André N. Skjelstad (Venstre), 2014-12-09:
Venstre har et positivt syn på migrasjon. Kulturell og økonomisk stimulans gjennom innvandring gjør samfunnet sterkere, rikere og mer mangfoldig. Norge har en moralsk plikt overfor mennesker som er forfulgt i hjemlandet på grunn av sin rase, religion, nasjonalitet eller tilhørighet til en sosial gruppe, og Norge bør ta et større ansvar i det internasjonale flyktningarbeidet. UNHCR rapporterer om at 3 millioner mennesker har flyktet fra Syria, i tillegg til at 6,5 millioner er internt fordrevne. Libanon og Tyrkia har tatt imot over én million syrere hver. Det er ikke tilstrekkelig å bistå nabolandene, Venstre har vært opptatt av at Norge må ta imot flere flyktninger. Vi er derfor glade for at vi i 2015 vil ta imot 2 120 overføringsflyktninger – 500 mer enn det som var foreslått av regjeringen. Til sammenligning tok de rød-grønne imot 1 200 i 2011, 1 200 i 2012 og 1 120 i 2013. Arbeiderpartiet viser til at de foreslo en økning av antall overføringsflyktninger i budsjettet de la fram etter at de hadde tapt valget. Man måles imidlertid ikke på hva man kunne tenkes å ville gjennomføre når man ikke lenger sitter i posisjon, men på hva man faktisk gjorde alle årene man satt i posisjon: 1 120 i 2013. Vi får til 2 120 i 2016. Venstre er imidlertid glad for at hele komiteen har sluttet seg til vårt forslag om å ta imot flere flyktninger fra den irakiske flyktningleiren Camp Liberty. Camp Liberty er en flyktningleir for iranske dissidenter som måtte forlate Camp Ashraf etter at leiren ble angrepet av irakiske soldater i 2013. Det er grunn til å være bekymret for både leveforholdene og sikkerheten i leiren. Det er en bred politisk enighet om at flyktningleiren har krav på beskyttelse og hjelp. Så er jeg nødt til å ha en visitt innom asylbarna og oppmykingen som Venstre og Kristelig Folkeparti endelig har fått gjennomslag for, som trådte i kraft i går. Det viktigste for Venstre har vært å få til en varig endring for de lengeværende asylbarna hvor det legges større vekt på hensynet til barns beste. Barns tilknytning til Norge gjennom barnehage, skole, fritidsaktiviteter, venner og nærmiljø skal veie tyngre enn tidligere. Det skal mer til for å legge en avgjørende vekt på innvandringsregulerende hensyn, og alle vedtak skal være barnefaglig forsvarlige. Vi forventer at dette følges opp i praksis, og at vi i det videre får en mer human behandling av lengeværende asylbarn enn tilfellet har vært tidligere. Det er i debatten de siste dager vist til stortingsmeldingen Barn på flukt, som ble lagt fram av de rød-grønne, hvor prinsippene som Venstre og Kristelig Folkeparti nå har fått gjennomslag for i forhandlingene med regjeringen, er nevnt. Det er anført at stortingsmeldingen ga de samme føringene, og det antydes at forskriftsfestingen nærmest var unødvendig. Skal man endre forvaltningens praksis, må man imidlertid endre jussen. Derfor foreslo Venstre at stortingsmeldingen skulle bli fulgt opp med en endring av utlendingsforskriften. Forslaget ble imidlertid nedstemt av flertallet og fikk bare Venstres og Kristelig Folkepartis stemmer. Jeg skjønner at dette smerter den tidligere regjeringen, men det er altså ikke tvil om at det måtte et regjeringsskifte til for å få en oppmyking av regelverket for de lengeværende asylbarna. I går skrev Audun Lysbakken på sin blogg: «Avtalen om asylbarna må være en alvorlig vekker for Arbeiderpartiet. Akkurat nå står Ap igjen som det mest restriktive partiet på Stortinget når det gjelder asylbarn. Frykten for å virke ettergivende i asylpolitikken har drevet Ap inn i posisjoner hvor det er vanskelig å se forskjell på dem og Frp, og i øyeblikket er altså Frp mer liberal når det gjelder barn.» Det er en menneskerett å kunne søke asyl for den som trenger beskyttelse, og som en velfungerende rettsstat har vi ansvaret for å sikre at asylsøknader blir behandlet på en forsvarlig måte, og at vi behandler mennesker som søker asyl, på en skikkelig måte. Vi er enig med regjeringen i at en rask retur er viktig etter endelig avslag. Når dette ikke er mulig må en – som vi nå har gjort for asylbarna – se om tiden som har gått og tilknytningen som er opparbeidet, likevel tilsier at man får bli. Asylmottakene må drives ut fra prinsippet om integrering fra første dag, hvor beboere på mottak skal få mulighet til å jobbe, lære språk og bli en del av lokalsamfunnet. Boforholdene i mottakene må videre gjenspeile at mange blir boende i mottak i flere år, og at dette også gjelder barnefamilier. Det er derfor viktig for Venstre å videreføre tilskudd til vertskommuner som tilbyr barnehageplass til unger i asylmottak. Barn i mottak har særlig behov for sosialisering med andre barn og vil der kunne starte integreringen med tilegnelse av både kulturkunnskap, samfunnskunnskap og språkkunnskap. Da blir overgangen til skolehverdagen enklere. Venstre mener likevel at det er uholdbart at så mange blir sittende så lenge i mottak. Vi må intensivere innsatsen knyttet til bosetting. For mange har livet sitt for lenge på vent. Har man fått opphold, må man også få muligheten til å starte et nytt liv i Norge.