trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Helge Orten (Høyre), 2020-12-10:
Jeg hadde en kanskje litt urealistisk forventning om at dette ikke ble en lang debatt, ut fra det at vi har et såpass bredt flertall bak det vedtaket som skal gjøres. Men så feil kan man ta. Når det er sagt, vil jeg si at for vår del er det viktig å utvikle E134 og de andre veiene over fjellet. Uansett hvilke av disse veistrekningene vi snakker om, er det viktige veistrekninger både for lokal- og regionaltrafikken, og ikke minst for en effektiv transport øst–vest. Derfor vil jeg bare understreke at det fremdeles er mange flaskehalser på de forskjellige øst–vest-forbindelsene som er viktig å få gjort noe med, som det prosjektet som representanten Myrli nå senest tok fram. Det er en type prosjekt som er utrolig viktig bl.a. for både å ta ut høydeforskjell og gjøre E134 vintersikker. Så her er det allerede nå veldig mange prosjekter som er på trappene, og som det er viktig å få gjennomført så raskt som mulig. Derfor, når det blir etterlyst hvorfor vi ikke har startet opp dette før, kan jeg iallfall bare vise til at vi har prøvd å skrive en liten merknad som knytter noen kommentarer til nettopp det. For sist gang vi hadde dette til behandling, så vi at vi hadde veldig mange uløste flaskehalser rundt omkring på de forskjellige eksisterende stamveiene våre. Det mener vi i hvert fall fra vår side, og vi mente det den gangen, at det var viktig å få gjort noe med før vi satte i gang et stort arbeid med en KVU. Jeg tenker at det ville være naturlig, som også statsråden var inne på, at vi kunne ta denne diskusjonen i tilknytning til NTP. Når vi nå likevel får den i forbindelse med et representantforslag, er det helt fint for oss at vi kan gå inn for den KVU-en med armen til Bergen, og at vi får et oppdatert kunnskapsgrunnlag på det. Så det ser jeg egentlig bare positivt på, og jeg ser fram til at vi skal få det, slik at vi kan diskutere også dette store prosjektet i forbindelse med en NTP – ikke den førstkommende, men kanskje den etterpå – for det tror jeg nok er den mest realistiske framdriften, gitt hvor vi står i dag. Noe annet tror jeg bare skaper et urealistisk bilde av at vi kan gjøre de store prioriteringene knyttet til armen til Bergen i førstkommende NTP, tatt i betraktning alle de flaskehalsene vi også må få utbedret, og det at en sånn KVU-prosess vil ta noe tid. Men statsråden gir klare signaler om at han vil følge opp vedtaket, naturlig nok – det skulle bare mangle – og at vi får en rask oppstart, at vi får et kunnskapsgrunnlag på bordet så raskt det lar seg gjøre, men også innenfor forsvarlige prosesser, slik en KVU skal være. Jeg tenker at vi må ta den KVU-en når den kommer, og så må vi gjøre vurderinger opp mot de prioriteringene som vi må gjøre i et arbeid med Nasjonal transportplan. Men når man gir et inntrykk av at dette kan være klart til kommende NTP-prosess: Det synes jeg er helt urealistisk. Vi må få gjort ferdig KVU-en på en forsvarlig måte før vi kan ta den diskusjonen.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-10:
Det er hyggelig at representanten Halleland vil bruke så mye tid på Høyre. Ja, det var gjort en øst–vest-utredning, og jeg syntes det var en veldig spennende utredning – en spennende utredning fordi det ga oss mer informasjon, og en spennende utredning også fordi vi kunne trekke en konklusjon. Konklusjonen etter den utredningen, som er sluttført og behandlet i denne salen og lagt fram av en statsråd fra Fremskrittspartiet, endte ikke opp med en prioritering av én strekning. Den endte opp med at det var behov for flere av disse veiene over fjellet øst–vest. E16 begynner å bli bortimot ferdigbygd. Det er en vintersikker og god forbindelse øst–vest. Vi skulle fortsette å bygge ut E134, ja, men vi skulle også prioritere rv. 7 til reiselivsformål, og vi skulle prioritere rv. 52. Det er jo ikke slik at det er valgt kun én strekning. Hvis representanten Halleland tror det, tror jeg han må lese seg opp på dokumentene en gang til. Poenget vårt er at disse veiene tjener forskjellige formål. Vi skal være med og prioritere E134. Det ligger viktige prosjekter på E134 inne i dagens NTP. Vi skal være med på å få gjennomført denne KVU-en, men samtidig må vi ta oss av de andre veiene som går øst–vest i dette landet, og sørge for at vi har en fornuftig utbygging både for den lokale og regionale trafikken og for øst–vest-forbindelsen over fjellet. Jeg synes det er en villfarelse hvis vi nå er der at vi tror at vi skal ha kun én øst–vest-forbindelse. Det er ikke riktig. Samtidig vil jeg bare understreke at E134 er en viktig vei. Vi skal være med og få gjort den KVU-en. Så får vi ta prioriteringene når den tid kommer, og da tror jeg faktisk også kalkulatoren kan bli ganske nyttig.
Helge Orten (Høyre), 2020-12-10:
Den skal være kort. Jeg har bare lyst til å presisere følgende: Det er riktig at utredningen la til grunn at det skulle være en hovedtrasé øst–vest, men det var fordi det var bestillingen som de hadde fått på å utrede. Så må jeg bare minne om en ting: Det er jo ikke sånn at det var Høyre som la fram dette, det var det en regjering som gjorde den gangen da Fremskrittspartiet hadde statsråden, samferdselsministeren, som la fram forslaget om fire traseer øst–vest. Det er det som er grunnlaget for det vi diskuterer her nå, og jeg mener at vi skal følge opp det på en god måte. Jeg synes det var en god beslutning som ble tatt da, men det betyr ikke at vi ikke skal satse på E134, det skal vi gjøre. Nå skal vi få utredet denne armen til Bergen, og så får vi ta diskusjonen videre fra det når vi skal prioritere i framtidige NTP-er.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-12-10:
For en som har vokst opp på Haugalandet i Rogaland, og som nå bor i Bergen, er dette virkelig en gledens dag. Det er sju år siden Arbeiderpartiet lanserte forslaget om en KVU om veiarm mellom E134 og Bergen, og endelig i dag, sju og et halvt år etterpå, er det flertall for saken. E134s tilhengere sier at veien er best for flest. Det blir den definitivt hvis vi får på plass en arm til Bergen, men det er også viktig å påpeke at Vestlandet er så langstrakt at vi trenger flere fjelloverganger, og E16 til Voss i nord og E134 i sør er åpenbare valg for de stamveiene. Så må en undre seg litt over Høyre i denne saken. Så sent som 31. oktober skrev Høyre-representanter, inkludert stortingsrepresentanter, i Hallingdølen: «Fremskrittspartiet, Senterpartiet og Arbeiderpartiet ønsker til å utrede veiarm fra Odda til Bergen på E134, det kan virke tilforlatelig, men nei.» Men nå, i transportkomiteen og i denne salen, går de inn for en sånn KVU. Det setter jeg pris på. De skulle ønske at dette primært ble tatt i forbindelse med NTP, og at vi skulle starte på dette på et senere tidspunkt – det har jo bare blitt skjøvet på og skjøvet på. I 2013, da Arbeiderpartiet foreslo denne KVU-en om veiarmen, ble det nei. I 2015, da KVU-en om øst–vest kom, var det nei fra Høyre. I 2017, da NTP-en kom, var det nei – selv om Bergen kommune, Hordaland fylkeskommune, Bergen næringsråd, NHO og LO spilte inn at denne armen måtte utredes. Men nå er stortingsflertallet på plass, og det er en gledens dag. Både vestlendinger, østlendinger og alle andre kan se fram til oppdatert kunnskapsgrunnlag for en viktig transportåre i landet vårt.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-12-10:
Jeg er glad for at vi skal få en KVU, når Bård Hoksrud kjører rundt på kryss og tvers for å se hvordan veivalgene skal være og traseene skal velges. Da stoler jeg kanskje mer på en KVU når den kommer en dag, også for denne strekningen. Venstre er entusiastisk når det gjelder denne KVU-en. Vi hører at man nesten har trukket vinnerloddet når man har fått et vedtak om KVU. Vi er enda mer spente på resultatene. Hvilken veitrasé og hva som bør være standarden, og hvilken trafikkmengde og trafikkform skal traseen legge opp til? Venstre er svært opptatt av at den særlig skal betjene næringstrafikken. Det er det vi har forventning om når det gjelder resultatet av en KVU: Hva kan den bety for godstrafikken på vest–øst-aksen? Dette tror jeg vi får, og det er spennende, selvfølgelig også for bo- og arbeidsregionen, men der skal vi også være klar over at det finnes andre transportformer enn bare personbil. Jeg hørte at noen hadde store forventninger til at man skulle få en bedre øst–vest-forbindelse for personbil. Det er kanskje ikke Venstres største anliggende. Representanten Pollestad var litt inne på – det var nesten så man kunne forstå ham slik – at man ikke skulle oppruste tunnelene, altså etter disse tunneldirektivene. Det vil jeg advare sterkt mot. Det er en god grunn til at man driver og oppruster tunnelene, og det er at vi ikke tåler noen ulykker – ingen ulykker som tar liv. Det har vært tunnelulykker for mange steder rundt omkring i Europa og i verden som helhet, som har medført at man har mistet liv. Heldigvis har det ikke gått så langt i Norge, men det har vært nære på, og vi har ingen å miste til en tunnelulykke. Jeg håper virkelig resultatet av denne KVU-en viser hva som er behovet på denne strekningen, og da vil jeg særlig peke på det jeg sa om næringstrafikken. Det er, særlig på Vestlandet, mange riksveier som faktisk fortsatt ikke har gulstripe, er brede nok til å betjene trafikkmengden eller har kvaliteten for godstrafikk. Da må vi utbedre den aller først.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-12-10:
Først: Jeg tror det er slik at ordfører for saken, Åslaug Sem-Jacobsen, er borte, og at det er andre fra Senterpartiet som fører saken. Når det er sagt: Dette er en innstilling som berører to viktige temaer. Det ene er kampen mot spillavhengighet, som vi har ført i mange år. Det er forferdelig å høre historiene om folk som spiller seg fra gård og grunn, barn som opplever at ferien er over før danskebåten har lagt til kai i København, eller folk som rett og slett ødelegger sitt eget liv ved spillavhengighet. Det er heldigvis bred enighet i Stortinget om at vi skal ha strenge og gode regler som gjør at vi kanaliserer spill inn i ansvarlige former, samtidig som vi sørger for at vi begrenser folks tap. Det er bred støtte for at det også innføres slike tapsgrenser for hestespill i Norge. Norsk Rikstoto er eneleverandør av slike spill, og det er bred støtte for grenser hos dem. Det vi derimot ikke er helt sams om, er hvordan reglene skal se ut. Det har vært et stort ønske fra hestesporten selv å kunne se på muligheten for individuelle tilpasninger. Dette sier vi at vi ønsker at regjeringen skal følge opp. Vi vet at grensene kommer fra 1. januar, og vi sier at man må følge utviklingen tett og også se på muligheten for at man på en ansvarlig måte kan ha individuelt tilpassede grenser. Det er i enerettsmodellen to prinsipp som er viktige. Det ene er selvfølgelig at man er alene om å tilby dette. Men det er også sånn at man har et kanaliseringsansvar. Man skal sørge for at dette er såpass attraktivt at det faktisk blir brukt. Ellers er det lite vits i en enerettsmodell. Så har vi sett at hestesporten, som både er en viktig næring, idrett og hobby, kan bli skadelidende av at grensen selvfølgelig gjør det den skal, nemlig begrenser spillingen og tapene og dermed inntektene i spillet. Derfor er det to forslag som kan bidra til at det blir bedre. Det ene er at vi gjør fjerningen av totalisatoravgiften permanent, og det andre er at staten overtar noe mer av de oppgavene som har vært finansiert over Norsk Rikstotos overskudd. På den måten sørger vi for at denne viktige delen av samfunnet fortsatt kan opprettholde sin aktivitet, for uten hester, uten avl og uten alle de tusenvis av menneskene som driver med dette, blir det ikke noen norsk travsport i det hele tatt. Samtidig opprettholder vi en ansvarlig spilling.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-12-10:
I denne saken blir det fremmet to forslag, men vi vet ennå ikke helt hvordan Fremskrittspartiet forholder seg til dem. I det ene ber man, innenfor rammene av sosialt ansvarlige spill, regjeringen om å se på muligheten for å innføre ytterligere individuell tilpasning av tapsgrensene etter en vurdering av enkelte spillere. Vi vet at det er noen profesjonelle spillere som gjør dette med god kapasitet – la oss si det sånn – og det betyr mye for sporten at de velger Norsk Rikstoto og ikke andre kanskje mer uansvarlige leverandører. Det andre går på at man skal følge utviklingen i Norsk Rikstoto og i dialog og samarbeid med Norsk Rikstoto eventuelt gjøre justeringer etter at disse spillegrensene, eller tapsgrensene, er innført. Mitt spørsmål er: Hvordan vil statsråden følge opp dette?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2020-12-10:
Det er nettopp den problemstillingen statsråden nå beskriver, vi har prøvd å adressere, nemlig at det er veldig forskjell på hvor mye man har råd til å tape. Det er også veldig forskjell på hvilken inngang man har til disse spillene. Noen driver med dette mer eller mindre profesjonelt og har en konto som de har avsatt til dette, mens andre ikke klarer å styre det. Det er derfor vi ønsker at statsråden i nært samarbeid med Norsk Rikstoto og gjerne med aktørene i sektoren går inn og ser på hvorvidt den løsningen som Lotteritilsynet og departementet nå har kommet fram til, er den perfekte – eller om det faktisk finnes muligheter for forbedring på bakgrunn av de erfaringene man har fått. Jeg forstår det sånn at statsråden vil følge opp dette. Mitt spørsmål nå er, for det er også støtte i denne sal, håper vi, for at totalisatoravgiften aldri gjeninnføres: Er det noe statsråden støtter?
