trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-12-12:
Eg takkar for spørsmålet. Den raud-grøne regjeringa fekk ned soningskøen frå ein enorm soningskø til ein liten. Dessverre voks den igjen, og det er noko som vi slit med i dag. Halden fengsel var eit stort prosjekt med mange plassar, og det var viktig å få på plass, men det er ingen tvil om at det må meir til. Derfor, nettopp fordi vi såg behovet for fleire plassar, vart det lagt fram ein kapasitetsplan innanfor kriminalomsorga, der ein peiker på kor det bør byggjast nye fengsel, og kor ein kan utvide med nye plassar. Det må no liggje til grunn, sjølvsagt – reknar eg med – også for den planen som regjeringa snart skal leggje fram. Når det gjeld Agder fengsel og det som har vore peikt på der, er det utvilsamt slik at Agder ligg langt framme for å få eit nytt fengsel.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-12-12:
Takk for spørsmålet. Det er viktig for meg å presisere at Senterpartiet ikkje meiner at vi skal auke talet på barnehus mykje. Det vil det ikkje vere snakk om. Det er slik at det her er spesialkompetanse. Det er ein frykteleg viktig jobb som blir gjort, og det er viktig at den blir gjort best mogleg av folk som kan det ein held på med. Då er det ikkje nødvendigvis slik at det er fornuftig å ha det i alle fylke, men det kan vere aktuelt å byggje ut eitt eller to eller nokre fleire. Det vi har peikt på i merknadene til budsjettet no, er at vi ønskjer å få vurdert om det kan vere aktuelt.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-12-12:
Senterpartiet har vore heilt klar på at vi ikkje er imot at det blir gjort endringar. Det vi har sagt særleg, er at vi villige til å sjå på politidistriktsstrukturen, og har sjølve antyda ein fylkesmodell, i praksis 18 politidistrikt, sånn ca., i og med at Agder allereie er samanslått. Det vi har vore aller mest opptekne av, er å behalde eit sterkt nærpoliti i heile landet, eit politi som er der folk er, som kjenner folk, og som folk kjenner. Då er det ikkje nødvendigvis noko problem å kutte i talet på politidistrikt, men det er eit problem dersom kutta blir for store. Vi ønskjer ikkje noka massiv samanslåing, og det er viktig å finne ei balansert reform som tek politiet inn i framtida.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-12-12:
Ja.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-12-12:
Eg har berre eit kort spørsmål. Det gjeld etablering av fengselsplassar, som drar ut i tid. No har regjeringa foreslått å leige fengselsplassar i utlandet. Eg har lyst til å få vete kva representanten frå Venstre eventuelt har av innvendingar mot ei slik ordning.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-12-12:
Det eg skal spørje om, er lyd- og bildeutstyr i domstolane. Det er ingen tvil om at rettssikkerheita vil bli styrkt den dagen ein får høve til å ta opp lyd og bilde i alle norske rettssalar. Det er noko vi i Senterpartiet er så opptekne av at vi har sett av pengar til å begynne arbeidet i budsjettet for neste år. Vi har også tidlegare vore tydelege på at vi meiner det skal vere mogleg å bruke opptak i andre instans, altså i ankebehandling, der det er saker med offer og vitne som har opplevd noko så fælt at dei bør sleppe å gi forklaringa si på ny. Eg har lyst til å vite korleis justisministeren prioriterer arbeidet med å få på plass lyd- og bildeutstyr. Når legg regjeringa opp til at dette er på plass?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-12-12:
Eg vil først slutte meg til det representanten Kari Henriksen sa i innlegget sitt. Der var det mange gode argument for kvifor dette er viktig. Når nokon blir sette i fengsel, er det ikkje berre den det gjeld sjølv som blir ramma, men også familiemedlemar. Den som er dømd til straff, skal ta straffa si, men vi må sørgje for at familiemedlemar, særleg ungar, ikkje føler at dei òg blir påførte straff. Det er viktig at samfunnet stiller opp med ordningar, slik at dei det gjeld, opplever å få både rettleiing og råd om korleis dei kan gå fram. Eg vil framheve at det i departementet og Kriminalomsorgsdirektoratet har vore jobba godt med å få på plass barnekontaktar i alle fengsel. Det er derfor gledeleg at dette snart kjem. Vi set vår lit til at det vil fungere på ein god måte. Eg vil takke forslagsstillarane frå Arbeidarpartiet for eit godt forslag. Senterpartiet har i komiteen stilt seg bak forslaget, og støttar dette. Kriminalomsorga har eit viktig ansvar for å vareta det behovet ungar har som pårørande. Det er positivt at arbeidet er i gang. Men som lovgjevarar innanfor viktige politikkområde må vi sikre at vi får på plass ordningar som er godt forankra i eit klart regelverk. I den samanhengen skal våre internasjonale forpliktingar vere førande, men det er ikkje alltid klare signal og retningsliner er nok. Nokre gonger vil det vere rett å heimle enkelte ordningar i lov. Med det forslaget til lovendring vi har oppe i dag, gjev ein ikkje ungane automatisk rett til å besøkje dei innsette foreldra, men ein barnekontakt skal vurdere, saman med anna fagpersonell, om det vil vere bra for ungen å besøke foreldra. Dette er krevjande og samansette vurderingar som krev at det er kompetente menneske som gjer dei. Ungar er forskjellige og må behandlast ulikt. Dette tek den føreslåtte lovendringa opp i seg.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2014-12-12:
Forvaringsinstituttet skal gjere det mogleg å beskytte samfunnet mot farlege domfelte. Det er snakk om menneske som har gjort alvorleg kriminalitet, og der risikoen er vurdert som stor for at dei kjem til å gjere ny kriminalitet. Tidsbestemt straff er det som er regelen. Folk skal få ein dom der det blir fastsett eit tidspunkt for når dei er ferdige med å sone. Somtid er det likevel ikkje forsvarleg at domfelte etter eit visst tal år skal ut i samfunnet igjen. Den dagen straffeutmålinga skjer, er det vanskeleg å føreseie om vedkomande kjem til å vere trygg nok for samfunnet etter x tal år. Forvaringsdømde er forbrytarar som det ofte er mykje merksemd kring, gitt årsaka til at dei sit i fengsel, og det kan bli heftige diskusjonar når det er snakk om prøvelauslating av desse forbrytarane. Vi som lovgjevarar må sjå til at vi til kvar tid har eit straffesystem som speglar av den allmenne rettsfølelsen og omsynet til at folk skal vere trygge i samfunnet vårt. Her har det vist seg at forvaringsreaksjonen har hatt nokre uheldige utslag. Forvaringsinstituttet har no fått verke nokre år. Det å ha ei slik reaksjonsform er openbert på sin plass. Omsynet til samfunnsvernet, i kombinasjon med at domfelte får god oppfølging, er viktig og nødvendig. Vi har dei siste åra sett at reaksjonsforma i si noverande form inneber at det ikkje er god nok samanheng i straffereaksjonssystemet vårt. I ei sak der det er fleire domfelte, der ein blir dømd til forvaring med ei tidsramme på 21 år og ein annan til tidsbestemt straff på 21 år, vil den som er dømd til forvaringsstraff, kunne bli prøvelauslaten før den personen som fekk tidsbestemt straff, blir det. Personen som ved domfellingstidspunktet vart vurdert som ein større fare for samfunnet, slepp altså først ut. Dette er særs uheldig. Den innstillinga som ligg føre frå komiteen i dag, vil få bort dette problemet og gjere at reaksjonssystemet vårt, der både tidsbestemt og tidsubestemt straff framleis skal inngå, vil henge betre saman.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-12-12:
1 300 personer i fengselskø er noe av arven denne regjeringen overtok da vi etter valget tok over regjeringsmakten – 1 300 personer, og køene økte. Den eneste løsningen fra den foregående regjeringen var at man angivelig hadde startet et stort arbeid med å få på plass et fengsel i Agder. Vel, det prosjektet var kommet særdeles kort. Vi har allerede nå – etter å ha styrt i litt over ett år – fått på plass godt over 100 nye fengselsplasser. I tillegg jobber vi med en soningsavtale med Nederland, som kan skaffe oss et par hundre plasser, og i tillegg skal det bygges nye fengsler. Hvis representanten Jenny Klinge venter ca. en ukes tid, skal hun få svar fra regjeringen på hvordan vi har tenkt å løse utfordringene i kriminalomsorgen med en egen melding, noe som den foregående regjeringen ikke tok seg bryet med å legge fram.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-12-12:
For det første får denne representanten mye mer gjennomslag i dag enn med foregående regjering. I foregående regjering fikk jeg vel null gjennomslag. Nå har jeg gleden av å få mye gjennomslag. Jeg syntes det var flott å se at justisministeren sørget for at vi nå opprettet en «cold case»-gruppe, hvor man kan ta tak i saker som politiet tidligere ikke har prioritert. Nå er vi i gang med det. Så er vi på en rekke områder – som representanten fra Arbeiderpartiet etterlyste – i gang med å levere. Dette er tidenes justisbudsjett, et historisk justisbudsjett, og det med «hallelujastemning blant politimestrene» er altså ikke noe som jeg fant på; det var noe VG valgte å skrive som undertittel på sin sak da justisministeren gjestet politimestrene og la fram justisbudsjettet. På område etter område leverer vi. Vi kommer nå med en kriminalomsorgsmelding for å gjøre noe med de store utfordringene vi har på fengselsområdet, og da tror jeg også representanten fra Arbeiderpartiet vil se at denne representanten får betydelig gjennomslag for ting som er sagt og ment gjennom det siste året.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Representanten Ulf Leirstein har gjennom lang tid deltatt i den offentlige debatten, med klare meldinger og en skarp tunge. Bare i sitt innlegg i dag bruker han mange adjektiver og uttrykk, som tryggheten tilbake, massiv satsing, hallelujastemning, rettssikkerheten i fare, osv. osv. Han viste også her i forbindelse med spørsmålet fra Jenny Klinge til dette med soningskø. Jeg vil minne representanten om at den forrige regjeringen halverte soningskøen. Det kunne vært artig å se hva denne regjeringen kan gjøre på dette området. Jeg har merket meg uttalelsen om at det skal være slutt på at politimestrene lager sine egne regler og er småkonger, og jeg har merket meg mange spørsmål og forslag som representanten har kommet med, bl.a. stillingsgaranti for studenter, lyd- og billedopptak i alle norske domstoler, verdig voldsoffererstatning. Hvor mange av disse forslagene har representanten fått gjennomslag for hos egen statsråd og i egen regjering?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Arbeiderpartiet og den rød-grønne regjeringen styrket arbeidet med samfunnssikkerhet og beredskap for at folk skulle kunne oppleve stor grad av trygghet for liv, helse og viktige verdier. Vi var opptatt av at når en krise oppstår, skal den håndteres raskt og effektivt, med tilstrekkelig kompetanse på alle nivå. Vi var opptatt av å få mest mulig ut av samfunnets beredskapsressurser, slik at helheten ble større enn summen av de enkelte delene. Ett av tiltakene for å styrke beredskapen var å slå sammen administrativt de to sentralene på Sola og i Bodø til én enhet underlagt Justis- og beredskapsdepartementet. Hensikten var å gi klarere styringslinjer fra departementet til Hovedredningssentralen samt å gi Hovedredningssentralen en tydeligere samordningsfunksjon i redningstjenesten. Dette skulle også styrke samvirket mellom det offentlige og de frivillige organisasjonene i redningstjenesten. Jeg vil oppfordre statsråden til å tilkjennegi hva som er tidsplanen for og oppfølgingen av denne saken videre. Et sterkt nærpoliti med tilstrekkelig kompetanse på alle nivå utgjør grunnberedskapen i samfunnet vårt. Arbeiderpartiet og den rød-grønne regjeringen har i vår, i sommer og i høst reist rundt til alle de 27 politidistriktene. Der har vi opplevd en god dialog og ikke minst også en lengsel etter å få en framdrift når det gjelder den nye politireformen og hvilke rammer politiet skal jobbe innenfor i tiden framover. Arbeiderpartiet la fram en melding om terrorberedskap som hadde en rekke tiltak som påvirker politiets arbeidshverdag og handlekraft. Nå har dagens regjering og dagens statsråd sittet i 442 dager. Fortsatt venter vi på denne politireformen. Det var snakk om at den skulle komme i vår, i sommer, i høst og til jul. Men under landsmøtet til Politiforbundet sent i høst fikk vi beskjed om at det ville bli en forsinket julegave. Ja, nå er det jul igjen, og jula varer helt til påske. Nei, det er ikke sant, det er ikke sant, for derimellom kommer faste. Vi får håpe at politi, domstoler og kriminalomsorgen slipper å faste i all tid framover. Arbeiderpartiet har i påvente av den nye politireformen hatt en god dialog rundt omkring, og vi ønsker å følge nøye med på dette. Vi lurer på om dagens statsbudsjett møter de utfordringene en ny reform har. Vil vi nå målet om to polititjenestemenn og -kvinner per 1 000 innbyggere, som det er tverrpolitisk enighet om? Hvilke budsjettmidler gjør at vi kan sikre et godt nærpoliti også i framtiden i alle landets kommuner og være i stand til å møte utviklingen?
