trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Det er trist, men det virker å være en realitet at dette stortinget, og også Arbeiderpartiet og Senterpartiet, har latt seg skremme så til de grader av Fremskrittspartiet at de fremdeles ikke ser at Norge er i ferd med å bli en av de strengeste landene når det gjelder å fortolke våre internasjonale forpliktelser, ja, endog bryte dem. Og statsrådens svar til meg i dag ga meg ingen trygghet for at vi har en regjering som ønsker å følge opp våre forpliktelser. En skulle kanskje tro at noen av de skandalene som har vært, knyttet til at Norge ikke følger sine forpliktelser, hadde gjort litt inntrykk, men det virker ikke slik. Og det er vel fordi dette området handler om «de andre», de som vi kan bry oss litt mindre om, de man ikke blir opprørt over ikke har samme rettssikkerhet som oss andre. Og et av de områdene vi burde ha diskutert veldig mye mer i dette storting, er hvordan rettssikkerheten i disse sakene er for dårlig ivaretatt. Det er det også offentlige utvalg som har sagt fra til Stortinget om. Foreløpig er det, så vidt jeg kan registrere, bare SV som har forsøkt å følge opp dette. I vårt budsjett er vi fullt klar over at god integrering virker. Det er til og med en kjempebra distriktspolitisk satsing, for det er der befolkningsøkningen har kommet alle de siste årene. Vi vil gjerne bruke penger på at folk får nok mat, rett til barnehageplass når en bor i asylmottak, at en får mer norskopplæring når en sitter i mottak, slik at en lærer norsk, og at en får rett til å fullføre kompetanse, slik som representanten Norunn Tveiten Benestad var oppe her og snakket om i stad, som funker. Ja, det funker. Vi ønsker å gi den rettigheten til flere. Vi ønsker at også de kvinnene som har kommet i en så vanskelig livssituasjon at de har havnet på sosialhjelp, skal få tilgang på Jobbsjansen. Jeg skjønner virkelig ikke at det skal være så vanskelig å skjønne, når all dokumentasjon viser at det tiltaket virker. Og vi er alle opptatt av at disse kvinnene skal bli økonomisk sjølstendige, for alle vi som har vært med på kvinnekampen i Norge, vet at det er det sikreste kortet for å kunne ta egne beslutninger. Så hvorfor får da ikke disse kvinnene tilgang på den ordningen? Det er altså ingen som har klart å gi noen forklaring på hvorfor de skal utelukkes fra en ordning som faktisk kunne gitt dem innpass i arbeidslivet og en inntekt de kunne blitt sjølstendige med.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Jeg tok opp i mitt innlegg at Norge bryr seg mindre om hva FN ber oss om, og at Norge velger selv å fortolke sine forpliktelser, f.eks. ved å fjerne rimelighetsvilkåret, som FN har sagt til oss ikke er i tråd med våre forpliktelser. Det er det jeg understreker og peker på, at flertallet i denne salen ser ut til å bry seg mindre om å følge FN. Ja, FN er ikke perfekt, men det er det beste vi har, og det blir mye dårligere hvis land som Norge ikke følger det. Så det er hele budskapet. Nå gikk Trellevik opp her og – på en måte – forklarte at for Høyre er ikke FN viktig. Det er jo greit å merke seg. Det er skremmende, en dårlig utvikling. Ellers har jeg forklart hvordan vi prioriterer våre penger, og vi bruker penger på dem som trenger arbeid, framfor dem som har store formuer.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-12-15:
Både koronakrisen og klimakrisen krever av oss at vi bruker pengene våre klokt, skal vi redde arbeidsplasser og skape arbeidsplasser. Jeg tror regjeringen og regjeringspartiene bør være ganske sjeleglade for at opposisjonen presset dem til å få på plass mye bedre pakker for å redde næringslivet gjennom krisen enn de hadde sjøl. De var med skam å melde ganske dårlige. Det er de nå også, og det er behov for mye sterkere tiltak nå, som SV har foreslått, for å redde mange flere bedrifter mye bredere enn det regjeringen har gjort. Så det er ingen grunn for regjeringspartiene til å mene at det er de som berger arbeidsplassene. SV foreslår også store satsinger for å skape nye arbeidsplasser, bl.a. i regionalpolitikken. I budsjettet står det at hvis man bruker investeringstilskuddet, genererer det 3,8 pst. flere ansatte og 9,1 prosentpoeng økt verdiskaping. Regjeringen skriver at risikolån i distriktene genererer 16,2 prosentpoeng høyere verdiskaping og 6,2 prosentpoeng flere ansatte. Ja, der kutter regjeringen, mens SV satser helt konkret på det vi vet gir arbeidsplasser. I mitt hjemfylke er det to store nyskapingsmiljøer, nemlig Norwegian Cluster of Expertise Heidner Biocluster og Norwegian Wood Cluster. De har gitt et innspill til partiene, og det har jeg med meg her. Veldig mye av det de ber om for å skape de nye, grønne arbeidsplassene, har SV lagt inn i sitt budsjett, men det regjeringen og flertallet her gjør, er at man pøser milliarder inn i oljeselskapene, altså det som alle står her og sier at vi må gjøre mindre av fordi det kommer til å slutte. Vi er nødt til å skape de nye arbeidsplassene, og det gjør SV. De sier bl.a. at det må opprettes et statlig investeringsfond som investerer i grønn, framtidsrettet industri. Fondet må stimulere initiativer som private ikke ville finansiert, og ha en annen realiseringsevne, størrelse og risikoprofil enn det Nysnø og andre etablerte ordninger har. Dette har SV svart på. Vi har foreslått de ordningene, vi har brukt penger på de ordningene, nettopp for å få opp de arbeidsplassene som vi kan leve av i framtida, for vi skal få til flere ting: Vi skal kutte klimagassutslipp, vi skal tjene penger, og vi skal skape arbeidsplasser som vi kan leve av framover. Det er det SVs opplegg går ut på – ikke regjeringens opplegg.
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-12-15:
SV seier i merknadene sine at regjeringa ikkje har forbetra bustøtta sidan 2013. Det er riktig at færre får bustøtte no enn for åtte år sidan, men denne nedgangen på 16,7 pst. kjem av at reglane blei endra i 2017. Dei tek no utgangspunkt i månadsinntekt i staden for to år gamle skatteoppgjer. Vil ikkje SV kunne seie seg einig i at det er bra at denne endringa har kome, som i realiteten inneber at det blei avdekt at personar hadde fått bustøtte lenge utan at dei lenger hadde behov for det?
