Sveinung Stensland (Høyre), 2015-04-09:
Først av alt vil jeg takke komiteen for godt samarbeid. Samtlige partier er enige i målet om bedre tilgang på organer fra donor, og at obduksjonsandelen i Norge skal øke. Komitébehandlingen har båret preg av dette, og innstillingen er på mange punkter enstemmig. Regjeringen har her fremmet to lovforslag: et forslag som regulerer uttak av organ, celler og vev for å behandle skade eller sykdom hos et annet menneske, transplantasjonsloven, og et forslag som gjelder obduksjon og avgivelse av lik til bruk i undervisning og forskning, obduksjonsloven. Når det gjelder donasjon fra levende donor, mener Høyre at hovedregelen fortsatt skal være 18 års aldersgrense for å kunne gi selvstendig samtykke, og bare i særskilte tilfeller skal det være tillatt med donorer ned til 12 år. I tilfeller med donasjon fra avdød donor mener vi at den nedre aldersgrensen for rett til samtykke i levende live til donasjon etter at en er død, skal korrespondere med den helserettslige myndighetsalderen på 16 år. Når livreddende behandling er formålsløst, og det er svært sannsynlig at pasienten vil dø innen kort tid, vil vi la legen som er ansvarlig for behandlingen av pasienten, ta avgjørelse om at det skal gis behandling med sikte på donasjon. Slik behandling skal ikke gis dersom en av de nærmeste pårørende nekter. Den behandlende lege skal i samråd med de nærmeste pårørende ta avgjørelse om hvor lenge det skal gis behandling med sikte på donasjon. Vi krever at de regionale helseforetakene skal sørge for at det er tilstrekkelig kapasitet til å vurdere og gjennomføre donasjoner. Skal vi lykkes med flere donorer, er det viktig at helsepersonell får god opplæring og veiledning i hvordan en skal kunne bringe temaet om donasjon på bane overfor pårørende i sorg. Det foreslås videre at dagens skille mellom obduksjon ved dødsfall i og utenfor sykehus og andre institusjoner blir opphevet. Den nye loven skal gjelde alle obduksjoner som er initiert av en lege, uavhengig av hvor dødsfallet finner sted. Høyre legger til grunn at det er den avdøde som har eiendomsrett til sin egen kropp, og at donasjon i utgangspunktet må bygge på samtykke fra den avdøde selv. Høyre er opptatt av at de pårørende ikke kan nekte donasjon dersom den avdøde har gitt samtykke. Vi vil imidlertid presisere at dersom den avdøde ikke har gitt et samtykke, kan donasjon gjennomføres hvis det ikke foreligger forhold som tilsier at den døde ville ha motsatt seg det. Likeledes støtter Høyre at dagens praksis med at pårørende tas med på råd når avdødes vilje ikke er kjent, må danne grunnlag for lovfesting på området. Uttrykkelige viljesytringer fra en person som har samtykkekompetanse, skal respekteres. Det betyr at det nå lovfestes at pårørende ikke kan nekte donasjon dersom den avdøde har gitt uttrykk for ønske om å være donor før han eller hun gikk bort. De pårørende kan heller ikke gi samtykke til donasjon på vegne av en avdød som har gitt uttrykk for at han eller hun ikke ønsker det. Det stilles ingen formkrav til samtykke i loven. Holdningsskapende arbeid og kampanjer for å øke folks bevissthet rundt organdonasjon er viktig både for å innfri lovens formål og for det praktiske arbeidet med transplantasjoner. Derfor er det gledelig at vi nå har funnet friske midler til å styrke dette arbeidet økonomisk. Mange har tatt til orde for et donorregister. Vi mener at et register der innbyggerne blir tvunget til å ta stilling til spørsmålet, vil kunne skade oppslutningen om organdonasjon. Det er vesentlig at en så personlig sak preges av frivillighet. I andre land har en ikke kunnet vise at slike registre har økt andelen donorer. Vi mener at alle skal vurderes som potensielle donorer, noe lovforslaget også stadfester. Vi støtter heller ikke at det bør vurderes om det er mulig å samtykke til å bli donor, eventuelt motsette seg dette, gjennom registrering i Nasjonal Kjernejournal. Vi mener det er en fare for at pårørende vil nekte donasjon hvis de ikke ser at den avdøde har krysset av for donasjon i en slik journal. I tillegg er det ganske tilfeldig hvordan dette vil skje med avkrysning i journalen. Vi stiller oss bak de vurderingene som er gjort bl.a. i regi av Helsedirektoratet, at dette ikke er en vei å gå. Ny transplantasjonslov innebærer i stor grad en videreføring av dagens praksis, men tydeliggjør formålet om å sikre best mulig tilgang på organer, samtidig som det ivaretar hensynet til donor og de pårørende på en god og hensiktsmessig måte. Det er derfor gledelig at partiene på Stortinget til nå har vært så samstemte i behandlingen av denne saken.