Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-12-06:
Jeg vil først få lov til å takke komiteen for en meget ryddig og effektiv framdrift når det gjelder behandling i justis og budsjett for 2011. La meg også bare føye til: Regjeringen gjør det jo veldig enkelt for oss å være effektive, selv om jeg ser at regjeringspartiene i komiteen har flyttet på 3,6 mill. kr., som går til deler av frivilligheten. Det setter Fremskrittspartiet pris på. Jeg formoder at alle partier i stor grad vil omtale sitt eget budsjett, så for Fremskrittspartiets del blir det bare kort å gå gjennom innstilling til budsjett for 2011. La meg også si at budsjettet for 2011 jo er en form for tenking på kort sikt. For Fremskrittspartiets del er det viktig å se på prosesser som går utover 2011, og det som skjer i straffekjeden vår. Det er like viktig, selv om at man innenfor feltet registrerer at det på mange områder nå er fare for forverring, både når det gjelder kriminalitetsbekjempelse for politi, domstol og påtale, og når det gjelder omsorgen. For Fremskrittspartiet er det – i likhet med de andre partiene – overordnet viktig å sørge for trygghet for liv og eiendom. Dette er en grunnstein i velferdsstaten og en viktig basis for enhver borgers velferd. Derfor er Fremskrittspartiet svært opptatt av å ha en velfungerende straffesakskjede basert på en aktiv og sterk justispolitikk. Fremskrittspartiets har en nullvisjon. Får å nå dette må etatene settes ressursmessig i stand til å være til stede og slå ned på alle typer kriminalitet. Det går helt fra gatenivå, det som går på tagging, forsøpling, hærverk – det som er umotiverte tilslag, og kan være skapende med tanke på fremtidig alvorlig kriminalitet. Unngår man den type småkriminalitet, stopper man også et forbrytermønster som kan skape større utfordringer framover. Det er ikke noen tvil om at selv om politiet gjennom de siste årene har fått økte bevilgninger, registrerer man en nedbemanning. 2010 har vist det, gjennom signaler fra politidistriktene og spesialenhetene. Det er fortsatt sånn at flere nyutdannede fra Politihøgskolen i 2010 står uten jobb. Det på tross av at det kanskje var den største garantien fra denne regjeringen – man skulle sørge for at alle fikk jobb. Derfor har Fremskrittspartiet fremmet et forslag, det er forslag nr. 22, om en forpliktelse en gang for alle: Når man nå har økt opptaket, og man ønsker flere ut fra Politihøgskolen for å bekjempe kriminalitet, skal alle politistudenter få en garanti. En slik forpliktelse gir forutsigbarhet med hensyn til ressurstilgangen – så det blir endelig. Fremskrittspartiet har som mål at vi skal ha tilsvarende to tjenestemenn per 1 000 innbyggere i 2020. Allerede nå kan vi se at det kan bli en utfordring å nå dette målet. Men det er fortsatt Fremskrittspartiets mål. Derfor har vi også bevilget 310 mill. kr ekstra til politiets driftsbudsjett, derav 90 mill. kr ekstra til Oslo, i vårt alternative statsbudsjett. I tillegg har Fremskrittspartiet sørget for å få et investeringsbudsjett for politiet, så man greier å oppgradere politiet på alle områder hva gjelder utstyr, slik at det ikke skal være til hinder for at det norske politiet skal kunne drive en effektiv og kontrollert kriminalitetsbekjempelse. Det kan virke som om politiet hele tiden er på etterskudd i forhold til dem man skal bekjempe, altså de kriminelle. Det vises også ved at regjeringen bevilger med den ene hånden, og så drar man tilbake med den andre hånden når det gjelder investeringer. Nå er det litt usikkert hvordan regjeringen skal nå målet om at 250 mill. kr skal investeres neste år, og hvorvidt det skal dras av de vedtatte driftsbudsjettene, eller om det kommer som en ekstra bevilgning. Jeg er litt redd for at det første vil