trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg må nok si at det som jeg så at Jørn Rattsø ble sitert på på det punkt, tror jeg er litt for enkelt i forhold til den alvorlige situasjonen som deler av våre kommuner nå er i, fordi det går nettopp ut over tjenestetilbudet til folk, både i forhold til at det blir kutt, og i forhold til at det legges opp til økte egenandeler på flere sentrale velferdstilbud. Det er en utfordring som i og for seg gjelder i forhold til en del mindre kommuner, men spesielt også i forhold til en del større kommuner. Denne regjeringa er i gang med å gjennomgå inntektssystemet. I tillegg til å foreslå mer penger til kommunesektoren kommer vi også til å sørge for en bedre fordeling enn det som er tilfellet i dag. Men jeg må be om forståelse for at jeg ikke kan komme inn på enkeltdelene her i dag, men det kommer vi tilbake til den 19. mai.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg syns jo det er interessant at spørsmål om underskudd i kommunene kommer fra en senterpartirepresentant, særlig når vi vet at det var lederen av Senterpartiet som tidligere bestyrte Kommunaldepartementet og etterlot et underskudd i kommunesektoren på mellom 10 og 12 milliarder kr. Men la nå det ligge. Det er ingen tvil om – og det tror jeg representanten Roaldsen og jeg og våre respektive partier er helt enige om – at det er en veldig bekymringsfull situasjon i Kommune-Norge nå med det store underskuddet og de store utfordringer som er, enten det er innenfor skolesektoren, helsevesenet, eldreomsorgen, barnehager eller hva vi nå snakker om. Det er selvfølgelig bekymringsfullt at vi ikke greier å opprettholde velferdstilbudet i alle kommuner, og at egenandelene øker. Det tar denne regjeringa på alvor, og vi kommer selvfølgelig til å holde det som ble sagt også i regjeringserklæringa om at kommunenes inntekter skal økes. Hvor mye og hvordan, kommer jeg tilbake til med forslag om til Stortinget 19. mai. Når det gjelder spørsmålet om omfordeling, er det slik, som jeg også svarte på det forrige spørsmålet, at Stortinget har bedt om en gjennomgang av inntektssystemet og også gitt noen føringer i forhold til å forsøke å få til en mer rettferdig fordeling. Jeg erkjenner med en gang at dette er ingen enkel operasjon, og jeg erkjenner også at rettferdig fordeling kan ses helt forskjellig ut fra hvilken del av landet en kommer fra. Så dette er ikke enkelt, men vi prøver å gjøre så godt vi kan. Når det gjelder de konkrete forslagene og tiltakene, kan jeg imidlertid ikke svare i dag – det kommer vi tilbake til den 19. mai.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Vi trenger ikke å ha en lang diskusjon om hvorfor underskuddet har økt. Det er riktig som representanten Roaldsen sa, at noe henger sammen med måten vi budsjetterer på i forhold til investeringer i grunnskole, eldreomsorg osv., men det er ikke hele forklaringen. Det er uansett et faktum at det i 1997 var et underskudd på i underkant av 2 milliarder kr og i 1999 var et underskudd på 12 milliarder kr. Det er en ganske stor forskjell. Men la nå det ligge – vi har en felles utfordring i forhold til det. Det tar denne regjeringa på alvor, og vi kommer tilbake med konkrete tiltak i den forbindelse, for vi er nødt til å ha en modernisering også av den kommunale sektoren lokalt, og der skjer det mye spennende. Men jeg tror vi bare må se i øynene at uansett hvor mye vi greier å fornye og modernisere, noe som er helt nødvendig, greier vi aldri å rasjonalisere oss vekk fra det faktum at det nå også er behov for mer penger, og det skal vi komme tilbake med forslag om. Og for å berolige representanten Roaldsen: Jeg har ikke til hensikt å legge opp til en storstilt tvangssammenslåing av primærkommunene.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Svaret er ja. Som statsministeren sa klart fra i regjeringserklæringa, er et av de viktigste punkter denne regjeringa nå jobber med, modernisering av offentlig sektor. I det ligger det et helt klart signal om at vi vil ha mindre statlig detaljstyring. Det går på at vi ønsker å ha mindre øremerkede midler, bl.a. fordi de ordningene fører til at vi får masse byråkrati og bruker masse folk og penger på å sitte og lage planer, rapportere osv., i stedet for å ha folk ute i direkte tjenestetilbud til folk. Vi vil ha mindre øremerkede midler. Det er ikke sikkert vi greier å få gjort alt fra en dag til en annen, det tror jeg ikke vi skal tro, men målet er mindre øremerking. Så er vi også nødt til å se på alle de lover og forskrifter som vi lager. Nå er det, så vidt jeg vet, over 6 000 lover og forskrifter – detaljerte til dels – som kommunesektoren forholder seg til. Det er klart at vi også på de områdene må ha en gjennomgang av hvor mye vi detaljstyrer. Til et annet punkt som representanten Lund nevnte: Ja, vi må få vekk de gråsoner som i dag er mellom forvaltningsnivåene, og det akter vi å komme med forslag for å bidra til.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Representanten Sahl kan regne med at det kommer mer penger til kommunene. Hvor mye og når, kan jeg ikke svare på nå – det er et arbeid som Regjeringa er midt oppe i. Men jeg vil si så mye som at vi er selvfølgelig veldig klar over den situasjonen som er, vi deler de bekymringer som også har kommet fram gjennom spørsmål her i dag, og jeg tror at representanten Sahl og andre får smøre seg med litt tålmodighet. Vi snakker her om datoene 12. og 19. mai, og så får vi be om forståelse for at vi får komme tilbake med de konkrete tingene når tida er inne for det. Jeg kan ikke gi noe mer klart svar på det i dag, men det er ikke mange uker til en får svaret på det.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Etter ulykken på «Scandinavian Star» er det gjennomført en rekke tiltak i regi av sjøfartsmyndighetene som har styrket brannsikkerheten til sjøs. Brannsikkerheten på et skip er i første omgang avhengig av at det er gjennomført forebyggende tiltak om bord, og at skipets egen beredskap fungerer. Disse forholdene er vesentlig forbedret de senere år, noe brannen på passasjerfergen «Prinsesse Ragnhild» i juli 1999 også viste. Bistand fra landbasert brannvesen vil derfor være en beredskap som kommer i tillegg, om nødvendig. På bakgrunn av ulykken på «Scandinavian Star» ble brannvernloven i 1993 endret slik at brannvesenet etter anmodning har plikt til å bistå ved branner og andre ulykkessituasjoner om bord på skip. I 1995 ble det opprettet en prøveordning hvor noen brannvesen ble opplært og utrustet for mer krevende oppgaver enn den generelle bistandsplikten forutsetter. Prøveordningen baserte seg på avtaler mellom Direktoratet for brann- og eksplosjonsvern og kommunene Oslo, Larvik, Kristiansand, Bergen og Bodø. Det er samlet investert 4 mill. kr i styrking av brannberedskapen i de nevnte kommuner. Størsteparten av midlene har gått til kompetansehevende tiltak. Om lag 200 brannfolk har gjennomført et ukeskurs i redningsinnsats til sjøs ved Norges Brannskole i Tjeldsund, og ca. 30 ledere i disse brannvesenene har i tillegg gjennomført et tre dagers ledelseskurs ved Havarivernskolen i Borre. Gjennom en femårsperiode har vi således tilrettelagt for og investert betydelige midler i denne beredskapen. Jeg forutsetter derfor at de kommunene som har fått utstyr og opplæring, vedlikeholder dette, for å kunne følge opp den bistandsplikten som er etablert i brannvernloven. For år 2000 er det også bevilget 500 000 kr til vedlikehold av utstyr, trening og opplæring av nye mannskaper over Direktoratet for brann- og eksplosjonsverns budsjett. I tillegg til dette har vi inngått en femårsavtale med Larvik kommune som muliggjør en mer langsiktig satsing med hensyn til opplæring, øvelser og oppdatert utstyr.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg vet at det har oppstått en konflikt om en økonomisk kompensasjon for beredskapsoppgaver knyttet til RITS-innsatsen i noen kommuner, slik representanten Width viste til. Det spørsmålet er imidlertid et tariffspørsmål, som etter min mening må finne sin løsning mellom partene i arbeidslivet. For øvrig finner jeg grunn til å understreke at både jeg og Direktoratet for brann- og eksplosjonsvern mener at vi med de midlene vi setter inn til vedlikehold av beredskapen, ivaretar en tilfredsstillende beredskap ved branner og andre ulykkessituasjoner til sjøs. Det vil være opp til kommunene selv å gjøre sitt til at denne beredskapen fungerer etter det som er hensikten. Og jeg gjentar det jeg sa i mitt hovedsvar: Jeg forutsetter at de kommuner som har fått utstyr og opplæring, vedlikeholder dette for å kunne følge opp den bistandsplikten som er etablert i brannvernloven. Til tross for at det er en uenighet om økonomien i noen av kommunene, er det fortsatt slik at en har en plikt til å følge opp brannvernloven i tilfelle det skulle oppstå ulykker, også til sjøs.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg er helt enig med representanten Width i at det aller viktigste er å forebygge for å prøve å hindre at slike tragiske ulykker skjer. Når vi snakker om ulykker til sjøs, er det viktig at det skjer forebygging om bord på skipene, men det er selvfølgelig også viktig at vi har et oppegående brannvesen i vid forstand som fungerer dersom ulykken allikevel skulle være ute, og som kan trå til når eventuelle ulykker skjer. Når det gjelder det konkrete spørsmålet i forhold til RITS-mannskapene, må jeg gjenta det jeg sa: Det at det er oppstått en uenighet om en økonomisk kompensasjon i noen av kommunene, betyr ikke at de ikke har et ansvar dersom det skulle oppstå ulykker. Spørsmålet om den økonomiske kompensasjonen er altså et spørsmål partene imellom som ikke jeg på vegne av Kommunaldepartementet kan gå inn og bestemme. Jeg mener at det må partene finne en løsning på. Men det ligger et ansvar hos de berørte kommuner – uavhengig av den uenigheten – til å trå til dersom ulykker skulle skje. Vi bruker mye penger på forebygging, og det kommer vi selvfølgelig også til å fortsette med i tida framover.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
I de generelle retningslinjene for SNDs virksomhet heter det – som representanten Lund helt sikkert kjenner til – at prosjekter SND støtter, må kunne stå på egne ben etter støtte. Etter det jeg forstår, har SND i denne saken vært sterkt i tvil om det vil være mulig å oppnå slik lønnsomhet, selv om prosjektet ble gitt høyeste lovlige tilskuddssatser. Grunnen til det er bl.a. at vi er inne i en periode med lave fiskekvoter, og det er allerede stor regional overkapasitet på mottakssiden. Samtidig heter det i de fiskeripolitiske retningslinjene at SND bør søke å bidra til å finne løsninger for mottak av fisk i fiskerisamfunn der et eget mottak er av avgjørende betydning for sysselsetting og bosetting. Etter det jeg har fått opplyst, har SND derfor sagt seg villig til å vurdere et mindre prosjekt enn det som er fremmet, der en eventuelt inngår et samarbeid med andre aktører om videreforedling. Kanskje vil det være mulig å oppnå en tilfredsstillende lønnsomhet på den måten. Det er SNDs selvstendige ansvar å treffe beslutninger i enkeltsaker. Jeg har stor tro på at SND i et samarbeid med lokale aktører vil finne fram til løsninger som kan bidra til å sikre Ingøy-samfunnets framtid.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
La meg først si at jeg deler representanten Lunds syn på at det er viktig å opprettholde bosetting og bevare sysselsetting også i distriktene, så det er vi ikke uenige om. Når det gjelder spørsmålet om SNDs retningslinjer, føler jeg på en måte at det er en litt annen debatt, som det selvfølgelig også kan være viktig å ta, men som jeg ikke vil gå inn på her og nå. Til det konkrete spørsmålet som representanten har tatt opp i forhold til fiskebruket på Ingøy i Måsøy, må jeg bare gjenta det jeg har sagt, at SND har sagt seg villig til å prøve å gå inn og finne en løsning ved et litt mindre prosjekt enn det som opprinnelig er fremmet, der en også kan inngå avtaler med andre aktører om videreforedling. Jeg har stor tro på at dette vil kunne føre til at SND i samarbeid med andre aktører vil finne fram til en løsning som gjør at vi kan bidra til å sikre dette samfunnets framtid.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg må understreke at avgjørelsen i slike enkeltsaker tilligger det SND å ha. Det er klart at retningslinjene i forhold til SND er en viktig diskusjon i seg selv, men jeg føler at det er en litt større diskusjon som vi ikke kan ta konkret i forhold i denne saken. Jeg er selvfølgelig kjent med at det har vært en viss uenighet mellom SND lokalt og SND sentralt i denne saken, men jeg tror det er mulig å finne en løsning på den. Om det ikke blir akkurat slik det var tenkt fra begynnelsen av, tror jeg det er mulig å finne en løsning – som da er litt mindre omfattende enn det som var planlagt, men som kan være et godt bidrag for å sikre bosettingen.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2000-04-12:
Jeg har et spørsmål til statsråd Terje Moe Gustavsen. Trafikksikkerhet er et viktig tema. Selv om jernbaneulykker har fått mest oppmerksomhet i den senere tid, er det likevel trafikkulykker på vei som tar flest liv – om lag 300 hvert år. Regjeringen Bondevik la betydelig vekt på å styrke sikkerheten i trafikken og ville i Nasjonal transportplan legge til grunn en visjon om at det ikke skal forekomme ulykker med drepte eller livsfarlig skadde i trafikken. Det var tatt sikte på å presentere en handlingsplan for trafikksikkerhet på vei, en nasjonal trafikksikkerhetsplan som ville bli en egen del av Nasjonal transportplan. Vil statsråden følge opp arbeidet med denne trafikksikkerhetsplanen og sørge for at trafikksikkerhet fortsatt blir et prioritert område?
