Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2011-02-22:
Ifølge OECDs kriterier har nærmere 30 pst. av den norske befolkningen for svake leseferdigheter. Vi er ikke innenfor OECDs grense for ønsket nivå. Men selv om dette tallet er høyt, er Norge faktisk blant de beste landene i OECD. Vi snakker allikevel om opp mot 350 000 mennesker som ifølge hjemmesidene til Lesesenteret i Stavanger ikke har den lesekompetansen de trenger. Stadig flere jobber krever lesekompetanse. Voksne i aldersgruppen 41–65 år, som er på det svakeste leseferdighetsnivå, har mer enn tolv ganger så stor risiko for å falle utenfor arbeidslivet som det gode lesere har. Nordmenn er et lesende folk, og kravene til basisferdigheter er større i de nordiske landene enn i mange andre land. De siste 10–15 årene har kravene økt både innenfor og utenfor arbeidslivet. Den demografiske utviklingen er også en utfordring i seg selv. Aldersbæreevnen viser forholdet mellom den yrkesaktive delen av befolkningen og den eldre delen av befolkningen. Dette forholdet vil endre seg kraftig. I 2000 var det 4,7 personer i yrkesaktiv alder per eldre, mens det i 2030 vil bli redusert til 3,5 personer og i 2050 til 2,9 personer. For å møte dette vil det være avgjørende at flest mulig står i arbeid lengst mulig. Da er lesekompetanse en forutsetning. Gode grunnleggende ferdigheter er en viktig forutsetning for stabil tilknytning til arbeidsmarkedet. Norsk arbeidsliv er i stor grad kunnskapsbasert og stiller store krav til omstillingsevne og innovasjon. Innovasjon og verdiskaping avhenger av en kompetent og produktiv arbeidsstyrke. Framtidens arbeidsplasser trenger kompetanse uavhengig av bransje. Vi må derfor sikre oss at hver enkelt har den basiskompetansen som skal til for å tilegne seg ny kunnskap og være med på omstillingene. Program for basiskompetanse i arbeidslivet ble opprettet i 2006 og gir bedrifter og offentlige virksomheter anledning til å søke om støtte til grunnleggende opplæring i lesing, skriving, regning og data. Siden 2006 har ca. 13 000 personer fått opplæring gjennom BKA. Evalueringene viser at programmet treffer målgruppen godt. BKA-programmet er et svært viktig supplement til den kommunale voksenopplæringen. En utfordring i arbeidet med lesekompetanse er også at halvparten av dem som er blant de svakeste, selv synes de leser godt. En del av dem synes også at de leser svært godt. For det første er det vanskelig å innrømme sviktende ferdigheter i en så grunnleggende leseferdig, ferdighet som lesing og skriving … – den er tydeligvis litt sviktende for meg også i dag! Basisferdighetene viser seg også å være svakere jo eldre arbeidstakeren er. Eldre arbeidstakere er derfor en ekstra utsatt gruppe. Innsatsen for å øke svake leseres kompetanse må derfor ses i sammenheng med tiltak for å beholde eldre arbeidstakere i jobb og redusere bruken av førtidspensjon. En ekstra utfordring er at eldre arbeidstakere selv tar mindre initiativ til å delta i opplæringen enn de yngre. Ifølge Lesesenteret i Stavanger nedprioriterer bevisst mange arbeidsgivere også opplæring av eldre medarbeidere. Det er alvorlig, og det påhviler arbeidsgiver et stort ansvar for å motivere arbeidstakere i risikosonen. Dette vil være en nøkkel for å få på plass effektive tiltak som kan bidra til å opprettholde basiskompetanse i forhold til arbeidslivets krav. Opplæring av egen arbeidskraft må være et satsingsområde for alle seriøse bedrifter. Høyre skal ha ros for å sette dette temaet på dagsordenen i Stortinget gjennom dette Dokument nr. 8-forslaget. Opposisjonen fremmer også en del forslag knyttet til det. Arbeiderpartiet støtter intensjonen i mange av disse forslagene. Det vil man også kunne lese ut fra merknadene. Men vi vil allikevel ikke stemme for forslagene her i dag. Det er også nærmere forklart i merknadene. Arbeiderpartiet mener at regjeringen tar utfordringen med lesekompetanse for voksne på alvor, og at opprettelsen av en tiårsplan ikke nødvendigvis vil utgjøre en styrking av arbeidet. Regjeringen har de siste årene styrket satsingen på BKA og i tillegg styrket økonomien til kommunen og fylkeskommunen der mye av dette ansvaret ligger. Regjeringen har også satt i gang et prosjekt med å etablere kompetansetillitsvalgte som skal være pådrivere på arbeidsplassen, slik at flest mulig kan ta del i livslang læring. Med dette ser jeg fram til en videre debatt.