trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Svein Harberg (Høyre), 2013-12-10:
Kulturfeltet er et vidt felt, og i en sånn debatt dukker det opp veldig mange ting som en kunne ha lyst til å kommentere. Jeg skal ta noen av dem i dette innlegget. Først til representanten Bekkevold, som har varslet at det er et romertallsvedtak han ikke vil være med på. Nå hører jeg at begrunnelsen hans er ryddet opp i, for Bekkevolds hovedgrunn for ikke å være med på dette var hva det over tid kunne føre til. Nå står det tydelig i tilleggsproposisjonen, i merknadene fra regjeringspartiene, og har vært uttalt flere ganger fra talerstolen her i dag, at dette gjelder 2014. Dette er ikke et romertallsvedtak som gjelder over tid, men det gjelder i 2014, og spesielt for å sikre de flerårige prosjektene. Da tenker sikkert Bekkevold gjennom det på nytt. Så må jeg ha en kommentar til disse uttalelsene om kutt eller ikke kutt. For det første tror jeg at representanten Solhjell nesten må forklare hvordan en økning på 6,8 pst., altså mer enn budsjettet for øvrig, kan omtales som kutt. Det kan være at det har noe med virkelighetsoppfatningen å gjøre, at en tror noe en har foreslått, er en realitet, og at når det ikke blir sånn, kan det omtales som kutt. Men realiteten er altså en solid økning til dette feltet og denne sektoren, og da blir det rart å omtale det som kutt. Så ser jeg også at de sliter med retorikken når de snakker om andres penger som vi jubler over. Ja, det er veldig mye felles, og det er bra. Det blir litt rart at de sabler ned budsjettet som ligger der, samtidig som de sier at det meste har de funnet på selv. Det kan være en må gjøre noen valg her. Det må en kanskje også når både Arbeiderpartiet og Senterpartiet bruker retorikken om at det er gjort kutt eller omprioriteringer i kulturbudsjettet for å gi skattelette, gjerne til dem som har mest fra før. Nå har en altså brukt opp de pengene i alle de andre budsjettdebattene, så det begynner å bli fryktelig mye til skattelette, langt utover det som ligger i det inneværende budsjettforslaget. En kan altså ikke ta alle penger på alle budsjettområder og si at det er til skattelette. De er brukt opp før. Dette er omprioriteringer som styrker denne sektoren, og vi tør å prioritere der det trengs mest.
Svein Harberg (Høyre), 2013-12-10:
Det var bare to ting jeg hadde behov for å oppklare. Det ene gjelder begrepet Kulturløftet og reaksjonene på at jeg på et punkt også antydet at det kunne være en «kulturbløff». Det gjaldt når en teknisk tar inn penger som allerede ligger i budsjettet – som ikke er nye, friske penger til kultur – og løfter dem inn som et mål for å si at en har løftet og økt. Det er det vi omtaler som en bløff, når penger bare flyttes inn og omtales som en økning uten å være det, uten å være reelle penger til kultur. Det andre gjelder en avklaring med hensyn til forslagene som er fremmet. De tre forslagene fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV kommer vi ikke til å gå for. Når det gjelder forslaget fra SV, er intensjonen god, men å gi en blankofullmakt til alle som vil drive med språkopplæring uten å ha kvalitetskriterier, blir vanskelig, likeså å binde opp framtidige budsjetter. Derfor går vi ikke inn for det.
Svein Harberg (Høyre), 2013-12-10:
Først kan vi slå fast at Høyre aldri har gått til valg på løpende opptak i barnehage. Det er bare å lese programmet vårt, så vet en hva vi har gått til valg på. Så må jeg si at det er rørende å høre hvordan Arbeiderpartiet og de tidligere regjeringspartiene nå er indignert og sjokkert over at det ikke på to måneder kommer på plass et nytt system for opptak i barnehage. Det er mulig dette er et krampaktig forsøk på å skrive ny historie, for historien er jo den at den rød-grønne regjeringen – med Kristin Halvorsen i spissen – lovte at innen utgangen av 2008 skulle det ta maksimum tre måneder før barna fikk barnehageplass. Hun lovte to ting: Hun lovte dette, og så lovte hun at hvis hun ikke fikk det til, skulle hun forsvinne. Hun holdt ingen av lovnadene. Det er realiteten. Og når en da altså ikke har fått til dette på åtte år, er det jo underlig at en er så forundret over at ikke vi har fått det til på to måneder! Men forsøk på å endre historieskrivningen har vi sett før i denne sal, og slik er det nå også. Vi har sagt hva vi skal se på, vi har sagt vi vil gjøre det, og å pålegge kommunene to opptak i året er ikke en fleksibel løsning. Det er det vi vil ha på plass. Så er det noen som har sagt – noe jeg hørt gjentatte ganger; i dag var det vel fra Slagsvold Vedum – at Høyre har gått bort fra maksprisen i barnehage. Det er også direkte feil. Maksprisen ligger der. Den er pris- og kostnadsjustert, men den ligger der som en makspris. Vi har i tillegg sagt at vi må se om vi kan utjevne de sosiale forskjellene i forhold til foreldrebetaling, og den jobben skal vi gripe fatt i. Så til forslagene nr. 3 og 4 fra Arbeiderpartiet som nå ligger utdelt i salen: Jeg oppfatter det slik at forslag nr. 3 gjøres om til et oversendelsesforslag, og det støtter vi. Da kan en se på hva dette innebærer, om det er naturlig, og behov for, å gjøre en slik endring, og hva som er konsekvensene av det. Og jeg har allerede snakket med statsråden om at han skal kikke på dette, og det synes vi er en god løsning. Så må jeg ha en stemmeforklaring på forslag nr. 4: Når vi ikke går inn for at regjeringen skal fremme en ny handlingsplan for LHBT, altså lesbiske, homofile, bifile og transpersoner, så er det fordi det ligger en plan inne som gjelder ut 2013, og deres organisasjon har selv bedt om en rullering av eksisterende plan. Å lage en ny plan vil ta veldig mye lengre tid. Vi har hørt på organisasjonen og forholder oss til det.
Svein Harberg (Høyre), 2013-12-10:
Jeg hadde i grunnen bare lyst til å takke for engasjementet og for debatten, takke komiteen og en historisk lang rekke av eks-kulturministere for god deltakelse, og alle de andre for godt engasjement. Det tegner bra, for det kommer til å bli mange debatter i denne sal om innholdet i den politikken vi er med og starter på nå. Det er mange politikkområder som skal utvikles, og jeg håper vi kan holde på det engasjementet. Jeg har lyst til faktisk å gå tilbake til Bekkevolds første innlegg i debatten om familiepolitikken, og vise til at det heldigvis er mye vi er enige om, ikke minst når det gjelder barn og unge som trenger ekstra hjelp. Det må vi samle oss om, der må vi sette inn ressursene. Ethvert barn vi kan hjelpe ut av den vonde situasjonen de står i, er viktig, og det skal vi samle oss om. Takk for debatten!
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
I sin innledning var statsråden opptatt av frivillighet. Det er ikke så mange spor å se etter den oppmerksomheten i tilleggsproposisjonen. Mitt spørsmål går tilbake til det jeg var inne på i mitt innlegg, og den debatten vi hadde her i salen i går, for jeg skjønner at en ny finansieringskilde både for idretten og frivilligheten skal være at det åpnes for flere spill. I går ble jeg korrigert av Høyres hovedtalsperson med at kultur også omfatter idrett. Da er mitt spørsmål til statsråden: Vil statsråden, når regjeringen åpner for nye spill, sikre at norsk idrett har den samme inntektsfordelingen fra nye spill som de har fra Norsk Tipping i dag?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
Solberg-regjeringen la fram en tilleggsproposisjon der man hadde mer penger til disposisjon, og etter at man hadde forhandlet med regjeringens støttespillere i Stortinget, fant man ut at man hadde enda mer penger til disposisjon. Allikevel er det altså en mindre bevilgning til kultur fra Solberg-regjeringen enn det Stoltenberg-regjeringen la fram. Jeg skjønner at kulturministeren hadde noen dårlige dager, for hun sa hun var glad for hver krone hun kunne bruke til kultur. Det kunne ikke være mye å glede seg over for kulturministeren etter at man hadde vært gjennom budsjettforhandlingene. Representanten Harberg kaller Kulturløftet en kulturbløff fordi man har funnet penger på andre budsjetter. Det er et ganske interessant resonnement. Vi ser i mange sammenhenger at vi trenger mer tverrgående satsinger, og hvis det er sånn at penger bevilget på andre budsjetter enn det som er fagbudsjettet, ikke skal kunne telle med, ja da skal det bli noen interessante debatter i denne salen framover. Jeg gleder meg til å høre kulturministeren rapportere f.eks. på frivillighetsområdet, for frivilligheten har aktiviteter på svært mange andre områder enn på kultursektoren. Så er det riktig at vi ikke er i mål med å bygge opp kulturfeltet. Det er jo derfor vi ønsker oss Kulturløftet III, der vi skulle se på noen av de utfordringene vi så at Enger-utvalget pekte på. Men er det noe som er en bløff, er det jo den satsingen på folkebibliotek som presenteres. Den finansieres med å bruke 6 mill. kr, som ellers skulle vært brukt på bibliotek – 4 mill. kr fra Den kulturelle nistepakka og 2 mill. kr fra Arbeiderbevegelsens arkiv – så der er det ikke mye satsing å spore. Så ble jeg ikke beroliget av det svaret som kulturministeren ga meg da jeg spurte om de endringene som nå skal komme i spillpolitikken. Jeg skjønner at det skal være Lotteritilsynet som heretter skal bestemme hvilke spill som skal få lov til å startes opp. Vi ser at i innstillingen i går pekte man på Postkodelotteriet, som skulle gi midler til kultur og humanitære organisasjoner. Det blir ingen penger til idretten hvis kulturministeren ikke går inn og setter krav til de organisasjoner som nå skal få nye lotteritillatelser. Jeg er glad for at kulturministeren sa at hun ville komme tilbake til den saken. Jeg ser fram til at vi skal diskutere dette i Stortinget. Dette er en for viktig sak for norsk idrett til at man ikke får hatt en grundig debatt om de endringene som det nå legges opp til, både gjennom den behandlingen vi hadde i går, og den behandlingen vi har i dag. Jeg forventer at kulturministeren kommer tilbake til Stortinget for å redegjøre for de forslagene hun vil komme med.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
Det var representanten Stordalen som fikk meg til å ta ordet. I sitt innlegg sier han at prioritering av kulturbygg ikke er noe man skal bruke penger på. Det synes jeg alle som nå har tanker om å få bevilgninger til kulturbygg, bør merke seg. Men han sier også at man bare skal gi penger til den kulturen som virker. Når er det kultur virker? Det synes jeg er et interessant spørsmål å få svar på. Stordalen sier også at det ikke er så mye forskjell på regjeringspartiene og opposisjonen, og at det ikke er noen forslag her i salen som vitner om det. Da må jeg få lov til å minne representanten Stordalen om at det er Stoltenberg-regjeringens budsjettforslag som ligger til grunn for vårt budsjettarbeid her i Stortinget, og det er det vi mener hadde vært et bedre budsjett. Jeg hører også kulturministeren si at det ikke skal være noen føringer på de private pengene. Det blir interessant å se hvordan det skal settes ut i livet.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
Den troen er det vel regjeringen som ikke har, når man legger inn det kuttet på 35 mill. kr, som skal bli 130 mill. kr når dette får lov å virke. Så det er ikke vi som ikke har tro på fedrene – det er regjeringen som ikke har den troen. Jeg registrerer at statsråd Horne i sitt innlegg sa at det er en økt satsing på barnevern i kommunene. Jeg regner med at statsråd Horne kommer til å bruke den satsingen når hun skal redegjøre for sin barnevernspolitikk i framtiden. Men spørsmålet mitt gjelder barnetrygden for Svalbard og Finnmark. Der viste regjeringen handlekraft. De kuttet i den – 80 mill. kr i innsparing – og har sendt brev til komiteen om at man trenger en lovendring, sånn at dette ikke skal virke før 1. april. Er det ikke da en feil i regnestykket – mangler ikke statsråden 20 mill. kr? Og hvorfor har man ikke lagt det inn i budsjettet?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
Vi har ofte hørt at det har vært travelt i regjeringskontorene etter at man kom inn, og at man ikke har rukket å differensiere foreldrebetalingen i barnehagene, sånn som man lovet på forhånd. Man har heller ikke rukket å bidra til fleksibelt barnehageopptak, som vi alle sammen forsto var en av de prioriterte oppgavene for en ny regjering. Derimot har man rukket å øke barnehageprisen, som man ikke lovet, og man har økt tilskuddet til private barnehager med 67 mill. kr; det var ikke noe problem. Tyder ikke det på at man har rukket det man ville rekke?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
I barnehagemeldingen er det gjort et anslag over hvor mye det vil koste å få til løpende opptak i barnehagene. Anslaget i barnehagemeldingen, som kom for ett års tid siden, var på snaue 1,4 mrd. kr. Så det viser at det er mulig å få det til dersom man vil. Jeg må jo undre meg litt over at et parti som har sittet åtte år i opposisjon, og for så vidt prediket at man har veldig mange nye ideer, ikke har tenkt på hvordan man skal kunne gjennomføre et sånt prosjekt, når man har vært så tydelig på å love velgerne det før man gikk inn i regjeringskontorene. Så mitt spørsmål er: Hvilke tanker har man for å løse dette med rullerende opptak, utenom at man trenger nye plasser?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
Det må jo tyde på at statsråden ikke har lest det budsjettet han har som grunnlag for sitt virke til neste år, for det står jo helt tydelig i det budsjettet at det vi la inn nå, var to måneder; det var begynnelsen på det som skulle bli to opptak. Vi var også tydelige på at det ville koste mer penger, og at det var det vi prioriterte nå. Vi hadde lagt et løp der alle ettåringer og de eldste barna hadde fått barnehageplass, og nå skulle man begynne her. Så det er vanskelig for meg å skjønne at man klarer å gjennomføre et tilbud om nye barnehageplasser, hvis det er det man ønsker, utenom at man trenger mer penger og flere plasser. Det er her jeg synes at Røe Isaksen burde forklare oss hva han tenker.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
Det er ingen tvil om at debatten om familiepolitikk viser at det er tydelige skillelinjer mellom de politiske blokkene. Når vi ser på den innstillingen som er lagt fram i dag, vil ikke flertallspartiene være med på at det fortsatt er behov for en kjønnsspesifikk likestillingspolitikk i Norge – alt skal dreie seg om diskriminering. Vi ser det også når det gjelder barnehager og holdningen til barnehager, og jeg må si det er noen oppsiktsvekkende uttalelser her i salen om hva man har lovet før valget. Jeg har tatt med noen avisutklipp. I ett av dem sier Tord Lien at barnehagemeldingen var skremmende uambisiøs. I andre utklipp står det at høyresiden vil ha løpende barnehageopptak, at Høyre og Fremskrittspartiet vil vrake dagens datohysteri, og at de vil ha månedlige opptak. Ja, Fremskrittspartiet sa så sent som den 6. september hva de lovte velgerne, og da skulle de gi dem barnehagerett for ettåringer med løpende barnehageopptak. Dette kan ikke ha vært til å misforstå for de velgerne som så dette, men resultatet er altså 7 000 færre barnehageplasser. Jeg synes det er interessant å minne om det Høyres finanspolitiske talsperson Flåtten sa, da han uttalte at det er en positiv bieffekt og et klart element som bidrar til de prioriteringene som er gjort i budsjettet. Klarere kan det vel ikke sies om hvordan man har prioritert barnehager. Jeg ble overrasket da jeg hørte regjeringspartiene bl.a. i debatter om ideell sektor før valget. Da hadde man stor omsorg for de ideelle institusjonene. Stoltenberg-regjeringen forbeholdt altså en vesentlig del av anbudene til ideelle institusjoner i barnevernet. Det er situasjonen i dag. Men hva er det man foreslår i dagens budsjett? Jo, for flere tjenester innenfor familievernet og barnevernet skal man åpne opp for at ideelle og private kan være med og konkurrere. Alle gode tilbud skal tas i bruk uten at potten økes. Hvem er det da som kommer til å være skadelidende? Det må jo bli færre offentlige tilbud i tiden framover. For Arbeiderpartiet er det viktig med rimelige barnehager fordi det gir kvinner og menn frihet til å gjøre sine valg i hverdagen. Vi vet at gode barnehager er bra for unger, og derfor vil vi sikre unger nok barnehageplasser. Vi vil sikre kvinner muligheten til å være økonomisk selvstendige, og gjennom det sikre samfunnet arbeidskraft, kvinner inntekt og Norge velstand.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-12-10:
Det var representanten Stefan Heggelunds kommentarer som fikk meg til å ta ordet. Jeg skjønner at kunnskapspartiet Høyre trenger kunnskap for å gjennomføre de løftene de har kommet med til velgerne. Når det gjelder kunnskap om å kunne klare å gjennomføre flere barnehageopptak og få til rullerende opptak, anbefaler jeg representanten å lese barnehagemeldingen. Der vil han finne opplysninger om hvor mange barn uten rett som har barnehageplass i dag, og hvilke kommuner som gjennomfører løpende opptak. Han vil finne opplysninger om at det er de kommunene som har best råd, som klarer å gjennomføre løpende opptak, og han vil da også kunne skjønne at når man nå kutter i rammetilskuddet til kommunene, så øker man forskjellene også mellom kommuner. Dagens budsjett skaper ikke bare forskjeller mellom familier og mellom barn, det skaper også forskjeller mellom kommuner.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2013-12-10:
Arild Grande fra Arbeiderpartiet mente at han hadde definisjonsmakten på «ektefødt engasjement» innenfor kulturen. Jeg synes holdningen og freidigheten er ganske stor. Det betyr at vi andre ikke har det ektefødte engasjementet som denne Grande har. Det beklager jeg. Men jeg synes uttalelsen er kraftig. Er det kun Arbeiderpartiet som har definisjonsmakten på «ektefødt», og er det det ektefødte som skal styres fra Oslo? Det er spørsmålet fra meg. Når man vet at med Fremskrittspartiet og Høyre i regjering øker kulturbudsjettet med 6,8 pst. fra i fjor, er vel ikke det noen rasering av kulturen. Det betyr at denne regjeringen vil kulturen noe. Og denne prosenten som Grande stadig vekk refererer til, må man lete lenge etter for å finne. Jeg går ut fra at det er momskompensasjon, det er vedlikehold på Operaen, det er vedlikehold på Nationaltheatret, men det blir ikke mye kultur ut i kommunene for det, når man sprer det sånn. Det er viktig at pengene kommer dit de skal. Så mener man at Norsk Tipping, som har monopol, har de beste spillene, de minst vanedannende. Men at de spilleavhengige har tanker rundt at det stadig vekk er trekning i beste sendetid, at man har store annonser, store reklameplakater, store løsninger og store premier, det overser Arbeiderpartiet, fordi dette er monopolet som man har tro på. Vi ønsker å se på lisensordningen, som de har gjort i Danmark. Vi ønsker å se at vi kan få mer penger til frivilligheten, mer til idretten, og det må jo være vinn–vinn når vi kan innføre flere spill som er ikke avhengighetsdannende, men som samtidig genererer penger til idretten. Samfunnet vårt består av store og små fellesskap. Idrett og fysisk aktivitet har stor egenverdi og gir en bedre fysisk og mental helse. Hvorfor skal vi ikke gjøre alt for å skaffe penger til dette? Regjeringen vil gi gode rammevilkår for idretten og tilrettelegge for at alle som ønsker det – og det vil jeg gjenta, alle som ønsker det – skal kunne delta i fysisk aktivitet. Her fikk den forrige regjering kritikk. Topp- og breddeidretten skal leve i et samspill der begge utfyller hverandre for å gjøre idretten sterkere.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-12-10:
De offentlige kulturbevilgningene har økt. Det er bra for kunsten og kulturen i Norge. Samtidig har Enger-utvalget slått fast at trykket i den statlige kulturpolitikken har ligget på å bygge opp den kulturelle infrastrukturen i form av bygg og institusjoner. Det er bra at vi har fått nye bygg, men bygg og institusjoner må fylles med innhold av høy kvalitet. Hva hjelper det f.eks. å ha et flott operabygg, hvis vi, som vil være en kulturnasjon, ikke greier å fylle huset med kunstnerisk innhold som, for å sitere komitéinnstillingen: «er i tråd med det en kan forvente av et opera- og balletthus på høyt internasjonal nivå». Hva skal være statsrådens bidrag for å fylle den kulturelle infrastrukturen med innhold av høy kvalitet?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-12-10:
I mitt hovedinnlegg var jeg inne på kunstnernes levekår og behovet for å gå grundig inn i dette. Kunstnerne er en viktig ressurs for samfunnet, og vi må ha en gjennomgang av kunstnernes levekår og inntektsmuligheter, arbeidsforhold og de generelle betingelsene. I forlengelsen av det har jeg lyst til å peke på Skuespiller- og dansealliansen, som startet opp høsten 2012. Alliansen er viktig for å bedre vilkårene for midlertidig ansatte dansere og skuespillere. Vi vet at alliansen er definert som et prøveprosjekt ut 2015, men det er viktig at dette arbeidet kan videreføres, og kanskje også videreutvikles. Det trengs en grundig vurdering av hvordan vi best mulig kan sikre vilkårene for midlertidig ansatte dansere og skuespillere. Så til korsatsing. Det er et uttalt mål for den nye regjeringen å satse på kor. Det er noe Kristelig Folkeparti støtter, og vi har håp om at vi nå endelig kan få litt fart på sakene. Men det er litt pussig at det nå er skapt et inntrykk av at det allerede er satset på kor, for det er en overdrivelse. Ensemblestøtten, som forvaltes av Kulturrådet, har fått et betydelig kutt, og dette kan dessverre ramme en rekke kor direkte. Aktivitetsstøtten er økt, men her regner jeg med at statsråden har merket seg en enstemmig komitémerknad der man ber om en evaluering av denne ordningen. Så har to kor fått en egen post. Og det er bra, det støtter vi, men noen stor satsing er det ikke. Jeg er særlig opptatt av at den delen av ensemblestøtten som går til kor, fortsatt skal tildeles ut fra de samme kriterier som tidligere, og at bevilgningene her økes. I dag går aktivitetsstøtten til amatørkor. Ensemblestøtten skal gå til kor på høyt nivå, og så har enkelte kor fast post på statsbudsjettet. Vi må se dette i sammenheng. Ellers er Kristelig Folkeparti helt enig i det grepet som ble gjort knyttet til støtteordninger for semiprofesjonelle. Som nevnt i mitt hovedinnlegg, vil Kristelig Folkeparti i tillegg starte arbeidet med å utvikle et nytt profesjonelt radiokor i tilknytning til NRK. Det arbeidet ser jeg fram til. Dette er jo også omtalt i komitéinnstillingen. Men la meg understreke til slutt: Kristelig Folkeparti er glad for at det nå skal arbeides med en strategi for dette, og her skal vi i Kristelig Folkeparti være konstruktive.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-12-10:
Statsråden hevdet tidligere i dag at Kristelig Folkeparti tok feil når det gjaldt kutt i ensemblestøtten. Til det er det å si at vi kan lese budsjett. Post 55 er kuttet med 16,5 mill. kr i tillegg til kutt i post 56, flerårig prosjekttilskudd. Vi kan gjerne diskutere substans, men ikke betvile fakta. Heller ikke teksten i proposisjonen kan gjøre om på dette. Så til votering angående VII: Forslaget flytter makt ut fra folkevalgte organer. Det er en fullmakt som Kristelig Folkeparti ikke vil gi. I tillegg blir jeg bekymret når regjeringen skriver at Kulturrådet skal vurdere bevilgningene bl.a. på bakgrunn av søknadsmengde på de ulike områdene. Et brudd med hovedfordelingen vil skape usikkerhet hos mange, og det skaper uheldig konkurranse mellom de ulike kulturformålene. Stortinget har et ansvar for å sørge for de nødvendige politiske prioriteringene mellom formålene. Det er grunnen til at vi stemmer imot VII.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-12-10:
I og med at statsråden selv satt i familie- og kulturkomiteen i forrige periode, husker hun sikkert at Kristelig Folkeparti tok til orde for en stabilitetsreform innenfor barnevernet knyttet til fosterhjemsbarn, fordi vi så at veldig mange av de barna som myndighetene hadde tatt over ansvaret for, flyttet veldig mange ganger fra fosterhjem til fosterhjem. Den ustabiliteten som ble avdekket, gjorde at vi tok til orde for en stabilitetsreform innenfor barnevernet. Det fantes ikke engang god statistikk på dette. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hva vil hun bidra med for å skape mer stabilitet, og for at man skal unngå å ha en situasjon der barn må flytte fra fosterhjem til fosterhjem?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-12-10:
Kristelig Folkeparti er også svært opptatt av at vi får på plass et løpende inntak i barnehagene så raskt som mulig. Nå har regjeringen, sammen med samarbeidspartiene Kristelig Folkeparti og Venstre, fått til en økt kontantstøtte, til 6 000 kr i måneden, for barn mellom ett og to år, noe som sannsynligvis vil medføre at etterspørselen etter barnehageplassene vil gå noe ned. Spørsmålet er: Hvordan vil vi da bruke handlingsrommet som oppstår ved at etterspørselen etter barnehageplasser vil gå noe ned? Vil man bruke det handlingsrommet til allerede nå å se på muligheten for å få til et løpende opptak – altså bruke det handlingsrommet til å starte – eller vil dette bare medføre at overføringen til kommunene vil bli noe mindre?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2013-12-10:
Det har vært snakket mye om barnevernet i denne debatten også, og det er jeg veldig glad for. I forrige periode tok Kristelig Folkeparti initiativ til et barnevernsløft. Vi håpet vi kunne få på plass et løft innen 2017, hvor målet var at alle barn som trenger hjelp fra barnevernet, skal kunne få hjelp til riktig tid. Det er et tankekors at vi har klart å gi alle barn en plass i barnehagen, men det å gi alle barn et godt hjem har vi ennå ikke klart. Derfor håper jeg at det fortsatt vil være stort fokus på barnevernet i tiden som kommer, for vi ser at antall barn som trenger hjelp fra barnevernet, og alle saker som meldes inn, øker, og det har økt i tiden som har gått. Derfor er det viktig at vi ikke mister fokuset, men fortsatt har fokus på dette viktige området. Barn er først og fremst barn, og de fortjener det beste vi kan gi dem. Jeg er også veldig glad for de signalene som statsråden ga på mitt spørsmål angående stabilitet for barn som kommer i fosterhjem, og at statsråden ønsker å se på balansen mellom gode fosterhjem og institusjonsplasser. Noe av årsaken til dette kan være at barn som kommer i et fosterhjem, kanskje heller kunne hatt behov for en institusjonsplass med god omsorg og trygge voksne. Jeg imøteser det arbeidet som statsråden skal gjøre på det området. Jeg har behov for å knytte noen kommentarer til noe jeg også var innom i mitt første innlegg, dette med engangsstønaden. Jeg uttrykte at vi har større ambisjoner enn den ene tusenlappen som vi fikk til denne gangen. Vi har et ønske om å heve engangsstønaden til 2 G. Jeg er litt forundret over Arbeiderpartiet, som ikke er med på økningen av engangsstønaden, og man henviser til arbeidslinja. Det forstår jeg ikke helt. Engangsstønaden gis til kvinner som av en eller annen grunn er utenfor arbeidslivet. Blant annet er veldig mange av disse kvinnene studenter som tar en utdanning for nettopp å fylle arbeidslinja og tanken rundt det – de skal i arbeid. Jeg er forundret over at Arbeiderpartiet bruker arbeidslinja som et argument for å være imot å øke engangsstønaden. Mener Arbeiderpartiet at kvinner helst ikke bør føde barn før de har vært i arbeid og opparbeidet seg foreldrepenger?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2013-12-10:
Det var en interessant betraktning her i stad fra representanten Skei Grande. Hun sa at det ikke ville komme til å bli noen ytterligere skjevfordeling med en gaveforsterkningsordning. Vi vet at Oslos andel av Kulturfondet i 2010 var på 298 kr per innbygger. Møre og Romsdal hadde 10 kr per innbygger, og da er de nasjonale institusjonene ikke regnet inn. Så det jeg lurer på nå – med en ny gaveforsterkningsordning og når det er Kulturrådet som nå skal få lov til å prioritere – er om statsråden kan garantere at det ikke blir en skjevfordeling, slik representanten Skei Grande gjorde.
Trine Skei Grande (Venstre), 2013-12-10:
Oslofolk er vel verken ekstremt mye snillere eller sinnsykt mye rikere enn det vi kan finne rundt omkring i landet ellers. Jeg hadde egentlig tenkt å spørre om Kulturrådet, men det virket som statsråden hadde skjønt det jeg sa, for hun nikket så ivrig da jeg meddelte meg fra talerstolen. Så jeg har lyst til å spørre om dette med frivillighet og byråkrati. Statsråden kan egentlig bruke Soria Moria I som jobbliste, for det står mye bra der om hvordan man skal få ned byråkratiet for frivillige organisasjoner. Men det gikk i skikkelig gal retning. Så det må gjøres noe med måten man organiserer frivillighetsregisteret på. Statsråden kan da lese både Venstres, Høyres og Kristelig Folkepartis merknader i tidligere behandlinger og få gode tips. Så spørsmålet mitt er om statsråden er villig til å gjøre den store jobben det er, med å få ned byråkratiet for frivillige organisasjoner og skjønner hvordan man skal rekruttere flere frivillige, gjennom at de får fokusere på det de har lyst til å jobbe med, nemlig grunnen til at de har meldt seg inn i organisasjonen: aktiviteten.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-10:
Først må eg få seie at sjeldan har eg sett ein politikar som statsråden glede seg så stort over mange hundre millionar som andre har jobba fram i budsjettet hennar. Og eg håpar ho får anledning til å glede seg over pengar ho sjølv har jobba fram, på same måte og til glede for oss alle neste haust. Eg legg merke til at både statsråden og andre her i salen legg vekt på den enorme forskjellen i tenking frå den førre regjeringa til den nye regjeringa. Eg argumenterte i mitt innlegg for at eg meiner at òg Kulturløftet har bidratt til meir fridom for fleire. Det er mi oppfatning at det òg har vore med på å bidra til meir mangfald fordi mange kulturuttrykk som ikkje overlev i marknaden, gjennom det kjem fram og når fleire. Men eg kunne tenke meg å høyre på kva for måte statsråden meiner den raud-grøne kulturpolitikken og Kulturløftet har avgrensa fridom og mangfald i kulturlivet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2013-12-10:
Kva er det Monty Python pleier å seie i overgangane sine: «And now for something completely different!» Tilbake til kulturbudsjettet: I kulturbudsjettet som no vert vedteke, vert det kutta med 14,5 mill. kr i overføringar til Kulturrådet, post 74, midlar som går til ei rekkje viktige organisasjonar som gjer eit ufatteleg viktig arbeid rundt omkring i Noreg. Eg må seie at det er eit kutt som er betydeleg i forhold til dei raud-grøne sitt budsjett. Leiaren i Kulturrådet, Yngve Slettholm, har varsla at han trur det må få substansielle konsekvensar. Eg er spesielt bekymra for om det skal få konsekvensar for organisasjonar og institusjonar som gjer eit viktig arbeid med lesing og språkopplæring i Noreg. Det er organisasjonar som Foreningen !les og Leser søker bok, og det er ei rekkje andre. Dei driv med viktig arbeid utanfor skulen, gjennom å gi folk eit tilbod om lesing og tilby bøker som treffer menneske. Det kan vere blinde og svaksynte, det er mange som har norsk som andrespråk, og det er mange barn og unge. Er det noko vi som har barn i skulen veit, er det at ja, skulen og lærarane er avgjerande for leseferdigheitene. Men barn må lese masse utanfor skulen, det er ikkje mogleg å verte ein god lesar berre gjennom skulen. Ein skulle tru, når ein høyrer alle dei fagre orda her om frivilligheit og at det må vere meir enn stat, at nettopp den typen arbeid skulle erkjennast som ufatteleg viktig for å styrkje språkkunnskapar og sørgje for at vi ytterlegare kan styrkje leseferdigheitene i Noreg. På bakgrunn av det har eg tidlegare i dag teke opp eit forslag på vegner av SV om at vi skal sikre aktiviteten til den typen organisasjonar og styrkje det ytterlegare i åra som kjem. Dei gjer eit uvurderleg viktig arbeid. Eg håpar at SV skal få støtte for det ved voteringa seinare i dag.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Det er riktig at regjeringen er innstilt på å vurdere mulighetene for å åpne opp for nye spill, som kan være med på å bidra til at både idretten og de humanitære og frivillige organisasjonene får økt sine inntekter i årene som kommer. Når det gjelder problemstillingene ved å åpne opp f.eks. for nye lotterier, er dette til vurdering i regjeringen nå. Vi vil komme tilbake på en egnet måte og informere om hvordan vi har tenkt å sikre at dette gjøres på en forsvarlig og god måte.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Kulturministeren er svært glad for at vi har en oppegående kulturskole rundt omkring i det vide land. Det er mange gode talenter som er kommet ut, på grunnlag av at de har vært på en kulturskole, og det er noe som også regjeringen er opptatt av. Jeg synes likevel det er verdt å nevne at det er en overdrivelse å påstå at man bruker mindre penger generelt på kultursektoren, slik vi har hørt larmen av i de siste ukene. Det er altså tidenes største kulturbudsjett, det er veldig mange store satsinger, som også vil komme barn og unge til gode, og ikke minst har denne regjeringen løftet fram musikkfeltet med andre typer tiltak som f.eks. med kor. Så jeg føler meg rimelig trygg på at vi også skal være med å bidra til å opprettholde et høyt nivå for barn som er interessert i musikk, også i årene som kommer.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Først og fremst er det veldig viktig for meg å understreke at denne regjeringen også har en stor ambisjon om å holde et høyt offentlig nivå på de midlene som skal brukes, i årene som kommer. Det er nettopp fordi vi ser at det er behov for det. Når det gjelder punktet i Sundvolden-erklæringen, er det veldig klart at regjeringen vil gjennomføre en frihetsreform i kulturpolitikken. Denne reformen mener vi skal være med på å skape en større maktspredning, en høyere kvalitet og, ikke minst, en bredere finansiering av kulturlivet. Når det gjelder operaen, føler jeg meg trygg på at den har et høyt aktivitetsnivå og et godt faglig innhold. For meg er det like viktig at også kulturhus og scener over det ganske land fylles med kvalitativt høye mål i årene som kommer.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Når det gjelder gaveforsterkningsordningen, er det et bidrag for at vi skal kunne klare å få utløst mer økonomiske midler til kulturlivet i årene som kommer. Vi har altså tro på at det finnes et potensial der ute for faktisk å få utløst privatkapital, og det er heller ikke slik at det ikke er privatkapital som brukes på det kulturelle feltet i dag. Det er faktisk veldig mye. Alle steder der jeg er ute og reiser i landet, fortelles det om at man har fått private gaver, både til museer, symfoniorkestre og til å være med på å bygge det som egentlig trengs. Så jeg føler meg rimelig trygg på at det kommer til å bli en god fordeling også når det gjelder denne gaveforsterkningsordningen som kommer. Dette er et bidrag. Der det utløses private midler, vil altså staten gå inn og matche det.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Jeg er veldig glad for at regjeringen og våre samarbeidspartnere faktisk har en litt annen ideologisk tilnærming til hvor viktig frivilligheten er i vårt samfunn. Derfor vil vi gjøre alt vi kan for å kunne klare å være med på å bidra til at vi får mer ut av de midlene som gis til frivilligheten, og at de frivillige får et enklere regelverk å forholde seg til. Senest i går samarbeidet jeg med både miljøvernministeren og helseministeren om hvordan vi kan være med på å få til forenklinger. Dette er noe som faktisk opptar hele regjeringen, og som ansvarlig koordinator for frivilligheten vil jeg ta et initiativ overfor alle mine kolleger for nettopp å få fokus på hvordan vi mest effektivt kan være med på å bidra til at frivilligheten har enklere kår å forholde seg til i årene framover. Så kan jeg bekrefte at jeg har fått med meg at det er et engangsforslag til dette med romertallsvedtaket når det gjelder den muligheten overfor Kulturrådet.