Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2020-12-08:
I dag er Kristelig Folkeparti innstilt på å bidra til å vedta en ny og moderne domstolstruktur. Målet er økt rettssikkerhet i hele landet gjennom å sikre god kompetanse og viktige kompetansearbeidsplasser i domstolen. Norske domstoler nyter høy tillit, men dagens komplekse samfunn gir nye utfordringer. Domstolene må få muligheter for moderat spesialisering og en organisering som gir kortere saksbehandlingstid og effektiv bruk av ressurser. Både Særdomstolsutvalget, domstolkommisjonen, Riksrevisjonen og en rekke faginstanser har tatt opp dette. For Kristelig Folkeparti er særlig barnevernssakene svært viktig, noe som trenger særlig kompetanse. Uten en ny domstolstruktur vil mange små domstoler ha for få saker til behandling. Domstolkommisjonen har i sin analyse vist til at sakene for norske domstoler blir stadig mer krevende, og at det derfor er et faglig behov for å øke spesialiseringen også innenfor andre fagområder enn barnevern. Riksrevisjonens funn er en av hovedbegrunnelsene for en ny domstolstruktur. Ledig kapasitet blir ikke utnyttet, og det er vanskelig for domstolene å rekruttere nye dommere. Bruken av mekling varierer mye fra domstol til domstol, og de mindre domstolene kan ikke tilby rettsmekling i samme utstrekning som de større. Dette fører til et dårligere rettstilbud til dem som bor i områder med mer spredt befolkning, i tillegg til at rekrutteringen er mer problematisk enn for de større. Borgerne har vel krav på den samme kvaliteten uansett hvor de bor i landet? På den andre siden har Riksrevisjonen og domstolkommisjonen dokumentert at store domstoler ofte har stort sakstilfang og lange køer. For Dommerforeningen er det også sentralt å kunne styrke fagmiljøer i domstolene. Rettssakene er i dag ofte komplekse, og dommerne møter et økende kompetansekrav, som må imøtekommes. Forholdene må legges bedre til rette for kompetanseutvikling. Riksrevisjonens effektivitetsanalyse fra 2019 viser f. eks. at fem tingretter kunne avgjort 50 pst. flere saker med de tilgjengelige ressursene, mens ti mindre tingretter kunne avgjort mellom 10 og 20 pst. flere saker. Det åpnes nå opp for en systematisk overføring av saker mellom dagens domstoler, slik at rettsaktiviteten kan øke. Å utvide rettskretsene gjør at rettssaker enklere kan fordeles mellom domstolene innenfor den enkelte krets. Kristelig Folkeparti vil ikke legge ned lokale domstoler eller jordskifteretter. Målet er tvert imot å øke aktiviteten i hver enkelt domstol. Dette er god distriktspolitikk som gir bedre rettsbehandling og motvirker rekrutteringsproblemer. Færre domstolledere betyr mindre administrasjon og mer dømmende virksomhet. Proposisjonen fra regjeringen legger til grunn at det ikke skal utpekes noen hovedseter innenfor de nye rettskretsene. Alle domstoler er likestilte, og det forutsettes at domstollederen er fysisk tilstede i domstolene innenfor rettskretsen. Selv om de nye rettskretsene får egne navn og betegnes som nye tingretter, betyr det ikke at de lokale domstolene innenfor kretsen skal legges ned. Tilbudet for publikum og lokalsamfunn videreføres, med mål om høyere kvalitet og rettssikkerhet i hele landet. Sakene skal fordeles jevnt og hensiktsmessig til hver av domstolene. Samtlige rettssteder skal ha en bemanning som sikrer publikum et godt domstoltilbud. Ved rettssteder som i dag har fire faste dommerårsverk eller mindre, skal nivået på dagens antall årsverk knyttet til kjernevirksomheten opprettholdes. Nå i statsbudsjettet for 2021 får domstolene en økning på 71 mill. kr til bemanning. Dette tilsvarer rundt 40 nye dommerårsverk. Det foreslås videre en bevilgning på 42,6 mill. kr til digitalisering. Fra 2014 til 2020 har denne regjeringen bevilget 400 mill. kr til digitalisering av norske domstoler. Kristelig Folkeparti er glad for at vi nå avgjør at all inndeling og eventuell endring av domssogn skal bestemmes politisk. Kongen fastsetter hvor tingrettene skal ha sine faste rettssteder. Den nye strukturen sikrer at alle rettssteder skal bestå og være bemannet slik at vi får økt rettssikkerhet, høyere kompetanse, større kapasitet og dermed bedre rettstilbud for folk i alle deler av landet. Mitt oppe i dette reagerer jeg på innleggene fra opposisjonen, eller dem som er i flertall i komiteen. Det er fra Senterpartiets side snakk om sniknedleggelse og hundrevis av arbeidsplasser. Det forundrer meg at disse partiene ikke heller vil være mer konstruktive. Det virker på meg som om de er overrasket over hvor godt resultatet egentlig er blitt, og kanskje en smule fornærmet av den grunn – litt sleivete sagt. Jeg vil avslutte med at Kristelig Folkeparti vil jobbe videre for å få styrket lyd, bilde og sikkerhet ved alle tingrettene i Norge. Kristelig Folkeparti støtter merknadene og forslagene framsatt av Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet.