Carsten Dybevig (Høyre), 2002-12-09:
Den mest frihetsberøvende opplevelse et menneske kan ha, er å være på flukt i eget liv. Frykten og etter hvert angsten for at andre mennesker forfølger en, må være grusom, og kan bare forstås av dem som har slike opplevelser. I et moderne demokrati kan de fleste av oss bevege oss fritt omkring uten særlig tanke på at vi er forfulgt av enkeltpersoner eller grupper av mennesker. Systematisk og døgnkontinuerlig med de mest perverse hensikter blir faktisk noen mennesker fotfulgt, uansett sted og tid. Den største menneskeretten – retten til å ha et selvstendig liv – er krenket. Personvernet skal gi oss trygghet for at vårt liv og vår identitet er beskyttet av samfunnet. Hva med de kvinnene som har skilt seg fra en voldelig mann, hvor mannen ikke lar kvinnen forlate sitt liv, men som uavlatelig, oftest truende, krenker kvinnen? Eller hva med vitnet i en viktig straffesak, som er politiets kronvitne for å avsløre organisert kriminalitet, enten av motorsykkelbander à la Hells Angels eller østeuropeisk mafia, som blir forfulgt i ettertid? Skal et menneske som først har hjulpet samfunnet i å avsløre kriminalitet, ende opp som fange i eget liv? Er det takken samfunnet ønsker å gi denne personen? Med hvilke motivasjoner vil i så fall mennesker være villige til å sette sitt eget liv, familie og barn i fare for å komme i en slik situasjon? Regjeringens forslag om å åpne for å gi trusselutsatte fiktiv identitet vil være enda et virkemiddel for å løse alvorlige straffesaker og et viktig tiltak i kampen mot organisert kriminalitet. Det vil kunne oppstå tilfeller der en person ikke ønsker å stille som vitne, selv om det gis adgang til å vitne anonymt. I noen situasjoner er ikke adgangen til å vitne anonymt tilstrekkelig, og det kan være nødvendig med fiktiv identitet for å ivareta sikkerheten til vitnet. Jeg må si: Endelig får vi endringer i politiloven som skal gi trusselutsatte personer et verdig personvern, slik at de kan leve sine liv i trygg forvissning om at fremtiden vil være likeverdig med fremtiden til flertallet av oss – følelsen av å leve i et fritt samfunn. En selvfølgelighet for de fleste, et sant helvete for de få. En person som er forfulgt, kan i dag, før denne loven om fiktiv identitet, etter søknad få endret navn. Videre kan det legges sperre på vedkommendes adresse i folkeregisteret. En navneendring kombinert med adressesperre kode 6 er det mest inngripende tiltak som i dag kan iverksettes for å skjule en forfulgt person. Det er ikke anledning til å endre fødselsnummeret eller til å bruke fiktive personopplysninger. Det sier seg selv at med en slik praksis vil det være mulig for den som ønsker det, å kunne oppspore rette vedkommende, særlig når folkeregistrene rundt i landet praktiserer vernet av personopplysninger svært forskjellig. Derfor ber vi Regjeringen iverksette nødvendige tiltak for å sikre at personopplysninger fra folkeregisteret gjøres mindre tilgjengelige, og at dette skal praktiseres likt over hele landet. I tillegg må Regjeringen både forbedre rutinene rundt adressesperring og påse at samtlige offentlige instanser blir bedre informert om rettighetene til de enkelte og iverksette nødvendige tverrdepartementale tiltak for å gi kode 6-ofrene en lettere hverdag i det offentlige mottaksapparatet. Det skal åpnes adgang for en truet person til å etablere fiktiv identitet hvor reelle opplysninger slettes. Både fødselsdatoen, personnummeret, navn og andre opplysninger skal kunne endres i folkeregisteret, hos ulike offentlige myndigheter og i private foretak. Det foreslås at rett til å benytte fingerte personopplysninger også kan gis andre, deriblant barn, som bor i samme husstand som den trusselutsatte. Trusselutsatte kvinner kan i mange tilfeller ha barn med forfølgeren. De problemer som da kan oppstå i forhold til bl.a. samværsrett og bidragsplikt, er ikke ferdig utredet, men vil bli behandlet i famliemeldingen ved årsskiftet 2002-2003. Vilkårene for å benytte fingerte personopplysninger skal være at en person er utsatt for alvorlige trusler, og at andre beskyttelsestiltak ikke anses å kunne gi personen tilstrekkelig vern. Før lovforslaget kan tre i kraft, er det en rekke praktiske spørsmål som må avklares med andre myndigheter. Dette gjelder ikke minst i forhold til skatte-, lignings- og trygdemyndighetene, hvor det kan være behov for regel- og rutineendringer. Det er riktig å sette strenge vilkår for å innvilge et identitetsbytte. Dette er en omfattende prosess som fører til en rekke praktiske problemer. Det er svært viktig at den trusselutsatte er informert om og motivert for alle de omveltninger i livssituasjonen identitetsbyttet fører med seg. Et identitetsskifte bør reserveres for de mest alvorlige trusselsituasjoner, hvor det er fare for en alvorlig forbrytelse mot liv, helse eller frihet. Det må ikke stilles krav om at det allerede er begått en alvorlig forbrytelse, men dette vil være et moment i totalvurderingen av situasjonen. På grunn av dette tiltakets karakter bør den trusselutsatte først ha forsøkt mindre inngripende virkemidler for beskyttelse før identitetsskifte er aktuelt. Avgjørelsesmyndigheten i saker om fiktiv identitet bør ligge hos Politidirektoratet. Det er en helt grunnleggende rettssikkerhetsgaranti at man har mulighet til å påklage vedtaket. Justisdepartementet skal være klageinstans når det gjelder vedtak i slike saker. Personer som har fått innvilget bruk av fiktiv identitet, har vært igjennom en stor omveltning og har brutt med sitt tidligere liv. For at disse skal få den bistand de har behov for, er det viktig at det foreslås en bistandsplikt for Politidirektoratet når det gjelder problemer som måtte oppstå. Reglene om fiktiv identitet blir nå tatt inn i politiloven fremfor at det lages en særlov om dette. Lovverket er stort og uoversiktlig, og flere særlover bidrar kun til at reglene blir mindre tilgjengelige for brukerne. De praktiske problemene kan ved et identitetsbytte variere veldig. Det vil derfor være hensiktsmessig at ikke alt detaljreguleres i lov eller forskrift. Norge har lange tradisjoner for å kjempe humanismens sak. Dette er god humanisme hvor det enkelte menneskeverdet og personvernet styrkes gjennom nye regler for å oppnå ny identitet og beskyttelse av personlig informasjon i offentlige registre som vil ha betydning for mange trusselutsatte personer.