trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2006-06-07:
Ombudmannsnemnda for sivile vernepliktige skal hvert fjerde år sende beretning til Stortinget, og det er den saken vi behandler i dag. Den sivile verneplikten omfatter vernepliktige som av samvittighetsgrunner ikke kan avtjene militær verneplikt. Sivil verneplikt skal understøtte Forsvaret, men tjenesten skal også være meningsfylt og samfunnsnyttig. I likhet med verneplikten i Forsvaret har også den sivile verneplikten de senere årene vært inne i en omstrukturering. De har fått nye innkallingsrutiner, det har vært økning i satsene, og det har vært en reduksjon i tjenestetiden. Tjenestetiden har blitt redusert fra 14 til 13 måneder, og den blir nå også redusert til 12 måneder. Det er ikke til å komme vekk fra at den fysiske formen til sivilarbeiderne, i likhet med en del i Forsvaret, også er nedadgående. Vi har også fått en reduksjon i antall folk som søker seg til sivilarbeid, og de som møter, kan også bli kjent udyktige fordi de ikke er i stand til å utføre arbeidet. Men det er viktig at de som avtjener den sivile verneplikten i dag, trives. Det er viktig å ha et godt tilbud til de som avtjener den tjenesten. Komiteen vil framheve VOKT, volds- og konfliktforebyggende tjeneste, som er en prioritert tjenesteform, og vi har veldig mange gode oppdragsgivere rundt omkring som vi er nødt til å ivareta. Dermed legger komiteen fram innstillingen, og vi er positive til forslagene.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2006-05-24:
På vegne av stortingsrepresentantene Gunnar Gundersen, Jan Tore Sanner og meg sjøl har jeg gleden av å framsette et privat forslag om skattemessig likebehandling ved opprettelse av gaveprofessorater ved universiteter og høyskoler.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2006-05-24:
På vegner av stortingsrepresentantane Ingebrigt S. Sørfonn, Knut Arild Hareide og meg sjølv vil eg setje fram eit Dokument nr. 8-forslag om å starte arbeidet med eit forbod mot speleautomatar.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2006-05-24:
Eg må seie at statsråden skyt med lauskrut no, i denne støyen om den førre regjeringa og dagens regjering. Vi ser nok ein gong forskjellen på å vere i posisjon og å vere i opposisjon. I opposisjon var ein veldig kritisk og uttalte seg veldig tydeleg, men no kjem ein på tynn is i forhold til eit verk som Læremiddelforlaget har gitt ut, «Ibsen i vår tid». Det er finansiert av ein bank og sendt til alle landets ungdomsskular. Eg skjønar at det kan vere eit problem med grensedraginga i forhold til bidrag frå næringslivet, som linjalar eller kva det måtte vere. Men ut frå det statsråden sa i opposisjon, heng det ikkje på greip det ho uttaler no, at det er ei «fallitterklæring» dersom det kjem reklame i skulebøker. Eg er heilt einig i at det ville vere ei fallitterklæring, men når ein statsråd skriv eit forord i eit verk som er sendt til alle ungdomsskuler, er det litt forskjell.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-05-24:
Mitt spørsmål går til kommunalministeren. Det virker som den sittende regjering ser det som et mål at flest mulig skal betale mest mulig i eiendomsskatt. Regjeringen har nå fremmet et forslag som innebærer at kommunene kan pålegge enda flere å betale eiendomsskatt. Denne eiendomsskatten som Regjeringen nå har fremmet forslag om, har også blitt kalt for hytteskatten, fordi også hytteeierne nå vil kunne bli pålagt eiendomsskatt. Jeg tror ikke at de som sitter med de store hyttepalassene, er de som frykter Regjeringens forslag, men jeg tror at det er ganske mange pensjonister, lærere, sykepleiere – som kanskje har overtatt et familiested, eller som gjennom et langt liv har spart til en hytte. Vi skal ikke undervurdere hvor sterkt hyttedrømmen står i det norske folk. Jeg mener at det er en stor verdi at en hytte ikke har vært forbeholdt de få, men vært en mulighet for de mange. Vi ser nå at det er mange arbeiderpartiordførere som gnir seg i hendene og gleder seg til å sende skattekravet til hyttefolket. Regjeringen har selv regnet ut, ifølge sine hjemmesider, at dette kan komme til å koste en hytteeier mellom 5 000 og 10 000 kr. Jeg håper at statsråden ikke velger å skylde på den forrige regjeringen. Det er riktig at den forrige regjeringen vurderte å utvide eiendomsskattegrunnlaget, men den forrige regjeringen forkastet et slikt forslag, fordi det ville slå usosialt ut. Så mitt spørsmål til statsråden er: Ser statsråden at eiendomsskatt har usosiale virkninger, fordi det ikke nødvendigvis er noen sammenheng mellom eiendommens verdi og personens inntekt eller pensjon?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-05-24:
Dette tror jeg ikke var spesielt beroligende for de mange hytteeiere i Norge, som i veldig stor grad er vanlige folk, med helt vanlig inntekt og vanlig pensjon. Når man vet at dette kan slå ut med mange tusen kroner i året, er det interessant at statsråden da erkjenner at dette har usosiale virkninger. Det er interessant at en statsråd i den rød-grønne regjering fremmer et forslag som man selv erkjenner vil kunne virke usosialt. La meg følge opp med en lokaldemokratisk vinkling på spørsmålet. Det er jo slik at hytteeierne i veldig liten grad har stemmerett i den kommunen hvor de har hytte. En ting er at innbyggerne kan stemme ut skattekåte politikere, men en hytteeier har ikke stemmerett i den kommunen hvor han har hytte, og har dermed ikke mulighet til å stemme ut skattekåte politikere. Mitt spørsmål til statsråden er: Ser statsråden at det er et demokratisk dilemma med det forslaget man nå har fremmet, i og med at hytteeierne ikke har mulighet til å stemme på politikere som innfører hytteskatt?
