Marit Arnstad (Senterpartiet), 1999-12-09:
La meg først få lov å si at jeg er glad for den brede støtten Regjeringen får for sitt budsjettforslag i Stortinget her i dag. Budsjettet for år 2000 følger opp de tiltak Regjeringen har varslet i energimeldingen for en omlegging av energipolitikken. Derfor er det også foreslått en økning i elavgiften på 2,5 øre/kWh. Avgiften på fyringsolje økes tilsvarende. Det blir kombinert med en kompensasjon i form av økt minstefradrag og også økninger i bevilgningen for å fremme økt produksjon og bruk av fornybar energi. Jeg er svært tilfreds med at et flertall i Stortinget har gitt støtte til hovedtrekkene i Regjerings politikk på dette området. Når det gjelder satsingen på energiøkonomisering og bruk av fornybare energikilder, var Regjeringens opprinnelige forslag 355 mill. kr. Det er nå blitt justert ned med 15 mill. kr. Det svekker likevel ikke hovedinntrykket av at en i løpet av de to siste årene har hatt en sterkt økt satsing på dette området. Så har jeg merket meg at atskillige i dag har vært opptatt av at en del av bevilgningen for 1999 foreløpig ikke er utbetalt. Det betyr ikke at disse pengene ikke er disponert; det er de. Både bevilgningen for 1999, som var 190 mill. kr, og også overførte midler fra tidligere år er fullt ut disponert i løpet av 1999. 272 mill. kr er allerede disponert pr. 1. desember 1999, og det forventes at over 100 mill. kr blir disponert før vi kommer til årsskiftet. Disse pengene er disponert i form av gitte tilsagn og bundet opp som det i forbindelse med søknadsbehandlinger. Det med vekten på tilsagn har også litt å gjøre med tendensen til langsiktige prosjekt i denne bransjen. Det er også en tendens til at de mest gunstige prosjektene, sett fra myndighetenes side, er de mest langsiktige. For at midlene skal bidra til en oppstart av nye prosjekt, har departementet valgt å gi tilsagn på et nokså tidlig tidspunkt i prosessen for å redusere den risikoen planlegging av så langsiktige prosjekt innebærer. En forsvarlig bruk av disse midlene vil derfor forutsette at det går en del tid fra myndighetene gir tilsagn om støtte og til midlene blir betalt ut. Mange av prosjektene, det gjelder særlig på varmesiden og vindprosjekt, vil kreve konsesjonsbehandling, og de vil også ha en forholdsvis lang byggetid. Departementet har merket seg de kommentarene som har kommet fra Stortinget på dette området i komiteinnstillingen, og vi vil vurdere om det kan gjøres mer for å sikre at prosjekt kan komme i gang raskt, og at også prosjekt som er egnet til å komme i gang raskt, blir prioritert i søknadsbehandlingen. Vi vil også gå igjennom de retningslinjene for tildeling av støtte som ligger der, og organiseringen av arbeidet, for å sikre at mest mulig av pengene faktisk blir utbetalt i det året de blir bevilget. La meg også få lov å understreke at jeg syns det er gledelig at Stortinget slutter seg til Regjeringens forslag om en ny utjevningsordning for strømkostnader. Jeg må få lov å bruke min knappe tid på å si en del om olje- og gassektoren. I 1998 hadde vi et svært høyt aktivitetsnivå på investeringssiden i olje- og gassektoren. Da lå investeringene på ca. 70 milliarder kr, mot ca. 30 milliarder kr i 1999. Investeringene de nærmeste årene forventes å falle til mellom 40 og 50 milliarder kr, og det er et investeringsnivå som vil være mer i samsvar med det investeringsnivået vi så tidligere på 1990-tallet. Sett fra Regjeringens side, er det ikke noe mål, og heller ikke realistisk, å opprettholde det investeringsnivået vi har sett de to siste årene. Utfordringen framover er å prøve å unngå altfor store skadevirkninger av det brå fallet vi har sett, og deretter prøve å bidra til et jevnere aktivitetsnivå. Det synes nå som om oljeselskapene vil beslutte flere utbygginger i løpet av år 2000. Det innebærer at offshoreverftene og leverandørindustrien vil kunne få nye byggeoppdrag i begynnelsen av år 2001. Det er allikevel en stor utfordring for industrien å kunne komme igjennom perioden før den tid når det gjelder å gjennomføre nødvendige omstillinger, og samtidig beholde nøkkelkompetansen. Regjeringen vil bidra med støtte til opplæringstiltak, og arbeidsmarkedsetaten skal sammen med industrien legge til rette for den type tiltak. I tillegg foreslås programmet for prosjektrettet teknologiutvikling, DEMO 2000, videreført neste år. Programmet har så langt gitt en omfattende respons i næringen. De 100 mill. kr som er bevilget av offentlige midler i 1999, har utløst 300 mill. kr fra industrien. Midlene er så langt fordelt på et tyvetalls prosjekt, der hele offshoreindustrien er tungt involvert. Vi står overfor store utfordringer både i olje- og i energipolitikken. Budsjettet legger et godt grunnlag for myndighetenes mulighet til både å ta tak i utfordringene og også følge den utviklingen vi ser på disse områdene.