Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2009-12-10:
Når jeg står her i dag og skuer utover Stortinget, tenker jeg på 1814 og mennene som ga oss Norges grunnlov. Eidsvollsmennene var forut for sin tid om viktige temaer som individets frihet, ytringsfrihet og rettssikkerhet for alle – 134 år før Menneskerettighetserklæringen fra 1948 fulgte opp de samme ideene. Eidsvollsmennene visste nemlig veldig godt at den som ofrer friheten for trygghet, får ingen av delene. En av paragrafene i Grunnloven, som ikke har blitt endret siden 1814, lyder som følger: «Hus-Inkvisitioner maa ikke finde Sted, uden i kriminelle Tilfælde.» Dette skrev eidsvollsmennene i Grunnloven § 102 hele 192 år før EUs datalagringsdirektiv, men de har utvilsomt like rett i 2009 som de hadde i 1814. Hittil har Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet innført fotografering av alle bilister i de nye fotoboksene, utlevert sensitive opplysninger om folks inntekt og formue til hele verden, og siden 1. januar latt Sverige overvåke norsk nettrafikk gjennom FRA-loven. Når Regjeringen sannsynligvis innfører datalagringsdirektivet i Norge, blir det enda verre. Staten vil lagre informasjon om tekstmeldinger – SMS – telefonsamtaler, posisjonsdata og internettrafikk i inntil to år. Enkelte overvåkingstilhengere hevder at datalagringsdirektivet vil gjøre det lettere å bekjempe kriminalitet, men glemmer at man enkelt kan unngå overvåking ved å bruke Skype, Hotmail eller mer sofistikerte datametoder. Tyske Bundeskriminalamt anslo i 2007 at datalagring bare vil øke oppklaringen av kriminalitet fra 55 pst. til 55,006 pst. Hvor mye skal den enkeltes frihet begrenses for at vi skal kunne føle oss litt tryggere? Storbritannia gir 653 offentlige instanser tilgang til dataene. Det går ut over personvernet til folk flest, mens de kriminelle kan fortsette som før. Fremskrittspartiet er villig til å bruke Norges reservasjonsrett. Vi mener at datalagringsdirektivet i det minste skal få en grundig behandling i Stortinget, inkludert det aller viktigste, nemlig personvernspørsmålene. Dette burde være en selvfølge. Da Fremskrittspartiet inviterte til møte om datalagringsdirektivet den 26. november med Datatilsynet, Telenor, Stopp Datalagringsdirektivet og IKT-Norge, etter å ha bedt om en høring i komiteen, valgte ingen av de andre partiene å delta. Jeg frykter at det kan vise hvor langt dagens storting har beveget seg bort fra idealene Norge er bygd på. Jeg tror eidsvollsmennene hadde fått sjokk dersom de hadde fått kjennskap til den rød-grønne regjeringens lemfeldige omgang med personvernet og sensitive opplysninger. Grunnloven levner ingen tvil om hva eidsvollsmennene mente om ytringsfrihet, personvern og den enkeltes rett til frihet. Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti støtter Fremskrittspartiets forslag, men hadde håpet at Arbeiderpartiet, Høyre, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet også kunne sluttet seg til. Mener virkelig regjeringspartiene at Stortinget ikke skal få behandle datalagringsdirektivet på en grundig måte, som skal omfatte de personvernmessige forhold? Jeg er glad for at det i hvert fall fortsatt finnes partier i Norge som kjemper for demokrati, frihet og retten til et liv uten snoking og utlevering av privatlivet. Jeg vil herved ta opp forslaget fra Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti.