trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
La meg da få lov til å utfordre Helga Pedersen på denne andre retningen. Med bevende stemme sier man at den forrige regjeringen var, og at Høyre er, opptatt av å privatisere mer. Jeg tar det inn over meg. Vi mener det er bra med mangfold. Vi mener det er bra med valgfrihet. Vi mener at alle gode krefter må brukes til å løse de gode og viktige velferdsoppgavene fremover. Ett av eksemplene på regjeringens allergi mot private er måten de håndterer anbudsprosesser på, måten de innskrenker kjøp fra private på, uten å ha et helhetssyn. Det resulterer nå i at Oslo Hospital nedlegges. Oslo Hospital har et ordentlig, dyptgående tilbud til voldelige psykiatriske pasienter i Norge, en type tilbud som regjeringens eget offentlige utvalg som så på drap av kvinner, mente måtte utvides. Men konsekvensen av velferdspolitikken til Arbeiderpartiet er altså at det nå nedlegges. Hva synes egentlig Helga Pedersen om det?
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
Arbeiderpartiets parlamentariske leder mener altså at det er hensiktsmessig å legge ned det beste tilbudet til voldelige psykiatriske pasienter i Norge, drevet av en frivillig organisasjon. Det var det som egentlig var svaret på spørsmålet mitt, og det synes jeg er ganske opprørende. Det som har skjedd på disse områdene, er at Arbeiderpartiet har abdisert fra å styre. Man har latt byråkratiet nedover styre og har ingen oversikt over konsekvensene av de vedtakene som nå fattes rundt omkring i helseforetakene, f.eks. om mangfoldet i og bredden i tilbudene som blir stående igjen. Det mener jeg er et politisk ansvar. Jeg mener det er et politisk ansvar å ha gode rammebetingelser for både private og frivillige som kan gi et bredt tilbud, fordi jeg mener at pasientene og det norske samfunnet får et bedre velferdstilbud med det. Det er viktig at kvinner ikke lever i frykt for å bli drept av en mann som er psykiatrisk pasient og voldelig. Vi skal ha et slikt hjelpetilbud i det norske samfunnet, men Arbeiderpartiet mener åpenbart at det er greit at byråkratiet og helseforetakene for øyeblikket nedlegger det. Det er dette det dreier seg om. Jeg synes at Helga Pedersen nå må melde seg inn i virkeligheten, og virkeligheten er at det er denne type tilbud, denne bredden, som forsvinner i allergien som Arbeiderpartiet har mot private tilbud.
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
Fordi vi har gjort det før – det var nettopp det den forrige regjeringen gjorde, og vi senket helsekøene med 50 000. Dette er jo arven etter Bondevik II-regjeringen. Vi kuttet i sykehuskøene. Denne regjeringen har satt rekord i sykehuskøer. Det er altså flere som står i kø nå enn før den helsereformen vi gjennomførte, der vi altså var veldig motivert for å få ned helsekøene. Så det er jo ikke så lett. Du trenger ikke løpe til Danmark. Du kan bare se på historien i Norge. Det vi mener vi skal gjøre, er å gi folk valgfrihet. Er du godkjent for en behandling, kan du ta med de pengene og enten gå til den private som kan gi den behandlingen, eller til det offentlige sykehuset. De fleste kommer til å velge det offentlige sykehuset. Vi mener helsevesenet skal være offentlig finansiert. Vi mener faktisk at det er et problem når folk pantsetter huset sitt til skorsteinen for å slippe å stå et år i helsekø. Det gjør de under den politikken som Helga Pedersen mener gir mindre forskjeller. Helseområdet er et område med større forskjeller under den rød-grønne regjering.
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
Fordi vi vil gi valgfrihet innenfor offentlig finansierte budsjetter, betyr det at det ikke vil være behov for de samme private helseforsikringene som det faktisk er under den rød-grønne regjeringen. Helseforsikringene har økt med 134 pst. de siste fem årene. Det er denne regjeringen som tvinger folk over i private helseforsikringer, til å pantsette huset sitt når de har alvorlige sykdommer de skal behandles for. Det er ikke vi som gjør det, det er denne regjeringen som gjør dette. Til det prinsipielle spørsmålet om hva dette betyr, vil jeg stille et motspørsmål som Helga Pedersen kanskje kan bruke en treminutter på senere i debatten. Eidskog kommune, under daværende ledelse av bl.a. Arbeiderpartiet, vedtok å ha en forsikringsgaranti for alle innbyggerne. Betyr ikke det at de da presser frem et privat tilbud, hvis Eidskog kommune gjør dette, eller er det slik bare hvis enkeltpersoner og arbeidsgivere gjør det? Det prinsipielle burde jo vært at Helga Pedersen da sa at det er forbudt å forsikre seg hvis man synes at det er en utfordring, ikke fordi en arbeidsgiver eller andre gjør det.
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
Vi er først og fremst opptatt av at den offentlige skolen skal bli god, at de 98 pst. av norske elever som går i en offentlig skole, skal møte en skole som gir dem et tilbud som gjør at de har lyst til å strekke seg, at de bygger sine egne kvalifikasjoner og sine egne kunnskaper. Jeg synes det er så morsomt at venstresiden bruker 98 pst. av sin tid i debatter om skole til å snakke om private skoler, til tross for at det bare er 2 pst. av elevene som går der. Vi pleier å velge det motsatte. Vi snakker 2 pst. om det vi synes er greit, nemlig at foreldre skal ha rett til å kunne velge hvilken utdanning barna deres skal ha. Det skal ikke være slik at en eller annen pedagog tidlig på 1900-tallet som fikk en god idé, skal stoppe utviklingen av andre pedagogiske ideer. Det er det som er dagens situasjon. Vi godkjenner bare steinerskoler og montessoriskoler. Det kan jo være en ny kreativ pedagog som har et godt tilbud som vi kan lære noe av, for vi tror på mangfoldet. Det var en del skoler som jeg virkelig ble fascinert av, som ikke fikk realisere seg, skoler med helt nye pedagogiske metoder, som var uttenkt av norske lærere, men som ikke ble godkjent. Da denne regjeringen endret politikken, tapte vi noe, for dette kunne det vært spennende å se realisert.
