Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-06-12:
Spørsmålet om Norges bruk av varetekt har vært mye debattert, ikke minst fordi internasjonale kontrollorganer som Den europeiske torturovervåkningskomite og FNs torturkomite har kritisert måten Norge benytter varetekt på. Kristelig Folkeparti vil understreke at det er viktig for Norge å praktisere varetektsfengsling på en måte som er i overensstemmelse med våre folkerettslige forpliktelser. Slik reglene er i dag, skal en pågrepet person «snarest mulig og så vidt mulig dagen etter pågripelsen» framstilles for forhørsretten. Menneskerettsdomstolen har vurdert det slik at grensen for hvor lenge en person kan være varetektsfengslet før framstilling skjer, varierer fra sak til sak, men at framstilling – alternativt løslatelse – etter fire dager er helt på grensen av hva som kan godtas. Man kunne være fristet til å tro at hvis vi skal stramme inn på varetektsbruken, bør vi i alle fall ikke forlenge fristen for å framstille pågrepne personer for retten. Men det er etter Kristelig Folkepartis mening sannsynlig at en noe lengre frist enn det vi har i dag, kan være med på å effektivisere ordningen, og i praksis føre til færre dager i varetekt for den som pågripes. Grunnene til det er flere, bl.a. vil politiet få mer tid til å etterforske saken, slik at det raskere blir klart om det er tilstrekkelig grunn til mistanke eller ikke. Etterforskningen kan komme så langt på tre dager at det ikke lenger er fare for bevisforspillelse, og politiet vil ha bedre muligheter for å undersøke alternativer til fengsling, f.eks. behandlingstilbud. Et annet punkt som jeg vil understreke, er at det faktisk vil bli lettere for retten å sette krav til politiets framdrift og arbeid når fristene er noe lengre. Det er selvfølgelig også motforestillinger mot å innføre lengre frister. Vi er ikke blinde for dem. Men departementet foreslår også andre endringer som skal minske ulempene for den pågrepne, f.eks. vil siktede ha krav på forsvarer på det offentliges bekostning dersom han ikke er løslatt senest dagen etter pågripelsen. Forsvareren vil være med og kontrollere at saken blir forsvarlig behandlet og kan være en pådriver overfor politi- og påtalemyndighet. Det er ikke alltid det vil være praktisk mulig å få retten til å oppnevne forsvarer. I Kristelig Folkeparti er vi derfor tilfreds med at også påtalemyndigheten får adgang til å oppnevne forsvarer. Vi er også enig i at det ikke bør settes noen maksimumsgrense for varigheten av varetekt, og at fristen til å varetektsfengsle for fire uker av gangen bør beholdes. En kortere frist kunne føre til merarbeid for politi og påtalemyndighet. Jeg må også nevne noen av de andre viktige endringene vi i dag går inn for. Kristelig Folkeparti støtter at det i saker som angår unge lovbrytere og der siktede er undergitt varetektsfengsel, settes konkrete frister for når hovedforhandlinger skal være påbegynt. I disse tilfellene er det spesielt viktig at sakene ikke trekker i langdrag. En hurtig saksbehandling kan kanskje være med på å forhindre unge eller nye – eller kanskje en kombinasjon – lovbrytere fra en videre kriminell karriere. En enstemmig komite går inn for å gjøre visse begrensninger i retten til det frie forsvarervalg. Det gjør vi fordi det noen ganger er viktigere at saken kommer opp til behandling enn at siktede får velge forsvarer på øverste hylle. Det er en kjensgjerning at noen forsvarere av typen rikskjendis er ønsket av et stort antall siktede. Når siktede likevel får mulighet til å velge blant dyktige, men mindre profilerte advokater, er ikke siktedes rettssikkerhet i fare, og det er viktig at sakene ikke blir liggende i systemet. Kristelig Folkeparti synes det er fornuftig med en etterkontroll av lovendringene som vil kunne være med på å belyse de reelle konsekvensene av ordningen. Etterkontroll er også viktig for å fastslå om vi faktisk oppnår det vi ønsker å oppnå. Dersom det ikke skulle være tilfellet, vil Kristelig Folkeparti være åpen for å vurdere spørsmålet på nytt. Det er bra at vi nå får vedtatt endringer i straffeprosessloven som vil medføre en mer effektiv og hurtigere straffesaksbehandling. Både justiskomiteen, departementet og mange andre som arbeider med denne typen saker, har vært opptatt av å gjøre noe med dagens system. Det sier seg selv at det er uheldig, både for offer og for gjerningsmann, dersom en straffesak blir liggende måneder og år før det skjer noe. Kristelig Folkeparti er glad for at vi i dag har tatt et skritt på veien til en bedre straffesaksbehandling.