Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2013-06-21:
I fjor høst ble det regnet med en viss oppgang i veksten i Europa, dog liten. Nå regner en med at veksten blir negativ, 0,6 pst. Det betyr at situasjonen i europeisk økonomi er alvorlig. Det vil ta enda lengre tid før veksten tar seg opp igjen, slik som vi tidligere har håpet på. Det er også dårlig nytt for Norge. Heller ikke Norge har fribillett til høy vekst og lav ledighet. Likevel skiller vi oss ut fra landene rundt oss. Vi har fortsatt god vekst i økonomien, og ledigheten er lav. Med andre ord: Det er en god situasjon i norsk økonomi. Men vi har aldri lagt skjul på de utfordringer som vi står foran, f.eks. knyttet opp mot et høyt kostnadsnivå. Derfor har vi et nært samarbeid med partene. Derfor har vi satt ned Holden-utvalget, som skal se på forholdet mellom frontfaget og lønnsoppgjørene totalt sett. Med andre ord: Partene og myndighetene og samarbeidet dem imellom er et viktig redskap for å ta tak i utfordringene i norsk økonomi. Vi har høy beredskap. Vi følger nøye med på utviklingen. Regjeringens forslag til revidert budsjett for 2013 bidrar til å trygge utviklingen i norsk økonomi, og budsjettet for 2014 vil være preget av situasjonen i Europa og virkningen på norsk økonomi. Så er det slik at vi har små muligheter for å påvirke utviklingen ute, men vi kan gjøre vår egen økonomi mer robust. Den norske modellen er vårt beste forsvarsverk. Vi bygger videre på denne modellen, som har tjent oss vel gjennom mange år. Vi har et høyt inntektsnivå. Inntektene er jevnt fordelt. Vi har gode offentlige velferdsordninger. Samtidig har vi overskudd i statsbudsjettet og en betydelig formue på statens hånd. Det høye inntektsnivået skyldes at vi får mye igjen for hver arbeidstime. Vi arbeider effektivt. Vi har fått godt betalt for det vi produserer. Den jevne fordelingen vi har, henger sammen med at vi har greid å holde sysselsettingen høy og arbeidsledigheten lav. Få land har færre personer i yrkesaktiv alder utenfor sysselsetting enn det vi har. Det skal vi være stolte over. Å delta i arbeidslivet gir den enkelte trygghet og økonomisk selvstendighet. Det bidrar til sosial inkludering. Ingenting betyr mer for å motvirke fattigdom og forskjeller enn at folk har jobb. Et anstendig og inkluderende arbeidsliv er viktig for produksjon og konkurransekraft. Sterk sosial trygghet med lik tilgang til viktige velferdstjenester bidrar til jevnere inntektsfordeling. Lik tilgang til utdanning og helse og et godt sosialt sikkerhetsnett legger til rette for produktivitet og omstillingsevne. Trepartssamarbeidet, som jeg allerede har nevnt, inviterer næringslivet og organisasjonene i arbeidslivet til å ta medansvar for samfunnsutviklingen. Dette samarbeidet har bidratt til lav ledighet, til utjevning og til tillit mellom folk. Tillit er en vesentlig del av den sosial kapitalen vår og viktig for samfunnet. Tillit gjør at samfunnet blir bedre å leve i for oss alle. Tillit – at vi stoler på hverandre – betyr mye for de resultater vi oppnår. Så er det slik at vår situasjon kommer ikke av seg selv. Vi påvirkes av det som skjer rundt oss, og i de land som vi handler med. Når landene rundt oss sliter og etterspørselen etter norsk eksport går ned, rammes norske bedrifter. Et høyt kostnadsnivå i Norge gjør situasjonen for næringslivet enda mer krevende. En ansvarlig og troverdig økonomisk politikk er fundamentet for en god økonomisk utvikling. Det siste vi nå trenger, er usikkerhet rundt styringen av økonomien. I urolige tider må vi stå fast. Vi har tidligere sett hvor galt det går når styringen svikter. Det er viktigere enn noen gang å få vite hva slags felles økonomisk politikk opposisjonen vil føre. Folk fortjener det, og de må få vite det før 9. september. Politikk handler også om å velge. Vi velger forsvarlig bruk av oljepengene. Vi velger velferd framfor skattelette. Vi velger å satse på arbeid, på kunnskap, på velferd. Vi velger grunnlaget for det hele: å holde orden i økonomien. Og vi velger å satse på vår evne til samarbeid og viljen til å møte utfordringer i fellesskap.