trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-12-12:
Da er vi i gang med den årlige karusellen, der Høyre sier at det ikke skjer noe hjemme. Av nasjonalbudsjettet går det fram at gjennomførte klimatiltak siden 2007 har gitt mellom 3 og 4 millioner tonn reduserte utslipp i Norge. Detaljene er kanskje ikke så viktige for Høyre. Jeg kunne lese opp en lang liste med tiltak Høyre ikke gjennomførte da de satt i regjering, som vi har gjort: Vi har tredoblet satsingen på fornybar energi, tredoblet investeringene i jernbane osv. Den listen har dere hørt før. Jeg har mer lyst til å utfordre Høyre tilbake på naturvern – vi fikk en utfordring på det. Jeg merker til min store sorg at Høyre viderefører sitt kutt i Direktoratet for naturforvaltning med 40 mill. kr. Fremskrittspartiets foreslåtte kutt på 17 mill. kr, er det vel, er puslete i sammenligning. Jeg vil gjerne at Høyre utdyper litt hvordan de har tenkt å få til det, og hva som er rasjonalet bak å vingeklippe direktoratet på den måten. Jeg har en mistanke om at forslaget bærer preg av den vendettaen mot Direktoratet for naturforvaltning vi har sett antydninger til fra Høyre, i alt fra språkbruk her i salen, der uttalelser fra direktoratet hører hjemme «i søpla» – jeg siterer representanten Hofstad Helleland – til disse budsjettkuttene, som ikke hører hjemme i et seriøst budsjettforslag, og som på ingen måte ville latt seg gjennomføre i virkeligheten, rett og slett fordi vi skal føre en ansvarlig arbeidsgiverpolitikk her i landet også. Så når det gjelder kutt og kvotepliktig sektor. Det er enkelte som har prøvd å besvare utfordringene på dette området i denne debatten ved å vise til at det har vært diskusjon fra SVs regjeringspartneres side også. Jeg forholder meg til det statsministeren sier. Han slår fast senest i Aftenposten at de norske klimamålene står fast, og at klimameldingen skal definere tiltakene som gjør at vi når de målene. Hva Høyre mener, hersker det litt mer forvirring om. Hvis kvotemarkedet er hovedvirkemiddelet i kvotepliktig sektor, blir det ikke mange klimatiltak i årene som kommer. Kvoteprisen nå er vel på om lag 70 kr, og det er forventet at den kommer til å forbli ganske lav i ganske lang tid framover. Så til Fremskrittspartiets Ketil Solvik-Olsen, som prøver å framstille det som om det er SV som har skapt usikkerhet rundt hva Fremskrittspartiet mener om menneskeskapte klimaendringer. Jeg beklager, men sånn er det jo ikke. Vi har ikke behov for å lage noen imaginær fiende, den fienden er helt reell, og det er fordi Fremskrittspartiet fra denne talerstolen selv uttrykker ambisjoner om å sitte i regjering. Da er jeg interessert i å vite hva slags klimapolitikk Fremskrittspartiet har tenkt å føre. Det er Fremskrittspartiets talspersoner selv, fra Carl I. Hagen til Siv Jensen i den tradisjonsrike replikkrunden i trontaledebatten hvert år, til Arne Sortevik og til Per-Willy Amundsen, som sprer usikkerhet om hva Fremskrittspartiets innstilling til menneskeskapte klimaendringer egentlig er. Det er ikke et religiøst spørsmål, det er spørsmål om hvorvidt man forholder seg til overveldende vitenskapelige bevis eller velger å lytte mer til de få motstanderne som er der.
Nikolai Astrup (Høyre), 2011-12-12:
Som saksordføreren gjorde rede for, har Høyre noen ideelle innvendinger til loven slik den nå er utformet. Det handler om at informasjon som til nå har vært taushetsbelagt i skatteetaten, ikke bør overføres automatisk til matrikkelen, men være basert på Kartverkets behov og et eksplisitt samtykke til overføringen fra skattyter. Dette er i og for seg en prinsipiell innvending, men vi ser at matrikkelen kan ha behov for de data som de her etterspør. Vi kommer derfor ikke til å stemme imot loven, men vi synes det er betimelig å reise denne problemstillingen i debatten om forslaget. Ellers er vi veldig glad for at en samlet komité stiller seg bak den høringsuttalelsen som Datatilsynet har levert, og den innvendingen som ligger der, om at skattyter skal informeres på en formålstjenlig måte i forbindelse med overføring av disse dataene.
Nikolai Astrup (Høyre), 2011-12-12:
La meg få lov til å takke statsråden for hans innlegg, som var informativt og godt. Jeg har to spørsmål. Det ene er: Kan Stortinget forutsette at finansieringsgrunnlaget for de grønne sertifikatene vil være likt i Norge og Sverige? Det andre spørsmålet går på noe statsråden sa i sitt innlegg, nemlig at han forutsetter en økning i energiforbruket hvert eneste år fremover. I hvilken grad er energieffektivisering en del av dette bildet? Arnstad-utvalget har tidligere pekt på et betydelig energieffektiviseringspotensial på 10 TWh i private husholdninger alene. Tar statsråden høyde for dette i sin spådom om en økning i energiforbruket i årene som kommer, eller vil Arnstad-utvalgets potensial fremdeles være uforløst når vi kommer til 2020?
Nikolai Astrup (Høyre), 2011-12-12:
Man kan få inntrykk av at SV ikke sitter i regjering når man hører på representanten Snorre Serigstad Valen, som har sterke meninger om den fremtidige olje- og gassproduksjonen på sokkelen, men som likevel står bak den petroleumsmeldingen som regjeringen har lagt frem, og som mener mye om Statoils engasjement i oljesand, men likevel ikke har tatt grep i regjeringen knyttet til å instruere Statoil på dette området. Men la meg spørre Serigstad Valen om noe annet. Sergistad Valen sa: «Klimasaken er den viktigste saken i vår tid.» Er representanten fornøyd med regjeringens innsats og resultater på hjemmebane og de tiltak som ligger i statsbudsjettet for 2012?
Nikolai Astrup (Høyre), 2011-12-12:
Statsråden nevnte dette med å tenke klimatiltak nasjonalt. Så er det det med å tenke det, ville det og gjøre det i praksis. Skal vi nå våre klimamål, må alle bidra i en dugnad og ha en helhetlig tilnærming, som statsråden også var inne på. Derfor tenkte jeg at det kanskje var greit å spørre statsråden: Hva har hun gjort i sitt eget departement for å bidra til det nasjonale klimakuttet? Kan hun gi noen eksempler på tiltak man har gjennomført i Arbeidsdepartementet for å bidra til reduserte klimagassutslipp i Norge?