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-12-15:
Høgre er heilt einig i at bustøtte er viktig, og nettopp difor er det så utruleg viktig at dei som verkeleg treng bustøtte, får bustøtte. Difor er det òg viktig at vi går igjennom systemet og ser til at det er nettopp dei som treng det mest, som får denne støtta. Sidan 2013 har det blitt gjeve over 22 mrd. kr i bustøtte. Det er bra. For ein gjennomsnittleg barnefamilie som får bustøtte, har buutgiftene auka med 34 pst. sidan 2013. I same periode har gjennomsnittleg bustøtte for same kategori auka med 38 pst. Er dette eit kutt?
Torill Eidsheim (Høyre), 2020-12-15:
Å skape ei framtid gjennom svartmåling trur eg er eit dårleg utgangspunkt, jf. Arbeidarpartiets førre innlegg. Framtida blir skapt gjennom at vi har tru på framtida, og at vi ser på kva moglegheiter som faktisk ligg der. Eg har lyst til å snakke litt meir om bustadpolitikk. Alle treng ein trygg heim, men det er dessverre ikkje alle som opplever det. Det er enkelte som opplever det som vanskeleg å skaffe seg sin eigen bustad, og årsakene til dette kan vere mange og samansette. Bustønaden er viktig for mange med låge inntekter og høge buutgifter. Det er viktig å sikre at han er målretta. Regjeringa styrkjer bustønadsordninga med 82,4 mill. kr i dette budsjettet, og i tillegg vil satsinga med startlån fortsetje, slik at ein kan gje fleire lån til utleigebustad og bustadkvalitet. I tillegg har regjeringa sørgt for at nettopp bustønadsordninga blir meir treffsikker og målretta. Bustønadsregelverket er i dag komplisert, og det er lenge sidan ein har gjort ei grundig evaluering av det. Difor ser eg veldig fram til at arbeidet til ekspertutvalet skal bli lagt fram, noko som vil kunne gje oss eit godt råd om korleis bustønaden skal bli endå betre. Regjeringa føreslår òg å auke Husbankens låneramme til 20 mrd. kr. Ramma skal gå til startlån, til lån til utleigebustader, lån til bustadkvalitet og lån til studentbustader, og i 2021 vil over 8 000 husstandar kunne få moglegheit til å eige sin eigen bustad gjennom startlånordninga. Husbanken har ei veldig viktig rolle for at vanskelegstilte får moglegheita til å skaffe seg bustad, både gjennom økonomiske verkemiddel og ikkje minst gjennom rettleiing mot kommunane. Regjeringa har vedteke å setje i gang eit forsøk med å samle kompetanse og rettleiing frå Husbanken og fylkesmannen på det bustadsosiale området frå neste haust. Fylkesmannen har i dag ei rekkje oppgåver innanfor felta helse, sosial, rus, barnevern og arbeidsliv, som er tett knytte opp til det bustadsosiale. Målet her er at vi skal kunne klare å sjå det bustadsosiale området i ein samanheng med resten av velferdspolitikken vår.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Det er bra at representanten Benestad har så stor omsorg for kommuneøkonomien, men da kunne hun kanskje ha stemt for Arbeiderpartiets forslag, som faktisk styrker kommuneøkonomien med over 3 mrd. kr. Det representanten Benestad og hennes regjering gjør, er at de svekker kommuneøkonomien, og de gjør det bit for bit, og de gjør det år for år. År for år går de helt kirurgisk inn og kutter i kommuneøkonomien fordi representanten Benestad mye heller vil gi skattelette til dem som har mest fra før av. Vi kan jo bare se på de budsjettforslagene som Høyre og regjeringen har kommet med de siste årene. Fjoråret var det dårligste på 15 år, og det som er for neste år, som vi diskuterer i dag, følger godt opp det forslaget som var i fjor: Det er et minusbudsjett for kommunene for 2021.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
På fredag skal vi diskutere transportinnstillingen i Stortinget. Jeg gleder meg til å kunne være med på den sammen med representanten Njåstad. Da skal vi diskutere alle de E-ene han her tok opp. Det som er saken, er at hvis det er noen som ivaretar kommunene og velferden som innbyggerne skal ha, så er det Arbeiderpartiets budsjettforslag. Jeg registrerer at representanten Njåstad overhodet ikke var interessert i å fortelle om hvilke prioriteringer han har gjort for kommunene, men da får jeg hjelpe ham og si at det er ingen særlig grunn til å juble ute i kommunene når de leser Fremskrittspartiets alternative budsjett. Det er heller ingen grunn til å juble når de ser at Fremskrittspartiet har brukt dag og natt i flere uker på å forhandle med regjeringen, men de klarte ikke engang å putte tilbake 300 mill. kr til ressurskrevende tjenester, slik Fremskrittspartiet varslet før forhandlingene var i gang. Det er det vi registrerer fra Fremskrittspartiet i denne budsjettbehandlingen.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Nå er jeg ikke enig i premisset om at vi har skiftet mening. Det er viktig at staten bidrar til å kunne omstille til mer klimavennlige løsninger ute i kommuner og fylker, og det vet representanten Andersen utmerket godt at Arbeiderpartiet er veldig for. Det er vel kanskje en grunn til, noe SV heller får vurdere selv, at de plutselig er blitt alene om sine forslag på enkelte områder her. Vi har lagt inn midler i budsjettet som skal styrke muligheten til å kunne ta den omstillingen. Så handler det selvfølgelig om prioriteringer. Og det er slik, som representanten Andersen også er klar over, at nå har vi sett at fylker og kommuner har blitt nedprioritert i åtte år, og det er ikke mulig å snu den trenden på ett år. Men når vi ser fremover, tror jeg at jeg og representanten Andersen skal kunne komme godt overens om hvordan vi skal styrke den satsingen hun her etterlyser.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Kristelig Folkeparti har hatt en god dialog med Fremskrittspartiet. Det er interessant å høre når Fremskrittspartiet ellers i offentlighet har slått opp med både Kristelig Folkeparti og Venstre. Men sett opp mot alle milliardene – det var ganske mange milliarder Kristelig Folkeparti var med på å bruke ekstra i budsjettforhandlingene som de i en god tone, forstår jeg, har ført med Fremskrittspartiet, som bl.a. senking av alkoholavgift og annet: Hvorfor fant ikke Kristelig Folkeparti noen mulighet til å reversere ordningen for ressurskrevende tjenester for kommunene, som koster om lag 300 mill. kr, og som svært mange kommuner meldte tilbake ville bli en meget tøff utfordring for dem å løse i et ellers også meget stramt økonomisk opplegg, som Kristelig Folkeparti er med på?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Nå har regjeringen bestemt seg for å dekke opp det tapet som Bø kommune får, og som de får som følge av et eget vedtak om å kutte i egne inntekter. Samtidig som statsråden hyller og støtter det som Bø kommune har gjort og ordføreren i Bø kommune har kjempet gjennom, slår statsråden fast at ingen andre kommuner vil kunne få den samme hjelpen. Jeg har lyst til å spørre statsråden: Hva er årsaken til at ingen andre kommuner skal få den samme hjelpen som Bø får, om de bevisst kutter i sine egne inntekter?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Jo da, Youngstorget og vi i stortingsgruppa til Arbeiderpartiet er helt enige, og det gikk ikke ut noen spesiell melding heller. Men det er jo greit å se at VG, Dagbladet og en del andre kommentatorer faktisk er helt enig med både Youngstorget og stortingsgruppa til Arbeiderpartiet i at det regjeringen nå driver med i forbindelse med denne nødhjelpen til skatteparadis, er svært uklokt. Så er det bare å si at jeg også er veldig glad for alle ordførere og regionale og kommunale politikere som kjemper for sin kommune, og som vil gjøre det best for sine innbyggere og best for sitt næringsliv. Men jeg får ikke svar på spørsmålet, så jeg får spørre en gang til: Hva er det som er uklart i inntektssystemet når en kommune velger å kutte frivillig i egne inntekter? Hvilke mekanismer er det statsråden her peker på, som gjør at Bø skal få nødhjelpen, men at ingen andre kommuner kan få den samme hjelpen?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Vi mener fremdeles at regjeringen overhodet ikke ruster kommunene til å forberede seg på de utfordringene som man står overfor, og uansett hvor mange innlegg fra regjeringspartiene som kommer herfra, er det slik at det blir ingen økning i kommunenes handlingsrom for 2021. Det blir tvert imot. Det er et minusbudsjett for kommunene. De regnestykkene er ganske tydelige, og det er litt underlig å sitte og høre på den typen hyllest av et budsjett som man så lett egentlig kan plukke fra hverandre. Når man ser hva man får av inntekter, og hva som ligger av utgifter, er det altså minus i bunnen, så det er litt underlig. Men jeg skal gi noen eksempler, for det har jo vært snakket om vårt alternativ, og det er veldig bra. Jeg er veldig glad for at man snakker om Arbeiderpartiets alternativ, for det er et veldig godt alternativ for kommunene: Senja får 8 mill. kr mer for 2021 med vårt forslag, Alta ca. 10,5 mill. kr mer, Drammen ca. 45 mill. kr mer, Fredrikstad 35 mill. kr mer, Aurskog-Høland 7,5 mill. kr mer, Austevoll ca. 3 mill. kr mer, Voss 7,5 mill. kr mer – og jeg kunne ha fortsatt, men det har vi ikke tid til. Det kunne blitt en del flere sykepleiere, lærere, barnehageansatte osv. av den styrkingen som regjeringen ikke vil ha. Men bortsett fra kanskje representanten Trellevik – jeg må gi ham det – synes jeg det er litt dårlig trøkk fra regjeringspartiene her. De klarer ikke å forsvare politikken sin, og de klarer ikke å vise at dette er et godt budsjett for kommunene. Tvert imot beviser på mange måter innlegget til bl.a. representanten Trellevik at det er et dårlig budsjett for kommunene i 2021. Det er det dårligste på 16 år, og han bekreftet det langt på vei selv. At høyreregjeringen får et distriktsopprør i fanget, er bare på sin plass. Man kan gjerne mislike det – jeg forstår at man misliker det til og med, for det er ikke noe hyggelig. Sist det var distriktsopprør, var jeg ordfører. Det var i 2005, og da var det Erna Solberg som var kommunalminister, så her gjentar historien seg på en måte. Og så får man bare slå fast at denne todelingen vi har fått i Kommunaldepartementet, hvor én skal ha ansvaret for kommunene og én annen for distriktene, verken har gitt en bedre kommunepolitikk eller en bedre distriktspolitikk. Forvirringen har bare blitt større, og distrikts- og kommunepolitikken har blitt dårligere.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Statsråd Astrup viser til Ås kommune, som har feilvurdert og overinvestert. Da burde de vel ha fått hjelp på lik linje med en annen kommune, som regjeringen nå vil gi nødhjelp, Bø kommune, men det gjør de ikke. Ås kommune kommer ikke til å få den hjelpen som statsråd Astrups kamerat i Bø vil gjøre. Faktum gjenstår: Arbeiderpartiets budsjettforslag er en styrking av kommuneøkonomien. Vårt forslag er en styrking av velferdstjenestene til innbyggerne i Norge. Høyreregjeringens representanter og statsråders forsøk på å trylle fram en annen virkelighet er ikke troverdig – ikke her i salen og ikke der ute i Kommune-Norge.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2020-12-15:
I representantens innlegg om budsjettet hørte vi ingenting om de kuttene og underfinansierte tiltakene som ligger der. Bare fjerningen av den statlig finansierte eldreomsorgen i Lillesand, Bjørnafjorden, Selbu, Stjørdal og Indre Østfold innebærer et kutt på 295 mill. kr. Eller ta finansieringen av skolemåltidet, som har vært viktig for Arbeiderpartiets utdanningspolitikere: Det er finansiert med 300 mill. kr, men enkel skolemat fra 1. til 7. klasse i et halvt år koster omtrent 517 mill. kr. Det betyr at det er kommunene som vil bli sittende igjen med resten av denne regningen. Mener ikke representanten at det er både riktig og viktig at tiltakene til kommunene fullfinansieres, slik at de ikke pålegges kostnader de ikke har midler til?
