Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-07:
Manglende gjennomføring av videregående opplæring er alvorlig både for den enkelte elev og for samfunnet som helhet. Dette er et problem Regjeringen med det aller største alvor har tatt tak i. Noe av det første jeg gjorde da jeg kom i min statsrådsstol, var å sette ned en arbeidsgruppe som skulle gi meg råd om hvordan vi skulle begrense og hindre frafall. En sånn gruppe hadde aldri vært sammensatt før, og den ble satt sammen av de fremste eksperter på dette området. Svært mange av de forslag som arbeidsgruppen kom opp med, er fulgt opp gjennom St.meld. nr. 16, og jeg er også glad for å kunne si: med Stortingets brede tilslutning. Det er mange årsaker til at elever og lærlinger avbryter videregående opplæring. Det betyr at det må iverksettes en rekke ulike tiltak for å redusere frafall, og at innsatsen må settes inn tidlig. La meg derfor også si at jeg er glad for den brede enighet som er mellom partiene her på Stortinget om å ta tak i dette, og at man også er opptatt av å bruke mange ulike virkemidler for å møte hver enkelt ungdom. La meg kort nevne noen av de tiltakene Regjeringen har satt i gang med, og som viser hvilken kraft vi bruker på dette, og la meg da også henvise til at Stortinget ved en rekke anledninger har omtalt og behandlet disse spørsmål – senest i Dokument nr. 8:55, som nylig er behandlet her. Det første poenget er rådgivningstjenesten. Svært mange understreker rådgivernes betydning i ungdomsskolen og i den videregående skole. Vi har i revidert nasjonalbudsjett foreslått en styrking på 15 mill. kr, og vi foreslår også en splitting av rådgivningstjenesten i en sosialpedagogisk tjeneste og en fag- og yrkesveiledende tjeneste. Jeg er tilfreds med at vi har fått noen penger til dette nå i første runde, og det synes som om Stortinget er glad for og enig i det. Det betyr at rådgivningstjenesten vil bli prioritert framover. Grunnen til det er at svært mange antyder at feilvalg er årsaken til at man ramler fra, at man har startet på en utdanning som man ikke riktig visste hva var, og oppdager at det egentlig ikke er noe man trives med. Derfor er rådgivning viktig. I forbindelse med Kunnskapsløftet er det to viktige fagområder som nå endres. Det ene er programfag til valg på ungdomstrinnet, og det andre er prosjekt til fordypning på videregående. Begge disse vil innføres som obligatoriske fra neste høst, og det vil gi elevene smakebiter av det de senere kan velge. Jeg har i likhet med stortingsflertallet stor tro på at disse smakebitene vil kunne bidra til at flere gjør riktige valg. Et annet tiltak som foreslås i GIVO-rapporten, og som vi nå er i gang med i tre fylker i noen ulike fag, er det som heter praksisbrev. Det er altså et formalisert toårig løp. Man går rett fra ungdomsskolen over i et løp med utgangspunkt i praksisbasert utdanning, men hvor man senere eventuelt kan ta teori. Vi er interessert i å se om det finnes et arbeidsliv der ute som ønsker kandidater som har gjennomført dette. Det betyr at vi ikke kan starte dette i full skala før vi i samarbeid med arbeidslivets parter har sikret at dette har en kvalitet som gjør at det er bra. La meg understreke at vi ønsker at de fleste skal fases inn i et lærlingløp, altså et fireårig løp med to år på skole og to år i lære, fordi vi har tro på at teori også er viktig. Men for noens vedkommende kan et sånt praksisbasert toårig løp være svaret, og tre fylker vil være i gang fra høsten av innenfor noen fag. Så får vi se om det er en suksess. I så fall vil vi utvide dette og komme tilbake med en mer utvidet ordning. Men la meg understreke: Vi må passe på at vi ikke leder ungdommene våre inn i blindgater. Det må finnes et arbeidsliv som etterspør dem som har gått på praksisbrev, slik at de får en fullverdig jobb etterpå, og slik at dette ikke bare blir en blindgate. Det er det mange som advarer mot. Derfor er det nødvendig å gå forsiktig fram, høste erfaring og få visshet om at det vi gjør, er riktig for å hjelpe ungdommene våre. Vi har gjennom et omfattende program som heter Kunnskapsløftet – fra ord til handling, nettopp innvilget mer enn 10 mill. kr i støtte til åtte nye prosjekter som skal styrke gjennomføringen i videregående opplæring. Prosjektene involverer 12 skoleeiere og 22 skoler, og det er lagt til rette for et godt samarbeid mellom ungdomstrinnet og videregående opplæring. Det er altså en mer omfattende satsing på ulike forsøk – igjen, for å høste erfaring og for å være sikre på at det vi gjør, er riktig. La meg igjen understreke følgende: Vi har ikke nok kunnskap om dette, men det vi vet, er at problemet er betydelig. Når jeg snakker med mine europeiske kolleger, er ikke dette noe særnorsk fenomen. Dessverre er det mange europeiske land, for ikke å si alle, som sliter med disse utfordringene med frafall. Årsakene er sammensatt, men det er interessant å se at når jeg presenterer St.meld. nr. 16 – som vi har oversatt til fransk og engelsk nettopp for at mine kolleger i utlandet skal kunne høste av den erfaring som vi har – synes de det er et veldig godt stykke arbeid som er gjort i Norge, og det skaper inspirasjon i andre land som sliter med de samme problemene. Erfaringsutveksling mellom land er viktig simpelthen fordi hele kontinentet sliter med det samme frafallsproblemet, med marginalisering av store ungdomsgrupper som ikke passer inn i det skolesystemet vi har laget. Jeg er glad for Stortingets sterke engasjement for dette, og den innstillingen som vi i dag behandler, er et uttrykk for en utålmodighet i Stortinget som jeg setter pris på. Det Stortinget også skal vite, som er understreket av representanter fra regjeringspartiene, er at statsråden personlig er sterkt engasjert i dette, og at Regjeringen vil gjøre det som skal til for å lykkes.