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
I dag har vi et trusselbilde som gjør at regjeringen innførte en midlertidig generell bevæpning av politiet. Dette har Arbeiderpartiet stor tillit til er besluttet på et godt faglig grunnlag for å sikre samfunnet, grupper og enkeltmennesker mot trussel og vold. Som jeg sa i mitt første innlegg, har justisministeren nå sittet i 442 dager. Arbeiderpartiet er i likhet med mange andre, innenfor politiet og andre organisasjoner, urolig med tanke på framdriften når det gjelder etableringen av et nytt nasjonalt beredskapssenter. Alle som er opptatt av god sikkerhet og god samfunnsberedskap, er bekymret for at statsråden mangler handlekraft og en klar prioritering med tanke på framdriften av dette senteret som skal gi politiet en god øvingsarena og ikke minst gi god kompetanse for videre arbeid. Fortsatt er planene – sånn som vi forstår det – skutt ut i det blå i påvente av at statsråden skal utrede nye alternativ. Derfor håper vi at Stortinget og politiet og andre nå får en klarhet om framdriften i denne saken. I dag ser vi at den blå-blå regjeringen sliter på meningsmålingene, og vi hører at statsråden er lei seg for at interesseorganisasjoner, publikum og media ikke ser statsrådens store engasjement for voldsutsatte barn og deres foresatte. Jeg registrerer at representanten Ellingsen var opptatt av at Fremskrittspartiet og regjeringen skulle være tøff mot de tøffe. Så vidt jeg vet er det et gammelt jungelord som Fantomet brukte, å være tøff mot de tøffe. Arbeiderpartiet er mer opptatt av de svakeste i samfunnet, hvordan vi skal kunne gi barn og unge som er utsatt for vold, en god trygghet, en god oppvekst og en god oppfølging. Arbeiderpartiet er opptatt av å ha et politi som driver med forebygging, et politi som har stor tillit i lokalsamfunnet sitt, og som kan drive etterforskning og oppklare saker, og at vi har en kriminalomsorg som kan drive med rehabilitering som gjør at kriminelle kan komme tilbake til samfunnet. Jeg husker statsrådens innlegg under landsmøtet i Politiforbundet. Da det var snakk om å sende fanger ut av Norge til nye fengsler i Nederland, omtalte han det som rosinen i pølsa.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Det er til statsråden i forbindelse med nytt beredskapssenter. Jeg viser til budsjettproposisjonen, hvor statsråden selv skriver at Alna er et godt egnet alternativ for et nytt beredskapssenter. Men på tross av det fortsetter statsråden å utrede nye alternativ. Ettersom det ikke sies noen ting om det i budsjettet for 2015, vil det bety at det enten er skutt ut i det blå, at statsråden ikke har vunnet fram i budsjettforhandlingene med regjeringen, eller at han heller ikke i dag kan si noen ting om når vi eventuelt kan få framlagt en sak knyttet til dette viktige spørsmålet. Så til representanten Ellingsen og dette med rosinen i pølsa: Det jeg henviste til, var statsrådens tale under landsmøtet i Politiforbundet, da han skulle forklare hvor stort arbeid han hadde gjort med kriminalitetsomsorgen, med god kapasitet, og at det å flytte fanger til Nederland virkelig var rosinen i pølsa som gjorde vei i vellinga.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Arbeiderpartiet slutter seg til det saksordføreren framførte når det gjelder de sakene vi slutter oss til her. Vi synes det er gode forslag som vil forenkle arbeidet. Men til det som saksordføreren var inne på helt til slutt, knyttet til den saken vi ønsker å utsette, altså endringen av veitrafikkloven § 43 b, har jeg lyst til å bemerke noe. Det er en sak som har vært kjent i ganske lang tid. Dette var et veldig stort tema på landsmøtet til Politiforbundet i 2012 i Molde, og vi har fått en rekke høringsuttalelser både fra Kripos, fra politiet og fra veimyndighetene knyttet til den endringen som var foreslått. Politiet har sagt klart og tydelig fra om at dette vil være med og vanskeliggjøre arbeidet deres, ikke minst det som er knyttet til politiets mulighet til søkertilgang til førerkort- og motorvognregister. Det er viktig når vi skal ha slike endringer som dette, at det ikke vanskeliggjør politiets arbeid, de må kunne utføre sin virksomhet på en god måte. Derfor har Arbeiderpartiet vært opptatt av at politiet fortsatt skal ha den samme løpende søkertilgangen til førerkort- og motorvognregisteret som de har hatt tidligere. For å få til det må det gjøres en enkel justering av lovforslaget, og helt i tråd med det politiet har spilt inn, kan dette gjøres ved enkelt å tilføye i den nye § 43 b i veitrafikkloven: «til politimessige formål hvor det foreligger tjenestemessig behov for tilgangen, slik dette er definert i politiregisterloven § 2 nr. 13.» Jeg synes det er beklagelig at vi i helt siste time, når samferdselsministeren i to oppslag i VG sår tvil om anvendelsen av den nye loven, ser at det er ulikt resultat, og at det er media som skal styre om saken skal fremmes på en lovmessig god måte. Derfor vil Arbeiderpartiet be om at denne nye proposisjonen kommer raskt tilbake, slik at vi får avklart dette på en god måte, og at vi får fattet vedtak i nær framtid.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
I verdigrunnlaget til Kristelig Folkeparti beskrives nestekjærligheten: «Den inkluderer selv de vi måtte oppfatte som våre fiender, og den krever aktiv handling.» Den beskrives som en grunnholdning man skal møte alle mennesker med, også dem vi må kunne oppfatte som våre fiender. De signalene Fremskrittspartiet på Stortinget kommer med i kriminalpolitikken, går i en litt annen retning, etter min oppfatning. Representantene Tybring-Gjedde og Sandberg har uttalt at innholdet i fengslene må bli verre – Norge kan ikke være best i klassen. Vi behandler i dag et budsjett som blir svært utfordrende for rehabiliteringsarbeidet for innsatte. Jeg regner med at representanten og Kristelig Folkeparti er opptatt av å gi de innsatte en ny sjanse, og omfatte dem med nestekjærlighet. Jeg lurer på: Kan representanten Ropstad garantere at Kristelig Folkepartis budsjettstøtte til Fremskrittspartiet vil resultere i styrket innhold i fengslene?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Regjeringspartiene er overstrømmende begeistret for regjeringens første budsjett – og det er selvfølgelig forståelig – til tross for at hovedlinjene fra forrige regjering ligger fast. Regjeringspartiene kan glede seg over mer – de kan glede seg over mer penger enn noen gang, og noen annen regjering. De pengene brukes på skattekutt til de rikeste. Disse befinner seg sjelden i kriminalomsorgen, verken blant ansatte, innsatte, ofre eller pårørende. Arbeiderpartiets visjoner er at justissektoren skal understøtte et større samfunnsprosjekt – store penger på store oppgaver, små forskjeller, økt tilhørighet og en justispolitikk som ivaretar innbyggernes behov for trygghet. Grunnlaget for et trygt samfunn ligger i forebygging – trygg oppvekst, gode og nok lærere og helsesøstre. Det ligger i god rehabilitering av innsatte, godt innhold i fengsel og friomsorg, og en barmhjertig og solidarisk tilnærming til personer som begår kriminalitet – uten at de fritas fra å stå til ansvar for sine handlinger og gjøre opp for seg på rettferdig vis. Straff skal gjenreise urett overfor ofre og samfunn på en rettferdig måte. I 422 dager har justisministeren vært klar, men uklar. Hva skjer med utenlandske innsatte, nok lukkede fengselsplasser og fengselsplasser i utlandet? Lite vet vi: Sverige – nei, Nederland – vet ikke, dublering – verken nytt, godt eller stort. I 422 dager har vi lurt på om det er noe nytt om innhold, tilbakeføring og forebygging. I 422 dager har vi ventet på regjeringens mål og visjoner i kriminalomsorgen. Det kommer nok i neste uke. Vi venter. Over 250 mill. kr per år gikk i gjennomsnitt til kriminalomsorgen under Stoltenberg II-regjeringen. Justisminister Anundsen la inn ca. 90 mill. kr i denne regjeringens første budsjett, og justisminister Anundsen har i snitt i år etablert halvparten så mange plasser som forrige regjering. I juni 2013, under vår regjering, var soningskøen på 1 114. I juni 2014, under ny regjering, sto 100 flere i kø. Arbeiderpartiet vet at oppgaven med barnekontakter er viktig, og det er behov for flere stillinger. Derfor gjør vi det mulig å ansette over 40 flere. Kvinner har spesielle utfordringer som innsatte. Jeg registrerer at justisministeren ikke har løftet dette i kriminalomsorgen – kvinner er bare nevnt én gang. Arbeiderpartiet tar på alvor de utfordringer kvinnelige innsatte har. Derfor bevilger vi 1,5 mill. kr til psykologer ved Bredtveit fengsel. Derfor har vi øremerket 1,5 mill. kr til kultur- og friluftstiltak for kvinner. Derfor bevilger vi 30 mill. kr til stillinger som også kommer Bredtveit til gode. Jeg har registrert at det er to forskjellige oppfatninger av dette budsjettet. Fremskrittspartiet i regjering synes det er et helhetlig og retningsløst budsjett, mens Fremskrittspartiet på Stortinget mener at det er tydelige prioriteringer.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Først vil jeg si litt om kvinner. De er en utfordring for kriminalomsorgen. Jeg ser at i budsjettproposisjonen er kvinnene nesten forsvunnet. De er nevnt bare én gang, og da under kapitlet som handler om forvaring, der det står at det er få kvinner som dømmes til forvaring. Man kan stille seg spørsmålet om hvorvidt dette handler om at det bare er menn i den politiske ledelsen. Jeg registrerer at kritikken som kommer fra regjeringspartiene, i hovedsak handler om vedlikehold og kapasitet. Det er lite som kommer fra regjeringspartiene, mener jeg, som tyder på at de har en visjon for den justispolitikken vi skal ha i framtida. Vi har en regjering med en justisminister som har sittet i 422 dager. Det første regjeringa gjorde, var å kutte i vedlikeholdsbudsjettet med 10 mill. kr. Så sier denne regjeringa at vi har sultefôret vedlikeholdspostene. Vel, jeg hører at Leirstein mener han startet på null når det gjelder gjennomslag, og da skjønner jeg at 50 mill. kr er ganske mye – en bevilgning vi for øvrig støtter. Men etter historieskrivinga til Høyre og Fremskrittspartiet burde jo denne posten vært tre eller fire ganger så stor. Med et totalbudsjett større enn noen gang – større enn noen regjering noen gang har hatt – kan jeg, med all respekt, ikke se at det er noe særlig hallelujapreg over bevilgningene til vedlikehold. Så vil jeg bare vise til Ebbesen, som jeg synes hadde et veldig godt innlegg om barn og om fokusering på forebygging. Det ble vist til tallet 80,5 mill. kr, som blir bevilget til utforminga av disse 41 plassene. På justisbudsjettet er det bare 20,5 mill. kr. Resten av pengene kommer fra andre budsjetter. Det er altså 41 nye plasser, men soningskøen vokser. Det er kutt i midler til bøtesoninga, f.eks., midler som den forrige regjeringa foreslo. Det er en reversering av ordninga med elektronisk kontroll. Køene vokser. Det er ingen fengselsplaner. På område etter område bevilger de som nå har makta i en justissektor de har ansvar for, under halvparten av det den forrige regjeringa gjorde, samtidig som de klager over hva den forrige regjeringa faktisk gjorde. Køen til bøtesoning, f.eks., har økt – fra 2 500 til 3 000 personer på ett år. I 422 dager har store saker blitt satt på vent – beredskap, politireform, kapasitet – i en regjering med mer penger enn noensinne. 8 mrd. kr har gått til skattekutt. Det er en realitet at justisministeren ikke har fått mer til sitt felt – og faktisk har fått mindre med forliket, fordi byråkratikuttet ble økt fra 0,5 pst. til 0,6 pst.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Hadde jeg hatt skjegg, skulle jeg ha smilt litt under justisministerens innlegg, men det kan jeg ikke gjøre. Fra vår side klager ikke vi så mye på forholdene nå som det regjeringspartiene gjør, og justisministeren og regjeringa legger mindre penger på bordet enn det den forrige regjeringa gjorde. Der vi skilles ad, er når det gjelder innhold, forebygging, kvinner og frivillige, og vi legger flere penger på bordet i dette budsjettet enn det regjeringa gjør. Det er fakta. Vi avvikler den rabatten som representanten Ellingsen snakket om. Vi sørger for å ha både et spor som handler om innhold, og et spor som handler om kapasitet. Vi ønsker å bygge, få fortgang i fengselsbygginga, tidligere enn det denne regjeringa gjør, med mindre penger enn det denne regjeringa totalt har å bruke. Det er skillelinjene. Vi ønsker å bruke midler til velferd og tjenester, ikke til skattekutt.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Ja, justisminister, jeg er veldig glad. Jeg synes dette er en veldig fin dag, og det er viktig at vi har tatt et første steg i det viktige arbeidet med å rettighetsfeste mer for barn av innsatte. Det jeg lurer på om statsråden har reflektert over, og som kan være en del av den problematikken, er – og han har sikkert reflektert over det, så det var egentlig en litt dum måte å spørre på: Vi har en kriminalomsorg som er presset på ansatte. Ansattes organisasjoner sier at de vil gjerne ha en barnekontakt i alle fengsler, men de ser at det vil være utfordringer med å klare å følge opp både arbeidet rettet mot barn og det rehabiliteringsarbeidet som skal skje inne i fengslene. Vi ser at regjeringa ikke har lagt på bordet flere penger til stillinger i kriminalomsorgen bortsett fra en justering knyttet til disse 41 nye plassene, så jeg lurer på om justisministeren kan si litt om sine tanker for å videreføre og styrke dette arbeidet ressursmessig framover.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Det er to spørsmål jeg kunne tenke meg å stille i tillegg til dette. Det ene er hvilke vurderinger justisministeren har gjort seg når det er så stor grad av enighet om intensjonen. Hva er det som gjør at justisministeren har valgt å lande på et litt lavere trinn forvaltningsmessig og lovmessig enn en lovfesting? For den argumentasjonen klarer jeg ikke helt å få tak i. Hvorfor ikke ta steget ut – når alle er enige om at det er så viktig – og si at det skal lovfestes? Det andre spørsmålet mitt er: Vi er alle enige om at dette er viktig, men jeg må si jeg ble overasket over Elvenes’ uttalelser i Dagbladet, og jeg spør om justisministeren er enig i hans vurderinger.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2014-12-12:
Jeg fikk ikke gjort det i forrige innlegg, men jeg vil også takke saksordfører Ebbesen for arbeidet med å lose denne saken igjennom i komiteen, og som jeg sa i innlegget mitt, vil jeg gi honnør til alle de ansatte som har vært opptatt av dette, for hvordan de har fått det til. Justisministeren sier nå at det nå er barnekontakter i alle fengsler, og det er veldig bra. Det som jeg også synes er bra, er at det er satt i gang veldig mye arbeid knyttet til både fagkunnskap og frivillig arbeid med hensyn til denne problemstillinga. Foreningen For Fangers Pårørende har i mange, mange år jobbet for denne tause gruppa, noe som har gjort at dette temaet faktisk er blitt satt på dagsordenen også politisk. Jeg vil også takke de frivillige organisasjonene som har stått på for barns rettigheter, og det er flere enn foreningen For Fangers Pårørende, men de har vært drivere i dette. Så er det riktig det som justisministeren sier – og jeg skal ikke gå inn og starte en polemikk om det, for jeg er enig, og jeg sa i mitt innlegg at jeg var glad for at det var enighet, jeg er glad for at vi har fått en forskriftsfesting, men jeg mener det er et første steg på veien. Jeg mener at vi fremdeles skal jobbe for at det skal bli en lovfesting. Det var delte meninger i høringsuttalelsene – det var et mindretall, og det var et flertall som mente at det var riktig. En god del av det mindretallet som var imot, begrunnet det med hensynet til ressursene. Det var få som var uenig i selve saken. Det var noen som så noen juridiske utfordringer knyttet til det, og det var noen som så ressursmessige utfordringer knyttet til det. Så jeg tenker at det er ikke nødvendig å lage en debatt av noe som ikke er en debatt, for alle var enige om at det i utgangspunktet burde kunne lovfestes, men en måtte se på andre forhold og om de var godt nok belyst. Ebbesen nevnte i sitt innlegg at en har tillit til kriminalomsorgen. Jeg har også stor tillit til kriminalomsorgen, og jeg tenker at dette er ikke et spørsmål om å ha tillit eller ikke ha tillit, men det er også et signal til oss som lovgivere om at vi er forpliktet til å sørge for at ressursene faktisk også kommer på plass når det er lovfesting og forskriftsfesting, selv om jeg mener at den nyansen er der fremdeles. Så vil jeg bare til slutt si til Anundsen at hvis han har oppfattet at jeg har sagt at det er noen som er for barneansvarlig, og noen som er imot fordi de er uenig i å lovfeste det, er det helt feil. Da har jeg uttrykt meg ekstremt klønete. Jeg kan ikke huske at jeg sa det slik. Jeg mener at i denne salen – og det sa jeg tydelig – er det flertall for at intensjonen i dette skal følges opp, og jeg gleder meg til å jobbe sammen med de frivillige organisasjonene og fagfolkene for å se hvordan dette blir.
Hårek Elvenes (Høyre), 2014-12-12:
Senterpartiet var som kjent en del av det rød-grønne prosjektet. Da ferdigstilte de prosjektet Halden fengsel, som var besluttet av den foregående regjering – og det var det. Nå når Senterpartiet er ute av det samme prosjektet, vil Senterpartiet bygge fengsel både her og der – Ålesund, Mosjøen og Agder. Kan representanten Klinge si litt om hvilke behovsanalyser som ligger til grunn for disse valgene, og hvorfor Østlandet ikke er tatt med? For så vidt jeg har registrert, er det faktisk der soningskøen er størst.
Hårek Elvenes (Høyre), 2014-12-12:
Statsbudsjettet viser til fulle at vi har fått en regjering som er opptatt av folks trygghet og rettssikkerhet. Det må ikke herske tvil om at politiets oppgave er å bekjempe og oppklare kriminalitet. Dessverre har statsadvokatenes inspeksjoner gjennom den rød-grønne perioden vist ujevn kvalitet og ujevn måloppnåelse mellom sammenlignbare politidistrikter. Det er en fare for rettssikkerheten. Regjeringen vil ha et politi, domstoler og kriminalomsorg som er på høyde med kriminalitetsutviklingen. Nettopp derfor styrker Høyre og Fremskrittspartiet hele straffesakskjeden. Statsbudsjettet er en alvorlig styrking av påtalemyndigheten, med 50 nye politijurister og 18 nye stillinger i den høyere påtalemyndighet. Heller ikke Riksadvokaten klarte å skjule sin glede. «Dette har vi ventet på i årevis», sa han. Nettopp Riksadvokaten har over tid og i ulike sammenhenger med rette gitt uttrykk for bekymring for etterforskningssituasjonen i politiet: Samlet sett er ikke Riksadvokaten i tvil om at «politiets evne til å etterforske – og derved oppklare og iretteføre – straffbare handlinger […] er under press». Dette har fått utvikle seg over tid under rød-grønt styre, med Arbeiderpartiets vitende. Bekymringsmeldingen burde ha vært tatt ad notam for lengst. Derfor styrker regjeringen politiet med 350 nye politifolk og de nevnte 50 nye påtalejurister. I tillegg følger justisministeren nitid opp andre områder innenfor politiet for å styrke etterforskningsmiljøet i politietaten. Over tid har politiet vært den mest attraktive arbeidsplassen blant jusstudenter, men vi ser at de blir der veldig kort tid. Det som er mer alvorlig, er at den høyere påtalemyndighet har problemer med å rekruttere og beholde gode statsadvokater. Et skarpskodd aktorat er særs viktig for å opprettholde rettssikkerheten i møte med dyktige forsvarsadvokater. Det er nettopp av denne grunn at regjeringen styrker statsadvokatembetet og nå er åpen for å se på statsadvokatenes lønnsforhold. Justissektoren har fått en etterlengtet kraftinnsprøyting. Årsaken er egentlig ganske enkel og opplagt. Vi har en regjering som mener at det er en av statens kjerneoppgaver å ivareta innbyggernes rettssikkerhet og trygghet gjennom å forebygge, bekjempe og oppklare kriminalitet.
Hårek Elvenes (Høyre), 2014-12-12:
Arbeiderpartiet har startet historieskrivingen over den rød-grønne perioden. Det er interessant nok, men de historiene som antagelig vil være mest interessante, er vel de historiene som neppe vil bli fortalt. Hvorfor økte vedlikeholdsetterslepet for jernbanen til 17 mrd. kr – 1 mrd. kr per år – fra 2005 til 2013? Hvorfor kom vedlikeholdsetterslepet for riksveiene opp i ca. 40 mrd. kr før velgerne fikk nok? Hvorfor har vedlikeholdsetterslepet i fengslene nå kommet opp i 4 mrd. kr og økt med i hvert fall 1 mrd. kr i løpet av den rød-grønne perioden? Dette er historien om forfall i viktig nasjonal infrastruktur og kritikkverdig mangel på verdibevarende vedlikehold. Denne uka har VG fortalt oss at man sannsynligvis må stenge ned fengselsplasser i Oslo fengsel på grunn av råte, sopp og fukt. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har fått den utakknemlige oppgaven med å gjenreise viktig nasjonal infrastruktur fra knestående og rigge oss på en mer forsvarlig måte for framtiden. Regjeringen satser offensivt i kriminalomsorgen: 80 mill. kr til 41 lukkede plasser, etablering av ungdomsfengsel på Østlandet, nødvendige spesialtilpassinger på Ila fengsel og 50 mill. kr til ekstraordinært vedlikehold. Men vi bør nok se på nye modeller for en mer forsvarlig skjøtsel av EBA – eiendom, bygg og anlegg – innenfor justissektoren. Her kan det være noe å lære av forsvarssektoren. Fra 2012 til 2013 økte soningskøene med 53 pst. Det forventer jeg også blir en del av den rød-grønne historieskrivingen. Regjeringen arbeider hardt med å få på plass nye fengselsplasser. Soningsavtale med Nederland, som er nevnt i debatten, og rask straffegjennomføring er viktig av hensyn til både offeret, samfunnet og den straffedømte selv. Det er meget positivt at Arbeiderpartiet i hvert fall ikke er avvisende til ideen om å sone i Nederland. I store trekk synes det som om Arbeiderpartiets justispolitiske strategi i opposisjon er å følge regjeringens politikk. Det er ingen dum strategi – fortsett med det.
Hårek Elvenes (Høyre), 2014-12-12:
Jeg føler meg kallet til å bemerke to forhold: ett som ikke er nevnt, det er den store satsingen som gjøres innenfor den sivile beredskapen: nye redningshelikopter – 16 stk. – nødnett vil bli fullført i 2015, og at hele sivilforsvarsstyrken skal øves i 2015. Det andre forholdet er det tidløse og allmenngyldige justispolitiske utsagnet «likhet for loven». Jeg merket meg at presidenten påpekte at undertegnede befant seg utenfor dagens agenda. Mulig det, men det bør jo gjelde alle representantene. Representanten Trettebergstuen brukte sitt innlegg på midlertidige ansettelser, og jeg kan ikke se at det hører hjemme innenfor dagens tekst.
Hårek Elvenes (Høyre), 2014-12-12:
Jeg vil takke komiteen for et godt samarbeid i en sak med vanskelige avveininger og vanskelige dilemmaer. Det man bl.a. oppnår gjennom denne lovendringen, er å øke samfunnsvernet og fjerne den logiske bristen som er der i dag ved at de som soner en forvaringsdom, kan slippe ut ganske mye tidligere enn de som soner en ordinær dom. Men denne saken har en annen side, som har vært relativt lite berørt: Når samfunnet har sikret seg retten til å holde mennesker i fengsel på livstid, så har samfunnet også en plikt til og et ansvar for å forsøke å rehabilitere og tilbakeføre til samfunnet dem som er innsatt. Dessverre er ikke dette mulig i en del av tilfellene, for utgangspunktet er så dårlig at man må regne med at soning på livstid blir resultatet. Regjeringen har styrket Ila sikringsanstalt med 18,8 mill. kr i budsjettet, nettopp for å legge til rette for bedre rehabiliteringsopplegg for de soningsdømte som soner der, og for å ivareta grunnleggende menneskerettighetshensyn og humane hensyn, som også straffedømte er beskyttet av. Disse to forholdene skal også ivaretas og kombineres av kriminalomsorgen. Selv den mest hardbarkede kriminelle har også et menneskeverd. Og hvis man leser statsbudsjettet, så ser man at begrunnelsen for å øke bevilgningene til Ila med nesten 20 mill. kr er å ivareta disse to hensynene – et best mulig rehabiliteringstilbud og humane soningsforhold for alle.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2014-12-12:
Norge hadde en politireform i 2000, hvor 54 politidistrikter ble til 27 distrikter. I tiden som har gått siden det, er det klart at Politireform 2000 ikke ble gjennomført på en måte som skapte de ønskede resultatene og effektivitetspotensialet som Stortinget var forespeilet. Nå har vi både Gjørv-kommisjonens rapport og Politianalysen som forteller om utfordringer i politi og beredskapen. I Politianalysen er det bl.a. noen grunnleggende problemområder som i sum bidrar til at politiet ikke ivaretar sine kjerneoppgaver så godt som ressursinnsatsen skulle tilsi. Politianalysen konkluderer med færre distrikter. Hvordan mener Senterpartiet den faglige kvaliteten som politiet selv mener kan bedres med færre distrikter, kan ivaretas hvis en ikke skal se på distriktsstrukturen?