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Dagens system er at det er opp til kommunene om de vil innføre eiendomsskatt eller ikke. En rekke kommuner har i de seinere årene bortimot blitt tvunget til å innføre eiendomsskatt, fordi man har sultefôret kommunene økonomisk. Sånn sett er det veldig mange kommuner som opplever at de i praksis ikke har hatt noe valg når det gjelder å innføre eiendomsskatt. Som alle vil kjenne til, er det sånn at den forrige regjeringa ikke var spesielt velvillig med hensyn til å øke rammene for kommunene, og konsekvensen ble da at mange, mot det de innerst inne ønsket seg, innførte eiendomsskatt. Det Regjeringa nå har lagt opp til, er at man opphever skillet mellom bymessig utbygd og ikke bymessig utbygd strøk, dersom kommunene velger å innføre eiendomsskatt. Man kan fortsatt opprettholde eiendomsskatt bare i bymessig utbygd strøk, men dette vil altså være opp til kommunene. Så valgfriheten for kommunene øker. Det vil fortsatt også være mulig for kommunene å ha eiendomsskatt bare på verker og bruk. Det er jo riktig, som representanten Sanner sier, at eiendomsskatt kan ha sine negative sider sosialt sett. Derfor har ikke mitt parti vært spesielt glad for eiendomsskatt. Men det er altså et faktum at kommunene har den muligheten i dag. Det har slått veldig spesielt ut mange steder at man har hatt skille mellom bymessig og ikke bymessig utbygd strøk. Vi vet at rettssakene har stått i kø i forhold til dette.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Det er ikke noe nytt at kommunene har mulighet til å innføre eiendomsskatt. Slik representanten Sanner nå uttrykker seg, er det jo ganske forunderlig at Høyre, som har sittet i regjering i fire år, ikke har valgt å kvitte seg med den muligheten kommunene har for å innføre eiendomsskatt. Med de sterke prinsipielle innvendingene som representanten her kommer med, både når det gjelder demokrati, og når det gjelder den usosiale virkningen av det, lar jeg meg oppriktig forundre over at ikke Høyre inntok en annen linje da de satt i regjering. Når det gjelder det Sanner omtaler som hytteskatten, er det vel neppe slik at det er de som har råd til å ha en hytte, som representerer de mest betenkelige sidene ved eiendomsskatten.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Jeg er enig med representanten Starheim i at hyttefolk er til glede for svært mange kommuner og svært mange lokalsamfunn i Norge, og ikke minst er hyttene til stor glede for dem som har dem. Vi opprettholder en eiendomsskatt i kommunene som en frivillig skatt. Hvis man er opptatt av at kommunene ikke skal benytte seg av den muligheten som ligger i å innføre eiendomsskatt, ja, da er det viktigste vi kan gjøre, å styrke kommunene økonomisk. For som jeg sa i mitt tidligere svar, er det svært mange kommuner som har opplevd bortimot å være i en tvangssituasjon i forhold til å innføre eiendomsskatt. Nå gis kommunene ytterligere valgfrihet i forhold til å velge innretning på eiendomsskatten. Dette med å oppheve skillet mellom bymessig utbygd og ikke bymessig utbygd strøk, vil være viktig, fordi det også har blitt oppfattet som meget urimelig mange steder, med, som sagt, den store belastning på rettsvesenet som vi kunne ha sett foran oss.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
For det første er jeg glad for at Venstre støtter den skatteprofilen som ligger inne i jordbruksoppgjøret. Når det gjelder eiendomsskatten, er det også slik i dag, inntil den nye loven trer i kraft, at for gårdsbruk som ligger innenfor det området som man kan innføre eiendomsskatt for, vil det være opp til kommunen hvordan man ilegger skatt på våningshus. Det vi har gjort nå, er at vi har gjennomført et obligatorisk unntak for jord, skog og driftsbygninger. Når det gjelder våningshus, vil de være omfattet av eiendomsskatten på samme måte som andre bolighus, men med den begrensning som ligger i at våningshus på gård skal ha egne regler for verdifastsetting, ut fra at våningshuset på en gård er en del av en større produksjonsenhet.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Jeg forstår problemstillingen som ble reist, men det er krevende for meg å se hvilken konklusjon representanten Høie sjøl ville trekke av det spørsmålet som han stiller. Det er jo en relativt spesiell situasjon som ville oppstå dersom det skulle være sånn at den som har interesser i en annen kommune, skulle kunne ha stemmerett i den kommunen. Det ville bryte med hele vår demokratiske tenkning. Det er bosted som er utgangspunktet for hvor vi legger vår stemme i urnen.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Regjeringa legger som kjent opp til en betydelig styrking av kommuneøkonomien. For 2006 og 2007 vil kommunene få en økning på rundt 8 milliarder kr i frie inntekter. Jeg kan forsikre om at det kommer til å bli tjenester av det. Faktum er at norske kommuner, når de får midlene som frie inntekter, bruker omtrent to tredeler av pengene på skole, pleie og omsorg – 41 pst. til pleie og omsorg, 35 pst. til skole. Det er gjennomsnittet. Så er utfordringene i norske kommuner sjølsagt ulike. I noen kommuner har man full dekning i eldreomsorgen. I andre kommuner har man det ikke. Da vil det være meningsløst å lage A4-løsninger som tvinger kommunene til å innrette seg etter statlige satsinger. All erfaring tilsier at det gir ekstremt dårlig utnyttelse av pengene om vi skal lage statlige satsinger, statlige øremerkinger. Den lærdommen er det viktig at vi får spredd til alle partier. De fleste har fått med seg at øremerking faktisk gir ineffektivitet. Vi vet at Fremskrittspartiet ikke mener det. Men alle økonomiske analyser som vi kan bla opp, illustrerer nettopp dette.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Regjeringa tar utgangspunkt i at vettet er rimelig jevnt fordelt i landet. Vi tror faktisk ikke at folk fra Fremskrittspartiet på Stortinget eller senterpartister på Stortinget har særlig bedre vett enn det fremskrittspartifolk og senterpartister lokalt har. Vi tror grunnleggende på at folk lokalt er godt skikket til å prioritere ulike oppgaver. Skole og helse er viktig. Vi legger rammer for satsing på disse feltene. Hvis man ser på hva man bruker pengene til lokalt på kulturområdet, er det definitivt ikke kulturhusene som får de store pengene, det er det lokale frivillige kulturarbeidet, noe som er meget viktig for å utvikle de gode lokalsamfunnene. Så vil jeg gjerne si at er det noe som virkelig vil bidra til byråkratisering, som jeg trodde Fremskrittspartiet var imot, er det stykkprisfinansiering.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Det er riktig at vi skal ha en gjennomgang av det faglige arbeidet som nå ligger på bordet – fra Borge-utvalget. Vi mener at Borge-utvalgets arbeid, slik som det foreligger, gir skjevheter i fordeling av midler til kommunene, noe som vi ikke kan akseptere. Man løste f.eks. ikke utfordringene knyttet til vekstkommunene, like lite som man løste problemene knyttet til kommuner som har befolkningsnedgang. Og den distriktsmessige profilen på Borge-utvalget var etter vår oppfatning ikke akseptabel. Når det er sagt, så ligger det et faglig arbeid i bunnen, som de som har sittet i Borge-utvalget, har gjort. Det vil vi bygge videre på. Vi vil sjølsagt ha en gjennomgang av dette faglige arbeidet, men det vil ikke minst være viktig nå å legge de politiske føringene på toppen av dette faglige arbeidet. Organiseringen av dette er det ikke tatt helt endelig stilling til.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
La meg bare følge opp det siste først, nemlig det arbeidet vi skal gjøre i forhold til Borge-utvalget. Vi er opptatt av å finne måter å koble alle partier opp mot det arbeidet på. Så har vi ikke helt tatt stilling til hvilken form det skal ha. Men det jeg kan garantere, er at vi skal jobbe tett med alle partier for å komme fram til gode løsninger. Men la meg få komme tilbake til den endelige organiseringen noe seinere. Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, med Regjeringen for øvrig, har felles ambisjoner når det gjelder å legge til rette for økt handlingsfrihet lokalt. Det handler om økonomisk handlefrihet, og det handler om at man skal ha politisk handlefrihet. Vi følger opp gjennom å gi kommunene økt handlingsrom økonomisk også i 2007. Det som er viktig for meg å understreke, er at innenfor den rammen som er lagt, er det rom for en styrking av både skolen og eldreomsorgen.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Det er helt korrekt at de siste oppdaterte tallene som vi har fått, viser at antallet bostedsløse øker forholdsmessig mer i mindre kommuner enn i byene. Forklaringen på det er nok til dels at man når det gjelder bostedsløse, mest har hatt byene i fokus. Sånn sett kan man nok se tallene som et resultat av at den innsatsen en har hatt i byene, faktisk har virket. Når det gjelder de virkemidlene vi har i forhold til bostedsløse, hviler mye på kommuneøkonomi. Kommunene skal ha handlingsrom til også å ta seg av boligsiden, noe som har blitt nedprioritert i de seinere åra. Utover det ligger mye av virkemidlene i Husbanken. Det er øremerkede virkemidler, og de står sjølsagt til rådighet for absolutt alle kommuner. Nå oppfordrer vi intenst de kommuner som har økning i antallet bostedsløse, til å kontakte Husbanken. Det er penger der.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Det er ikke sånn at svaret er store regioner. Svaret er at vi skal gjennomføre en demokratiseringsreform og en desentraliseringsreform. Vi har hele veien sagt at vi må gå skrittvis fram i denne reformen, hvilket innebærer at vi først skal se på oppgavene – hvilke oppgaver som skal flyttes til det regionale nivået, eventuelt til det kommunale nivået – og når den jobben er gjort, skal vi se på den geografiske inndelinga. Hvor store regioner det vil bli, er vi i dag ikke i stand til å si noe om. Jeg registrerer at man i mye av debatten nå framskriver svære regioner. Da må jeg bare gjenta det jeg har gjentatt i lang tid, nemlig at her skal vi gå skritt for skritt, nå skal vi ta oppgavene, og det er det vi skal ha fokuset på. Det er ikke noen grunn til å la seg forundre over at det er debatt om en så viktig reform som forvaltningsreformen er og vil bli. Det jeg kanskje syns representanten Høie skal være litt forsiktig med, det er å antyde – slik en kan få inntrykk av gjennom hans spørsmål nå – at han og de som har stilt seg spørrende til innretninga på denne reformen, er enige. Utgangspunktet er at partiene har ulike utgangspunkt. Høyre ønsker en tonivåmodell, Regjeringa og Senterpartiet er helt klare på at vi ønsker en trenivåmodell.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Regjeringa bedriver intet råkjør. Tematikken knyttet til mellomnivået i Norge har vært på dagsordenen i årevis. Det det har manglet på i denne prosessen, er evnen til å fatte beslutninger. Det er utredet bindsterke avhandlinger, som representanten kjenner godt, og tida er definitivt moden for å fatte beslutninger. Regjeringa legger opp til en prosess hvor vi nettopp lytter. Derfor har vi nå rådslag rundt omkring i våre tre partier, derfor gjennomfører vi regionale høringsmøter, derfor praktiserer vi en åpen dør i Kommunaldepartementet, hvor alle som ønsker å snakke om disse tingene, får komme, derfor reiser vi masse rundt om i landet for å lytte. Det er ikke utredninger og evalueringer det står på, det står på evnen til å handle.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Det er ingen tvil om hva som er Regjeringas politikk. Det står nedfelt i Soria Moria-erklæringa. Det skal gjennomføres en forvaltningsreform fra 1. januar 2010 basert på en trenivåmodell. Det som står nedfelt i Soria Moria-erklæringa, er også godt fundert i alle de tre regjeringspartienes partiprogram, så derom hersker det ingen tvil. At det er noe uenighet innad i partiene om man ønsker to nivåer eller tre nivåer, er det ingen som bør la seg forundre over. Men det er ingen tvil om Regjeringas politikk. Det er ingen tvil om de tre partienes politikk. Det er også interessant å merke seg at KS la fram et dokument i går, hvor også Fremskrittspartiet og Høyre er med på de endelige beslutningene. Der er en meget detaljert i forhold til hvordan man mener at en trenivåmodell faktisk skal fungere.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2006-05-24:
Det er en god oppsummering representanten Tørresdal her gir av hva som er målsettingene med regionsreformen, forvaltningsreformen. Her er Kristelig Folkeparti helt på linje med Regjeringa. Vi er alle opptatt av at vi skal skape robuste regioner. Skal regionene bli robuste, fordrer det først og fremst tilførsel av oppgaver, og det er den prosessen vi er inne i nå. Når vi da har klarlagt oppgavene, får vi se hvordan vi skal ordne oss når det gjelder geografien. Vi har sjølsagt et sideblikk på geografien i denne prosessen. Vi vil også i meldinga som kommer til Stortinget til høsten, den meldinga som hovedsakelig handler om oppgavene, legge noen føringer for debatten knyttet til geografien og den geografiske inndelinga.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2006-05-24:
Etter Framstegspartiet sitt syn er hyttefolket til stor glede for folk flest, og ikkje minst for handelsnæringa der desse har bygd seg hytte. Hyttefolket legg sannsynlegvis igjen mykje pengar i den enkelte kommunen, noko som kjem både næringslivet og kommunen til gode. Utspel om hytteskatt kan skremme bort potensielle friluftsmenneske som går med planar om å byggje seg ei hytte. Ser ikkje statsråden at dette er bakvendt, og er ikkje statsråden samd i at det ikkje bør leggjast ekstra skatt på tiltak som kan få folk ut i naturen? Bør ikkje statsråden syte for at ordførarar og kommunepolitikarar kan glede seg over at folk nyttar oppsparte midlar til å investere i friluftsaktivitetar, i staden for å påføre desse enda større skattebyrde ved å innføre eigedomsskatt på hytte? Er dette eit bevisst forslag for at dei skal kunne innføre eigedomsskatt i kommunar over heile landet?
