trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-11-19:
Orden skal det være. Bare kort om prosess og stemmegivning. I tråd med det som er vanlig praksis, tar ikke SV i denne andre gangs lovbehandling opp igjen sin motstand mot de lovendringene vi stemte mot sist mandag. Vi tar for gitt at alle partiene her i salen er enige om at det er vanlig praksis og ikke må tolkes som noen ny støtte til lovendringene. Så må jeg legge til at det er gledelig at Kristelig Folkeparti nå har endret syn på lovendringene knyttet til UNE. Siden Kristelig Folkeparti faktisk har endret standpunkt siden mandag, synes vi det er ryddig at Kristelig Folkeparti gjør det klart, og SV vil stemme for Kristelig Folkepartis forslag. Så er det grunn til bare kort å minne om at en slik forvirring ville vært unngått om Stortinget hadde vedtatt en hurtig komitébehandling. Saken måtte ikke hastebehandles i Stortinget fordi Stortinget selv hadde somlet, men fordi regjeringa brukte flere uker på å bli enig med seg selv. Det er uheldig at regjeringas manglende gjennomføringskraft, og den følgelige prestisjen som har gått i saken, har fått gå på bekostning av Stortingets mulighet til å behandle viktige lovendringer på en ryddig måte. Et tegn på godt lederskap er å vise ro og besluttsomhet. Det bør flere av partiene her på huset tenke godt over, for vi vil utvilsomt måtte møte flere umiddelbare utfordringer i åra som kommer, og jeg er litt sikker på hvordan både vi og samfunnet rundt oss i ettertid vil se på hendelsene i høst.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-11-19:
Eg ønskjer å presisere noko for Stortinget: Kristeleg Folkeparti fremja på måndag eit forslag om at nettopp den problemstillinga, med instruksjon av UNE, skulle sendast til komitébehandling. Vårt forslag måndag kom fordi me meinte det var ei særdeles prinsipiell avgjerd, og fordi det ikkje hasta like mykje å sjå på det punktet samanlikna med dei andre punkta i lova som blei vedtatt i førstegangsbehandlinga på måndag. Det forslaget fall. Da valde Kristeleg Folkeparti å stemme for lovendringa på måndag. Me valde å stille spørsmål til departementet og gå nærmare inn i det. Me har fått svar frå departementet, men me synest ikkje svara gjer oss så trygge at me kan støtte forslaget i dag. Det vil altså seie at me har den same meininga rundt spørsmålet. Eg synest det viser nødvendigheita av at nettopp den delen av lovforslaget burde vore sendt til komitébehandling, men at det ikkje blir gjort, respekterer me. Me behandlar i dag tiltak som skal avhjelpe myndigheitene på Storskog og sikre betre kontroll og oversikt over dei som kjem for å søkje asyl. Situasjonen på Storskog er krevjande ettersom ein del av dei som kjem, ikkje har eit reelt behov for beskyttelse. Me står overfor den største flyktningkatastrofen sidan den andre verdskrigen. Menneske flyktar frå krig og elende. Mange av dei som kjem til Noreg no, kjem fordi dei har eit reelt behov for beskyttelse. Dei innstrammingane me vedtar i dag, skal nettopp sikre at me har kapasitet til å hjelpe dei som har eit reelt behov for beskyttelse, på ein god og forsvarleg måte. Derfor støttar me reelt sett fem av punkta i lovforslaget, men spørsmålet om instruksjon meiner me burde vore gitt ei grundigare behandling i Stortinget. Men når me ikkje har fått ei bevisstheit om at det hastar og er riktig, vel me å seie akkurat det same som me sa på måndag, men denne gongen må me da naturleg nok stemme imot.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Jeg har den glede å framsette et representantforslag fra stortingsrepresentantene Helga Pedersen, Hege Haukeland Liadal, Arild Grande, Stine Renate Håheim og meg selv om tryggere bolighandel.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Bypakke Nedre Glomma er et etterlengtet prosjekt hvor de lokale og regionale politikerne har tatt modige politiske valg, som næringslivet i regionen har stilt seg bak. Debatten viser at her er man enige om at det er viktig med rask framdrift. Men når statsråden fra Stortingets talerstol sier at arbeiderpartirepresentanter med sine uttalelser er med på å så tvil om intercityutbyggingen, må jeg be statsråden beskrive nærmere hva han mener da. Det var det han avsluttet sitt innlegg med.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Når statsråden blir utfordret på at han ikke klarte å legge fram denne saken etter forventningene fra regionen, og man har valgt å gjøre dette i en fasevis utbygging, som står i ganske sterk motsetning til den politiske retorikken om en mer sammenhengende og effektiv utbygging av transportsystemene, begynner altså statsråden å snakke om en helt annen sak, hvor Arbeiderpartiet – Arbeiderpartiets lokallag – skal ha sagt noe. Ja vel. Lokalt er de bekymret i Nedre Glomma-regionen, og de hadde ønsket seg bedre dialog i forkant. Hvilke forsikringer kan statsråden gi i denne saken, som vi diskuterer i Stortinget i dag, om den videre framdriften?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Spørsmålet mitt var hvilke forsikringer statsråden kan gi for den videre framdriften, og det svarte ikke statsråden på. Han svarte med at man starter med denne første fasen. Så var det heller ikke representanten Kjerkol som dro inn Follobanen. Det var det statsråden som gjorde i en sammenheng som statsråden selv må stå for. Jeg vil derfor stille spørsmålet igjen, for her er lokalt næringsliv veldig opptatt av den videre framdriften. De lokale myndighetene må kjøre sine planprosesser, og de kunne tenkt seg å få bedre dialog i forkant, slik at de kunne begrense dette i tråd med den retorikken de har hørt regjeringen ønsker å vise handlekraft bak. Så jeg spør igjen: Hvilke forsikringer kan statsråden gi for den videre framdriften?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Jeg vil bare si hyggelige ting om både Drammen og Haugesund, selv om Bryne ikke får lov til å spille i samme divisjon i fotball som dem! Når det gjelder veistandard og designering av veinummer, er det en sak som vi jobber med, ikke som en del av akkurat dette, men som vi ser på inn mot arbeidet med Nasjonal transportplan generelt. Det ble gjort en del endringer når det gjaldt fylkesveier og riksveier for noen år siden. Mange av medlemmene i dagens regjeringspartier var skeptiske til det som skjedde. Vi har ikke tenkt å gå inn og kikke på en og en veistrekning. Vi synes det er naturlig at en ser på det i en større sammenheng, og den store sammenhengen er kommunereformen som vi jobber med. Det er et tidsperspektiv og en tilnærming der. Det er viktig at vi bruker tiden vår på en effektiv måte, og det mener vi vi gjør ved å ha den tilnærmingen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Jeg vet ikke om jeg skal blande FN og kritikk mot FN inn i dette. Jeg tror nok europaveier ofte er noe Europa selv tar seg av. Men jeg minner om at det er lov å kjøre på riksveier ut av dette landet selv om man bor på Vestlandet. En må ikke slavisk følge et veinummer. Som vestlending vet jeg at jeg kommer meg til Europa om jeg kjører E18 og E39 også. Så det fins mange muligheter – det er mange veier til Rom. Når det gjelder å forskottere hvilke av hovedstrekningene øst–vest som en faller ned på, tror ikke jeg at vi skal gjøre det nå. Jeg merker meg at representanten Rommetveit nå også snakker om å finne noen hovedveier. Det er en mye mer klar tone enn i Bergen for et år siden da alle veier skulle prioriteres. Så jeg opplever at vi skal kunne finne gode løsninger på de sakene som tas opp.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Det er litt vanskelig å diskutere dagens situasjon uten å skule tilbake på de prinsippdebattene som har vært før. Jeg minner om at det er ikke mer enn ca. to år siden forrige regjering gjennomførte nettopp den prinsippdebatten som representanten her etterlyser. Da var det også representanten Lundteigens parti som styrte i Samferdselsdepartementet, og som var premisslegger for prinsippdebatten. Det en da vedtok, var ikke å redusere bruken av bompenger. Det var tvert imot å øke den kraftig. Det var å fjerne alle lokale rabattordninger, alle mulige tilpassinger lokalt, og si at man skal ha en rabatt på 10 pst. Så hvis Senterpartiet nå begynner å omstille seg i den debatten, er det veldig interessant og i så fall noe som en Frp-er i Stortinget vil synes var enda mer interessant. Men jeg som statsråd styrer på en regjeringsplattform som sier at vi skal bygge mer vei, og vi skal ha lavere bompengeandel. Det betyr at spesielt på hovedveistrekninger som dette, vil bompengeandelen kunne gå ned, mens på bypakker vil den ikke kunne gå ned fullt så mye.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Jeg tror spesielt vi som har vokst opp i landbruksområder, vet at det en høster i dag, er et resultat av det en sådde i går. Da kan en ikke, når en klager over avlingen i dag, påstå at det ikke har noen sammenheng med det en sådde i går – slik representanten Lundteigen nå forsøker seg på. Jeg påpeker altså at det er en sammenheng mellom det en selv har vært med på å vedta, og det en ser blir gjennomført. Jeg representerer et parti som har gått til valg på at vi mener det er en ineffektiv måte å finansiere veier på: å kreve inn penger gjennom bompenger istedenfor å finansiere det over skatteseddelen. Det har det partiet jeg representerer, vært alene om. Vi tok konsekvensen av det da vi gikk inn i regjering, og har sagt at vi har fått gjennomslag for å få mindre bompenger enn det representanten Lundteigens parti og hans flertall la opp til, men vi klarer ikke å fjerne det. Det er interessant hvis representanten Lundteigen – og jeg håper han representerer hele sitt parti og ikke bare seg selv – ønsker en debatt om dette, men den debatten tror jeg jeg skal invitere Stortinget til å ta og ikke la en enkeltrepresentant utfordre statsråden.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Det er riktig at det fins flerårige planter og mye rart – og takk og pris for det. Det gjør at vi kan ha et allsidig landbruk og en allsidig natur å være i. Samtidig minner jeg om at avlingene etter såingen til forrige regjering, som Lundteigen representerer, var at bompengeinnhøstingen gikk fra 9 mrd. kr, til 18 mrd. kr og opp til 36 mrd. kr. Ikke på noe tidspunkt ble det sådd noen frø som betydde at en ville bruke mindre bompenger, ei heller på riksveiprosjekt. Denne regjeringen har derimot sagt at vi skal så på en annen måte. Vi skal bruke mer statlige penger inn i riksveiprosjekt. Vi skal bruke mindre bompenger. Hvis representanten Lundteigen nå bryter med den politikken den forrige regjering førte, er det veldig gledelig, for dagens regjering representerer den utviklingen – i motsetning til hva hans egen gjorde. Jeg minner også om at den forrige regjeringen la fram et planteprogram for de neste ti årene, kalt Nasjonal transportplan, som la opp til 100 mrd. kr i bompenger. Ja, bompengebruken utgjorde så mye at representanten Pollestad måtte spørre: Hvor mye vedtok de rød-grønne før de gikk av? Så det er en gledelig utvikling jeg hører, og jeg oppfordrer Stortinget til å ta debatten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Stortinget vedtok for kort tid siden gjennomføringen av Follobanen, der en sier at Follobanetunnelen skal være en hurtigbanetunnel uten stopp. Nå registrerer jeg at lokale arbeiderpartirepresentanter i Stortinget, med støtte fra partileder Gahr Støre, har vært ute og sagt at man bør anlegge en stasjon i denne tunnelen. De som har gjort utredningen, Norconsult, sier at nå bør vi ha en KVU-prosess for tunnelen og muligheten for stasjon. En KVU tar som regel ett til to år, så skal en eventuelt i tillegg lage en reguleringsplan, og så skal en eventuelt begynne å bygge. Det betyr at de kontraktene som nå holder på å bli inngått, vil måtte legges på is med det erstatningsansvaret det har. Det betyr at om en velger den løsningen som Arbeiderpartiet nå begynner å skissere, som Arbeiderpartiet selv valgte bort i 2010 da de satt i regjering, blir ikke Follobanen en hurtigbane lenger, det blir en normal bane. Man vil også få en løsning som fagfolk sier er dårligere enn om en heller bruker Østfoldbanen som løsning for denne regionen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