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2000-04-12:
Jeg takker statsråden for svaret. Det tyder på at vi skal få et godt samarbeid om trafikksikkerhetsspørsmål framover. Jeg vil stille et oppfølgingsspørsmål som går på holdninger til bilkjøring, som er en viktig del av trafikksikkerhet – etisk tenkning, eksempelvis dette med å holde fartsgrenser. Hva vil statsråden gjøre på dette viktige området framover, bl.a. i forhold til førerkortopplæring?
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg er helt enig med representanten Kofoed-Larsen i at trafikksikkerhetsarbeidet antakelig er noe av det mest sentrale innenfor kommunikasjonsarbeid i sin alminnelighet. Når det gjelder spørsmålet om hvilke holdninger og visjoner man skal ha i forhold til dette, er jeg helt enig i at vi skal holde fast ved en nullvisjon. Det skal være vår visjon å bringe antall ulykker ned til et absolutt minimum, og da er det viktig å ha en meget ambisiøs visjon. Og det holder jeg fast ved, fordi det er viktig at dette preger hele planarbeidet vårt og i den sammenheng utarbeidelse av handlingsprogrammer i så måte. Det må prege våre prioriteringer i budsjettsammenheng at vi tenker sikkerhet, og det er også et helt sentralt element i å tenke eksempelvis miljø. Det jeg kan forsikre representanten om, er at dette vil bli viet bred oppmerksomhet når vi legger fram Nasjonal transportplan i september, og på det tidspunkt vil vi gi bud om hvorledes vi tenker å følge dette opp. Jeg er ikke veldig opptatt av hvorledes det følges opp, jeg er mer opptatt av at dette står fram som det sentrale temaet det fortjener å være.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
La meg nevne tre saker som vi ønsker å videreføre og fokusere på i forbindelse med atferdsspørsmål i trafikken. For det første ligger det til behandling i dette hus en proposisjon om endring i veitrafikkloven hva angår promillegrense, som jeg opplever og ser på som et viktig holdningsskapende tiltak. Videre vil Vegdirektoratet med det første sende til høring et opplegg for prikkbelastning på førerkort som i all hovedsak har til hensikt å bedre de atferdsmessige forhold i trafikken, slik at man over tid kan sørge for at man luker ut de verste trafikksynderne, iallfall for perioder, og skaper motivasjon. Det tredje er at vi fortsatt vil følge opp spørsmål omkring føreropplæring med sikte på også å trygge de atferdsmessige forhold.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Det er liten tvil om sammenhengen mellom fart, trafikksikkerhet og ulykker. Vi har erfaringer fra fjoråret da man hadde reduserte fartsgrenser, ikke minst på E18 gjennom Vestfold. Dette er erfaringer vi gjennomgår, og som jeg vil ta med meg i det videre arbeid, også i forhold til Justisdepartementet, som har ansvaret for overvåkingsdelen.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg er orientert om at bl.a. Jernbanetilsynet har hatt en revisjon i forhold til Jernbaneverket hva angår f.eks. transport av farlig gods, og at det er en dialog mellom Jernbanetilsynet og NSB om dette. Jeg er klar over at det her har vært noen motsetningsforhold, og de regner jeg med at man nå rydder av banen. Når det gjelder spørsmålet om vedlikehold av jernbanen, er jeg helt enig i at det er sentralt i forhold til sikkerheten. Denne regjeringen vil prioritere vedlikehold på jernbanen i tiden som kommer, fordi det nettopp er et så viktig sikkerhetsmessig tiltak.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
La meg først si at vedlikehold antakelig er like sentralt som nyinvesteringer i forhold til trafikksikkerheten, og i «vedlikehold» legger jeg da et litt utvidet begrep, ikke minst når det gjelder å bygge ut de farligste punktene. Når det gjelder spørsmålet om hvorledes vi vil prioritere i forhold til Nasjonal transportplan, kommer vi naturlig nok tilbake til det.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg gjentar først at sikkerhetsarbeid er svært sentralt. Når det gjelder måten å bringe dette ut i aktiv handling på, vil jeg vurdere det nærmere. Men på det nåværende tidspunkt synes metoden med en trafikksikkerhetshandlingsplan å være fornuftig. Det vil jeg legge til grunn for de videre vurderinger.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Dette spørsmålet har i og for seg flere implikasjoner, naturlig nok. Det ene er medikamentbruk i sin alminnelighet, som jeg skal la ligge her. Men når det gjelder spørsmålet om trafikksikkerhet og medikamenter, er det klart et stort og voksende behov for å luke disse trafikantene ut av trafikken. Nylig har vi blitt orientert om at det utvikles nytt utstyr for å kunne avsløre medikamentbruk. Vi vil ha sterkt i fokus at man her kan få enklere mulighet til å fastslå medikamentbruk i forbindelse med bilkjøring. Det er noe vi både følger med interesse og vil prioritere fremover.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg vil først forsikre meg om at representanten Stensaker sa Fornebu. Var det riktig oppfattet?
