trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
La meg først minne om at disse avgiftsøkningene kom til som en del av budsjettforhandlingene i Stortinget, dette var ikke forslag regjeringen la frem for Stortinget. Når det er sagt, så har denne regjeringen redusert det samlede skatte- og avgiftstrykket med over 24 mrd. kr. Det er en håndsrekning til vanlige familier, til norsk næringsliv, som handler om å styrke konkurranseevnen, som handler om å legge til rette for flere arbeidsplasser, og som handler om at en gjennomsnittsfamilie får 10 000 kr mindre i skatt under denne regjeringen enn under den regjeringen Trygve Slagsvold Vedum satt i. Det er et faktum. Så er det riktig at noen avgifter har økt innenfor en samlet lettelse på 24 mrd. kr, deriblant en del miljørelaterte avgifter, som er villet politikk fra et stort flertall i Stortinget. Men samlet sett har jo bilrelaterte avgifter gått ned med 1,9 mrd. kr. Det har vært viktig i erkjennelsen av at bilen er et viktig fremkomstmiddel i vårt langstrakte land. Derfor har det vært viktig for regjeringen – ja, å øke miljøavgiftene, men samlet sett å redusere skatte- og avgiftstrykket i Norge.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Jeg vedstår meg at den regjeringen jeg er en del av, har redusert det samlede skatte- og avgiftstrykket med 24 mrd. kr siden vi tiltrådte. Det står i grell kontrast til de alternative statsbudsjettene Senterpartiet legger frem. Når Senterpartiet foreslår å skjerpe det samlede skatte- og avgiftstrykket med over 6 mrd. kr bare på ett år, blir det – når jeg hører Senterpartiet klage på dette nå – som å høre på en pyroman som roper på brannvesenet. Det står rett og slett ikke til troende. Denne regjeringen er opptatt av både å styrke rammebetingelsene for næringslivet og å styrke familienes økonomi gjennom å redusere skatte- og avgiftstrykket, og det har vi gjort. Men vi har også hele tiden vært helt klare på at innenfor et samlet opplegg hvor vi reduserer det samlede skatte- og avgiftstrykket, har vi økt noen miljørelaterte avgifter. Det handler om prinsippet om at forurenser skal betale, og det trodde jeg faktisk at Senterpartiet var enig i.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Det er ikke slik at jeg snakker om alt annet. Jeg er opptatt av å snakke om helheten, og det handler om hva slags rammebetingelser vi utstyrer norsk næringsliv med. Derfor har det vært viktig for denne regjeringen å redusere de samlede skatter og avgifter i Norge med over 24 mrd. kr. Så er det riktig at drivstoffavgiftene har blitt satt opp ett år, og de ble satt ned i 2015, men samlet sett har bilrelaterte avgifter gått ned med nesten 2 mrd. kr under denne regjeringen. Representanten spør om drivstoffprisene. Vel, jeg kan ta ansvar for veldig mye, men at prisen på olje på verdensmarkedet nå har nådd 80 dollar fatet, er det veldig lite finansministeren i Norge kan gjøre noe med. Aktørene i bransjen selv peker på at det er veksten i de globale markedsprisene som nå løfter drivstoffprisene. Men jeg er enig i at det er viktig at det må være mulig for folk å komme seg frem med bilene sine. Derfor har det vært viktig for oss å legge om bilavgiftspolitikken, slik at drivstofforbruket går ned. Det gjør det under denne regjeringen.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
I sin oppramsing av hva som er årsakene til at det går bedre i norsk økonomi, hoppet representanten Hansen elegant over en annen viktig faktor, nemlig den ekspansive finanspolitikken regjeringen førte i forbindelse med oljeprisfallet. Det har definitivt også vært med på å bidra til at vi raskt kom gjennom en krevende situasjon for norsk økonomi, som nå har snudd til oppgang, optimisme, flere arbeidsplasser, flere sysselsatte, lavere ledighet og vekst i økonomien. Det skal vi glede oss over. Det blir veldig rart for meg å høre Arbeiderpartiet – av alle – snakke om skatte- og avgiftsreduksjoner. Det er knapt noe parti i denne salen som foreslår å øke skatter og avgifter mer enn Arbeiderpartiet. Arbeiderpartiet gikk til valg på å skjerpe skattene med mange milliarder kroner – og tapte valget på grunn av det. Jeg står ved det denne regjeringen har gjort, nemlig å redusere det samlede skatte- og avgiftstrykket med 24 mrd. kr – for å styrke rammebetingelsene for næringslivet, for å styrke familieøkonomien for den enkelte. 10 000 kr i skattelette for en gjennomsnittsfamilie er mye penger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Jeg er helt enig med representanten Ropstad i at noe av det viktigste vi gjør, er å legge til rette for trygge arbeidsplasser i Norge. Det har denne regjeringen gjort, i samarbeid med Kristelig Folkeparti, gjennom å styrke rammebetingelsene for norsk næringsliv, gjennom å redusere det samlede skattetrykket, gjennom å styrke bevilgningene til infrastruktur, gjennom å satse på forskning, kompetanse og kunnskap i skolen. Summen av det har gitt gode resultater gjennom de årene vi har sittet i regjering. Når det gjelder hva regjeringen vil eller ikke vil gjøre i kommende budsjett, må vi få lov til å komme tilbake til det når vi legger frem statsbudsjettene. Det er i de ordinære statsbudsjettene at den store gjennomgangen av ulike skatte- og avgiftsspørsmål gjøres. Vi har nettopp lagt frem revidert budsjett. Det er først og fremst en arena hvor vi tilpasser kart og terreng.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Jeg kan forsikre representanten Moxnes om at Fremskrittspartiet kommer til å gjøre alt vi kan, i regjering og i Stortinget, for å følge opp mest mulig av vår politikk og vårt partiprogram. Samtidig sitter vi i en koalisjonsregjering som – på toppen av det – er en mindretallsregjering som må forhandle frem løsninger i Stortinget. Fremskrittspartiet kommer alltid til å være opptatt av å senke det samlede skatte- og avgiftstrykket i Norge. Det har vi også bevist at vi gjør gjennom det vi har gjort siden vi kom i regjering – en reduksjon på 24 mrd. kr er ganske mye penger. Jeg tror representanten Moxnes har misforstått litt hva revidert er og hva det ikke er. Det er en rundingsbøye hvor vi tilpasser kart og terreng ut fra hva som har skjedd i norsk økonomi siden vi la frem og fikk vedtatt statsbudsjettet i høst. De store spørsmålene knyttet til budsjett kommer i forbindelse med statsbudsjettet, som kommer i oktober.