Vera Lysklætt (Venstre), 2006-05-24:
Hovedfundamentet i den avtalen som nylig er inngått mellom staten og Norges Bondelag om jordbruksoppgjøret for 2007, er knyttet til skattelette gjennom økning i jordbruksfradraget. Det er en innretning som Venstre støtter, og som er i tråd med den jordbrukspolitikk som er ført de siste årene. Men ser ikke statsråden at forslaget om å gi en generell fullmakt til landets kommuner om å innføre eiendomsskatt på våningshus, altså bøndenes boliger, medfører at Regjeringen gir skattelette med den ene hånden og tar skatteskjerpelser med den andre, slik denne regjeringen også gjorde da budsjettet for 2006 ble vedtatt?
Bent Høie (Høyre), 2006-05-24:
Når det gjelder statsrådens beskrivelse av kommuneøkonomien de siste årene, vil jeg måtte be statsråden om å holde seg til den sannhet om utviklingen som hun selv beskriver i forbindelse med kommuneproposisjonen i formelle svar til meg, og som er en helt annen enn den hun gir her i salen. Til saken: Jeg må gjenta spørsmålet fra representanten Sanner. Ser ikke statsråden det udemokratiske i at lokalpolitikere, som velges av befolkningen som bor i kommunen, kan innføre eiendomsskatt for mennesker som ikke har stemmerett i den kommunen der de har hytteeiendom? Senterpartiets og Høyres programutgangspunkt i forhold til eiendomsskatt er nesten helt likt. Begge partier er imot eiendomsskatten, men mener det er opp til lokalpolitikerne å avgjøre det. Men det betyr jo at de som får eiendomsskatten, og er imot den, skal ha mulighet til å kvitte seg med de politikerne som innfører den. Den modellen som Regjeringen har foreslått, innebærer at de som får eiendomsskatt, ikke får mulighet til å kvitte seg med de politikerne som innfører den.
Bent Høie (Høyre), 2006-05-24:
Også Høyre mener at både vettet og den sosiale samvittigheten er likt fordelt i landet. Men nå varsler Regjeringen i kommuneproposisjonen at de vil komme tilbake igjen med et nytt inntektssystem for kommunene i 2009. I proposisjonen står det at Regjeringen vil sette ned et utvalg for å arbeide med dette på bakgrunn av det faglige arbeidet som Borge-utvalget har gjort. Men vi var flere som ble svært overrasket da vi leste siste utgave av Kommunal Rapport, der statssekretær Dag-Henrik Sandbakken sier at det er politikere fra de tre regjeringspartiene som skal utgjøre dette utvalget. Flertallet av det norske folk bor faktisk i kommuner som er styrt av andre partier enn de tre regjeringspartiene. Dette er også et inntektssystem som bør være forutsigbart for kommunene, et system som altså skal innføres samme år som det er stortingsvalg. Ser ikke statsråden at det hadde vært en fordel å invitere med alle partier, og ikke minst også Kommunenes Sentralforbund, i det politiske arbeidet med utarbeidelse av et nytt inntektssystem?
Bent Høie (Høyre), 2006-05-24:
De siste dager har vist at regionsreformen, som statsråd Åslaug Haga har ansvaret for, møter motstand ikke bare i Høyre, men også langt inn i hennes eget parti og i de andre regjeringspartiene. Flere og flere av lokalpolitikerne har begynt å våkne og ser at dette er en reform som kan føre til en betydelig sentralisering. Tidligere leder i Senterpartiet Anne Enger Lahnstein sier at hun er redd for at store regioner kan føre til en sentralisering innad i regionen. Lederen i Østfold Senterparti sier at han er motstander, og ser ikke hva en kan vinne med reformen. Det samme sier lederen i Møre og Romsdal Senterparti. Og ordføreren fra Senterpartiet i Nord-Aurdal sier at «for Sp sin del er man i ferd med å lede den største sentraliseringen av makt på hundre år». I dagens Verdens Gang har stortingsrepresentant Olav Gunnar Ballo fra SV en meget god og oppsiktsvekkende artikkel om regionsreformen. Han sier at han er redd for at denne reformen kan føre til en betydelig sentralisering, men ikke minst peker han på det grunnleggende spørsmålet, nemlig: Hva er årsaken til at Regjeringen går inn for en reform uten at det er avdekt noe åpenbart behov for å gjennomføre denne reformen, som faktisk blir en av de største reformene i den siste tiden. Og han stiller et veldig sentralt spørsmål, nemlig: Hva er spørsmålet, hvis store regioner er svaret? Jeg vil gjerne gjenta det spørsmålet til den ansvarlige statsråden i dag, for veldig mange ser ikke behovet for denne reformen, og jeg frykter nå konsekvensen av den, både at en udemokratisk reform gjennomføres på en udemokratisk måte, og at konsekvensene av reformen vil være en betydelig sentralisering. Hva er spørsmålet, hvis store regioner er svaret?
