Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 1999-11-24:
Å fremje likestilling i skuleverket er eit overordna utdannings- og forskingspolitisk mål. Opplæring og utdanning skal leie til at jenter og gutar, kvinner og menn får same rettar, plikter og moglegheiter i utdanning, familieliv, arbeidsliv og samfunnsverksemd elles. Arbeidet med likestilling står i dag overfor ei rekkje utfordringar. Dei utfordringane kunnskapssektoren generelt står overfor, gjeld også i stor grad for arbeidet med likestilling. Spesielt kan nemnast demografiske endringarny teknologi og nye mediumendringar i arbeidsmarknadenendringar i sosiale strukturar og verdiarinternasjonalisering og globalisering KUF har utarbeidd eit spesielt policynotat for likestillingsarbeidet for perioden 1999-2001. I notatet er skissert problemområde og retningsval, og tiltak er sette i gang på ei rekkje område. Eg kan nemne: matematikk, realfag, teknologi og likestillingutradisjonelle utdannings- og yrkesval for jenter og gutarkvinner i universitets- og høgskulesektorenlikestilling i kompetansereformalikestilling i grunnskulen og i den vidaregåande opplæringa Undersøkingar viser at jenter i Noreg ofte vel bort matematikk og andre realfag så fort det er mogleg, og satsar lite på teknologiske fag. KUF har i samarbeid med det kanadiske oljeselskapet Norsk Chevron sett i gang eit landsomfattande prosjekt om jenter og matematikk etter eit kanadisk program, Operation Minerva. Likestillingspolitiske utfordringar knyter seg også til IKT. Spesielle tiltak for jenter og kvinner vart sette i gang alt i 1997 og har vorte følgde opp heilt sidan da, t.d. etterutdanningstilbod for kvinnelege lærarar og landskonferansar som «D@mer og d@ta». Det gjeld også ei rekkje skuleprosjekt, og det gjeld informasjonsverksemd, m.a. eit inspirasjonshefte om jenter og IKT i grunnskulen. Alle desse tiltaka vil få breiare oppfølging i tida framover. Noreg har framleis ein sterkt kjønnssegregert arbeidsmarknad. Trass i det høge utdanningsnivået jenter i dag har, vel dei – og for så vidt også gutar – innanfor eit like tradisjonelt yrkesmønster som på 1970-talet. KUF har i fleire år arbeidd for å endre denne situasjonen. Med heimel i mellombels forskrift om opptak til grunnutdanningar ved statlege høgskular har departementet bestemt at kvinnelege og mannlege søkjarar får to tilleggspoeng ved utvalde utdanningar som tradisjonelt har vore manns- eller kvinnedominerte. Ut frå dei same intensjonane gjennomfører KUF i samarbeid med fire fylke eit treårig prosjekt, «Bevisste utdanningsval». Kvinner er i dag i fleirtal på universitet og høgskular – som studentar. Men dei er dårleg representerte i faste vitskaplege stillingar. 1997-tal viser at kvinnedelen blant professorane utgjer 11 pst. og blant førsteamanuensane 24 pst. Tala er stort sett dei same i 1999. Departementet vil arbeide hardt for å endre denne uønskte situasjonen. Ein rapport om kvinner i akademia er utarbeidd, og departementet kjem med forslag til endringar. Forskingsmeldinga drøftar ei rekkje tiltak, som øyremerking av stillingar, og ei eiga undersøking om kvinner i akademia vil no verte gjennomført. Fleire institusjonar har gjennomført særtiltak for å få ein større del kvinner i faste vitskaplege stillingar. I samsvar med kompetansereforma er innvandrarkvinnene sin situasjon viktig. Mange av desse er analfabetar eller har svært mangelfull utdanning. KUF har no sett i gang ei kartlegging av utdanningsnivået hjå innvandrarkvinnene. Tilpassa opplæringsopplegg skal så følgje denne kartlegginga. Likestilling er integrert i dei nye læreplanane. Denne tiltenkte gjennomsyringa treng likevel tydeleg synleggjering i dag. KUF utarbeider no ei rettleiing i likestilling for grunnskulen og den vidaregåande skulen. Rettleiinga vil liggje føre til utsending til skulane i mars.