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Innledningsvis nevnte representanten Kaski ulike problemstillinger knyttet til helseforetakene. De spørsmålene vil jeg be om at man retter til helseministeren som rette vedkommende. Jeg oppfatter at spørsmålet først og fremst handler om avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, og det svarer jeg gjerne på. Det er en reform denne regjeringen innførte ganske tidlig i vår periode, hvor hele poenget er å hente ut effektiviseringsgevinster fra statlige etater. Vi henter nå ut om lag 1,7 mrd. kr hvert eneste år som vi kan bruke på økt velferd, på å styrke sykehusøkonomien, styrke kommuneøkonomien, styrke politibudsjettene og styrke samferdselsbudsjettet for å nevne noe. Jeg synes det er veldig rart at SV er imot en reform, hvor hele formålet er å effektivisere byråkratiet vårt, frigjøre ressurser, forvalte skattebetalernes penger på en best mulig måte slik at vi frigjør ressurser til å styrke vår egen velferd. Jeg er uenig i påstanden om at denne reformen fører til velferdskutt – det er snarere tvert imot. Dette er en regjering som systematisk har sikret velferdsordningene, styrket velferden i landet vårt, samtidig som vi har kommet oss gjennom en krevende situasjon for norsk økonomi i kjølvannet av oljeprisfallet. Da har det vært viktig og nødvendig for å få veksten opp, å redusere skattene. Det står jeg ved. Det er ikke riktig som representanten Kaski påstår, at primært har regjeringen fokusert på å gi skatteletter til de rike. Nei, vi har gjort det som har vært en internasjonal anbefaling fra OECD, og som vi fikk fra vårt eget skatteutvalg, vi har redusert selskapsskatten og redusert skatten på arbeid, som er de mest vekstfremmende virkemidlene, og det er dokumentert. At vi har redusert skatten har, sammen med andre virkemidler, bidratt til at vi nå har fått fart på norsk økonomi igjen, og at ledigheten går ned og sysselsettingen går opp. Det skal vi glede oss over.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Dette er en reform som legger til rette for at statlige etater kan planlegge og ha forutsigbar drift for sin virksomhet. Jeg forventer av alle statlige virksomheter at de er opptatt av å effektivisere, at de er opptatt av å redusere byråkratiet, at de er opptatt av å frigjøre ressurser, slik at de kan bedre driften. Det er helheten i de budsjettene regjeringen legger frem, som betyr noe. Vi har styrket sykehusenes økonomi hvert eneste år siden vi kom i regjering. Vi har styrket politibudsjettene. Vi har fått bort fengselskøene. Vi har tatt vare på velferdsordningene gjennom de innretningene vi har foretatt. Det er selvfølgelig en ærlig sak at SVs svar på alle de utfordringene vi kommer til å stå overfor fremover, bare er å pøse på mer penger til alt. Jeg mener det er et veldig dårlig svar overfor skattebetalerne, som burde forvente av oss politikere at vi husholderer med pengene deres på en best mulig måte. Da må vi være opptatt av å hente ut effektiviseringsgevinster.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Det er mange eksempler på etater som gjennom den forutsigbarheten som ligger i denne reformen, kan tenke langsiktig, kan tenke flere år fremover, kan gjennomføre grep som gir effektivisering, og der man systematisk henter ut gevinster i virksomhetene. Det mener jeg langt flere virksomheter må gjøre, rett og slett fordi dette handler om hvordan vi forvalter skattebetalernes penger. Denne regjeringen har ved flere anledninger informert Stortinget om at vi i tiden som kommer, kommer til å ha strammere budsjetter. Hvis vi skal fortsette å trygge velferdsordningene, fortsette å legge til rette for vekst på en del områder som er viktige, både for regjeringspartiene og for Stortinget, må vi hente handlingsrom et sted. Da må vi være på jakt etter effektiviseringer. Vi må avbyråkratisere. Vi må slanke offentlig sektor, og vi må klare å hente ut gevinstene. Det er det regjeringen har gjort gjennom denne avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen. Jeg venter i spenning på andre forslag fra Stortinget. Så langt har vi bare fått forslag om utgiftsøkninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Alle statsrådene og departementene følger opp effekten av dette på sine forvaltningsområder. Så kommer representanten Kaski med en frekk påstand, nemlig at regjeringen i hovedsak har gitt skattelette til de rike. Det er en påstand som gjentas og gjentas fra Stortinget, men den er fortsatt feil. Det er slik at størsteparten av de lettelsene denne regjeringen har gitt, har vært personskattelettelser. Men vi har også prioritert å gi lettelser til næringslivet, fordi vi vet at det virker. Det har vi gjort både gjennom å redusere selskapsskatten og gjennom å redusere formuesskatten. Vi kommer til å fortsette å være opptatt av å holde et lavest mulig skatte- og avgiftstrykk i Norge fordi det handler om konkurranseevnen til bedriftene våre, fordi det handler om at folk flest skal få lov til å beholde mer av sin egen inntekt. Når en gjennomsnittsfamilie har fått 10 000 kr i skattelette under denne regjeringen, er det penger. Jeg tror ikke dette er familier som oppfatter seg som de aller rikeste i vårt samfunn. Vi kommer til å fortsette å holde skatte- og avgiftstrykket nede.