Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2010-06-04:
Den forholdsvis store saken vi behandler i dag, er blitt så stor primært fordi den er en nødvendig rydding i opplæringsloven, da med konsekvenser også for privatskoleloven. Saken omhandler lovfesting av leksehjelp, rett til bortvisning av elever også for lærere, foreldresamarbeidet i private skoler, ny språknorm for lærebøker, endring av begrepsbruken i forhold til den kompetanse man har hvis man tar videregående utdanning uten å få yrkes- eller studiekompetanse, og man innfører også krav om politiattest ved musikk- og kulturskoler. Komiteen står samlet bak det aller meste av det vi vedtar i dag, så jeg regner med at mye av debatten kommer til å handle om de punktene vi er uenige om. Derfor synes jeg det er greit at jeg som saksordfører redegjør lite grann også for de andre punktene, og jeg regner med at også statsråden vil gjøre det. Bortvisning av elever er første punkt. Det Stortinget gjør i dag, er å åpne for at lærere kan få tillatelse av kommunen og rektor til å utvise elever. Det er altså ikke slik at vi vedtar at alle norske lærere skal ha den retten, men at det heretter skal overlates til kommunen, og rektorer ved den enkelte skole. Dette vil selvfølgelig føre til mer ro, orden og disiplin i skolen, noe Fremskrittspartiet alltid har vært opptatt av. Derfor er vi glad for at regjeringen leverer på dette punktet, som vi har vært opptatt av lenge. Når det gjelder foreldresamarbeidet i private skoler, er private skoler av en slik karakter at de skiller seg litt fra den offentlige skolen. Jeg mener for så vidt at den lovendringen vi gjør i dag, er noe unødvendig. Vi velger likevel å støtte den sammen med resten av komiteen. Krav om politiattest er i hvert fall fremskrittspartipolitikk. Det fremmet vi forslag om i forrige periode. Det er klart at det er urimelig at det skal være andre krav til vandelsattest ved offentlige skoler enn ved musikk- og kulturskolene slik det tidligere har vært. Så litt om det vi er uenige om, f.eks. dette med lovfesting av leksehjelp, som regjeringen legger opp til. Flertallet, også på borgerlig side, mener at leksehjelp kan være, og sannsynligvis er, et virksomt virkemiddel. Men det er spørsmål om to ting. Det er spørsmål om ressursbruk, og det er spørsmål om hvem som skal styre skolen. Kunnskapsløftet la i grove trekk til grunn at staten skulle stoppe sitt engasjement ved kommunegrensen, og kommunen skulle stoppe ved skoleporten, og at de forskjellige leddene som er engasjert i norsk skole, skulle ha ansvaret innenfor skolen. Det som skjer med dagens vedtak, er jo at statsråden dundrer inn, både over kommunegrensen og inn gjennom skoleporten, og detaljstyrer norsk skole på en måte som Fremskrittspartiet og de andre borgerlige partiene synes er noe merkelig og uheldig. Det er også underlig at når man først velger å gjøre dette, velger man å gjøre det uten å stille krav om at de som skal utøve denne leksehjelpen, har pedagogisk bakgrunn. Vi hører stadig vekk i debattene, også fra forskningen, at de svakeste elevene, som vel er dem man har tenkt å hjelpe med dette vedtaket, har størst utbytte av å ha kvalifiserte pedagoger til å hjelpe seg. Vi vet at det er viktig å mobilisere kommunene i norsk skolepolitikk. Da tenker jeg at når man først finner ut at man har en halv milliard å bruke på dette, er det underlig at man fratar kommunene retten til å påvirke hvordan man skal disponere disse midlene som man åpenbart har funnet. Jeg er helt sikker på at kommunene hadde fått mer ut av dem. Jeg synes det er trist at vi nå på en måte bryter litt med Kunnskapsløftet, som vi har vært enige om, når det gjelder denne detaljstyringen. Jeg synes også at det er underlig at flertallet velger å lovfeste dette i dag, til tross for at vi vet forholdsvis lite om hvordan det vil fungere, om det f.eks. hadde vært mer nyttig å bruke disse midlene på leksehjelp i ungdomsskolen. Så til voteringen. Nå snakker jeg på vegne av Fremskrittspartiet. Jeg regner for så vidt med at de andre borgerlige partiene vil stemme likeens. Når det gjelder opplæringslovens § 13-7a og privatskolelovens § 7-1e, vil Fremskrittspartiet stemme imot. Vi velger ikke å stemme imot § 2-12 tredje ledd fordi det vil gjøre debatten og avstemningen noe underlig.