Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2015-06-05:
Jeg vil benytte anledningen til å takke saksordfører Tom Holthe, som har gjort et godt stykke arbeid. Komiteen er i stor grad enig i sine merknader til innstillingen, men det er likevel grunn til å knytte noen ord til deler av dette utover det som står i merknadene. Situasjonen i boligmarkedet gir grunn til økende bekymring fordi vi fortsatt ser en høy og økende gjeldsgrad i norske husholdninger. Mennesker, familier, står i fare for ikke å klare forpliktelsene om det skulle skje større endringer i renten eller andre forhold i økonomien, som økende ledighet. Men vi ser også at hensynet Norges Bank må ta til dette ved å søke å holde renten oppe, står i motstrid til det som kunne være ønskelig å gjøre av hensyn til norsk næringsliv og norsk eksportindustri. Det er positivt at finansministeren har bedt Finanstilsynet vurdere tiltak som på et aggregert nivå kan bidra til å dempe veksten i boligpriser og kredittveksten i den norske husholdningssektoren, og det er positivt at sentralbanksjefen svarte på høringen at han trodde anslaget disse hadde, var på et fornuftig nivå. Vi viser i innstillingen til at en samlet komité synes det er viktig å få konkrete faglige råd om hvordan risikoen knyttet til husholdningenes gjeld kan dempes. Det må i dette bildet likevel bemerkes at dette til syvende og sist er en politisk beslutning. Det er langt fra de tiltakene som Finanstilsynet nå anbefaler, til det som var oppmykningene i utlånspraksis som Fremskrittspartiet og Høyre gikk til valg på, og som de så sent som i fjor stolt kunne fortelle at de var i ferd med å levere på. Det er derfor med noe spenning at vi i Arbeiderpartiet avventer hva som faktisk vil komme fra regjeringen på dette området. I behandlingen av nasjonalbudsjettet gjorde Stortinget også et annet vedtak, som Holthe var inne på. Det var at vi ønsket at det skulle fremmes forslag om en helhetlig næringspolitikk for finanssektoren som en del av finansmarkedsmeldingen. Det er lite å spore av forslag i denne meldingen. Det er positivt at regjeringen melder tilbake til Stortinget at den er i gang − at de kan vise til innspillsmøter med næringen − men særlig offensivt er det ikke. Selv om det bare er Venstre og Arbeiderpartiet som klart uttrykker dette i merknadene til innstillingen, går det nok an å si at jeg i hvert fall for egen regning tror at komiteen hadde kunnet forvente seg mer etter det vedtaket Stortinget gjorde før jul. For en regjering som liker å omtale seg selv som handlekraftig, burde man kanskje ikke si seg fornøyd med dette. Jeg registrerer også at det på stadig flere områder med denne regjeringen vises til utredninger og igangsatt arbeid når det skal svares på spørsmål om handling. Til slutt vil jeg vise til merknaden der en samlet komité viser til Scheel-utvalgets rapport og at man avventer arbeidet som skal skje med selskapsskatten. La meg legge til at det er positivt at regjeringen har varslet at det vil komme en melding til Stortinget innen et års tid, men dette bildet er jo større enn bare en endring av selskapsskatten, som jeg tror at det er stor enighet om. Dette er ting som må ses i sammenheng. En endring i selskapsskatten påvirker hele skattesystemet, og det er også nødvendig å se på behovet for finansieringen av fellesskapet. Da er det positivt hvis vi partiene på Stortinget og regjeringen kan ha en åpen dialog med sikte på et bredt skatteforlik knyttet til denne rapporten og den meldingen som måtte komme til Stortinget.