Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-05-08:
Jeg kan også slutte meg til rosen av Venstre. Jeg er enig med representanten Ludvigsen i at dette er veldig bra for de unge dette angår. I opptrappingsplanen for psykisk helse er det et klart mål at tjenestene skal være tilpasset brukerne og være helhetlige og sammenhengende, slik flere talere har vært inne på. Kartlegginger som er gjort i forbindelse med opptrappingsplanen, viser at det er behov for en mer gradvis overgang fra psykisk helsevern for barn og ungdom til psykisk helsevern for voksne, slik forslagsstillerne peker på - og også komiteen. Tjenestetilbudet skal utformes etter hva slags hjelpebehov barnet eller ungdommen har. Nødvendig samhandling mellom etater og nivåer - eller en god terapeutisk relasjon - skal ikke svekkes eller hindres av aldersgrenser som definerer om man er barn eller voksen i det psykiske helsevernet. Det er ingen bestemmelser i dagens lovverk som hindrer at barn og unge over 18 år kan behandles i psykisk helsevern for barn og unge. Men det er helt klart et behov for å klargjøre refusjonsordningene, slik at eventuelle hindringer i det øvrige regelverket blir fjernet. Når det nå blir åpnet for - og det synes jeg er fornuftig - at barn og unge kan beholde samme behandler utover dagens 18-årsgrense, må vi samtidig sørge for at det er mulig for en som er under 18 år, å tre direkte inn i psykisk helsevern for voksne. Dette kan f.eks. være aktuelt når en 17-åring trenger hjelp og man ser at det vil være behov for oppfølging i spesialisthelsetjenesten over tid. Det er ulik praksis på dette området rundt om i landet, men det gjøres unntak fra dagens aldersgrenser når det er tungtveiende faglige grunner for det. Vi regner med at om lag 5 pst. av alle barn i Norge vil trenge hjelp i psykisk helsevern for barn og unge. Vi ligger an til å kunne møte dette behovet innen utgangen av dette året. Vi behandler i dag mer enn dobbelt så mange barn og unge som i 1998, men vi er ikke i mål, for vi vet alle at ventetida for psykisk helsevern for barn og unge fortsatt er vesentlig lengre enn i psykisk helsevern for voksne. Grunnen er nok at det er blitt mange flere som ber om hjelp fra barne- og ungdomspsykiatrien, altså BUP. Vi må sjølsagt fortsette arbeidet med å bedre tilgjengeligheten til psykisk helsehjelp også etter at opptrappingsplanen fases ut ved utgangen av dette året. Ventetidsgarantien, som flere talere har vært inne på, trår i kraft fra 1. september i år, og er sjølsagt også veldig viktig i forhold til denne problematikken. I den forbindelse vil det komme en veileder om ventetidsgarantien som er beregnet på dem som arbeider med barn og unge som trenger slik hjelp. I tillegg kommer det nye retningslinjer for faglig prioritering som skal sikre at barn og unge blir riktig prioritert i spesialisthelsetjenesten. Større fleksibilitet på tvers av aldersgrenser er bra, slik også vi ser det. Men vi må sjølsagt passe på at dette ikke går ut over de yngste barna, som også har behov for psykisk helsehjelp i spesialisthelsetjenesten. Ventetida i barne- og ungdomspsykiatrien skal heller ikke øke på bekostning av dette forslaget, som jeg synes er godt. Barn og unge med psykiske lidelser skal få riktig hjelp på riktig nivå og til riktig tid. Mer fleksibel praktisering av aldersgrenser vil være viktig i denne sammenhengen. Jeg vil derfor komme tilbake til Stortinget på en egnet måte om hvordan vi kan løse dette, slik at ungdom som har størst behov for oppfølging etter fylte 18 år, får det - men uten at det går ut over de yngste barna som trenger hjelp fra barne- og ungdomspsykiatrien.