Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-02-19:
Først vil jeg rette en takk til forslagsstillerne for å sette en viktig sak på dagsordenen. Det er et tema der Kristelig Folkeparti og Senterpartiet deler både oppfatning av behovene og innretning av virkemidlene. Senterpartiet har i mange år snakket om behovet for flere lærere framfor flere timer, slik at lærerne skal ha tilstrekkelig tid til å tilrettelegge undervisninga for alle elever. Det er politisk og faglig opplest og vedtatt at større fokusering på tidlig innsats i skolen vil kunne avverge at elevene faller fra seinere i skoleløpet, og at lærevansker de måtte ha tidlig i skoleløpet, ikke får vokse seg større. Men det hjelper lite å enes om prinsipper og målsettinger dersom ikke disse følges opp i praktisk politikk og handling. Skolens evne til å kunne innfri forventningene til en god skole er først og fremst avhengig av kvaliteten på undervisninga og det utviklingsarbeidet som skjer på den enkelte skole og i det enkelte klasserom. Sjøl om mye er gjort for å styrke arbeidet for tidlig innsats, er det mye som gjenstår før utdanningssystemet klarer å ivareta hver enkelt elevs behov på et så tidlig tidspunkt som mulig. Fortsatt reproduserer utdanningssystemet sosiale forskjeller, og fortsatt er det mange elever som ikke får den hjelpa de trenger tidlig i utdanningsløpet for å trives, lære og oppleve å mestre i skolen. Stikk i strid med politiske føringer er det dessverre fortsatt slik at andelen elever med spesialundervisning øker utover i utdanningsløpet. Det er bred politisk enighet om at kjernen i undervisninga handler om forholdet mellom lærer og elev. Det gode møtet mellom læreren og eleven skaper motivasjon, mestring og lærelyst. Det er avgjørende for tidlig innsats at lærerne har den pedagogiske og faglige kompetansen som trengs for å møte hver enkelt elev og hennes behov. I tillegg til kompetanse er tid en viktig faktor for tidlig innsats. Høyre har hatt en tendens til å skyve John Hatties studier foran seg, men nå var det Fremskrittspartiet som gjorde det i sitt innlegg i denne debatten om lærertetthet. Det er sånn at kvaliteten på læreren er viktigere enn gruppestørrelsen. Men regjeringspartiene leser ikke hele Hatties forskningsresultat, de tar en «shortcut» tilpasset egen prioritering. For det Hattie sier, er at dersom det er to lærere i samme klasse, eller man har en gruppe med færre elever, er det større muligheter for å drive med mer variert og tilpasset undervisning. Jeg tror faktisk ikke man trenger å være forsker for å skjønne det heller. Derfor har antall elever per lærer en betydning. En-til-en-undervisning er faktisk det aller mest effektive – men det er det ingen av oss som ønsker. Sjøl om forskninga spriker når det gjelder sammenhengen mellom antall lærere per elev og læringsresultater, finnes det undersøkelser som viser at små klasser har positiv effekt. En ny, omfattende undersøkelse om klassestørrelse, publisert av det amerikanske National Education Policy Center ved universitetet i Colorado i 2014, konkluderte med at klassestørrelse har stor betydning for elevenes læringseffekt. Tidstyvundersøkelsen som forskningsstiftelsen Fafo gjorde på vegne av Utdanningsforbundet i 2009, viste at tre av fire lærere mente de ikke hadde tid til å utføre arbeidsoppgavene sine på en skikkelig måte. Som vist til i innstillinga har lærernes organisasjoner derfor tatt til orde for en ressursnorm i grunnskolen, et krav som både Foreldreutvalget for grunnopplæringen og Elevorganisasjonen støtter. Senterpartiet deler derfor Kristelig Folkepartis bekymring for om lærerne i tilstrekkelig grad har dette handlingsrommet i dag, sjøl om dagens regler gir retningslinjer for antall barn i klassen. Senterpartiet er opptatt av å lytte til lærerne, som over lang tid har ønsket seg økt lærertetthet. Alternativene til et krav om lærertetthet på klassenivå er å fastsette et krav enten på skolenivå eller på kommunenivå. Vi er ikke beredt til å tallfeste tall for en slik norm, slik Kristelig Folkeparti og SV foreslår i dag, men mener at dette må Stortinget ta stilling til etter en grundig utredning. Vi ønsker en utredning ikke minst med tanke på hvordan dette vil slå ut for mindre skoler og små kommuner. Når Senterpartiet ikke er med på en konkret tallfesting av en ressursnorm i denne omgang, skyldes det at vi er usikre på om effekten av å sette normtallet der forslagsstillerne har foreslått, er riktig. Som vi ser, er det flere forslag på bordet i dag. Vi ønsker oss derfor en sak til Stortinget om dette. Vi vet at Dovre kommune har hatt god effekt av tiltakene de har gjort. De har ulike normtall for ulike typer undervisningstimer. Dette må også framkomme i saken som Stortinget kan ønske seg. Vårt mål er at alle elever skal kunne ta ut sitt potensial i skolen. Når vi målet om tidlig mestring, gir vi innhold til ordene «tidlig innsats».