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Dette er vel strengt tatt et spørsmål som burde vært stilt til barne- og likestillingsministeren, men litt overordnet sett kan jeg si meg enig med representanten Ropstad i betydningen av de velferdsordningene vi har for barnefamiliene i Norge. Vi har gode fødselspermisjonsordninger, eller foreldrepengeordninger, vi har nylig økt engangsstøtten for dem som ikke har opptjent foreldrepengerettigheter, vi har kontantstøtte, vi har barnetrygd, vi har billige barnehager, og summen av dette er ordninger som har lagt til rette for økt likestilling i Norge, for at flere kvinner har kunnet komme ut i arbeidslivet – ordninger som i hvert fall ikke står i veien for valget om å føde barn. Så hva som er årsaken til at vi i 1. kvartal har sett lavere fødselstall, skal finansministeren være litt forsiktig med å svare på. Men jeg er kjent med at Barne- og likestillingsdepartementet har bestilt en rapport fra Statistisk sentralbyrå som skal se på hvordan fertilitet påvirker samfunnsøkonomien i et lengre perspektiv. Det er en rapport som jeg tror skal komme ved årsskiftet, og som helt sikkert kan gi interessante funn som både regjeringen og Kristelig Folkeparti kan ha nytte av å lese om.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Jeg er i hvert fall enig i at vi har mange gode og rause ordninger for barnefamiliene i Norge, så vi kan i hvert fall ikke si at det er årsaken til at fødselstallene utvikler seg i den retningen de gjør. OECD har nettopp kommet med en rapport som synliggjør hvorfor de nordiske landene er så langt fremme på likestillingsområdet som de er. Det skyldes bl.a. dette. Så det er jo ikke mangel på gode og velfungerende velferdsordninger overfor barnefamiliene som er problemet vårt. Utfordringene med demografien, altså befolkningsutviklingen, i Norge har vi vært kjent med lenge. Vi brukte ganske mye tid på å underbygge dette også i forbindelse med perspektivmeldingen, og vi vet at vi kommer til å få flere eldre i tiden som kommer. Det er i utgangspunktet positivt. Det er flere eldre som lever lenger, som lever et godt liv, som kan leve i egen bolig mye lenger – det er veldig positivt. Men det er riktig at det over tid kommer til å legge beslag på mer av handlingsrommet i budsjettene. Da må vi altså prioritere det, sikre de eldre gode forhold fremfor kanskje å pøse på med enda mer penger til barnefamiliene, som allerede har gode ordninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Finansministeren skal være veldig forsiktig med å spekulere i hva som er årsaken til de veivalg de ulike familiene våre tar – det må de nesten svare for selv – men jeg tror ikke det skyldes mangel på gode ordninger for barnefamiliene. Jeg er enig i at vi må legge til rette for færre på ufrivillig deltid. Det viser også den OECD-rapporten som nylig kom, at vi kan hente ut et enda større potensial for veksten i norsk økonomi hvis flere jobber flere timer. Da ligger mye av svaret i å få flere kvinner i heltidsjobb, og da må vi gjøre noe med den ufrivillige deltiden, som vi kanskje særlig ser innenfor pleie- og omsorgssektoren.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
La meg først si at det grepet regjeringen har gjort med hensyn til å endre skattereglene for utenlandske arbeidstakere, ikke er en skattesubsidie, og det er ikke ment å være det. Det er først og fremst begrunnet i en oppretting av feil, noe som også Riksrevisjonen har påpekt med all mulig tydelighet. Dette er et forslag som har vært ute på høring. Både NHO og LO har uttalt seg om det og har vært opptatt av satsen. NHO var vel opptatt av at satsen skulle settes lavere enn det regjeringen har gjort. LO ga uttrykk for at de mente at satsen burde være noe høyere. Derfor har vi lagt oss på en sats på 25 pst., som tilsvarer den satsen som man har innført i Sverige. Så er det også viktig å si at man kan velge denne ordningen, hvor man skattlegger brutto lønnsinntekter med én sats uten fradrag. Men man kan også velge å ikke gå for den ordningen, og det er vi pliktig til å gjøre for å ivareta EØS-rettslige bestemmelser. Men dette er først og fremst en opprydding i en problemstilling som var utsatt for mye feil, og som vi var nødt til å gjøre noe med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Her blander representanten Moxnes ganske mange ingredienser i sausen før han serverer den.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Nei, man må passe på å ha balanse i ingrediensene i en saus, ellers kan den bli ganske usmakelig, og her må man altså ikke blande så mange forhold sammen som representanten Moxnes nå gjør. Jeg er mot sosial dumping, og denne regjeringen har iverksatt mange tiltak for å ordne arbeidsforholdene i Norge for norske arbeidstakere, og det kommer vi til å fortsette med. Vi har også styrket innsatsen mot arbeidslivskriminalitet, og vi har lagt til rette for fleksibilitet for arbeidstakere i Norge. Det som var det opprinnelige spørsmålet til representanten Moxnes, var knyttet til denne spesielle ordningen, som regjeringen altså har gjort endringer i – fordi vi har blitt bedt om å gjøre det, fordi Riksrevisjonen har påpekt at det er en ordning som har betydelige svakheter. Det er først og fremst en ordning som retter opp i det, og som ikke har noen ting å gjøre med hvordan avlønningene skjer i den enkelte bedrift. Så jeg tror vi skal være forsiktige med å blande altfor mange forhold sammen i denne sausen til representanten.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Det var i hvert fall et tiltak det var nødvendig å rydde opp i, all den tid Riksrevisjonen har påpekt at vi måtte gjøre endringer i den, og fordi vi måtte prøve å finne en innretning på det som også svarte til de kravene som vi blir stilt overfor når det gjelder EØS-avtalen. Det mener jeg vi har klart å gjøre. Men så er det altså – og det skriver vi også i materialet til Stortinget – betydelig usikkerhet knyttet til proveny av dette. Men målet fra regjeringens side, som også var grunnlaget for den høringen som var ute, var jo ikke at dette skulle være en skattesubsidie eller gi skatteinntekter. Det skulle være en nøytral ordning som ryddet opp i dette. Og la meg minne om hva vi da har foreslått; det er altså en bruttoskattlegging uten rett til fradrag. En bruttoskattlegging uten rett til fradrag. Men man kan altså velge å la seg skattlegge etter det samme systemet som du og jeg og alle andre i dette landet blir skattlagt etter, og det mener jeg svarer ut de EØS-rettslige forpliktelsene vi har.