Ivar Skulstad (Arbeiderpartiet), 2008-01-10:
Som saksordfører skal jeg gjøre rede for synet til komiteens flertall i denne saken. Jeg regner med at mindretallet selv eventuelt klargjør sitt standpunkt, som går ut på å si nei til en utredning. Jeg regner også med at forslagsstillerne tar ordet, hvis de anser behov for det. Jeg er enig med dem som sier at valgordningen i seg selv ikke er det viktigste for at flere skal stemme, eller er en garanti for et velfungerende demokrati. Men det er en forutsetning at vi har en god valgordning som gjør at de preferanser som velgerne måtte ha, både når det gjelder personer og politikk, kan få gjennomslag i valget. Representantforslaget fra Per-Kristian Foss og Jan Tore Sanner handler om hvor stor innflytelse velgerne skal ha på personvalget gjennom retting på stemmeseddelen. Dette er en viktig sak, som det er viktig å gå grundig inn i. I likhet med forslagsstillerne ønsker komiteens flertall en utredning av om en slik adgang til å stryke listekandidater ved kommunevalg skal gjeninnføres. Imidlertid har ikke Arbeiderpartiet på det nåværende tidspunkt endelig konkludert med om denne retten skal innføres. Det må vi først komme tilbake til når Regjeringen legger fram en fullstendig sak for Stortinget. Både Valglovutvalgets og Regjeringens begrunnelse for å fjerne velgernes rett til å stryke kandidater var at valgsystemet burde bygges opp rundt velgernes positive preferanser. Strykeadgangen ble for øvrig første gang fjernet ved behandling i Stortinget i 2002 og gjort gjeldende ved valget i 2003. Det blir derfor viktig å undersøke om dette aktverdige målet er oppnådd, og hvilke effekter det kan ha medført f.eks. for valgdeltakelsen. Etter to valg bør det være et godt nok grunnlag for å undersøke forskjellige sider ved dette og om ordningen kan ha gitt seg utslag i utilsiktede virkninger. Det er minst to viktige elementer som kan legges til grunn for å gå inn for en slik utredning. Det ene er at det i Ot.prp. nr. 45 for 2001-2002 slås fast at endringer i personvalgordningen bør evalueres fortløpende. Det andre er at en utredning må ta for seg om en slik gjeninnføring kan påvirke valgdeltakelsen positivt ved kommune- og fylkestingsvalg. Det har vært slik gjennom relativt lang tid at valgdeltakelsen har gått ned ved kommunevalg. Dette er en trend som ikke tjener demokratiet. Denne trenden må snus med f.eks. mer omfattende personvalg, enklere forhåndsstemmegivning, mer og bedre teknologi og enklere stemmeadgang. Det kan være elementer som kan øke valgdeltakelsen. Personvalg har lange tradisjoner i kommunene. Dette er slått fast både i NOU 2001:03, Velgere, valgordning, valgte, og i en rekke tidligere utredninger om valgordningen. Forutsetningene for at velgerne skal ha kunnskap om de kandidater som stiller på listen i egne kommuner, er gode, og spørsmålet om hvem de vil la seg representere av, har stor innflytelse på velgernes partivalg. Dersom en bredest mulig adgang til personvalg kan medvirke til økt valgdeltakelse i lokalvalg, er det et gode for demokratiet. Om strykeadgangen kan medvirke til dette, blir ett av flere viktige temaer i en utredning. Historisk har debatten om retten til å stryke kandidater blitt viet liten plass. Debatten har ofte vært mest synlig etter et valg, og det har i de fleste partier over tid vært delte meninger om denne retten til å stryke kandidater har tjent sin hensikt. Blant velgerne derimot er det tegn som tyder på at denne rettigheten betraktes som en demokratisk rett og en verdsetting av velgernes vurderinger. Dette betyr at velgerne får stor innflytelse på hvilke personer velgerne ønsker skal representere dem i kommunepolitikken. Kommunevalgene er i langt større utstrekning enn riksvalgene personvalg. Selv uten rett til å stryke kom dette sterkt til uttrykk i høstens kommunevalg. Dette viser personenes betydning i lokalpolitikken. En mye omtalt effekt ved å ha strykeadgang er de organiserte orkestrene - populært kalt strykeorkestrene - som enkelte listekandidater blir utsatt for. Disse såkalte orkestrene kunne bidra til å framheve enkelte kandidater på en belastende måte, f.eks. i media eller innad i partiene. I dagens SMS-verden er det trolig langt verre å se anonyme meldinger på trykk i lokalavisene over hele året - SMS-ene går ofte på lokale navngitte folkevalgtes udugelighet. Dette antar jeg er langt verre enn at velgerne får gitt uttrykk for sin mening ved ordinære valg. Komiteens flertall vil understreke at eventuelle endringer i valgloven må gjennomføres uten at balansen mellom elementene i valgordningen forrykkes i vesentlig grad. Ved en inkurie går det ikke fram i saken under komiteens tilråding at forslaget til vedtak består av to ledd. Jeg anmoder presidenten om at det blir stemt separat over ledd 1 og ledd 2 i innstillingen. Det første leddet lyder slik: «Stortinget ber Regjeringen utrede muligheten for å gjeninnføre en ordning med strykning av listekandidater ved kommunestyrevalg. En adgang til å stryke må vurderes i sammenheng med en justering av stemmetillegget for partienes forhåndskumulerte kandidater.» Jeg anbefaler Arbeiderpartiets gruppe å stemme for dette leddet. Ledd 2 blir dermed: «Stortinget ber Regjeringen fremlegge forslaget for Stortinget, med sikte på at en slik ordning kan gjelde fra kommunestyrevalget i 2011.» Jeg vil anbefale Arbeiderpartiets medlemmer å stemme imot ledd 2, men det endrer ikke realiteten i saken som er nevnt i første ledd.