Michael Tetzschner (Høyre), 2010-12-10:
Jeg må innrømme at jeg spisset ørene da jeg hørte statsråd Aasrud si at personvern er viktig. Det var jo en gledelig uttalelse, særlig på en dag som denne. Så gikk hun raskt over til bevilgningsnivået for Datatilsynet. Da tror jeg at jeg skal bruke det som et eksempel på at den rød-grønne regjeringen har fått det for seg at bare man bevilger penger til et formål – og til og med til et godt formål – er liksom interessen og hensynet som ligger bak, ivaretatt. Det ser vi også når det gjelder næringsutvikling, Innovasjon Norge osv. Man tror at bare man har skuffet frem noen penger fra skattebetalere og omfordelt, skjer det vekst og velstand i landet. For å holde seg til datatilsynseksempelet, må jeg si at det kanskje er enda viktigere å lytte til hva Datatilsynet faktisk anbefaler regjeringen å gjøre i sak etter sak. Det er ikke bevilgningsnivået det dreier seg om der, selv om de sikkert også kunne ønske seg en noe større ressursramme for å gjøre tilsynsdelen enda bedre og mer omfattende. Når det da gjelder regjeringens egen datasikkerhet – som man kanskje også kan reflektere nærmere over på en dag som denne – er det slik at dette initiativet som nå tas, skjer i ettertid. Regjeringen løper etter utviklingen. Den løper etter for å tette hull, og det man kan si om regjeringens datasikkerhet, er jo at den er hendelsesbasert, for ikke å si ulykkesbasert. Det betyr at man ikke har en proaktiv holdning, man gjør ikke sårbarhetsanalyser skikkelig, og man gjør ikke hjemmeleksene ordentlig nok til å se hvor det kan være farlig. En del talere har oppholdt seg ved Høyres ønske om å nedbygge de regionale næringsmidlene til fordel for rent lokale prosjekter som har en mye nærmere forbindelse til lokale forhold og lokalt næringsliv. Totalt sett har man overført 800 mill. kr til det som er viktig for næringslivet, ikke minst i distriktene, nemlig veier. Vi ser igjen en forskjellig tilnærming, for mens Høyre ønsker at det private næringsliv, basert på ideer, markeder og kunder, får frem varene sine i tide og uten tidsspille – det skaper varig vekst og velstand i hele landet – er den rød-grønne tilnærmingen å tro at vi skaper vekst og innovasjon ved å styrke overføringer på statsbudsjettet. Så er det jo også ganske påfallende å se at på det området der staten burde styre mest, i hvert fall ha en oppfatning om, nemlig offentlig sektor, uteblir initiativene. Denne rød-grønne regjeringen kan, når det gjelder effektivisering innenfor offentlig sektor, karakteriseres med to stikkord: byråkratisering og stagnasjon. Det virker også som om man helt har gitt opp å se på kommunestrukturen i lys av at bilen er oppfunnet, at bredbånd er kommet til landet, og at vi ellers har rådd over telefon i ganske lang tid. Det å overlate fullstendig til kommunene selv å finne veien uten engang å vurdere effektive stimuleringstiltak, betyr at man i grunnen har abdisert også på dette området når det gjelder å få frem mekanismer for at vi bruker skattebetalernes midler på en bedre måte. For å oppsummere kan vi si at den rød-grønne regjeringen består av tre partier som har litt forskjellig vektlegging når det gjelder effektivisering og modernisering av staten: SV kan ikke, Senterpartiet vil ikke og Arbeiderpartiet tør ikke. Det er en uheldig kombinasjon. Jeg har også lyst til å få en mer inngående kommentar fra kommunalministeren, som ikke har funnet debatten så interessant at hun er her i salen akkurat nå. Men hvis hun via muntlig overlevering kan bli informert, ønsker jeg også en nærmere kommentar til den voldsomme gjeldsoppbyggingen som skjer i kommunene, og ikke minst i forhold til udetonerte pensjonsbomber. Tiden tillater ikke å gå i detalj om dette, men ikke minst regnskapsføringen gir bekymring for at man ikke har de reelle størrelsene på bordet, slik at våre kolleger i det enkelte kommunestyret kan sette inn tiltak i tide som gjør at man ikke senere må bruke hardhendte metoder for å tilpasse de rådende ressurser til de oppgavene som ikke minst denne sal her pålegger kommunene.