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Jeg oppfatter vel egentlig at dette er to ulike spørsmål. Først til spørsmålet om ulikhet: Det er et spørsmål som det er bred enighet om i Stortinget, at vi skal opprettholde den lille ulikheten som vi tross alt har i Norge sammenlignet med veldig mange andre land. Grunnen til at vi klarer å gjøre det, er at vi har skattefinansierte velferdsordninger som det er bred enighet om, og at vi har en ganske effektivt drevet økonomi, og det mener jeg er en intensjon vi skal fortsette å ivareta. Så var det andre spørsmålet produktivitetsutviklingen. Vi har hatt fallende produktivitetsvekst gjennom mange år, både under denne regjeringen og under den forrige regjeringen. Det gledelige nå er at vi ser at det er i ferd med å snu. Tallene er i ferd med å bedre seg. Det skal vi glede oss over. Men vi har jo bl.a. vist til produktivitetseffekter av avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen, som jeg fikk spørsmål om fra representanten Kaski litt tidligere i denne spørretimen. Det er klart at det er gevinster som vi har hentet ut til å styrke både velferdsordninger og andre satsingsområder over budsjettet, og da mener jeg det har kommet alle innbyggere i dette landet til gode gjennom at vi fortsetter å trygge velferdsordningene, gjennom at vi har funnet rom for å holde skatte- og avgiftstrykket på et lavest mulig nivå, gjennom at vi har styrket investeringene til samferdsel, gjennom at vi har lagt frem en offensiv langtidsplan for Forsvaret, gjennom styrking av sykehusøkonomien og gjennom at vi satser på en god kommuneøkonomi, som kan gi oss bedre eldreomsorg i fremtiden. Så summen er at når vi bruker skattebetalernes penger på en mer fornuftig måte, henter ut produktivitetsgevinster og effektiviseringsgevinster, frigjøres det ressurser som vi kan bruke på å trygge velferden. Det skal vi glede oss over. Spørsmålet om fordelingen må jeg nesten få lov til å komme tilbake til representanten Aasrud med.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Først til påstanden om at jeg ikke vil svare. Jeg prøvde å gi ganske fyllestgjørende svar på begge de spørsmålene som representanten kom med, både når det gjelder produktivitet og når det gjelder ulikhet, og vi skal glede oss over at ulikheten i Norge er liten, og at vi har gode velferdsordninger som sikrer det. Men det aller viktigste vi gjør for å holde ulikheten på et lavest mulig nivå, er å legge til rette for at folk kan komme i arbeid. Derfor har det vært viktig at vi har klart å snu de negative konsekvensene fra oljeprisfallet i 2014. Enda viktigere er den innsatsen som regjeringen anlegger for tiden fremover på en inkluderingsreform hvor vi får flere mennesker på utsiden av arbeidsmarkedet inn i arbeidslivet. Jeg håper at Arbeiderpartiet kommer til å støtte tiltak på det området, fordi det vil være med på å trygge velferden, og det vil være med på å redusere forskjeller. Så er det riktig at vi i revidert budsjett har gitt tilleggsbevilgninger til skatteetaten. Det mener jeg har vært helt nødvendig. De er foroverlent på IKT-utvikling, og alternativet er at disse pengene vil en måtte hente ut selv, og dermed går det fra drift.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-05-23:
Finansministeren kommer ikke unna at det er Fremskrittspartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti sammen som har vært med på å innføre det avgiftssjokket som kom før jul, og det er også det flertallet som står bak at det har blitt 6,6 mrd. kr i netto økte avgifter siden man tiltrådte. Regjeringen står altså fullstendig passiv i en situasjon der folk mister jobben, der investeringer blir lagt på is, der tradisjonsrike bedrifter som Oskar Sylte og Roma sier at det kan bli kroken på døren for dem. Man sier at det går godt i norsk næringsliv. Vel, den blå-blå regjeringen har sørget for blodrøde tall innenfor de bransjene som her er berørt. Den siste oppdateringen viser at bransjen selv regner med at det kan bli solgt brus for 130 mill. liter i Sverige år, en oppgang på kanskje mellom 30 og 40 pst. Hvor lenge mener statsråden det er fornuftig å sitte passiv og se på at dette skjer?
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2018-05-23:
En kommer ikke vekk fra at dette forslaget innebærer at en får et todelt system der norske arbeidstakere skal betale full skatt, mens utenlandske arbeidstakere altså skal kunne velge hvilken skattlegging de er underlagt. Utenlandske arbeidstakere skal altså kunne velge den skattleggingen som gir lavest skattlegging for dem selv, en mulighet som da norske arbeidstakere ikke får. Det innebærer, som det står i proposisjonen, en skattesubsidiering av utenlandske arbeidstakere. Det vil bli en konkurranseulempe for norske arbeidstakere. Statsråden viser i sitt første svar til at en av begrunnelsene for at man gjør dette, er pålegget fra EØS-avtalen. Er det den reelle begrunnelsen for at en har gjort dette, eller mener regjeringen på egen kjøl at dette er et fornuftig tiltak å gjennomføre?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-05-23:
Drivstoffprisane i Noreg er no på eit historisk høgt nivå. Siv Jensen hadde vore statsråd i berre nokre dagar i 2013 då ho første gong auka drivstoffavgiftene. Sidan har det fortsett. I 2017 gjekk det så langt at regjeringa kalla inn til pressekonferanse og skrytte av at dei hadde auka avgiftene meir på eitt år enn dei raud-grøne gjorde på åtte år. Resultatet er det folk flest og næringslivet rundt om i landet som no opplever. Avgiftsminister Siv Jensen pleier å svara på desse spørsmåla med å snakka om alt anna – om årsavgift, formuesskatt, båtmotorar eller kva det måtte vera. I dag håpar eg at partileiaren i Framstegspartiet kan svara på spørsmål om drivstoffprisar. Mitt spørsmål er: Synest finansministeren at ein bensinpris på nesten 17 kr er akseptabel, og finst det ei smertegrense for finansministeren?
