Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2013-03-19:
Siden vi blir godt varmet opp her, vil jeg si: Jeg er overbevist, jeg er for melding. Jeg tror det er en god idé, og jeg tror at tiden er kommet for at vi bør lage en slik stortingsmelding. På hvilket tidspunkt og med hvilken prosess vil jeg gjerne komme tilbake til, men jeg tror at generelt sett er det å få slike omfattende spørsmål inn i en god prosess og debattert her i salen et godt forslag. Men vi må nå se det litt an i forhold til alle de andre tiltakene vi har gående i ulike meldinger, som følger opp plattformen fra 2005 og den siste stortingsmeldingen, før jeg er rede til å konkludere med hensyn til prosess og tidspunkt for dette. Målene på legemiddelområdet, slik de ble presentert i legemiddelmeldingen fra 2005, ligger nemlig fast. Det er bred politisk enighet om at vi skal ha tilgang til sikre og effektive legemidler uavhengig av betalingsevne, at legemidler skal brukes riktig faglig og økonomisk, og at det skal være lavest mulig pris på legemidler. Stortingsmeldingen om kvalitet, som det ble vist til, ligger til behandling i Stortinget, og i disse omtales flere av de problemstillingene som blir tatt opp. Meldingene er viktige for riktigere legemiddelbruk og gir føringer for pasientsikkerhet, mer systematisk utprøving og innføring av nye behandlingsmetoder og bedre kvalitet gjennom kunnskap og innovasjon. La meg så nevne noen av punktene vi jobber med i forbindelse med representantforslaget, som jeg vil si – og jeg har svart på dette i brev – er et interessant og spennende forslag med mange gode avveininger. Endringen i blåreseptforskriften fra 2008 legger til rette for et mer dynamisk refusjonssystem. Samtidig er det slik at det stilles krav om at legemidlene må ha god effekt og være sikre, og at kostnadene må stå i et rimelig forhold til effekten. Vi ønsker kontroll med utgiftene over trygden, og finansiering av legemidler må prioriteres opp mot andre tiltak. Bagatellgrensen avgjør hvem som har fullmakt til å innvilge forhåndsgodkjent refusjon, og Statens legemiddelverk kan, som vi vet, innvilge forhåndsgodkjent refusjon dersom de totale kostnadene ikke overstiger bagatellgrensen. Legemidler som vil påføre trygden ekstra kostnader, må legges fram i budsjettprosessene, som vi kjenner. Denne grensen – bagatellgrensen – er en avveining mellom det å få nye legemidler raskt inn på forhåndsgodkjent refusjon og det å ha kostnadskontroll med folketrygden. Det er viktig å understreke at det ikke nødvendigvis er bagatellgrensen som er årsaken til at nye legemidler ikke får innvilget forhåndsgodkjent refusjon, men at Legemiddelverket har vurdert at legemidlet ikke oppfyller faglige kriterier for refusjon, f.eks. kravet om kostnadseffektivitet, som vi ikke kan velge oss bort fra. Hvis de faglige kriteriene ikke er oppfylt, gis det ikke forhåndsgodkjent refusjon selv om kostnadene er under bagatellgrensen. Det er sammensatte grunner til at det oppstår feil ved legemiddelbruk, og dette tar vi opp bl.a. i stortingsmeldingen og i pasientsikkerhetskampanjen I trygge hender. Her handler det om samstemming av legemiddellister. Målet er å forebygge pasientskader som følge av manglende overføring av legemiddelinformasjon når pasienten legges inn eller utskrives fra sykehus. Vi har innsatsområdet riktig legemiddelbruk i sykehjem og i hjemmetjenesten. Helsedirektoratet har laget en veileder for strukturerte legemiddelgjennomganger og en tiltakspakke for å fremme riktig legemiddelbruk i sykehjem og i hjemmesykepleien. Vår langsiktige satsing på forskning, utvikling og innovasjon i helse- og omsorgssektoren innebærer forpliktelser også på legemiddelfeltet. Her har vi en helthetlig tilnærming med koordinering av departementets sektoransvar og virkemiddelapparatet. Tiltak for å øke omfanget av kliniske studier og innovasjon og kommersialisering på legemiddelområdet, som brevskriveren er opptatt av, er løftet fram i flere meldinger til Stortinget. Tiltakene har gitt resultater. Etter år med nedgang i antall legemiddelstudier så vi i 2012 en positiv økning. Økningen var mest markant på kreftområdet, med nærmere 100 pst., men også innenfor offentlig initierte studier var det en økning på om lag 60 pst. Regjeringens satsing på bioteknologi er forankret i den nasjonale strategien for forskning og utvikling innenfor bioteknologi. Jeg ønsker – og jeg holder på med nå – å etablere et nytt system for innføring av ny teknologi og nye legemidler i spesialisthelsetjenesten. Dette er blitt godt mottatt og skal bidra til mer åpne beslutningsprosesser og en mer enhetlig kunnskapsbasert prosess. Regjeringen vil legge til rette for økt tilgang på utprøvende behandling. Jeg ønsker klarere rammer for utprøving og innføring av nye metoder i tjenesten, der et av de sentrale virkemidlene er å etablere et sett nasjonale prinsipper for utprøvende behandling. Dette skal bidra til å ivareta krav til faglig forsvarlighet, til informasjon til pasienten, til samtykke, oppfølging og overvåking av pasienten og til dokumentasjon av behandlingseffekten.