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Takk. Når det gjelder spørsmålet om kollektivløsninger til Fornebu, er det en meget stor sak sett i lys av de planer som allerede foreligger for Fornebu-utbyggingen, og det som antydes. I disse dager holder Vegdirektoratet på å sluttbehandle noe av dette, men det er som sagt et meget komplekst bilde. I første rekke må vi ta sikte på å bygge ut Snarøyveien, og i den sammenheng må vi ta stilling til hvorledes man skal løse banespørsmålene i tilknytning til selve veien. I den sammenheng må vi også ta stilling til hvorvidt det skal nyttes jernbane eller bybane/buss. Dette er som sagt et meget komplekst bilde, der jernbane er ett av alternativene, men der det også eksisterer andre alternativer. Vi må søke å finne den løsning som gir det mest effektive kollektivtilbudet i forhold til Fornebu, og som også kan realiseres slik at det kan holde en framdrift som samsvarer med Fornebu-utbyggingen.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Det er helt riktig at vi har store behov for å sikre det eksisterende jernbanenettet, men det er selvsagt slik at med de trafikkmengder vi vil få i forhold til Fornebu-utbyggingen, vil det innebære store sikkerhets- og trafikksikkerhetsutfordringer i seg selv. Så totalt sett må dette avbalanseres mot hverandre. Men jeg gjentar hva jeg sa i mitt hovedsvar, at valg at ulike kollektivalternativer til Fornebu gjenstår, og at jernbanealternativet fortsatt er ett av dem, men ikke det eneste.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Strekningen Sollihøgda–Vik ble vedtatt bompengefinansiert i 1986. Hele anlegget var antatt å være nedbetalt i løpet av 1999. Prosjektet har gått som forventet i forhold til det som lå til grunn for de lokale vedtakene og Stortingets vedtak om bompengefinansiering. Det er innkrevd totalt 452 mill. kr, hvorav 254 mill. kr, eller 55 pst., har gått til vegutbyggingen. De samlede renteutgiftene er på ca. 30 pst. av de totale bompengeinntektene, mens drifts- og administrasjonskostnadene beløper seg til ca. 15 pst. Den lave andelen av bompengeinntekter som har gått til selve utbyggingen, skyldes altså primært at prosjektet er lånefinansiert. Det bør for ordens skyld også bemerkes at finansiering over statsbudsjettet som et alternativ har betydelige kostnader. På grunn av høyt rentenivå i slutten av 1980-årene har en relativt stor andel av bompengene gått til å betale renter. For å gi best mulig lånebetingelser gis det normalt fylkeskommunale, eventuelt kommunale, garantier. Mangel på slike garantier i dette tilfellet har medført noe høyere rente enn det selskapet ellers ville ha oppnådd.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Noen samlet oversikt over totale administrasjons- og renteomkostninger har jeg for øyeblikket ikke. Men jeg vil generelt sett føye til at ifølge de opplysningene jeg har innhentet, kan man si at innkreving og administrasjon ligger på om lag 10-15 pst. av totalen i forhold til de innkrevde bompenger. Når det gjelder rentebelastningen, vil den variere fra prosjekt til prosjekt, som selvsagt har sammenheng med hvor stor forhåndsinnkrevingen er, hvor stor lånefinansieringen er og hvilke garantier som stilles. Dette vil foreligge i en helhet når prosjektene fremmes for Stortinget.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg vil poengtere, og er selvsagt enig i, at det er svært viktig at mest mulig av inntektene i bompengeprosjektene går direkte til prosjektets formål. Men det er også åpenbart at rentebelastningen på prosjektene vil avhenge av hvordan prosjektene finansieres, og det redegjøres det for når disse fremmes for Stortinget. Hvor mange bompengeprosjekter man nå har under planlegging, har jeg ingen total oversikt over, det vil også avhenge av på hvilket stadium det enkelte prosjekt er. Men det vil selvsagt komme en samlet framstilling av dette når vi legger fram Nasjonal transportplan i september i år.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Trafikken på Bergensbanen har en stor konsentrasjon av reisende i helgene, om sommeren og i periodene knyttet til vinter- og påskeferie. NSB søker å møte etterspørselsvariasjonene i helgene ved å øke setekapasiteten. NSB har ut fra økonomiske vurderinger ikke planer om å anskaffe materiell for å ta absolutt alle trafikktopper. NSB viser til at med unntak av tre til fire tog i helgene er det plasser ledig på de fleste avganger. Vurdering av materiellbehovet vil naturlig nok være en kontinuerlig prosess avhengig av den generelle trafikkutviklingen på banen. I vinter har etterspørselen vært større, og NSB vil derfor øke tilbudet utover det vanlige i påsken. Ved innføring av krengetog også på Bergensbanen vil det bli flere togavganger, og den samlede setekapasiteten vil dermed øke. NSB vil i tillegg fortsette med sykkeltog om sommeren, som man i tillegg kan bruke som eget skitog på vinteren. At flere må stå på enkelte avganger, har sammenheng med at NSB i forbindelse med vinter- og påskeferien har valgt å la de reisende som ikke har plassbillett, få stå i stedet for å avvise dem til neste tog.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg er helt enig i at dette på mange måter er en gledelig problemstilling. Det motsatte hadde ikke på noen måte vært så gledelig. Når det gjelder utvidelse av tilbudet, er det også Stortingets forutsetninger at NSB BAs tilbud skal baseres på kommersielle vurderinger. Her vil man naturlig nok også vurdere hvilke signaler man sender ut når kapasiteten blir for liten. Jeg har tillit til at NSB nettopp vektlegger dette i tiden framover og vil sørge for å tilpasse kapasiteten etter behovet. Når det gjelder spørsmålet om et eventuelt privat tilbud, foreligger det ingen planer om å sette inn slike tilbud i tillegg til NSB.