Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2017-11-30:
Dagens regler for regulering av alderspensjonen ble innført fra 2011 som en del av pensjonsreformen. Bakgrunnen for reformen var å gjøre pensjonssystemet bærekraftig, fordi man forventer høyere gjennomsnittlig levealder og lavere fødselstall. Pensjonsforliket i 2009 samlet et bredt flertall på Stortinget med en felles anerkjennelse av behovet for å styrke pensjonssystemets bærekraft. En integrert del av pensjonsforliket var at pensjonene skal reguleres på grunnlag av forventet lønnsvekst i reguleringsåret og deretter fratrekkes en fast faktor på 0,75 pst. Dermed følger pensjonistenes inntektsutvikling de yrkesaktives inntektsutvikling i gode og dårlige tider. De første årene etter at nye reguleringsregler trådte i kraft, ble reguleringen bedre – til dels mye bedre – enn dersom reguleringen hadde fulgt f.eks. et gjennomsnitt av lønns- og prisvekst. Men etter flere år med høy reallønnsvekst avtok veksten som følge av tilbakeslaget i norsk økonomi etter oljeprisfallet. Ikke bare avtok lønnsveksten for dem i arbeid. Mange mistet jobben. En regulering med utgangspunkt i gjennomsnitt av lønns- og prisvekst ville gitt høyere årlig vekst i pensjonen de tre siste årene, samtidig som folk mistet jobbene sine. Dagens regulering er begrunnet med at pensjonistenes inntektsutvikling står i forhold til de yrkesaktives inntektsutvikling. Komiteens mindretall, Arbeiderpartiet og SV, foreslår at regjeringen legger fram en sak om endring av reguleringsprinsippene for løpende pensjoner fra lønnsutvikling fratrukket 0,75 pst. til faktisk gjennomsnitt av lønns- og prisutvikling. I forbindelse med trygdeoppgjøret i mai 2015 ble det varslet at regjeringen ville gjennomgå prinsippene for regulering av pensjoner under utbetaling. Konklusjonen var at gjeldende regler om regulering av pensjoner opprettholdes. Resultatet av gjennomgangen ble lagt fram for Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett i 2016. Gjennomgangen ble også kort omtalt i Meld. St. 7 for 2016–2017, Regulering av pensjoner i 2016 og pensjonisters inntektsforhold. Stortinget har dermed fått en god og grundig orientering om regjeringens gjennomgang og konklusjon. En som mottok pensjon i 2010, har likevel samlet sett fått mer utbetalt i pensjon fra 2011 som følge av gjeldende regler, enn om reguleringen hadde blitt gjennomført med gjennomsnitt av lønns- og prisvekst. Med andre ord har gjeldende reguleringsmetode slått godt ut over tid. Jeg merker meg at det var ingen som tok til orde for å følge gjennomsnittet av lønns- og prisvekst i de årene dagens regulering slo bedre ut for pensjonistene. Nå går ledigheten ned, veksten er på vei opp, og i nasjonalbudsjettet for 2018 anslås en positiv reallønnsvekst på 1,4 pst. i 2018. Det vil gi tilnærmet samme regulering med dagens reguleringsregler som med et gjennomsnitt av lønns- og prisveksten. Men dersom veksten fortsetter å gå opp, kan en omlegging av reguleringsmetoden nå føre til at pensjonister både vil ha tapt noe i perioden med lavere lønnsvekst, og også vil kunne tape dersom vi nå går inn i en periode med oppgang. Derfor mener Høyre og Fremskrittspartiet at det ikke er ønskelig å endre gjeldende regler for regulering av alderspensjon. Tidligere behandlet Stortinget en egen trygdeproposisjon i forbindelse med trygdeoppgjøret for å flytte penger fra Finansdepartementets ymsepost til Arbeids- og sosialdepartementets budsjett. Fra og med statsbudsjettet for 2016 er disse midlene allerede bevilget til fagdepartementet. Det er dermed ikke nødvendig med en egen budsjettproposisjon i forbindelse med trygdeoppgjøret. Når midlene som er nødvendig for å gjennomføre trygdeoppgjøret, bevilges i forbindelse med den ordinære budsjettbehandlingen, har Stortinget større mulighet til å bevilge midler til pensjonister utover det som følger av den ordinære reguleringen. Dette er som kjent også gjort de to siste årene. I motsetning til flertallet av medlemmene representert i komiteen mener Høyre og Fremskrittspartiet at det derfor er naturlig å fortsette å legge fram en melding om trygdeoppgjøret i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet, slik denne debatten tyder på. Endringen i budsjettrutinen er rent teknisk og praktisk og uten realitetsbetydning for selve trygdeoppgjøret. Med det takker jeg for samarbeidet om saken i komiteen og ønsker en god debatt.