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2020-12-15:
Arsiema Tezare Birkedal kom som kvoteflyktning til Norge. I høst kunne vi lese hennes historie i vår lokalavis, Fædrelandsvennen. Arsiema er opprinnelig fra Eritrea, men oppvokst i Etiopia. Da hun kom, ble hun sendt til et mottak på Setermoen. Etter hvert flyttet hun til Oslo og skaffet seg jobb på egen hånd. Etter tre år fikk hun oppholdstillatelse og kom til Kristiansand. Der ble hun tatt opp på introduksjonsprogrammet og var et år ved Kongsgård skolesenter. Arsiema hadde en mastergrad i Business Management fra Etiopia. Siden har hun tatt mastergrad i Development Management ved Universitetet i Agder, og nå tar hun nok en samlingsbasert mastergrad i ledelse ved universitetet i Tromsø. Hun jobber 70 pst. som tiltaksleder for integrering i Kirkens Bymisjon og 40 pst. som programrådgiver for Kristiansand kommune ved Kongsgård skolesenter, der hun selv var elev. På mange måter er hun en rollemodell. Ikke alle er som Arsiema, men likevel støttes hennes historie av tallene, som viser at av de som var ferdige med introduksjonsprogrammet i 2017 i vår kommune, Kristiansand, var 68 pst. i arbeid eller utdanning i november 2018. Det er best blant Norges ti største kommuner. Tallene fra 2018 er også gode. Da lå Oslo og Bærum på topp og Kristiansand på tredjeplass. Ifølge direktør for Integrerings- og mangfoldsdirektoratet, Libe Rieber-Mohn, skiller Kristiansand seg ut ved å tilby utdanning og arbeidstrening i introduksjonsprogrammet i større grad enn andre kommuner. Hun sier: «Det er klokt, fordi vi vet at utdanning og arbeid som tiltak i introduksjonsprogrammet øker sannsynligheten for å lykkes med å få jobb etter endt utdanning». Derfor er jeg veldig glad for regjeringens arbeid med å følge opp strategien «Integrering gjennom kunnskap» og viljen til å bruke ressursene på integreringsområdet så effektivt som mulig. Hvis jeg skal trekke fram noen enkelttiltak i årets budsjett på dette området, er jeg veldig glad for at vi styrker Jobbsjansen med 25 mill. kr, til i alt 110 mill. kr, for hjemmeværende innvandrerkvinner som står langt fra arbeidsmarkedet. Jeg er også glad for de til sammen 25,9 mill. kr som settes av for å tilby karriereveiledning til deltakerne i introduksjonsprogrammet etter ny integreringslov fra 2021, og for deltakere i introduksjonsprogrammet etter introduksjonsloven. Individuelt tilpasset veiledning er gull verdt for å finne en plass i arbeidslivet. Det må til skal vi klare å lykkes med en bærekraftig innvandring og integrering over tid.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Når ein les Arbeidarpartiets alternative statsbudsjett, trur eg det er mange av oss som saknar den ansvarlege linja til Jens Stoltenberg, som tidlegare var leiar i partiet. Han ville nok aldri godteke at ein driv med slike papirpengar som ein gjer her. For eksempel: Eitt kutt som ein har, er på 2,4 mrd. kr til konsulentbruk i staten. Det høyrest veldig populært ut, og det sel sikkert ute, før ein går i djupna. Vi har forsøkt å gå i djupna: Kva ville eit slikt kutt betydd? Innanfor Bane NOR sitt område ville det f.eks. betydd at ein måtte ha stoppa planane av Ringeriksbanen. Innanfor Statens vegvesen, som òg er ein stor forbrukar av konsulenttenester, måtte ein ha stoppa planlegginga av E6 Oslo øst, E39 Hordfast, E39 Sulafjorden, E39 Vartdals- og Halsafjorden, E39 Ålesund–Molde, E16 Stanghelle–Arna, for å nemna nokre prosjekt som ville stått i fare med den politikken. Er dette berre eit politisk spel frå Arbeidarpartiet, eller er det noko me vil sjå viss dei kjem i regjering til hausten, at ein skal kutta konsulentbruken i staten i den storleiken som ein no føreslår?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Eg kan skriva under på at det er mange gode forslag frå Høgre i denne saka. Me støttar i alle fall dei, slik representanten tok til orde for frå talarstolen. Eg vil òg visa til gode medieoppslag. Seinast i NRK Vestland i dag kunne eg lesa eit medieoppslag om regionreforma der dei raud-grøne seier dei skal reversera ho, kosta kva det kosta vil. Der har representanten Trellevik ei veldig god utsegn om at det då er mykje betre – meiner han – å seia at Høgre meiner det er betre berre å leggja ned alt. Det høyrest ut som god Framstegsparti-politikk. Representanten veit jo at viss han har regjeringa med seg på dette standpunktet, er det fleirtal i Stortinget ved å koma til oss. Eg lurer på korleis representanten tenkjer å følgja opp dei gode intensjonane han hadde i denne saka. Det er jo eit fleirtal i denne perioden – så me er klare.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Det er direkte feil at ein kuttar i offentleg sektor. Eg trur ingen andre parlament i verda har den moglegheita som me har til å bruka så masse pengar under koronapandemien. Om ein ser på kva disponeringar dette stortinget gjer desse vekene, og så har ein retorikk om at me kuttar i velferdsstaten – eg trur ein ville ledd av oss i resten av verda om ein ser på den pengebruken me har. Berre på kommunesektoren bruker me ekstra milliardar i eit omfang me ikkje har sett maken til. Eg synest det er fornuftig at me leiger tenester innan spesialiserte ting, som f.eks. å planleggja Hordfast og alle dei vegprosjekta som Arbeidarpartiet set i fare. Ein treng ikkje å ha den spisskompetansen på alle område i eigen organisasjon. Det blir dyrt. Då er det betre å leiga han inn når ein treng han. Men å kutta 25 pst. i konsulentbruken, som Arbeidarpartiet gjer, er direkte useriøst og ville nok aldri skjedd om Jens Stoltenberg hadde vore leiar i Arbeidarpartiet i dag.