skje – det samme som har skjedd for inneværende år. Det er ikke slik at regjeringen på budsjettene ikke har gjort noe for kriminalomsorgen, men dessverre ser det ikke ut til at det gir noen økning. Den som prøver å skape et inntrykk av at Fremskrittspartiet kun er opptatt av kriminalitetsbekjempelse og politiet, kan gjerne lese vårt alternative statsbudsjett, der vi i stor grad ønsker å styrke kriminalomsorgens behov for et løft i driftsbudsjettet – og øker bevilgningene med 55 mill. kr. Som jeg sa innledningsvis, ønsker også Fremskrittspartiet å styrke de frivillige som jobber opp imot de kriminelle – at man når de skal ut i frihet sørger for at de raskest mulig blir integrert i samfunnet og ikke detter tilbake til den kriminelle løpebanen. Fremskrittspartiet ser at regjeringen har justert noe på budsjettet der, men Fremskrittspartiet ønsker gjennom sitt alternative statsbudsjett å styrke bevilgningen med 5 mill. kr. Jeg vil gjerne også kort vise til forslag nr. 15. Fremskrittspartiet har alltid vært opptatt av å få til et offer- og pårørendeombud. Vi håper igjen at vi i år skal få gjennomslag for det. Jeg vil også kort peke for forslag nr. 11, som går på Sivilforsvaret. Her har vi fått meget, meget urovekkende signaler de siste månedene om situasjonen innenfor dette feltet. Jeg tar bare raskt opp – så jeg ikke glemmer det avslutningsvis – Fremskrittspartiets forslag i innstillingen, også de forslag der Fremskrittspartiet står sammen med andre partier. Men, som jeg sa: Det handler ikke bare om 2011, det handler om noe vi må gjøre på lang sikt. Og jeg registrerer at regjeringen har mange utredninger og planer, men for Fremskrittspartiets del er det viktig nå å ta inn over seg at politireformen dessverre ikke har vært vellykket. Fremskrittspartiet vurderer derfor mange strukturer. Jeg registrerer at regjeringen også taler om det, men spørsmålet er hvorvidt man nå tør å ta skrittet fullt ut, slik at man slipper nye justeringer hvert tiende år. Fremskrittspartiet ønsker å se på politidistriktenes inndeling først. Jeg tror at å gå i retning av tollregionenes inndeling kunne ha vært fornuftig også for politidistriktene. Samtidig er det viktig i en slik sammenheng også å se på lensmannsdistrikt og lensmannskontor; det ser også Fremskrittspartiet. Kanskje hadde det vært naturlig å se på lensmannsdistriktsinndelingen og lensmannskontorinndelingen i forhold til kommunestrukturen. Men da legger jeg vekt på at Fremskrittspartiet ønsker seg en kommunestruktur som sannsynligvis havner på mellom 120 og 180 kommuner. Jeg tror at det er den retningen vi må tegne allerede nå, slik at vi raskest mulig får på plass en effektiv struktur som har ett formål: samordning og felles innsats på tvers av det som vi i dag kaller grenser. Jeg er stygt redd for at alle disse grenseinndelingene vi har i dag, politidistrikt, lensmannsdistrikt osv., er begrensende i forhold til å bekjempe kriminalitet og samordne seg i kampen mot kriminalitet. Vi ser også at vi har hatt noen eksempler på det. Jeg vil også vise til forslag nr. 14, som jeg mener at regjeringen raskest mulig bør fokusere på, og det er å få samordnet spesialenhetene, treningssenter, Politihøgskolen, og få det på plass raskest mulig. Det foreligger gamle planer som Fremskrittspartiet synes er interessante. Det vil også måtte ses i sammenheng med at f.eks. KRUS må ha nye lokaliteter på et eller annet tidspunkt. Kan man frigjøre lokaliteter ved å bygge en politihøgskole, og flytte den, kan man altså slå flere fluer i en smekk. Jeg vil avslutte med å si at jeg synes det er meningsløst at regjeringen fortsatt holder fast ved monopolet på DNA-analyser, som vi dessverre har sett eksempler på slites med tanke på rettssikkerheten til mange offer.