For det første var det representanten Kjerkol selv som tok opp Follobanetunnelen i sitt første spørsmål, og jeg svarte på det. Men jeg er veldig glad for å svare på den saken vi nå behandler, nemlig Nedre Glomma. Der har jeg fra talerstolen forsikret at vi gjør det vi kan for å sikre god framdrift. Det er også grunnen til at vi har delt opp denne planen – for å kunne fremme de prosjektene som er gryteklare, istedenfor at vi skal sitte og vente på alt. Når til og med ordføreren i Sarpsborg innrømmer at han ikke vet hvor mye en ny Sarpebru vil koste, hvordan den skal se ut, og hvordan den skal bygges, er det i seg selv et tegn på at planleggingen ikke har kommet langt nok. Normalt ville en da i sånne prosesser satt hele pakken på vent. Det mener jeg er uholdbart. Derfor deler jeg den opp, sånn at det som er klart, kan bygges, og det som ikke nå er klart, kan utredes videre med sikte på å komme i gang så fort som mulig. Det er en måte der man sikrer framdrift på de viktige tingene, sånn at man ikke forsinker pakken totalt sett. Her er det en pakke som skulle vært realisert over mange, mange år. Nå sørger vi for at vi holder framdriften på de tingene som lå først i køen, uten å måtte forsinke andre ting.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Jeg nevnte i mitt andre svar at vi vil ha framdrift så fort som mulig. Det betyr at vi jobber tett, og det sa jeg også i mitt innlegg. Vi jobber tett med de lokale aktørene, både ordfører, veivesen og andre, for å sørge for at en får gjennomført planprosesser på de andre strekningene også i de andre prosjektene, slik at en får levert dem til Stortinget og får gjort vedtak. Så langt er det ingen av de varslede prosjektene som blir forsinket som følge av den oppdelingen, men det betyr at hadde vi gjort sånn som en vanligvis gjør, ventet med hele pakken, så ville en fått forsinkelser. Så mener jeg også det er naturlig at når en diskuterer sånne ting, akkurat som da vi diskuterte utbyggingen av E134 Damåsen–Saggrenda, at man ikke bare må se Kongsberg-regionen isolert, men ser hva den veien betyr for Sør-Vestlandet og Sør-Østlandet. På samme måten mener jeg det er viktig å ha visjoner for hele østfoldområdet, og ikke minst for Nedre Glomma-regionen, for å vise ikke bare hva de ulike små veistrekningene i byområdene betyr, men hvordan intercity er med og drar den regionen inn i Oslo-området. Det er da jeg sier at det er bekymringsfullt når Arbeiderpartiet forsøker å trenere framdriften på det prosjektet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Dette er en sak hvor det er ganske stor enighet om at det er et fornuftig virkemiddel en diskuterer. Det er et virkemiddel som i økende grad er tatt i bruk, og som svaret fra finansministeren viser, er det altså tatt i bruk 15 steder. Flere steder er det under planlegging. Så den store dramatikken er det ikke i dette. Jeg viser også til at svaret fra finansministeren viser at vi vurderer det på ytterligere strekninger, og det er dermed i tråd med det forslaget som her fremmes. Jeg har selv vært på flere grensestasjoner og sett systemet i bruk. Vegvesenet har tatt det i bruk langs mange av veiene i Norge, og det er et svært godt virkemiddel for å kunne sørge for at både tollvesen, vegvesen og andre gjør målrettede kontroller når de er ute – at en stopper de bilene eller kjøretøyene som utgjør en risiko, som en har en historikk på, istedenfor at en gang på gang stopper biler som ikke har noen feil, som har alle sine ting i orden. Dette vil også være et virkemiddel som på grensene vil gjøre at tollere eller andre vil kunne se hvilke biler som kommer, og kunne sjekke mot sine databaser om dette er biler som har vært brukt i kriminell virksomhet tidligere, og blitt registrert av Vegvesenet på den måten, eller lignende. Så det jobbes med det. Det er framdrift, og så vil utrullingen skje gradvis.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Jeg synes det er mest passende her bare å sitere siste avsnitt fra svaret fra finansministeren til transport- og kommunikasjonskomiteen. Brevet er datert 5. desember 2014. Der står det: «Departementet vurderer no framlegget frå direktoratet og vil kome tilbake til det mellom anna i statsbudsjettet for 2016. Vi vil òg sjå nærare på forslaget om lagringstid i samarbeid med andre ansvarlege styresmakter.» Regjeringen har altså gitt svar på dette og vil komme tilbake i statsbudsjettet for 2016.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Streknings-ATK er en helt annen sak enn det en diskuterer her. Vi har vært veldig positive til bruk av automatiske skiltgjenkjenningssystemer nettopp fordi det forenkler tollernes og, for min del, Vegvesenets kontrolloppgaver langs veiene. Det betyr at bilister som det gang på gang viser seg ikke har problemer med sitt kjøretøy eller sin kjøreatferd, vil kunne kjøre forbi kontrollvirksomheten, mens biler som utgjør en risiko, blir stoppet. Det er en viktig måte å ta de farlige kjøretøyene eller sjåførene i trafikken ut på til daglig, og det er det som er det viktige. Vi har altså en portefølje av virkemidler innenfor trafikksikkerhetsområdet som er veldig sterke. Et av de viktigste grepene vi gjør, er f.eks. å øke satsingen på vedlikehold av veiene kraftig, sånn at veistandarden er god og dermed ikke er med på å skape farlige situasjoner. Det koster mye penger, og for meg er det det viktigste grepet, sammen med det vi har diskutert tidligere i dag: kontroll av vogntog o.l. Vi ser jo nå at ulykkestallene går nedover – heldigvis. Vi mener at vår strategi er riktig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Da kan jeg sitere mitt første svar. Finansministeren skriver: «Vi vil òg sjå nærare på forslaget om lagringstid i samarbeid med andre ansvarlege styresmakter.» Dette svaret kommer altså i forbindelse med at vi sier at vi skal komme tilbake til saken i budsjettet for 2016. Vi kan godt lage en mye større debatt om bl.a. datalagringsdirektivet, men jeg tror at alle vet at når det gjelder personvernrettigheter og lignende, er de aller fleste partier i dette storting mye mer opptatt av det enn spørsmålsstilleren er. Så der er vi nok litt uenige.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