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Det blir litt vanskeleg å bruka eitt minutt på å svara på eit så komplisert spørsmål. Representanten sa at det var eit inntektsutjamningsutval. I ordet «inntektsutjamning» ligg alle desse mekanismane om at ein skal utjamna forskjellar mellom kommunar. Eg og Framstegspartiet er nok meir tilhengjar av at ein skal leva meir av eigne inntekter og ikkje berre av desse utjamningane. Så Høgre får heilt sikkert fleirtal med oss for å gå i den retninga at ein har eit mindre komplisert system, som gjer at ein får behalda meir lokalt av det som skjer av lokal verdiskaping. Så det utvalet som skal sjå på inntektssystemet, må gjerne for vår del koma med gode forslag til korleis ein får ein del av selskapsskatten tilbake til kommunar, f.eks. Når det gjeld formuesskatten, skulle eg gjerne ønskt at han forsvann, sånn at han ikkje var ein del av verken inntektsutjamninga eller inntektene til kommune eller stat, for det er fyrst då me hadde fått like konkurransevilkår mellom norske og utanlandske eigarar. Så eg er heilt på linje om at me bør leggja til rette for å få vekk formuesskatten, og då ikkje ha han som ein del av inntektsutjamninga i det heile.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Det er ikkje riktig at me ikkje prioriterer dei som treng det offentlege mest når me sit ved forhandlingsbordet. Om ein går inn og ser på alle dei endringane me fekk til i budsjettet, er det ikkje eit mønster at dei ikkje går til dei som treng det mest. Eldre får f.eks. 400 mill. kr meir gjennom forliket. Det fekk dei òg i revidert nasjonalbudsjett. Òg der klarte me å løfta pengar til dei eldre. Det som er beklageleg der, er at det er ekstremt mange kommunar som ikkje søkjer, som faktisk ikkje tek seg tid til å søkja på ei statleg ordning som ligg der. Eg synest dei heller bør bruka tida si på å søkja på pengar som finst i staten, og hjelpa dei som treng det, dei som er einsame, eldre, enn å skriva lesarinnlegg og klaga og laga ordføraropprør. I staden for å klaga over at dei har for lite pengar, bør dei heller bruka den tida dei brukar til å laga desse opprøra, til faktisk å søkja på dei pengane som Framstegspartiet har fått inn. Og no har dei ein ny sjanse fordi me fekk inn meir pengar i statsbudsjettet til f.eks. eldre. Når det gjeld ressurskrevjande brukarar, har me engasjert oss i det. Brukarstyrt personleg assistanse har me lovfesta og engasjerer oss veldig i.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Eg merka meg at representanten Nordlund ikkje brukte eit einaste sekund på å snakka om havbrukskommunane, det trass i at han har skrive ein masse innlegg og engasjert seg veldig i det for ein del månader sidan. Eg engasjerte meg sjølv litt for havbrukskommunane i den tida eg var ordfører i ein havbrukskommune. Då var det tilfeldigvis ei raud-grøn regjering. Me dreiv masse lobby for å få meir inntekter til havbrukskommunar. Svaret frå den raud-grøne regjeringa var nei. Me fekk ingen verdas ting. Det losna først då det kom ei borgarleg regjering. Senterpartiet prøver å skapa eit inntrykk av at dei ville overby den satsinga me fekk til, og hadde til og med tabellar som viste kor mykje meir ein ville fått med Senterpartiet. Dei som hugsar Senterpartiet i Kommunaldepartementet, hugsar at summen var null. Men no hadde me iallfall moglegheita til å ta Senterpartiet på ordet når ein laga tabellar og fortalde om kor mykje meir. Eg lurer på: Vil ein no laga tabellar ut frå det alternative budsjettforslaget for 2021 over kor mykje meir havbrukskommunane får med Senterpartiet? Eg har problem med å finna igjen den retorikken ein hadde tidlegare i år, i det alternative opplegget for neste år.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Veldig mange innlegg i dag har handla om Høgre sin ordførar i Bø, Sture Pedersen. Det er ein ordførar som ein fort blir begeistra for å møta, og som skaper ekstraordinære resultat. Han har klart å prega to stortingsdebattar berre denne hausten med korona – det er jo godt gjort – både distriktsdebatten og kommunalbudsjettet i statsbudsjettet. Det er jo imponerande bra i seg sjølv å kunna klara å setja dagsorden frå Bø i Vesterålen på den måten han har gjort. Eg har registrert at partiet hans, Høgre, har eit engasjement, at ein av og til forsøkjer å seia at dette må ikkje andre gjera, at ein lagar ordningar som er slik at det gjeld Bø, men ikkje dei andre. Eg registrerer at Framstegspartiet applauderer mykje sterkare, besøkjer han, applauderer dette grepet tydelegare og oppfordrar andre kommunar til å gjera det same, for me vil heile formuesskatten til livs, og me trur at dette er ein god måte å få debatten inn på eit spor der det handlar om å leggja til rette for privat eigarskap. Så mitt spørsmål er: Meiner statsråden at dette er ein god idé, noko som andre bør gjera, eller håper ein at det berre blir Bø som gjennomfører dette?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Sist eg hadde replikk til statsråden, gjekk det på ferjer. No skal eg bevega meg over til noko som ikkje er så veldig langt ifrå, nemleg båtar. I det fylkeskommunale inntektssystemet er det eit eige system for korleis ein leverer pengar til fylkeskommunar for båtar. Tidlegare var det sånn at ein gav pengar nærmast etter kva utgifter ein hadde på båtane, men så la ein om for nokre år sidan. Når fylkeskommunar legg ned båtruter, får ein behalda pengane sjølve, men me ser no at mange raud-grøne fylkeskommunar er distriktsfiendtlege og legg ned båtruter. Heldigvis har regjeringa varsla at dei skal sjå på ein ny modell og leggja han fram i kommuneproposisjonen som kjem til våren. Mitt spørsmål er: Vil distriktsministeren ta initiativ til at det ikkje lenger blir lønsamt for fylkeskommunar å leggja ned båtruter og dermed svekkja tilbodet i distrikta? Me ser dette bl.a. i Rogaland, der det er eit stort problem når fylkeskommunen tek slike initiativ.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Eg takkar for svaret. Eg er klar over at detaljane ligg hos statsråd Astrup, men distriktsutfordringane ligg absolutt hos oss alle. Det som er litt ironisk no, er at me blir kritiserte for å sentralisera frå Oslo, men ser me korleis Senterpartiet styrer ute i dei ulike fylkeskommunane, er det vel ingen som sentraliserer meir enn det dei gjer. I Rogaland legg dei ned båtruter, som me ser. I mitt heimfylke, Vestland, har ein med Senterpartiet i spissen gått inn for å fjerna eit båtbibliotek som er veldig populært, veldig desentralisert. I tillegg ser ein at dei legg ned skulelinjer. Er statsråden bekymra over den sentraliseringspolitikken ein ser, med Senterpartiet i spissen, i norske fylkeskommunar?