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Statens Jernbanetilsyn påla Jernbaneverket i desember 1999 med øyeblikkelig virkning å sørge for at det ikke foregikk av- og påstigning eller at publikum oppholdt seg på spor 2 på Stange stasjon. Vedtaket var begrunnet ut fra en sikkerhetsfaglig vurdering av forholdene på stedet. Før tilsynet traff sitt vedtak, hadde det gitt Jernbaneverket anledning til å iverksette nødvendige tiltak uten at dette ble etterkommet. Samferdselsdepartementet stadfestet tilsynets vedtak 1. mars i år. Jernbaneverket har nå fått Det Norske Veritas til å vurdere sikkerheten ved alle stasjoner med lik utforming som Stange stasjon og til å foreslå eventuelle tiltak. For Stange foreslår Veritas at det bygges en ny sideplattform. Jernbaneverket er i gang med å anlegge en midlertidig sideplattform, basert på Veritas" anbefaling, som skal stå klar i begynnelsen av juni. Den gamle mellomplattformen vil bli revet. Jernbaneverket vil da søke Statens Jernbanetilsyn om å åpne for samtidig på- og avstigning fra begge spor. Jeg har også merket meg at stengningen har medført ekstrakostnader ved bruk av taxi, men er av den oppfatning at sikkerheten må komme først. Ansvaret for å befordre de reisende ligger i dette tilfellet hos NSB BA. Etter at Statens Jernbanetilsyn stengte spor 2 for av- og påstigning, valgte NSB å opprettholde tilbudet for de reisende med drosje fra Tangen til Stange og fra Stange til Hamar på de avganger som ble rammet.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg tør minne om at jeg i tillegg til et tilbakeblikk også viste til at her kan det komme løsninger. Når det gjelder kostnader, anser jeg det som fornuftig at NSB har et best mulig transporttilbud i påvente av at Stange stasjon igjen kan åpnes for full trafikk. Konsekvensen kan ellers bli at folk som naturlig sogner til stasjonen, endrer sine reisevaner og slutter å bruke jernbanen. På sikt kan dette bety et større økonomisk tap for NSB, og jeg føler meg trygg på at det er disse vurderinger som har gjort at NSB har valgt den løsningen man nå har.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg legger til grunn at den praksis man hittil har fulgt, også vil bli fulgt inntil videre, i påvente av at man finner en løsning på forsommeren under den klare forutsetning at løsningen tilfredsstiller de krav som Jernbanetilsynet setter.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Post- og teletilsynet legger opp til at det skal innføres tilbyderportabilitet for mobile nummer i Norge innen den 1. september 2001 og har gitt varsel om vedtak om dette i henhold til forvaltningsloven. Mobilnumrene for GSM 900 og GSM 1800, og etter hvert UMTS, skal omfattes av ordningen. Dette tidspunktet er fastsatt i tråd med en rapport utarbeidet av en arbeidsgruppe tilsynet har nedsatt, samt en høringsrunde gjennomført hos berørte parter. Den tekniske løsningen som er anbefalt for innføring av mobilnummerportabilitet, er i stor grad basert på standarder som er sluttført for kort tid siden. Det vil derfor ta noe tid før nødvendig funksjonalitet kan realiseres i mobiloperatørenes nett. Innføringen kan eventuelt skje på et tidligere tidspunkt dersom dette er teknisk mulig å gjennomføre. EU har foreløpig ikke stilt krav om innføring av nummerportabilitet for mobile nummer, men lar hvert medlemsland stå fritt til å innføre dette. I Sverige er det, etter det jeg har fått opplyst, ennå ikke bestemt fra hvilket tidspunkt nummerportabilitet skal gjelde for mobiloperatører.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg har den klare ambisjon at vi i Norge fortsatt skal ligge i forkant når det gjelder utvikling av kommunikasjonsområdet, men vi må nok her erkjenne at vi har en begrensning i de tekniske muligheter. Og, som jeg sa, det er besluttet å innføre nummerportabilitet i det mobile nett – jeg vil også vise til at det allerede er innført nummerportabilitet når det gjelder geografiske og stedsuavhengige nummer – og vi tar sikte på at dette kan skje så hurtig som mulig, også, som nevnt, om mulig før den 1. september 2001.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg gjør oppmerksom på at det foreløpig ikke er innført unntak fra ordningen med piggdekkgebyr for noen grupper kjørende. Samferdselsdepartementet arbeider imidlertid med å følge opp Stortingets vedtak av 20. desember 1999, hvor det ble anmodet om at forskrift om gebyr for bruk av piggdekk blir endret, slik at brøytebiler, utrykningskjøretøy og funksjonshemmede med parkeringsbevis for forflytningshemmede unntas fra å betale gebyr på bruk av piggdekk. Tidsbruken knyttet til forskriftsarbeid gjør imidlertid at unntaket først vil kunne gjøres gjeldende kommende vinter. Når det gjelder spørsmålet om en refusjonsordning for funksjonshemmedet, som tidligere har betalt inn årsgebyr, vil jeg påpeke at Samferdselsdepartementet ikke har myndighet til å pålegge Oslo kommune å refundere gebyrer de rettmessig har mottatt etter gjeldende forskrift. Spørsmålet om eventuell tilbakebetaling av tidligere innbetalte beløp er derfor et forhold som må tas opp med Oslo kommune.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
La meg først si at jeg tar sikte på å sende forskriftsendringen på høring helt i begynnelsen av mai dette år, og med en høringsfrist på seks uker, som jeg vil foreslå at den forkortes til, vil det være mulig å fastsette ny forskrift før neste vintersesong. Når det gjelder spørsmålet om informasjon, er det først og fremst en oppgave for Oslo kommune, og jeg forutsetter at man sørger for å gi informasjon både når det gjelder forholdene slik de er nå, og dersom forskriftene endres.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Posten står overfor store utfordringer. Trafikken over skranke på postkontorene går ned, samtidig som Posten skal være tilgjengelig og gi service over hele landet som før. Dette er bakgrunnen for Postens plan om omstrukturering. Samferdselsdepartementet tar sikte på å fremme en stortingsmelding om omlegging av Postens ekspedisjonsnett i mai. Meldingen vil bl.a. inneholde en presentasjon og vurdering av omleggingen, samt servicemessige, personalmessige og økonomiske konsekvenser av denne. Regjeringens vurdering av Postens forhold til offentlige servicekontor og Postens tilbud vil også bli drøftet i meldingen. Andre berørte departementer blir naturligvis trukket inn i denne forbindelse. Når det gjelder Regjeringens mer generelle vurderinger rundt etablering av offentlige servicekontor, vil dette bli fulgt opp overfor Stortinget. En arbeidsgruppe nedsatt av Arbeids- og administrasjonsdepartementet har nylig avgitt en rapport om ulike spørsmål knyttet til etableringen av offentlige servicekontor. Rapporten vil være en viktig del av grunnlaget for Regjeringens videre arbeid med saken. Regjeringen, og dermed alle de aktuelle departementer, vil intensivere arbeidet med offentlige servicekontorer.