Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-06-03:
Det å ha nye, klare og tydelige kompetansemål for svømming var et viktig skritt i riktig retning. Det er nå nøye beskrevet hva det vil si å være svømmedyktig, og hva skolene skal sørge for at elevene lærer. Høringsinstansene var også – jeg vil si – i overveldende grad positive til de nye målene. Norges Svømmeforbund og Norges Livredningsselskap er med og støtter forslagene, og flere av dem understreker også at dette er krav de har hatt lenge – de har etterlyst tydeligere krav lenge. Representanten Toppe spør så hvordan jeg vil sikre at elevene når de nye kompetansemålene. Jeg vil først understreke at det er jo ikke nytt at læreplanen i kroppsøving har kompetansemål som sier at eleven skal være svømmedyktig. Med andre ord: Organisering og gjennomføring av svømmeopplæring er ikke noe nytt for kommunene og skolene. De nye kompetansemålene tydeliggjør skolens ansvar, og de er ambisiøse, men samtidig ikke mer ambisiøse enn de burde være. Først og fremst er det en konkretisering av hva det vil si å være svømmedyktig. Utdanningsdirektoratet jobber nå med å revidere det eksisterende veiledningsmateriellet til svømming og livredning. Skolene vil dermed få forslag til pedagogisk opplegg, veiledning og informasjon basert på de retningslinjene som gjelder for svømmeopplæring. Så tror jeg også kommunene har mye å hente på å samarbeide med ulike frivillige organisasjoner for å få frem gode løsninger og utnytte de eksisterende ressursene enda bedre, ikke som erstatning for svømmeundervisningen i skolen, men som et supplement. Vi må stå sammen som samfunn for å sikre at ikke barn og unge drukner på grunn av manglende svømmeferdigheter. For eksempel har jeg merket meg nå at Oslo har sagt at de vil doble antallet timer svømmeopplæring på 40 skoler hvor man ser at elevene trenger mer svømmeopplæring for å lære å svømme. Det er bra. Så må vi også ha vann i bassengene. Det er da i utgangspunktet kommunens ansvar, men staten bidrar også. Vi bidrar gjennom en rentekompensasjonsordning til rehabilitering av skolebygg og svømmeanlegg. Det innebærer at kommunene eller fylkeskommunene kan ta opp lån, og staten gir tilskudd til kompensasjon for rentekostnadene, som gjør det mer gunstig. I 2015 ble 3 mrd. kr av investeringsrammen for rentekompensasjon til rehabilitering av skolebygg og svømmeanlegg faset inn i budsjettene. Det vil si at 14 av 15 mrd. kr nå er faset inn som direkte bidrag til bl.a. bygging av svømmeanlegg. Så kan ikke vi pålegge kommunene å rehabilitere eller bygge nye haller. Jeg helt sikker på at representanten også er enig i at der er det lokale selvstyret avgjørende. Men vi kan si noe om hva som er våre forventninger til undervisningen, og det er det vi nå gjør. Jeg vil også understreke at regjeringen og samarbeidspartiene på Stortinget har bestemt at vi skal lage en handlingsplan for svømming. Vi har også allerede under denne regjeringen to konkrete tiltak som vi har bevilget midler til – 7 mill. kr til svømmeopplæring for nyankomne minoritetsspråklige elever og 10 mill. kr til forsøk med svømmeopplæring i barnehagen. Vi vurderer også om det er behov for en ferdighetsprøve i svømming som tar utgangspunkt i kompetansemålene.