Bent Høie (Høyre), 2006-05-24:
En av hovedbegrunnelsene til representanten Olav Gunnar Ballo er nettopp at Norge som et lite land ikke har behov for tre forvaltningsnivåer – vi er tross alt ikke større enn litt av en bydel i London. Men det er absolutt grunn til å spørre om det ikke er på tide at lederen av Senterpartiet og den ansvarlige statsråden begynner å lytte til sine egne, når en har lagt opp til et råkjør for å gjennomføre denne reformen allerede fra 2010. Det betyr altså at en kommer med oppgavefordelingen høsten 2006, så skal saken behandles i Stortinget, så skal en ha en diskusjon om den geografiske inndelingen, og så skal altså dette være på plass. Det betyr at partiene, som nå er i gang med nominasjonen til fylkestingsvalget i 2007, ennå ikke vet om det er en periode som varer i to år eller fire år. De skriver program som de ikke vet om skal vare i to år eller i fire år. Kan ikke Regjeringen heller bruke noe mer tid, få en god evaluering av dagens fylkeskommuner og få en god diskusjon om grunnlaget for denne reformen før de kjører dette råkjøret, denne udemokratiske prosessen, i forhold til en svær reform.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-05-24:
Mitt spørsmål er til samferdselsministeren. Jeg håper at statsråden i svaret vil bruke tiden på å fortelle om Regjeringens egne tiltak, og ikke på å kommentere Fremskrittspartiets politikk. Jeg håper statsråden er enig med meg i at folk flest er mer opptatt av løsninger enn av krangel om gamle tall. Andre land som ikke har oljeinntekter, bruker penger på å bygge nye og bedre veier. Irland er et eksempel, 340 milliarder kr brukes på ny infrastruktur. Argumentet der er at dette må de gjøre for å sikre fortsatt vekst i økonomien, og for samtidig å unngå at det skal bli press i økonomien. Noen av de landene som bygger veier, låner penger for å gjøre det. Noen av disse landene låner til og med penger fra Norge for å bygge veier, låner av de oljepengene som den norske stat på vegne av sine innbyggere har plassert i finanskapital i utlandet. Lån blir gitt med lav rente, 2 1/2 pst., fordi dette er langsiktige investeringer, med lav risiko. Men samfunnsmessig avkastning i Norge er langt høyere, og risikoen like lav. I Norge har vi et skrikende behov for å ruste opp eget veinett. Samlet etterslep på veivedlikeholdet i hele landet er på over 40 milliarder kr, ifølge nye tall som er lagt frem. Bare 5 pst. av riksveinettet holder de krav vi selv har satt til egne veier. Samtidig sier bygg- og anleggsnæringen at det er godt med ledig kapasitet til å ta seg av både vedlikehold og oppstart av flere nye veiprosjekter. 40 pst. av asfalteringskapasiteten er utnyttet, og det er bortimot 20 pst. ledig kapasitet til bygging av veier. Det står ikke på pengene, det mangler ikke prosjekter, og det finnes kapasitet. Hvilke grep vil statsråden gjøre for å redusere etterslepet på vedlikehold og øke takten i bygging av nye veier så det virkelig monner?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-05-24:
Jeg takker for svaret. Næringslivet i Norge har en stor avstandsulempe, og den blir ekstra stor når veinettet er dårlig. Men det er også slik at misforholdet mellom økonomiske rammer, planer og forventninger når det gjelder veibygging, er svært stort. Vegdirektoratet har jo selv beregnet at kostnadene ved å oppnå fullgod standard f.eks. på stamveinettet, er 300 milliarder kr, og med det investeringsnivået vi kjenner fra årets budsjett, i 2006, vil det selv ved hjelp av bompenger ta 70 år – 70 år å oppnå fullgod standard. Hva er denne regjeringens ambisjon når det gjelder tid, hvor mange år ser denne regjering og denne fagstatsråden for seg at det skal ta før vi klarer å få et bedre veinett i Norge? Jeg håper selvfølgelig at denne regjering på langt nær blir sittende i 70 år, men en ambisjon for hvor fort man vil rykke fram, håper jeg jo at denne regjering og denne statsråd har.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-05-24:
Avgått direktør og avgått styreleder i Avinor har brukt mye av selskapets tid og ressurser på et omstillingsprogram som Stortinget og også departementet har forutsatt skal ivareta regularitet. Programmet har vist seg å være et kaosprogram for flypassasjerer, for flyselskaper og faktisk også for ansatte. Selv om kaoskonstruktørene er fjernet, er det fare for at kaoset fortsatt vil forfølge flypassasjerer også en tid fremover. Hvordan vil statsråden sørge for at flytrafikken i Norge sommeren 2006 kan gjennomføres uten at det statlige selskapet Avinor ødelegger reiser og ferier for folk flest?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Eg skjønar godt at representanten ikkje vil bli mint om Framstegspartiet sine budsjettforlik med førre regjering, så eg skal ikkje seie eitt ord om det i mitt svar. Når det gjeld denne regjeringa sin politikk, ynskjer me å satse på samferdsel. Me har ei Soria Moria-erklæring som byggjer på forliket i Nasjonal transportplan, der òg Framstegspartiet er med, som seier at me skal auke investeringsnivået med 2,2 milliardar årleg. Det arbeider me for; i inneverande år har me lagt inn 835 mill. kr, som er ein god vekst. Me er på veg. Me er ikkje langt nok, men me er på veg. Eg ynskjer òg, i motsetning til førre regjering, i denne perioden å vri meir av satsinga over på vedlikehald. Det er ikkje då me vert møtte med trompetar og basunar ute, for både her i Stortinget og i fylka er det mange prosjekt som ein ynskjer å få oppstartløyvingar på og kome i gang med. Og det skjønar eg godt, for det er, som representanten seier, eit skrikande behov både for vedlikehald og for nye prosjekt rundt om i landet vårt. Eg var seinast i går i Møre og Romsdal, og eg skal til Telemark og Sogn og Fjordane neste veke, og både det å køyre langs vegane og det å snakke med folk styrkjer jo det som eg veit frå før, at me har eit stort behov. Min jobb er i lag med Regjeringa å følgje opp det me har gått til val på, og det me byggjer arbeidet i Regjeringa på, nemleg å følgje opp Nasjonal transportplan og òg å evne å styrkje vedlikehaldsbudsjettet i åra framover.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Det ville jo vere ei strålande utsikt for landet om denne regjeringa vart sitjande i 70 år, sjølv om nokre av oss då måtte finne oss i å verte avløyste av yngre krefter etter kvart. Når det gjeld kor mange år det vil ta før me får eit tilfredsstillande vegnett, er det sjølvsagt, som representanten veit, umogleg for meg å seie det nøyaktig. Det vil avhenge av veldig mange faktorar i landet vårt framover. Men som eg sa i hovudsvaret mitt, har me ein intensjon om å snu den negative utviklinga som har vore innanfor samferdsla i mange år. Delen til samferdsel på statsbudsjettet har gått nedover. Me er i gang med det arbeidet. Me har både i budsjettet og i revidert budsjett satsa på samferdsel, me kjem til å gjere det vidare, og me vil arbeide kontinuerleg for å betre vegnettet i landet – ikkje berre stamvegar, men òg riksvegar og fylkesvegar. Dei sistnemnde er det fylket som har ansvaret for. Det at me no har fått ein snunad på kommuneøkonomien, gjer at fylket kan verte i stand til å ta fatt på det vegnettet som kanskje er det aller dårlegaste.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Me har i alle fall ei satsing, i motsetning til den førre regjeringa, som kutta på vedlikehaldet i sine budsjett. Me har lagt inn nær 200 mill. kr til vedlikehald, og det kan vel etter kvart då nærme seg at me kjem opp att på nullpunktet, der det var før den førre regjeringa tok over og begynte på sine kutt. På bakgrunn av det synest eg ikkje representanten skal harselere. Når me fordeler ein sum på 116 mill. kr ut på mange fylke, vert ikkje summen så stor på kvar. Det kan eg vere einig i. Ambisjonen må sjølvsagt vere å satse vidare. Men summen – vel 700 mill. kr – som går til asfaltering, er i alle fall styrkt av denne regjeringa og ikkje kutta, som den vart av den førre regjeringa. Det er eg glad for, for det betyr at me nok ein gong har fått ein snuoperasjon. Me har gått frå å få eit kutt til å få ei styrking, og det er viktig. Folk vil leggje merke til etter kvart som tida går, at me får fleire anleggsmaskiner ute på vegar og jernbanestrekningar i dette landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Takk, president! Det er rett som representanten Sahl seier, at ein del av midlane i revidert budsjett måtte gå til å rydde opp i ting som den førre regjeringa ikkje rydda opp i. Både kreosotsaka og det at ein ikkje hadde teke vekk inntektsmålet då ein fjerna køyrevegsavgifta, var ting som eg måtte rydde opp i etter den førre regjeringa. Når eg i går kveld på Tabloid sa at me mangla ein offentleg debatt om samferdsel, så meiner eg faktisk det. Då meiner eg ein rikspolitisk offentleg debatt. Eg har vore regionpolitikar i ti år. I regionane, òg i valkampar, er det ein svær debatt om samferdsel heile landet rundt, men når ein set seg ned og ser på dei rikspolitiske debattane på fjernsynet, f.eks. i dei siste valkampane, er det ikkje mange gonger ordet samferdsel har vore nemnt. Og det er det eg meiner med å få ein rikspolitisk offentleg debatt om samferdsel. Den har eg etterlyst mange gonger som regionalpolitikar. Den føler eg at me er i ferd med å få no, ikkje minst med debatten som var i Tabloid i går, og andre debattar. Det er viktig, for dette er noko som opptek folk i heile landet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Denne regjeringa sin politikk er ei todelt satsing. Det er å satse på kollektivtrafikk i og omkring dei større byane og gjere han så god at folk faktisk vel den fordi det er det beste tilbodet til den enkelte i sin kvardag, og det er å satse vegbygging i distrikta. Når det gjeld satsing på veg og jernbane og den balansen, er ho veldig tydeleg gjeven i Nasjonal transportplan og i Soria Moria-erklæringa. Me skal auke satsinga med 1 milliard kr på veg og 1 milliard kr på jernbane. Så der har me ein veldig fin balanse – faktisk vil det gje ein større auke prosentvis på jernbane enn på veg, i og med at det budsjettet er mindre i utgangspunktet. Så satsinga på kollektivtrafikk under denne regjeringa vil ikkje verte svekt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Det er rett at det den seinare tida har vore mykje uro innanfor norsk luftfart. Eg skal ikkje dra heile den regla. Det er det feltet som eg har brukt mest tid på, trur eg, i det gode halvåret eg har vore statsråd. Det er òg rett at Avinor og OSL er AS, dei har sine styre og daglege leiingar som må ta ansvar, og som frå mi side har fått tydelege meldingar om å ta ansvar for å sikre stabilitet og driftstryggleik på dei ulike områda innanfor luftfarten. Når det gjeld det konkrete spørsmålet om tryggleikskontrollen på Oslo Lufthavn Gardermoen, har eg òg kommunisert veldig tydeleg at ein må gjere alt det ein kan for å gjenopprette ei normal ventetid, som i grunnen skal vere ned mot maksimalt eit minutt, eller noko slikt, i ein kø, når toget kjem, og ikkje slik som no, at ein kanskje må stå både i tjue minutt og lenger. Eg har fått forsikringar om at ein gjer alt som er mogleg for både å auke talet på kontrollpunkt og å rekruttere mannskap til å bemanne dei kontrollpunkta ein har for tryggleiksinnsjekk. Eg kan ikkje gå direkte inn og vere rekrutteringsfirma. Dette handlar rett og slett om ein kombinasjon av ein vanskeleg situasjon som Adecco, som er underleverandør, har, og som dei må løyse – og som dei er i ferd med å løyse – og av at det òg har vorte skjerpa tryggleikskrav som gjer at ein no utvidar talet på kontrollpunkt for å sikre at køane vert kortare. Eg har tillit til at leiinga i OSL og Avinor har stor merksemd på dette, og at dei vil løyse desse problema på beste måte.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
