Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2004-12-08:
Først vil jeg takke Fremskrittspartiet for ryddige og greie forhandlinger. Resultatet understreker viktige saker som Kristelig Folkeparti brenner for. Selv om vi flytter på få millioner av et så stort budsjett, betyr disse midlene svært mye for mottakerne. Positive tilbakemeldinger fra rusverninstitusjoner som Kraft og Evangeliesentrene viser at 5 mill. kr hjelper i en akutt vanskelig situasjon. Disse private institusjonene er viktige aktører i et helhetlig behandlings- og omsorgstilbud for rusmisbrukerne. Kristelig Folkeparti ser behovet for at disse omsorgsinstitusjonene får mer langsiktige løsninger. Vi ber også om at P22 sikres videre drift. Denne institusjonen har hjulpet mange rusmisbrukere med sitt gatenære tilbud. Rusforebyggende arbeid i regi av frivillige organisasjoner styrkes med 3 mill. kr. Målet er å utsette debutalderen for ungdom når det gjelder bruk av alkohol. Det skal utvikles en kampanje rettet mot ungdom. For å få mer kunnskap om rusproblematikken i tilknytning til psykiske lidelser har vi bevilget 2 mill. kr til Modum Bad for at de skal utvikle en slik kompetanse. I vår travle tid virker det som stadig færre har noen å dele sine bekymringer med. Hjelpetelefonene som de frivillige organisasjonene driver, vitner om dette. Behovet øker hele tiden. Mange unge sender meldinger via Internett. Kirkens SOS har kontakt med alle ungdomsskoler og videregående skoler. De får i år en ekstra støtte på 1,5 mill. kr til dette arbeidet. For Kristelig Folkeparti er det viktig å forebygge og forhindre uønskede graviditeter. Det er gledelig at abortraten blant tenåringer i 2003 var den laveste som er registrert de siste 25 år. Når kvinner likevel kommer i en vanskelig valgsituasjon, har organisasjonen Amathea vist at de har vært gode medspillere. Støtten på 15 mill. kr blir videreført i budsjettforliket med Fremskrittspartiet. Det er trist at både Arbeiderpartiet og SV har strøket denne støtten i sine alternative budsjetter. Altfor mange sliter med psykiske problemer i landet vårt. Mange blir uføre av den grunn. Det er bra at opptrappingsplanen er i rute ved at en bevilger 850 mill. kr til drift, og at det settes av 737 mill. kr til investeringer neste år. Kristelig Folkeparti støtter at kommunene får den sterkeste veksten – en fordobling i forhold til 2004. Vi tror på et desentralisert tilbud der brukeren bor. Kristelig Folkeparti har vært skeptisk til å øke ISF-andelen ved våre sykehus, fordi vi har fryktet at psykiatriske pasienter skulle bli nedprioritert. Jeg er glad for at en i revidert nasjonalbudsjett for 2005 skal komme tilbake med en vurdering som sikrer at psykiatrisatsingen kan opprettholdes. På den premiss støtter vi at ISF-andelen settes til 60 pst. fra 1. januar 2005. Vi ser at sykehusene sliter økonomisk, og de ekstra 500 mill. kr som nå er på plass i forliket, vil komme godt med. 150 mill. kr tildeles Helse Vest og Helse Midt-Norge regionale helseforetak for raskere å rette opp underfinansieringen av disse regionene. Dette kommer pasientene til gode gjennom økt behandlingskapasitet. I budsjettforliket har Regjeringen lagt til grunn at de regionale helseforetak skal oppnå balanse. Kristelig Folkeparti ser at nødvendige effektiviserings- og omstillingstiltak kan gå ut over pasientbehandlingen. Situasjonen for Helse Sør er mest usikker. Vi er derfor glad for at flertallet åpner for en lemping av balansekravet for Helse Sør i 2005. Bedre samarbeid og samordning er nøkkelord for å lykkes i helsetjenesten. Kristelig Folkeparti er tilfreds med det arbeid som foregår med å inkludere private sykehus på en bedre måte. Vi ser også behovet for en bedre samordning av sykehusene i hovedstaden vår. Arbeidet med å innføre elektroniske resepter vil gi legene et godt verktøy og sikre pasientene bedre kvalitet og mindre ventetid ved bruk av individuelle refusjonssøknader på blåreseptmedisiner. I utgangspunktet mener Kristelig Folkeparti at egenandelene under tak 1 er blitt for generelle. Svært mange av oss har fått bedret økonomi og kan betale noe mer de få gangene vi trenger medisinsk hjelp. Det må være et mål å hjelpe dem som har høye utgifter. Tak 2 er satt ned fra 4 500 kr til 3 500 kr. Dette gir en god skjerming for kronikerne og andre med høye helseutgifter. Det er gledelig at vi i år får en positiv endring når det gjelder sykepenger. Sykefraværet er endret fra en forventet vekst på 3 pst. til en nedgang på 4,5 pst. Dette gir en innsparing på 2,2 milliarder kr, som i all hovedsak overføres til kommunene og letter presset på deres budsjetter. For hver enkelt betyr det mye, både økonomisk og sosialt, å få være i arbeid. Fra neste år innføres en ny prøveordning der også uføre får prøve seg i arbeidslivet. Dette er nytenkende og en veldig god ordning. Arbeidsgiverne får uføretrygden som et lønnstilskudd når de ansetter uførepensjonister. De uføre får utbetalt lønn på lik linje med andre arbeidstakere i virksomheten. Dersom arbeidsforsøket ikke lykkes, vil arbeidstakeren få tilbake sin uførepensjon. Dette er en vinn-vinn-situasjon for begge parter. Jeg håper virkelig at veien inn i arbeidslivet blir bred for alle, og at veien ut blir smalere. Arbeid for alle er en viktig målsetting. Alle kan ikke ha full arbeidsdag. Fleksibelt arbeidsmarked blir en nøkkel for å lykkes. Neste år satses det 3,2 milliarder kr på tiltaksplaner for yrkeshemmede. Dette utgjør 24 500 plasser – en økning på ca. 2 000. Det er også lagt inn en økning på ca. 300 nye plasser under tiltaket «Varig tilrettelagt arbeid», slik at flest mulig er i aktivitet og ikke er bare passive stønadsmottakere. Gifte og samboende pensjonister kan glede seg over budsjettforliket med Fremskrittspartiet. Fra 1. mai neste år økes grunnpensjonen fra 1,65 G til 1,7 G. Dette er en sak Kristelig Folkeparti har kjempet for i mange år. Som saksordfører for folkehelsemeldingen er det betryggende å se at det er en reell styrking av folkehelsearbeidet. Forskningen styrkes generelt og for kvinnehelsen spesielt. Det trengs. Det bevilges 66,7 mill. kr til forebygging innenfor kosthold, mosjon og røykefrihet. 22,2 mill. kr skal brukes til frukt og grønt i skolen. Jeg ser fram til handlingsplanen for økt fysisk aktivitet som er varslet til neste år. Landet vårt er som skapt for aktivitet, og alt bør ikke foregå innendørs. I Dokument nr. 8:6, som også behandles i dag, foreslår SV og Senterpartiet at en får rett til rehabiliteringspenger utover 52 uker etter unntaksbestemmelsene. Kristelig Folkeparti tror det er viktig at en har en ordning som fører til en tidlig avklaring av om stønadsmottakeren kan komme tilbake i arbeid eller må innvilges tidsbegrenset uførestønad eller uførepensjon. Det har kommet kritikk for at de nye reglene praktiseres vel strengt. I brev til komiteen presiserer arbeids- og sosialministeren at unntaksbestemmelsene må praktiseres slik at ingen blir uten ytelser mens en venter på friskmelding eller uførestønad. Ifølge budsjettavtalen skal et forslag til evaluering av rehabiliteringspenger legges fram i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett til våren. Kristelig Folkeparti støtter derfor at forslaget vedlegges protokollen. Det påtenkte delansvar for arbeidsgiver i perioden med sykepenger fra folketrygden er med budsjettforliket utsatt, og vil bli vurdert på nytt dersom det viser seg at sykefraværet går ned mer enn forventet. Alle ordningene er basert på at hver enkelt skal kunne bruke sine ressurser på en aktiv måte, slik at de sikrer alle en god livskvalitet og et verdig liv.