Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2003-05-08:
I denne innstillingen om lov om endringer i skatteloven er det fire punkter som berøres. Jeg vil spesielt si noen ord om nye regler om skattlegging ved lån av verdipapirer og nye regler om skattemessig bosted ved inn- og utflytting. Det er i stor grad enighet i komiteen om det Regjeringen gjør framlegg om i denne saken, men det er noen endringer som sikkert andre representanter vil komme tilbake til. Det fremmes forslag til regler for beskatning av shortsalg av verdipapirer som skattyteren har fått tilgang til ved lån. Forslagene har sin bakgrunn i de endringer som i 1996 ble gjennomført i verdipapirhandellovgivningen. Formålet var å bedre effektiviteten i verdipapirmarkedet. Verdipapirlån og shortsalg er finansielle transaksjoner som er relativt nye i Norge. Som andre nye finansielle produkter gir behandlingen av disse finansielle transaksjonene utfordringer for likningsmyndighetene. Det legges nå til rette for at denne typen transaksjoner vil tilta i det norske markedet. Samtidig innebærer forslaget en klargjøring av rettstilstanden på områder hvor det har hersket stor usikkerhet fram til nå. Den loven flertallet vedtar i dag, skal sikre at enkeltaktører ikke eksponerer seg for større risiko enn det en har evne til å bære, og begrenser mulighetene for at likviditets- eller soliditetsproblemer hos enkeltaktører kan forplante seg videre til andre deler av det finansielle systemet vårt. En er kjent med at en trussel mot den finansielle stabiliteten også er en risiko for store kursfall i verdipapirmarkedene, og en legger til grunn at fordi shortsalg gir gevinst ved fallende kurser, kan slikt salg motvirke den generelle markedsrisikoen som mange aktører i finansmarkedene er eksponert for, samt at når man krever at shortsalg skal være dekket, enten gjennom verdipapirlån eller på annen måte, er dette for å begrense faren for spredning av de økonomiske problemene via verdipapiroppgjøret. I proposisjonen er det fremmet forslag om at kompensasjon for utbytte som utdeles på utlånte aksjer i låneperioden, skattemessig skal anses som utbytte på de utlånte aksjer for den endelige mottakeren av utbyttekompensasjonen. Dette skal legges til grunn i forhold til de skatteavtalene som Norge har inngått med andre stater, og de skatteavtalene som Norge har inngått, bygger på OECDs mønsteravtale til unngåelse av dobbeltbeskatning. I innstillingen legger vi til grunn at hvis den som utbetaler utbyttet, ikke kjenner identiteten til den reelle eieren, skal det alltid trekkes kildeskatt med den satsen som følger av Stortingets årlige skattevedtak, og at dersom det har blitt trukket 25 pst. kildeskatt av et utbytte fordi utbetaleren ikke kjente den reelle eiers identitet, har den reelle eieren krav på refusjon av den kildeskatt som er trukket i Norge tilsvarende differansen mellom 25 pst. og den rate som følger av skatteavtalen med vedkommendes bostedsstat. Skatteloven regulerer ikke uttrykkelig når skattemessig bosted i Norge opphører i forbindelse med utflytting. Dette har kanskje vært det punktet som komiteen har beskjeftiget seg mest med i denne saken. Her foreslår Regjeringen nye regler om skattemessig bosted både ved innflytting og utflytting. Etter forslaget skal innflytting og utflytting reguleres hver for seg, da de to situasjonene er såpass ulike at de ikke egner seg for regulering gjennom fellesregler. Etter disse reglene etableres skattemessig bosted i Norge utelukkende på grunnlag av oppholdets lengde i Norge. Regjeringen foreslår, og det slutter flertallet seg til, at en person skal regnes som bosatt hvis vedkommende oppholder seg i Norge i mer enn 183 dager i løpet av enhver tolvmånedersperiode. Videre foreslås det at en person som oppholder seg i Norge i en eller flere perioder som til sammen utgjør mer enn 270 dager i løpet av enhver trettiseksmånedersperiode, skal anses som skattemessig bosatt her. Det foreslås at skattemessig bosted opphører for en person som tar fast opphold i utlandet og godtgjør at vedkommende eller hans nærstående verken eier, leier eller på annen måte disponerer bolig i Norge eller oppholder seg her i mer enn 61 dager i det inntektsåret vedkommende tar fast opphold i utlandet. Egne regler vil her bli tilrettelagt, antakelig i forskrifter, for hva som anses som bolig, hva det vil si å disponere bolig, og hvem som regnes som nærstående i en slik sammenheng. Det foreslås særregler for en person som har vært skattemessig bosatt i Norge i minst ti år før vedkommende tar fast opphold i utlandet. For slike personer opphører den skattemessige bostedstilknytningen først etter det tredje inntektsåret etter det inntektsår vedkommende tok opphold i utlandet. Bestemmelsen fastsetter strengere krav til skattemessig emigrasjon for sjøfolk enn for andre personer. Etter denne bestemmelsen opphører det skattemessige bostedet i Norge for en norsk sjømann som arbeider på norsk eller utenlandsk skip, hvis han tar fast opphold i utlandet og godtgjør skatteplikt for hele hyreinntekten i oppholdsstaten. Regjeringen foreslår å oppheve denne bestemmelsen. Komiteen slutter seg til det. I forbindelse med behandlingen av folkeregisterloven her i Stortinget sluttet Stortinget seg til en målsetting om at skattelovens og folkeregisterlovens bostedsbegreper så langt som mulig skulle være sammenfallende. Regjeringen har omtalt dette spørsmålet og er etter en nærmere vurdering kommet til at en slik samordning av bostedsreglene i de to regelverkene ikke er hensiktsmessig – og foreslår at målsettingen om samordning ikke opprettholdes. Komiteen tar disse vurderingene til etterretning. Pr. 1. januar 2003 har Norge skatteavtaler som er i kraft, med 78 stater. De fleste av Norges skatteavtaler bygger på OECDs mønsteravtale. Videre er bosted etter avtalen viktig med sikte på å løse dobbeltbeskatning som følge av dobbelt bosted etter avtalelandenes interne rett, eller dobbeltbeskatning som følge av beskatning i både bostedsstat og kildestat. Skatteavtalene oppstiller et eget bostedsbegrep som innebærer at det bare er én av statene som i skatteavtalemessig sammenheng kan være bostedsstat. For en person som har vært bosatt i riket i minst ti år før det inntektsår vedkommende tar fast opphold i utlandet, opphører bosted i riket etter utløpet av først tredje inntektsåret etter det inntektsår vedkommende tar slikt fast opphold i utlandet. Forslaget innebærer en betydelig lempning i forhold til gjeldende rett når det gjelder hvilke tilknytningsmomenter som skal vurderes, og ved å redusere antall tilknytningsmomenter til bare å omfatte bolig i Norge og opphold i Norge, vil både momentene og vurderingen av dem bli langt mindre skjønnsmessige enn etter gjeldende rett i dag. Regelen om opphør av skattemessig bosted for personer som har vært bosatt i Norge i mer enn ti år, avviker ikke spesielt fra det som gjelder i andre europeiske land. Flere land i Europa har strengere regler enn dem vi vedtar i dag, de har strengere krav for opphør av skattemessig bosted for personer med sterk tilknytning til utflyttingslandet enn for andre personer uten slik tilknytning. Flertallet i komiteen kan ikke se at den særskilte treårsregelen om opphør av skattemessig bosted har negativ effekt i forhold til norske bedrifters muligheter til å tiltrekke seg høykompetente utenlandske arbeidstakere, da slike arbeidstakere bare vil være omfattet av den foreslåtte regelen hvis de oppholder seg i Norge i mer enn ti år. Det kan reises spørsmål om forslaget til nye regler om skattemessig bosted skal oppfattes slik at personer som midlertidig har oppholdt seg i utlandet i mer enn fire år, skal anses skattepliktige til Norge igjen fra og med 1. januar 2004. Forslaget kan forstås slik at skatteplikten gjenoppstår for denne gruppen bosatte personer. En slik forståelse vil kunne medføre urimelige resultater i forhold til anvendelsen av de foreslåtte reglene om opphør av skattemessig bosted. For å motvirke et slikt resultat foreslår flertallet at slike personer anses som skattemessig bosatt i utlandet fra og med inntektsåret 2004. En foreslår derfor fra komiteens side å ta inn en overgangsbestemmelse til de foreslåtte bostedsreglene ved at det inntas et nytt avsnitt.