Tage Pettersen (Høyre), 2020-12-10:
Forslaget vi nå diskuterer, ble jo, som vi vet, lagt fram før sommeren, og det har vært svært god tid til påvirkning. Jeg innrømmer at jeg kunne svært lite om både hestesporten, hestenæringen og alt det den bidrar til, før jeg begynte å jobbe med denne saken. La meg videre gi uttrykk for at jeg synes det er synd at mye av argumentasjonen om hestesporten utelukkende har handlet om spilldelen. Jeg er selvfølgelig enig i at sikring av grunnlaget for hestesporten handler om spill, i tillegg til både totalisatoravgift og dekking av kostnader til f.eks. Norsk Hestesenter og andre oppgaver knyttet til hestevelferden. Men mange av de positive sidene ved hestehold har kanskje blitt viet liten plass i prosessen så langt. Engasjement er oftest positivt. I denne saken har mye av engasjementet skjedd i et mangfold av kanaler og fra aktører som det både er naturlig og kanskje litt mindre naturlig at engasjerer seg i en sak som dette. Det må vi selvfølgelig akseptere. Mange har åpenbart våknet i innspurten av behandlingen i komiteen. Kjernen i saken for alle partiene, bortsett fra Fremskrittspartiet, er hvor langt man kan gå uten å skape press på den norske enerettsmodellen. Her blir det fort tolkningene til juristene som legges til grunn, og i mindre grad politiske vurderinger. Det synes jeg er synd, og jeg håper at det i neste stortingsperiode vil være rom for også å ta selve diskusjonen politisk. Ser vi bort fra Fremskrittspartiets forslag, er det i realiteten en ganske samstemt komité. Flertallet støtter innføringen av tapsgrenser. Flertallet ber om en smidig innfasing av tapsgrensesystemet, slik at gevinster opptjent i 2020 tas med inn i den nye ordningen. Flertallet ber regjeringen følge utviklingen i Norsk Rikstoto og gjøre eventuelle justeringer som ivaretar ansvarligheten og legger til rette for kanaliseringen av spillere til det regulerte spillmarkedet. Flertallet er også enige om at totalisatoravgiften bortfaller både for inneværende år og for 2021. Regjeringspartiene går ikke lenger enn det i et Dokument 8-forslag, men vi kommer eventuelt tilbake til det i senere budsjettframlegg. Noen privilegier må også opposisjonen få ha. Det overordnede målet med reguleringen av pengespillmarkedet i Norge er å sikre trygge og ansvarlige former for spill. Innenfor dette har vi gått så langt som man mener det er mulig, for å gi en håndsrekning nettopp til hestesportens særegenheter. Jeg vil, selv om hun ikke er her, takke saksordføreren, som hadde gode ambisjoner om å få til noe felles, som vi faktisk også i stor grad har klart i komiteen. Til slutt tar jeg opp Høyre og Kristelig Folkepartis forslag.
Tage Pettersen (Høyre), 2020-12-10:
Det skal i hvert fall ikke stå på engasjementet i saken, og jeg må være så ærlig og si at jeg lurer på om vi har lest den samme innstillingen alle sammen når vi hører på debatten. Nå har riktignok Fremskrittspartiet det mest ytterliggående forslaget som ligger der, som sier at man ikke skal innføre tapsgrenser, og så har Senterpartiet et forslag som sier at man skal vente med å innføre de samme tapsgrensene. Men bortsett fra det er det i stor grad enighet om det aller, aller meste av det andre som står her. Riktignok har ikke vi fra regjeringspartienes side vært med på de to forslagene som går på økonomien, men er det noen som virkelig har gjort noe med totalisatoravgiften i år og neste år, er det jo nettopp regjeringen, som har foreslått dette, og jeg har sagt at vi får komme tilbake i senere budsjetter om vi også skal gjøre det senere. Ergo har vi kvittert ut to av punktene i innstillingen. Så er det ett punkt i innstillingen der det er diskusjon om det er flertall for eller ikke flertall for. Det gjenstår å se etter voteringen, men uansett er det en flertallsmerknad som sier nesten akkurat ordrett det samme, om at statsråden og departementet skal følge opp det som skjer etter innføringen av tapsgrenser, sammen med Norsk Rikstoto, for å se på kanaliseringen og foreta eventuelle justeringer. Da står vi igjen med ett forslag av de fremmede romertallsforslagene der det er uenighet. Med andre ord tror jeg faktisk vi er opptatt av hestenæringen, vi som er her i dag og debatterer, og stort sett også enige om det som står i innstillingen.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-12-10:
Dette er en trist dag for norsk hestenæring og norsk hestemiljø, for de 16 000 personene som er ansatt i hestenæringen, og de mange som driver med hest på fritiden og som hobby. Gjennom et politisk vedtak skaper vi en potensiell krise for en næring, vi konstruerer et problem som ikke hadde trengt å være der. La meg innledningsvis si at noen har prøvd å gjøre denne debatten til en debatt om spillmonopol. Denne debatten handler ikke om spillmonopol. Ja, Fremskrittspartiet har et annet syn enn de fleste andre partiene når det gjelder spillmonopol, men det hører hjemme i andre saker. Denne saken handler om hestenæringens økonomiske bein å stå på. Vi er alle enige om at spillavhengighet skal bekjempes på en målrettet måte, men trav og spillene som involverer Norsk Rikstoto, er såkalte grønne spill, såkalte ikke-avhengighetsskapende spill. Norsk Rikstoto er trolig verdens mest ansvarlige spillselskap, med en fantastisk mentorordning, og de gjør mye bra for å bekjempe spillavhengighet, noe mange andre også bør lære av. Jeg føler at mange av dem som tar del i denne debatten, også regjeringen med sitt forslag, ikke tar inn over seg hvordan trav og hestespill fungerer. Det fungerer på en helt annen måte enn Norsk Tippings spill. En liten andel storspillere på kanskje 200 mennesker, som driver med trav som profesjonell pengeplassering i stedet for f.eks. å plassere pengene i aksjer, står for en veldig stor andel av omsetningen til Rikstoto. Det gjør at det er noen som spiller for store summer, ikke fordi de har et avhengighetsproblem, men fordi de driver med det som profesjonell pengeplassering. Denne lille gruppen står for en stor del av Norsk Rikstotos omsetning, og de står derfor også for en stor del av overskuddet på 500 mill. kr som hvert år overføres fra Rikstoto til norsk hestesport og nedover i verdikjeden, ned til bredden og alle dem som utgjør det fantastiske hestemiljøet i Norge. Når man nå ønsker å innføre tapsgrenser, ødelegger man for mye av denne finansieringen. Hestemiljøet frykter at pengestrømmen vil gå ned, og at da også overføringene til hestemiljøet vil gå ned. Det er et stort tap for en fantastisk flott næring, og dette er et resultat av et politisk vedtak, noe man kan unngå ved å stemme mot innføringen av tapsgrenser her i dag. Rundt 70 pst. av spillene på Rikstoto er ikke på spill i Norge, men på spill i Sverige og andre steder. Jeg frykter at det eneste man oppnår med dette forslaget, er at storspillere som ønsker å spille i utlandet, velger svenske ATG eller andre internasjonale spillselskaper – at spillene ikke slutter, men at de slutter å spille på Rikstoto. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-12-10:
Statsråden er opptatt av de spillavhengige. Det er også vi. En del av det er noe vi begge er opptatt av, nemlig at Norsk Rikstoto skal ha en høy kanaliseringsgrad, at flest mulig av dem som spiller på hest og trav i Norge, skal velge Norsk Rikstoto. Norsk Rikstoto har allerede i dag en veldig høy kanaliseringsgrad. Om jeg ikke husker feil, er den så høy som 98 pst. Mitt spørsmål til statsråden er om hun tror kanaliseringsgraden vil være like høy som i dag etter at disse tapsgrensene er innført.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-12-10:
Det er flere ting som for meg er uforståelig med denne saken. Det ene som er uforståelig, er at man velger å ødelegge økonomien og beina som en velfungerende hestenæring med rundt 16 000 arbeidsplasser står på. Jeg forstår ikke hvorfor man med et politisk vedtak skaper en fullstendig unødvendig krise i en næring. Det andre som er uforståelig for meg, er hvorfor de som er for enerettsmodellen – jeg er jo mot spillmonopolet – egentlig ødelegger grunnlaget for enerettsmodellen i hestespill, fordi innføring av tapsgrenser trolig vil føre til en mindre kanaliseringsgrad enn i dag. Så kan det hende at den nedgangen er mindre enn det jeg tror, men det at man innfører tapsgrenser, vil gjøre at flere velger å spille på svenske og andre lands bettingselskaper. Arbeiderpartiet og Senterpartiet har en mulighet her i dag til å sørge for at dette ikke blir innført, dersom de stemmer for Fremskrittspartiets forslag. Jeg har hørt Arbeiderpartiet og Senterpartiet være veldig opptatt av hestenæringens økonomiske kår, men de kan altså hindre at dette økonomiske problemet faktisk blir et problem, ved å stemme for Fremskrittspartiets forslag – som er grunnen til at vi står og debatterer her i dag – som går ut på at vi ikke bør innføre tapsgrenser. Totalisatoravgiften er jeg glad for at man har fjernet for 2021. Det er noe Fremskrittspartiet i mange år har ment bør gjøres, og vi kommer derfor til å støtte forslaget om å fjerne den flere år framover, for vi mener at totalisatoravgiften ikke bør være der. Men det å si at fjerningen av totalisatoravgiften – og for så vidt de oppgavene som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV ønsker å overføre til statsbudsjettet – redder hestenæringen, med dette problemet som nå innføres, det er feil. Det blir som å gi litt med den ene hånden mens man tar mye mer med den andre. Man kan godt gjøre det for å lette på samvittigheten, men det endrer ikke det faktum at de som stemmer for å innføre tapsgrenser i morgen, når vi voterer, skaper en økonomisk krise for hestenæringen som er fullstendig unødvendig, og som man kan hindre ved å la være å innføre tapsgrensene.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Enerettsmodellen må stå sterkt i Norge. På den måten forhindrer vi at en strøm av utenlandske spillselskaper kommer inn på markedet og gjør dem som allerede er sårbare for spillavhengighet, enda mer sårbare. Vi vet allerede at Fremskrittspartiet ønsker å skrote enerettsmodellen – derfor dette forslaget – men jeg må si at jeg er svært skuffet over at Senterpartiet nå følger etter og foreslår å utsette innføringen av en tapsgrense for hestesporten, når de så utmerket godt vet at en utsettelse fort vil bidra til å sette hele enerettsmodellen i spill. Innføring av tapsgrense må på plass nå, da det er et krav som EØS har hatt i forbindelse med at Norge skal få bevare sin enerettsmodell. Vi har et spillmonopol i Norge, og det har vi nettopp for å ta vare på dem som er sårbare og utsatt for spillavhengighet. Derfor er Kristelig Folkeparti glad for at regjeringens politikk fremdeles ligger fast etter forslagets avgivelse, og at Stortinget, med unntak av Senterpartiet og Fremskrittspartiet, støtter oss i kampen mot de kyniske utenlandske spillselskapenes inntog i Norge. Vi står midt oppi en epidemi som påvirker oss alle, spesielt dem i samfunnet som er utsatt fra før. Når det er lite å gjøre, man er hjemme og isolert og kanskje litt deppa, og det er lite å glede seg til, er det fort fristende for noen å gjenoppta spillingen. Vi vet dessverre at det har vært en økning i tallet på tidligere spillavhengige som nå har fått tilbakefall. Spillavhengighet påvirker det enkelte mennesket, men også hele familier går i oppløsning og mister hus og hjem. Ja, det er brutalt og nådeløst, for noen ender til og med opp med å ta sitt eget liv fordi gjelden har vokst dem over hodet, og de føler at de har sviktet sine nærmeste. Ifølge en befolkningsundersøkelse som ble publisert i 2020, har Norsk Rikstoto om lag 38 000 spillere med risiko for å bli problemspillere – 38 000! Nettopp derfor er det viktig at vi husker på hvorfor vi fører en ansvarlig spillpolitikk i landet vårt, og at vi hegner om den, snarere enn å sette den i spill, slik som Senterpartiet ønsker å gjøre. Det har Senterpartiet gjort til tross for bekymringsbrev fra en rekke organisasjoner som arbeider med mennesker som lider av spillavhengighet. Jeg er glad for at vi har en regjering som har stått opp mot det sterke presset fra hestesporten, og som med stødig hånd har avtalt tapsgrenser i samarbeid med Norsk Rikstoto. Kristelig Folkeparti vil alltid stå fast på sin ansvarlige linje i spillpolitikken, der hensynet til dem som strever og deres pårørende, alltid settes foran økonomiske hensyn.