Trond Helleland (Høyre), 2003-11-20:
Justisdepartementet viser til revidert nasjonalbudsjett, jf. St.prp. nr. 65 for 2002-2003 og Innst. S. nr. 260 for 2002-2003, der den bevilgningsmessige usikkerheten knyttet til merutgiftene på politibudsjettet som følge av den internasjonale situasjonen og krigen i Irak blir omtalt på følgende måte: «Justisdepartementet viser til den uoversiktlige internasjonale situasjonen og til krigen i Irak, som har påført politiet økte utgifter. Det er ikke mulig på det nåværende tidspunkt å si noe om hvor store ekstrautgifter dette endrede trusselbildet vil medføre ut over de ekstrabevilgninger som er lagt inn i politibudsjettet etter 11. september 2001. Det er spesielt utgifter til økt ambassadevakthold og livvakttjeneste som omfattes. Departementet vil følge utviklingen nøye og om nødvendig komme tilbake til saken i høstsesjonen.» Det er bakgrunnen for den saken som er oppe til behandling i dag. Regjeringen har altså gjort det den sa den ville gjøre i revidert nasjonalbudsjett, og konklusjonen er den tilleggsbevilgningen som nå skal vedtas, og som et samlet storting vil støtte. I tiden etter Stortingets behandling av revidert nasjonalbudsjett har det vært nødvendig å forsterke beredskaps- og sikkerhetstiltakene ytterligere overfor flere utenlandske ambassader. I tillegg kommer økt krav til sikkerhet ved besøk fra utlandet. Justisdepartementet har ment at de merkostnadene sikkerhetssituasjonen medfører, ikke bør gå ut over annen kriminalitetsbekjempelse og publikumsservice i politiet. Etter departementets oppfatning er det ikke mulig å dekke merutgiftene som følge av økte sikkerhets- og beredskapstiltak innenfor rammene til politibudsjettet uten at annen kriminalitetsbekjempelse blir svekket vesentlig. Derfor foreslår Regjeringen i denne proposisjonen å øke bevilgningen på politibudsjettet med til sammen 85 milliarder kr. Flertallet, alle unntatt Høyre og Kristelig Folkeparti, har hatt forståelse for denne situasjonen, men stiller likevel spørsmål ved om behovet for økte ressurser kunne vært grundigere vurdert og forutsett allerede i forbindelse med framleggelsen av forslaget til revidert nasjonalbudsjett. Jeg mener dette er en unødvendig undring, på bakgrunn av det Regjeringen har varslet tidligere, og som jeg refererte, og som Stortinget sluttet seg til i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett. Den oppsiktsvekkende trusselen fra Al Qaida som kom via CNN og andre nyhetsmedier den 21. mai, der Norge ble omtalt på linje med USA og Storbritannia, kom som lyn fra klar himmel. Dette kom altså etter at revidert nasjonalbudsjett var utarbeidet, og det var ikke klart at behovet for beredskap ville bli permanent og langvarig. Jeg vil også vise til at statsminister Sharons besøk i Norge ikke var endelig bestemt på dette tidspunkt. Det betyr altså med andre ord at Regjeringen har varslet at dersom sikkerhetssituasjonen endret seg, ville de komme tilbake til dette i høst. Det har de nå gjort, og jeg ser da ingen grunn til å kritisere at de faktisk har gjort det. De kunne altså ikke forutsi hva som ville komme etter at revidert nasjonalbudsjett var utarbeidet. Når det gjelder Fremskrittspartiets særmerknad, vil jeg påpeke at dersom en skiller ut ambassadevakthold og annet som egen budsjettpost, vil det undergrave Oslo-politiets eget budsjettkapittel. Det vil si at vi da vil stemme imot forslaget. Det er også lagt fram et forslag fra SV i dag som går på mye av det samme. Jeg vil svare til det at Oslo-politiet er det eneste politidistriktet i landet som har et eget budsjettkapittel. Ellers er budsjettposten når det gjelder politiet, et veldig oversiktlig kapittel sett fra Stortingets side, for det er ett budsjettområde, post 440, mens Oslo har 441. Hvis en i tillegg skal dele budsjettkapitlet for Oslo-politiet opp i to, og trekke ut det som er grunnen til at vi har et eget budsjettkapittel for Oslo, nemlig at Oslo-politiet har hovedstadsoppgaver, Oslo har ambassader, Oslo-politiet har spesielt vakthold i forhold til regjering, i forhold til Slottet og andre ting, vil det bli litt spesielt. Begrunnelsen for å ha et eget budsjettkapittel for Oslo-politiet er nettopp de nasjonale oppgavene, som dekkes innenfor post 441. Det vil etter min mening redusere Oslo-politiets fleksibilitet og mulighet til å drive den virksomheten de skal drive, dersom en trekker ut de nasjonale oppgavene i eget kapittel. Den naturlige logikken av dette forslaget ville da være at Oslo-politiet måtte gå inn i den ordinære politibevilgningen, mens en hadde en egen bevilgning til de spesielle oppgavene som Oslo-politiet skal dekke. Jeg anbefaler i hvert fall Høyres, Kristelig Folkepartis og Venstres gruppe å stemme imot både forslaget fra Fremskrittspartiet og forslaget fra Sosialistisk Venstreparti.