Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Denne saken viser med all tydelighet hvor omfattende personvern er. Personvern er sektorovergripende, og forslaget spenner fra personverntiltak i helsesektoren via offentliggjøring av ligningsopplysninger til personvern i arbeidslivet. Nesten uansett hva vi gjør, etterlater vi oss personopplysninger som blir behandlet i ulike sammenhenger. Vi betaler med ulike elektroniske betalingsmidler i kollektivtrafikken, i bomringen og i butikken. Vi bruker mobiltelefon og pc mange ganger, på ulike steder, i løpet av en dag. Vi besøker lege og tannlege, vi låner bøker på biblioteket, og vi benytter offentlige tjenester. Og ikke minst er vi storforbrukere av sosiale medier, vi oppdaterer status og sjekker inn oppholdsstedet vårt på Facebook, vi twitrer og blogger om de mest intime detaljer i livet vårt. Overalt legger vi igjen spor som viser hvor vi var, når vi var der, og hva vi gjorde. Som forslagsstillerne er jeg også opptatt av det ikke skal samles inn og lagres flere opplysninger enn det som faktisk er nødvendig, at opplysningene blir tilstrekkelig sikret, og at de ikke blir misbrukt eller gjort tilgjengelig for utenforstående. Jeg er glad for initiativet fra forslagsstillerne, slik at vi får denne anledningen til en bred debatt om personvern. Som ytringsfrihet og rettssikkerhet er personvern en ideell interesse – vanskelig å måle i kroner og øre. De fleste er likevel enige om at personvern er viktig i en rettsstat, og at det må være grenser for hvor langt inn i den enkeltes private sfære både offentlige myndigheter og private virksomheter kan gå. Likevel må personvern veies mot andre interesser. Hensynet til effektivitet, trafikksikkerhet, god helse og kriminalitetsforebygging, for å nevne noe, må veies mot hensynet til borgernes personvern og privatlivets fred så vel som samfunnets ønske om et begrenset kontroll- og overvåkingsnivå. Ved ivaretakelse av ulike samfunnshensyn gjelder det å finne løsninger som i minst mulig grad griper inn i borgernes personlige interessesfære. Vi må ivareta én samfunnsinteresse uten å ofre en annen. Samtidig og stadig oftere framsettes forslag om logging av innsyn og uthenting av personopplysninger i forskjellige personregistre. Loggen skal avdekke uønsket eller uautorisert tilgang til opplysninger og framheves som et personvernfremmende tiltak. Logging av hendelser i personregisteret er ikke først og fremst et personverntiltak, men et sikkerhetstiltak. Det er et kompenserende tiltak i situasjoner der tilgangskontroll ikke har fungert tilfredsstillende. Personvern er en viktig rettsstatsverdi. Vi må arbeide for godt personvern og personvernvennlige løsninger i både privat og offentlig virksomhet. I relasjon til logging betyr dette at førsteprioritet må være å utvikle gode systemer som forhindrer at uvedkommende får tilgang til personopplysninger. Vi må erkjenne at feil kan skje, og at noen kan misbruke sin rettmessige tilgang til opplysninger til å snoke i informasjon de ikke har tjenestlig behov for. Da er logg et verktøy som kan bidra til å ivareta de registrertes interesser når feil skal rettes. En annen personvernvennlig løsning kan være at det til den registrerte sendes gjenpart av personopplysninger, som utleveres til de eksterne. Dette har vært gjeldende rett i kredittopplysningssammenheng i mange år. Samtidig må vi tenke oss godt om før vi pålegger gjenpartsplikt ved utlevering av opplysninger fra alle offentlige registre, for det kan fort bli en stor mengde informasjon for de registrerte å forholde seg til. Når det gjelder konkret gjenpartsplikt ved innsyn i skattelistene, er dette nylig vurdert i forbindelse med en lovsak som jeg forsto ble behandlet i denne salen bare for noen dager siden. Konklusjonen er at det ikke bør knyttes varslingsplikt til bruk av offentlig innsynsrett. Jeg registrerer at forslagsstillerne er opptatt av personvern for barn og unge. Det er bra. Forslagsstillerne ønsker at utveksling av opplysninger mellom institusjoner som har ansvar for barn, som barnehage og skole, skal skje etter de foresattes samtykke. Det er heldigvis hovedregelen allerede. Opplysninger om barn i barnehage kan ikke overføres til skolen uten at de ansattes taushetsplikt er opphevet. Regjeringen arbeider med en melding til Stortinget om personvern. Meldingen skal være en bred oppfølging av Personvernkommisjonens rapport og vil gi uttrykk for regjeringens valg og prioriteringer på personvernområdet i form av felles føringer for personvernarbeid i ulike sektorer. Jeg gleder meg til vi skal legge fram denne meldingen til neste år, og skal ta med meg de innspillene som har kommet i forbindelse med forslaget, og grundig vurdere dem i vårt videre arbeid.