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg deler fullt ut representanten Myrvolls betraktninger rundt offentlige servicekontorer, også den historiske beskrivelse. I det videre arbeidet vil Regjeringen bygge på de lokale behov og de lokale initiativ, men det er også nødvendig at man her bringer inn de statlige virksomheter, og at man ser dette i en helhet, og da kan det i den sammenheng være aktuelt å vurdere også å innrette seg slik at andre statlige etater skal delta i dette. Dette vil ligge til grunn for Regjeringens arbeid.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Utviklingen innenfor statlige og for den saks skyld også kommunale virksomheter tilsier at man må intensivere arbeidet rundt offentlige servicekontorer, for den utviklingen man nå ser i Posten, ser man også i en viss utstrekning innenfor andre statlige virksomheter. Jeg er helt enig i at dette er et arbeid som nå må intensiveres nettopp fordi man ser denne helhetlige utviklingen. Som jeg sa i mitt hovedsvar, vil vi med basis i det vi nå har på bordet fra utvalget, og de planene Posten har, intensivere arbeidet og forsøke å få fortgang i det, og så komme tilbake til Stortinget.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg har fått opplyst fra Statens vegvesen at rasproblemene på Rv 60 mellom Stranda og Hellesylt i hovedsak er knyttet til snøskredfare, og rasfaren er dermed begrenset til deler av året. Det foreligger alternative løsninger for å rassikre vegen. Én løsning går ut på å bygge to korte tunneler ved de mest utsatte strekningene, til en kostnad på rundt 90 mill. kr. En fullgod rassikring av vegen innebærer imidlertid bygging av 5 km tunnel og 1 km ny veg i dagen, til en kostnad på rundt 250 mill. kr. Fylkeskommunen må ta stilling til om prosjektet skal prioriteres ut fra de rammer som blir stilt til disposisjon for fylket i Nasjonal transportplan 2002-2011. Dette prosjektet, sammen med andre viktige prosjekter i Møre og Romsdal, må konkurrere om prioritet med Rv 653 Eiksundsambandet.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
I Regjeringens tiltredelseserklæring ble det sterkt fokusert på næringsutvikling og forutsetninger for næringsutvikling i hele landet. Gode kommunikasjonsmuligheter er en helt nødvendig forutsetning for at vi skal kunne få en slik utvikling. Når det gjelder rassikring på den omtalte vei, har dette prosjektet på Rv 60 fjerde prioritet blant store rassikringsprosjekt i fylket. Jeg kunne nevne andre prosjekter. Tiden tillater ikke det, men jeg vil komme tilbake til dette i forbindelse med Nasjonal transportplan. Jeg vil også vise til at det på årets budsjett er satt av spesielle bevilgninger til rassikring. Det er en vilje til å følge dette opp – det skal vi ta med oss videre, men da i forhold til de prioriteringer som fylket legger opp til.
Terje Moe Gustavsen (Arbeiderpartiet), 2000-04-12:
Jeg tror ett minutt kan være noe snaut til hele den programerklæringen. Men la meg bare kort si følgende: Vi tar imot invitten fra Høyre om å styrke de offentlige utgifter på dette området, fordi det selvsagt er slik at kravene er flere enn det midlene strekker til, og derfor er prioritering nødvendig. Når det gjelder offentlig/privat samarbeid, vil jeg komme tilbake til vurderinger av eventuelle forsøksprosjekt i Nasjonal transportplan.
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 2000-04-12:
Trafikksikkerhet har et langsiktig perspektiv, hvor kanskje det viktigste er å få redusert biltrafikken, men det dreier seg også om kortsiktige tiltak som kan få stor effekt. Det viser seg at redusert fart og kontroll kan få stor effekt. Vil statsråden med tanke på sommeren vurdere redusert fart på viktige vegstrekninger for å redusere antall ulykker? Og vil han ta kontakt med sin kollega, justisministeren, og sørge for økte kontrolltiltak, slik at man har synlige kontroller på trafikkstrekninger hvor det er mange ulykker?
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 2000-04-12:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Styret i Posten Norge BA har behandla en plan som vil medføre nedlegging av ytterligere om lag 500 postkontorer. I planen inngår å tilby staten å overta lokaliteter og ansatte for å utvikle offentlige servicekontorer, en modell som Stortinget ved flere anledninger har uttrykt støtte til. Vil statsråden ta initiativ i forhold til andre aktuelle departement for å utvikle offentlige servicekontorer som også kan ivareta posttilbudet før vi får en ny runde med nedlegging av postkontorer?»
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 2000-04-12:
Jeg takker for et positivt svar, og jeg deler statsrådens syn på Postens utfordringer. Det har vært veldig mye velvilje når det gjelder offentlige servicekontorer, men lite handlekraft. Det er nesten fire år siden Stortinget gjorde et vedtak om at man ønsket denne ordningen utvidet med tanke på permanente ordninger. Sentrumsregjeringa har basert seg på lokale initiativ, noe som har vært veldig vanskelig fordi statlige etater har vært nokså vrangvillige til å delta i offentlige servicekontorer. Etter mitt syn trenger man en sentral pakkeløsning, hvor sentrale statlige etater blir pålagt å delta i utviklinga av offentlige servicekontorer kombinert med kommunale tjenester. Mitt spørsmål til statsråden er: Vil han ta initiativ til at statlige etater blir pålagt å delta i utviklinga av den modellen, slik at vi får en servicekontormodell som kan yte utvidede tjenester?
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 2000-04-12:
Jeg merket meg at statsråden sa «skal delta». Jeg tror det er veldig viktig at de statlige etatene ikke bare baserer sin deltakelse på hva regionale sjefer i statlige etater finner ut at de ønsker å delta i, for det blir jo veldig mye: Dette er mitt bord, det skal ikke andre bry seg om. Det som bekymrer meg litt, er at vi har brukt fire år – med flere forskjellige regjeringer og mye velvilje – uten at noe har skjedd. Sånn som planen nå kan se ut, vil runden med nedlegging av postkontorer kanskje starte etter nyttår, altså om knapt et år, og da kan man på en måte si at hvis det skjer uten at man har utviklet modellen, så er toget gått. Vil statsråden rent tidsmessig ta sikte på å prøve å få denne modellen på plass før postkontorene er nedlagt – og før de postansatte står uten jobb?