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
Min kommentar er at jeg ikke er så pessimistisk som Torbjørn Røe Isaksen var i sine yngre dager. Jeg er mye mer optimistisk til at Høyre klarer å få godt gjennomslag for den politikken vi står for, i de forhandlingene vi skal ha fremover. Pessimisme ligger ikke så mye for meg. Jeg har også tenkt å være med i en regjering jeg kan innestå for politikken til. Og ja, det vil være en stram innvandringspolitikk på asylområdet, men det vil være en politikk som også bidrar til at den skal være anstendig og rettferdig. Det vil være en politikk som bidrar til at vi tar vare på menneskeverdet også i bioteknologien. Det er viktig for Høyre å sørge for det. Det kommer til å være en politikk, uansett hvem vi ender opp med å skulle samarbeide med, som vi kan stå for, med våre liberale og konservative ideer. Vi har så mye på borgerlig side som jeg mener vi kan realisere. Små og mellomstore bedrifter skal få bedre rammevilkår. Vi skal sørge for at skolen får et kunnskapsfokus i årene fremover. Vi skal ikke minst sørge for at vi også gir gründere en større mulighet til å sitte igjen med litt mer, og litt mer motivasjon til å skape gode og trygge arbeidsplasser fremover.
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
Jeg er helt sikker på at representanten Slagsvold Vedum vet utmerket godt at Høyre over lang tid har ønsket en annen innretning på landbrukspolitikken enn den som føres av dagens regjering. Først og fremst har vi ønsket å slippe bonden fri fra mange av de reguleringene som i dag ligger, detaljreguleringer, slik at fra 1. januar ville man som bonde ikke bare møtt litt mindre overføringer, man ville også møtt større skattelettelser, man ville fått en opplevelse av større frihet, for det henger sammen i vår landbrukspolitikk. Derfor tror jeg at vi trygt kan si at landbruket, særlig i de delene som var opptatt av å være fremtidsorienterte, ville fått betydelig bedre rammevilkår enn det bildet Senterpartiet veldig ofte forsøker å tegne av vår landbrukspolitikk. Det vi foreslår nå, er vel omtrent på nivå med fjorårets nivå fra dagens regjering, og det var vel ikke forferdelig, det?
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
Jeg kan bare svare for hva som er Høyres politikk og ikke for et tenkt regjeringsalternativ, særlig ikke fordi Høyres utgangspunkt er at vi ønsker å samarbeide med fire partier, ikke bare med ett. Og det ville jo være veldig spesielt hvis vi skulle gjøre opp enkeltsaker mot ett parti i enhver replikkrunde her, når vi egentlig ønsker å se en regjering dannet av Venstre, Kristelig Folkeparti, Høyre og Fremskrittspartiet. Men jeg er helt sikker på at vi skulle finne gode løsninger for norske bønder. Ja, vi er et konservativt parti. Derfor gjør vi ikke brå endringer innenfor landbrukspolitikken heller, men vi gjør små kursendringer som vil gi dem som er heltidsbønder, større frihet og stimulere dem til å bruke tilleggsressursene. Jeg registrerer f.eks. at innenfor mange av de tilleggsområdene som norske bønder er opptatt av – f.eks. bruken av utmark, regulering fra fylkesmannen og annet – er det i dag mange bønder som sier at de ønsker Høyres politikk. Vi ønsker altså å stramme inn på fylkesmannens inngrep i forhold til det dagens regjering gjør.
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
Jeg vil da minne om at det ble vel nedstemt minst fem forslag om fritt sykehusvalg i løpet av årene før dette, før Arbeiderpartiet fant ut at god, gammeldags høyrepolitikk var en god idé. Jeg har mange flere forslag som regjeringen kan få lov til å låne hvis den ønsker å forbedre politikken og gi mer valgfrihet. Men jeg har lyst til å ta opp et annet tema. Jeg tror på regjeringen når den sier at den vil satse på arbeidsledige. Men, dessverre: Da vi så budsjettet i år, så vi at det gjør de ikke gjennomført. Vi har fått dokumentert at for en hel rekke grupper lønner det seg ikke å gå ut i jobb. Med summen av de ytelsene som gis, blir det altså mer penger i ytelser enn hvis man går ut i jobb. VG har også fått dokumentert dette med nye beregninger bl.a. fra Finansdepartementet. Én av de tingene regjeringen ikke gjorde, var å løfte minstefradraget nok. Det har vi foreslått i dette budsjettet, fordi det vil bety at folk med lav lønn får den største delen av skattelettelsene, og dermed vil arbeidslinjen styrkes(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-25:
Vi kan godt ta historiedebatten en dag, men jeg har fortsatt lyst til å konsentrere meg om de unge menneskene som møter opp, ønsker å komme ut i arbeidslivet, men ikke får det til, og som blir fortalt at uføretrygd er veien deres. Det er faktisk en del av dem. 40 pst. av de som er uføretrygdede, har i dag store problemer med å lese og skrive. Det er faktisk et av de store, grunnleggende problemene – at unge voksne, men også eldre voksne ikke kan lese og skrive så godt at de klarer å henge med når arbeidslivet forandrer seg. Jeg har tidligere skrevet til regjeringen, ved to tidligere statsråder, og bedt om at vi innfører en nasjonal dugnad for lesing og skriving blant voksne. Det vil bidra til at utstøtingen fra arbeidslivet blir mindre. Arbeidslinjen blir sterkere. Istedenfor å sende folk i en sykeliggjøringsprosess hjelper vi dem til å mestre livet og stå på egne ben. Hvorfor er regjeringen imot å sette i gang en skikkelig nasjonal dugnad knyttet til lese- og skriveproblemer blant voksne?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Når representanten Helga Pedersen er sjokkert over at selv Høyres leder ber om økt offentlig styring, kan det vel tenkes at representanten Solberg har et poeng. Den behandlingen av ideelle institusjoner her i Norge som Regjeringen står for for tiden, er intet mindre enn en skandale. Hver eneste uke nedlegges eller innskrenkes stadig nye ideelle tilbud. Og det handler ikke om institusjoner som man har åpnet et slags spill for, hvor regjeringen er en motspiller. Det handler om de institusjonene som i stor grad har bygd dette velferdssamfunnet. Representanten Pedersen vet at jeg har brukt mesteparten av mitt politiske liv til å kjempe for god offentlig velferd. Men en del av mangfoldet i det norske velferdssamfunnet er ideelle institusjoner. Oslo Hospital, som var utgangspunktet for representanten Solbergs spørsmål, er ikke noe regjeringen i sin velvilje har åpnet for i et spill. De var der før oss alle sammen – i 1290! Og nå skal det legges ned, til skade for psykiatriske pasienter med de tyngste lidelsene. Jeg forstår ikke at Det norske Arbeiderparti kan stå for dette.