Nikolai Astrup (Høyre), 2011-12-12:
Jeg måtte nesten tegne meg på nytt, for jeg hadde glemt pennen min her oppe. Representanten Valen kritiserer Høyre for uklarhet i klimapolitikken. Sjelden har vel uttrykket «en skal ikke kaste med stein når en selv sitter i glasshus» kommet bedre til sin rett enn akkurat nå. I regjeringen hersker det fullstendig kaos om viktige områder innenfor klima- og energipolitikken. Det hersker usikkerhet om hvem som snakker på vegne av regjeringen. Nå har statsråd Borten Moe fastslått at han i hvert fall snakker på vegne av regjeringen. Snakker Per Rune Henriksen på vegne av regjeringen? Snakker Kjetil Lund på vegne av regjeringen? Snakker Erik Solheim på vegne av regjeringen? Snakker Kristin Halvorsen på vegne av regjeringen? Dette er det usikkerhet om, for det er helt uklart hva regjeringen mener om alt fra nasjonale utslippskutt, utvinningstempoet på sokkelen, oljesand, EUs drivstoffdirektiv – for å nevne noe. Da blir det relativt spesielt, for ikke å si komisk, når Serigstad Valen forsøker å så tvil om Høyres syn i klimapolitikken. Det gjelder å feie for egen dør før man kritiserer andre. Regjeringen har lagt frem en klimamelding før. Det eneste partiet som var fornøyd med den klimameldingen, var Fremskrittspartiet, som representanten Serigstad Valen har brukt betydelig tid på å rakke ned på i klimadebatten de siste årene. Så igjen gjelder det å komme opp med en oppfølger som er vesentlig bedre enn originalen. Problemet er jo – som vi har forsøkt å si flere ganger – at for hver dag vi utsetter denne klimameldingen, blir det dyrere og mer krevende å nå de målene vi har satt oss i klimaforliket. I stedet for å ha en debatt om hvem som mener hva, burde vi kanskje komme i gang med å gjøre noe. Da vil jeg si til representanten Sund: Jada, noe er gjort, men i statsbudsjettet for 2012 er det jammen langt mellom nye tiltak. Noe er gjort mellom 2007 og nå, og godt er det, men det kunne vært gjort så veldig, veldig mye mer. Det representerer tapte muligheter for Norge, og det gjør det dyrere for oss å nå de målene vi har satt oss. Hvis regjeringen ikke snart kommer opp med en klimamelding som er ambisiøs nok til at vi når de målene vi har satt oss, vil det snart ikke være mulig å nå dem – rett og slett fordi det er teknologiske og tidsmessige barrierer som står i veien. Så kort om Direktoratet for naturforvaltning: Ja, vi ønsker noe mindre til byråkrati og litt mer til miljø. Nå har budsjettet til DN økt fra 78 mill. kr i 2005 til 196 mill. kr i 2012. La meg minne om at SV stadig sier at vi fikk til så mye under Børge Brende. Vel, vi fikk til veldig mye med under halvparten av budsjettet, og jeg er sikker på at vi klarer å få til veldig mye med litt mindre til byråkrati og veldig mye mer til miljø enn det denne regjeringen legger opp til.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2011-12-12:
Endringa i dagsordenen kom brått på, men vi må jo kunne ta det på strak arm! Når det gjeld endringar i svalbardmiljøloven, er det brei einigheit om nødvendigheita av dette. Komiteen viser til at bevaring av Svalbard sin særeigne villmarksnatur er eit hovudmål for norsk svalbardpolitikk, og det er norsk politikk at miljøomsyn skal vege tyngst ved konflikt med andre interesser. Det er også viktig å unngå at noko er uklart, og å få lik omgrepsbruk som i lov om forvaltning av naturmangfald – naturmangfaldloven av 19. juni 2009. Komiteen meiner at svalbardmiljøloven og andre miljøregelverk er viktige verkemiddel for å sikre at nærvær og aktivitet skjer innanfor dei rammene omsynet til Svalbard sin særeigne natur set. Komiteen er også oppteken av at tradisjonar på Svalbard, og spesielt fangsttradisjonane, blir tekne vare på, men då basert på ei berekraftig løysing. Den tradisjonelle fangstmannsordninga er eit gode og har lange tradisjonar som er historisk viktige, og som la fundamentet for busetjing og inntekt lenge før dei kjende mineralførekomstane tok over som viktigaste næringsaktivitet på Svalbard. Det er som sagt stor einigheit om desse endringane, men med nokre synspunkt om dette med utsetjing og flytting av organismar, spesielt frå Framstegspartiet, som meiner at ein må kunne forvente ein auka aktivitet også opp mot dei arktiske områda med omsyn til eksempelvis oppdrett. Ein viser til at departementet sitt forslag om endringar føreset at ein må ha løyve etter svalbardmiljøvernloven for kultiveringstiltak på akvatiske og terrestre artar. Framstegspartiet sine medlemer viser også til at Svalbard Næringsforening er negativ til forslaget og støttar argumentasjonen om at denne restriksjonen avgrensar eit meir allsidig næringsliv, som kunne fått større breidd gjennom moglegheita for å opne for oppdrettsnæringa også på desse øyane.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2011-12-12:
Det er eit paradoks at 1,3 millionar hushald kunne hatt glede av rein fornybar kraft i staden for importert kraft basert også på kol. Innfasing av 26,4 TWh ny elproduksjon i Norden kunne ha bidrege til dette dersom ikkje denne regjeringa hadde kasta vekk så mange år. I Midt-Noreg har vi i denne perioden hatt rekordhøge straumprisar. Vi har investert milliardar i to mobile gasskraftverk i same periode som ein har valt ikkje å gå for ei sertifikatordning som kunne ha innfasa og gitt oss god, fornybar straum. Men vi får sjå framover og sjå kva som no skal til for å klare å innfase desse 26,4 TWh snarast mogleg. Ein av føresetnadene her er at NVE får nødvendig hjelp til å redusere behandlingstida for å få sett i gang bygging av dei nye kraftverka som vil liggje inne i sertifikatordninga. Det er heilt nødvendig at statsråden har fokus på akkurat denne biten først og fremst for å unngå at mange av kraftverka ikkje blir ferdigstilte innanfor virkeperioden til sertifikatordninga. Det er viktig at ein har nødvendig fokus der. Så er det dessverre også slik at mange utbyggjarar føler seg lurte av denne regjeringa som rett og slett ikkje tok tak i sertifikatordninga, slik at enkelte mister denne. For mange var det ein føresetnad for å få positiv økonomi ut av satsing og investering. Det er også denne regjeringa sitt ansvar, og det er beklageleg i ei tid då denne regjeringa går fremst i verda i forhold til klima og klimautfordringa. Sertifikatordninga, ny og rein produksjon som dette inneber, ville vere eit av dei gode verkemidla i den samanhengen. Dette verkemiddelet maktar ikkje denne regjeringa å ta i bruk så tidleg som dei kunne, og det er berre deira ansvar.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2011-12-12:
