Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Prop. 142 S for 2011–2012 om Secora AS – finansielle rammer – trodde vel de fleste av oss skulle være en ganske så enkel og rask sak. Enten var man enig, eller så var man uenig. Men etter som saken gikk sin gang, viste det seg at et salg inklusive et lån på 50 mill. kr resulterte i en rekke spørsmål til statsråden. Saken var plutselig ikke fullt så enkel for oss alle. Dette ser vi av de merknadene forskjellige partier står sammen om. Det er også steder hvor komiteen i sine merknader heldigvis er enig. Komiteens tilråding er, med alle partier unntatt Fremskrittspartiet, at Secora AS kan konverteres et ansvarlig lån på 50 mill. kr til egenkapital innen utløpet av lånets løpetid. Jeg går ut fra at de partiene som har behov for å forklare hvorfor, gjør det i sine innlegg. For Fremskrittspartiet har det hele tiden vært en klar oppfatning at å støtte et statlig firma – i dette tilfellet Secora AS – med 50 mill. kr ville være feil bruk av offentlige midler. Secora AS ble stiftet 2004/2005, da Kystverkets produksjonsenhet ble skilt ut i eget selskap. Selskapet har administrasjonssenter i Svolvær og har ca. 110–120 ansatte. Siden etableringen har selskapet slitt med å levere tilfredsstillende resultater. Ved behandling av Prop. 83 S for 2010–2011 fikk regjeringen fullmakt til å selge statens aksjer i Secora AS eller fusjonere selskapet med en industriell aktør. Selskapet er for øvrig 100 pst. statlig eid. Det er siden høsten 2011 arbeidet med å selge selskapet, men det har ikke vært noen enkel oppgave når man har hatt de forholdsvis dårlige driftsresultatene å vise til, samt at det også er flere private firmaer som konkurrerer om de samme jobbene hvor Secora AS befinner seg. Det er her det blir feil av Fremskrittspartiet å støtte saken. Fremskrittspartiet mener det blir feil å støtte et statlig eid firma med et lån på 50 mill. kr når dette firmaet konkurrerer med andre private firmaer om de samme jobbene. Det hadde nok antageligvis vært noe annerledes hvis Secora AS hadde vært et firma hvor kun dette hadde hatt kompetanse og utstyr m.m. til å utføre en viss type oppdrag, men når man konkurrerer med andre, blir dette feil for oss. At et firma kan gå konkurs uten tilførsel av kapital, er noe som er dagligdags for det private næringslivet, og da kan det ikke være slik at statlige firmaer blir tilgodesett på denne måten. Fremskrittspartiet mener at det ikke er en offentlig oppgave å drive kommersiell virksomhet i direkte konkurranse med private aktører. Det har under komiteens tid med denne saken blitt sendt en rekke spørsmål, som jeg tidligere nevnte. Dette har bl.a. omhandlet salgsprisen på selskapet, hvor mange interessenter det har vært under prosessen, og hvordan man endte opp med én. Et annet viktig spørsmål var om salget var 100 pst. avhengig av en lånegaranti – noe det visstnok var. Det er også spurt om eventuelt andre betingelser og verdifastsettelser av Secora AS, noe som ble besvart med at verdifastsettelsen var på 61,5 mill. kr. Denne saken viser oss at staten ikke alltid er den rette til å drive næringsvirksomhet, i hvert fall ikke når det er mange private aktører på det samme markedet. Fremskrittspartiet har ikke noe imot selve salget eller hvem som får kjøpt det, men å få med et lån på 50 mill. kr blir feil bruk av offentlige penger. Derfor stemmer Fremskrittspartiet imot.