Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2016-06-09:
Som saksordfører vil jeg først benytte anledningen til å takke komiteen for et godt og konstruktivt samarbeid. Vi har hatt en grundig behandling. De fleste forslagene og merknadene er det bred enighet om, og etter mitt skjønn har vi forbedret lovforslaget fra regjeringen på en rekke punkter. Denne saken har vakt betydelig oppmerksomhet, noe vi ser av mengden innspill, møter og interessen rundt høringen. Det er vel heller er ikke så underlig når vi tar i betraktning at det offentlige kjøpte varer og tjenester for om lag 460 mrd. kr i 2014. Dette er om lag 14 pst. av BNP. På grunn av det store omfanget av innkjøp til offentlig sektor er dette en viktig kunde for norsk næringsliv. Samfunnet står overfor krevende omstillinger de neste tiårene, og offentlig sektor må bruke sine ressurser på en mer effektiv måte enn i dag og samtidig tilby trygge og gode tjenester. Offentlige innkjøp er en viktig stimulator for markedet, og komiteen er opptatt av at det offentlige utnytter rollen som innkjøper til å fremme positive ringvirkninger. Jeg synes vi på en god måte har klart å balansere hensynet til forenkling med å sikre at viktige samfunnshensyn kan ivaretas. I den åpne høringen til næringskomiteen var det flere som ønsket at flere viktige hensyn skulle inntas i formålsparagrafen. Noen etterlyste hensynet til konkurranse, andre samfunnsmessige forhold. Jeg synes vi har funnet en god løsning når vi nå foreslår at ordet «samfunnstjenlig» inntas i formålsparagrafen, for å understreke at innkjøpene ikke bare skal være effektive, men også ivareta viktige samfunnsbehov. Et slikt behov er miljø. Det er tverrpolitisk enighet om at loven skal ta inn en ny miljøbestemmelse som skal styrke klima- og miljøhensyn i offentlige anskaffelser. Det er positivt, og det er en klar melding fra flertallet i komiteen om at norske bedrifter ikke må påføres noen konkurranseulempe grunnet særnorske miljøkrav. Dette ser vi dessverre en del eksempler på i dag. Komiteen understreker også at livsløpskostnader skal vektlegges. Kravet til universell utforming blir også tydeligere i loven. Et annet forhold som komiteen vektlegger, er innovasjon. Innovative anskaffelser er viktig både for tjenesteproduksjonen og for næringslivet, og det kommer tydelig fram i en fersk Menon-rapport. I tillegg kan det bidra til å løse store samfunnsutfordringer, som utfordringer innen eldreomsorgen eller overgangen til lavutslippssamfunnet. Jeg er også tilfreds med at et flertall ber regjeringen utrede hvordan en risikoordning for offentlige anskaffelser kan utformes. Innovative anskaffelser kan jo gi høyere risiko, og det er derfor behov for en viss risikoavlastning fra statens side. Som tidligere ordfører kjenner jeg meg godt igjen i dette. Man tør kanskje ikke ta sjansen på innovative innkjøp hvis risikoen oppleves som stor. Da kan både kommune og næringsliv gå glipp av mye. Den saken som nok har fått aller mest oppmerksomhet i komiteens behandling, er forholdet til ideell sektor. Jeg er glad for at vi gjennom behandlingen har sikret at eldre og omsorgstrengende også i framtiden skal kunne få gode og trygge helsetilbud fra ideelle aktører, og en samlet komité slår fast at det fortsatt skal legges til rette for dette. Det er også viktig at næringskomiteen langt på vei, etter mitt skjønn, har ryddet opp i den usikkerheten som regjeringens lovforslag har skapt om de ideelles rammevilkår. Fra Arbeiderpartiets side vil vi understreke den viktige rollen ideell sektor spiller, og vi er opptatt av at de ikke skal tape kontrakter mot kommersielle aktører innen helse- og sosialsektoren. En samlet komité slår fast at