Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2013-05-07:
Forsvaret har i mange år arbeidet med spørsmål knyttet til mangfold, inkludering og religiøse symboler. Jeg er opptatt av at alt forsvarspersonell skal ha like muligheter til å utøve tro og livssyn. Jeg er derfor glad for at flertallet i utenriks- og forsvarskomiteen støtter forsvarssjefens presiseringer innen Forsvarets uniformsreglement. Religiøse symboler i Forsvaret er ikke noe nytt. Det har vært tillatt og praktisert i flere tiår, som det har vært sagt her. Den første norske soldaten som fikk bruke turban, tjenestegjorde allerede i 1989. Hijab har i praksis vært i bruk siden midten av 2000-tallet. Og feltprestene bærer kors på høyre side av uniformsjakken sin. Den 1. juli 2012 ga forsvarssjefen nærmere presiseringer av hvordan symbolene kan brukes, for å få lik praksis. Dette innebærer ingen prinsipielle endringer. Forutsetningen er at symbolene anvendes slik at de er forenlige med tjenestens innhold, operative hensyn og sikkerhetsmessige bestemmelser, slik komiteens flertall også understreker i sin innstilling. Niqab, burka og eventuelle andre plagg som skjuler ansiktet eller uniformen, er ikke tillatt. Forsvaret er en sentral samfunnsaktør, og bør gjenspeile mangfoldet i befolkningen. Dette er viktig for å opprettholde den høye legitimiteten og støtten til Forsvaret, samtidig som sektoren også reflekterer befolkningens kultur og verdier. Feltprosten har i en uttalelse til Tros- og livssynspolitisk utvalg uttrykt at Forsvaret skal gjenspeile mangfoldet i befolkningen og være religions- og livssynsinkluderende. Forsvaret og politiet har ulik praksis når det gjelder bæring av religiøse symboler. Det henger bl.a. sammen med at Forsvaret rekrutterer størstedelen av sitt personell gjennom verneplikten. Verneplikten må omfatte alle menn, uavhengig av religion, etnisitet eller seksuell legning. Vi praktiserer også frivillig tjenesteplikt for kvinner. Nylig har en rekke partier vedtatt kjønnsnøytral verneplikt. Regjeringen ønsker ikke å utestenge noen – verken kvinner eller menn – fra å tjenestegjøre i Forsvaret fordi de bruker såkalte ikke-diskutable religiøse symboler. Det å rekruttere bredt og sikre at Forsvaret representerer alle samfunnslag, uavhengig av livssyn og etnisitet, er vesentlig. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet i sin merknad i innstillingen mener at religiøse symboler på uniformen kan svekke hensynet til verdinøytralitet. Til det vil jeg si at begrepet «verdinøytral» ikke må forstås som «uten verdier». Forsvarssektorens verdigrunnlag fra 2012 synliggjør verdibevissthet. Her slås det fast: «Et nytt og mangfoldig Norge innebærer på noen områder et utvidet verdibilde. Samtidig er vi historisk og verdimessig tuftet på kristne og humanistiske idealer.» Mangfold handler ikke bare om rettferdighet, legitimitet og likeverd. Minst like viktig er det at mangfold, uavhengig av kulturell og religiøs tilknytning, bidrar til å styrke Forsvarets operative evne. Etter en omfattende omstilling har Norge i dag et moderne forsvar som kan hevde seg blant de beste i verden. Regjeringens stortingsmelding om kompetanse i forsvarssektoren, Kompetanse for en ny tid, skal behandles av Stortinget i juni. Meldingen vektlegger betydningen av mangfold i Forsvaret. Mange oppgaver skal utføres. Vi må bruke potensialet i hele befolkningen når vi rekrutterer Forsvarets personell. Det er viktig at forsvarssjefen har foretatt en presisering av hvordan religiøse symboler kan brukes i Forsvaret. Dette sørger for lik praktisering i alle deler av Forsvaret. Forsvaret er en grunnsten i vårt demokrati, med bred folkelig forankring, og vil således reflektere vårt samfunn.