Ursula Evje (Fremskrittspartiet), 2000-05-18:
Statsrådens utspill i media om organisering, kvalitet og ikke minst skole for alle skapte forventninger til redegjørelsen. Etter å ha hørt hva som virkelig lå i sekken, stiller jeg spørsmål ved om statsskolen i perioden fra 1945 til 2000 har vært en klassedelt, segregerende skole. Når jeg hører statsrådens løfter og tanker for fremtiden, blir neste spørsmål: Hva i all verden gjorde egentlig statsråd Hernes med flere fra Arbeiderpartiet med skolen vår – spesielt når statsråd Giske uttrykker seg som om den norske skole har seilt under falskt flagg i mange, mange år? Det virker som om opprettelse av private skoler har vært påkrevet i enda større grad enn i dag, ut fra det bildet statsråden tegner av statsskolen. Barneloven slår fast at det er foreldrene som er ansvarlige for sine barns dannelse og opplæring. Det blir derfor betenkelig når nye statsråder søker å vanne ut foreldrenes rett og plikt til å velge den skolegang de opplever som best for sine barn. Når det gang på gang kommer oppslag i media som påviser at statsskolen ikke holder mål i forhold til barns krav på en trygg og oversiktlig skolehverdag, blir det for meg kaotisk og nær på uredelig når adgangen til å velge skole utenfor statsskolen blir beskåret eller fullstendig fjernet ved systematisk undergraving og reduksjon av tilbudet. Arbeidet søkes videre legitimert ved synsing og argumentasjon uten faglig substans. Jeg skal vise hva jeg sikter til. Professor Terje Ogden sa allerede i 1987 i Atferdspedagogikk i teori og praksis, side 13, følgende om integreringstiltak i skolen: «Disse tiltakene er isolert sett velbegrunnet og har nok blitt opplevd som en hjelpende hånd av mange elever og deres foresatte, men det kan også føre til ansvarsfrihet og manglende kompetanseutvikling i den ordinære skole.» Er det dette sitatet statsråden sikter til? Videre er det i en NOVA-rapport fra 1998 ved Sørlie og Nordahl påvist hvordan skolen tenderer til å sørge for diagnoser av patologisk karakter, dvs. at det tas utgangspunkt i at det er noe galt med eleven. Da unngår man at det blir stilt for tydelige spørsmål ved skolens selvstendige bidrag når problemene velter inn over oss alle. Det virker som om vi igjen har fått noe nytt å forholde oss til når det hevdes at vi er på vei inn i kunnskapssamfunnet, og videre at kunnskap i stadig mindre grad er konstant. Dette er korrekt, men det forundrer meg at dette synes å være ferskvare for statsråden og Arbeiderpartiet. Allerede i St.meld. nr. 54 for 1989-90 uttales det at atferdsproblematikk i form av atferdsvansker eller sosiale eller emosjonelle vansker ser videre ut til å være et stort og antatt økende problem i både grunnskolen og videregående opplæring. Fremskrittspartiet har tatt disse forholdene innover seg for lenge siden, og derfor gjentar vi og fremmer forslag basert på nødvendigheten av at et samfunn basert på kunnskap, når kunnskapen er i kontinuerlig forandring, satser på kvalitet i grunnlagsmaterialet som den foranderlige kunnskapen bygger på. Uten en veloverveid kvalitetsvurdering av opplæringen, som alle får, kan vi miste fotfestet totalt og ikke bare være ute og gli som nå. Jeg vil hevde at den kunnskapsmessige glattisen stadig blir glattere dersom vi ikke strør i tide. Hva betyr en rettferdig utdanningspolitikk i et rettferdig samfunn? Dette er ingen konstant, slik det kan oppfattes i redegjørelsen, men i høyeste grad en variabel eller rett og slett en ukjent faktor i en uoppstilt ligning. Fleksibilitet i en ønsket «frisk» skole er avhengig av mer enn ord. Rettferdighet må baseres på mer enn én ideologi. Statsrådens lettvinte bruk av et så vidt ladet begrep som ensretting er mer enn spesiell. Først ramser han opp forskjellige trosretninger, og plutselig smyger han inn sosial status; én skole for fattige barn og én skole for rike barn. Det er betenkelig hvis en statsråd søker å skjule statsskolens dimensjoner av tilkortkomming ved å vri det over på fattig eller rik-problematikk, og derved skli utenom en høyst påkrevet debatt om statsskolens faglige innhold og dugelighet. Jeg vil så ta opp forslagene nr. 5 og 8.