriteringer en klar slagside. Mye av disse pengene går, som det er sagt tidligere i debatten, til å betale en del overskridelser som har vært, spesielt på jernbane. Samferdselsutfordringene i distriktene tas rett og slett ikke på alvor. Det ser vi. Dette er nok en gang et budsjett som forsterker forskjellene i landet. Uansett hva man sier, og uansett hva man har forhandlet om, har bompengeinnbetalingen skutt fart under dagens regjering – også da Fremskrittspartiet satt der. Forventet bompengeinnkreving i 2020 er på 12,7 mrd. kr, og prognosen for 2021 er på 13,7 mrd. kr. Det har økt med 3,9 mrd. kr fra 2013 til 2021. Ja, vi er enige om at det er flere veier og flere veiprosjekt, men det er heller ikke noen tvil om at de veiprosjektene er finansiert med bompenger. Selv om man forhandlet seg til relativt små summer i forliket, og selv om man er spesielt godt fornøyd med å fjerne sideveisbommer, er det dette som er de faktiske tallene i budsjettet. Det tror jeg er viktig å ta inn over seg. Senterpartiet har aldri sagt at man er for bompenger, eller at man ikke er imot bompenger, men det er et annet parti som har sagt det motsatte, som har sagt at bompengene skulle bort. Jeg synes regjeringens innføring av nye veistandarder er svært positivt, og det er svært etterlengtet, noe Senterpartiet har påpekt mange ganger. Selvfølgelig skal det bygges firefelts motorveier der det er behov for det, men når man sier at to- og trefeltsveier er en gammeldags måte å gjøre det på, og kanskje tar seg en tur til Hardanger, hvor vi faktisk også har riksveier, reagerer jeg på det. Poenget må være at man bygger veier ut fra det som er behovet. Det er svært viktig. Det er veier i dag som ikke har gul stripe. Senterpartiet er altså ikke mot firefelts motorveier, og vi er heller ikke mot smale firefelts motorveier der det er hensiktsmessig. Jeg vil også påpeke at Nye Veier, når de nå har fått denne muligheten, kommer til å velge den typen løsninger der det er en årsdøgntrafikk som tilsier det, akkurat på samme måten som Statens vegvesen gjør. Det er å få mer vei for pengene, og det er å sørge for at bilistene slipper å betale mer bompenger enn nødvendig. Spesielt ute i distriktene, der årsdøgntrafikken er lav, betyr det at man må sitte og betale på denne veien kanskje i 20–30 år, hvis den er overdimensjonert, og dersom Fremskrittspartiet stemmer på samme måte som de har gjort tidligere i forbindelse med bompengeproposisjoner. For øvrig blir det kanskje uavhengig av hva Fremskrittspartiet stemmer, en slik løsning. NTP er en plan for hele Norge, og det må vi finne igjen i de årlige budsjettene. Det må satses kraftig på rassikring, fjerning av flaskehalser, krysningsspor på jernbanen, godsterminaler, havner og farleder, fergesamband og utbygging av bredbåndsdekningen. Mye av dette har vi diskutert allerede i debatten. Men det er ikke slik at dette blir prioritert selv om samferdselsbudsjettene er høye. Det blir nedprioritert i forhold til andre ting. Budsjettet legger opp til en voldsom satsing på samferdsel rundt de store byene. Senterpartiet ønsker en samferdselspolitikk som sikrer effektiv transport av varer, folk og informasjon i hele landet, samtidig som klimagassutslippene reduseres. I storbyene skal transportveksten tas gjennom satsing på kollektiv. Senterpartiet viser til at økt tilskudd til utbygging av de største byområdene utgjør en stor del av veksten i statsbudsjettet, og at denne veksten først og fremst kommer de største byene til gode. Disse prosjektene har stor oppfyllingsgrad i NTP, som sier noe om prioriteringen, i motsetning til prosjekter i distriktene som har vært inne i NTP i årevis uten å bli realisert.