For det første er det sjølvsagt ikkje flygeleiarane som styrer norsk luftfart. Me har ein historikk bak oss. Eg vart åtvara tidlegare her mot å snakke om det som ligg bak, men alt heng saman med alt. Det at ein stansa utdaning av flygeleiarar, gjer at me reelt sett i dag har mangel på flygeleiarar. Det gjekk ganske mange månader å få det klarlagt og på bordet, men det har eg altså no fått, og det gjev sjølvsagt flygeleiarane ei sterk forhandlingsstilling, som då er opparbeidd gjennom – kanskje eg skal seie – mange år. Det er vel inga hemmelegheit at flygeleiarane har hatt ei sterk forhandlingsstilling òg før. Det at eg valde å bytte styret der no, er ledd i ein heilt naturleg prosess, der eg var innstilt på å gjere det på generalforsamlinga, men gjorde det tre veker før på grunn av nettopp forhandlingssituasjonen. Og det er rett at den nye styreleiaren kan vere med i innspurten av dei forhandlingane og leggje dei føringane som vil ha mykje å seie for Avinor si drift framover. Eg trur ikkje at eg med det har avslutta arbeidet med å få ro i situasjonen i lufttrafikken, og det er nettopp derfor eg no har starta på arbeidet med ein strategi for norsk luftfart.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Ja, det er rett, det har vore gjennomført eit omfattande omstillingsprogram der ein har kutta kostnader på om lag 400 mill. kr, som òg var mandatet. Eg vil ta avstand frå den karakteristikken som vert brukt om tidlegare dagleg leiar og styreleiar. Etter det mandatet dei fekk, har dei utført eit betydeleg arbeid, som nok har vore belastande for både leiing, styre og ikkje minst tilsette i selskapet. Men det er gjennomført. Når det gjeld lufttrafikken i sommar, er det då, som elles, styret og dagleg leiing som har ansvaret for å sikre at me har regularitet. Me har no ein forhandlingssituasjon som er krevjande for å kome til einigheit i tarifforhandlingar, slik me òg har det i mange andre sektorar i samfunnet. Eg håpar at dei neste vekene vil føre til einigheit om eit forhandlingsresultat som gjev ro i lufttrafikken i sommar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Eg kan svare bekreftande på det. Me har vurdert å hente inn flygeleiarar både frå Danmark og frå andre europeiske land. Luftfartstilsynet er no i gang med bl.a. å omsetje alle manualar til engelsk, slik at me òg kan hente inn flygeleiarar frå ikkje-nordisktalande land. Dette er eit arbeid som er i gang, der både Luftfartstilsynet og sjølvsagt Avinor har sine roller å spele. Tryggleiksmomentet skal varetakast – det er punkt nr. 1. Men innanfor dei marginane som ligg der, skal me gjere alt som er mogleg for å bøte på den situasjonen som har oppstått, så fort som mogleg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Når det gjeld dei konkrete grepa, var eg vel inne på det til det førre oppfølgingsspørsmålet. Det eine grepet er å prøve å få inn flygeleiarar frå andre land. Det er eit arbeid som er i gang. Òg i mange andre land er det dessverre mangel på flygeleiarar, men det finst moglegheiter. Innanfor det europeiske samarbeidet, som me er ein del av, vil det òg på lengre sikt kunne finnast moglegheit for eit samarbeid på nordisk nivå for å kunne styre delar av luftfarten som eit fellesområde. Men det er eit atskilleg lengre lerret å bleike. Når det gjeld den daglege drifta, er det sjølvsagt Avinor sitt styre og den daglege leiinga som har ansvaret for det. Det eg gjer, er å sjå på dei større linjene. Eg er med og legg til rette for at både Luftfartstilsynet og departementet kan vere med i diskusjonar som går på generalforsamlingsnivå – får ein kanskje seie. Eg er ikkje inne i den daglege drifta, det overlèt eg til dei som har ansvaret for det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Regelverket for godkjenning og registrering av køyretøy er komplisert, særleg på grunn av internasjonal harmonisering og internasjonale bindingar. Godkjenninga skal sikre at krava til trafikktryggleik og miljø er oppfylte, men òg at rette avgifter vert fastsette. Statens vegvesen ynskjer sjølvsagt å dekkje kunden sitt behov så langt det lèt seg gjere innanfor omsyna til tryggleik, lik handsaming og sporbarheit i forvaltninga. Det vert kontinuerleg arbeidd med å effektivisere og forenkle rutinane for dei kurante godkjenningane og registreringane. Som døme på dette nemner eg at bilforhandlarane no sjølve kan registrere typegodkjende bilar, utan kontroll på trafikkstasjonen. Dei kan òg registrere alle køyretøy som er godkjende på førehand, og føreta omregistreringar. Dei fleste køyretøya som skal registrerast i Noreg, har europeisk typegodkjenning. Det vil seie at dei i utgangspunktet òg er godkjende for registrering i Noreg, og at ei eventuell framvising for kontroll berre er for å få fastsett identitet og for å få fastsett rette tekniske data som grunnlag for rett avgiftsklassifisering. For bruktimporterte køyretøy, og for einskilde køyretøy som er importerte utan europeisk typegodkjenning, kan behovet for kontroll vere meir omfattande. Det er likevel berre i spesielle tilfelle at eit køyretøy må visast fleire gonger for å verte godkjent. Dei aller fleste vert godkjende ved ei enkelt framvising for kontroll. At forhandlaren sitt køyretøy er vist sju gonger, må seiast å vere eit heilt unormalt tilfelle. Utan meir kjennskap til det konkrete tilfellet kan eg sjølvsagt ikkje kommentere det konkret nærare. Statens vegvesen vurderer ytterlegare spesialisering av godkjenningstenesta for køyretøy som krev særskild kompetanse og/eller har låge volum. Dette gjeld ombyggingar, oppbyggingar, hobbyprosjekt mv., som i mange tilfelle er svært kompliserte og såleis òg krev lengre sakshandsamingstid. Statens vegvesen har i det siste hatt kapasitetsproblem enkelte stader. Eg er orientert om at Statens vegvesen har sett i verk tiltak for å utbetre dette. Regjeringa har vidare gjort framlegg om ei tilleggsløyving på 5 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett til utvida opningstid i 2007 for å få redusert ventetida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Det har i den seinare tida m.a. vore sterkt fokusert på lik handsaming og kvalitet i samband med godkjenning av køyretøy. Det er sjølvsagt slik at brukarane skal forvente at dei får lik handsaming, uavhengig av kvar dei vender seg. Det som er teke opp her som døme, vonar eg sjølvsagt ikkje er utbreitt. Eg skal likevel ta med meg saka over til Vegdirektoratet og be dei sikre – ved å sende tydelege signal til trafikkstasjonane, men òg sjølvsagt gjennom ytterlegare fokusering på opplæring – at ein får ein lik praksis ved alle trafikkstasjonane. Me er òg i gang med utvikling av eit nytt system, det såkalla Au2sys. Innanfor det er det ei målsetjing å få så mykje som mogleg av regelverket inn i eitt system, slik at ein kan få eit datasystem som vil gjere det enklare å sikre ei likebehandling, noko som vi alle sjølvsagt ynskjer.