Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2007-11-08:
Søndag 25. mars i år hadde jeg gleden av å være i Berlin og oppleve den store folkefesten ved markeringen av 50 års EU-samarbeid. Det var stort, men samtidig spesielt å oppleve at nesten alle europeiske land var representert, men ikke vi. I et samarbeid som samler land fra Baltikum til Portugal sitter Norge fortsatt på gangen når beslutninger tas. Uten stemmerett fratar vi oss selv hver dag viktig innflytelse på en serie politikkområder som griper dypt inn i vårt lands interesser. En av vår tids kanskje største utfordringer er økningen av den organiserte kriminaliteten, som ofte er grenseoverskridende, og som representerer en langt større trussel mot samfunnet og samfunnsordenen enn tradisjonell kriminalitet. Samtidig er den vanskeligere å bekjempe. Den organiserte kriminaliteten omfatter alt fra grove overgrep mot barn, narkotika- og spritsmugling, hvitvasking av penger og annen økonomisk kriminalitet til menneskesmugling og handel med kvinner. Det finnes forbindelser til terrorvirksomhet innenfor denne kategorien kriminalitet. Bekjempelse av internasjonal kriminalitet kan bare løses gjennom omfattende internasjonalt samarbeid. Det understreker behovet for at Norge fortsetter å ta aktivt del i et internasjonalt justissamarbeid, med det formål å bekjempe alvorlig kriminalitet og internasjonal terrorisme. I dette arbeidet står EU helt sentralt. Høyre har vært en pådriver for at norsk politi skal delta aktivt på internasjonale arenaer, noe som kan bidra til mer effektiv bekjempelse av kriminalitet på tvers av landegrensene. Norge må ikke bli en øde øy, der kriminelle på flukt fra andre lands politimyndigheter skal kunne gjemme seg bort. Høyre har med interesse fulgt utviklingen innenfor EUs justis- og politisamarbeid. Det er en realitet at EU-samarbeidet på dette feltet har fått økt betydning. Et uformelt samarbeid har utviklet seg videre til et traktatfestet, mellomstatlig samarbeid, og i dag er viktige områder underlagt overnasjonal myndighet. Politisamarbeid, kriminalitetsforebygging og -bekjempelse og strafferettslig samarbeid er blitt mellomstatlig. Gjennom Europol har EU-landene etablert en egen politienhet som skal bedre effektiviteten og forebygge og bekjempe alvorlig internasjonal kriminalitet. Europol har som oppgave å arbeide for å bekjempe kriminalitet på flere områder, som f.eks. illegal handel med narkotika, illegal handel med kjernefysisk materiale, menneskesmugling, terrorisme og hvitvasking av penger. Det er ett problem: Det er bare EU-stater som kan bli part i Europol-konvensjonen, og dermed bli medlem av Europol. Kommisjonen åpner likevel for at tredjestater og internasjonale organisasjoner kan inngå forskjellige former for samarbeid med Europol. Høyre mener det er positivt at Norge, som et ikke-medlemsland, har skaffet seg en samarbeidsavtale med Europol om bekjempelse av alvorlige former for organisert kriminalitet. Norge har fra 2001 deltatt i det operative Schengen-samarbeidet sammen med Island og EU-landene. Dette samarbeidet innebærer bl.a. at det ikke skal gjennomføres personkontroll ved reise over grensene mellom Schengen-landene. Det innebærer også et styrket politisamarbeid og et styrket rettslig samarbeid, som er svært viktig i kampen mot den grenseoverskridende organiserte kriminaliteten. Gjennom et eget datasystem, Schengen Information System, får norske myndigheter tilgang til informasjon som vil kunne være viktig for forebygging og bekjempelse av kriminalitet. Schengen-avtalen betyr at Norge og Island deltar i Schengen-samarbeidet på folkerettslig grunnlag, uten å avgi kompetanse til EUs organer. Selv om Norge er deltaker både i Europol og i Schengen-samarbeidet og kan dra nytte av den kompetanse og de informasjonssystemer som der finnes, er det etter Høyres mening ikke tilstrekkelig for å kunne møte de kriminalpolitiske utfordringene i tiden framover. Norge er et land som på enkelte områder kan ha spesielle behov, både fordi vi er et land helt i utkanten av Schengen-området og fordi vi har en svært lang kystlinje. Særlig i forhold til menneskesmugling og narkotikatrafikk kan dette føre til et behov for spesielle tiltak. For Høyre er det viktig å understreke at fordi vi ikke er medlemmer av EU, får vi heller ikke den innflytelse som er ønskelig når framtidens politisamarbeid og strategien for framtidens kriminalitetsbekjempelse skal utformes. Vi får delta i samarbeidet, men vi må tilpasse oss det system de øvrige statene finner mest hensiktsmessig. Dette er etter Høyres mening utilfredsstillende. Det er derfor også på det justis- og politisamarbeidsmessige området viktige argumenter som bør tale for at Norge blir fullverdig medlem av EU.