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Å diskutera skattar og avgifter med Arbeidarpartiet i desse sju åra eg har vore her, har vore veldig varierande, frå at ein skal auka med 15 mrd. kr, til at ein skal stilla ein garanti om at viss éi avgift går opp, så går ei anna ned. No har eg merka meg at ein iallfall har vore konsistent i ein månad – frå Hadia og Jonas hadde VG på kontoret, til representanten Knutsen heldt innlegg i dag, har ein gjenteke det med garanti. Mitt spørsmål går på at folk ikkje merkar forskjell på om ei skatte- eller avgiftsrekning kjem frå staten eller frå kommunen. Den garantien som Arbeidarpartiet no kjem med, at går éi avgift opp, skal ei anna gå ned, gjeld den òg kommunedelen? Kan ein då forventa at Arbeidarpartiet sine kommunepolitikarar ikkje vil auka eigedomsskatten, som er veldig upopulær hos befolkninga og slett ikkje ein god skatt for folk flest? Vil ein då oppleva at ein ikkje aukar han i Arbeidarparti-styrte kommunar i haustens budsjett?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2020-12-15:
Då er den garantien lite verdt. Viss rekninga til innbyggjarane likevel blir meir i skattar og avgifter, men at det kjem frå Arbeidarparti-styrte kommunar, vil dei ikkje merka den garantien. Det er greitt å få avklart det. Eg synest òg representanten legg lista høgt viss ein seier ein skal få til ein betre kommuneøkonomi enn dette stortingsfleirtalet, som har sørgt for at kommunane no har over 60 mrd. kr på bok. Då me overtok etter Stoltenberg II, var det 30 mrd. kr, så det er betre økonomi. Viss ein går tilbake til Bergen, som me begge kjenner godt, er det sånn at dei kunne ha fjerna eigedomsskatten dei i dag har, og likevel gått med overskot. Mitt spørsmål er: Vil ein oppmoda kommunar til å redusera eigedomsskatten, all den tid ein anerkjenner at vanlege folk no skal prioriterast, og at avgifter og skatt er ei ulempe for heilt vanlege folk? Skal ein då unnlata å ta inn eigedomsskatten, som er unødvendig i ei rekkje norske kommunar?
Ove Trellevik (Høyre), 2020-12-15:
Høgre ønskjer at me skal bu i heile landet. Me ønskjer at kommunane skal satsa på livskraftige og gode lokalsamfunn. Skal me få vekst og utvikling i distrikta våre, er det utruleg viktig at kommunane får større sjølvråderett i kommunal planlegging. Det handlar om å byggja attraktive tettstader, gode lokalsamfunn med flott bustadutvikling, der ein legg til rette for låge kostnader ved å laga byggefelt og den slags – og også at dei som ønskjer å bu meir spreidd på gardane sine, skal få lov til å busetja seg der. Det handlar litt om at skal kommunane få vekst og utvikling, og skal det verta rimelegare å bu ute i lokalsamfunna, må kommunane få lov til sjølve å leggja meir til rette for dette enn dei på mange måtar har fått gjera.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-12-15:
Takk. Den utsegna kjem av at Vestland fylkeskommune brukte 0,5 mrd. kr på samanslåinga, og ho var initiert av ein fylkesordførar frå Senterpartiet og ein fylkesordførar frå Arbeidarpartiet. Når Arbeidarpartiet og Senterpartiet sentralt er så overtydelege på at dei ønskjer å gjera om dette, er det krefter òg i Vestland fylkeskommune som ønskjer å gjera det om. Eg meiner at når me har brukt 0,5 mrd. kr på å slå saman to fylke, må me gje det tid til å evaluera det. Viser det seg ein gong i framtida at dette er feil, så må me diskutera det. Men eg synest det er altfor tidleg å bryta opp dette no, sånn som Senterpartiet og for så vidt også Arbeidarpartiet i Vestland tek til orde for. Me må gje dei tid, og så må me vurdera og evaluera. Viser det seg ein gong i framtida at det er feil, er eg ikkje framand for at me kan diskutera om me treng fylkeskommunen – ein gong i framtida.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-12-15:
Eg trur ho må lesa Vestnytt ein gong til, for det står ingenting om kva kommunane får totalt sett. Det står at Senterpartiet vil fjerna regionsentertilskotet. Bjørnafjorden kommune mister mange millionar kroner, Øygarden kommune mister mange millionar kroner, og Alver kommune mister mange millionar kroner på dette. Fjernar ein regionsentertilskotet, får dei kommunane som er slegne saman, mykje mindre. Gevinsten går til Oslo og dei største byane. 26,6 mill. kr meir får Oslo når ein fjernar regionsentertilskotet og fører det på ramma. Det har Senterpartiet skrive i innstillinga. Arbeidarpartiet skreiv det ikkje, men Senterpartiet skreiv det i innstillinga, og slik er det. Det er heilt feil at dette ikkje har nokon konsekvens for kommunar som er slegne saman, for det har det.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-12-15:
Fleire representantar har trekt fram Høgre sin ordførar i Bø og hans kamp mot formuesskatten. Dei aller fleste kjente til at dette hadde ein konsekvens for inntektssystemet. Men det er noko spesielt når ein kan vedta i ein kommune at ein kan ta vekk 5 mill. kr av inntektene, at ein skal få nye trekk på 10 mill. kr som straff for at ein fjerna den formuesskatten ein eigentleg vil verta kvitt. Det minner meg eigentleg om ein arv frå ein planøkonomisk tankegang. Me tenkjer jo ikkje slik når me tenkjer på Havbruksfondet, når me tenkjer på eigedomsskatt, og når me tenkjer på konsesjonskraftinntekter. Korleis ser Framstegspartiet på dette når me no høyrer at regjeringa skal setja ned eit inntektsutjamningsutval? Ser Framstegspartiet for seg at formuesskatten skal vera ein del av inntektsutjamninga i framtida?
Ove Trellevik (Høyre), 2020-12-15:
No har venstresida vore veldig oppteken av ordføraren i Bø i innlegga sine her i dag, men eg høyrde ikkje noko frå representanten frå Senterpartiet om det som skjer i Bø og denne formuesskatten. Høgre og Senterpartiet deler på mange måtar same verdiar: Me ønskjer å styrkja lokaldemokratiet, me ønskjer at kommunane skal få bestemma sjølve, og me ønskjer større lokal sjølvråderett. Me ønskjer ikkje at folk i Oslo skal sitja og bestemma om kommunane skal få lov å gjera sånn eller sånn. Eg kunne godt tenkt meg å vita om det er slik at Senterpartiet støttar Senterpartiet lokalt i Bø, som var for ordføraren sitt forslag om å ta vekk formuesskatten i Bø. Støttar Senterpartiet det som no skjer i Bø, der ein lokalt ønskjer å fjerna formuesskatten og Senterpartiet lokalt støttar opp under det?