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Å høre Fremskrittspartiets selvmotsigelser i replikkordskiftet og også deres forsøk på å bagatellisere spilleavhengighet er bare veldig, veldig trist. Å høre Senterpartiets forsøk på å ro seg ut av det alvoret et utsettelsesforslag faktisk betyr, likeså. Det må bare sies. Vi er alle enige om viktigheten av hestesporten, og det er derfor de har blitt gitt god tid til å forberede innføring av tapsgrense og blir ivaretatt med overgangsordninger. Jeg ser at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV nå foreslår at Norsk Rikstoto ikke lenger skal yte tilskudd til Norsk Hestesenter, og at denne kostnaden skal overtas av staten til den nette sum av 43 mill. kr. Med det forslaget vil Norsk Rikstoto ikke lenger ha noen plikt til å bidra til norsk hestehold og hestenæring i stort, men bli et spillselskap som kun skaffer inntekter til Det Norske Travselskap og Norsk Jockeyklub og deres aktiviteter. Jeg mener dette er veldig uheldig, for det snevrer inn formål som nyter godt at Norsk Rikstotos pengespill, og det kan også påvirke legitimiteten til egen tilbyder av hestespill. Forslaget om at staten skal overta kostnader hestesporten har til lovlig gjennomføring av trav og galoppløp, er også problematisk, for på dyrevelferdsområdet er det vanlig at den som eier dyr eller gjennomfører arrangementer med dyr, selv dekker kostnadene med å følge regelverket og ivareta dyrevelferden. Tilsvarende prinsipp ligger til grunn også på andre områder i Norge. Jeg mener derfor det er uheldig hvis staten skal dekke trav- og galoppsportens arrangementskostnader knyttet til å ha stevneveterinær og gjennomføre dopingkontroller. Forslagene fra opposisjonen virker rett og slett veldig lite gjennomtenkt. De kom ikke i mål. Jeg stusser også veldig over de overordnede prioriteringene til de partiene som foreslår dette.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Det å miste kontroll over spillingen er usynlig på kroppen, men det ødelegger liv og familier. En ansvarlig spillpolitikk er viktig for å beskytte hver enkelt spiller mot farene ved overdreven spilling. Det er derfor viktig å beskytte familien og dem som står rundt, som er sårbare. Derfor er jeg glad for at flertallet i denne salen er enig i at Norsk Rikstoto skal fylle konsesjonsvilkårene og innføre grenser for hvor mye den enkelte kan tape. Ansvarlighet er bærebjelken for den norske enerettsmodellen for pengespill. At Stortinget tar ansvarlighet på alvor, støtter også opp om enerettsmodellen. Også Norsk Rikstoto har behov for å styrke ansvarligheten. Norsk Rikstoto har mange spillere og høy omsetning. Norsk kompetansesenter for spillforskning ved Universitetet i Bergen gjorde en undersøkelse, som representanten Lossisus beskrev, og som ble publisert i år, som sier at det er om lag 38 000 personer som regnes for å ha risiko for problematisk spilleatferd blant dem som spiller på hestespill. Vi har vært opptatt av å legge til rette for innfasing av tapsgrensene slik at de ikke skal få så store konsekvenser for inntektene til hestesporten. I budsjettforslaget for 2021 er det derfor foreslått at Norsk Rikstoto ikke skal betale totalisatoravgift. Så ser jeg at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV foreslår ulike tiltak for å styrke trav- og galoppsporten. Jeg er enig i viktigheten av hestesporten, men stiller meg likevel litt undrende til at disse forslagene vil innebære at Norsk Rikstoto ikke vil finansiere noe annet enn trav- og galoppsporten, og at staten til og med skal dekke noen av sportens kostnader når de gjennomfører egne arrangementer. Når det er sagt, er det viktigste i denne saken å vise ansvarlighet i pengespillpolitikken. Jeg er glad for at det er bred oppslutning om det. Det har vært sagt at tapsgrensene vil gjøre Norsk Rikstotos spill mindre attraktive, altså at tapsgrensene vil svekke kanaliseringen av spillelysten til det regulerte markedet. Norsk Rikstotos kanaliseringsevne er i utgangspunktet god. Overordnet mener jeg at et godt rammeverk som sikrer ansvarlige spill, er et fortrinn for Norsk Rikstoto. Så må Norsk Rikstoto i samarbeid med hestesporten fortsatt videreutvikle sitt tilbud av ansvarlige spill for et bredt publikum for å kunne kanalisere den spillelysten som finnes.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Det er klart at hvis det blir flertall for å innføre dette, vil jeg selvfølgelig som statsråd følge opp det med å se på muligheten for individuell tilpasning, hvis det skulle vise seg at det er nødvendig fordi det er flertall for det. Jeg tenker også at vi har gjort det vi har kunnet i våre forslag for å ivareta dem som har råd til å tape – for å si det på den måten – fordi de faktisk kan bruke alt det de har vunnet 365 dager tilbake i tid, og de kan også, hvis de velger å ikke spille i januar og februar, men i mars, spille for 60 000 kr. Vi har prøvd å ivareta de store spillerne som har råd til å tape, men vi har samtidig prøvd å ivareta dem som ikke har råd til å tape – og som helst ikke burde tapt 20 000 kr engang i måneden.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Vi har gjort noe med totalisatoravgiften for inneværende år fordi vi fikk en koronasituasjon som gjorde omstendighetene for hestesporten ganske vanskelig. Det samme har vi gjort for neste år, nettopp fordi vi ser det er en utfordring. Jeg skal forholde meg til det som det er flertall for i denne sal, og slik jeg leser det flertallet eventuelt gjør, er det at de likestiller dette og Norsk Tipping.