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2000-04-12:
Det har vært tragisk å registrere det store antall ulykker i samferdselssektoren i det siste, både i sjøtransport og på vei og jernbane. Når det gjelder de store togulykkene vi har vært vitne til, både på Åsta og nå sist på Lillestrøm, kan det se ut som en viktig faktor har vært manglende oppfølging av pålegg gitt av Jernbanetilsynet. Jeg er klar over at vi må vente på resultatet av flere undersøkelseskommisjoner før vi kan fastslå årsaksforholdet med sikkerhet. Det er blitt kjent i forbindelse med ulykkene at det har vært manglende oppfølging av pålegg gitt av Jernbanetilsynet både til NSB og Jernbaneverket. Hvilke tiltak generelt vil statsråden iverksette for å bedre sikkerheten i offentlig transport i Norge? Og spesielt: Hvilke tiltak vil han sette i verk for å bedre kommunikasjon og oppfølging i jernbanesektoren? Siden det kan synes som om vedlikehold også er en viktig faktor, vil statsråden ta initiativ til en enda sterkere satsing på vedlikehold av jernbanen?
Ansgar Gabrielsen (Høyre), 2000-04-12:
Som Kofoed-Larsen sa, er ulykkesstatistikken, især når det gjelder vei, dramatisk, ved at 300 liv går tapt hvert år. Nå har Moe Gustavsen pekt på ett virkemiddel for å få ned ulykkesfrekvensen, nemlig redusert fart. Jeg har stor forståelse for at dess senere det går, dess færre ulykker. Hvis trafikken stopper helt opp, skjer det vel ingenting. Men jeg tror nok at den oppfatningen som hersker om tildeling av investeringsmidler, er at kriteriene for dette er uklare. Onde tunger har sågar hevdet at hjemmeadressen til samferdselsministeren har påvirket hvilket fylke som har fått bevilgning. Jeg forstod den forrige regjeringen slik at de fylkene som har mange ulykker i forhold til antall kilometer vei, ville bli prioritert i den kommende veiplanen. Er det en oppfatning denne statsråden deler?
May Britt Vihovde (Venstre), 2000-04-12:
Regjeringa Bondevik varsla i samband med budsjettet for 2000 at dei ville leggja fram ein eigen trafikksikringsplan, ein handlingsplan i samband med Nasjonal transportplan. Stortinget hadde ingen merknader til det, og då går eg ut frå at Stortinget var samrøystes om at dette skulle koma, at me skulle få ein eigen handlingsplan med tiltak som sjølvsagt var innarbeidde i Nasjonal transportplan og sett i samanheng med sikringstiltak både innanfor lufttransport og sjøtransport. Eg var litt usikker på om statsråden sa han ville koma med ein eigen handlingsplan, så eg vil spørja: Kjem det ein eigen handlingsplan i samband med Nasjonal transportplan eller ikkje?
May Britt Vihovde (Venstre), 2000-04-12:
Eg vil stilla følgjande spørsmål til arbeids- og administrasjonsministeren: «Det nye Statens Hus i Bergen er framleis, ein månad etter det vart opna, lite tilgjengeleg for funksjonshemma. Dette gjeld til dømes manglande parkeringsplassar, tilkomst, resepsjonsområde og manglande toalett. Fleire påpeikingar om tilhøva har ikkje ført fram. Kva vil statsråden gjera for å få Statsbygg til å følgja opp forskrifter om tilgjenge her og i andre bygg?»
May Britt Vihovde (Venstre), 2000-04-12:
Stortinget behandla ein handlingsplan for funksjonshemma for 1998-2001. Eit av måla der var at politikken for funksjonshemma må føra til at offentlege og private verksemder ikkje verkar hemmande. Det har vore ei av Venstre sine hjertesaker å gjera samfunnet tilgjengeleg, og når ein opplever at staten, som kan bruka marknadsmakta si, på ein måte ikkje følgjer heilt opp, må noko gjerast. Eg merka meg at arbeids- og administrasjonsministeren uttalte at han ville sjå det slik at forskriftene minst skulle bli følgde opp. Då blir mitt oppfølgingsspørsmål: Er forskriftene frå 1997 utforma slik at ein kanskje kan skjerpa dei inn?
May Britt Vihovde (Venstre), 2000-04-12:
I samband med behandlinga av handlingsplanen blei det òg fremma forslag frå regjeringa Bondevik om at Statsbygg skulle ha ein gjennomgang av dei bygga dei leiger eller eig i dag, for å tilpassa dei for funksjonshemma. Komiteen peika på kor viktig det er at tilgjenget er totalt, til og i bygga. Eit anna problemområde var kommunane sine moglegheiter til å gi dispensasjon frå plan- og bygningsloven og forskriftene. Når me er inne på Statens Hus i Bergen, der på ein måte ikkje alt er tilrettelagt frå byrjinga av, som statsråden peika på, på grunn av plassmangel og vanskelegheiter med arealdisponering utanfor, blir mitt spørsmål: Komiteen og Stortinget ønskte at ein skulle avgrensa moglegheita for å gi dispensasjon, alt skulle på ein måte vera klappa og klart. Er handteringa komen i gang når det gjeld å avgrensa dispensasjonsmoglegheitene til kommunane?
May Britt Vihovde (Venstre), 2000-04-12:
Eg vil stilla følgjande spørsmål til samferdselsministeren: «Vil du reisa til fjells, til Finse, med Bergensbanen, kan du oppleva å måtta tinga plass 3 veker på førehand. Får du plass, kan du risikera å måtta stå. Ved retur frå vinterferie stod 160 reisande tettpakka blant barnevogner, ski og bagasje. NSB meiner dei ikkje har materiell nok. Kva vil statsråden gjera for å sikra reisande med Bergensbanen eit skikkeleg tilbod?»
May Britt Vihovde (Venstre), 2000-04-12:
Det er svært gledeleg at det har vore ei generell trafikkutvikling med auka passasjertal på Bergensbanen. At stadig fleire ønskjer å reisa til fjells og då brukar det mest miljøvennlege transportmiddelet, nemleg toget, er veldig positivt. Det er fint at NSB set i gang fleire tiltak, men eg synest dette går litt for seint. Ved å driva marknadsføring får ein fleire passasjerar. Når ein så ikkje kan stilla opp med nok materiell for å frakta desse på ein skikkeleg måte, gir det negative signal til dei som ønskjer å reisa. Det har vore diskutert å gjera som ein gjer på Flåmsbanen, få inn private aktørar på banen som kan leggja opp eit tilbod for folk som ønskjer å reisa til fjells i høgsesongen. Vil samferdselsministeren vurdera om det kan vera aktuelt på Bergensbanen?
