Marit Arnstad (Senterpartiet), 2018-05-07:
La meg først få lov til å si at det er ikke noe vanskelig å erkjenne at mangelen på kvalifiserte lærerkrefter ikke er et nytt problem. Det er et problem vi har slitt med i mange år, og det er et vanskelig og ganske krevende felt å arbeide med. Det er også en utvikling der vi ser en økende tendens til bruk av ukvalifisert arbeidskraft i skolen. Det har faktisk økt med nesten 40 pst. fra 2013 til i dag, og 5,6 pst. av lærerne i grunnskolen er nå ikke-kvalifiserte lærere. Det er et bekymringsfullt trekk, og noe vi alle bør være opptatt av. Men jeg opplever at Høyres og Fremskrittspartiets talsmenn her i dag nesten ikke erkjenner problematikken. Det er liksom helt skyfritt på Høyres himmel når det gjelder akkurat denne problematikken. Jeg mener det kunne vært en fordel at vi hadde erkjent at det faktisk er en problemstilling. Jeg kan være med på å erkjenne at dette er ikke en ny problemstilling, men det er en problemstilling vi er nødt til å forholde oss til og gjøre noe med. Vi forslagsstillere har foreslått en stortingsmelding. Saksordføreren sier at det har vi ikke tid til å vente på. Jeg mener at det ikke er noen motsetning mellom det å iverksette tiltak ganske raskt, og det å få en stortingsmelding som kan gi oss et bedre kunnskapsgrunnlag, ikke minst om hvorfor vi har en økende andel ikke-kvalifiserte i skolen. Den kunnskapen mangler vi, det er hull i den kunnskapen. Det å få et bedre kunnskapsgrunnlag hadde vært fornuftig, selv om en også bør iverksette tiltak ganske umiddelbart. I tillegg kunne vi kanskje fått en bedre mulighet til å se sammenhengen mellom de ulike tiltakene som kan påvirke rekrutteringen til læreryrket negativt. Det er nettopp noen av de underliggende årsakene som også Senterpartiet er opptatt av når det gjelder denne saken. Derfor er det så vanskelig å forstå den uviljen mot å utrede og få oversikt over tallene og statistikken, og også sammenhengen mellom ulike tiltak, som en stortingsmelding kunne gitt oss. La meg peke på et par ting som Senterpartiet er opptatt av når det gjelder de underliggende trendene, som vi mener er vanskelige. Det ene er spørsmålet om et firerkrav i matematikk for å komme inn på lærerutdanningen. Vi mener at siden det kravet ble innført, har norsk skole gått glipp av nesten tusen mulige framtidige lærere. Vi ser at disse forkursene som har vært holdt, ikke har vært noen stor suksess. Selv om det har vært satt inn mye penger for å gjennomføre dem, er andelen som melder seg opp til eksamen, og andelen som kvalifiseres til opptak, svært lav. Det må bekymre. Da kan en sjølsagt spørre seg: Er det riktig å ha et firerkrav i matematikk på lærerutdanningen? Senterpartiets svar på det er nei. Vi mener det hadde vært bedre om en hadde tatt utgangspunkt i snittet av karakterene som sådant, som en gjør i mange andre utdanninger. Vi synes ærlig talt at sammenligningen med firerkravet ved NTNU, på sivilingeniørstudiet, er nokså søkt. Sivilingeniørstudiet på NTNU er et studium som er særskilt rettet mot realfag og matematikk. Der kan det være fornuftig å ha et firerkrav i matematikk, på lærerutdanningen er det ikke det. Der er det fornuftig å ta utgangspunkt i snittet. Da kan en fange opp den store andelen av motiverte studenter som i dag ønsker å komme inn på lærerutdanningen, de som er gode i veldig mange fag, men som ikke akkurat har den fireren i matematikk. Dem går vi glipp av i dag – det mener jeg at norsk skole ikke har råd til. Det andre Senterpartiet har lyst til å problematisere, er lærernormen. Jeg skjønner at Høyre nå plutselig har blitt veldig for lærernorm – det syns jeg er overraskende når jeg tenker på hvordan det blir mottatt i Høyre rundt omkring i landet. Jeg tror ikke det er noen grunn til å bagatellisere hva lærernormen kan komme til å bidra til når det gjelder geografisk skjevhet. Det er ingen tvil om at den kommer til å føre til større konkurranse om allerede et fåtall kvalifiserte lærere, den kommer til å føre til en større konkurranse om noe som det er mangel på. Den konkurransen kommer til å bli vunnet av de sentrale strøkene i dette landet, som også får mer penger i reformen. De 170 kommunene som ikke får en krone ekstra til å øke lærertettheten, kommer til å tape også i kampen om den kvalifiserte arbeidskraften på lærersida, og de har i dag allerede den høyeste andelen ikke-kvalifiserte lærere. De gjør det så dårlig i PISA-undersøkelsene at statsrådene fra Høyre stadig vekk sier at vi må gjøre noe for å gjøre det bedre i Nord-Norge og Trøndelag. De skal altså sitte igjen med færre lærere etter lærernormen. Det er en kilde til bekymring, og det overrasker meg at Høyre og Fremskrittspartiet er så ignorante når det gjelder det.