Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2002-03-07:
Regjeringen går med denne proposisjonen inn for utbygging av Snøhvit LNG, som innebærer at feltene Snøhvit, Askeladd og Albatross bygges ut for utvinning av gass og kondensat. Saken har betydelige dimensjoner og har naturlig nok fått stor oppmerksomhet både politisk, mediemessig og i samfunnsdebatten mer generelt på grunn av miljø- og klimahensyn og de muligheter for næringsutvikling, distriktsutbygging og god ressursforvaltning som følger av denne saken. Den sentrale utfordringen i Snøhvit-saken er kort sagt å forene hensynet til miljø, næringsutvikling og en god forvaltning av petroleumsressursene våre. Det har vært krevende, men jeg mener at dette har vi klart å få til på en forsvarlig måte. Komiteen har gjort et godt og grundig arbeid i denne viktige saken. Jeg er selvfølgelig svært godt fornøyd med den støtten som et solid flertall i energi- og miljøkomiteen har gitt i innstillingen til Regjeringens forslag om utbygging av Snøhvit LNG. Jeg har merket meg de føringer som komiteen har lagt til grunn når det gjelder forutsetninger for iverksettelse. Jeg er positiv til disse forslagene og vil følge opp dette på beste måte. Snøhvit-prosjektet representerer den første utbyggingen i Barentshavet. Barentshavet er et sårbart område. I forbindelse med Snøhvit-utbyggingen er det derfor lagt avgjørende vekt på å gå forsiktig fram. I Sem-erklæringen la samarbeidspartiene opp til en tidsmessig forskyvning av behandlingen av Snøhvit-prosjektet. Regjeringen forpliktet seg til å foreta en gjennomgang av de miljømessige innvendingene fra høringsinstansene, samt at det skulle tas hensyn til innvendinger som ble fremmet av aktuelle fagmyndigheter. Dette er fulgt opp, og de aktuelle fagmyndighetene har bekreftet at det nødvendige beslutningsgrunnlaget er på plass. I tråd med Sem-erklæringen vil Samarbeidsregjeringen foreta en konsekvensutredning av helårlig petroleumsaktivitet i de nordlige havområder fra Lofoten og nordover. Inntil en slik plan er på plass, vil det ikke bli åpnet for ytterligere petroleumsvirksomhet i Barentshavet. Det er avklart med miljøvernmyndighetene at Snøhvit-utbyggingen kan håndteres frikoblet fra eventuelle ytterligere utredninger for Barentshavet. Planene for Snøhvit-prosjektet omfatter kun utvinning av gass- og kondensatforekomster, ikke oljeutvinning. Oljeutvinning er derfor ikke inkludert i de konsekvensutredninger av Snøhvit-prosjektet som foreligger, men vil bli behandlet i den planlagte konsekvensutredningen som jeg refererte til når det gjelder helårlig petroleumsaktivitet i de nordlige havområdene. Snøhvit LNG er viktig for Norge som gasseksportør. LNG-markedet vokser raskt, og det er positivt at de norske selskapene Statoil og Hydro får erfaring med LNG-produksjon. LNG-anlegget på Melkøya vil være stort også i verdenssammenheng, og produksjonen fra Snøhvit vil bidra til økt fleksibilitet i gassavsetningen fra norsk sokkel. Utbyggingen representerer et av de aller største industriprosjektene i Norge og det største industriprosjektet i Finnmark noensinne. Utbygging og drift av anlegget vil gi positive ringvirkninger for arbeidsmarkedet i store deler av Nord-Norge, ikke minst regionalt for kommunene i Vest-Finnmark, og spesielt for området rundt Hammerfest. Næringslivet i Vest-Finnmark er forventet å kunne bidra med leveranser av varer og tjenester til prosjektet, hovedsakelig i forbindelse med byggingen av LNG-anlegget. Gjennomføring av prosjektet vil ha en positiv virkning på befolkningsutviklingen i Finnmark. I anleggsfasen vil prosjektet på det meste innebære 1 200 årsverk på Melkøya. Selve driften av landanleggene med leverandører og underleverandører vil resultere i inntil 500 årsverk. Av disse vil Statoils drift av anleggene gi inntil 180 faste arbeidsplasser i Hammerfest-området. Utbygging og drift av Snøhvit-prosjektet innebærer at det etableres et nytt høyteknologisk kompetansemiljø. Dette gir store muligheter for kompetanseheving i landsdelen og gir impulser til etablering