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Jeg kan fortelle at statsråden er veldig glad for hver krone vi kan klare å få brukt til kulturbudsjettet, og for meg er en krone en krone, enten det er SV som fremmer den, eller det er statsråden og regjeringen som fremmer den. Jeg er faktisk veldig stolt over dette budsjettet – ikke bare over det bidraget regjeringen kom til Stortinget med. Jeg er også klar over at når man er i mindretallsregjering, må man gå i forhandlinger, og jeg er veldig glad for at det har resultert i at dette budsjettet har blitt styrket for kulturlivet. Når det gjelder representantens spørsmål om hvordan jeg mener det har begrenset friheten, ser jeg det i form at de tildelingsbrevene som bl.a. har gått til Kulturrådet, hvor man har prøvd å pålegge sterke krav, som jeg mener ikke er kulturfaglige krav, som man har lagt inn. Det er et veldig godt eksempel på hvordan vi ikke ønsker å gjøre det i framtiden. Jeg ønsker også å fokusere mer på den lokale aktiviteten og mener at det er et bredt mangfold av tilbud som finnes der ute, og det er den kulturelle grunnmuren som i årene framover må styrkes.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Jeg føler behov for å kommentere noe av det som er sagt i debatten. Regjeringen snakker ikke ned den enorme satsingen på kultur. Det må være en stor misforståelse. Vi har bidratt til den store satsingen. 6,8 pst. økning fra i fjor til i år er tidenes største satsing på kulturbudsjettet, og jeg tror det er utrolig viktig at vi holder orden på begrepene. Da jeg kom inn i regjeringskontorene, lurte jeg veldig sterkt på hva denne 1 pst.-en inneholdt. Det tok ikke lang tid å konstatere at den faktisk ikke ligger bare på Kulturdepartementets budsjett. Det er syv andre departementer, nesten 700 mill. kr ligger på andre departementer. Jeg lurte faktisk litt på hva som er kriteriene for at man kan definere seg inn under det som har med Kulturløftet å gjøre. Jeg kan berolige med at når det gjelder de 700 mill. kr, ligger faktisk det vesentligste der også på neste års budsjett, med denne regjeringen. Det er f.eks. Arkeologisk museum, det kan være i forbindelse med driftsutgifter til Kirkeavdelingen, det er Eidsvollsbygningen, det er Norsk Reiselivsmuseum, det er samisk kultur osv., osv. Jeg lurte da på: Er det disse omprioriteringene eller noen av disse endringene eller kuttene som denne regjeringen har foretatt, som på en måte skulle tilsvare at man ikke har fokus på dette? Jeg har tenkt på at hvis jeg skulle vært med på denne øvelsen, kunne kanskje også jeg finne noe som kunne defineres inn under Kulturløftet og komme opp i 1 pst. For eksempel kunne jeg finne ulike typer kulturminner som kunne defineres inn, eller universitetsmuseene, eller Forsvarets musikk, eller Forsvarets museer eller kystkulturen. Da ville vi kommet opp i hundrevis av millioner. Men jeg har i denne debatten prøvd å si at for oss er det ikke et mål i seg selv å ha et ensidig fokus på at det er 1 pst. som skal gå til kulturtilbud. Det er faktisk innholdet som er det vesentlige. Og jeg håper at vi i tiden som kommer, faktisk kan rette fokuset mot innhold og høyere kvalitet og hvordan vi skal sikre oss at vi har gode tilbud i det ganske land. Det håper jeg skal bli diskusjonen i årene som kommer. Så bare en kort kommentar til dette med kor. Vi har satset på Det Norske Solistkor og Kor Vest. De er nå blitt faste poster på statsbudsjettet, og vi har styrket bevilgningene kraftig. I tillegg har vi satt av 2 mill. kr til amatørkor over hele landet og også 1,5 mill. kr til Krafttak for sang. Vi er faktisk veldig opptatt av at vi skal klare å få til en utvikling rundt omkring i det ganske land, og det er noe vi kommer til å ha fokus på i årene som kommer.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Jeg takker for en god debatt. Jeg vet at det er stort engasjement, og det er veldig bra. Som jeg sa i mitt innlegg i dag: Regjeringen er veldig for å få konstruktiv kritikk. Det er også med på å forme den gode kulturpolitikken i årene framover. Jeg merket meg at representanten Bekkevold nevnte at ensemblestøtten skulle svekkes i årets budsjettforslag. Det er ikke riktig. På side 59 i innstillingen står det at ensemblestøtten skal prioriteres. Jeg vil også understreke at regjeringen vurderer den videre satsingen på korfeltet. Hvilken form den framtidige satsingen på korfeltet skal ha, får vi anledning til å komme tilbake til. Jeg vil også nevne at når det gjelder bokavtale – det var en liten kommentar om det tidligere – vil jeg understreke at bokavtalen vil sikre en sterkere konkurranse, og ikke minst sikre de 20 pst. av forlagene som er frie aktører. Det gjør nemlig ikke bokloven, og den loven hindrer også innovasjon, slik denne regjeringen ser det. Så en kommentar når det gjelder dette med bruk av private penger: Jeg forstår at det er de offentlige pengene som er det vesentlige når vi diskuterer kultur. Det vil også gjelde for denne regjeringen. Vi kommer fortsatt til å kjempe for at vi skal ha et høyt offentlig forbruk i årene som kommer. Det er vårt budsjettforslag et glitrende bevis for. Men jeg tror det også er veldig viktig å understreke – som jeg sa i mitt innlegg – at det faktisk er et vesentlig og stort bidrag blant private aktører på ulikt vis; ikke bare gjennom sponsing, som jeg merker meg at Arbeiderpartiet nevner når de snakker om private penger, men også gjennom gaver. For private penger unntatt sponsing kommer faktisk uten noen bindinger. Det er ikke snakk om at det skal være noen bindinger når det gjelder det. Problemet hittil, mener jeg, har derimot vært at mange av de offentlige pengene som brukes, har utrolig mange føringer. Vi tenker nytt, vi er villige til å åpne for at vi også får et sterkere privat engasjement i årene som kommer, og derfor denne gaveforsterkningsordningen. Så må jeg bare konstatere at når det gjelder denne énprosenten, er det fremdeles Arbeiderpartiets fokus at beløpets størrelse er svært viktig. Jeg har ikke sagt at det er negativt at andre departementer også faktisk prioriterer kultur. Det gjør denne regjeringen, og det er vi kjempeglade for, og det kommer vi også til å gjøre i årene som kommer. Men det jeg har sagt, er at jeg har forstått at når man beregnet for å komme fram til denne énprosenten, støvsugde man altså mer eller mindre de andre departementene for å kunne klare å komme i mål. Den øvelsen kunne jeg også gjort hvis det var målet.