Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
I morges markerte Norsk Elbilforening sin glede over klimaforliket utenfor Stortinget. I likhet med miljøorganisasjonene er elbileierne svært fornøyd med utfallet av klimameldingen og -forhandlingene, og i særdeleshet med den garantien vi i realiteten sikrer elbilen gjennom å videreføre dagens avgiftsfordeler fram til 2017 – en avgiftspolitikk som allerede har ført Norge til topps som verdens ledende elbilland. Dette er imidlertid bare ett av mange tydelige grep partiene har samlet seg om i forliket for å kutte klimagassutslipp fra transportsektoren. Det er nødvendig. I 2010 utgjorde klimagassutslippene fra transportsektoren 32 pst. av Norges samlede klimagassutslipp. I byene står sektoren for over halvparten av utslippene. Det er personbiltrafikken som utgjør den største andelen. Skal vi klare å oppnå de ambisiøse målsettingene i forliket om å kutte i innenlandske klimautslipp, må det derfor tas kraftige grep overfor hele sektoren. Den norske bilparken må fases om til å bli renere og mer miljøvennlig. Regjeringen har i løpet av få år bidratt til at utslippene av CO2 fra nye biler i Norge har falt med 30 pst. gjennom endringer i avgiftsopplegget. Klimaforliket understreker nødvendigheten av å fortsette denne omleggingen av avgiftene på kjøretøy og drivstoff i mer miljøvennlig retning. Den sterke befolkningsveksten i de større byområdene de neste 20 årene skaper ekstraordinære transportbehov, som mange har nevnt i dag. I de større byområdene i Norge forventes en befolkningsvekst på 28 pst. fra 2010 til 2030. Befolkningsveksten krever vesentlig kapasitetsøkning i transportsystemet, uavhengig av om veksten skjer med bil eller med mer miljøvennlige transportformer. Prognosene viser at det daglig vil foretas rundt to millioner flere reiser i de ni største byområdene i 2030 enn i 2010. Det er ikke tvil om at en ensidig bilbasert trafikkvekst vil bli betydelig dyrere for samfunnet enn en trafikkvekst som håndteres med kollektivtransport og sykkel. En bilbasert trafikkvekst vil øke klimautslippene med 20 pst. Hvis trafikkveksten skjer ved kollektivtransport og sykkel, vil klimautslippene øke marginalt. Jeg er derfor veldig glad for at klimaforliket viderefører regjeringens klare målsetting om at veksten i persontransporten, som befolkningsøkningen i de større byene fører med seg, skal skje ved kollektivtransport, gange og sykkel. Det er ikke bare det som er godt nytt for klimaet. Mindre biltrafikk vil også gi renere luft, mindre støy, økt trafikksikkerhet og generelt mer trivsel i byene. Men byene og berørte fylkeskommuner har allerede store utfordringer med å klare å finansiere nødvendige investeringer og drift i kollektivtransporten. Arbeiderpartiets landsmøte slo i fjor fast at staten i større grad må bidra til drift og investeringer i kollektivtrafikken. Dagens rammetilskudd til fylkeskommunene og belønningsordningen er ikke tilstrekkelig. Klimaforliket følger opp dette vedtaket gjennom både å foreslå en styrking av belønningsordningen og understreke at staten i større grad må bidra med drift og investeringer i kollektivtrafikken i de store byene. I Bergen bygges nå bybane fra sentrum til Flesland til en samlet prislapp på om lag 7,5 mrd. kr. Mesteparten av dette betales av bilistene i Bergen. Deretter er målet at banen skal bygges fra sentrum til henholdsvis Åsane og Loddefjord. Prisanslaget fra Bergen sentrum til Åsane er foreløpig oppunder 3 mrd kr. I Oslo og Akershus er lokalpolitikerne enige om et tverrpolitisk forlik som sikrer at en stor andel av bompengene de neste ti årene går til kollektivtrafikk. Det er bra. Men til den kanskje viktigste kollektivsatsingen i hovedstadsregionen, ny t-banetunell gjennom Oslo, er det foreløpig kun satt av 500 mill. kr av en investering som er anslått til 10 mrd. kr. Dette viser litt av behovet. Høyre viser iblant til egne vedtak om å prioritere kollektivtrafikken i de fire største byene. Men forholdsvis like store økonomiske utfordringer med investeringer og drift av kollektivtrafikken, finnes også i våre nest største byer, som Tromsø, Kristiansand, Fredrikstad og Drammen. Bystyrer og fylkesting bør også for framtiden ha hovedansvar for kollektivtrafikken. De kjenner både utfordringene og løsningene lokalt best. Vi skal fra Stortingets side arbeide for at flere gjør som Trondheim, der de via satsingen på kollektivtrafikken og bilreduserende tiltak har fantastiske resultater med en mer klimavennlig transport. Derfor er det avgjørende at klimaforliket følges opp, slik at staten reelt prioriterer og sikrer investeringer i drift og investeringer i kollektivtrafikken.