Representanten Serigstad Valen presenterer uvêr som om det skulle vere noko nytt. Eg kan jo hugse f.eks. frå 1950-talet, då ei rekkje ishavsskuter gjekk frå Sunnmøre og berre to–tre av dei kom tilbake. Mange titals mannskap kom aldri meir tilbake. Så det er ikkje noko nytt at vi har hatt uvêr. Men eg vil tilbake til verdas behov for olje. Det vil auke kraftig. «Verdens behov for olje vil øke kraftig, og derfor er Statoils investeringer i oljesand svært velkomne», sa IEAs sjeføkonom Birol til Aftenposten 10. november i år. Han sa vidare: «Når man regner hele produksjonskjeden fra oljen produseres og transporteres til den når forbruker, er utslippene maksimalt 15 prosent høyere enn fra annen olje.» Det handlar også om at dei fattigaste må få tilgang på energi. Er SV og Snorre Serigstad Valen einig i utsegna frå sjeføkonom Birol om at Statoils produksjon av oljesand er velkomen og bør fortsetje? Dersom ikkje, kva er alternativet for verdas fattige?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2011-12-12:
Når vi nå behandler endringer i svalbardmiljøloven, er det viktig å ha noen viktige mål for svalbardpolitikken i bunnen for de endringer vi gjør. De overordnede målene i svalbardpolitikken er kjent, men jeg ønsker å nevne dem likevel: konsekvent og fast håndhevelse av suvereniteten korrekt overholdelse av Svalbardtraktaten og kontroll med at traktaten blir etterlevd bevaring og stabilitet i området bevaring av områdets særegne villmarksnatur opprettholdelse av norske samfunn på øygruppa Dette har ligget fast i lang tid, og det er bred politisk enighet om disse målene. Vi må kunne si at forvaltningen av øygruppa etter disse målene har vært meget vellykket, og vi håper at den også skal være det i fortsettelsen. På Svalbard, som ellers i Norge, er det ulike kryssende interesser når det gjelder næringsinteresser og verneinteresser, og sånn vil det alltid være. Bevaring av Svalbards særegne villmarksnatur er et hovedmål for norsk svalbardpolitikk, og det er norsk politikk at miljøhensyn skal veie tyngst ved konflikt med andre interesser. Det er også viktig å unngå uklarheter samt få en lik begrepsbruk, som i lov om forvaltning av naturmangfold – naturmangfoldloven av 19. juni 2009. Svalbardmiljøloven og annet miljøregelverk er det viktigste virkemidlet for å sikre at tilstedeværelse og aktivitet skjer innenfor de rammer hensynet til Svalbards særegne natur setter. Samtidig er det et viktig mål å opprettholde et norsk samfunn på øygruppa. Derfor er det også utrolig viktig å ha aktivitet og arbeidsplasser som sikrer dette. Vi har alle sammen et ansvar for å sikre en positiv utvikling av øygruppa. Jeg mener at den saken vi behandler i dag, legger til rette for at denne politikken skal videreføres, og at vi også i framtiden skal ha forskjellige næringsaktiviteter etablert, samtidig som naturen og miljøet ivaretas på en god og effektiv måte. I så måte er, som det også er sagt tidligere, svalbardmiljøloven og annet miljøregelverk det viktigste virkemidlet for å sikre at tilstedeværelse og aktivitet skjer innenfor de rammer hensynet til Svalbards særegne natur setter. I St.meld. nr. 22 for 2008–2009, svalbardmeldingen, viser regjeringen til hva som må til for å bevare et norsk samfunn på øygruppa, og dette ligger også til grunn for det videre arbeidet. Når det gjelder Svalbard, er det viktig å ha flere tanker i hodet samtidig. For det første er det viktig å ta vare på naturen og miljøet på denne unike øygruppa. Dernest er det også viktig å utvikle et næringsliv som skaper arbeidsplasser, og som derigjennom sikrer vår suverenitet over øygruppa. Så helt til slutt: Historien har vist at en forvaltning av øygruppa etter strenge krav hittil har fungert meget godt, og at næringslivet har innrettet seg godt etter dette. Vi ønsker at det skal fortsette.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2011-12-12:
I sitt alternative budsjett skriver Høyre at en snarest mulig bør konsekvensutrede Lofoten og Vesterålen for framtidig olje- og gassvirksomhet. Da kunne jeg først tenke meg å spørre om hva representanten Meling og Høyre mener med «snarest mulig». Det andre spørsmålet jeg har til representanten Meling, er følgende: Hvis nå Høyre skulle komme til regjeringsmakt og i regjeringskorridorene – som jeg da ikke håper – sammen med dem som man har regjert med tidligere, Kristelig Folkeparti, Venstre osv., kan Høyre da være en garantist for at man får satt i gang en konsekvensutredning?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2011-12-12:
I Kristelig Folkepartis alternative budsjett vil man redusere med 30 mill. kr når det gjelder kunnskapsinnhenting i det nordøstlige Norskehavet og åpningsprosessen ved Jan Mayen. Synes ikke Kristelig Folkeparti det er viktig å få gjort en så grundig jobb som det overhodet går an når det gjelder kunnskapsinnhenting, i stedet for det man gjør ved å redusere dette beløpet, med tanke på den videre prosessen og for å ha et skikkelig beslutningsgrunnlag før en konkluderer?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2011-12-12:
Venstre skriver i sitt alternative budsjett at de vil ha en generell økt satsing for å få mer produksjon av ren energi i Norge og få nye grønne arbeidsplasser. For oss i Arbeiderpartiet er arbeid for alle jobb nummer én. Vi har store ambisjoner for Norge som energinasjon, og vi har satt oss ambisiøse klimamål. Det følges opp bl.a. i dag med elsertifikatene, som vil føre til masse fornybar energi innen 2020 og muligheter for økt verdiskaping. For å få fram all den fornybare energien og kunne levere framtidsrettete og bærekraftige grønne arbeidsplasser må vi ha en storstilt utbygging av strømnettet. Mitt spørsmål er derfor: Vil Venstre akseptere økte naturinngrep for å produsere og framføre mer fornybar energi, som bl.a. vil skaffe nye grønne arbeidsplasser? Energien må fram!
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-12:
For Høyre er det også overordnet viktig at vi har en politikk som sørger for god bevaring av Svalbards særegne villmarksnatur. Derfor er også Høyre i all hovedsak enig i at miljøhensyn skal veie tungt – og enig i det meste av det som foreslås i denne proposisjonen. Høyre er også opptatt av lokal selvråderett. Det er vi på fastlandet, og det er vi når det gjelder svalbardpolitikken vår. Det betyr at vi går imot den foreslåtte endringen for motorferdsel. Vi mener fra vår side at dagens ordning synes å ha fungert på en god måte, og betydningen av lokal kunnskap og faglig innsikt forvaltes godt av Sysselmannen innenfor rammen av dagens lovverk. Det blir også underbygget av flere av høringsuttalelsene i denne saken. Vi er også opptatt av at Longyearbyen lokalstyre skal kunne ha handlingsrom og få noe økt innflytelse for å kunne treffe enkeltvedtak innenfor sitt planområde. Så Høyre ber regjeringen om å komme tilbake med en vurdering av dette spørsmålet på en egnet måte, og vi håper vi blir imøtekommet på det.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-12:
Høyre er glad for at vi omsider setter punktum for å få innført elsertifikatmarkedet sammen med Sverige, og at vi nå også får bli en del av fornybardirektivet. Elsertifikatmarkedet med Sverige ble jo av regjeringen Stoltenberg i sin tid lagt i skuffen, bl.a. fordi en da mente at norske forbrukere ville få en uforholdsmessig stor regning i forbindelse med finansieringen av dette markedet. Det er jo nettopp det vi på mange måter nå får, gjennom det at Norge og norske forbrukere skal betale for halvparten av det volumet som skal frem innen 2020, dvs. at vi skal finansiere 13,2 TWh ny fornybar produksjon. Det da å sørge for at investeringene kommer i Norge og ikke i Sverige, at ikke norske strømkunder skal finansiere investeringer i Sverige, må da være overordnet viktig for Norge. Når vi vet hvilke utfordringer vi har med tanke på tiden det tar å konsesjonsbehandle søknader om ny energiproduksjon, når vi vet tiden det tar å konsesjonsbehandle søknader om ny infrastruktur, som er helt nødvendig for å få frem mer produksjon, er det klart at vi har ganske store utfordringer, og det haster med å finne løsninger på dette. Regjeringen har selv varslet at de vil komme med en helhetlig energimelding som på mange måter vil fange opp disse spørsmålene, etter at en NOU blir lagt frem tidlig i 2012. Kanskje får vi en stortingsmelding høsten 2012, kanskje først i 2013, og det er for sent i forhold til de utfordringene vi har med å sikre rammebetingelsene for det å få frem mer fornybar energi. Vi trenger å få ned konsesjonsbehandlingstiden. Vi vet at NVE har fått tilført store ressurser til å doble saksbehandlingskapasiteten sin. Allikevel tar det altså bortimot seks år å få konsesjonsbehandlet en søknad. Så kommer ankebehandling i tillegg, som gjerne kan ta ett år eller to, det også. Så vi trenger å styrke den delen av arbeidet for å legge til rette for at fornybarinvesteringene faktisk kommer i Norge. En annen helt elementær forutsetning for at dette skal skje, er at det er et marked for denne nye produksjonen, og da blir måten vi kobler oss opp mot større markeder i utlandet, på, viktig for at det i det hele tatt skal være lønnsomhet i denne type nyinvesteringer. Så her òg etterlyser vi fra Høyres side en sterkere profil fra regjeringen og en økt hastighet i det å få bygd ut infrastruktur.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-12:
Budsjettet er et viktig verktøy. Som representanten Sund var inne på, karakteriseres budsjettet som stramt. Vi har sagt nei til mye, og det avspeiler jo prioriteringer som regjeringen og Arbeiderpartiet har. Men det er en vinner innenfor Olje- og energidepartementets område, og det er denne posten for utjevning av nettleie. Den er faktisk doblet. Arbeiderpartiet og regjeringen har valgt å benytte 60 mill. kr ekstra til utjevning av overføringstariffer når det gjelder nettleie. Så mitt spørsmål til representanten Sund er: Hvorfor anser Arbeiderpartiet dette for å være så viktig at en velger å bruke hele 60 mill. kr mer på dette, selv om ingen egentlig har etterspurt denne økningen – selv ikke lobbyistene har etterspurt denne økningen? Den har en helt marginal effekt. Så vi er veldig nysgjerrige på hvorfor det er så viktig for Arbeiderpartiet å bruke de 60 millionene nettopp her.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-12:
Da vil jeg ta opp de forslag som Høyre har fremmet sammen med andre partier.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-12:
Høyre har gjennom mange år hatt en klar holdning til områdene utenfor Lofoten og Vesterålen. Vi vet at ressurspotensialet er stort, og vi vet at vi har utfordringer med å opprettholde produksjonsvolum innenfor olje og gass utover 2020. Det betyr at vi har en klar og avklart holdning til at vi ønsker en konsekvensutredning i disse områdene. En konsekvensutredning for oss er ikke et spørsmål om hvorvidt vi skal eller ikke skal åpne disse områdene, men hvilke kriterier de skal åpnes under. Det jeg kan garantere, er at Høyre vil jobbe for at vi får en åpning av disse områdene så snart dette er mulig, men det er klart at vi også er opptatt av at det skal skje på en måte som balanserer godt miljøhensyn og sameksistens med andre næringer. Det er et stort potensial for å utvikle industri og aktivitet i den nordlige delen av Norge, og jeg håper at innbyggerne i Lofoten og Vesterålen snart skal få benytte seg av denne muligheten for fremtidige interessante arbeidsplasser.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-12:
Til det første: Når representanten Serigstad Valen sier at det ikke er noe flertall i områdene ved Lofoten og Vesterålen for utvinning, vil jeg bare informere representanten om at ved forrige stortingsvalg var det de partiene som hadde en klar holdning for utvikling av disse områdene, som gikk frem i stortingsvalget, mens de partiene som var imot en åpning av disse områdene, bl.a. Serigstad Valens eget parti, SV, gikk tilbake i stortingsvalget. Så jeg er litt usikker på om Serigstad Valen egentlig har et grunnlag for de uttalelsene han kommer med. Når det gjelder sammensetning av delegasjonen i klimaforhandlingene, skal jeg være den første til å gratulere med den innsatsen som Norge gjorde under forhandlingene. Det som er viktig for oss, er å stille spørsmål ved om sammensetningen er riktig. Blant annet er skog et stort tema. Meg bekjent var det to representanter fra Landbruksdepartementet, som også har mye kompetanse på skog. Kanskje kunne den delegasjonen vært større. Kanskje kunne det vært flere fra Olje- og energidepartementet. Kanskje kunne Næringsdepartementet vært representert. I klima ligger det også store næringsmuligheter. Den type diskusjon må vi kunne ta uten at det oppfattes som kritikk.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-12:
Jeg kjenner meg på ingen måte igjen i den virkelighetsbeskrivelsen som representanten Sande prøver å tegne for Høyre. For Høyres del er det å utnytte landet vårt – utnytte de mulighetene distriktene har – av stor betydning. Det er det som – jeg holdt på å si – til sammen gjør Norge til en sterk nasjon, en nasjon der vi kan opprettholde et godt velferdsnivå. Da er vi nødt til å utnytte de ressursene som ligger i Distrikts-Norge. Når det gjelder nettutjevning: Det som sannsynligvis virkelig ville kunnet redusere nettkostnadene i distriktene, var jo å slå sammen nettselskapene til større enheter og fordele byrden, bl.a. også på de store byene. Ved å øke utjevningstilskuddet arbeider regjeringen mot en sånn type strukturendring som virkelig kunne monne i forhold til Distrikts-Norge. Så jeg tror kanskje representanten Sande har en større jobb å gjøre på hjemmebane når det gjelder å ivareta Distrikts-Norges interesser.
