Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2009-05-28:
Det er 107 år siden dette landet fikk den straffeloven som Stortinget i dag vil reformere. At loven har stått i 107 år, sier litt om hvor stort skritt det er å bringe den i samsvar med dagens samfunn, hvordan dagens nordmenn tenker, og hvilke prinsipper de legger til grunn når det gjelder rettferd, rettssikkerhet og strafferettspleie, og hva vi i dag mener skal stå i første rekke når vi skal tenke rettsvern. Straffeloven for 107 år siden hadde eiendom og ære som viktigste begreper. Dagens Norge setter vold og overgrep i sentrum, særlig mot kvinner og barn. Loven bærer preg av å ta hele samfunnet på alvor – ikke bare menn og alt som tradisjonelt er knyttet til menn. Lovforslaget vi i dag behandler, bygges på tre rettsprinsipper: Det skal reageres strengt mot dem som begår alvorlig kriminalitet som rammer liv, helse og den seksuelle integritet. En human og fleksibel straffeforfølging og straffegjennomføring Straff bør bare kunne brukes mot handlinger som medfører skade eller fare for skade på interesser som samfunnet bør verne om. SV og den rød-grønne regjeringen har en aktiv, helhetlig kriminalitetsbekjempelse som sin ledestjerne. Vi har sagt det tidligere fra denne talerstolen, og gjentar det i dag, at det å sørge for trygghet i samfunnet er et velferdsspørsmål og dermed et stort offentlig ansvar. Derfor er kriminalitetsbekjempelse viktig velferdspolitikk for oss. Vårt regjeringsgrunnlag – Soria-Moria-erklæringen – er tydelig på at straffenivået for voldtekt, drap, grov vold og sedelighetsforbrytelser skal ha en betydelig heving. Vi kan med trygghet si at vi leverer på dette punktet i dag. Det er viktig for oss å fastslå at lovbrudd som krenker enkeltindividet, slik som grov vold og voldtekt, av allmennpreventive hensyn skal påtales kraftig. Jeg mener likevel at vi må prøve å forstå hvordan en voldsutøver tenker. Jeg tror ikke at det dersom terskelen for voldsutøvelse heves eller senkes, ett år opp eller ett år ned, i straffenivå, vil påvirke voldsutøverens måte å tenke på. Det viktigste er derfor at vi hele tiden husker at det er holdningene som er det viktigste. Vi må derfor fortsette arbeidet med å skape holdninger mot vold og krenkelse av andre menneskers integritet. Vi må videre sørge for at alt som fremmer vold, blir mest mulig begrenset. Og der har Fremskrittspartiet, som liker å være representanter for et lov- og ordensparti, et problem. De senker avgifter på alkohol, og de åpner for alkoholskjenking hele døgnet. Det rimer ikke med partiets politikk når det gjelder lov og orden. Vold i nære relasjoner er noe av det verste et menneske kan oppleve fordi man blir krenket – ikke minst fordi man blir krenket av en man har tillit til, kanskje av en man har et kjærlighetsforhold til, eller av en man kanskje er avhengig av omsorg fra. Det samme gjelder kjønnslemlestelse. Derfor er det veldig viktig for oss, fra SVs, fra regjeringspartienes side, å markere at denne typen vold aksepterer vi ikke. Derfor hever vi strafferammen her. Vi ønsker å gjøre det mulig for jenter å få tid til å bli selvstendige, bli i stand til å reagere og bli kjent med sine følelsesmessige reaksjoner før en eventuell foreldelsesfrist går ut. Derfor øker vi foreldelsesfristen for bl.a. kjønnslemlestelse, som er en grov krenkelse av enkeltindividet. Jeg vil helt til slutt si at vi har en helhetlig politikk. Her kan vi vise til alle de gode tiltakene som er gjort for at ofrene også blir tatt vare på, at de f.eks. skal få nødvendig hjelp og beskyttelse. Voldsspiralen skal brytes. Der har vi satt i gang veldig mange tiltak. Ofrene skal gis tilbud om tilrettelagte samtaler, osv. Dette viser at den rød-grønne regjeringen har en helhetlig kriminalpolitikk.