Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2002-10-25:
I slutten av september satte norske F-16-fly kursen mot Afghanistan. De seks flyene og personell skulle være operative fra 1. oktober i det som er kalt «Enduring Freedom». Både humanitært og militært er aksjonen i Afghanistan primært en kamp mot terror. Sikkerhetsrådet har definert dette som et selvforsvar etter et angrep på USA, og aksjonen har dermed FN-mandat. Vi er moralsk forpliktet til å kjempe mot terrorismen og dele byrdene med andre land i koalisjonen. Våre bidrag består av profesjonelle, etterspurte og relevante kapasiteter som er viktige i krigføringen og i arbeidet med å stabilisere sikkerheten og bidra til en positiv samfunnsutvikling i Afghanistan. Alliansesolidariteten i NATO må tas på alvor. Det er den vi bygger vår trygghet på i Norge. Operasjonen i Afghanistan fikk navnet «Enduring Freedom». Det har blitt et kjent navn også i Norge. De fleste kjenner til denne styrken som skal kjempe mot terrorismen internasjonalt og styrke den nasjonale tryggheten i Afghanistan. Men færre tenker over hva navnet egentlig betyr. «Varig frihet» blir det på godt norsk. Når en bruker ordet «varig», innebærer det en målsetting om at det skal bli en fred som ikke tar slutt når internasjonale makter er ute av landet. «Varig» peker også på at fred ikke er noe som blir skapt over natten. Må man kjempe i krig, så må man enda mer aktivt kjempe for å bevare freden. «Frihet» er understreket sterkt i denne operasjonen i Afghanistan. Frihet er en hjørnestein i kampen for menneskerettighetene. Den afghanske befolkningen led under Talibans styre. Det brutale og kvinneundertrykkende Taliban-regimet er fjernet. Landet er blitt frigjort og er nå blitt et akseptert medlem av det internasjonale samfunnet. Terrornettverket er svekket. Afghanistan har begynt den vanskelige veien tilbake som ansvarlig medlem av det internasjonale samfunnet. Det afghanske folk har fått muligheten til en framtid, selv om veien fram er lang og minelagt. Man har etablert en legitim overgangsregjering. Humanitær hjelp kommer fram. Skoler bygges. Kvinner kan arbeide. Helsetilbudet er forbedret. Over en million flyktninger har vendt tilbake. Terrornettverket kan temmelig sikkert gjennomføre nye terrorangrep. Men kampen mot internasjonal terrorisme vil ta mange år og kreve et sett av koordinerte virkemidler, hvor militærmakt bare er ett slikt virkemiddel. Aftenposten hadde et intervju med Afghanistans president, Hamid Karzai, den 23. oktober. Aftenposten fortalte ham at det har reist seg kritiske røster i Norge mot at norske jagerpiloter kan komme til å bombe mål i Afghanistan. Svaret var umiddelbart: «De som er kritiske, bør skaffe seg mer informasjon om hva som skjer her i Afghanistan. Da vil de finne ut at de norske pilotene faktisk hjelper afghanerne, sa Karzai.Først bidro Norge med humanitær hjelp, nå hjelper de til med sikkerheten. Det er veldig bra.» Karzai uttalte videre i intervjuet: «Norge har hjulpet Afghanistan i vanskelige tider. Norske humanitære organisasjoner har vært i front med å hjelpe Afghanistan og afghanske flyktninger.» Det er en reell kamp mot terror. At de norske styrkene er blitt omtalt som leiesoldater for USA, er en skivebom i denne viktige debatten. Det er et poeng at sikkerhetspolitikken har vært unntatt fra offentlig diskusjon i Norge. Vi trenger en debatt både om etikk og om norske interesser. Det er viktig at vi tar en skikkelig diskusjon om Norges deltakelse. Kampen mot terror taper ikke på at man diskuterer våre bidrag. Det er første gang i NATOs historie at Norge er involvert med fly på denne måten. Det er derfor ekstra viktig med åpenhet rundt dette. Risikoen for at norske styrker involveres i skarpe oppdrag, er høy. Norske myndigheter har ansvaret dersom det f.eks. skjer feilbombing. Det har vært stilt spørsmål i forhold til norsk ryggdekning. Det er klart at feil og mangler kan skje – og det overordnede ansvaret har Regjeringen. Derfor er det viktig at man tar denne diskusjonen. Men det har skjedd en forskyvning i retning av forebygging i denne operasjonen. Norske styrker skal være beredt til å reagere om det er behov, og støtte koalisjonsstyrker og ISAF-styrker på bakken. De skal kunne bombe Taliban- og Al Qaida-mål dersom det er nødvendig. Denne operasjonen er solid forankret i folkeretten, med støtte både i FNs sikkerhetsråd og i NATO. Vi er forpliktet til å delta, men vi har norsk kontroll over vårt bidrag – som andre land har over sine.