Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2011-04-12:
De siste to vintrene har Norge opplevd en svært anstrengt kraftsituasjon med høye strømpriser som varierer etter hvor i landet man bor. Befolkningen i Midt-Norge har opplevd pristopper på 12–14 kr per kilowattime strøm enkelte tider på døgnet. Strømregningen for siste del av 2010 ble tidenes høyeste. Mange strømkunder fikk dobbelt så høy strømregning som på samme tid i fjor. Ifølge siste rapport fra NVE var magasinfyllingen i norske vannmagasiner på slutten av uke 13 18 pst. Det er 21,4 pst. under normalen, og 4 pst. under det laveste nivået som noen gang tidligere er målt. Regjeringen har satt en ny rekord. Økt nedbør og tiltakende snøsmelting har bedret utsiktene noe, men Norge er fremdeles avhengig av høy import av strøm, og vi er svært sårbare for feil. Faren for strømrasjonering er ikke avblåst. Forrige gang Norge opplevde en liknende kraftsituasjon, var vinteren 2002–2003. Den gangen var det Einar Steensnæs fra Kristelig Folkeparti som var olje- og energiminister. Han måtte tåle knallhard kritikk i Stortinget og i mediene for høye strømpriser. Statsråden tålte knallhard kritikk. Nåværende statsminister Jens Stoltenberg sa til Dagbladet 16. desember 2002: «Jeg er rystet over at olje- og energiminister Einar Steensnæs skyver ansvaret for de høye strømprisene fra seg(…)(…) (…) (…) SV og Senterpartiet fremmet forslag i Stortinget den vinteren om å innføre krav til magasinfylling i vannkraftverkene, og slik hindre energiselskapene i å selge strøm ut av landet. Kristin Halvorsen uttalte til NTB at «det som nå skjer er jo at den kaldeste høyrepolitikken slår rett inn i stuene til folk». Jeg konstaterer at kreativiteten og de lettvinte løsningene, vil jeg legge til, forsvant som dugg for solen – og godt er det – i det øyeblikket de rød-grønne gikk inn i regjeringskontorene. Der olje- og energiminister Einar Steensnæs svarte med en energimelding med konkrete forslag til tiltak samme år som strømkrisen fant sted, har dagens regjering svart med å bytte statsråder. Statsråd Einar Steensnæs svarte med å legge til rette for grønne sertifikater, som skulle være på plass innen 2006. Ja, vi kjenner historien – kanskje 2012. Statsråd Steensnæs svarte med planleggingen av nye kraftlinjer til Bergen og Midt-Norge. Vi kjenner svaret – kanskje 2012–2013. Statsråd Einar Steensnæs svarte med toveis kommunikasjon – ja, vi kjenner svarte en gang i løpet av noen år. Kristelig Folkeparti mener Norge nå trenger en forpliktende plan for å sikre forsyningssikkerheten for strøm og hindre framtidige kraftkriser. Vi har også behov for å gjennomgå energiloven med formål å sikre samfunnsmessig kontroll med kraftmarkedet, og tydeliggjøre det politiske ansvaret for forsyningssikkerheten. Kristelig Folkeparti mener regjeringen bør ha det overordnede ansvar for forsyningssikkerheten. En handlingsplan for økt forsyningssikkerhet bør fokusere på økt kraftproduksjon, nye kraftlinjer, sterkere satsing på energieffektivisering – spesielt i byggesektoren. Kristelig Folkeparti mener vi må få på plass flere overføringslinjer til utlandet for både å sikre import av strøm når vi trenger det, og samtidig sikre avsetning for overskuddskraft når det regner mye i gamlelandet. Kristelig Folkeparti tar også til orde for bygging av et nytt gasskraftverk i Midt-Norge, forutsatt krav om rensing fra dag én, og at staten tar regningen for renseanlegget. Men dette fikk vi avklaringer på i forrige debatt. For øvrig viser jeg til representantforslaget, og tar også opp vårt forslag som er fremmet i innstillingen. Så til representanten Serigstad Valen som mener at jeg har en nådegave. Ja, kanskje jeg har noen nådegaver. Ikke vet jeg, men jeg vet iallfall at Kristelig Folkeparti har en nådegave i forhold til handlingskraft, både når vi sitter i regjering og når vi sitter i opposisjon. Det er den Kristelig Folkeparti etterlyser å se nå i dagens regjering. Vi kom med forslag i 2002 og 2003, som er de samme forslagene som jeg regner med at neste taler vil gjenta i sitt innlegg, for det har ikke skjedd noe etter fem og et halvt år med flertallsregjering. Det har ikke skjedd noe i den tiden vi har lagt bak oss.