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Statens vegvesen gjennomførte under den førre regjeringa endringar for å tilpasse strukturen til nye kostnadsrammer og òg for å tilpasse innføring av ny teknologi. Det har vist seg at brukarane ikkje nyttar Internett i den grad ein kanskje tenkte seg då ein gjorde dei endringane. Det har i tillegg til andre element m.a. ført til lengre køar og ventetider som er heilt uakseptable, spesielt i det sentrale austlandsområdet. Eg har bedt Vegdirektoratet om å påleggje regionane straks å setje i verk tiltak for å betre tenestetilbodet og redusere ventetidene ved trafikkstasjonane. Konkret skal kontrollar utan timebestilling gjerast meir vanlege – såkalla «drop in» – og meir tilgjengelege, og òg slik at me får høgare grad av fleksibilitet og effektivitet med omsyn til å ekspedere enkle oppgåver der volumet er stort. Det er kanskje i samband med dei enkle oppgåvene at folk opplever å måtte vente lenge. Med denne bakgrunnen gav me ei løyving på 5 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett, slik at me kunne få auka omfanget av dette arbeidet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Enkle og oversiktlege billettsystem er viktig for å få folk til å velje å reise kollektivt. Det er gjort eit godt arbeid både av den førre regjeringa og òg av mange fylkeskommunar for å kome opp med eit system som skal gje passasjerane eit saumlaust tilbod når ein reiser på kryss og tvers av ulike grenser – ofte fylkesgrenser. Med verknad frå 1. april 2006 har me vedteke ein standard for grensesnitt i nye elektroniske billettsystem. Standarden sikrar at fylkeskommunar og selskap kan samarbeide om billettar og takstar. Det er no fylkeskommunane og selskapa som må ta i bruk elektroniske billettsystem. Den nye standarden gjer dette mogleg, og eg vil i dei samtalane eg har med fylkeskommunane, oppmode til at ein intensiverer dette arbeidet. Eg veit at det er i veldig godt gjenge i mange fylkeskommunar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Me har ei arbeidsdeling som gjer at ansvaret for kollektivtrafikken er lagt til fylkeskommunane. Eg vil vere varsam med å gripe inn i det mandatet som fylkeskommunane har til å utvikle gode system på dette området. Me har jamlege møte med fylkeskommunane for å drøfte både kollektivtrafikk og andre viktige spørsmål. I eit slikt møte skal eg gjerne drøfte òg dette spørsmålet, men det å påleggje Oslo og Akershus å utvikle eit system synest eg ville vere å gå eit steg for langt med omsyn til å gripe inn i eit ansvarsområde som dei eksplisitt har.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-05-24:
Me har nettopp hatt eit møte i SKØ som vart leidd av statssekretæren min, fordi eg var ute og reiste. Det var meininga at eg skulle leie møtet, men eg måtte endre den planen. I det møtet kom det fram at ein kanskje treng å diskutere korleis dette arbeidet skal gjerast. Ein hadde heilt sikkert gode intensjonar då ein starta dette organet, men det var kanskje ikkje godt nok gjennomarbeidd i forhold til innhaldet i møta. Det me no er einige om, er at me fram til neste møte på kvar vår plass skal setje oss ned og tenkje igjennom korleis me vil nytte dette organet, slik at det verkeleg skal verte eit organ for handling og ikkje berre eit organ der me på ein måte diskuterer problemstillingar, og så kanskje ikkje kjem så mykje lenger. Dei konkrete resultata så langt når det gjeld SKØ, er kanskje ikkje så gode som ein hadde von om då ein starta dette organet, men eg ser at det er ein viktig møteplass. Eg ser òg at det er viktig at me får konkrete saker og konkrete handlingar ut av dei møta som kjem, og det kjem eg til å følgje opp framover.
Trond Helleland (Høyre), 2006-05-24:
Jeg tror vi alle skal erkjenne at satsingen på veivedlikehold ikke har vært god nok i noen regjering, og det vitner også det forfallet vi ser, om. Nå har imidlertid statsråden sagt – og gjentatt til det kjedsommelige – at nå skal det bli en annen dans. Nå skal det bli fart på sakene, nå skal vi satse mer på vedlikehold. Da synes jeg det er spennende å lese revidert budsjett, som nå nylig er lagt fram. Godt skjult på departementets hjemmeside er det en fylkesfordelt ramme over hvor mye denne storsatsingen skal være framover, i et vedlegg til revidert budsjett. Jeg kan finne fram noen tall der: Oslo vil få 3 mill. kr ekstra til asfaltering, Akershus vil få 4 mill. kr, Vestfold vil få 4 mill. kr og Vest-Agder, stakkar, vil få null kroner ekstra i år til asfaltering. Er dette en satsing statsråden er fornøyd med, eller blir det litt puslete?
Trond Helleland (Høyre), 2006-05-24:
Jeg er godt fornøyd med at statsråden tar så alvorlig på situasjonen, for det virker som ledelsen ved OSL ikke er så opptatt av å få ting i orden med én gang. Når de kan uttale at det nok må gå en måneds tid før vi får på plass to–tre sluser, vi mangler vekter, vi vurderer å fly dem inn fra andre deler av landet, osv., synes jeg det er en litt nonsjalant holdning til flypassasjerene. Det er bra at statsråden griper fatt i dette. Når det gjelder flygelederproblematikken, vises det til mangel på bemanning. Har statsråden vurdert å hente inn flygeledere fra Danmark, der flygelederne har en pensjonsalder som er tre år lavere enn den norske? Det betyr at det er en jevn strøm av nypensjonerte danske flygeledere som kan settes i sving i norsk luftfart. Er det noe statsråden har vurdert?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2006-05-24:
Jeg hørte med interesse på statsråden i debatten på Tabloid på TV 2 i går. Jeg lurte igjen litt på dette med dosen av Møllers tran, for statsråden uttalte at vi ikke har hatt en debatt om samferdsel på ti år i Norge. Underforstått: Først da de rød-grønne kom i regjering, ble det fart på samferdselsdebatten. Hvor har statsråden tilbrakt de siste ti år – når vi bl.a. har hatt den sentrumsregjeringen der Senterpartiet deltok? Hun uttalte videre at Samarbeidsregjeringen kuttet i bevilgningene til drift og vedlikehold på veier. Det gjentok hun nå. Det stemmer overhodet ikke med virkeligheten. Vi skal innrømme at det ikke var godt nok, men det var påplussinger på drifts- og vedlikeholdssiden. Vi har en samferdselsminister som bruker store ord, men foreløpig ser vi lite til oppfølging av ordene. Revidert nasjonalbudsjett inneholdt en liten økning, men det gikk stort sett med til å rydde opp i ting som viktig nok måtte ordnes på. Nå må vi rette blikket framover.(Presidenten klubber.) Jeg vil spørre statsministeren: Får vi prosjektfinansiering, som har vært det store nye? (Presidenten klubber.)