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Først av alt vil jeg gjerne takke dagens talere for engasjert og inspirerende debatt. Det er historisk at til sammen fire kulturministre – tre tidligere og én nåværende – møtes for å diskutere budsjettet. Det er jeg glad for, for jeg tror at uansett hvor uenige vi er, tjener det debatten at vi alle bryr oss om det som vi synes er viktig, nemlig kulturfeltet, frivilligheten og idretten. Representanten Trond Giske har bedt meg komme med noen eksempler på innholdsstyring hos den forrige regjeringen. Her må jeg begrense meg til noen få eksempler, for det er ikke tid til å nevne alle. Fra 2008 ble midlene til Kulturfondet fordelt på fagkapitler, og i tillegg ble de spesifisert helt ned på den enkelte tilskuddsordningen. Dette ble det riktignok løst opp i etter hvert, men de rød-grønne fortsatte likevel med svært spesifikke føringer innenfor den enkelte ordningen. For eksempel ble følgende vedtatt av Stortinget og dermed pålagt Kulturrådet gjennom tildelingsbrev i 2013: 2 mill. kr til publiseringsstøtte, 3 mill. kr til festivalene, 1 mill. kr til arrangørstøtte, osv. En gjennomgang av tilskuddsbrevene fra Stoltenberg-regjeringens periode viser at tilskuddsmottakerne f.eks. ble pålagt å tenke mangfold og integrering i programmeringen. I tillegg er de blitt bedt om og oppfordret til å delta på ulike markeringer, som grunnlovsjubileet, stemmerettsjubileet og språkår. Det er klart at dette til sammen begrenser institusjonenes frihet til å disponere budsjettmidlene slik de aller helst vil. I dag får regjeringen flertall for tidenes største norske kulturbudsjett. Jeg registrerer at representantene fra den forrige regjeringen merkelig nok mener at det er et tap. Forstå det den som vil. Representanten Anniken Huitfeldt sier f.eks. at det som var hele poenget med Kulturløftet, var at dersom utgiftene til sykehus eller pensjoner økte, skulle kulturen også få mer, nærmere bestemt 1 pst. av statsbudsjettet. Da vil jeg minne om at Kulturløftet var et rød-grønt begrep. Denne regjeringen har andre tanker om kulturpolitikken. Vi ønsker en ny retning. Denne regjeringen er opptatt av å opprettholde et høyt offentlig tilskuddsnivå til kulturlivet, som jeg også sa i mitt innlegg tidligere i dag, men vi har ingen tro på at en konstruert formel nødvendigvis løser kulturlivets utfordringer. Og hvilke utfordringer er det kulturlivet faktisk står overfor i dag? Regjeringen mener at det etter åtte år med rød-grønt styre er flere ting som må endres i politikken. Som jeg også har prøvd å redegjøre for tidligere i dag, vil vi fortsette med det, men jeg tror det er veldig viktig å fokusere på at det her er store muligheter. Det er de overordnete målene til regjeringen som tross alt kommer til å bety mest.
Thorhild Widvey (Høyre), 2013-12-10:
Det kom spørsmål i dag om lisensiering av utenlandske selskaper, og om statsråden akter å komme til Stortinget med det. Det er selvsagt – det vil kreve en lovendring, som det er helt naturlig at en vil komme tilbake til Stortinget med. Når det gjelder om f.eks. Postkodelotteriet skal få tillatelse til å kunne operere, er det noe som avgjøres av Kulturdepartementet, eventuelt delegeres til Lotteritilsynet, jf. det som vi har sagt i regjeringsplattformen. Jeg har også merket meg at det er flere som har vært innom film i dag. Den digitale utviklingen kan ha ført til store endringer i produksjon og distribusjon og salg, og dette har store konsekvenser for finansieringen av film. Vi mener at dagens virkemidler er utformet i gårsdagens virkelighet. Derfor har vi i regjeringen bestemt at vi gjerne vil fremme en stortingsmelding om film. Vi tar sikte på å sette i gang det arbeidet nå, sånn at vi kan få anledning til å fremme den våren 2015. Som jeg sa tidligere i dag, er det etter åtte år med rød-grønt styre særlig tre ting kulturlivet nå trenger: Det er frihet, det er mer fleksibilitet, og det er et større fokus på innhold og kvalitet. For å ta det siste først: Jeg mener at et ensidig fokus på tilskuddsnivået gjennom mange år har fjernet oppmerksomheten fra innhold og kvalitet i den offentlige kulturdebatten. Det akter vi å gjøre noe med, og vi vil gjøre det ved å la kulturlivet selv få lov til å definere kvaliteten. En slik definisjon kan ikke komme som noe pålegg fra offentlige myndigheter, tvert imot skal kvaliteten bygges og defineres nedenfra og opp. For det andre: Kulturlivet trenger mer frihet. Det betyr færre føringer på virksomhetene fra statlig hold, og flere muligheter til selv å kunne bestemme. Denne regjeringen har tillit til at virksomhetene i kulturlivet vårt selv kan disponere pengene sine til kulturens beste. For det tredje er det slik at kulturlivet også trenger mer fleksibilitet. Penger fra flere hold vil være med på å skape denne fleksibiliteten. Gaver og sponsing vil gjøre kulturlivet mindre avhengig av det offentlige, og det vil også gjøre kulturlivet mindre bundet av skjemaer og frister. Jeg ønsker å arbeide for at vi fortsatt skal ha sterke offentlige budsjetter, selvfølgelig, og de skal suppleres med, ikke minst, flere midler fra den private sektoren. Gaveforsterkningsordningen eller sponsing truer ikke det norske kulturlivet, snarere tvert imot – det blir mer frihet og mer fleksibilitet i det norske kulturlivet. Det er altså ikke snakk om en enten-eller-tankegang, men en både-og-tankegang.