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Jeg hadde ventet at representanten Kolberg ville stille spørsmål om Kristelig Folkepartis politikk. Jeg vil bare si ganske kort: Kristelig Folkeparti kommer til å stå for denne politikken, uansett hva slags regjering vi får. Vi er ikke fornøyd med den sittende regjering. Vi er ikke fornøyd med regjeringen når det gjelder dens familiepolitikk. Vi er ikke fornøyd med regjeringen når det gjelder dens politikk overfor frivillige institusjoner, det har kommet klart fram i denne debatten. Vi er ikke fornøyd med regjeringen når det gjelder dens kamp mot fattigdom, verken i Norge eller ute. Vi kommer til å støtte den regjeringen som gir oss mer Kristelig Folkeparti-politikk. I øyeblikket er det ikke veldig klare utsikter til en slik regjering. Hvis vi ikke får en regjering som gir oss mer Kristelig Folkeparti-politikk, er Kristelig Folkeparti et opposisjonsparti som fra sak til sak vil forholde seg til den til enhver tid sittende regjering. Men vi er altså i 2010. Valget er i 2013. Det er altfor tidlig å stille den type spørsmål som representanten Kolberg gjør.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Vi har erfaring, historisk sett. Jeg snakker da på vegne av et parti som har deltatt i samtlige koalisjonsregjeringer etter krigen, så nær som den som sitter nå. Og vi har ledet tre av sju slike koalisjonsregjeringer. Vi har i sannhet tatt ansvar. Vår erfaring er at vi får mest gjennomslag for Kristelig Folkeparti-politikk i sentrum og i samarbeid mellom sentrum og Høyre. Det er ingen hemmelighet at det er vår prioritet. Så har representanten Kolberg helt riktig oppfattet at vi ikke ønsker en regjering som har slagside til ytterpunktene i norsk politikk. Vi ønsker et alternativ til en regjering vi på mange punkter er misfornøyd med. Det vil vi arbeide for. Det er tre år fram til stortingsvalget. Derfor er det helt urimelig å forlange at vi ut fra en tenkt sammensetning av Stortinget skal spekulere om hvordan regjeringsalternativene vil se ut. Velgerne og Kolberg skal før valget i 2013 få et klart svar på hvor vi står når det gjelder dette.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Det er en misforståelse hvis SV har lest Kristelig Folkepartis alternative budsjett slik at vi vil innføre en generell studieavgift ved norske universiteter og høyskoler. Det vil vi ikke. Vi står på gratisprinsippet og mener det er en viktig rettesnor for høyere utdanning i Norge. Samtidig har vi som et tiltak i vårt budsjett et forslag om å innføre en avgift for utenlandsstudenter i Norge. Det gjør vi fordi vi ser at en rekke land rundt oss gjør det samme. Og vi ser at det kan gjennomføres uten at en bryter med det hovedprinsippet som gjelder for studier i Norge. De studenter som man målrettet ønsker å hjelpe til en utdanning i Norge, kan man hjelpe på annen måte, f.eks. gjennom stipendieordninger.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Det står enhver representant fritt å mene at Kristelig Folkepartis politikk er uklok. Når vi gjør dette, er det fordi vi som en del av vårt alternative budsjett faktisk har en langt sterkere satsing på utdanning, forskning og grunnutdanning til sammen enn det som ligger i regjeringens opplegg. Vi synes ikke det er urimelig å finansiere det med en type ordning som blir mer og mer vanlig i våre naboland, og som kan gjennomføres på en slik måte at de spesielle hensyn som representanten er opptatt av, og som jeg langt på vei er enig i, ivaretas ved utformingen av denne ordningen.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Jeg tror representanten Pollestad har lest dette dokumentet veldig godt når han så til de grader kan trykke det til sitt hjerte som det han gjør nå. Det tyder på at representanten Pollestad har et bankende sentrumshjerte, for det er god sentrumspolitikk Kristelig Folkeparti har lagt fram. Vi korrigerer en del av de usosiale trekkene ved det forslaget som den rød-grønne regjeringen har lagt fram, bl.a. når det gjelder satsing mot fattigdom i Norge, når det gjelder satsing på familien, når det gjelder satsing på frivillige organisasjoner og når det gjelder satsing på rusavhengige, som er noen av dem som står lengst nede og ytterst i det norske velferdssamfunnet. Så får folk selv dømme hvordan dette plasserer seg i det politiske landskapet. Vi har ikke tatt mål av oss til å sette dette inn i en slags politisk geometri som bare har én dimensjon – høyre og venstre. Norsk politikk er mye mer sammensatt enn det. Dette er god sentrumspolitikk. Det er god Kristelig Folkeparti-politikk. Vi er stolte av det budsjettforslaget vi har lagt fram, og vi vil gjerne samarbeide med andre partier for å få gjennomført det.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
God sentrumspolitikk er å ta det utgangspunkt å samarbeide både til høyre og til venstre med tanke på hvor en får gjennomslag for den politikken. Senterpartiet har valgt å forlate det prinsippet i sentrumspolitikken og har bundet seg til å samarbeide med SV i alle saker. Det gir noen utslag som slett ikke er særlig gunstige – kutt i kontantstøtten, kutt i skattefrie gaver, kutt i viktige sosiale formål og en innstramming i frivillig sektor som jeg tror Senterpartiet egentlig skjemmes litt over, hvis de skal være helt ærlig. Vi har den erfaring med Høyre – nå står jeg ikke her for å gi andre partier attester – at de ter seg best i et samarbeid med Kristelig Folkeparti. Da har vi fått dem med i en riktig retning når det gjelder veldig mange av de sakene som representanten Slagsvold Vedum refererer til, ikke minst når det gjelder bistanden. Så ser vi hvordan det går når de er sluppet fri fra Kristelig Folkeparti.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
Det er interessant å høre representanten Jensen snakke om stabile rammevilkår for næringer når de i sitt budsjett kutter 6,4 mrd. kr direkte til en av landets viktigste næringer. Det andre er at representanten Jensen snakker om eldre. Det representanten Jensen tar til orde for, er en statliggjøring av eldreomsorgen, å skape et stort statlig byråkrati der den enkelte skal få vurdert sitt omsorgsbehov av en eller annen statsbyråkrat, istedenfor å få vurdert sitt omsorgbehov i nærmiljøet. Statens innbyggerundersøkelse viser jo at det er i de minste kommunene folk er mest fornøyd. Der det er nært, føles det trygt. Sosial- og helsedirektoratet kom med en rapport som sa at der det var trygt, var der det var nært – i de minste kommunene. Hvordan skal den enkelte bli sett bedre når en skal innføre et stort statsbyråkrati som skal vurdere omsorgsbehovet, istedenfor at det er lokale folk som skaper et godt tilpasset tilbud til den enkelte demente?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
Jeg var så enig i innledningen til representanten Solberg: Masse er «låst fast», staten har bindinger. Jeg kunne ikke vært mer enig. Derfor forundrer det meg at partiet som tradisjonelt er konservativt og anstendig, hopper bukk over en inngått avtale mellom staten og en av Norges viktigste distriktsnæringer, nemlig landbruket. Allerede fra 1. januar må næringsutøverne i landbruket – hvis Høyre får gjennomslag for sin politikk – forholde seg til helt andre rammevilkår enn det de har, og de har inngått en avtale med staten. Så mine spørsmål til representanten er, punkt én: Er det noen annen næring Høyre ville oppført seg på samme måte overfor? Punkt to: Representanten Solberg drømmer jo tydeligvis om å bli statsminister. Hvordan vil landbrukspolitikken i en Høyre–Fremskrittsparti-regjering bli når Høyre på sin side kutter med 1,7 mrd. kr og Fremskrittspartiet kutter med 6,4 mrd. kr, og dere ønsker et totalt annet tollvern. Hvordan vil norsk landbruk da framstå under din ledelse?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
For det første er det siste som representanten Solberg sa, direkte feil, for vi har ikke økt overføringen til landbruket med 1,7 mrd. kr på et år. Vi har økt overføringen til landbruket med ca. 500 mill. kr på et år, og i tillegg har vi økt muligheten til å ta ut pris. Høyre har gjort seg til talsmann for, punkt én: redusere overføringene med 1,7 mrd. kr, punkt to: redusere tollvernet. Og hvis du tar bort de to viktigste bærebjelkene for norsk landbruk, vil det ikke være lønnsomhet igjen å skatte for. Poenget med skatt er at du skatter for overskudd, ikke for underskudd, og hvis du både fjerner tollvernet og reduserer overføringene, så er det ikke overskudd. Så er spørsmålet mitt: Kan representanten fra Høyre garantere for at hun ikke ønsker å finne noen mellomløsning med Fremskrittspartiet på landbruksområdet, for da vil vi få en fullstendig rasering av dagens norske landbruk?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
Det er hyggelig å bli kalt «broder» av Lundteigen. Vi har litt det samme hårfestet, så det kan jo, i tillegg til partitilknytning, være noen likhetstrekk, men jeg skal gå til det du tok replikk på. For det første hadde representanten en liten slengbemerkning i starten av sin replikk om at vi ikke viser solidaritet med andre land. Hvis vi ser i bistandsbudsjettet, er det jo de rød-grønne som nettopp løfter bistanden, mens det er Høyre som kutter. Vi har solidaritet lenger enn Europa, fordi verden er større enn Europa. Derfor løfter vi utviklingshjelpen og er stolte av å være med på det. Når det gjelder arbeidende kapital: Vi trenger formuesskatt i våre budsjetter for å få til våre satsinger, men vi mener at vi over tid må prøve å skåne den delen av kapitalen som skaper mer verdier, ikke den sovende kapitalen. Vi trenger formuesskatt og å ta inn skatt fra dem som har skatteevne, men vi må prøve å beskytte f.eks. den delen av formuen som da går til direkte merverdi for bedriften.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
Først må jeg bare presisere at Senterpartiet ønsker å videreføre formuesskatt. Vi ønsker å målrette den, så den blir enda mer presis. Det er punkt 1. Punkt 2: Jeg kommer fra den delen av landet der vi har de største eningene innenfor norsk landbruk, som driver mest «rasjonelt» og som leverer størst volum. Det er de som vil rammes hardest hvis du gjennomfører Høyres landbrukspolitikk. Hvis du produserer mer og mer og du ikke tjener noe per enhet, vil du gå med netto tap. Hvis Høyre gjennomfører sine kutt både i overføringer og redusert tollvern, vil en del av de største produsentene ikke få overskudd på det de produserer. Da er det ikke noe poeng å drive nyinvesteringer, å foreta tunge investeringer innenfor f.eks. kylling og gris – den type produksjoner der marginene er så små at du faktisk vil tape per enhet du produserer i stedet for å tjene per enhet du produserer.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
Regjeringen står samlet bak den energipolitikken regjeringen fører. Det er ikke noen uttalt målsetting for regjeringen å føre en politikk som fører til høyere strømpriser. Vi ønsker å ha en stabil og god utvikling med utbygging av norsk vannkraft og norske fornybare ressurser. Det har regjeringen gjennomført. Vi har gjennomført en satsing på utbygging av fjernvarme for å sikre stabil varme og også å bruke en fornybar ressurs, nemlig trevirke. Hvis man reiser rundt i Norge nå, ser en at det har vært en stor utbygging av fjernvarmeanlegg spesielt i bynære strøk. Også det massedeponiforbudet som regjeringen gjennomførte i fjor, har gjort at det i de siste årene har blitt bygd store søppelforbrenningsanlegg, som også sikrer stabil varmeforsyning til mange av landets store byer. Regjeringen følger selvfølgelig utviklingen i strømprisene nøye, men det er et marked, og så må vi hele tiden prøve å få inn mer strøm i markedet, slik at prisene ikke blir unødvendig høye.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
Som jeg sa i stad, har noe av regjeringens satsing i energipolitikken vært å bygge videre ut de fornybare energiressursene, både vind, vann og ikke minst bio, og også nå etter søppelforbudet: å bruke søppel som en ressurs for oppvarming av bebyggelse. Når det gjelder kraftsituasjonen og kraftbalansen i Norge, har et annet viktig tiltak fra regjeringen vært å bygge ut mer linjekapasitet for å føre mer strøm inn i de områdene som har store utfordringer og store prisproblemer, bl.a. Midt-Norge. Det er man i full gang med for å klare å få en bedre utveksling av strøm mellom regioner i Norge, men også mellom land, for å ha en mer stabil strømpris rundt omkring i hele landet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
Ja, jeg mener at vi fører en god sentrumspolitikk. I Soria Moria II-erklæringen er det varslet at hovedfokuset er å skape innhold i skolen – økt lærertetthet, og at en ikke nå skal kjøre en massiv videreopptrapping av antall skoletimer. Det er helt tydelig uttalt i regjeringserklæringen. I løpet av de fem årene vi nå har sittet med regjeringsmakt, har man økt lærertettheten i skolen. Det ble 10 pst. flere ansatte i skolen fra 2005 til 2009, og det var det vi varslet. Nå sier vi at det er ikke nye, store opptrappinger av antall timer som trengs, men en videre satsing på innholdet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
Det svarte jeg på i stad. Ja, jeg mener det har vært rett at vi har gjennomført en timetallsøkning i skolen. Det har regjeringen gjort i fellesskap. Vi har tilført skolen mer ressurser. Det ble 10 pst. flere ansatte fra 2005 til 2009. Vi har også økt lærerkapasiteten for å følge opp de timene. Regjeringen har varslet at nå framover er det ikke store timetallsøkninger som er deres prioritet, men nå er det å satse videre på innholdet i skolen, øke lærertettheten sånn at vi fyller skolen med et godt og kvalifisert innhold.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2010-11-25:
Siden Senterpartiet valgte å gå til sentrum-venstre etter at Kristelig Folkeparti hadde prøvd sentrum-høyre, har vi fått økt utviklingshjelpen ganske kraftig. Kristelig Folkeparti har alltid vært litt mer utålmodig enn det regjeringen har vært, men det har gått i riktig retning. Vi har økt antall kvoteflytninger. Der har også Kristelig Folkeparti vært litt mer utålmodig, mens Høyre og Fremskrittspartiet også der ønsket å redusere, akkurat som i utviklingshjelpen. Vi har økt alkoholavgiftene. Kristelig Folkeparti er også der litt utålmodig, mens Høyre og Fremskrittspartiet ønsker å gå i motsatt retning. Når det gjelder landbruket, har vi økt støtten. Også der har Kristelig Folkeparti noen ganger vært litt mer utålmodig, mens Høyre og Fremskrittspartiet har ønsket å gå i motsatt retning. Vi har økt satsingen på kommunal sektor. Også der har Kristelig Folkeparti vært mer utålmodig, mens Høyre og Fremskrittspartiet har ønsket en helt annen modell. Som en god sentrumsvenn håper jeg at også Kristelig Folkeparti ser at det er i sentrum-venstre de gode løsningene ligger.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Kristeleg Folkeparti hugsar budsjettdebatten i fjor med glede. For første gong i historia stemde da Framstegspartiet for regjeringa sitt forslag til alkoholavgifter. Da er det spennande å sjå at no har Framstegspartiet gått tilbake til sitt vante eg. Det kunne vore interessant å høre Siv Jensens tankar om kva ein gjorde i fjor. Var det eit innfall av klokskap, eller var det eit feilskjer frå Framstegspartiet si side? Med på vegen vil eg òg gi eit sitat som Gunnar Stavrum frå Nettavisen har kome med. Det gjeld Framstegspartiet sitt budsjett for i år. Han seier: «Fremskrittspartiets budsjett er like realistisk som å vedta pent vær og oppheve tyngdeloven.(…) Mens andre partier lager budsjettforslag som kan settes ut i livet, er Frp-budsjettet i beste fall en illustrasjon(…) (…) (…) Kva er Siv Jensens kommentar til dette?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Eg vil starte denne replikken med å seie at eg opplever at regjeringa med det budsjettet som er lagt fram, viser vilje til å følgje opp rammene i Nasjonal transportplan for denne perioden. Det synest eg er veldig bra. Men det kom òg ein annan beskjed med dette statsbudsjettet, og det var at den togrevolusjonen som skulle kome i 2012, blei utsett. Og ikkje berre blei han utsett, det blei ikkje sagt kor lenge han ville bli utsett. No herskar det full forvirring. Vil vi nå desse planane i 2013, i 2014? Eller må vi vente til 2015, eller 2016? Og ikkje veit vi kva som må til for å kunne levere det som vi har lovt togpendlarane i austlandsområdet. Så mitt spørsmål er: Kva tid vil togrevolusjonen som dei raud-grøne har lovt, vere på plass?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2010-11-25:
Det gleder meg veldig at representanten Solhjell bruker tid på å fordype seg i Røe Isaksens litteraturkanon. Jeg kan for øvrig anbefale en bok jeg ga ut i 2008, som representanten kan få kjøpe av meg, til redusert pris også, hvis han ønsker flere sitater. Jeg hadde også tenkt å bruke et sitat. Helt konkret hadde jeg tenkt å bruke sitat fra Kristin Halvorsen i 2005, hvor hun på et folkemøte rettet direkte personangrep på statsminister Kjell Magne Bondevik og sa at det var en skam at man ikke hadde fått gjort mer med fattigdommen i Norge. Jeg tror faktisk folk er mindre opptatt av sitater fra fem–seks år tilbake, og mer opptatt av konsekvensene av politikken. Sannheten er at etter seks år med rød-grønt styre har man, basert på de samme fattigdomsmålene som i 2005, nesten tredoblet andelen barn som lever i fattigdom i Norge. Fra 1999 til 2001 var det 3 pst. av barna som levde i fattigdom i Norge. Fra 2005 til 2008 var det 8 pst. Hva er det som gjør at representanten Solhjell mener at seks år til med den samme politikken vil føre til mindre forskjeller og færre fattige barn?
Lars Myraune (Høyre), 2010-11-25:
Representanten Solhjell var inne på at det er noen partier som opererer med to fløyer. Nå lurer jeg på om det kanskje er flere partier som gjør det. Da Bård Vegar Solhjell var på besøksrunde i Nord-Trøndelag forleden, kom spørsmålet om rovdyrpolitikk opp. Han sier da at det er ikke bare SV som står for denne politikken, men hele regjeringen, og han uttrykte at de tar vare på rovdyrene gjennom en streng politikk. Det førte til et ras av meninger oppe i Nord-Trøndelag, hvor bl.a. SV-ordføreren i Namsskogan gikk ut og sa at han var klar over at dette antakeligvis var en mening blant sentrale SV-ere, som han var redd for at man måtte leve med, men at de ikke kunne leve med det der. Spørsmålet er: Står Solhjell for det han tydeligvis gjennom media har uttrykt i Nord-Trøndelag, og er det derfor to forskjellige fløyer i SV på det området?
Lars Myraune (Høyre), 2010-11-25:
Statsråden sa i sitt innlegg at hun er glad for at vi har en nasjonal transportplan. Det er vi i Høyre også. Vi hadde vært enda gladere om den hadde vært fulgt opp. Det jeg særlig tenker på da, er trafikksikkerhet. Jeg lurer litt på hvorfor det er satt av penger til kun 22 km – så vidt jeg husker – med midtdeler. Det viser seg jo at fra 2000 til 2010 har 1 050 mennesker dødd i kollisjoner på grunn av mangel på midtdeler. Det er mange menneskeliv. En annen ting er standard på veiene. Statistikk sier nå at det er veldig ofte standarden på veien som fører til ulykkene, og det må vi ha fokus på. I et trafikksikkerhetsseminar i går sa Lasse Fridstrøm fra TØI at OPS-prosjekter med ansvar for drift over flere år vil ha en klart positiv effekt på ulykkesstatistikken. Hvorfor satser ikke regjeringen mer på midtdelere og på bruk av OPS-prosjekter?
Lars Myraune (Høyre), 2010-11-25:
Representanter for den rød-grønne regjeringen har i dag gjort et stort nummer av at de har en god distriktspolitikk, og samtidig at et annet regjeringsalternativ vil være en katastrofe for Distrikts-Norge. Det forundrer meg litt. Jeg representerer en del av Distrikts-Norge, nemlig Nord-Trøndelag. Der er det mange yrkesutøvere som ikke er særlig fornøyd i dag. For at vi skal få mennesker til å bo i distriktene, er det viktig at de har noe å leve av. I distriktene er mange arbeidsplasser knyttet til landbruket og skognæringen. Det høres vel ikke særlig bra ut når SV-ordføreren i Namsskogan, Kari Ystgård, sier – og hun snakker da om rovdyrpolitikken: «Dagens politikk kan ikke fortsette der bøndene seigpines.» Senterpartiordfører Vigdis Hjulstad Belbo i Snåsa er så fortvilet at hun nå sender brev til Kongen og ber om hjelp. Hun skriver: «Situasjonen for den sørsamiske tamreindriften er nå dramatisk på grunn av meget store rovdyrtap over tid.(...) I mange år er dette budskapet blitt formidlet til regjering og Storting uten at løfter om å iverksette tiltak er fulgt opp.(...) I vår fortvilelse over at ingen virksomme tiltak blir iverksatt, ber vi Hans Majestet Kongen om hjelp.» (...) (...) Jeg kan ikke skjønne at Senterpartiet, som påstår å være garantist for levedyktige distrikter i Norge, er fornøyd med denne utviklingen. Det må sies å være noe besynderlig at en senterpartiordfører må be Kongen om hjelp i distriktspolitikken. Det kan i alle fall ikke være noe Senterpartiet i regjering slår seg til brystet for og er såre fornøyd med. En annen stor inntektskilde i distriktene er skogen – vel å merke når den drives. Skognæringen er Trøndelags tredje største næring og den største eksportnæringen i regionen. En stor hindring i denne næringen er praktiseringen av INON, altså inngrepsfrie områder. Mye av gammelskogen mangler i stor grad utbygd infrastruktur, og den hogstmodne skogen holder på å råtne på rot mens skogindustrien sårt trenger tømmer. Høyre er også for at særlig verneverdige områder skal bevares og tas vare på, men mener at reglene for inngrepsfrie områder må defineres på nytt. Det kan da umulig være god nasjonalpolitikk å la god skog råtne på rot når den kunne vært en del av verdiskapingen og ny skog samtidig kunne gitt mulighet for større CO2-fangst. Høyre blir ofte angrepet av regjeringspartiene for at vi vil rasere landbruket. Det er riktig at Høyre ønsker en annen landbrukspolitikk, en politikk hvor pengebruken i større grad kommer de aktive utøverne av næringene til gode, en politikk med redusert detaljstyring fra statlige organer, en politikk som i større grad stimulerer til produksjon og verdiskaping i distriktene, en politikk som gjør at dagens samdrifter i melkeproduksjonen får rammebetingelser, sånn at de overlever og ikke i stigende grad, som i dag, må legge ned på grunn av rammebetingelsene og tilskuddsordningene. Jeg bare spør: Hvor er det blitt av garantisten for god distriktspolitikk?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Representanten Solhjell begynte innlegget sitt veldig bra. Han snakka om fattigdom, han snakka om rettferdig fordeling. Men så enda innlegget med ein real slakt av Høgre og Framstegspartiet. På mange måtar tenkjer eg at det er kanskje sånn det har blitt for regjeringa også: Det blir litt snakk om fattigdom, og så blir dei meir opptekne av retorikk og av å slakte Høgre og Framstegspartiet. Men det er resultata som tel, og resultatet er at det er blitt fleire fattige, særleg fleire fattige barn. Det er ein del bra i dette budsjettet. Det er meir til fattigdom, men det er veldig lite målretta, og det er passivt. I valkampen hadde leiaren i SV eit anna punkt enn dei fire som Solhjell lista opp i stad. Ho nemnde kva som var det viktigaste fattigdomstiltaket, nemleg normerte, standardiserte satsar i sosialhjelp. Kristeleg Folkeparti fremmar det forslaget. Me ønskjer å auke satsen med 5 pst. i dette budsjettet. Eg spør meg sjølv kvifor SV ikkje kan støtte det tiltaket. Trur Solhjell at det blir noko av partiet sitt høgast prioriterte fattigdomstiltak, eller går det slik som statsråd Lysbakken var inne på i eit innlegg, at det rett og slett blir skrinlagt?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Kristeleg Folkeparti er oppteke av å føre ein best mogleg og billegast mogleg alkoholpolitikk. Der har me hatt støtte frå justisministeren, frå helseministeren og frå politiet. Vår tidlegare helseminister og justisministeren skreiv ein kronikk i VG 4. juni i fjor, som eg fann på departementets heimeside. Eg tenkte eg skulle bruke innlegget mitt til å sitere litt derifrå. Kronikken heiter «En time mindre». Eg siterer: «Den siste timen med alkoholservering nattestid har store menneskelige og samfunnsmessige kostnader. Mange skades eller blir utsatt for vold. Derfor foreslår regjeringen at skjenketiden innskrenkes med én time.(…) Internasjonal forskning viser en sammenheng mellom skjenketider og alkoholrelaterte skader, ikke minst voldsutøvelse. Når skjenketidene øker, får man mer vold og omvendt.» (…) I går, må eg seie, var det ein ganske skuffande runde i spørjetimen. Etter den runden vil eg spørje helseministeren: Er det justisministeren, den tidlegare helseministeren, internasjonal forsking eller den noverande helseministeren som tek feil?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Då passar det å fortsetje med uføretrygd. Eg la merke til at statsministeren ikkje snakka noko om det i innlegget sitt, men han snakka mykje om det i går – hos LO. Eg har lagt merke til at det er ein del dobbeltkommunikasjon i bodskapen. Statsministeren har eit eksempel som han likar veldig godt: Han samanliknar ein heis med lønstillegg eller auka pensjon, og så seier han: Viss du tek heisen til tiande etasje, men hadde planlagt å ta han til tolvte, har du då gått opp eller ned? Eg synest det er eit ganske irrelevant eksempel, for resten av befolkninga tek heisen til tjuande etasje, og i den nye modellen kan me ta ei trapp opp heilt til topps, viss me ønskjer det. Dei som er uføre, kan ikkje eingong ta trappa. I Klassekampen i dag uttaler statsministeren: «Det skal ikke bli kutt i alderspensjonen, tvert om den skal øke i årene framover.» Ut frå desse sitata trur eg folk flest opplever at statsministeren avlyser uførepensjonen som eit innsparingsprosjekt. Kan statsministeren no nekte for at han skal spare pengar på dei uføretrygda?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-11-25:
La meg først få gi en kompliment til Slagsvold Vedum for hans engasjement for Europa og den solidariteten vi bør vise resten av verden. Det er ikke alltid det er like fremtredende fra Senterpartiet. Så er også han opptatt av hva vi skal leve av videre fremover. Da er skatt som stimulans for næringslivet svært viktig, også i landbruket. Vi har hørt representanten Lundteigen tidligere her i dag. Jeg oppfatter at Lundteigen taler varmt for å fjerne beskatningen på arbeidende kapital. Det vil være et veldig viktig tiltak på sikt. Men så hører vi stort sett fra de rød-grønne talerne her i dag at skattelettelser er å undergrave velferden. Kan Slagsvold Vedum si meg: Er han enig med sin broder Lundteigen? Og: Hvilken velferd vil bli undergravet ved at vi fjerner formuesbeskatningen på arbeidende kapital?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-11-25:
Jeg skjønner at Senterpartiet og regjeringen skal saldere budsjettene sine, det forstår jeg. Men jeg forstår også svaret til Slagsvold Vedum dit hen at han mener at det å redusere formuesskatten, kanskje til og med å fjerne den, vil ikke bety noen ting for velferden, det vil tvert imot stimulere den videre. Så har representanten Slagsvold Vedum snakket mye om landbrukspolitikk i dag og om Høyres alternative budsjett. Situasjonen i landbruket er jo slik at man etterspør nye investeringer. Høyre har foreslått betydelige tiltak for å øke investeringene i landbruket, bl.a. skattelettelser, avskrivningsøkninger og investeringsfond som gjør at man får redusert skatten. Vil representanten Slagsvold Vedum også støtte den typen tiltak?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Representanten Slagsvold Vedum var opptatt av å snakke om ting som rammer dem som har minst. Nå opplever vi en situasjon der en i dag fikk høre at strømprisen ville gå opp til 80 øre per kWh, og vi er bare i starten av vinteren. Det er staten som her melker strømkundene fordi staten og det offentlige eier mesteparten av kraftproduksjonen. Opposisjonen har et forslag i budsjettet i dag, der en sier en bør følge utviklingen i strømprisene, og hvis en ser at dette blir verre enn normalt, skal en trå til med ekstra bostøtte nettopp til dem som har minst og som rammes mest når strømprisene går i været. Det forslaget støtter ikke regjeringen. På bioenergidagen 2010 sa SVs Snorre Serigstad Valen at han ønsker høyere strømpris. Nå har han fått det. Mitt spørsmål til representanten Slagsvold Vedum er, siden Senterpartiet har olje- og energiministeren: Er Senterpartiet enig i tilnærmingen til SV? Hvis nei, hvilke tiltak ser representanten for seg at regjeringen vil komme med for å hjelpe dem som har minst, men som rammes mest av høye strømpriser?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2010-11-25:
Problemet som representanten Slagsvold Vedum ikke berører, er at til tross for at noe har skjedd i energipolitikken – men altfor lite – har vi sett at strømprisene har steget jevnt og trutt under denne regjeringen, og de når altså nye høyder om vinteren. I fjor var en oppe i 14 kr per kWh, skjønt det var bare i noen få timer, men gjennomsnittsprisen over flere dager i Midt-Norge var over 2–3 kr per kWh. Så det nytter ikke å vise til at en har bygd ut noen avfallsforbrenningsanlegg når konsekvensene av totaliteten i regjeringens energipolitikk er at strømprisene øker kraftig, og de som har minst, rammes mest. Regjeringspartiene viser i dette budsjettet at de ikke ønsker å støtte opposisjonens forslag om å bruke bostøtten mer aktivt når strømprisene går i været. Regjeringen har tidligere stemt imot Fremskrittspartiets ønske om å bruke elavgiftsmekanismen mer aktivt. Den har også stemt imot å bruke mobile gasskraftverk for å bedre kraftbalansen på kort sikt. Spørsmålet jeg gjentar da, er: Når konsekvensene av regjeringens politikk er at det om vinteren blir kraftig høyere strømpriser – hvilke tiltak har regjeringen å stille opp med for å hjelpe dem som har minst i den situasjonen?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Jeg regner med at representanten Slagsvold Vedum er like ukomfortabel med å bli kalt sosialistisk som jeg er med å bli kalt borgerlig. For meg handler sentrum vel så mye om de politiske sakene og de politiske løsningene som det handler om en ren samarbeidskontekst. Sentrumspolitikken gir oss ofte andre løsninger. Regjeringen har de siste årene valgt å bruke flere milliarder kr på flere undervisningstimer for de aller minste og gratistimer i SFO – alt for å være på full fart inn i heldagsskoleprosjektet. Det er noe som både høyre- og venstresiden har støttet i norsk politikk, mens Kristelig Folkepartis løsninger har vært at vi har ment at læreren er den viktigste ressursen, vi må ha flere og bedre lærere, og vi må satse de store pengene på dette. Mener representanten Slagsvold Vedum at det føres en god sentrumspolitikk ved å bruke 1,3 mrd. kr på flere timer for de aller minste i stedet for å bruke pengene på lærerne og på ungdomsskolen?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2010-11-25:
Jeg ser at representanten viser til Soria Moria. Men poenget er jo at alle de pengene man bruker på skolen, har man valgt å bruke på økt timeantall, også i inneværende års budsjett, sånn at det økte antallet lærere har gått med til å fylle de økte antall timer som denne regjeringen har vært med på å påføre skolen. Når jeg prater med lærere ute i skolen, sier de at det de trenger er flere lærere, de ønsker seg mer kompetanse, og de har ikke bedt om disse økte antall timer. Det hjelper ikke å vise til en Soria Moria-erklæring hvis man ikke kan vise til hva man faktisk leverer. Så mitt spørsmål blir igjen: Synes representanten at det er viktig at de store pengene, altså 1,3 mrd. kr årlig, skal gå til disse økte antall timer som denne regjeringen har påført skolen? Eller ønsker man å bruke disse pengene annerledes, til å styrke skolen sånn at det faktisk blir et godt sted å lære og et godt sted å være?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Jeg mener at representanten Høybråten har holdt et veldig riktig og veldig viktig innlegg, som satte i perspektiv de tingene som det er viktig å få diskutert, når vi nå diskuterer vårt eget økonomiske opplegg for neste år. Vi har nå fått presentert opposisjonens opplegg. Vi ser at for høyrepartienes vedkommende handler det om én ting – som Høybråten i betydelig grad var inne på – nemlig skattelettelser. Deres viktigste politiske satsing er å sørge for skattelettelser. Og det er en politikk som peker i en helt annen retning enn det som var innholdet i Høybråtens innlegg, slik jeg nå tydelig hørte det. Kristelig Folkeparti har helt andre prioriteringer også i sitt eget alternative budsjett. Det er fordelingsperspektiv og det er kampen mot kommersialisering av våre helse- og omsorgstjenester. Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti står selvfølgelig sammen om en slik linje. Det spørsmålet som det i forlengelsen av dette resonnementet er sentralt å stille Høybråten, er: Er det ikke mulig for Kristelig Folkeparti å si veldig tydelig nå at det ikke kan være noen mulighet for at man i fortsettelsen velger en høyreregjering istedenfor den regjeringen som nå sitter?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Representanten Høybråten sier at han er overrasket over at jeg ikke spør om Kristelig Folkepartis politikk. For det første utkvitterte jeg veldig mye av det han sa. For det andre: Spørsmålet om hvilken hovedlinje Norge skal gå etter, vil selvfølgelig knytte seg til hva slags regjering man vil ha i det lengre perspektiv. Jeg hører at Kristelig Folkeparti sier at de ikke vil støtte SV, og de vil heller ikke støtte Fremskrittspartiet – det er liksom ytterpunktene. Men vi ser jo tydelig at det realistiske alternativet nå er at høyrepartiene står sammen. De har til og med bekreftet det i dag, i denne debatten. Og det er ikke for mye forlangt, eller feil forlangt, at man da spør Kristelig Folkeparti om hvordan de vil plassere seg her. Det sies her at man vil støtte en regjering der man får mer Kristelig Folkeparti-politikk. Det er ut fra det perspektivet jeg spør representanten Høybråten om hvordan han tenker seg at en alternativ regjering kan støtte Kristelig Folkeparti-politikk mer enn det den sittende regjering gjør.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Det framstår kanskje litt spesielt at jeg begynner min replikk med å si at representantene fra opposisjonspartiene holder veldig gode innlegg, men det vil jeg gjerne repetere nå. Alt som ble sagt om fellesskolen fra representanten Skei Grandes side, støtter jeg helt. Det har vært en lang kamp – og er det i dag – mot høyresidens forsøk på å privatisere skolen og dermed ødelegge det som Venstre i sin tid skapte. For det er det som er trusselen mot det som Skei Grande sa i sitt innlegg. Det er slik at Venstre på en veldig god måte foran siste stortingsvalg var garantisten for at Fremskrittspartiet ikke skulle komme i regjering. De ville under ingen omstendighet støtte en slik regjering. Begrunnelsen var en økonomisk uansvarlighet og et syn på innvandring som Venstre ikke ville støtte. Det vi har hørt i dag, og som vi har sett i de alternative budsjettene, var at Venstre den gangen hadde helt rett. Nå har altså Høyre invitert Fremskrittspartiet inn i regjering. Da er spørsmålet: Står Venstre ved sitt standpunkt om at de under ingen omstendighet vil støtte en regjering hvor Fremskrittspartiet er med?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Det ble ikke svart på det sentrale spørsmålet. Det er sikkert fordi det er veldig utfordrende for representanten Skei Grande å gjøre det. Men da får jeg spørre slik: Er det slik å forstå at Venstres parlamentariske leder nå ikke vil bekrefte den linjen som Venstre sto for foran siste valg, nemlig at de ikke under noen omstendighet ville støtte en regjering hvor Fremskrittspartiet var med?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2010-11-25:
Når vi hører Tybring-Gjeddes innlegg, vil jeg si: Slik snakker en ekte liberalist. Han skal i hvert fall ha det at han – som den eneste – lever opp til det som er Fremskrittspartiets intensjon, slik de iallfall framstiller den. Det han sier, er jo helt åpenbart for alle oss andre, nemlig at det han eksponerer, vil undergrave den økonomiske, sosiale tryggheten i det norske samfunnet. Det er det han står her og sier. Det som er det store paradokset i innlegget, er at det finnes ingen ydmykhet i denne læren om den økonomiske politikken i forhold til hva som skjer i alle andre land. Skattelettelser og store egenandeler, ingen innsats fra staten, har ført til at land etter land og økonomi etter økonomi er kommet i vanskeligheter. Hadde det ikke vært mulig at representanten Tybring-Gjedde kunne vise litt mer ydmykhet i en situasjon hvor Europa i stadig sterkere grad kommer i vanskeligheter, i motsetning til her?