handlingsrommet i EØS-regelverket skal utnyttes, og at det skal gis særskilte regler om anskaffelser av helse- og sosialtjenester. Det er viktig for å ivareta ideell sektor og sikre kommunene det nødvendige handlingsrommet som de ønsker. Arbeiderpartiet hadde sammen med Kristelig Folkeparti, Senterpartiet og SV ønsket å gå enda lenger – ved å lovfeste at kontrakter skal kunne reserveres ideelle aktører. Det fikk vi dessverre ikke med oss flertallet på, men en samlet komité har allikevel gitt viktige føringer gjennom merknader, og innstillingen er svært tydelig: Det slås fast at det vil være samfunnsmessig hensiktsmessig at det åpnes for at en reservasjonsmulighet videreføres, og at dette skal gjennomføres i forskriften innenfor handlingsrommet i EØS. Et flertall i komiteen mener også at ulike samarbeidsmodeller som benyttes i EU, også skal kunne tas i bruk i Norge, f.eks. slik Danmark har gjort knyttet til det som kalles «utvidet egenregi». Dette bes regjeringen om nå å se nærmere på. Det har også vært viktig for komiteen å sikre forenkling av regelverket. Nye anskaffelsesprosedyrer som gir anledning til forhandlinger mellom innkjøper og tilbyder, er viktig for å få til et bedre innkjøp. Det er også enighet om at regjeringen skal vurdere heving av de nasjonale terskelverdiene, så færre kontrakter blir underlagt prosedyrereglene. Komiteen mener også at Norge, som EU, må legge til rette for oppsplitting av kontrakter, slik at små og mellomstore bedrifter skal kunne konkurrere også om de store prosjektene. Regjeringen sendte på høring forslag til forskrift som begrenser antall ledd i leverandørkjeden til tre. Komiteen mener det også må være mulig å stille strengere krav til antall ledd, noe som vil være aktuelt i bransjer som blir utsatt for arbeidskriminalitet. Spesielt Kongsberg Gruppen og Fellesforbundet har vært opptatt av at Forsvarets anskaffelser fortsatt skal unntas fra loven, og det er komiteen enig i. Komiteen mener også at det ikke skal innføres mer detaljerte bestemmelser for forsyningssektorene enn det som følger av EU-direktivet, og at det ikke skal innføres kunngjøringsplikt for anskaffelser under terskelverdien for våre aktører innen vann, transport og energisektoren. Dette er viktig for forenkling og for å ivareta hensynet til like konkurranseforhold som aktører i andre EØS-land. Det er gledelig at en enstemmig komité også er opptatt av å styrke likestillingsarbeidet i næringslivet, og ser at det offentlige gjennom sine innkjøp kan bidra til det. Komiteen har etter min mening også lagt gode føringer for å styrke lærlingklausulen i loven. Flere har gitt innspill om at den forrige stortingsmeldingen om offentlige innkjøp, St.meld. nr. 36 for 2008–2009, Det gode innkjøp, som ble framlagt av Stoltenberg II i 2009, har vært en god handlingsplan for offentlige anskaffelser. Utviklingen går imidlertid svært raskt. Samfunnet endrer seg, og regelverket endrer seg. Derfor er det enighet om at vi trenger en ny, oppdatert melding. Dette betyr selvsagt ikke at implementeringen av det vi vedtar i dag, skal utsettes. Avslutningsvis vil jeg si litt om håndhevelse. Det er bred enighet om at KOFAs myndighet til å ilegge overtredelsesgebyr skal gjeninnføres, noe som vil gi en mer effektiv håndhevelse. Komiteen er imidlertid opptatt av at den som gjør det som er nødvendig for unngå eller avverge tap, ulempe, skade eller feil, ikke automatisk skal ilegges overtredelsesgebyr. Jeg fremmer med det forslag nr. 7 i dag, forslag til ny lovtekst, på vegne av hele komiteen. Til slutt vil jeg ta opp forslag nr. 2, som Arbeiderpartiet er med på. Og helt til slutt vil jeg be om at forslag nr. 3 blir omgjort til et oversendelsesforslag.