For det første: Jeg vil ikke forskuttere Stortingets budsjettbehandling for neste år. Det er Stortinget som bestemmer bevilgningene. Men det er ingen tvil om at denne regjeringen har hatt veldig gode erfaringer med økt bruk av skiltgjenkjenningssystem etter hvert som vi har rullet det ut. Jeg vil også påpeke at dette er et godt forslag, og det er i tråd med måten regjeringen tenker på. Jeg vil minne om at den utredningsjobben som har blitt gjort, og som en også viser til i forslaget, ble gitt av finansminister Siv Jensen den 28. mars 2014, altså under dagens regjering. Så det å styrke grensekontrollen er et arbeid som dagens regjering og flertallet er opptatt av, og jeg er veldig glad for at også Senterpartiet viser det samme engasjementet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Når en har mange grenseoverganger og noen få steder der en skal begynne å rulle det ut, er det naturlig at en begynner der det er mest trafikk og dermed størst mulighet for å avdekke ulovlig aktivitet. Det betyr ikke at det ikke finnes ulovlig aktivitet der det er mindre trafikk, men det handler om å prioritere hvor en skal begynne. Jeg mener det riktig å begynne der det er størst sjanse for å avdekke ting. Men en vet også at det i kriminelle bander er smarte folk, så de vil jo prøve å tilpasse seg, sånn at de kan reise dit risikoen for å bli tatt er minst. Det tilsier at når en skal prøve å tette et system, kan en ikke overse lite trafikkerte strekninger, for da kan en risikere at den kriminelle trafikken velger nettopp de strekningene. Derfor er det viktig at vi arbeider videre med utrulling, og det har også finansministeren varslet i sitt brev.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Damåsen–Saggrenda er eit viktig prosjekt på E134, og eg er glad for at den nyleg framlagde aust–vest-utgreiinga peiker på at dette iallfall må verta ein av dei det skal satsast meir på. E134 kjem særleg godt ut dersom vegen også får ein ekstra arm frå Odda og til Bergen. E134 går i dag frå Haugesund til Drammen. Eg vil ikkje seia eit vondt ord om verken Haugesund eller Drammen, iallfall ikkje frå denne talarstolen, men i NTP-merknadene bad fleirtalet i transportkomiteen om at rv. 23 vart vurdert omklassifisert som del av E134 frå Drammen og fram til E6 i Frogn, om lag ein times køyring frå Sverige. Korleis vil statsråden følgja opp NTP-merknadene på dette punktet?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
Takk for svaret. Oppfølginga er då: Ser statsråden det som naturleg dersom E134 vert ein av hovudsatsingsvegane aust–vest, at den vert forlengt, slik at me vestlendingar får ein veg som endar opp i Europa, og at dette kan avklarast fram mot og gjennom NTP-prosessen? Eg har høyrt noko om at dette er noko som FN visst må ta seg av. Eg forstår ikkje heilt kva FN har med det å gjera, men dersom det er sånn at det er FN som må avklara europavegstatusen, hadde det vore greitt å få sendt ein søknad av garde, for eg trur ikkje dei jobbar så veldig fort.
Kjell Ivar Larsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Fremskrittspartiet mener at utbygging av ny E134 i Buskerud mellom Damåsen i Øvre Eiker og Saggrenda i Kongsberg er et viktig veiprosjekt med hensyn til trafikksikkerhet og trafikkflyt. Veien er et viktig samband mellom deler av Østlandet og Vestlandet og er hovedferdselsåren i denne delen av Buskerud. Utbedring av strekningen med hovedsakelig ny firefelts vei vil bedre framkommeligheten for både gjennomgangstrafikken og lokaltrafikken og vil ventelig gi færre trafikkulykker. Dagens E134 på denne strekningen har dårlig standard med hensyn til bredde og kurvatur. Veien går gjennom bynære og tettbebygde strøk og gir i dag dårlig framkommelighet. Strekningen er den mest ulykkesutsatte på E134 i Buskerud. Det legges i prosjektet opp til innkreving av bompenger på to mulige omkjøringsveier, eksisterende E134 og fv. 287. På en tredje omkjøringsmulighet, fv. 72, legges det opp til trafikkbegrensende tiltak med fartshumper. Fremskrittspartiet er tilfreds med at en samlet komité har en tilrådning i saken om at det vurderes å redusere noen av restriksjonene på sideveiene, som f.eks. å redusere antall bomstasjoner. Fremskrittspartiet er også tilfreds med komiteens flertall, som er opptatt av at bompengeinnkrevingen skal være effektiv, og at kostnadene knyttet til innkreving og finansiering skal være så lave som mulig. Til slutt: Fremskrittspartiet mener at lave kostnader skal kunne komme bilistene til gode gjennom lavere bomtakster eller kortere innkrevingsperiode, og har en merknad om dette i saken, sammen med Høyre.
Kjell Ivar Larsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Nå starter fase 1 av en bypakke for transport i Nedre Glomma-regionen i Østfold. Saken som prioriteres, er rv. 110 Ørebekk–Simo i Fredrikstad, i tillegg til en rekke kollektivtrafikktiltak og tiltak for gående og syklende i både Fredrikstad og Sarpsborg. Videre blir det foreslått midler til planlegging av prosjekter som er aktuelle i neste fase av bypakken. I dag er det store framkommelighetsproblemer, noe som også vil øke med forventet stor befolkningsvekst i regionen. Det er også mange trafikkulykker grunnet dagens uoversiktlige trafikkavvikling. Fremskrittspartiet mener at en viktig målsetting med pakken er å redusere reisetiden for persontransport og øke kapasiteten inn mot og mellom bysentraene. I tillegg må forutsigbarheten for godstransporten i området bli bedre. Også i denne saken er Fremskrittspartiet tilfreds med at komiteens flertall er opptatt av at bompengeinnkrevingen skal være effektiv, og at kostnadene knyttet til innkreving og finansiering skal være så lave som mulig. Fremskrittspartiet mener også at lavere kostnader vil kunne komme bilistene til gode gjennom lavere bompengetakster eller kortere innkrevingsperiode, og har en merknad sammen med Høyre om dette. Til slutt: Når det gjelder det videre arbeidet med Bypakke Nedre Glomma, blir det avsatt midler til planlegging av neste fase av prosjektet, og noen av de sakene Fremskrittspartiet mener må ha høy prioritet, er bl.a. utbygging av fv. 109 i Sarpsborg og ny bru over Glomma i Sarpsborg.
Kjell Ivar Larsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-05:
Representantforslaget vi har til behandling i dag, fra stortingsrepresentantene Jenny Klinge, Gerd Eli Berge og Heidi Greni, omhandler etablering av overvåkingskamera på alle kjørbare norske grenseoverganger. Transport- og kommunikasjonskomiteen viser til representantforslaget og vedlagt uttalelse fra Finansdepartementet ved statsråden i saken. Ordningen med smarte overvåkingskameraer – ANPR, Automatic number plate recognition – er allerede etablert og er et viktig verktøy for å styrke grensekontrollen. I dag benyttes ANPR-overvåkingskamera på 15 grenseoverganger, og det er konkrete planer om etablering på ytterligere sju grenseoverganger, herunder to ferjeterminaler. Toll- og avgiftsdirektoratet fikk i oppdrag å utrede – og har utredet – hva som skal til for å styrke grensekontrollen. Den rapporten ble levert i november 2014 og har flere anbefalinger, der en av disse er å etablere ANPR på alle kjørbare grenseoverganger. Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelige Folkeparti og Venstre, viser til at regjeringen nå vil vurdere direktoratets anbefalinger og komme tilbake til dette, bl.a. i forbindelse med statsbudsjettet for 2016. Andre sider ved ANPR-overvåkingskamera som også vil bli vurdert nærmere, er viktige personvernhensyn og spørsmålet om å utvide grensen for lagringstid, som i dag er på én time. Komiteens flertall mener på denne bakgrunn at forslagsstillernes intensjoner er godt ivaretatt i regjeringens pågående arbeid og foreslår derfor at forslaget vedlegges protokollen. Komiteens mindretall, medlemmet fra Senterpartiet, har varslet et annet forslag til vedtak, og jeg regner med at Senterpartiet vil redegjøre for sitt syn.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2015-03-05:
Med et positivt vedtak her i dag kan arbeidet med ny E134 i Buskerud starte allerede nå i vår, og hovedprosjektet kan åpnes for trafikk i 2019. Ny E134 mellom Damåsen i Øvre Eiker kommune og Saggrenda i Kongsberg kommune er omtalt i Nasjonal transportplan. I budsjettene for 2013 og 2014 og i inneværende års budsjett er det bevilget penger til prosjektering, grunnerverv og annet forberedende arbeid. Med forslaget fra regjeringen som behandles her i dag, er vi helt i rute med framdriften. Det er bra. For Kristelig Folkeparti er dette et veldig viktig prosjekt. Trafikksikkerhet handler bl.a. om å bygge ny og sikrere vei. Strekningen på E134 i Buskerud er en svært ulykkesutsatt strekning. Det er en stor belastning for alle som bruker denne veien. Ny vei i dette området vil gjøre sikkerheten for bilistene bedre. Det vil også bli bedre framkommelighet for lokaltrafikken, men også for dem som bruker veien som gjennomfartsåre, og spesielt viktig er det at vi kan forvente en reduksjon i antall ulykker. På vanlig måte er det i denne type saker bompenger som er gjenstand for behandlingen i Stortinget, og som er det formelle grunnlaget også her. Ofte i sånne saker gjøres det vurderinger lokalt knyttet til regulering av sideveistrafikk. Det kan være flere årsaker til at en ønsker å regulere trafikken knyttet til sideveiene, men ofte handler dette om hvordan en opprettholder selve finansieringsgrunnlaget for prosjektet. I den saken vi behandler her i dag, har en samlet komité gått inn i nettopp denne problemstillingen. Komiteen vil ha vurdert om det er mulig å redusere noen av restriksjonene på sideveiene og eventuelt dermed oppnå noen færre bomstasjoner. Samtidig har vi fra Kristelig Folkepartis side vært opptatt av å følge nøye med på hva som blir konsekvensene av en eventuell reduksjon her. Dersom en reduserer noen av restriksjonene på sideveiene, er det veldig viktig å følge nøye med på hva dette kan føre til av konsekvenser. Vi må ikke sette finansieringsgrunnlaget på spill. Derfor ber vi regjeringen ta med seg dette i vurderingene, slik som det også står i siste setning i forslaget til vedtak i komiteens innstilling, og som altså Kristelig Folkeparti er særlig opptatt av. Til slutt: Kristelig Folkeparti er glad for at vi nå får på plass et vedtak her. Det betyr at vi kan få en ny, bedre og sikrere vei på E134 i Buskerud om få år.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-05:
Det jeg sa i mitt innlegg, var at totalkostnaden på prosjektet var større enn det som lå til grunn ved behandlinga av saka, bl.a. i fylkestinget, og at Samferdselsdepartementet da valgte å styre hele kostnadsøkninga over på bilistene. Det var det som var referansepunktet mitt. Jeg understreket at Senterpartiet stemmer for finansieringa, samtidig inviterte jeg til en prinsippdebatt om bruk av bompenger. Jeg velger å overse den vanlige invitten til å diskutere hva som er sagt og gjort tidligere, for det syns jeg vi har nok av her i denne salen. Det jeg syns dog er interessant, er at statsråden sier at han ønsker en slik diskusjon om hvordan vi skal bruke bompengene. Da er mitt spørsmål om statsråden kunne legge det til grunn fra sitt departement, eller om Stortinget sjøl må fremme forslag for å få den debatten. Det kunne det være interessant å få svar på. Det siste spørsmålet er hvordan statsråden ser på bomringer med køprising, noe Senterpartiet ser som svært fordelaktig.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-05:
Jeg takker for svaret, dog får vi mye av den samme historien om hva som har skjedd tidligere. Det er behov for at vi som folkevalgte er rimelig dynamiske og forstår det som skjer i tida rundt oss, og de erfaringer vi gjør. Forstår jeg det rett at regjeringa har en plattform som gjør at en slik omlegging som det jeg nå skisserte og diskuterte, er i motstrid med regjeringsplattforma?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-05:
Jeg takker for svaret, som ikke var noe svar på det jeg spurte om. Når det ellers gjelder det å så, er det slik at man sår hvert år. Man har flerårige planter, som skaffer avling i mange år framover, og man har ettårige planter, som man sår hvert år, og som skaffer avling det enkelte år. Metaforen er rimelig god for det som er mitt standpunkt. Vi forholder oss til det som er sådd tidligere når det gjelder hvordan man finansierer denne pakka, samtidig som jeg inviterer til en diskusjon om hvordan vi skal så og høste framover av det som skal sås i de kommende år. Spørsmålet mitt er det samme: Er en slik diskusjon, hvor man går vekk fra bompenger på prosjekter hvor det ikke er en del av bomringer og mulighet for køprising, i strid med regjeringas plattform?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2015-03-05:
Jeg vil starte med det som representanten Lise Christoffersen sa om at dette er en ordning som kan gjøre at det kan bli verdige forhold, at vi kan få et statlig ansvar, og at en gjennom det kan legge til rette for at en lettere får bosatt eldre innvandrere i kommunen. Det var meget poengtert sagt fra representanten Christoffersen, og jeg slutter meg helt til det. Det som saken nå gjelder, er hvordan dette er fulgt opp videre. Regjeringa har gjennomgått ordninga med supplerende stønad til personer over 67 år med kort botid i Norge, med basis i et stortingsvedtak 17. mars 2005. Formålet er som nevnt at eldre innvandrere over 67 år med kort botid i Norge og liten eller ingen alderspensjon fra folketrygden, sikres en inntekt på samme nivå som minstepensjonsnivå. Senterpartiet er tilfreds med gjennomgangen og de forhold som blir belyst og gjennomgått. Senterpartiet mener det er viktig at ordninga målrettes mot dem som virkelig trenger støtte, samt begrenser feilutbetalinger og misbruk. Spesielt er det viktig å kontrollere at mottakere ikke har hatt utenlandsopphold i mer enn to måneder. Dette er viktig for å beholde den folkevalgte støtten for ordninga, en ordning som Fremskrittspartiet for kort tid sida var motstander av. Det kan ikke undervurderes at vi hele tida må opptre som ombudspersoner her i Stortinget og fornemme hva som rører seg ute blant folk, og sikre at de ordninger som blir laget, er etter intensjonen, og ikke kan misbrukes, for det vil føre til at vi får en grunnleggende tilleggssvikt i forhold til en rekke nødvendige og avgjørende viktige ordninger. Senterpartiet er derfor enig i at regjeringa vurderer forslag til forbedringer av rutiner og krav til dokumentasjon med sikte på å forebygge og hindre misbruk av ordninga. Men jeg vil understreke, og understreke spesielt overfor statsråden, at Senterpartiet forutsetter at regjeringa, statsråden, kommer tilbake til Stortinget med eventuelle endringer av oppfølging før de blir satt i verk. Dette er ikke minst viktig fordi det er avgjørende for det unntaket Norge fikk fra eksportkravet fra EU, hvor det heter at «ordninga byggjer på behovsprøving, at siktemålet er å sikre ei minsteinntekt, og at utgiftene ikkje vert dekte ved trygdeavgifter». Det var det sentrale premisset for at en fikk unntak i henhold til EUs regelverk. Senterpartiet slutter seg til departementets samlede vurdering av ikke å gå inn for at ordninga med supplerende stønad blir utvidet til personer under 67 år. Vi er fornøyd med ordninga slik den er og vil altså påse at en unngår at det utvikler seg misbruk av ordninga – slik at den kan videreføres. Vi håper at Fremskrittspartiet også støtter ordninga om de en gang skal komme i opposisjon ved et seinere høve.
Niclas Tokerud (Arbeiderpartiet), 2015-03-05:
I dag er det en gledens dag for Kongsberg. Endelig får vi på plass en løsning for E134 Damåsen–Saggrenda. Med denne veistubben løfter vi kvaliteten for en rekke trafikanter og en rekke innbyggere, for i dag sluses trafikken gjennom det som da blir en flaskehals, noe som skaper fortvilelse hos trafikanter og innbyggerne. Realiseringen av Damåsen–Saggrenda sikrer en god innfartsåre for de tusener som jobber i Kongsberg-industrien, noe som gjør industrien fornøyd. Gjennomkjøringstrafikantene sluses – med denne realiseringen – da ikke lenger gjennom Kongsberg sentrum, noe som gjør at både de og innbyggerne blir fornøyd. Trafikksikkerheten og det som til nå har vært en altfor belastet strekning, blir bedre. Da kan vi som politikere føle at vi har gjort vår jobb. Jeg har hatt gleden av å jobbe med denne saken både fra Øvre Eiker kommune og på Buskerud fylkesting. I salene der har det ikke vært noen tvil om det lokale engasjementet for å få på plass en løsning. Selv de som oftest bompengefiendtlige FrP-erne i Øvre Eiker kommune gikk helhjertet inn for en bompengefinansiering i Øvre Eiker. Det har vært et press når det gjelder viktigheten av en ferdigstillelse, og enigheten om at det er viktig, har vært stor. Derfor er dette en gledens dag for Kongsberg – og for hele Buskerud.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2015-03-05:
Det er en gledens dag for Buskerud og Kongsberg-regionen – som flere her har vært inne på – når veistrekningen Damåsen–Saggrenda blir en realitet. Det skjer med vedtaket i Stortinget i dag. Dette har vi ventet på veldig lenge. Både Kongsberg kommune, Øvre Eiker kommune og, ikke minst, Buskerud fylkeskommune har jobbet hardt for å få realisert prosjektet. Disse fortjener stor takk. Dette har også vært et tverrpolitisk prosjekt, hvor mange har jobbet sammen. Jeg vil spesielt takke samferdselsministeren og, ikke minst, saksordføreren, Linda C. Hofstad Helleland, for en utrolig rask og smidig behandling. Her har man virkelig stått på. Det er ikke til å legge skjul på at vi i Buskerud har vært ganske bekymret når det gjelder dette prosjektet. Det har vært utsettelser og forsinkelser. Det kunne ha blitt flere, men her har regjeringen stått på, ikke med kongsbergknekken – som noen har sagt her – men faktisk i Boklövs flotte V-stil. Og regjeringen har satt av midler, slik at vi får en anleggsstart i 2015. Dagens vei er ikke tilfredsstillende. Den er smal, farlig og svingete. Jeg har selv pendlet langs denne veien i ti år. Veien går gjennom byen og gjennom tettbygde områder. Det gir støy, redusert luftkvalitet og rystelser i husene langs veien. Gjennomgangstrafikken har dårlig framkommelighet, og det er faktisk en døgntrafikk på rundt 19 000 kjøretøyer på det meste. Dette er den mest ulykkesbelastede strekningen i Buskerud. I tillegg har Kongsberg en av Norges største og mest avanserte industriclustre. For å komme til teknologiparken må man i dag gjennom byen. Med dette grepet har man etablert en ny atkomst til teknologiparken. Det er flott for dem som pendler, fordi pendlingen inn til byen vil fortsatt være stor. Det er pendling inn til sykehuset, som ligger i byen, til høyskolen, som ligger i byen, og til fagskolen. Næringslivet har stått på, og de fortjener ros. Jeg er ekstra glad for at komiteen ber regjeringen om å vurdere noen av restriksjonene på sideveiene – som antall bomstasjoner – og videre, at flertallet er opptatt av en effektiv bompengeinnkreving, og at kostnadene for dette blir så lave som mulig. Høyre og Fremskrittspartiet mener at dette vil komme bilistene til gode, f.eks. gjennom en kortere innkrevingsperiode. En glad dag for Kongsberg!