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
Statsråden sa at revidert nasjonalbudsjett melder om en økonomi som går bra, og det er godt at ledigheten faller. Men det som har gitt den økonomiske oppgangen styrke, ifølge regjeringens egne dokumenter, er lav rente, svak krone og ansvarlige lønnsoppgjør. Ingenting av dette skyldes regjeringens politikk. Derimot er det et faktum at regjeringens avgiftspolitikk har ført til tap av mange arbeidsplasser: Flyseteavgiften – flere hundre arbeidsplasser er tapt i Østfold og andre steder. Sukkeravgiften truer nå arbeidsplasser i nærings- og nytelsesmiddelindustrien. Og toll- og avgiftsfri netthandel for under 350 kr er subsidiering av arbeidsplasser i utlandet på bekostning av arbeidsplasser hjemme. Spørsmålet er: Hvorfor vil ikke finansministeren tette dette avgiftshullet og styrke norske arbeidsplasser før enda flere forsvinner i kjølvannet av regjeringens avgiftspolitikk?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-05-23:
Jeg liker ikke å si «Hva var det jeg sa?», men det vi ser nå med økt grensehandel, er akkurat det Rødt advarte mot i desember. Rødt har ingen problemer med samfunnsendringer, men de må være gjennomtenkte og demokratisk forankret. Derfor foreslo vi å utsette avgiftsøkningen for å utrede konsekvensene for arbeidsplasser i næringsmiddelindustrien – det var Fremskrittspartiet med på å stemme ned i desember. Men så kom nyheten fra Fremskrittspartiets landsmøte: De ville vrake sukkeravgiften, sa de. Så kom revidert nasjonalbudsjett, hvor Siv Jensen kom med null tiltak for å gjøre noe med sukkeravgiften. Dette er ikke et unikt tilfelle. Vi hørte fra det samme landsmøtet at Fremskrittspartiet er sjøfolkenes parti. Så kom budsjettet – uten noen tiltak for å endre problemet når det gjelder Color Line og utflagging til NIS. Er det dette vi kan forvente fra Fremskrittspartiet framover, at partiet sier én ting og deretter gjør det motsatte, og at de konsekvent snakker ut av begge munnvikene?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-05-23:
Et av Siv Jensens forslag i revidert budsjett er en skatteendring for utenlandske arbeidere på korte opphold. Istedenfor å fylle ut vanlig skattemelding skal de fra neste år betale en flat skatt på 25 pst. Rødt er for forenkling, og jeg ser også fornuften i at de som jobber her i korte perioder, skal kunne betale skatten sin uten for mye plunder. Men hvorfor foreslår Siv Jensen et skattekutt som gir en konkurransefordel til utenlandske arbeidere? Departementet skriver at endringen vil føre til 50 mill. kr mindre i skatteinntekter til fellesskapet neste år – 50 mill. kr som utenlandske arbeidstakere betaler i skatt i dag, men som de slipper å betale til neste år, takket være Siv Jensens forslag. Dette er i realiteten skattesubsidiering av midlertidig tilreisende arbeidere i en situasjon der over 100 000 arbeidsvillige og arbeidsføre står uten jobb i Norge. LO er bekymret. Det skjønner jeg godt. I høringsrunden sa LO klart fra at de er for forenkling, som Rødt, men understreker hvor viktig det er at satsen settes høyt nok, så det ikke blir en skattekonkurranse mellom arbeidsfolk som er bosatt i Norge, og arbeidsfolk som er innom på korte oppdrag. I tillegg vet vi at midlertidighet i arbeidslivet er et uvesen som brer seg under Fremskrittspartiet og Høyres styre, som absolutt ikke trenger forsterkning av en skattesubsidie målrettet mot midlertidige oppdrag. Jeg lurer på: Hvorfor er satsen satt så lavt at det gir et reelt skattekutt, når forenklingen ville vært akkurat like enkel hvis satsen ble satt høyere?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-05-23:
Når tilreisende arbeidsfolk på korte opphold sitter igjen med mer lønn etter skatt enn kollegaene sine, som har fast jobb i Norge, så vil de kunne godta en lavere lønn og blir mer attraktive for arbeidsgiverne, og det kan gi et press på lønningene – nedover. I vår har Siv Jensen prøvd å framstille Fremskrittspartiet som arbeidsfolks parti, men hvorfor rammer da Fremskrittspartiet arbeidsfolk i Norge ved å gi en konkurransefordel til utenlandske arbeidstakere – på toppen av en hodeløs økning i sukkeravgiften, som rammer norske arbeidsplasser – og dumping av norske arbeidsplasser til sjøs ved å gi rederne muligheten til å erstatte 700 norske sjøfolk med utenlandske arbeidstakere ansatt på lokale vilkår? Er det slik at sosial dumping er Fremskrittspartiets måte å støtte arbeidsfolk på i Norge?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-05-23:
Da blir den god!
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-05-23:
«Det er satt inn en rekke hastetiltak for å avhjelpe den pågående krisen i luftambulansetjenesten, deriblant et ekstra fly hentet inn fra selskapet Babcock. Kan jeg be om en oversikt over samtlige hastetiltak som er satt inn, og hva disse tiltakene hver for seg beløper seg til hittil?»
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-05-23:
Takk for svaret. I går meldte Dagens Næringsliv at helsetoppene valgte den dårligste beredskapen for luftambulansen tross skjerpede krav, og at Babcock vil bruke færre flyvere og satser på å kjøpe flyverne fri fra ferie om det kniper. De tilbød 15 færre flyvere og ett fly mindre enn konkurrenten Lufttransport og vant derfor. Anbudsdokumentene viser at Babcock i omfattende grad baserer seg på å kjøpe fri flyvere fra ferie og helligdager, som er en ordning basert på frivillighet. Det vil altså si at beredskapen som avgjør folks trygghet for liv og helse, er basert på at piloter selger fritiden sin – noe vi så hvordan kunne gå, med Norwegian i fjor sommer. Det mange lurer på, og som jeg håper vi kan få et svar på, er hvor omfattende fridagskjøp Babcock informerte om i anbudsrunden. Det vil de selv ikke svare på, men de har henvist til myndighetene når media har ønsket svar på dette som er helt avgjørende for beredskapen framover.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-05-23:
Der kom det vel ikke noe svar på et ganske avgjørende spørsmål, men jeg har merket meg at både ministeren og andre har vektlagt at man skulle styrke beredskapen med den nye anbudsrunden. Likevel vektes krav om økt beredskap, etter hva jeg skjønner, med 7,5 pst. betydning av de åtte kvalitetskravene. Kvalitet teller 60 pst. og pris 40 pst. Dermed teller altså beredskapskravet bare 4 pst. i den totale evalueringen av anbudene. Jeg vil gjerne spørre ministeren om disse beregningene medfører riktighet – at beredskapskravet er vektet med 7,5 pst. betydning av de åtte kvalitetskravene, og at de i sum kun teller 4 pst. i den totale evalueringen – noe som kan forklare at Babcock, som altså baserer sitt tilbud på frikjøp av flyvernes fritid, en frivillig ordning som kan svekke hele beredskapen, nettopp vant igjennom i denne runden.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-05-23:
Mitt spørsmål går til finansministeren. I dag kan vi lese i Adressa at St. Olavs hospital i Trondheim nå må selge tre eiendommer, bl.a. sitt eget viktige pasienthotell, for å finansiere et nybygg for psykiatri. De har altså kuttet så mye at de må selge unna eiendom. Denne regjeringen har hatt mer penger til rådighet enn noen annen regjering, men likevel kuttes det nå i sykehusene, og det får konsekvenser. Regjeringens avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform er det fine navnet. I realiteten er det uprioriterte ostehøvelkutt i velferden. Siden 2015 er det kuttet nær 9 mrd. kr i offentlig virksomhet og velferd. Konsekvensene er bl.a. at innsatsen mot arbeidslivskriminalitet svekkes. Arbeidstilsynet har fått kutt på over 10 mill. kr og varsler at de må nedprioritere ulykkesforebygging, ergonomi, kjemi og psykososiale problemer. Når det gjelder domstolene, gir man med den ene hånden og tar med den andre, og nedskjæringene er på 51 mill. kr bare de siste par årene. Og Domstolsadministrasjonen og lokale domstoler varsler nå om at kuttene medfører kutt i tjenester og ikke i byråkratiet. I en tid med svært mange utenfor arbeidslivet kuttes bevilgningene til Nav. Ifølge NTL Nav vil kuttene føre til 690 mill. kr mindre i driftsbudsjettet, noe som tilsvarer 1 100 færre ansatte hvis kuttene videreføres til 2021, som regjeringen varsler. Vi vet allerede at regjeringen ikke aner hva resultatene av skattekuttene til de rike har vært. De bruker milliarder til noe de ikke er i stand til å dokumentere har positiv effekt på norsk økonomi. Så i dag vil jeg gjerne finne ut om finansministeren har undersøkt hvordan det går med dem som får disse flate ostehøvelkuttene, om de har undersøkt effekten av velferdskuttene. Har regjeringen snakket med Arbeidstilsynet, med domstolene, med Nav og med sykehusene om hva som faktisk er konsekvensene av politikken?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-05-23:
Jeg synes ikke jeg kunne høre at jeg fikk noe godt svar på om regjeringen faktisk følger opp konsekvensene av egen politikk. Og det er ikke en påstand at det fører til kutt, det er en konstatering. Når man tar 9 mrd. kr bort fra sykehus, Nav og Statens strålevern, får det konsekvenser. Blant annet ser vi i budsjettdokumentene fra helseforetakene at sykehusene må kutte. Eksempelvis skriver Sykehuset Innlandet i budsjettet for 2017 at det må kuttes innen psykisk helse. På Ahus spares det millioner på å få nyfødte og familier sendt ut av sykehuset tidligere. I kriminalomsorgen går kuttene ut over antall ansatte, vedlikehold og tilbud om utdanning for de innsatte, samtidig som vi ser en økning i vold og trusler mot de ansatte. Dette er denne finansministerens ansvar. Det er denne finansministerens reform. Mitt spørsmål – la meg gjenta det: Er regjeringen interessert i å undersøke konsekvensene av disse kuttene, hva som faktisk blir effektene av det?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-05-23:
Det jeg spør om, er om regjeringen har undersøkt konsekvensene. Vi får ikke noe svar på om man faktisk er interessert i det. Det høres fra finansministeren ut som om man bare konstaterer at man henter ut effektiviseringsgevinster – men det vet man med respekt å melde ikke. Nå advarer både ansatte og tillitsvalgte på de ulike stedene der det blir kuttet, om at kuttene får store konsekvenser. De konsekvensene er dessverre ikke effektivisering eller avbyråkratisering, men dårligere tjenester for samfunnet og for folk flest. Det blir færre ansatte, lengre vente- og saksbehandlingstid, og nødvendige tjenester blir skadelidende. Administrasjonssjefen hos Barneombudet sier at for dem er effekten heller motsatt. Brønnøysundregistrene melder om økt saksvolum og økt saksbehandlingstid. Statens strålevern svarer nei på spørsmålet om det blir mindre byråkrati. Mitt spørsmål til finansministeren er: Har man egentlig sett på om dette gir mer effektivitet i offentlig sektor?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2018-05-23:
Denne regjeringen har – som vi har hørt tidligere i dag – gitt 25 mrd. kr i skattelettelser, hovedsakelig til de aller rikeste av oss, samtidig som oljepengebruken har vært rekordhøy. Offentlig sektor bør effektiviseres. Den bør digitaliseres. Men det fordrer en langsiktig vilje til å investere, til å satse på læring, til å satse på investeringer i etter- og videreutdanning, i maskiner og utstyr. Flatt kutt er det motsatte av dette. I en sak fra januar i år i Dagsavisen avviser Finansdepartementet å evaluere disse kuttene, men det varsles at de skal videreføres hvert eneste år – uten at regjeringen er interessert i konsekvensene, heller ikke når det gjelder effektivisering. Da er mitt spørsmål til finansministeren: Hvorfor vil ikke regjeringen vite hva som er konsekvensene av den såkalte reformen, disse flate kuttene? Det slås fast at den er vellykket, men det kan ikke regjeringen vite. Jeg undrer meg på hvorfor regjeringen ikke ønsker å evaluere denne reformen.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
Mitt spørsmål går til eldreministeren, som det første i historien. For kort tid siden la eldreministeren fram sin eldremelding, Leve hele livet. Det er vel det vi alle håper å få lov til å gjøre, trygt og godt også den dagen vi trenger hjelp for å mestre hverdagen. Da statsråden presenterte sin eldresatsing, sa hun at det kommer ingen nye paragrafer og ingen nye bevilgninger, men at vi har noen gulrøtter – ikke en hel åker, men en pen bunt. I forrige uke la Helsedirektoratet fram de første ventelistetallene over eldre som venter på en heldøgns omsorgsplass, i hele landet. Tallet var 1 420 eldre mennesker, og i Aftenposten i dag kan vi lese at det faktisk er blitt 826 færre heldøgns plasser i eldreomsorgen de siste ti årene. Regjeringen Solberg har styrt i fem av disse. Da blir mitt spørsmål til eldreministeren: Hvilke gulrøtter har hun for å sikre eldre som trenger en heldøgns omsorgsplass, den tryggheten de trenger for å kunne leve hele livet?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
Som statsråden sier, er det kommunene som bygger disse plassene. Da vet vi at kommunene må planlegge for disse investeringene. Derfor var det i grevens tid at staten i sin tid bidro med dette tilskuddet. Nå viser tallene som er presentert både før helgen og i dag, at man på langt nær er i mål. Stortinget vedtok tidligere i år å likestille rehabilitering og nybygg, for å øke kapasiteten. I tillegg har også stortingsflertallet, bestående av opposisjonen, vedtatt å øke det statlige bidraget, slik at kommunene kan få bygge ut dagplasser. For som statsråden selv sier: Det er også viktig med dagplasser for at særlig mennesker med demens skal kunne bo lengst mulig hjemme. Hvordan er status på disse vedtakene fra Stortinget, og når kan kommunene få klarsignal til å bygge ut dagplasser med 50 pst. statlig støtte, og få rehabilitert dobbeltrom til enkeltrom, noe som også er planlagt i mange kommuner?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Denne regjeringen har satt i gang mange tiltak. Vi har både økt størrelsen på tilskudd til bygging av nye sykehjemsplasser, vi har satt av ekstra penger i hver ramme, og vi har vært veldig målrettet når det gjelder investeringstilskuddet. Så er det slik at det er den enkelte kommune som er ansvarlig for å sette i gang bygging av nye sykehjemsplasser. Med tanke på tilsagnsrammen har vi allerede nå nådd opp til 13 100 plasser, og 99 pst. av den rammen er blitt utnyttet i den perioden som denne regjeringen har sittet, eller fra 2013 til 2017. Tidligere regjeringer lå kanskje opp mot 60–66 pst. Det som er viktig for oss, er at kommunene erkjenner det behovet som er der ute for å sette i gang bygging av nye sykehjemsplasser, ser den økningen som vil komme og også legger til rette for dem som ønsker å bo hjemme, på ulike måter.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Anmodningsvedtaket er kommet til oss, og det tar vi på største alvor. Vi vil komme tilbake til dette i det nye budsjettet som kommer til høsten, og da er det viktig å se på det behovet som er der ute. Men aller viktigst er det, som jeg sa, at kommunene erkjenner det behovet som er der. Og det har tatt litt tid fra en kommune søker om tilskudd, til bygging – om det gjelder ny plass, flere og bedre plasser, investeringer som gjelder rehabilitering, eller justeringer av de plassene som finnes, tar det tid. Det tar alt fra tre til fem år før den plassen er klar til å flyttes inn på. Det er det som er krevende, og i Aftenposten i dag så vi statistikker som viser til at etter at denne regjeringen tiltrådte, går pilene oppover – selv om vi hadde ønsket at det kunne gå enda fortere.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2018-05-23:
Det viktigste for oss er at hver kommune kjenner sin utfordring og de plassene de har. Noen kommuner ser at deres plasser er utdaterte og ikke tilfredsstiller de behovene dagens eldre har. Da er det viktig for oss at den fleksibiliteten som vi gir kommunene til å kunne ta de valgene, må være der. Men det går også an å vise skjønn og ta eldres behov for trygghet og verdighet på alvor. Man kan kanskje si at det noen steder går litt fort i svingene når en legger ned eksisterende plasser, og at informasjonsflyten ikke alltid er like bra.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
Det er en uttalt målsetting at beboere på sykehjem skal ha enerom med eget bad. Det handler om verdighet den siste tiden i livet. Oslo kommune har en offensiv satsing for å sørge for nettopp dette. Byrådet forlenger derfor ikke kontrakten med sykehjem der beboerne må benytte felles bad på gangen. Støtter statsråden Oslo kommunes satsing på sykehjem som tilbyr eldre enerom med eget bad?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
Jeg vil benytte anledningen til å stille spørsmål til finansministeren om noen av de sakene som vi har sett i revidert. I revidert beskrives jo den økonomiske situasjonen for landet, og et av de områdene som vies stor oppmerksomhet i dokumentet, er produktivitetsutviklingen. Det er en beskrivelse av at produktiviteten har tatt seg opp, om forhold i land rundt oss og hva regjeringen har gjort for å øke produktiviteten. Økt produktivitet beskrives som at knappe ressurser utnyttes bedre, og at gevinstene fra mer effektive produksjons- og organisasjonsformer i utgangspunktet tilfaller delvis forbrukerne gjennom lavere priser, delvis arbeidere og kapitaleiere gjennom høyere lønninger og økt kapitalavkastning. Men det det ikke står noe om i revidert nasjonalbudsjett, er hvordan fordelingen av dette er, og hvordan det har vært endringer i den fordelingen som har skjedd når det gjelder hvordan du tar ut produktivitetsgevinster. Så jeg har to konkrete spørsmål til statsråden: Hvordan har fordelingene av gevinstene ved økt produktivitet vært gjennom statsrådens tid i regjeringen? Og har forskjellene mellom folk blitt mindre eller større gjennom hennes tid som statsråd?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
Jeg registrerer at statsråden verken vil svare på om ulikhetene har økt eller har blitt mindre i hennes tid, og heller ikke på hvordan produktivitetsveksten er blitt fordelt mellom kapital og arbeid. Det regner jeg med at statsråden kan komme tilbake til. Men jeg hører også statsråden svare at det er viktig for henne å bruke skattebetalernes penger på en fornuftig måte, og da har jeg et annet konkret spørsmål knyttet til revidert nasjonalbudsjett. I revidert nasjonalbudsjett er det foreslått å bruke 20 mill. kr på å gjøre endringer i Skattedirektoratets IT-systemer for at de fire største kommunene skal få beholde sitt kommunenummer. Er det en fornuftig måte å bruke skattebetalernes penger på?
