Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2012-06-12:
Innstillingen i saken som vi nå behandler, omhandler de nødvendige lovendringer som er knyttet til bl.a. revidert nasjonalbudsjett, men også en rekke andre forslag, særlig fra mindretallet, som jeg antar mindretallet redegjør godt for sjøl. Som saksordfører vil jeg takke for godt samarbeid i komiteen rundt behandlingen av dette. Mange av de punktene som er foreslått, har samlet så å si fullstendig enighet, og flere av punktene utgjør i så måte lite omstridte endringsforslag. Men det er noen forhold som jeg har lyst til å nevne og vektlegge i behandlingen her, som jeg opplever som veldig positivt både av skattemessige årsaker og ikke minst ut fra den debatten vi hadde i sted om muligheten til å forenkle. For jeg oppfatter at de forenklingsforslag og de forslag som ligger på bordet i denne saken, er av langt større betydning enn mange andre klassiske forenklingsforslag. Aller først når det gjelder spørsmålet som har vært noe diskutert om skattlegging ved uttak av eiendeler og forpliktelser fra norsk beskatningsområde, blir det fra mindretallet anført at departementet og regjeringa har lagt seg på en ganske stram fortolkning av bl.a. EU-domstolens avgjørelse knyttet til dette. Jeg vil bare understreke at de grep man gjør knyttet opp mot et ganske komplisert skattefelt, både knyttet til sikkerhetsstillelse, knyttet til rentebetaling og for så vidt også denne femårsregelen, etter Arbeiderpartiets oppfatning står veldig godt på egne bein. Det er gode grunner til å gjøre dette: for både å sikre en effektiv skattlegging og å unngå det som man ser i mange saker, et forsøk på å kunne omgå skatteregler. Så til det som etter min mening har stor betydning for fornyingsarbeidet i Norge og også inn mot både vanlige folks hverdag og ikke minst næringslivet. Jeg vil særlig trekke fram det man gjør nå, for det første å endre saksbehandlingsreglene knyttet til eiendomsskattesaker. Det er en nødvendig opprydding og et nødvendig regelendringsforslag, og i så måte imøtekommer man også i veldig stor grad de rettssikkerhetsmessige hensyn som skattyterne fortjener knyttet til forvaltningslovens regler hva angår habilitet, rettledning, varsel og innsyn. De to forslagene som derimot etter mine begreper har kanskje størst betydning i denne saken opp mot det å gjøre hverdagen enklere, og som det er bra at man fremmer og har jobba fram, som jeg syns regjeringa fortjener stor honnør for, er spørsmålet om arbeidsgivers innrapportering og den elektroniske dialogen som man der ser for seg. Som med all denne type reform vil jeg si: Måtte det gå bra, måtte man nå klare å få dette i kraft i 2015! Det er avgjort viktig for mennesker, men ikke minst for bedrifter, som har en betydelig innrapporteringsplikt overfor flere offentlige instanser. Det å kunne ha en slik felles innrapportering som er skissert i lovforslaget, til skattemyndighetene, til Nav og også til Statistisk sentralbyrå, er av stor viktighet. Etter mitt skjønn vil det også bidra til å sikre kvaliteten på saksbehandlingen – ikke bare at det blir lettere for dem som skal rapportere, og dem som skal motta, men kvaliteten på saksbehandlingen blir også bedre. Gledelig er det også – og det har samlet hele komiteen – at man med dette tilrettelegger for det å kunne bruke elektroniske skattekort. I så måte er det også en god sak i det forenklingsarbeidet som regjeringa bedriver. Når det gjelder opposisjonens øvrige forslag og også merknader, forutsetter jeg at de eventuelt redegjør for dette sjøl – det være seg herreløs arv, frukt og grønt, aviser, elbiler eller andre herligheter.