Anders B. Werp (Høyre), 2015-03-05:
Dette er virkelig Kongsbergs dag her på Stortinget. Det vi nå gjør, er å legge til rette for Kongsbergs videre og gode utvikling, både når det gjelder næringsutvikling og samfunnsutvikling. Kongsberg har en av landets mest innovative og kunnskapsintensive næringsklynger. Verdiskapingen er stor, i så vel nasjonal som internasjonal sammenheng. Derfor er infrastruktur, tilgjengelighet og effektivitet helt avgjørende. Saken vi behandler, legger til rette for nettopp dette. I tillegg er E134 et viktig veisamband mellom deler av Østlandet og Vestlandet, og den er en hovedferdselsåre i denne delen av Buskerud. Dagens E134 mellom Damåsen og Saggrenda er ikke god nok. På godt norsk: Den er svingete, smal og trafikkfarlig. Strekningen er, som flere har vært innom, den mest ulykkesutsatte på E134 i Buskerud. Det kan derfor ikke understrekes sterkt nok hvor viktig det er at regjeringen nå følger opp, og at Stortinget står samlet i denne saken. Det har vært gode lokale prosesser, hvor berørte kommuner og Buskerud fylkeskommune har gitt viktige bidrag til at denne saken nå ligger på vårt bord. Sammen med lokalt næringsliv har kommunestyrer og fylkesting jobbet målrettet og effektivt. Det er svært viktig for framdriften. Jeg husker godt at jeg som nyvalgt ordfører i Øvre Eiker deltok i feiringen da arbeidet med parsellen på E134 mellom Hokksund og Damåsen ble startet, altså den foregående parsellen på den strekningen vi behandler i dag. Det var et prosjekt som var banebrytende med et samarbeid mellom kommuner, fylke, næringsliv og statlige myndigheter. Utgangspunktet den gangen var en halvferdig vei som endte i en jordvoll midt i skogen. Det er nå over 15 år siden. Det er et perspektiv på den langsiktige tenkningen som gode lokale og politiske krefter har i denne saken. Det er også en bekreftelse på at et samlet lokalsamfunn, næringsliv og regionale myndigheter lykkes i sitt vedvarende og kontinuerlige arbeid for en viktig og samlende sak. Jeg avslutter med et gratulerer med dagen til innbyggere og næringsliv i Kongsberg og Øvre Eiker og en takk til alle som gjennom mange år har arbeidet for og med denne saken.
Trond Helleland (Høyre), 2015-03-05:
Den 28. april 1999 var det ikke så mange av oss her som var på Stortinget – bortsett fra presidenten og jeg. Lundteigen var vel kanskje også her, nei, han hadde vært her tidligere. Da stilte jeg spørsmål til samferdselsminister Dag Jostein Fjærvoll om faren for å få utsatt nettopp den parsellen Anders B. Werp nå nettopp nevnte, fra Hegstad til Damåsen, altså den forrige parsellen på E134. Det gir oss det perspektivet at det tar tid å bygge landets hovedveier. Det er en gledens dag i dag, når vi får på plass veien gjennom Kongsberg. For 15–16 år siden gjaldt kampen det å få videreført den veien som skulle til Kongsberg, og i dag ser vi at kapasiteten på veien mellom Drammen og Kongsberg er sprengt. Mitt lønnlige håp er at regjeringen – og det har jeg stor tro på – nå følger opp det vi har sagt om at vi skal se på helhetlige traseer. Vi skal gi muligheten for å bygge ut i en rekkefølge som er samfunnsøkonomisk lønnsom, og i Nasjonal transportplan står det veldig tydelig at det er behov for en dobling av tunnelkapasiteten i Strømsåstunnelen, som vil være det neste prosjektet. Da kommer en ut på en tofelts vei som går mellom Drammen og Mjøndalen, og det naturlige ville være at det ble en firefelts vei. Så er det en parsell fra Mjøndalen til forbi Hokksund, eller til det som heter Hegstad, som heller ikke er veldig optimal. Det viser at det å ha helhetlig samferdselsplanlegging, det å tenke nasjonale stamveier eller hovedveier mellom øst og vest, som Magne Rommetveit godt beskrev, som E134 er, blir stadig viktigere. Det å vise at vi har et helhetlig grep og blikk på de viktigste hovedveiene mellom øst og vest, tror jeg også er veldig viktig. Dagen i dag er en gledens dag for Kongsberg, og jeg vil spesielt – i tillegg til de politikerne som er berømmet – berømme næringslivet på Kongsberg, med Kongsberg Gruppen, FMC og andre i spissen som i årevis, helt siden de var med på spleiselaget som ga vei fram til Kongsberg, har stått på for å få en vei som er tjenlig for å få varene ut. I gamle dager, dvs. forrige årtusen, 1990-tallet, var Krekling-undergangen det store problemet. Da kom ikke varene fram, for de kom ikke under jernbaneundergangen. I dag er det kø, kork og kaos gjennom Kongsberg som er hovedutfordringen. Nå tar Stortinget et viktig grep for å få orden på det, men vi må ta flere store grep for å få orden på hovedveiene mellom Østlandet og Vestlandet.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-03-05:
Senterpartiet er positiv til det lokale engasjementet som har ført fram til at man får på plass Bypakke Nedre Glomma. Dette er en folkerik region med to store byer, Sarpsborg og Fredrikstad. Komiteen har nettopp vært på reise i Østfold og har både sett og fått høre om de utfordringene som er der med tanke på trafikkavviklingen. Det er stort behov for å løse de trafikale utfordringene, og det er stort behov for å legge til rette for et bedre og attraktivt kollektivtilbud. En annen ting – i tillegg til kollektivtilbudet – er å tenke innfartsparkering på knutepunkt, som kan gjøre at ikke alle må kjøre så langt som en del gjør for å parkere bilen for eventuelt å ta toget. Det er en grense for hvor lenge man ønsker å kjøre før man kommer fram, slik at å tenke innfartsparkering i det videre arbeidet tror jeg også er utrolig viktig. Dette er som sagt en region hvor veldig mange reiser med bil fordi det er mest lagt til rette for det i dag. I tillegg til at man får et attraktivt kollektivtilbud, synes Senterpartiet det er viktig å legge til rette for mer gange og sykkel, ikke minst fordi Sarpsborg og Fredrikstad er utnevnt til sykkelbyer. Da blir det viktig at man i det videre løpet også tenker på hvordan man kan intensivere arbeidet for å få til det. Som nevnt av både saksordføreren og flere andre er Bypakke Nedre Glomma delt opp i flere faser, og noen ganger erkjenner vi at det er nødvendig fordi man må løse dette på et sånt vis. Men det som er viktig for Senterpartiet, er å bidra til å sikre at man ikke forsinker helheten i den totale pakken ved å dele det opp. Til slutt: Det er ingen tvil om at denne bypakken trengs. Det er veldig mange gode tiltak man har klart å forhandle fram. Det er en start – en positiv start – og det er viktig at man klarer å realisere helheten raskt. Så gratulerer til Østfold – det er en god start, og så får vi alle sammen bidra til at dette realiseres fullt ut.