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Ja, vi er opptatt av enerettsmodellen. Vi tror det er best for dem som er spillavhengige, og vi tror det skaper en trygg ramme rundt norske spill. Derfor vil flertallet i denne salen slå ring om enerettsmodellen. På samme måte som representanten viser til norsk vinmonopol eller nevner alkohol, tenker jeg at på et vinmonopol er det akkurat likt. En setter noen rammer hvis en ser at noen sliter. Det gjør de på sitt initiativ fordi vi har satt den svakeste parten først. Det ligger også i enerettsmodellen. Det har vært grunnen til, da en fikk konsesjon i 2016, at det skulle settes en tapsgrense for å bevare enerettsmodellen.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Jeg sa litt om det i slutten av mitt innlegg. Jeg sa noen vil hevde at tapsgrensene vil svekke kanaliseringsevnen til spillelysten, og det var også noe av det jeg opplevde spørsmålet til representanten handlet om. Jeg tror at både Rikstoto og hestesporten i fellesskap hele veien må utvikle spill som er attraktive og gjør at folk har lyst til å spille, men innenfor de rammene som vi setter i denne sal ved å ha en tapsgrense for samtidig å sikre enerettsmodellen.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Hvis representanten Pollestad sier at dette er en overdrevet politikk fra Kristelig Folkeparti, er det en overdrevet politikk fra flertallet i denne sal, for flertallet i denne sal sier at vi skal innføre tapsgrensen fordi det var et krav for konsesjonen i 2016, for at en skulle få lov til å ha en enerettsmodell for spill på hest i Norge. Det var grunnlaget for konsesjonen, og det skulle innføres innen 2021. Det kommer altså om noen uker. Det var grunnlaget for å få konsesjonen, og da er det sånn at når en har fått den avtalen, kan en si nei, en er ikke interessert i å følge den, en er ikke interessert i å følge opp konsesjonen, og da kan en si at en heller ikke oppfyller grunnlaget for den konsesjonen som er gitt, og en kan stille spørsmål ved om Norge da skal få ha en enerettsmodell. Det er på samme måten som vi har enerettmodell i andre fora.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Nå må jeg først få lov til å se om det blir en flertallsbeslutning eller ei. Jeg forholder meg alltid til flertallsbeslutninger fordi det er en føring fra Stortinget for den jobben en skal gjøre. Men jeg er opptatt av to ting, og det tror jeg også representanten er. Det ene er at jeg ønsker at vi skal få til å ha en ansvarlig politikk. Samtidig legger jeg også merke til at i noen av de forslagene som ligger her, er det eneste Norsk Rikstoto vil støtte med sine overskudd, faktisk trav- og galoppnæringen. For det er sånn at f.eks. Norsk Rytterforbund er medlem av Norsk Tipping, og de har også sine inntekter til ridehaller osv. fra Norsk Tipping. Så jeg er opptatt av både å klare å ivareta Norsk Rikstoto og samtidig kunne ivareta dem som er spillavhengige, ut fra det som kommer i forslaget fra flertallet.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Jeg har behov for å svare representanten Hoksrud når det gjelder pelsdyr. Jeg bare spør hvem som først sendte ut den saken, og som satt i regjering, da Kristelig Folkeparti ikke satt i regjering, da denne beslutningen ble tatt – med et helt annet utgangspunkt enn det som kan bli sluttresultatet i saken. Så må jeg si noe om det å ivareta storspillerne, eller dem som har kompetanse og kunnskap. Det føler jeg også at det er sagt mye forskjellig om i salen. Tapsgrensene skal beskytte de sårbare spillerne og deres nærstående. Det er grunnen. Opplegget for tapsgrensene hos Norsk Rikstoto ivaretar at spillere er ulike, og at noen er kunnskapsrike spillere som satser større beløp enn andre. Tapsgrensene vil ikke være noen begrensning for dem som har råd til å tape og er kunnskapsrike, som spiller over tid og tjener penger på spillene på hest, for gevinsten kan legges til tapsgrensen. Tapsgrensen kan beskytte dem som over tid taper mye på spill hos Norsk Rikstoto. For mange, som det også ble sagt fra denne talerstolen – jeg tror det var representanten Geir Pollestad som sa det – er 20 000 kr også mye penger. For mange spillere er 20 000 kr per måned for mye å tape, mens andre vil tåle å tape mer. Men dette er det også tatt hensyn til. Jeg har lyst til å si til slutt at det er vanskelig å finne treffsikre kriterier for individuell tilpasning av tapsgrensene, men jeg vil se på mulighetene for dette i samarbeid med Norsk Rikstoto og Lotteritilsynet. Mitt utgangspunkt er som sagt at det både er rom for dem som har råd til å tape, og beskyttelse for dem som ikke har den anledningen, med det som ligger på bordet i dag.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2020-12-10:
Jeg vil først svare representanten Lauvås, for jeg mener at jeg ikke har brukt ordet EØS i dette, men jeg kan ha gjort det uten at jeg husker det. Det jeg har sagt, er at det ble gitt en konsesjon i 2016, og det er den vi følger opp. En forutsetning for den var at det lå tapsgrenser innført. For å beholde enerettsmodellen er det en avtale at vi skal måtte ha tanker for både spilleavhengighet og sporten, og det mener vi at vi gjør med denne innførelsen, på det grunnlag som konsesjonen ble gitt. Så må jeg si til representanten Hoksrud igjen at jeg synes det er ganske spesielt at Fremskrittspartiet, som hadde landbruksministeren som behandlet konsesjonssøknaden i 2016 og satte tapsgrenser innen 2021som krav for konsesjonen, er de som nå ikke skal innføre tapsgrenser. Å legge det ansvaret over på oss andre, som nå innfører det landbruksministeren fra Fremskrittspartiet faktisk satte som krav for konsesjonen i 2016, synes jeg er ganske spesielt. Det er kanskje enklere å sitte på utsiden og spille inn enn da en satt på innsiden og skulle ta ansvar. Når det gjelder dette vi har diskutert i dag, tror jeg vi er helt enige om at hestesporten er en viktig sport for veldig mange, men vi er også enige om at det er veldig mange som sliter – 38 000, ifølge det kompetansesenteret vi selv har opprettet mot spilleavhengighet – og alle de familiene som inngår i dette. Derfor er det sånn at når vi har gitt et grunnlag for en konsesjon, så skal vi følge opp det. Grunnlaget er å ta to hensyn, og det er det vi gjør i denne saken.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-10:
En trist dag for hestenæringen, sier representanten Gulati. Det er for så vidt sant, og det er langt på vei Gulati og Fremskrittspartiets skyld. Hestenæringen er viktig. Om lag 16 000 årsverk avgir den. Hestenæringen og hestesporten er også en viktig kultur- og tradisjonsbærer landet rundt. Hestesporten, hestenæringen, støtter en ansvarlig spillpolitikk og enerettsmodellen, og de har jobbet og jobber konstruktivt med det. De har laget gode systemer i sine opplegg for spill og for å ivareta spillsikkerheten. Fremskrittspartiet støtter ikke næringen med sin opptreden i denne saken. Nå opptrer Fremskrittspartiet som en gjeng furtne unger som ikke vil være med når de ikke får det akkurat som de selv vil. Da vil Fremskrittspartiet heller svekke sporten, svekke den næringen de prater så pent om der ute, men når de kommer hit inn, gjør de tvert om. Da er det viktigere at Fremskrittspartiet får drive politisk furting enn at de faktisk er med og stemmer for forslag som vil hjelpe sporten, som vil hjelpe næringen. Eller så kan man mistenke Fremskrittspartiet for at de egentlig vil hele enerettsmodellen til livs og heller hjelpe utenlandske spillselskap inn i Norge, slik at man fjerner hele Rikstoto. Det kan man mistenke dem for. Det Norske Travselskap har gitt ut en pressemelding i forbindelse med denne saken. De skriver følgende: «Vi håper og tror derfor at det blir flertall for forslagene fra Stortingets familie- og kulturkomité som gir norsk hestesport en håndsrekning i en krevende tid. Dette vil i så fall medføre fjerning av totalisatoravgiften for godt, at staten overtar finansieringen av Norsk Hestesenter, samt finansieringen av oppgaver knyttet til dopingkontroll, stevneveterinærer, stallkontroll og forebyggende dopingarbeid.» Der kunne Fremskrittspartiet vært med og gjort en forskjell – mange, mange, mange millioner i verdi for sporten. Nei, sier Fremskrittspartiet, vi velger politisk å furte istedenfor. Det er veldig synd for sporten. Jeg kan oppsummere med det jeg leser på Trav365.no, der står det at Fremskrittspartiet «[s]vikter hestesporten på målstreken». Det er en helt riktig konklusjon. Dessverre må jeg også helt på slutten av innlegget etterlyse at Høyre kanskje kunne ha strekt seg og vært med på noen av disse forslagene.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-10:
Det er en del synsing her, men det går ikke an å komme inn på alt. Det er i hvert fall helt sikkert at hvis vi ikke sørger for at Norsk Rikstoto får gode nok vilkår, kommer alle til å tape. Vi vil komme til å svekke det vi vil ta vare på, enerettsmodellen, og vi vil komme til å svekke næringen hvis vi ikke nå sørger for å gjøre en ordentlig jobb med dette. Skal vi holde de – jeg velger å kalle det – ulovlige spillselskapene ute, må det gjøres grep. Jeg har utfordret statsråden på det før, og jeg gjør det igjen: Hun må ta grep om de ulovlige spillselskapene som opererer i landet. De tømmer kassa til Norsk Rikstoto og gir ikke fem øre tilbake til sporten. Det er noe som heter geoblokkering. Vi får vurdere om det ikke snart er på tide å ta i bruk akkurat det. Men så lenge statsråden ikke har skrudd på den bryteren, må vi be statsråden bruke sunn fornuft, og hun må også snakke med næringen. Hun må snakke med sporten, sånn at vi får et bærekraftig Norsk Rikstoto som kan ivareta oppdraget sitt, det oppdraget staten faktisk har gitt dem. Det ligger et stort ansvar nå på statsråden og på departementet for at Norsk Rikstoto, enerettsmodellen og kanaliseringsmodellen, oppdraget til Norsk Rikstoto, kan bestå. For gjør statsråden feil her, vil hun bidra til å svekke viktige distriktsarbeidsplasser, det er nå én sak, men hun vil altså også bidra til å svekke enerettsmodellen. En klok statsråd kan gjøre det motsatte, hun kan bidra til å styrke sporten, hun kan bidra til å styrke enerettsmodellen, men da må hun lytte til sporten, hun må lytte til næringen. Jeg kan for så vidt anbefale en del artikler i Trav og Galopp-Nytt, som har omtalt disse sakene på en veldig god måte. De artiklene kan statsråden gjerne lese.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-10:
Påstandene om at Arbeiderpartiet ikke har gjort noe før Fremskrittspartiet tok opp dette, er – for å si det rett ut – bare sludder. Vi i Arbeiderpartiet står ganske fjellstøtt i vårt engasjement for næringen og har så gjort lenge. Jeg får bare minne om at Fremskrittspartiet har hatt statsråder som kunne ha tatt grep om dette. Jeg har selv håndhilst på en statsråd fra Fremskrittspartiet på Bjerke travbane, og han lovet å ordne opp, men det skjedde ikke noe så lenge han var statsråd, og så lenge Fremskrittspartiet satt i regjering. Til slutt vil jeg bare spørre statsråden – for jeg vil gjerne ha det avklart: Hørte jeg riktig da statsråden sa at EØS-avtalen krevde tapsgrenser? I så fall vil jeg bare be om at hun bekrefter at det var det hun sa, og at hun gjerne gjør det her i kveld, før denne debatten er omme.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-12-10:
Dette er ein utruleg krevjande dag for hestenæringa. Det er ei næring med folk rundt om i store delar av landet, aktive ungdomar, og vaksne som tek vare på ungdomar som har lite anna å driva med, får folk på rett kjøl, og som er utruleg viktig for mange miljø rundt om i bygdene. Det paradoksale her er at regjeringa no vil innføra ein modell der ein ikkje kjenner konsekvensane, der ein skal ha ei så streng spelgrense at ein faktisk kan risikera at spel på hest ikkje vert interessant i framtida. Eg vil presisera: Er det noko eg brenn for, så er det einerettsmodellen og at ein tek vare på den. Difor er det òg eit paradoks for meg at Framstegspartiet seier dei er så opptekne av hestenæringa når dei samtidig går inn for å ta vekk den modellen som gjer at ein faktisk kan få til eit berekraftig spel for norsk hestenæring. Det er synd at me ikkje kan gå inn for å utsetja, for å sjå korleis ein kan finna ordningar som gjer at me òg kan få med oss ein del av storspelarane vidare her, slik at det er interessant for dei mindre spelarane å vera med og driva med dette. Det er noko med ein kritisk masse for spelet som gjer at det er interessant for folk å spela her. Dessverre er det slik i dag at folk har mange alternativ til å spela. Sjølv om ein prøver å halda på ein einerettsmodell i Noreg, må vi òg syta for at han fungerer i praksis, og då er det viktig at ein har eit alternativ. Rikstoto har verkeleg prøvd. Dei har innført mange ordningar, og dei har individuelle løysingar der dei ser på dei som er i faresona. Spel på hest har jo gått ned nettopp av den grunn, når ein har teke tak – registrerer spel, syter for ei ansvarleg rolle. At ein då ikkje skal få lov til å finna løysingar som er berekraftige, synest eg er synd. Det er utrulig viktig at me no klarar å fylgja opp dette, og eg hadde håpt på eit fleirtal som hadde gått lenger enn det som ligg her i dag. Men det er faktisk slik no at det er opp til Framstegspartiet om me trass alt kan få ei løysing der me kan fylgja opp dette på sikt og prøva å finna betre løysingar. Men eg klarar ikkje å forstå at det er fare for einerettsmodellen om ein hadde vågt å venta, slik som forslag nr. 3, frå Senterpartiet, spelar inn.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-12-10:
Dette er ei viktig sak for mange, og eg må innrømma at då denne saka kom opp, trudde eg faktisk òg at Høgre var opptekne av hestenæring. Eg har mange vener i hestenæringa som er ivrige Høgre-folk av ein eller annan grunn, så eg er litt skuffa over at me ikkje kan koma litt lenger med denne saka. Som sagt: For oss handlar det ikkje om at me skal utfordra einerettsmodellen. Han er heilt avgjerande. Men nettopp difor er det så viktig at me klarar å få til eit system som Rikstoto kan leva med og utvikla seg på, slik at ein faktisk får litt att til sporten, til alle banane rundt om – som til banen der representanten Lauvås var ute og køyrde prøveløp – der ein no slit og kan måtte leggja ned, og ikkje klarar halda apparatet oppe slik at hestesporten er ein sport for heile landet. Det er faktisk det dette handlar om. Eg meiner at Rikstoto har ein modell som kanskje må vidareutviklast for individuelle tapsgrenser, som faktisk kan vera betre enn ei fast grense. Det er som både Bollestad og Pollestad sa her i dag: Det er veldig ulikt for kvar enkelt kva ein kan leva med av spel. Når ein då faktisk kan laga sitt eige opplegg, der ein blir fylgd opp og får individuell rådgjeving, trur eg det er ein berekraftig måte å lyfta spelet på. Så vil eg innstendig be om ein ny runde. Eg skjønar ikkje at ikkje Framstegspartiet kan vera med og støtta at det bør gjerast ein gjennomgang for å sjå korleis ein kan få utvikla dette spelet vidare. Det ber faktisk hestenæringa om.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-12-10:
Det er mange ting eg kunne hatt lyst til å ta opp. Me ynskjer sjølvsagt at dette skal utsetjast, men viss ein hadde høyrt på næringa, ber dei faktisk no om at me får eit fleirtal her som står seg. Det ber faktisk næringa om, og det bør Framstegspartiet merka seg. Og om Framstegspartiet verkeleg har slik sut for næringa som dei seier, er det fyrste dei burde gjera, å leggja vekk forslaget om å fjerna einerettsmodellen. Er det noko hestenæringa faktisk ikkje hadde klart å leva med, er det om han vert vekk. Ein kan sjå til Danmark og utviklinga i økonomien i travsporten i dag. Ein viste til at det gjekk bra i Sverige. Det går faktisk ikkje så veldig bra i Sverige i forhold til den utviklinga dei hadde. Så å seia at ein vil det beste for hestenæringa, om ein ikkje legg vekk forslaget om å fjerna einerettsmodellen – det er faktisk ikkje til å leva med for hestenæringa på sikt.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-09-30:
Jeg framsetter på vegne av Rødt forslag om endring av § 59 i Grunnloven.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2020-09-30:
På vegne av meg selv ønsker jeg å fremsette grunnlovsforslag om ny § 85 a, om innbyggerinitierte folkeavstemninger.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2020-09-30:
På vegner av Per Olaf Lundteigen og meg sjølv vil eg fremja eit grunnlovsforslag om endring i § 14, om forbod mot å utnemna stortingsrepresentantar til statssekretærar. På vegner av Sigbjørn Gjelsvik, Per Olaf Lundteigen, Emilie Enger Mehl og meg sjølv legg eg fram eit grunnlovsforslag om endring i § 120 a, om pengeeining.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-09-30:
Det er et grunnlovsforslag fra Eivind Smith, vedtatt til framleggelse av Michael Tetzschner, Nils T. Bjørke og Per Olaf Lundteigen, om endring i §§ 17 og 49, retting av språklige feil etter grunnlovsendringene i 2014.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-09-30:
Det var hyggelig å se presidenten og forsamlingen igjen! Jeg har gleden av å framsette et grunnlovsforslag fra representantene Nils T. Bjørke, Marit Knutsdatter Strand, Geir Pollestad, Karin Andersen, Lars Haltbrekken og meg sjøl om endring av § 112, vern av dyrka og dyrkbar mark.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-09-30:
På vegne av representantene Audun Lysbakken, Petter Eide, Lars Haltbrekken, Arne Nævra, Karin Andersen, Nicholas Wilkinson og meg selv vil jeg framsette et forslag om endring i § 25, om mer åpenhet om norsk krigsdeltagelse i utlandet.