Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2013-02-12:
Arbeid og utdanning er viktig for personer med utviklingshemning fordi det gir et meningsfullt liv, det gir struktur i hverdagen, og det gir et positivt selvbilde. Intensjonen med ansvarsreformen var bedre og mer normaliserte levekår for mennesker med utviklingshemning. Dette omfattet også en målsetting om størst mulig grad av integrering av funksjonshemmede i vanlig skole, ordinært arbeid og ordinære arbeidsmarkedstiltak. Derfor vokser dagens barn opp med et helt annet forhold til utviklingshemmede enn det som var tilfelle tidligere. Vi har sett på mange skoler at det å inkludere personer som er utviklingshemmet, gjør at skolen også blir bedre til å se de individuelle forskjellene blant de andre barna. Det skaper et mer positivt samfunn. Det er få utviklingshemmede i ordinært arbeid, men mange deltar enten på kommunale dagsenter eller i varig tilrettelagt arbeid. Et mindretall deltar på tiltak som skal integrere yrkeshemmede. De aller fleste personer med utviklingshemning har uførepensjon som den viktigste inntektskilden. Forslagstillerne ønsker en opptrappingsplan for tilpasset utdanning og arbeid for personer med utviklingshemning. Jeg er enig med representantene i betydningen av å styrke virkemidlene på arbeids-, utdannings- og velferdsområdet for denne målgruppen. Det gjelder også arbeidsrettede tiltak i ordinært arbeidsliv og i skjermet sektor. Samtidig vil jeg understreke at det har skjedd mye positivt de siste årene. Antall plasser og ikke minst innholdet i varig tilrettelagt arbeid har endret seg betydelig siden de første arbeidssamvirkene ble etablert på 1970-tallet. Fra å være enkle arbeidsoppgaver er produksjonen nå preget av et vidt spekter av produkter som ofte produseres med avansert utstyr. Det tilbys en rekke ulike tjenester, f.eks. å drive kafeer, selge skolemat og være med i tjenester ute i andre bedrifter. De seneste årene har det også vært gjort en stor innsats for å sikre bedre kompetanse og kvalitet i tiltakene, gjennom bl.a. godkjenningsordninger hvor rutiner og krav i bedriftene blir gjennomgått og forbedret. For å styrke tryggheten er det også innført krav om politiattest for de ansatte. I forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2013 besluttet Stortinget at de støttet regjeringens forslag om at arbeidsmarkedstiltaket varig tilrettelagt arbeid skulle inn på egen post. I tillegg økes antall plasser noe. Når det gjelder behovet for tilpasset opplæring, har regjeringen allerede planlagt og iverksatt flere tiltak som både direkte og indirekte vil ha elever med utviklingshemning som målgruppe. I Meld.St. 18 for 2010–2011, Læring og fellesskap, som ble lagt fram i 2011, omtaler regjeringen en strategi for tidlig innsats og gode læringsmiljøer for barn, unge og voksne med særlige behov. Regjeringen arbeider nå med et høringsnotat der vi vil se på utviklingshemmedes levekår i lys av intensjonene i ansvarsreformen og levekårene for øvrig. En sentral dimensjon er tilgangen til utdanning og arbeid. Høringsnotatet og uttalelsene vil danne utgangspunkt for arbeidet med en stortingsmelding om de utviklingshemmedes levekår. Her vil regjeringen identifisere utfordringer og omtale videre arbeid med å bedre levekårene for utviklingshemmede. Tiltak for å styrke tilgangen til relevant og tilrettelagt utdanning og arbeid vil bli vurdert. Spesielt overgangen fra utdanning til arbeid er en viktig fase som krever helt spesiell oppmerksomhet.