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2015-03-05:
Som presidenten redegjorde for, gjelder det endringer i vegtrafikkloven slik at man får rett til tilbakeholdelse av kjøretøy til sikring av sanksjoner og hjemmel for bruk av innretning til immobilisering av kjøretøy. Komiteen har vært veldig samstemt i sin behandling. Det er egentlig bare positive understrekinger fra en enstemmig komité om at dette er et viktig tiltak. Vi har hatt gode, raske drøftinger. Vi stilte et spørsmål til departementet om muligheten til å ha noe lignende i yrkestransportloven. Vi fikk et positivt svar tilbake fra statsråden, som sa at det hadde vært til vurdering, men man ønsket ikke å forsinke behandlingen av denne hjemmelen, som vil ligge i vegtrafikkloven. Men man gjør videre vurderinger. Dette har komiteen tatt inn i sin innstilling – som er enstemmig – og ber om at man kommer tilbake til Stortinget ved en senere anledning med vurderinger knyttet både til ulovlig kabotasje og til yrkestransportloven. Jeg ønsker å takke komiteen for en veldig fin holdning til det å gjøre det beste for å få en god prosess i forbindelse med det vedtaket vi skal gjøre i dag, og også peke litt framover på tiltak som komiteen er opptatt av, for å sikre at det går rett for seg i transportnæringen som sådan. Bare noen få kommentarer utover det. Det er viktig at man har ryddighet i transportnæringen. Vi har jo hatt noen tilfeller som har vist at det er behov for å ha noe strammere grep for å stoppe dem som ikke ønsker å følge norsk lov og rett, som denne saken handler om. Statsråden redegjorde i den første saken vi behandlet, litt om andre typer saker som er under utarbeidelse. Jeg oppfatter det vel slik at komiteen ser positivt på at man har en holdning der man skjerper kravene litt. Det har over flere år vært økende innførsel av varer fra trailere der føreren kanskje ikke har hatt med seg det nødvendige – verken regelverket i hodet eller teknisk utstyr, så det er behov for å skjerpe tiltakene. Norsk transportnæring har vært veldig positiv til at man følger nøye opp, for de har sett at det er en konkurranseulempe når folk har sjansen til å stikke av fra eventuelle bøter, som det bl.a. er snakk om her. Dette er en god sak, som komiteen enstemmig slutter opp om.
Bengt Morten Wenstøb (Høyre), 2015-03-05:
Det er en gledens dag, slik jeg ser det. Jeg var med på det vedtaket i Fredrikstad bystyre for mange år siden også, så jeg vet godt hva man mente lokalt. Det i hvert fall jeg vil gi uttrykk for, er at vi er der nå. Vi er der regjeringen faktisk velger å si at vi har gjennomføringskraft, og vi ønsker å få til en god løsning for regionen. Når statsråden sier at han ønsker å se det i en helhet og lage god planlegging, handler det først og fremst om kvalitetssikring. Utfordringen for regionen er nettopp at man har hatt lange prosesser, og man er nå i en situasjon der man faktisk får gjennomført. Det er, som mange har påpekt, mange som bor i regionen. Det er en region i vekst, og det er det femte største byområdet. Hovedveinettet i Nedre Glomma-regionen har betydelige framkommelighetsproblemer, og det betyr mye trafikkproblemer. Det er også alvorlig at det har ført til at gjennomgangstrafikken fra riksveinettet går til bygater i rushtidsperiodene, med de utfordringer det medfører. Sårbarheten i transportsystemet er stor. Det gjelder også busstrafikken og annen nyttetrafikk. Glomma utgjør en barriere for lokaltrafikken. Det er et sterkt ønske om å starte utbyggingen av de høyest prioriterte prosjektene i pakken så raskt som mulig. Det er alle enige om. Det man derimot sier, og som jeg tror er ganske vesentlig, er at man faktisk har en faseinndeling og kvalitetssikrer del for del, og det er ingen som har hevdet at det nødvendigvis vil ta lengre tid, men det er noe med kvalitetssikringen av hva man gjør. I så måte vet jeg at statsråden har god vilje med hensyn til at dette skal bli en pakke som regionen er fornøyd med. Nedre Glomma-regionen er et viktig vekstområde for næringsliv og forskning, men skal denne utviklingen fortsette, er man avhengig av god framkommelighet. Det gjelder også i forhold til havneutvikling. Transport av gods på havet er viktig og krever gode havneløsninger. De fleste vil hevde at vei, jernbane, havner og kollektiv transport bør ses i sammenheng. Det er for så vidt noe jeg også er enig i. Først og fremst gir det helhetlige løsninger, men det gir også næringsutviklere forutsigbare rammevilkår. Nedre Glomma-regionen har gründere som ønsker å satse kapital på nye næringer, som ønsker å ta samfunnsansvar og være med i et viktig byutviklingsarbeid. Men det krever et tett samarbeid om felles mål, nasjonalt og lokalt. Regjeringen ønsker satsing på næringsutvikling, forskning, omsorgsteknologi og internasjonalt samarbeid. Nedre Glomma-regionen har alle forutsetninger for å bidra i dette arbeidet, men det krever en god infrastruktur. Jeg er helt sikker på at regjeringen leverer på dette området.