Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2016-11-22:
Innføring av en nasjonal fraværsgrense denne høsten har skapt usikkerhet, merarbeid og ulik praksis hos elevene, skoleeier, på legekontorene og blant foreldrene. Eksempler fra mange skoler og stor pågang hos fastlegene viser at fraværsgrensen slik den er blitt innrettet av regjeringa, har fått utilsiktede og uheldige konsekvenser. Det er årsaken til at vi har fremmet dette forslaget. Elever har i høst strømmet til fastlegene for å få legeerklæring for sykdom som ikke krever behandling. Dette fører til at verdifull tid for legene ikke blir brukt til pasienter som virkelig trenger det. Det er naturlig at elevene tenker at de ønsker dokumentasjon for fravær fra dag én, i tilfelle noe uforutsett skulle oppstå senere i løpet av året. Det kalles å være føre var. Å være føre var er også Senterpartiets hensikt med dette forslaget. Vi ønsker å rette opp åpenbare dumheter ved regelverket regjeringa har innført, nå når vi allerede ser dem. Derfor er det klokt å tukle med regelverket. Senterpartiet registrerer at det meldes at fraværet har gått ned etter at det nye regelverket trådte i kraft. Selvsagt gjør det det. Men det kan ikke brukes som en fasit på at ordningen virker etter hensikten, for det var vel ikke regjeringas intensjon at elever skal gå på skolen med feber når de åpenbart ikke har noe på skolen å gjøre, av hensyn til seg sjøl og sine omgivelser. Det var vel heller ikke regjeringas intensjon at like tilfeller blir behandlet ulikt og registrert ulikt, alt etter skolenes og fastlegenes praksis. Noen får erklæring, og andre blir henvist til fastlegen, f.eks. i sin egen kommune langt unna. Slik kunne jeg ha fortsatt. Senterpartiet mener det er naturlig at fraværsreglene i størst mulig grad følger reglene i arbeidslivet. Det betyr at vi mener at egenmelding må være akseptabelt når man f.eks. ikke er syk nok til medisinsk behandling, men har influensa, migrene osv. Da mener vi det må være fornuftig å gi myndige elever rett til egenmelding, og, for umyndige, gi foreldrene rett til å dokumentere årsaken til sin unges fravær. De foresatte er myndighetspersonene for disse ungdommene. Det er pussig å umyndiggjøre dem, som regelverket nå legger opp til. Etter at regjeringa av Stortinget ble bedt om å justere reglene, har regjeringa gitt en ytterst smal åpning for skjønnsvurdering for rektor når det gjelder fra 10 til 15 pst. fravær. Dette mener regjeringa er nok, og en absolutt grense. Senterpartiet mener derimot at det må være opp til skoleeier å utøve skjønn utover dette i enkelttilfeller, og også ha mulighet til å sette karakterer dersom fraværet overstiger dette i løpet av et semester. Det kan være tilfeller der denne 15 pst.-reglen ikke passer. For eksempel viste Blå Kors i høringen overfor komiteen til eksempler på elever som ved deres hjelp kan klare å gjennomføre videregående skole med resultater. Men dette må gjøres med sterk støtte, involvering, forståelse og tro på elevene, selv om fraværet fra ordinære timer kan være høyt. En for rigid grense må ikke bidra til at enkelte elever velger veier som er uønskede for både elev, foreldre og samfunnet for øvrig. Står det mellom skole og rus, er skole absolutt å foretrekke. I tillegg mener Senterpartiet at det må være opp til skoleeier om man ønsker å innlemme deler av kjøreopplæringen i kategorien gyldig fravær. Det gjelder særlig elever som går på yrkesfag, og som i mange tilfeller vil ha behov for førerkort når de bli lærlinger, men det vil også kunne gjelde elever som er bosatt i distriktene der kjøreopplæring foregår med utgangspunkt i skolen. Vi mener det dokumenterbare fraværet må knyttes til det i kjøreopplæringen som er å regne som obligatorisk. Øvingstimer må legges utenom skoletida. Senterpartiet hadde helst sett at vi ikke hadde hatt behov for et nasjonalt regelverk for fravær, men vi har likevel valgt å gå inn for å prøve ut dette og evaluere det etter tre år. Imidlertid mener vi at de uønskede effektene vi opplever allerede nå, må endres nå og ikke seinere. Det kan ha stor betydning for elevene. Da kan ikke vi somle. I innstillinga vises det til fylker hvor det allerede er sendt ut en rekke varselbrev. I Rogaland, som har blitt nevnt tidligere, er 3 000 varselbrev sendt ut til elever som står i fare for å miste halvårsvurdering i fag på videregående. Blir håndhevingen av et nasjonalt fraværsreglement for streng, står vi i fare for å bidra til mer frafall enn vi har i dag. Det er ikke ønskelig, derfor må vi være fleksible og klare til å gjøre endringer raskt når vi ser at det slår uheldig ut. I innstillinga fremmer SV, Kristelig Folkeparti og Venstre to forslag sammen med Senterpartiet. Siden Arbeiderpartiet fremmer et likelydende forslag, men ber regjeringa «vurdere endringer», regner jeg med – i hvert fall håper – at Arbeiderpartiet kan støtte forslagene nr. 2 og nr. 3, fra disse partiene, slik at det faktisk blir endringer når det gjelder skjønn, og at det blir lov til å levere egenmelding. Blir det flertall for Arbeiderpartiets forslag, vil det i prinsippet si at vi følger regjeringas oppskrift, og at endringer ikke kommer før regjeringa synes det passer.