Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2014-06-16:
Det er veldig kjekt å kunne ta denne diskusjonen i Stortinget, fordi det er en veldig samlet komité og et veldig samlet storting som står bak denne innstillingen. Losutvalget gjorde en veldig god jobb med sin utredning. Veldig mange av deres forslag var godt utredet og hadde et stort og bredt flertall bak seg. Dermed var det også enklere for regjeringen å omgjøre det til politikk og legge det fram for Stortinget. Det er også veldig kjekt å se at Stortinget i så stor grad samler seg bak de forslagene som kommer. Det er omfattende transportutfordringer i denne nasjonen som vi må løse. Vi er i gang med store reformer både på vei, på jernbane og på skipsfart. På skipsfart jobber vi med en nasjonal havnestrategi for å få ned kostnader og for å få opp effektiviteten. Vi ser på avgiftssystemet, og i den sammenheng er også losordningen veldig viktig, for losordningen skal sikre både god framkommelighet og drift ved havnene og langs kysten, og den skal ivareta sikkerheten. Samtidig er det viktig at vi prøver å redusere kostnadene ved dette, ikke minst hvis målsettingen er å få mer varer over på sjø. For hvis det blir for kostbart hver gang en skal inn til land og sette av frakt og varer, vil skipsfarten tape i forhold til spesielt lastebiltransport. Vi har gjort flere grep i det vi har lagt opp til. Den nye losloven vil gi en mer effektiv organisering av losområdet. Vi konkurranseutsetter tilbringertjenesten, og vi etablerer en ny differensiering av farledsbeviset. Alt dette vil bidra til minst å ivareta det sikkerhetsnivået vi har i dag, men også gjøre det mer fleksibelt for de ulike rederi og skip å kutte kostnader. Losloven av 1989 framstår som lite moderne i dagens lys. Det har skjedd mange endringer både innenfor skipsfarten i seg selv, innenfor teknologibruk og informasjonstilgang og innenfor den generelle kunnskap om sikkerhet og navigering. Den nye loven er oppdatert, og det er et spesielt fokus på at den skal være brukervennlig og moderne. Fortsatt skal den bidra til å redusere risiko for uønskede hendelser, og bare for å understreke det som representanten fra Kristelig Folkeparti tok opp: Dette handler om å unngå skade på liv og helse, på miljø og på de materielle verdiene. I all hovedsak viderefører vi omfanget av losplikten, men vi øker muligheten for å kunne seile uten los med en ny, differensiert farledsbevisordning. Der vil en i større grad legge vekt på risikonivå for de ulike skip istedenfor å ha en veldig generell regel. Det gjør at en på skip med liten risiko vil kunne bruke farledsbevis veldig ofte, mens en vil være stadig strengere med stadig mindre skip som har spesielt farlig last, enten av sikkerhetshensyn eller av miljøhensyn. I tillegg vil en stille strengere krav der en har passasjerer om bord. Den liberaliseringen vil en også se når det gjelder bruk av los i havneområdene: Skip som har liten risiko, vil en lettere kunne flytte i havnebassenget uten bruk av los, men er det farlig last om bord, vil en fortsatt være veldig streng på dette. Det mener jeg er viktig. Så er det en del prinsipielle spørsmål rundt dette temaet, og dem flytter vi fra forskriftsnivå til lovnivå. Det tror jeg også Stortinget vil sette pris på. Så skal vi oppdatere utredningen om konsekvensene for losbordingsfeltet for Oslofjorden, altså ved Bastøy, for å vurdere om det kan flyttes lenger innover. Det har flere talere vært opptatt av. Vi har ikke konkludert i dette spørsmålet, men om vi vil utrede det, er det for å se på muligheten. Da er det naturlig at vi kommer tilbake til Stortinget hvis vi gjør endringer på dette. Omorganiseringen av selve lostjenesten vil ha en ny struktur fra 1. januar 2015. Det framstår i dag som å være en komplisert organisasjonsstruktur med uklare skiller mellom drifts- og forvaltningsoppgaver. Operatøransvaret kommer vi til å legge under Kystverkets hovedkontor som en egen enhet, og forvaltningsmessige oppgaver legges til en annen avdeling. Det er bra at komiteen slutter seg i all hovedsak til dette. La meg understreke at dette ikke betyr at vi flytter alle oppgaver til kontoret i Ålesund. Det vil fortsatt være stort behov for fagkompetanse langs kysten. Så dette er ikke en sentralisering til en geografisk enhet, det handler om styringsenheter. Så konkurranseutsetter vi tilbringertjenesten for å få bedre ressursutnyttelse og mer effektivitet. Vi viderefører statlig drift der anbudskonkurranse viser at det ikke er noe å tjene for det private. Så det er ikke noe ideologisk i dette, men det er en tro på at private ofte kan gjøre det minst like godt som staten.