Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2015-12-11:
Vi er heldige i Norge. Vi har en sjømatnæring som bidrar med sunn mat og teknologi for å produsere mer mat til verden. Daglig utgjør dette 37 millioner måltider til om lag 140 land rundt omkring i verden. Potensialet er imidlertid enda mye større til å skape flere verdier og produsere enda mer mat enn det vi gjør i dag. I en tid da det butter imot i andre sektorer, kan vi glede oss over høy aktivitet og historisk gode eksporttall i fiskeri- og havbruksnæringen. Vi opplever også at leverandørindustrien, som har levd av oljenæringen, nå orienterer seg i retning av fiskeri- og havbruksnæringen. Det er gunstig for begge parter. Regjeringens langtidsplan for forskning og den marine masterplanen som statsministeren og jeg la fram i høst, er ambisiøs. Målet er å løfte verdiskapingen fra havet. Vi har hentet store verdier fra havet så lenge det har bodd folk i Norge. Det skal vi fortsette med. Omstillingen av norsk økonomi handler bl.a. om å bruke kunnskapen om havet til å øke verdiskapingen både innenfor tradisjonelt fiskeri og havbruk og ikke minst innenfor nye marine næringer. Det var kunnskapen om havet fra fiskeriene som gjorde oss verdensledende innenfor oljeservice, og det er kunnskapen fra bl.a. oljeservicenæringen som skal ta oppdrettsnæringen inn i neste fase. Slik kan innovasjon på tvers av næringer sørge for at Norge fortsatt er verdensledende innenfor havbruksteknologi, utløse nye arbeidsplasser og bidra til å sikre finansieringen av velferd også for kommende generasjoner. Neste års budsjett for de marine næringene følger opp regjeringens ambisjoner. Det legges opp til målrettet satsing på forskning og kunnskap for å sikre fremtidig verdiskaping i sjømatnæringen. Det bevilges nå over statsbudsjettet i overkant av 2 mrd. kr til marin forskning. Siden regjeringsskiftet har bevilgningene til marin forskning økt med til sammen 110 mill. kr, og neste år foreslår vi å styrke dette ytterligere. Regjeringen foreslo å øke bevilgningene til marin forskning og forskningsinfrastruktur med til sammen 169,5 mill. kr. Budsjettavtalen med Kristelig Folkeparti og Venstre innebærer at regjeringens forslag er ytterligere styrket med i overkant av 20 mill. kr. Det er jeg glad for, og i sum betyr dette en betydelig satsing for å skape ny aktivitet og flere arbeidsplasser i marin sektor. Regjeringen har høye ambisjoner for videre vekst i norsk havbruksnæring. Men vekst forutsetter også videre utvikling av kunnskapsgrunnlaget. Et prioritert område er derfor oppfølgingen av stortingsmeldingen om forutsigbar og bærekraftig vekst i norsk lakse- og ørretoppdrett. Regjeringen følger opp dette i budsjettet for 2016 og tar sikte på å ha det handlingsregelbaserte vekstsystemet på plass senest våren 2017. Flere steder langs kysten er det en alvorlig lusesituasjon som skaper press på villaksen og sjøørreten. Videre vekst i oppdrettsnæringen er betinget av kontroll med lusesituasjonen. Derfor styrkes bevilgningene til slik kontroll og oppfølging for neste år ytterligere. Fiskebestandene vi høster, er store og har økt utbredelse. Behovet for overvåking og ressursforskning er derfor større enn noen gang. Basisen for næringsvirksomhet i marin sektor er et best mulig kunnskapsgrunnlag om de marine ressursene og om økosystemet. Derfor er dette et prioritert område i den marine satsingen, gjennom økte bevilgninger til Havforskningsinstituttets aktivitet på området og gjennom økte midler til helt nødvendig vedlikehold og oppgradering av de marine forskningsfartøyene. Innenfor ressursforskning øker både den næringsfinansierte og den offentlige ressursinnsatsen i 2016. Vi har alltid levd av og med havet. Det skal vi gjøre også i fremtiden. Derfor investerer vi i kunnskap, forskning og utvikling. Regjeringen ruster opp forskningsinfrastrukturen, vi styrker ressursforskningen, vi utvider kunnskapsgrunnlaget for å sikre videre vekst i havbruksnæringen, og vi åpner mulighetene for nye marine arter. Dette er et budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling. Høy aktivitet i marin sektor vil være en viktig bidragsyter til dette. Satsing på blå sektor er også sentralt i det grønne skiftet.