Tage Pettersen (Høyre), 2019-05-16:
Frivillighet skaper lokalt engasjement, fellesskap, integrering og kulturell og demokratisk bevissthet. Derfor er det viktig for oss at frivilligheten vokser fram nedenfra, friere fra politisk styring og med en utvikling på egne premisser. Siden frivilligheten er en så viktig byggestein i samfunnet, er det viktig at økonomi og sosial bakgrunn ikke skal være til hinder for deltakelse og frivillig innsats. Siden frivilligheten skal vokse fram nedenfra, er det viktig å oppfordre alle kommuner til å etablere en egen frivillighetspolitikk – sammen med frivilligheten. I Moss, hvor jeg fikk æren av å være ordfører i seks år, utviklet vi en god og inkluderende frivillighetspolitikk i nært samarbeid med aktørene. Vi etablerte en frivillighetskoordinator, og vi åpnet i 2017 Frivillighetens hus. Dette har blitt en smeltedigel for frivillig aktivitet, fra Somalisk forening via demensforeningen til veteranforeningene. Dette er ett eksempel på god lokal frivillighetspolitikk. I den lokale frivilligheten har frivilligsentralene en viktig plass. Vi har rundt 425 av dem, fordelt på 250 kommuner. Disse er på mange måter hjertet i den lokale frivilligheten, som møteplass og samhandlingsarena. På tross av økte statlige budsjetter ser vi at flere er bekymret for omleggingen av finansieringen av sentralene. Det er derfor viktig å påpeke at kommunene de siste årene har fått betydelig romsligere økonomi, og at økte statlige bevilgninger i tillegg bør følges opp med en økning også i de lokale budsjettene. Kommunene må rett og slett prioritere dette. For å sikre den frivillige innsatsen må det offentlige bidra med forenkling av de administrative oppgavene. Det er en positiv nyhet at regjeringen vil vurdere om flere tilskudd kan endres fra prosjektbaserte tilskudd til driftstilskudd. Dette vil kunne frigjøre mye tid. Et annet tiltak er å opprette en nettportal for alle de statlige tilskuddsordningene, og i dette arbeidet er det viktig å inkludere sektoren og den kompetansen som allerede finnes ute i markedet. Vi vil også vise til regjeringens oppfordring til kommuner og fylker om å åpne for utlån av lokaler som er ledige på kvelder og i helger. Jeg er stolt over at momskompensasjonsordningen er styrket med 784 mill. kr siden 2013. I 2019 er den på hele 1,6 mrd. kr. Regjeringen lover i meldingen en forpliktende opptrappingsplan til 1,8 mrd. kr innen 2021. Dette er historisk, og ingen regjering har noen gang prioritert slike rammer til frivilligheten. Regjeringspartiene her i Stortinget verdsetter dette løftet, men samtidig oppfordrer vi regjeringen til å følge med på utviklingen og eventuelt foreta en ny vurdering av nivået om søkertallet blir mye høyere enn ventet. Jeg vil samtidig minne om at vi i 2019 igjen bevilger 100 pst. av godkjente søknader om momskompensasjon til bygging av idrettsanlegg. I 2013 var nivået på 64 mill. kr, mens bevilgningen i år er på 294 mill. kr. Jeg synes det er skuffende at opposisjonen i stor grad reduserer debatten om frivillighetsmeldingen til en debatt som primært handler om økonomi. Meldingen handler om så uendelig mye mer, som å løfte betydningen av frivilligheten og dens rammevilkår. Frivilligheten har en egenverdi, og den skal ikke være et instrument for å oppnå andre mål som vi politikere måtte mene er legitime eller viktige. På dette området er det en tydelig forskjell mellom opposisjonen og regjeringspartiene. Arbeiderpartiet og Senterpartiet sier i en merknad at de ønsker en politikk hvor forebygging vektlegges mye sterkere, og også lar det være styrende for frivillighetspolitikken. Dette vitner om et helt annet syn på frivilligheten enn jeg, Høyre og posisjonen har, og jeg håper frivilligheten selv også merker seg dette. Innledningsvis sa jeg at økonomi og sosial bakgrunn ikke skal være til hinder for deltakelse og frivillig innsats. Nasjonal tilskuddsordning for inkludering av barn i lavinntektsfamilier er ett viktig tiltak her – en ordning som er styrket betydelig de siste årene. Et annet viktig virkemiddel for å nå dette målet er utlånssentralene. Sist, men ikke minst vil jeg trekke fram fritidskortet for alle mellom 6 og 18 år, som regjeringen har forpliktet seg til i Granavolden-plattformen. De første pilotene kjøres i gang allerede nå i 2019. Frivillighet Norge har foreslått at det blir dedikert et frivillighetsår for å sette søkelys på den flotte aktiviteten som finner sted ute i norske lokalsamfunn. Regjeringen går inn for at det blir et slikt år i 2022. Dette fortjener frivilligheten, og jeg gleder meg til å jobbe for å få til en flott og verdig markering.