Margunn Ebbesen (Høyre), 2014-12-12:
Et viktig felt innenfor kriminalomsorgen er barn i fengsel og barn av innsatte i fengsel. Norge har en forpliktelse til å gjøre sitt ytterste for å unngå at barn settes i ordinært fengsel. Dette er viktig både for å unngå brudd på Barnekonvensjonen og for å sørge for en god ivaretagelse av barns rettigheter. Fanger under 18 år er påvirkelige, og vil ofte knyttes tettere opp mot kriminelle miljøer ved straffegjennomføring i ordinært fengsel. Derfor er jeg fornøyd med at regjeringen legger opp til å få på plass fire plasser i en egen soningsenhet for ungdom på Eidsvoll til en kostnad av 20 mill. kr. Dette er et tiltak som er nødvendig for å sikre en god rehabiliteringssituasjon for kriminelle under 18 år. Jeg er også fornøyd med den jobben som gjøres i kriminalomsorgen for å legge forholdene best mulig til rette for barn av innsatte, og for at det i løpet av kort tid vil være utpekt tilsatte med funksjon som barneansvarlige ved samtlige enheter i kriminalomsorgsregionene. Samtidig må det være viktig at et samvær er på barnets premisser. Ellers har jeg registrert at Arbeiderpartiet i de ulike debattene denne uken har vist til at alt vi gjør av gode tiltak, bare er en videreføring av deres egen politikk. Jeg regner med at de er fornøyd med at vi ikke viderefører deres politikk når det gjelder det som kanskje har vært et av Norges mest alvorlige menneskerettighetsbrudd, som nå er rettet opp. Krevende, psykisk syke forvaringsdømte ved Ila forvaringsanstalt hadde våren 2014 sittet i fullstendig isolasjon i inntil tre år. Dette er en praksis som har foregått i årevis, og som den forrige regjeringen ikke prioriterte å finne en løsning på. Både Sivilombudsmannen, kriminalomsorgen og Den europeiske torturkomité har kommet med omfattende kritikk av den årelange isoleringen av psykisk syke forvaringsfanger, uten at noe er blitt gjort for å bedre situasjonen før revidert nasjonalbudsjett 2014. Jeg er også veldig fornøyd med at regjeringen viderefører bevilgningen fra revidert budsjett 2014 og foreslår 10 mill. kr til videreføring av dette tiltaket i budsjettet for 2015. Samtidig har det etter overgangen fra sikringsregimet til dagens forvaringslovverk i enkelte tilfeller blitt vanskeligere å få på plass riktig behandling for psykisk syke forvaringsfanger. Jeg er derfor fornøyd med at Sivilombudsmannen har tilsyn med kriminalomsorgen, og forventer at det som eventuelt avdekkes, følges opp.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2014-12-12:
Høyre bygger sin justispolitikk på den enkeltes behov for trygghet i hverdagen. For å oppnå dette er vi avhengige av et tilstedeværende og effektivt politi, rask og rettssikker straffesaksbehandling og strafferettslige reaksjoner som sender helt klare signaler om at uønsket adferd ikke tolereres. Justissektoren har vært stemoderlig behandlet gjennom de seneste år. Dette statsbudsjettet styrker hele straffesakskjeden. Regjeringen styrker både politiet og påtalemyndigheten. Og når disse områdene styrkes, er det også nødvendig å styrke kapasiteten i kriminalomsorgen. Med en dekningsgrad i dag på 98 pst. og en soningskø på 1 200 domfelte samt vansker med å framskaffe tilstrekkelig varetektskapasitet er jeg glad for at regjeringen i dette budsjettet foreslår 80,5 mill. kr til bygging av 41 nye fengselsplasser innenfor eksisterende murer, fordelt utover i landet – samt at en prøver å få til avtale med Nederland om leie av midlertidige fengselsplasser fram til vi får bygget ett eller flere nye fengsler i Norge. Jeg kan heller ikke la det være usagt her i dag at arven etter de rød-grønne har kostet oss mye. En rapport fra Multiconsult viste allerede i 2006 at fengslene hadde et vedlikeholdsetterslep på 2 mrd. kr. Manglende politisk vilje til å ta tak i dette i årene som er gått, medførte at dette etterslepet i 2013 hadde steget til mellom 3,3 mrd. kr og 4,4 mrd. kr. Dette har nå materialisert seg i akutte utfordringer, og vi kunne nå lese i media at en bydelsoverlege her i Oslo, etter inspeksjon i Oslo fengsel, må stenge dusjanlegg, kjøkken og toaletter ved tre avdelinger etter funn av store mengder muggsopp og fukt. Denne regjeringen tar ansvar og har foreslått 50 mill. kr til ekstraordinært vedlikehold, i tillegg til bevilgningen på 80 mill. kr, som ble avsatt av Statsbygg. Vold mot barn er et stort samfunnsproblem. Jeg tør si at det er gledelig at vi har hatt en markant økning av anmeldelser knyttet til vold i nære relasjoner. I 2006 ble det anmeldt 81 tilfeller av vold mot barn, mens det i 2013 ble anmeldt 1 791 tilfeller. Statens barnehus er en viktig aktør i det helhetlige tilbudet til volds- og overgrepsutsatte barn. Det er gledelig at dette budsjettet styrker barnehusene ytterligere. Jeg har en forventning om at det gode og flotte engasjementet som justisministeren har, fortsetter, at Stortinget blir forelagt forslag til lovendringer, og at forskriftene om barnehus ferdigstilles, slik at målet om 14 dagers frist for avhør kan nås.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2014-12-12:
Komiteen har hatt til behandling Prop. 120 L, om endringer i straffegjennomføringsloven, dvs. Infoflyt-systemet. Jeg takker selvfølgelig komiteen for en god jobb. Det er en enstemmig komité som støtter endringene i denne proposisjonen. I proposisjonen foreslår departementet et nytt kapittel 1 B for å få et klarere hjemmelsgrunnlag for kriminalomsorgens behandling av personopplysninger i Infoflyt-systemet. Dette lovforslaget regulerer i hvilke tilfeller kriminalomsorgen kan behandle personopplysninger i Infoflyt-systemet når kriminalomsorgen, uten hinder av taushetsplikt, kan utlevere opplysninger til politiet og påtalemyndigheten når kriminalomsorgen har plikt til å informere den registrerte om at det behandles opplysninger om vedkommende den registrertes rett til innsyn i registrerte opplysninger Datatilsynets kontroll av registreringen, herunder kontroll med at saksbehandlingsregler er fulgt Proposisjonen inneholder også forslag om å oppheve ordningen med elektronisk kontroll som varetektssurrogat. Infoflyt-systemet ble etablert i 2005. Forut for dette var informasjonsutvekslingen mellom politiet og kriminalomsorgen uformell og varierende. Bakgrunnen for formaliseringen var et økende behov for informasjonsutveksling mellom politiet og kriminalomsorgen på grunn av økning av trusler knyttet til organisert kriminalitet, i tillegg til flere enkeltepisoder knyttet til manglende informasjonsutveksling. Infoflyt-utvalget ble nedsatt av Justis- og politidepartementet i mai 2010. Justiskomiteen viser til at utvalget har gjennomgått Infoflyt-systemet, gjort vurderinger og foreslått nye regler for kriminalomsorgens behandling av opplysninger i Infoflyt-systemet. Jeg viser til at saken har vært ute på bred høring før den nå er kommet til behandling i Stortinget. Komiteen bemerker at samarbeid og informasjonsutveksling mellom politiet/påtalemyndigheten og kriminalomsorgen er en viktig forutsetning for å kunne forebygge, forhindre og bekjempe alvorlig kriminalitet. Komiteen bemerker at det er nødvendig å få på plass et klarere hjemmelsgrunnlag i straffegjennomføringsloven for kriminalomsorgens behandling av personopplysninger i Infoflyt-systemet, dette for å sikre at kriminalomsorgen utfører sin jobb innenfor Norges menneskerettslige og folkerettslige forpliktelser knyttet til personvern. Dette innebærer at behandlingen av personopplysninger skal ha hjemmel i lov, og at denne lovhjemmelen må være tilstrekkelig presis.
Iselin Nybø (Venstre), 2014-12-12:
Først vil jeg takke for fine ord. Vår tidligere justisminister Odd Einar Dørum hadde – og har fortsatt – et sterkt engasjement for dem som faller utenfor, de som er svake i vårt samfunn. Dette er et engasjement som ikke bare han har, men som hele Venstre har. Det er vel det som også gjennomsyrer våre satsinger på justisfeltet, at vi ønsker å ta tak i dem som faller utenfor, enten det er dem som blir sittende på glattcelle altfor lenge, eller det er å styrke organisasjoner som jobber mot kriminalomsorgen, som For Fangers Pårørende. Jeg tror et av våre viktigste ærender i samarbeidet med regjeringen er å løfte disse gruppene. Det er en jobb vi gjør i dag, og som vi skal fortsette med, med økende styrke, gjennom perioden.
Iselin Nybø (Venstre), 2014-12-12:
Vi har store utfordringer med fengselskapasiteten i Norge i dag. En av de tingene som jeg tok opp i mitt innlegg, er at vi har en stor mengde oversittere på glattcelle, noe som faktisk er et menneskerettighetsbrudd. Grunnen til at de sitter der, er at det er manglende fengselskapasitet. Derfor er vi opptatt av å øke den kapasiteten. Derfor er vi også innstilt på at det må bygges fengsel i Norge. Regjeringen har varslet at den skal legge til rette for fengselsplasser i utlandet. Jeg mener det er mange innvendinger mot det. Det handler om fangers mulighet til å komme tilbake igjen til det norske samfunnet, det handler om fangers mulighet til å få besøk av sine pårørende, det handler om den oppfølgingen de får i fengselet. Men jeg synes vi må sette ting opp mot hverandre, og menneskerettighetsbrudd er det som for oss troner øverst av det vi skal gjøre noe med. Så får vi se om regjeringen klarer å finne tilfredsstillende løsninger for dem som eventuelt skal sone i utlandet.
Iselin Nybø (Venstre), 2014-12-12:
Stortinget har vært helt tydelig på at ingen skal sitte på glattcelle i mer enn 48 timer. De siste tallene jeg har fått tak i, er fra sentralarresten i Oslo i oktober i år. De viser at 78 personer har sittet mer enn en dag lenger enn fristen, 18 har sittet mer enn to dager lenger enn fristen, 13 har sittet tre dager lenger enn fristen, og fire har sittet fire dager lenger enn fristen. Dette er menneskerettighetsbrudd, som skjer på justisministerens vakt. Hva har justisministeren tenkt å gjøre for at denne praksisen blir i tråd med det som Stortinget har bestemt? Vi har hatt et Dokument 8-forslag til behandling der det var helt tydelig at også statsrådens parti ønsket at man skal utstyre cellene på en annen måte, som gjør at det er lettere å sitte der, og at man får stimuli til hjernen. Hva vil justisministeren gjøre med neste års budsjett for å få dette til?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-12:
Det vanlegaste synet til regjeringa når ein ventar på ei reform, er at ein irriterer seg over at opposisjonen synsar veldig mykje før ho er lagt fram. Så eg vil seie at det er ein overraskande inngang at dei vil ha fleire meiningar før forslaget kjem på bordet. La meg ta ein superkort versjon her: Vi er opptekne av at politireforma ikkje berre skal vere struktur, men ha innhaldselement. Det å styrkje etterforsking vil vere avgjerande for at vi vil støtte ei reform – at det ligg ei faktisk satsing på korleis etterforsking skal verte betre. At leiing og kultur og korleis vi jobbar med det, står i sentrum for ei ny politireform, er avgjerande for oss. Når det gjeld struktur, ser vi behov for å gjere endringar på våre tenestestader og distrikt. Men vi kjem til å leggje avgjerande vekt på at nærpolitiet, som vi er kjente med som idé, skal kunne vidareførast, slik at det er mange tenestestader der politiet kan nå ut til folk. Så vil eg seie at vi kjem til å vente på forslaget og vere opne for å gå i dialog med andre parti i Stortinget om det.