Siri A. Meling (Høyre), 2011-12-12:
Statsråden var inne på det store behovet som er for ny fornybar produksjon, og vi vet alle at en av forutsetningene for denne satsingen er at vi får en bedre infrastruktur – det gjelder nett, og det gjelder kabler. Nå hadde vi en mye diskutert prosess når det gjaldt linjen Sima–Samnanger, og et av de elementene som ble gitt kommunene, var å styrke næringsfondene til noen av disse kommunene – 100 mill. kr. Disse pengene ble tatt og betalt ut av Statnett, ikke av det offentlige som sådant. Dette er et ganske nytt element i denne typen saker, så mitt spørsmål til statsråden er om dette er et tegn på en ny politikk på området, at kommuner kan forvente å få kompensasjon til sine næringsfond dersom en har nye nettforbindelser. Og hvor mye tenker statsråden at dette vil utgjøre i forhold til at det er noen som betaler disse nettariffene i andre enden?
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-12:
På Svalbard finn vi nokre av dei flottaste naturområda i landet. Det arktiske landskapet, det harde klimaet og det spesielle dyrelivet er ein verdi som må vaktast gjennom ei god og berekraftig forvaltning av naturressursane på øygruppa. Det er stor grad av semje i Stortinget både om den verdien Svalbard representerer, og om viktigheita av å ta vare på han. Samtidig er det slik at mange menneske har sitt bu og virke på Svalbard, og mange ynskjer å oppleve øygruppa. Utfordringa er å balansere ynsket om eit tilnærma urørt miljø på øygruppa med ynsket om framleis busetjing og aktivitet. Svalbardmiljøloven er ein viktig reiskap i dette arbeidet. Å bevare den særeigne villmarksnaturen er ei hovudmålsetjing i norsk svalbardpolitikk. Lova skal saman med anna miljøregelverk sikre at aktiviteten på øygruppa skjer innanfor dei rammene omsynet til naturen set. Framlegget frå regjeringa til endringar i svalbardmiljøloven omfattar fleire ulike paragrafar og søkjer å sikre eit oppdatert og godt lovverk, slik saksordføraren har vore inne på. I tillegg til god informasjon om kva lover som gjeld, er det viktig å sikre at utforminga av lovverket er i tråd med tida og tilhøva, som det heiter. Eit tredje moment er at lovverket skal vere tilgjengeleg og oversiktleg. Regjeringa søkjer å ta omsyn til alle desse tre momenta i forslaget vi handsamar i dag. Senterpartiet støttar endringane som er foreslegne. Vi ynskjer å ta vare på natur og kulturminne på Svalbard. Samtidig er det eit viktig mål for Senterpartiet at det skal vere busetjing og aktivitet på Svalbard også i framtida. På lang sikt må det vere andre ting enn koldrift som held oppe aktivitetane på Svalbard. Oppsyn, skjøtsel og forvaltning av dei enorme naturområdene, eit berekraftig reiseliv og ei ytterlegare styrking av utdanning og forsking er eksempel på viktige pålar å byggje Svalbard-samfunnet på i framtida. I tillegg må det også vere rom for anna type næringsverksemd. Dagens kolressursar vil ikkje vare evig. Det er derfor viktig at vi allereie no startar arbeidet og diskusjonen om korleis Svalbard-samfunnet skal utvikle seg. Svalbards geografiske plassering i nord gir også Svalbard ei viktig symbolrolle i klimasamanheng. Dei nordlegaste busetjingane vi har, er ifølgje forsking presentert av Bjerknessenteret dei fyrste stadene som vil oppleve å passere ein temperaturauke på 2 °C, og som kan risikere vesentlege endringar i klimaet som følgje av det. Det vil derfor vere viktig, nettopp med bakgrunn i lovverk, å sikre ei utvikling på Svalbard som gir, og held oppe, denne viktige rolla Svalbard har i både natur- og klimasamanheng. Dagens vedtak byggjer opp under ei slik utvikling.
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-12:
Lat meg berre få gjere det klart at eg står ved det standpunktet når det gjeld Statoil si oljesandutvinning, men eg erkjenner òg at det er eit standpunkt som fleirtalet i denne salen ikkje deler. Då er det ein representant, ein politikar, si plikt å jobbe for dei politiske standpunkta ein har, i denne sal og i dei respektive partia. Då synest eg kanskje ikkje det er nødvendig å hente omgrep frå dyreriket, men berre slå fast at dette arbeidet kjem eg til å fortsetje med. Så lat meg òg leggje til at for Senterpartiet sin del har vi tydelege vedtak i vårt partiprogram som seier at vi nettopp vil nytte den statlege eigarskapen til å drive fram meir miljøvenlege løysingar og meir miljøvenleg aktivitet. Så det har vi ein klar ambisjon om.
