Bent Høie (Høyre), 2014-12-08:
Det er generell enighet om at det er behov for flere akkrediterte leverandører som kan utføre DNA-analyser på oppdrag fra politiet i Norge. Regjeringen skiller ikke mellom akkrediterte offentlige og akkrediterte private leverandører i regjeringsplattformen, slik representantene bak forslaget gjør. Jeg er derfor glad for at flertallet i komiteen er innstilt på endring, uavhengig av om leverandøren er privat eller offentlig. Som helse og omsorgsminister har jeg det overordnede ansvaret for at underliggende etater under Helse- og omsorgsdepartementet leverer tjenester med høy kvalitet, og jeg stiller derfor krav til virksomheten ved Nasjonalt folkehelseinstitutt. Det gleder meg å se at komiteens flertall har merket seg at instituttets innsats gir resultater. Som kjent er instituttets virksomhet på dette feltet mer enn rutiner knyttet til DNA-analyser. Folkehelseinstituttet gir også råd og veiledning for optimal sikring og forsendelse av prøver, og driver forskning på områder som er nært knyttet til rutinevirksomheten. Jeg stiller meg derfor undrende til at komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og SV understreker at det er allmenn enighet om at Rettsgenetisk senter skal ha det nasjonale ansvaret for forskning og utdanning på det rettgenetiske feltet, spesielt sett i lys av den omfattende realkompetansen som Folkehelseinstituttet har innen rettsgenetisk arbeid. Som forslagsstillerne viser til, innebærer arbeidet med DNA-analyser håndtering av sensitiv og personlig informasjon om enkeltmennesker. Jeg er derfor opptatt av at arbeidet med å åpne for flere akkrediterte leverandører må gjennomføres på en slik måte at de involverte partenes rettssikkerhet og personvern ivaretas på best mulig måte. Jeg merker meg at flertallet i komiteen deler mitt syn på dette. Dette sikrer vi best ved at det til enhver tid finnes tilstrekkelig analysekapasitet, og at man tilrettelegger for sikker kommunikasjon og forvaltning av informasjon fra flere leverandører. Som nevnt i mitt brev av 5. september 2014 til komiteen har justis- og beredskapsministeren allerede åpnet for at politidistriktene kan bruke andre akkrediterte leverandører i enkelttilfeller, der de mener det er mest hensiktsmessig. Men dagens elektroniske samhandlingssystem begrenser som kjent muligheten for å utveksle sikker informasjon mellom andre enn Folkehelseinstituttet, Kripos og politiet. Dette vil regjeringen gjøre noe med. Politidirektoratet har derfor fått i oppdrag av justis- og beredskapsministeren å utrede ulike konsepter for tilrettelegging av sikker kommunikasjon og forvaltning av informasjon ved bruk av flere leverandører av DNA-analyser i straffesaker. Utredningen er nylig overlevert Justis- og beredskapsdepartementet, og jeg er gjort kjent med at Politidirektoratet har identifisert seks alternativer. I tillegg til nullalternativet er det fire alternativer som skilles ved at leverandørene har forskjellige roller og ansvar. Nå vil jeg i samarbeid med justis- og beredskapsministeren gjennomgå alternativene og legge en plan for det videre arbeidet. Jeg setter derfor pris på at komiteens flertall ønsker å avvente spørsmålet om hvorvidt Rettsgenetisk senter kan utføre DNA-analyser til det er gjort en nærmere vurdering av alternativer, logistikkløsninger og finansieringsmodeller.