Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 1999-12-16:
Regjeringen har lagt fram forslag om å omorganisere forvaltningsbedriften Statsbygg og skille ut en del av virksomheten til et statlig heleid aksjeselskap. Forslaget er et ledd i en omorganiseringsprosess som startet allerede høsten 1997. Den foreslåtte omorganiseringen skal bidra til en bedre og mer effektiv forvaltning av en betydelig del av den statlige eiendomsmassen. Det er i tillegg viktig at omorganiseringen også legger til rette for en bedre prosjektgjennomføring, slik at nye byggeprosjekter blir gjennomført med riktig kvalitet innenfor fastsatte kostnadsrammer. Statsbygg er i dag eiendomsforvalter, byggherre for departementer og statlige virksomheter, eiendomsutvikler og statens rådgiver i bygge- og eiendomssaker. Statsbygg tilbyr statlige leietakere som ønsker det, tilpassede lokaler i nybygg eller i eksisterende bygninger. Statsbygg har i 1999 ca. 740 ansatte og har husleieinntekter på 2,2 milliarder kr årlig. Utleiegraden i 1998 var på hele 98 pst. Statsbygg driver, i motsetning til hva mange tror, ikke entreprenørvirksomhet. Forvaltningsbedriften er byggherre, og kjøper inn fra markedet ca. 96,5 pst. av de varer og tjenester som inngår i et statlig byggeprosjekt. Staten er en stor eiendomsbesitter. Staten er også en stor etterspørrer av høyst forskjellige lokaler til mange ulike statlige virksomheter. Jeg mener at den strategiprosessen som har foregått i Statsbygg siden 1997, viser at det fortsatt er formålstjenlig for staten å disponere et eget byggherre- og forvaltningsapparat. Behovet for systematisk erfaringstilbakeføring taler også for å beholde et statlig rådgivnings-, bygnings- og forvaltningsorgan. Alternativet ville være å gå tilbake til situasjonen før etableringen av Statsbygg, da ulike deler av forvaltningen bygde opp en egen kompetanse på disse områdene. Jeg er glad for komiteens støtte på punktet om at Statsbygg skal være et statlig forbilde og redskap for utøvelse av miljø-, arkitektur- og konjunkturpolitikk. Forvaltningsbedriftsformen vil etter min mening sikre den beste balansen mellom behovet for politisk styring og selskapets behov for å drive forretnings- og servicevirksomhet. I strategiprosessen har det vært lagt vekt på at de enkleste og mest konkurranseutsatte byggene kan forvaltes på en mer effektiv måte for staten. Siden Statsbygg er organisert som forvaltningsbedrift, har de ikke samme betingelser som private selskaper ved konkurranse om leietakerne. Dette er bakgrunnen for Regjeringens forslag om å skille ut en del av virksomheten fra Statsbygg til et eget statlig aksjeselskap. Statens utleiebygg AS skal i konkurranse med private tilby lokaler til statlig virksomhet. Det har vært ulike oppfatninger om kriteriene for utskillelse av eiendommer til dette selskapet. For Regjeringen har det vært viktig å fastholde at de bygg som skal skilles ut, skal være av en slik karakter at alternative lokaler enkelt kan leies i markedet. Sikrere rutiner for prosjektgjennomføringer har vært en meget viktig del av strategiprosessen. Jeg setter derfor pris på de tilbakemeldingene jeg har fått fra komiteen i denne sammenheng. Selv om Statsbygg har ansvar for prosjekter som ikke er håndtert godt nok, etter manges mening, mener jeg det er viktig ikke å glemme helheten. De aller fleste byggeprosjekter i Statsbygg går etter planen. I 1998 ferdigstilte Statsbygg 25 prosjekter. Sluttsummen for disse prosjektene utgjorde 101 pst. av kostnadsrammen, noe som er godt innenfor resultatkravet om maksimalt 2,5 pst. overskridelse av kostnadsrammen. Jeg mener de endringene jeg har skissert her, er nødvendige for at Statsbygg skal oppnå den forutsatte leveringssikkerhet og tillit hos myndigheter og brukere, og jeg er svært tilfreds med at flertallet i Stortinget også er enig i Regjeringens forslag.