Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-11-18:
Jeg vil først takke representanten for å sette et viktig tema på dagsordenen. Dette er ikke bare aktuelt i lys av det som kommer fram i DN. Den trusselen som utenlandsk etterretnings- og påvirkningsvirksomhet utgjør mot Norge, norske verdier og interesser, har vært vel kjent og rapportert om fra tjenestene våre i mange år. Det var også et sentralt tema i Stortinget i vår, under Bergen Engines-saken, da Stortinget både rettet kritikk og vedtok forslag om hvordan vi skal bedre sikkerhetsarbeidet i disse sakene. Aktørene kombinerer jo gjerne flere virkemidler i tillegg til etterretningsmessige virkemidler for å nå sine målsettinger. Virkemiddelbruken er gjerne distribuert bredt og langsiktig i sin tilnærming, og den kombinerer åpne og fordekte metoder. Det er flere stater, men særlig Russland og Kina, som anvender virkemidler mot Norge og norske interesser på en måte som utfordrer våre nasjonale sikkerhetsinteresser. Såkalte hybride eller sammensatte trusler kan inntreffe i ulike sektorer, og de kan inntreffe både i privat og offentlig virksomhet. Drivkrefter som teknologiutvikling og digitalisering gir økt sårbarhet, samtidig som trusselaktørene får flere angrepsflater. Vi ser også enkelte staters bruk av økonomiske og finansielle virkemidler til andre formål enn forretninger. Fremmede stater bruker store ressurser på tradisjonelle virkemidler, som å rekruttere norske borgere eller egne borgere som bor i Norge, for å få tilgang til informasjon eller andre verdier som er av betydning for den aktuelle staten. I tråd med Hurdalsplattformen vil regjeringen sette oss bedre i stand til å håndtere disse utfordringene. Det har regjeringen fra begynnelsen av fokusert mye på. Å ha et oppdatert situasjonsbilde og en felles risiko- og situasjonsforståelse er veldig viktig i den sammenhengen. Mitt departement, Forsvarsdepartementet og etterretnings- og sikkerhetstjenestene har et særlig ansvar for å bidra. Det er et utstrakt samarbeid med Utenriksdepartementet, og det er også et utstrakt internasjonalt samarbeid på området. Likevel er det viktig å understreke at det er viktigere enn noen gang før at alle departementer innenfor sine sektorer tar det ansvaret de har for forebyggende sikkerhet, fordi sammensatte trusler rammer bredt. De som er virksomhetseiere, må selv ha en viss kunnskap om hva slags trusler som finnes. Dette er, sammen med kunnskap om egne verdier og sårbarhet, avgjørende for at de på egen hånd skal kunne iverksette tilpassede og tilstrekkelig forebyggende tiltak. Et sentralt kunnskapsgrunnlag for virksomhetene er etterretnings- og sikkerhetstjenestenes årlige ugraderte trussel- og risikovurderinger. På det digitale området har Nasjonalt cybersikkerhetssenter i Nasjonal sikkerhetsmyndighet, NSM, en sentral rolle for å bedre situasjonsforståelsen og utnyttelsen av ressurser på tvers av offentlige og private virksomheter. Justis- og beredskapsdepartementet har samarbeidet med forskningsmiljøer for å utvikle bedre kunnskapsgrunnlag og forståelse for ulike former for sammensatte trusler. Det inkluderer prosjekter om personellsikkerhet, om innsidetrusselen samt forsknings- og påvirkningsaktivitet. Revisjon av lover og forskrifter i takt med de nye sikkerhetsutfordringene er et annet sentralt tiltak som treffer på tvers av alle sektorer. Implementering av sikkerhetsloven handler om å kartlegge de verdiene som er viktige for å ivareta vår nasjonale sikkerhet, og vil bidra til økt dialog og samspill mellom private og offentlige virksomheter. For å møte utfordringene knyttet til bruk av økonomiske virkemidler til sikkerhetstruende virksomhet har mitt departement ute på høring forslag til bestemmelser i sikkerhetslovens kapittel om eierskapskontroll. Allerede tidlig neste år sendes forslag til ytterligere endringer i sikkerhetsloven på alminnelig høring. I forslag til tilleggsproposisjon for statsbudsjettet har regjeringen foreslått å bevilge penger til en screeningmekanisme som vil styrke vårt arbeid mot uønsket økonomisk aktivitet som en sikkerhetstrussel. Den nye etterretningstjenesteloven trådte i kraft 1. januar 2021. Vi arbeider også med hjemmelsgrunnlaget for Politiets sikkerhetstjeneste. Forslagene vil styrke PSTs evne til å avdekke, vurdere og motvirke fremmede staters etterretnings- og påvirkningsoperasjoner i Norge. Vi oppdaterer også annet lovverk. Forsvarsdepartementet sendte i høst forskriftsforslag knyttet til kartlegging av havbunnforhold. Forskrift om utenlandske fartøyers anløp til og ferdsel i norsk territorialfarvann og forskrift om fremmede statsfartøyer er også begge under revisjon.