Ove Trellevik (Høyre), 2020-12-15:
Det er å halda kommunane for narr når ein skal løyva 2,5 mrd. kr meir til kommunane og samtidig påleggja dei å gjennomføra ei rekkje nye oppgåver med dei same pengane. Summen av Arbeidarpartiets politikk vil vera at kommunane må kutta i driftsbudsjetta sine og i det eksisterande tenestetilbodet for å finansiera dei nye løfta frå Arbeidarpartiet. Arbeidarpartiet erklærte krise i kommuneøkonomien tidlegare i haust. 138 ordførar måtte signera på eit lesarbrev partiet hadde sendt ut til lokalavisene i heile landet. Vestlandsordførarane måtte til stor frustrasjon vera med på å signera bokmålsinnlegg, innlegg som var forfatta på Youngstorget. Gahr Støre er i media sitert på at han aldri hadde opplevd slik uro i Kommune-Noreg. Alt dette er openbert tull og tøys og eit spel for galleriet. Viss Arbeidarpartiet oppriktig hadde meint at det stod så forferdeleg dårleg til ute i kommunane, burde dei ha levert eit budsjett med eit par prosent auke utan at dette var bunde opp i ein masse øyremerkte satsingar. Regjeringa stod opp for kommunane. Dei lanserte den førebels siste koronapakka for nokre dagar sidan, og dei løyvde meir pengar til kommunane enn Senterparti-leidde KS bad om. Regjeringa overoppfylte forventningane til Kommune-Noreg. Høgre meiner me skal gje meir til kommunane, men det må vera i frie midlar. Me trur på at den enkelte kommune sjølv best kan bestemma korleis dei skal bruka ressursane sine. Arbeidarpartiet ser på kommunane og Kommune-Noreg nærmast som éin kommune og skal øyremerkja mest mogleg for kommunane. Det vert ei tvangstrøye for mange kommunar, ei tvangstrøye dei ikkje er i nærleiken av å betala for, når me ser korleis dei har underbudsjettert budsjettet sitt for 2021. Eitt eksempel er skulematsatsinga. Så vert det hevda at Høgre ikkje har ambisjonar for Kommune-Noreg. Me høyrde SV her – 7 mrd. kr meir. For Høgre handlar det ikkje om å ha ambisjonar for Kommune-Noreg ved å vera med på ein overbodskamp. Det kjem aldri til å skje at Høgre kjem til å overby venstresida i norsk politikk ved å overby kommunane. Høgre har ambisjonar for Kommune-Noreg, store ambisjonar for Kommune-Noreg: gode tenester, godt lokalt sjølvstyre og attraktive lokalsamfunn. Men det kan gjerast på heilt andre måtar enn med ein overbodspolitikk. Me har nettopp behandla distriktsmeldinga, som mange har peikt på, peikte ho på utfordringane. I kjølvatnet av denne har det kome to gode NOU-ar. Dei peiker på ei rekkje moglegheiter, og regjeringa er i full gang med fleire strategiar for å ta fatt i dette. Eg meiner me er på eit godt spor, og eg er heilt sikker på at me kjem til å levera ein god og framtidsretta distriktspolitikk når me får vedteke desse strategiane.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-12-15:
Både representanten Greni og eg brukar briller, men det var freistande å be om at me skulle byta briller. Regionsentertilskotet som Senterpartiet tek vekk, betyr 38 kr per innbyggjar. Då får Oslo 26 mill. kr meir. Dei andre kommunane som har hatt regionsentertilskot, får ein netto negativ effekt. Det gjeld mange kommunar: Narvik mistar 4 mill. kr, Volda mistar 3–4 mill. kr, Hustadvika mistar 3–4 mill. kr, og slik kan eg halda fram med alle dei samanslegne kommunane som tapar på at regionsentertilskotet vert fjerna. Me har lært noko nytt i dag. Det er at forskjellen på sveltefôra kommunar og god kommuneøkonomi er 2 pst. Det er nesten heilt utruleg. På tampen synest eg òg det er litt trist å høyra at SV vil favorisera svenske arbeidsplassar framfor norske handelsarbeidsplassar.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-12-15:
Eg tok ordet mest for ei oppklaring. Representanten Gharahkhani spurde i replikkordskiftet om det var underteikna si utsegn om talet på kvoteflyktningar som var Høgre sin politikk. Intervjuet som Gharahkhani viste til, gjaldt Høgre sitt arbeid med program for neste stortingsperiode, og det er altså budsjettet i år me diskuterer. Så det må ikkje vera nokon tvil om at Høgre stiller opp for regjeringa og regjeringsplattforma. Den politikken ligg heilt, heilt fast. Det er mange som diskuterer korleis flyktningpolitikken skal vera. FN har ikkje hatt nokon suksess med flyktningpolitikken sin – det kan me erkjenna – sidan FN vart oppretta. For meg, og for mange andre, handlar det om korleis me kan hjelpa flest mogleg med knappe ressursar. Det diskuterer me i Høgre. Resultatet veit me ikkje før til våren, men uansett kva Høgre måtte vedta, gjeld jo ikkje den politikken før neste stortingsperiode. Men eg blir òg litt opprørt når eg høyrer SV her på tampen synest det er «trist», og nærmast framstiller det som om alle andre parti som ikkje har den same politikken som SV, ikkje bryr seg, som om me er hjartelause, som om me ikkje har omsorg for andre menneske, og skildrar korleis me andre ikkje kan bry oss. Det er jo ikkje slik å forstå at alle andre parti i Stortinget er hjarterå og ikkje har ein omsorgsfull politikk for andre menneske, sjølv om me har ei anna tilnærming enn dette.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Vi ønsker at det skal være «lys i husan» i hele landet. Derfor vil vi bruke Husbanken mer aktivt og legge til rette for boligetablering i distriktene. Det må etableres ordninger som reduserer risikoen med boligbygging i distriktene. Vi vil at startlån skal være tilgjengelig for vanlig ungdom, og vi vil legge til rette for flere veier inn i boligmarkedet. Vi mener kommuner må oppfordres til å bruke fra-leie-til-eie som prinsipp i lokal boligsosial planlegging. Hvordan vil Høyre sørge for at boligmarkedet ikke fortsetter å være en forskjellsmaskin?
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Den enkelte innvandrers mulighet til å få seg en jobb og kunne forsørge seg selv og sin familie er det aller viktigste målet vi må nå med integreringspolitikken. Ingen politisk oppgave er viktigere enn å skaffe folk en jobb. Arbeid er nøkkelen til resten. Kontantstøtten er til hinder for integreringen. Dette har også Fremskrittspartiet sagt seg enig i. Likevel støtter Fremskrittspartiet år etter år et statsbudsjett med økte utgifter til kontantstøtten. Hvorfor det?
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Høsten 2017 ble stiftelsen Født Fri unnfanget i Venstres stortingsgruppe og lansert som Venstres hjertebarn i forbindelse med budsjettforhandlingene. Skiftende statsråder har siden bevilget store pengesummer til Født Fri i årene som har fulgt. Etter innsendte varsler til IMDi i august i år har Ernst & Young gjennomgått regnskapene og funnet mislighold av offentlige midler. Fra utsiden ser det ut som om det var tette bånd mellom kulturminister Raja, Venstre som parti og etableringen av stiftelsen Født Fri. Var statsråden med på beslutningen om å gi betydelige beløp til Født Fri, og var statsråden en del av initiativtakerne?
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Det er lett å se i etterkant at det var umusikalsk å kreve penger til en stiftelse som ikke var opprettet, i budsjettforhandlingene høsten 2017. Vi fremmer derfor et forslag i dag der vi ber regjeringen om å sørge for at frivillige organisasjoner som ikke er etablert, ikke skal få statsstøtte før organisasjonsnummer er registrert i Brønnøysundregistrene. Hva synes statsråden om politikere som plutselig finner penger til nye organisasjoner uten at det politisk følges opp med kriterier og krav, slik at man har kontroll med hvordan skattebetalernes penger brukes?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Senterpartiet har en kraftig styrking i sitt alternative budsjett, særlig styrker vi de små og mellomstore kommunene for å rette opp den omprioriteringen regjeringen har gjort fra små og mellomstore kommuner til store bykommuner. Til Vestnytt sier representanten Trellevik at Senterpartiets alternative budsjett vil gi mindre penger til sammenslåtte kommuner. Han trekker fram Bjørnafjorden, som vil få 4,5 mill. kr mindre med Senterpartiets budsjett. Det er en direkte usannhet. Med Senterpartiets budsjett ville Bjørnafjorden fått netto 4,2 mill. kr mer med det påslaget vi har på kommunerammen, 11 mill. kr med det vi har i krisepakken i tillegg. Det gjelder alle kommuner i hele Norge. Hvor tar representanten disse tallene fra når ingen kommuner taper med oss? Hva er hensikten med å spre slike løgner om Senterpartiets alternative budsjett?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Representanten tok nok en gang til orde for at kommunesammenslåing var løsningen på alt. Det er jo ikke noe nytt at vi er veldig uenige om det. Senterpartiet er opptatt av at vi skal ha en differensiert kommunestruktur tilpasset geografien og mener det er en forutsetning for at vi skal klare å snu denne sentraliseringspolitikken som dagens regjering har gjennomført. Det som er interessant, er at det regjeringsoppnevnte demografiutvalget, ledet av tidligere Høyre-statsråd Victor Norman, nå har avgitt sin rapport. De slår tydelig fast at kommunesammenslåing er til hinder for en desentraliseringspolitikk. Han sier at klynger av småkommuner med godt interkommunalt samarbeid er en mye bedre løsning enn denne bygdeby-tenkingen, som fører til økt sentralisering. Vi må stoppe kommunesammenslåingen hvis vi skal klare å stoppe sentraliseringen. Hva er kommentaren til Victor Normans konklusjon?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Senterpartiet har lenge vært bekymret for at det er stadig flere som blir avhengig av hjelp for å få endene til å møtes. Særlig ser vi en vekst nå etter at familier har mistet deler av eller hele inntekter på grunn av koronaen. Kommuner melder tilbake at stadig flere har behov for sosialhjelp, og frivillige som driver matsentraler osv., melder om betydelig økt pågang. I Aftenposten i høst rykket flere sentrale folk i Kristelig Folkeparti ut og ropte et varsku for kommuneøkonomien. De etterlyste en kommuneøkonomi og ordninger som gjør at familier kan få trygghet. Kristelig Folkeparti-ordføreren i Froland, i representantens eget fylke, var blant dem, og han understreket at kommuneøkonomien var betydelig svekket de siste to årene. Opposisjonen her har i dag en kraftig styrking av kommuneøkonomien. Hva er Kristelig Folkepartis melding til de mange kommunene som nå er tvunget til å redusere sine tjenester til innbyggerne som en følge av Kristelig Folkepartis regjeringsdeltakelse?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Statsråden har ifølge statsministeren et overordnet samordningsansvar for regjeringens distriktspolitikk og ansvaret for hvordan de ulike departementenes forslag virker inn på muligheter i hele landet. Særlig har staten ansvar for lokalisering av statlige arbeidsplasser. Et av forslagene som ligger i statsbudsjettet, er å ordne et nasjonalt kontor for Husleietvistutvalget, altså de som behandler uenigheter mellom leier og huseier. Dette kontoret kan i praksis legges hvor som helst. Regjeringen har som mål at statlige arbeidsplasser skal legges utenfor de største byene så langt det er mulig, selv om statistikken så langt viser det stikk motsatte. Hva er statsrådens vurdering av flertallets forslag om at det nasjonale kontoret for Husleietvistutvalget skal lokaliseres utenfor de største pressområdene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Spørsmålet mitt gikk på om dere vil sørge for at dette Husleietvistutvalget vil bli lokalisert utenom de store byene. Regjeringen har flyttet ut arbeidsplasser til Bergen, Trondheim og Stavanger, og det er viktig og riktig, men det er ikke distriktspolitikk. Nå er det på tide at vi også bruker utflytting av statlige arbeidsplasser i distriktspolitikken, og derfor er spørsmålet mitt: Kan statsråden garantere at dette nye kontoret i hvert fall blir lagt utenfor de største byene?