av ny virksomhet i tillegg til underleverandørvirksomhet. Erfaringer fra andre steder i landet viser at ilandføring av gass gir knoppskyting for annen næringsvirksomhet. I proposisjonen har Regjeringen gått inn for at utbygger skal medvirke til å gjøre gass og kjølevann tilgjengelig for lokal utnyttelse. Det ville være svært fordelaktig om Snøhvit-utbyggingen kunne gi ytterligere positive ringvirkninger for lokal næringsutvikling, samtidig som en da ville få god utnyttelse av kjølevannet. Slike prosjekter må naturligvis undergis nødvendig kommersiell vurdering, men det vil med rette kunne stilles forventninger til at utbygger bidrar til etablering og tilrettelegging av slik virksomhet, selv om det ikke stilles eksplisitte krav om medfinansiering. Energiforsyningen til Snøhvit LNG skal skje gjennom et energianlegg som er integrert i selve LNG-anlegget. Dette energianlegget vil bli behandlet i tråd med den praksis som er etablert for de gasskraftverkene som har fått konsesjon, dvs. at bygging av selve energianlegget på Melkøya ikke kan påbegynnes før energikonsesjon og utslippstillatelse foreligger. I proposisjonen om Snøhvit er det varslet endringer i petroleumslovens virkeområde. Formålet med denne endringen er å sikre at ressursforvaltningshensyn kan ivaretas i hele produksjonskjeden. Men denne endringen betyr ikke at eksisterende lovverk settes til side. Det er en misforståelse. All klageadgang i forbindelse med energikonsesjon og utslippstillatelse vil f.eks. fortsatt være til stede, som nå. Utbyggingen skjer ved hjelp av best tilgjengelig teknologi. Det er lagt vekt på at drift av felt og landanlegg ikke skal bidra til miljøskadelige utslipp til sjø. I proposisjonen forutsettes det også at utbygger tilstreber å minimere virksomhet som kan medføre økt sannsynlighet for akuttutslipp. Det planlegges gjennomført omfattende tiltak for å redusere miljøskadelige utslipp til luft fra prosjektet. CO2 som følger med gassen i brønnstrømmen, vil bli separert ut, transportert via rørledning tilbake til feltet og reinjisert. Reinjiseringen medfører at de totale CO2-utslippene fra prosjektet blir tilnærmet halvert. Det er viktig å følge opp med tiltak som ytterligere kan redusere disse utslippene. Jeg har merket meg komiteflertallets sterke henstilling om å samarbeide med Statoil som operatør, for å gjennomføre CO2-reduserende tiltak. Det skal særskilt vurderes om det er grunnlag for et pilotanlegg for rensing av CO2 fra eksosen på Snøhvit. Dette vil jeg følge opp. Det er allerede satt av plass på LNG-anlegget, slik at dette arealet eventuelt kan benyttes til installasjoner som kan bidra til ytterligere reduksjon av klimagasser. Jeg vil i tråd med komiteens tilråding også følge opp at Statoil og rettighetshaverne utarbeider en tidsatt plan for å utprøve CO2-reduserende teknologier. For å oppnå gode, framtidsrettede løsninger for CO2-fri gasskraft er det viktig at ulike teknologier kan testes ut på en hensiktsmessig måte. Det er forskningsinstitusjoner, leverandører og brukere av teknologien som vil være de rette faginstansene til å vurdere hvilke teknologier og løsninger det da er mest hensiktsmessig å satse på. Derfor må flere anlegg enn Snøhvit tas med i en slik vurdering. Vi har betydelige teknologiske utfordringer foran oss når det gjelder å håndtere CO2-utslipp på en langsiktig, tilfredsstillende måte. Samtidig ser vi at nye rammebetingelser, både gjennom internasjonale avtaler og nasjonale bestemmelser, kan skape nye teknologiske løsninger for krevende problemstillinger. Jeg har for min del en sikker tro på at vi skal kunne mestre de utfordringene vi står overfor, gitt at vi har nødvendig vilje til å løse dem og også til å stille de forventede ressurser til disposisjon. Snøhvit LNG er godt begrunnet både teknologisk og i forhold til viktige miljø- og fiskerihensyn. Framfor alt framstår Snøhvit LNG som det viktigste industriprosjektet noensinne i Finnmark. Det kan skape ny optimisme og interessante framtidsmuligheter for Finnmark så vel som for landsdelen i sin helhet.