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-12:
Eg er kjend med at også Høgre si stortingsgruppe har opparbeidd seg vesentleg kompetanse på det dyreriket som Bjørn Lødemel refererte til i starten av sitt innlegg, så dei spørsmåla kan nok òg rettast til eigne kollegaer. Når det gjeld eigedomsretten, har eg lyst til å vere tydeleg på at dei spådomane som Høgre kom med i forkant av etableringa av den raud-grøne regjeringa om nærast å framstille det som om eigedomsretten ville bli oppheva, ikkje har slått til i det heile. Eigedomsretten står sterkt, og det har han òg gjort under denne regjeringa. Det som er openbert når det gjeld f.eks. vern og vernesaker, er jo at ein har flytta forvaltinga mot dei det gjeld, ein har altså oppretta verneområdestyre som gjev større nærleik mellom dei som må halde seg til dei statlege vedtaka, og dei som vedtek dei reguleringane som skal gjelde.
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-12:
Eg er svært einig i det sterke ynsket fylkesvaraordføraren i Oppland, Ivar Odnes, har for bevaring av kulturminne. Eg deler òg hans sterke engasjement. Dette er eit område der eg trur ingen i denne sal vil vere ueinig i at vi har store utfordringar, og vi har eit stort potensial for både varetaking og verdiskaping kring dei verdiane vi har gjennom dei verna og verneverdige bygga t.d., som blei nemnde her. Så er det jo slik at når ein representerer eit regjeringsparti, må ein òg ta inn over seg det ansvaret som følgjer med det, og ein må prøve å nå dei måla ein har innafor ulike politikkområde, men samtidig ha eit forsvarleg budsjett som varetek dei større omsyna – omsynet til norsk næringsliv, konkurransekraft, sysselsetjing osv. Det er også ein del av eit budsjettarbeid.
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-12:
I tillegg til dei elementa som Snorre Serigstad Valen nemner, viste òg denne rapporten fra Bjerknessenteret at representanten Amundsens valgkrets ville vere blant dei fyrste landområda som passerer ein temperaturauke på 2 grader, og det er jo interessant å ha med seg i så måte. Spørsmålet mitt handlar eigentleg om bakgrunnen for den forskinga som representanten Amundsen viser til. Det gjorde han jo no greie for gjennom eit eksempel, så då må jo spørsmålet bli: Synest representanten Amundsen at FNs klimapanel si forsking representerer eit «worst case»-scenario i debatten, og vel Framstegspartiet å late den forskingsrapporten han viste til frå USA, og faktaforskinga, som er lagd fram frå FNs klimapanel, vege like tungt når dei gjer sine miljøpolitiske vurderingar?
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-12:
Då vi drøfta fjorårets budsjett, viste Høgre til regjeringa sitt arbeid med å etablere ei utjamningsordning for drivstoff, i tråd med EØS-regelverket, og gjorde det klart at Høgre var imot ei slik utjamningsordning – ikkje fordi det viste seg å vere krevjande å få til, men som eit klimatiltak, fordi det venteleg ville føre til at folk og næringsliv i distrikta køyrde meir bil. I årets budsjett salderer Høgre med ikkje å vere med på auken i utjamningsordninga for nettleige, noko som då vil gå ut over ein del av dei same distriktsområda, nemleg dei som no betaler forholdsvis meir i nettleige enn det ein gjer i sentrale område, der abonnentane er mange. Så mitt enkle spørsmål er: Kvifor er det sånn at Høgre alltid må saldere postar som på ulik måte rammar norske distrikt?
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-12:
Eg vil begynne med å rose representanten Hjemdal for eit godt innlegg. Eg vil sjølvsagt gjere nokre unntak for enkelte setningar som gjekk i retning av å kritisere regjeringa, men utover det var det eit godt innlegg, som viste eit oppriktig engasjement både for klima og for natur og miljø generelt. Det som går igjen i desse debattane som denne komiteen har, er nettopp det. Kristeleg Folkeparti står fram som ein pådrivar og ynskjer meir Soria Moria-politikk, altså meir av – og raskare – det som regjeringa legg fram. Det må eit opposisjonsparti ha moglegheita til å gjere. Eg ynskjer berre å stille spørsmålet rett ut: Føler representanten Hjemdal at det er regjeringspartia eller dei andre – opposisjonspartia – som ligg Kristeleg Folkeparti nærmast i klima- og miljøpolitikken?
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-12-12:
Venstre sin motstand mot kraftmaster er jo ikkje det einaste. I tillegg til å bruke mykje energi i denne sal på å snakke om fornybar energi er ein også imot eksempelvis skogsbilvegar. Ein er altså på den eine sida veldig oppteken av bioenergi og av å vri bruken frå fossil til fornybar energi på oppvarmingssida. På den andre sida er ein ute og kritiserer skogsbilvegbygging og den infrastrukturen som er viktig nettopp for å ta ut denne bioenergien. Korleis får representanten Tenden dette til å gå i hop?