Bent Høie (Høyre), 2018-05-23:
Det er satt inn en rekke hastetiltak for å avhjelpe de pågående utfordringene med redusert beredskap i luftambulansetjenesten, sånn at denne i minst mulig grad skal ramme pasientene. Det er helt nødvendig for å sikre medisinsk beredskap i hele landet, men særlig i Nord-Norge. Jeg har hatt en tett dialog om beredskapssituasjonen med Helse Nord og gjennom det også med Luftambulansetjenesten. Jeg har bedt Helse Nord legge fram en plan for hvordan de vil ivareta sitt beredskapsansvar i tiden framover. Planen må nødvendigvis videreutvikles og oppdateres etter hvert som situasjonen utvikler seg, ikke minst hvis det skjer endringer i Lufttransport AS’ evne til å levere tjenester. Helse- og omsorgsdepartementet har gjennom Helsedirektoratet anmodet Forsvaret om bistand. Forsvaret har etter det satt inn to bemannede helikoptre i Finnmark. I tillegg er det innleid et supplerende fly for å avhjelpe situasjonen. Jeg har bedt Luftambulansetjenesten og Helse Nord redegjøre for kostnadene for hastetiltakene som er satt inn så langt. Luftambulansetjenesten har oppgitt følgende tiltak og kostnader hos dem: Det er innleid et Beech 250 ambulansefly fra Sverige. Flyet står i beredskap fra mandag til fredag i Tromsø. Prisen vil variere noe, avhengig av bruken, men ligger i størrelsesordenen 600 000 kr per uke. Det er foreløpig avtalt innleid ut mai, altså i fire uker, til en samlet kostnad på 2,4 mill. kr. Det er også innleid bistand fra Sykehusinnkjøp HF, dette med en kostnad på 250 000 kr. Det er videre kjøpt juridisk kompetanse for 250 000 kr. Luftambulansetjenesten har mulighet til å leie ytterligere ett fly, et jetfly fra Sverige. Dette betales i så fall per time, og kostnaden vil da være avhengig av bruk. Prisen er 31 000 kr per time. Øvrige tiltak under planlegging er foreløpig ikke kostnadsberegnet. Helse Nord har iverksatt flere avhjelpende tiltak. De har oppgitt følgende kostnader knyttet til disse: leie av to helikoptre fra Forsvaret for mellom 350 000 og 500 000 kr per uke per helikopter. Det er foreløpig avtalt fire uker, noe som innebærer en kostnad på inntil 4 mill. kr. Det er også satt i verk flere tiltak på bakken for å styrke beredskapen. Det har vært en oppbemanning av regional AMK ved Universitetssykehuset i Nord-Norge til en kostnad på ca. 70 000 kr per uke. Det er etablert ekstra beredskap for ortopeditjeneste i Lofoten og Vesterålen til en kostnad på ca. 150 000 kr per uke. Finnmarkssykehuset har hatt en styrking av bilambulansetjenesten på enkeltvakter. Beregnet kostnad er 30 000–50 000 kr. Utover dette har selvfølgelig egne administrativt ansatte, både i Luftambulansetjenesten og i Helse Nord, hatt økt beredskap i perioden.
Bent Høie (Høyre), 2018-05-23:
Luftambulansetjenesten HF vil selvfølgelig svare på påstandene som kom fram i Dagens Næringsliv i går. Det som også er viktig, er at den samlede beredskapen i det nye anbudet er høyere enn i dagens situasjon. Det har selvfølgelig Babcock forpliktet seg til å levere. Dette vil bli besvart av Luftambulansetjenesten HF, og det vil være en egen høring i helse- og omsorgskomiteen i morgen der dette temaet sikkert vil komme opp.
Bent Høie (Høyre), 2018-05-23:
Nå tror jeg representanten er i ferd med å regne seg litt vekk. Utgangspunktet for dette anbudet er jo høyere beredskap. Det betyr at det er mange av de kvalitetskravene som selskapene må levere på som er en absolutt standard som er lagt inn. Det betyr enkelt sagt at beredskapen blir bedre med den nye avtalen enn den er i dagens situasjon, og det er selvsagt selskapene som har ansvaret for å levere dette, som i dag. Det er det som er realiteten, som en konsekvens av dette. Det er en utvikling vi også har sett ved de tidligere anbudene – bedret kvalitet ikke bare generelt sett, men også, og ikke minst, på utstyr, noe vi nå også ser på de nye helikoptrene som innfases i tjenesten.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
«Maskinentreprenørenes Forbund har gjort oss oppmerksomme på utfordringene med å tipse a-krimsentrene med bekymringsmeldinger. Målet med sentrene må være å styrke samarbeidet mellom arbeidslivet og etatene som jobber med sosial dumping og arbeidslivskriminalitet. Hvorfor har ikke regjeringen prioritert å gjøre det enkelt for publikum å tipse a-krimsentrene om useriøsitet, sosial dumping og arbeidslivskriminalitet?»
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
Nå er det ikke noen hvem som helst som har kommet med bekymringsmelding, det er Maskinentreprenørenes Forbund. Vi må anta at de har ressurser til å lete seg fram i systemet. Når de som en stor aktør opplever at det er kronglete og vanskelig, kan man bare anta hvordan det føles for mindre aktører og for enkeltpersoner som ønsker å tipse. Jeg prøvde rett før spørretimen å søke på Google etter «a-krimsenter, Oslo, tips». Da kom det opp ti tips til opplevelser i Oslo fra Visit Oslo. Det kunne i og for seg vært hyggelig, men det var kanskje ikke det man var ute etter. Jeg hører hva statsråden sier, og det handler stort sett bare om å vise til hva etatene selv kan og bør gjøre. Jeg mener at skal a-krimsentrene for alvor bli kanalen for å melde fra om og håndtere tips om arbeidslivskriminalitet, må det være enkelt tilgjengelig å komme med tips. Vil statsråden ta ytterligere initiativ for å sikre publikum lett tilgang til å tipse?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
For meg er det ikke godt nok at etatene selv ikke opplever at det er noe problem med tipsing. Dette handler om publikums mulighet til å tipse, f.eks. Maskinentreprenørenes Forbund, som ønsker å være med og bidra i kampen mot arbeidslivskriminalitet, at det skal være enklest mulig å få varslet og å finne fram i systemet. Derfor har Arbeiderpartiet fremmet en rekke forslag, som ganske nylig ble nedstemt av flertallet på Stortinget, med Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti. Dette ville ha innebåret at hele landet var dekket av a-krimsentre, at a-krimsentrene fikk økte ressurser og bedre virkemidler. Derunder må også arbeidet overfor publikum ligge. I 2018-budsjettet kom ikke regjeringen med noen nye tiltak mot arbeidslivskriminalitet. I revidert, som nylig ble lagt fram, kom det heller ingen nye tiltak. De la tvert imot ned Seriøsitetsregisteret og Håndverksportalen. Betyr dette at regjeringen ikke prioriterer arbeidet mot arbeidslivskriminalitet?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2018-05-23:
«Politiet skal bruke nær 1 million kroner på å flytte den tidligere lensmannen og medarbeideren ved Leka lensmannskontor til Kolvereid i Nærøy. Det vedtatt nedlagte lensmannskontoret må fremdeles betales for, og begge ansatte skal gå av med pensjon om to år. Det fremstår underlig og lite fleksibelt av staten og politiet som arbeidsgiver. Mener statsråden at dette er fornuftig bruk av politiets og fellesskapets midler, eller mener statsråden politiet bør gjøre om på avgjørelsen?»