Vidar Kleppe (Fremskrittspartiet), 2000-04-12:
Det er bra vi har fått en ny regjering som er handlekraftig på mange områder, i hvert fall hvis en skal høre på hva de sier selv. Så jeg har en konkret utfordring til samferdselsministeren. Det går på trafikksikkerheten, men kanskje en sektor innen trafikksikkerheten som har blitt undervurdert, og som det ikke er gjort noe med, og da tenker jeg på alle de tikkende bombene som går på medikamenter, og som ferdes på veier og på sjøen. Da er mitt naturlige spørsmål til denne ministeren: Hvilke konkrete tiltak vil statsråden foreta seg for at de som går på medikamenter, ikke kan ferdes på den måten som de gjør i dag?
Rita H. Roaldsen (Senterpartiet), 2000-04-12:
Jeg har et spørsmål til kommunal- og regionalminister Sylvia Brustad. KS har regnet ut at det totale underskuddet i kommunene vil beløpet seg til ca. 10 milliarder kr. Det er derfor behov for et betydelig økonomisk løft for kommunesektoren hvis vi skal kunne utføre lovpålagte oppgaver og gi innbyggerne tjenester som skole, barnehager og gode helse- og omsorgstjenester. Vi ser i dag at skolebygninger forfaller, elevenes inneklima er for dårlig, barnehager blir lagt ned, og at kulturtilbud og musikkskolene er en salderingspost, med fare for å bli lagt ned under hver budsjettbehandling. Sylvia Brustad svarte tidligere på et spørsmål at kommunenes økonomi skulle forbedres. Det høres veldig bra ut. Hun sa også at vi skulle få en mer rettferdig fordeling. Det jeg lurer på da, er: Betyr det at Rattsø-utvalget skal følges opp, dvs. at en tar fra distriktskommunene og forverrer deres situasjon? Eller sørger en for at kompensasjonsordningene videreføres?
Rita H. Roaldsen (Senterpartiet), 2000-04-12:
Kommunalministeren er sikkert klar over at det ikke er i løpet av de to siste årene at de 5-10 milliarder kr i underskudd har kommet i kommunesektoren. Det er jo avhengig av reformer som har vært gjennomført tidligere, og som Arbeiderpartiet har vært med og gjennomført. Det gjelder både sykehjemsreformen, PU-reformen og 6-åringsreformen, og det har i løpet av ganske mange år dratt med seg et underskudd. Den tidligere kommunalministeren, fra Senterpartiet, var ute og lovte at kommunene måtte få kompensert for det store underskuddet som er i dag, og også nåværende kommunalminister har vært ute og sagt at kommunene må få bedre økonomi. Jeg er veldig glad for de signalene som kommer nå, om at man ønsker å forbedre kommuneøkonomien, og jeg forutsetter at det også vil komme distriktskommunene til gode, slik at man ikke står overfor en omfattende kommunesammenslåing.
Rita H. Roaldsen (Senterpartiet), 2000-04-12:
«Tall fra Statistisk sentralbyrå viser at realverdien av G har økt med bare 24 pst. fra 1967 til 1998, mens realverdien av lønnen til de yrkesaktive har økt med 62 pst. i samme tidsrom. Dette betyr at pensjonistenes inntekter i betydelig grad har sakket akterut i forhold til inntektsutviklingen ellers i samfunnet, noe som har ført til en uthuling av folketrygden. Vil statsråden gå inn for å regulere grunnbeløpet i takt med inntektsutviklingen for de yrkesaktive?»
Rita H. Roaldsen (Senterpartiet), 2000-04-12:
Jeg takker statsråden for svaret. Som statsråden selv også var inne på i svaret, har det vært en sterk underregulering av grunnbeløpet i folketrygden i forhold til lønnsutviklingen ellers i samfunnet. Da Stortinget i 1966 vedtok å innføre folketrygden, var forutsetningen at man skulle regulere grunnbeløpet i forhold til lønnsutviklingen i samfunnet. Det var også en forutsetning at personer med midlere inntekt og full opptjening skulle få en pensjon som tilsvarte 66 pst. av inntekten. I dag utgjør den bare 53 pst. av inntekten. Som statsråden sier i sitt svar, er det rett at det er Stortinget som skal godkjenne det fremforhandlede trygdeoppgjøret. Det er allikevel Regjeringen som har ansvaret for å forhandle fram trygdeoppgjøret, og det er den som har ansvaret for å legge fram rammen. Derfor vil jeg gjerne høre om statsråden ønsker å følge opp de nye retningslinjene som Stortinget vedtok under behandlingen av nasjonalbudsjettet for år 2000.
Rita H. Roaldsen (Senterpartiet), 2000-04-12:
Jeg skal da ta opp følgende spørsmål som er stilt til fiskeriministeren: «Det er gjort kjent gjennom avisen Finnmarken at garnfiskere i Varangerfjorden får ødelagt næringsgrunnlaget fordi fjorden er full av sel og garnene er fulle av krabber. Selen skremmer torsken på dypere vann. Settes garnene der, blir de fulle av krabber. Ofte må hele redskapen kastes. Flere av de yngre fiskerne har sagt at de ikke kan drive med garnfiske mer. Hva vil statsråden gjøre i en slik situasjon?»
Rita H. Roaldsen (Senterpartiet), 2000-04-12:
Kystfiskerne i Finnmark har nå lidd store økonomiske tap som følge av krabbeinvasjonen. En fisker fikk over 2 000 krabber fordelt på 20 garn. Og som sagt er det nesten håpløst å få krabbene ut av garnene, så garnene må kastes. Da hjelper det lite, som statsråden lover, at man skal forske og utvikle nye redskap. Fiskerne har fått ødelagt en masse redskap og garn, og de trenger økonomisk kompensasjon nå for å kunne fortsette i næringen. Hvis ikke, står de uten fangstredskaper og vil dermed lide store økonomiske tap. Hvilke konkrete tiltak vil fiskeriministeren iverksette? Og: Vil man gi kompensasjon for ødelagte bruk?