Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2013-02-05:
Denne saken handler om å fremme en egen strategi for å få et mer fleksibelt og desentralisert utdanningstilbud, dette som et ledd i å realisere målet om livslang læring og mulighet for kompetanseheving i hele landet. I forslagene bes det også om at regjeringen på egnet måte inkluderer oppdrag om fleksible og desentraliserte utdanningstilbud til UH-sektoren. I tillegg bes det om at regjeringen oppretter stimuleringsordninger som gjør at flere fylkeskommuner vil ta initiativ til fleksible og desentraliserte utdanningstilbud. Nye typer arbeidsplasser krever ny kompetanse, og i eksisterende arbeidsplasser blir arbeidsoppgavene løst med ny teknologi og nye løsninger. Et desentralisert utdanningstilbud er derfor en nødvendighet. Det er enighet i komiteen om nødvendigheten av et studietilbud med høy kvalitet som er fleksibelt og desentralisert. Et slikt tilbud er ikke minst viktig for å sikre lik tilgang til høyere utdanning og sikre kompetent arbeidskraft til alle områder av landet. Det er når det gjelder veien videre for å sikre et godt tilbud, at uenigheten i komiteen kommer fram. Regjeringspartiene viser til Kunnskapsdepartementets brev om saken. Man slutter seg til de vurderinger som gjøres i brevet, og har ellers ingen merknader i saken. Komiteen er for øvrig enig i det meste av de vurderinger og momenter som kommer fram i svarbrevet. Det er i konklusjonen at uenigheten i komiteen kommer fram. Konklusjonen lyder som følger: Tiltakene som allerede er igangsatt, og det arbeidet som er forankret i KRDs kommende stortingsmelding om distrikts- og regionalpolitikk, vil ivareta forslagene fra representantene. Opposisjonen kan ikke se at forslagene i saken er godt nok ivaretatt og fremmer derfor forslagene i saken. En samlet opposisjon mener at det er behov for en strategi for omstilling i det etablerte utdanningssystemet, og at regjeringen tydelig må bestille løsninger som er fleksible og desentraliserte, i dialog med UH-sektoren. Med bakgrunn i det store behovet for personell med fagskoleutdanning og for ingeniører vil opposisjonen videre at det etableres stimuleringsordninger for at flere fylkeskommuner iverksetter tiltak for fleksible utdanningstilbud innenfor disse utdanningene. Med dette anser jeg meg som ferdig med saksordførerdelen. Jeg regner med at de ulike partiene vil komme nærmere inn på sine synspunkter i saken. I ulike sammenhenger hører vi stadig noen si at Norge skal bli et kompetansesamfunn med kompetansearbeidsplasser. Til og med en som man skulle tro visste langt bedre, nemlig næringsminister Giske, kommer med denne uttalelsen. Norge er allerede et kompetansesamfunn med mange kompetansearbeidsplasser. På flere områder er vi faktisk verdensledende – vi kan ta maritim sektor, oljenæringen, verdens beste teknologi innen dypvannsboring, teknologibedrifter og mange andre. Det er ikke prisen som gjør dem ledende, det er kvalitet og teknologi. Det skjer mye positivt for å tilrettelegge for et bedre tilbud. Norgesuniversitetet, Studiesenteret og andre nettbaserte tilbud er godt i gang med desentralisert utdanning. UH-sektoren ligger noe etter, og en samlet strategi på området vil gi et langt bedre tilbud. Norge trenger et studietilbud for voksne som retter seg mot brukerne, uansett hvor de bor og arbeider i landet. Mange store, viktige arbeidsplasser ligger langt unna universitet og høyskole. Disse bedriftene har ofte det nyeste og beste utstyret. Dette gjør at et desentralisert tilbud kan gis på arbeidsplassen eller et annet egnet sted der både undervisning i teori og praksis blir godt ivaretatt. Med dette fremmer jeg forslagene i saken. Samtidig vil jeg understreke at når Fremskrittspartiet støtter forslag nr. 3, ligger det ikke etablering av nye universiteter eller høyskoler til grunn. Det er desentraliserte utdanningstilbud det er snakk om.