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-12:
Den raud-grøne regjeringa har inngått ei avtale med regjeringa i Sverige om ein felles grøn elmarknad mellom landa, ein felles sertifikatmarknad, som vil leggje grunnlaget for betydelege investeringar i fornybar elektrisitet i både Noreg og Sverige. Til saman skal Sverige og Noreg byggje ut 26,4 TWh fornybar kraft frå 2012 til 2020. Det er ein betydeleg auke i kraftproduksjonen på om lag 10 pst. av dagens produksjonskapasitet i landa, noko som tilsvarar forbruket til 1,3 millionar hushaldningar, med eit gjennomsnittleg forbruk på 20 000 kWh per hushaldning. Med ein slik felles norsk-svensk sertifikatmarknad vel Noreg og Sverige å byggje vindkraft, vasskraft og kraftproduksjon basert på bioenergi. Innføringa av elsertifikat vil vere eit viktig verktøy for at Noreg kan innfri sine forpliktingar om fornybar energiproduksjon i samsvar med EUs fornybardirektiv. Fornybardirektivet har som mål å etablere eit felles rammeverk for å fremje bruk av energi frå fornybare energikjelder i EU-landa. Kvart medlemsland skal bidra ved å oppfylle separate mål for delen fornybar energi av total energibruk innan 2020, slik at det bidreg til det overordna EU-målet om 20 pst. fornybar energi. Direktivet set eit samla mål for Noregs fornybardel på 67,5 pst. i 2020. Elsertifikata vil føre til ei stor mengd ny elektrisitet. Derfor må vi byggje ut eit robust straumnett innanlands og mellom Noreg og utlandet. Ei styrking av overføringane til utlandet er nødvendig for å handtere den auka mengda kraft. Nye samband med utlandet skal baserast på samfunnsøkonomisk lønsemd, medrekna verknaden på kraftmarknaden, forsyningssikkerheita, miljøet, kraftsystemet og behovet for meir innanlands nett. Noreg er i dag ein del av ein europeisk og nordisk kraftmarknad, og særleg i tørrår er vi avhengige av import av kraft for å ha ei tilfredsstillande forsyningssikkerheit. Utbygging av ny kapasitet mellom Noreg og utlandet må kome norske forbrukarar og næringslivet til gode, slik det gjer gjennom styrkt forsyningssikkerheit og gjennom incentiv for investeringar i ny kraftproduksjon. Eksport av rein fornybar kraft frå Noreg kan også bidra til ei energiomlegging i land som i dag baserer seg på kolkraft, slik at dette òg gir ein positiv klimaeffekt. Elsertifikatmarknaden er altså ei formidabel satsing på fornybar kraftproduksjon. Ordninga vil ytterlegare styrkje Noreg som eit føregangsland innan utbygging av fornybar kraft. Oppstarten av elsertifikatmarknaden skjer 1. januar 2012, og samarbeidet vil vare heilt fram til 2035. Eit så langsiktig samarbeid gir gode, stabile rammer for industrien og industriarbeidsplassane. Loven behandla Stortinget i juni i år. Det er no ein samrøystes komité som sluttar seg til den inngåtte avtala.
Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-12-12:
Nyleg blei klimatoppmøtet i Durban om ei framtidig ny klimaavtale avslutta, og der veit vi at det står nye, krevjande rundar for tur. Her heime har vi eit klimaforlik inngått på Stortinget som regjeringa følgjer opp. Så har det for mange, meg inkludert, vore uklart i lang tid om det er slik at Framstegspartiet meiner at dei klimaendringane vi står overfor, kan vere menneskeskapte. Når ein då har ein ny klimapolitisk talsmann i Framstegspartiet, vil eg nytte denne anledninga til å spørje om representanten Amundsen meiner at klimaendringane er menneskeskapte, og om Framstegspartiet derfor vil leggje det til grunn når dei skal utforme sin framtidige politikk på dette området.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2011-12-12:
Stortinget behandler i dag to saker som er komplementære til hverandre, nemlig et felles marked med Sverige for elsertifikater og EUs fornybardirektiv. Stortinget behandler dette direktivet og vil gi sitt samtykke til en innlemmelse i EØS-avtalen. EUs fornybardirektiv omfatter elektrisitet, oppvarming, avkjøling og transport. Hvert medlemsland har levert inn sine forventede bidrag. Som på de fleste områder innenfor energi har Norge ikke store vanskeligheter med å tilfredsstille direktivets krav om en fornybarandel på 67,5 pst. for elproduksjon. 2009-nivået lå på 64,9 pst. Et felles elsertifikatmarked med Sverige anslår en økning av fornybar energi på 26,4 TWh innen utgangen av 2020. Sertifikatordningen som Stortinget vil vedta i dag, vil være et viktig virkemiddel for å nå målsettingen om 67,5 pst. fornybar elproduksjon innen 2020. Norge forplikter seg til å betale elsertifikater for 13,2 TWh, uavhengig av hvor mye som blir produsert i Norge. Av denne grunn er det derfor viktig at prosessene som leder fram til utbygging av fornybar energi, kommer i gang så fort som mulig. Saksbehandlingstiden i NVE og Olje- og energidepartementet må reduseres betraktelig hvis målsettingen om 13,2 TWh innen utgangen av 2020 skal kunne realiseres. Det er også viktig å merke seg at hver part kan bestemme om anlegg som kommer i drift etter 2020, skal gis innlemmelse i ordningen, forutsatt at det ikke gis elsertifikater senere enn for utløpet av år 2035. Denne ordningen bør Norge benytte seg av, siden behandlingen av konsesjoner tar svært lang tid. Andre virkeområder for energisparing er energieffektivisering og energiomlegging. På disse områdene har Norge et betydelig potensial, som bør følges bedre opp i tiden fremover. Til slutt vil jeg bemerke at det har vært stor enighet i komiteen, og det er gledelig, for disse to sakene er svært viktige for utviklingen av fornybar energiproduksjon i Norge.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2011-12-12:
Det var i 2004 enighet om at alle som bygger fornybaranlegg etter 2004, skulle være med i sertifikatordningen da denne ble innført. Cirka 160 anlegg ble bygget i perioden 2004–2009. Regjeringen har imidlertid vedtatt at det bare er anlegg bygget etter september 2009 som blir med i sertifikatordningen. Mitt spørsmål er: Synes statsråden at de som bygget anlegg mellom 2004 og 2009, har blitt dårlig behandlet av den rød-grønne regjeringen når de ikke får delta i sertifikatordningen?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2011-12-12:
Representanten Sund tok opp viktigheten av å fortsette arbeidet med CO2-rensing på testanlegget på Mongstad. I den sammenheng tok LO-leder Roar Flåthen i en kronikk i Dagens Næringsliv i juni til orde for at det meste av klimaforliket i Stortinget er for ambisiøst, og basert på hva Stortinget visste i 2008. Det samme har statssekretær Per Rune Henriksen sagt til VG, og at det er nødvendig å revurdere innholdet i klimaforliket. Han sier at man i 2008 gjorde vedtak om klimaforliket på feil grunnlag, ikke minst på grunn av feil kostnader – og dette må revideres. Er Arbeiderpartiet og Eirin Sund enige med LO-leder Flåthen og statssekretær Henriksen om at klimaforliket fra 2008, som alle politiske partier var med på, ikke kan gjennomføres i nåværende form, hovedsakelig på grunn av kostnadene?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2011-12-12:
I Dagens Næringsliv den 1. desember 2011 advarer statsråd Ola Borten Moe mot å tro at Norge kan bli best på andre typer fornybar energi enn vannkraft. Han peker på at Norge har en tendens til å overdrive sin egen betydning. Han sier videre at det bygges vindkraft både onshore og offshore i hele verden. Mange ganger har man inntrykk av at vi er alene. Vi må bare innse at veldig mange ligger foran oss på fornybarsatsingen. Vårt bidrag kan komme fra offshoreteknologi som fundamentering og plassering av vindmøller til havs. Mitt spørsmål til statsråden blir: Er statsråden enig med statsråd Ola Borten Moe om at vi slett ikke er så langt framme på fornybarproduksjon med unntak av vann, som vi ofte tror at vi er i dette landet?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2011-12-12:
Mitt innlegg var egentlig basert på representanten Serigstad Valens hovedinnlegg, men etter å ha hørt representanten Sund er det klart at vi på mange måter må være i mål med klimaarbeidet. Jeg tror ikke det. Representanten Serigstad Valen var inne på dette med miljøproblematikken. Det er klart at det er et område som er veldig viktig, og som vi må ha stor oppmerksomhet på. Intensjonen i klimaforliket fra 2008, som også SV var med på, var å redusere CO2-utslippene innen 2020 innenlands med mellom 15 og 17 millioner tonn. Dette er det blitt snakket mye om siden 2008, men spørsmålet er egentlig: Er det oppnådd – har man klart å komme i mål med dette? Vi har nemlig brukt en tredel av tiden fram til 2020. Representanten Serigstad Valen vil også, for å nå klimamålene, la 50 pst. av gass- og oljereservene på norsk sektor ligge igjen i grunnen. Nå ser jeg at representanten Serigstad Valen ikke er til stede i salen, men jeg må likevel spørre om SV fører en realistisk og ansvarlig politikk. Har SV andre opplysninger om produksjonen av fornybar kraft som skal brukes i en overgangsperiode, siden oljen skal bli liggende i grunnen? Kan SV virkelig forsvare at 50 pst. av petroleumsreservene blir liggende igjen i grunnen? Er dette kravet like urealistisk som det at SV ville forby å selge bensin- og dieselbiler etter 2015? Min påstand er at SV gjerne vil redde miljøet, men gjør svært lite for at dette ønsket blir satt ut i livet. Norges CO2-utslipp har økt i de senere år, ikke minket. Hva gjør regjeringen – og da særlig SV – for å nærme seg intensjonen i klimaforliket? Er representanten Serigstad Valen enig med LO-sjef Flåthen og statssekretær Per Rune Henriksen i at klimaforliket må endres, da kostnadene i forliket er altfor høye sånn som de er i dag?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-12-12:
I den saken vi nå har til behandling, har både representanten fra Høyre, representanten fra SV og jeg tatt til orde for at fornybardirektivet og vår andel av fornybar energi på norsk side bør kunne overoppfylles. Mitt første spørsmål er: Hvordan stiller statsråden seg til en slik overoppfyllelse når vi har et så godt utgangspunkt? Mitt andre spørsmål er om den delen av fornybardirektivet som gjelder transportsektoren. Der må vi ha en dobling i løpet av de neste åtte årene. Statsråden pekte på at biodrivstoff og el vil bli viktig her. Kan statsråden si litt om hvilke virkemidler regjeringen vil komme med? Han pekte på en handlingsplan om dette – når vil den komme på plass, slik at man klarer den doblingen innen åtte år?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-12-12:
Regjeringens kulturminnepolitikk er preget av store ord og visjoner, men den følges ikke opp i konkret handling. For noen uker siden fikk vi et nytt eksempel på det. Da var det gården Haugøy i Vågå, som har forfalt. Det er nesten hundre år siden man fredet denne gården. Myndighetene startet restaureringen på 1990-tallet, men arbeidet ble avsluttet fordi eierne ikke hadde penger til å fortsette. Fylkesvaraordføreren i Oppland, Ivar Odnes fra Senterpartiet, uttrykte i Nationen at vi ikke er i nærheten av å lykkes med å ta vare på og sikre vår flotte kulturarv for framtiden. Odnes etterlyser større bidrag over statsbudsjettet og oppfordrer regjeringen til å følge opp ambisjonen om å stoppe forfallet av kulturarven innen 2020. Dette er noe Kristelig Folkeparti deler med Senterpartiets fylkesvaraordfører. Er representanten Sande enig med sin partikollega fra Oppland?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-12-12:
Norge har en god industrihistorie. Det har vært mye verdiskaping, og det har skapt mange arbeidsplasser. Vi har mange gode arbeidsplasser per i dag også. Men det finnes også noen svarte kapitler i vår industrihistorie som handler om at mange av våre fjorder og havområder er sterkt forurenset, fordi man kanskje ikke hadde den høyeste bevisstheten og heller ikke den største reguleringen når det gjelder dette, i tidligere tider. Regjeringen har i det budsjettet som vi i dag behandler, siden 2010 en halvering når det gjelder opprydningstiltak for våre fjorder og havområder – dette på tross av at vi i 2012 skulle begynne med de store prosjektene, for det har statsråden sagt til komiteen i tidligere budsjettrunder. Hvordan skal vår gamle og gode industrihistorie bli god nok når vi ikke klarer å rydde opp i disse syndene?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-12-12:
«Klimasaken er den viktigste saken i vår tid», sa representanten Serigstad Valen. Det er et utsagn som undertegnede er enig i. I vår barndom, representant Serigstad Valen, sa Gro Harlem Brundtland at vi skulle tenke globalt og handle lokalt. På SVs landsstyremøte i høst uttalte miljøvernministeren seg slik: «Å dempe tempoet i åpningen av nye felter vil bli ett av de viktigste tiltakene for å få ned norske utslipp med 20 prosent innen 2020.» Senere utdypet han sine synspunkter i Dagens Næringsliv og sa: «Da må vi heller begrense oljeproduksjonen ved å avstå fra å åpne nye områder, på samme måte som vi gjorde med Lofoten og Vesterålen.» Men i statsbudsjettet, som sikkert blir vedtatt senere i dag, skal vi bruke 260 mill. kr til oljeleting i nye områder utenfor Lofoten og Vesterålen. Utenfor Vestfjorden åpnes det nå for oljevirksomhet. Spørsmålet er: Skal vi tro på budsjettet, som får Serigstad Valens stemme i dag, eller på miljøvernministerens ord?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-12-12:
Det er riktig at Kristelig Folkeparti reduserer 30 mill. kr når det gjelder dette. Det gjør vi fordi Jan Mayen er et sårbart område, det ligger langt fra annen infrastruktur som vi har per i dag, og oljeselskapene har også gjentatte ganger – på spørsmål fra undertegnede – sagt at dette er et område man ikke ønsker å etablere seg i. Da mener Kristelig Folkeparti at når det er sårbart, når vi ikke har infrastruktur der, og når oljeselskapene viser liten lyst til å etablere seg der, så er ikke dette et område som Norge skal drive olje- og gassutvinning i.