Anniken Hauglie (Høyre), 2017-05-22:
Aller først vil jeg takke interpellanten for å ta opp et særdeles viktig tema som engasjerer mange, og som også er viktig sett i lys av den utviklingen vi har sett den siste tiden. Jeg ønsker å starte med å si at det er et høyt helse-, miljø- og sikkerhetsnivå i norsk petroleumsvirksomhet. Samtidig må vi erkjenne at petroleumsvirksomheten av natur har et potensial for storulykker. Det er bare et drøyt år siden 13 mennesker mistet livet i den tragiske helikopterstyrten ved Turøy. Tragedien minnet oss om at sikkerhet er ferskvare. Derfor kan vi ikke si oss fornøyd med dagens sikkerhetsnivå, eller at det er godt nok. Regjeringens ambisjon er at norsk petroleumsvirksomhet skal være verdensledende på HMS. Denne ambisjonen står fast, også i nedgangstider. Den er et tydelig signal til petroleumsnæringen om at den, i det daglige arbeidet, må strekke seg langt for kontinuerlig å forbedre sikkerheten. Visjonen om å være verdensledende forplikter næringen til å arbeide forebyggende og langsiktig med helse-, miljø- og sikkerhet, og den forutsetter at næringen ikke tar et høyt sikkerhetsnivå for gitt, men jobber for en stadig forbedring. Norsk petroleumsvirksomhet er preget av endringer, endringer i inntjening og i aktørbilde. For å sikre en bærekraftig utvikling av norsk sokkel er det nødvendig å videreutvikle sikkerhetsnivået, gjennomføre effektiviseringstiltak og redusere kostnadsnivået. Samtidig må det ikke gjennomføres kostnadsreduserende tiltak som har negativ effekt på sikkerhetsnivået. Petroleumstilsynet skal følge opp at næringen i forbindelse med effektiviseringstiltak fortsatt sikrer et høyt sikkerhetsnivå. Fra arbeidstakersiden uttrykkes det bekymring for at kostnadsreduserende tiltak har negativ virkning på sikkerhetsnivået i næringen. Petroleumstilsynet har mottatt et økende antall bekymringsmeldinger og erfarer gjennom tilsyn bl.a. at partssamarbeidet er under press. Resultatene av næringens felles prosjekt Risikonivå i norsk petroleumsvirksomhet, RNNP, viste over lengre tid en positiv utvikling i sikkerhetsnivået, men i 2015 var det en svak, men systematisk negativ utvikling på en rekke indikatorer. I 2016 var det lyspunkter, som en positiv utvikling i barrierestyring, teknisk sikkerhet og alvorlige personskader, men også en økning i alvorlige hydrokarbonlekkasjer og brønnkontrollhendelser. Totalindikatoren for storulykker i RNNP 2016 er på samme nivå som i 2015 og fortsatt på et høyere nivå enn i 2013 og 2014. På bakgrunn av disse utviklingstrekkene stilte Petroleumstilsynet gjennom 2016 spørsmålet om sikkerheten nå står ved et veiskille. RNNP består av historiske data som gir et bilde av utviklingen fram til i dag, men ikke av hvordan utviklingen vil bli framover. Petroleumstilsynet peker likevel på at det er nødvendig å ta signalene på alvor og snu en trend som over tid kan få negativ betydning for sikkerhetsnivået. Petroleumstilsynets direktør har uttrykt bekymring over utviklingen på viktige områder som hydrokarbonlekkasjer og brønnkontrollhendelser. Tilsynet har valgt «Trenden skal snus» som sitt hovedtema i 2017. I dette arbeidet konsentrerer Petroleumstilsynet seg om bedre oppfølging av tre grunnleggende sider ved det norske HMS-regimet: partssamarbeidet, utvikling og bruk av industristandarder og robuste løsninger som gir sikkerhetsmarginer i petroleumsvirksomheten. Dette er særlig viktige tema i en tid med usikkerhet, endrede forutsetninger og press på betingelser. Og det krever oppmerksomhet, prioritet og ressurser, særlig fra næringen selv, men også fra arbeidstakersiden og fra myndighetene. Det er næringen selv som er ansvarlig for sikkerheten i petroleumsvirksomheten. Sikkerhetsmyndighetenes oppfølging bygger på ansvarliggjøring og forutsetter åpenhet, tillit og respekt mellom aktørene. «Trenden skal snus» må derfor ses på som et systematisk forbedringsarbeid med næringen selv som gjennomfører og med Petroleumstilsynet som pådriver. Jeg er kjent med at næringen bl.a. har pågående prosjekter om hydrokarbonlekkasjer og brønnkontroll, og det er bra at de er seg sitt ansvar bevisst. Samtidig mener regjeringen at utviklingen de siste par årene gjør det nødvendig å sette HMS-situasjonen i petroleumsvirksomheten høyt på dagsordenen. Regjeringen har derfor startet arbeidet med en ny melding til Stortinget om dette temaet, som vi tar sikte på å legge fram vinteren 2018. Samarbeid og ansvarliggjøring i trepartssamarbeidet er viktige bærebjelker i det norske HMS-regimet. I diskusjonen om HMS-situasjonen og HMS-utviklingen er det derfor viktig å ta utgangspunkt i partenes og myndighetenes oppfatning av status, utfordringer og videre forbedring. Som et viktig grunnlag for meldingsarbeidet, har jeg derfor invitert berørte parter og myndigheter til en arbeidsgruppe hvor dette viktige temaet settes på dagsordenen. Arbeidsgruppen drøfter hva som ligger bak tallene: Hva er status? Hvilke utfordringer reiser seg? Hvordan er utviklingen? Hvordan kan man sikre kontinuerlig forbedring av sikkerhetsnivået samtidig med effektiv og økonomisk drift? Arbeidsgruppen skal også drøfte myndighetenes tilsynsoppfølging og innretning på gjeldende regelverk. Dette arbeidet vil være et viktig grunnlag for den kommende stortingsmeldingen og bør kunne danne grunnlag for at bransjen selv får et felles utgangspunkt for det videre forbedringsarbeidet som må skje i næringen. Representanten Tvedt Solberg spør hvilken beskjed jeg har til de ansatte som føler usikkerhet. Til det vil jeg svare at regjeringen tar sikkerhet i norsk petroleumsvirksomhet på stort alvor, og vi har satt i gang en grundig gjennomgang av saken sammen med Petroleumstilsynet og næringen selv. Kontinuerlig sikkerhetsarbeid og forbedring har høy prioritet, og vi forventer at næringen gjør dette i et konstruktivt samarbeid med arbeidstakerorganisasjonene.