Steinar Gullvåg (Arbeiderpartiet), 2013-06-04:
Samtidig som Arbeidstilsynet nå får i oppdrag å føre tilsyn med og håndheve bestemmelsene om inn- og utleie av arbeidskraft, får det også en gebyrmyndighet. Slik faller ytterligere brikker på plass i kampen mot sosial dumping. Når regjeringspartiene over tid har styrket og gitt Arbeidstilsynet nye og utvidede oppgaver, er det selvfølgelig fordi vi ser at økt bruk av innleid arbeidskraft er en spesiell utfordring i norsk arbeidsliv. Vi har avdekket grov underbetaling og alvorlige brudd på arbeidsmiljøloven i den forbindelse. Derfor har vi også utstyrt Arbeidstilsynet med reaksjonsmuligheter – som tvangsmulkt, pålegg og stansing av arbeid. Utover det må alvorlige brudd på arbeidsmiljøloven anmeldes og etterforskes av politiet på vanlig måte. Men politiets etterforskningskapasitet er som kjent begrenset, og det er neppe noen underdrivelse å si at politiet i varierende grad har prioritert arbeidsmiljøkriminalitet. Anmeldelser blir som oftest henlagt med den naturlige konsekvens at brudd på arbeidsmiljøloven heller ikke blir anmeldt. Mange, bl.a. arbeidstakerorganisasjonene, har derfor tatt til orde for at Arbeidstilsynet må gis anledning til å reagere direkte overfor virksomheter som bryter arbeidsmiljøreglene – ikke som erstatning for strengere straffereaksjoner, men som en effektiv og rask reaksjon der og da. Jeg antar at administrative gebyr i den størrelsesorden som det her er snakk om, altså opptil 1,3 mill. kr, nok vil ha en viss avskrekkende virkning, hvilket også er hensikten. Seriøse virksomheter som retter seg etter gjeldende bestemmelser, har med andre ord intet å frykte. Jeg er overrasket over at høyrepartiene nærmest på prinsipielt grunnlag motsetter seg at Arbeidstilsynet skal gis gebyrmyndighet. Enda mer overraskende er det at de knapt ser at gebyrmyndigheten vil avlaste og effektivisere politiets arbeid, slik at politiet, påtalemyndighet og domstoler kan gi lovbrudd som politianmeldes, den oppmerksomhet slike lovbrudd fortjener. Senest i dagens nyhetssendinger hørte vi at en av Høyres stortingsrepresentanter klaget over at politiet har for mange oppgaver. Men det er altså i en annen sammenheng. Høyrepartiene forsøker å innbille norske arbeidstakere at et regjeringsskifte etter valget 9. september ikke vil endre norsk arbeidsliv. Rett nok skal de gjøre noen små endringer i arbeidsmiljøloven, men ikke slik at folk flest vil merke det, sier de. Litt flere vil rett nok få midlertidige arbeidskontrakter. Arbeidstidsbestemmelsene vil bli litt mer fleksible. Stillingsvernet svekkes, men bare litt. Hør på hva vi sier, se ikke på det vi gjør, sier høyrepartiene til arbeidstakerorganisasjonene når de holder regnskap med deres gjøren og laden i arbeidslivspolitikken. Har de kanskje ikke stemt for de aller fleste tiltakene mot sosial dumping? I dag kan vi konstatere at mange viktige tiltak i kampen mot sosial dumping blir reversert dersom vi får et borgerlig stortingsflertall etter valget til høsten. Allmenngjøringsloven skal fjernes. I stedet vil vi få minstelønn. Solidaransvaret skal fjernes. Innsynsretten skal bort. Den kollektive søksmålsretten vil bli fjernet. Arbeidstilsynets overtredelsesgebyr skal fjernes før det er innført. Når de mest virkningsfulle tiltakene i kampen for et anstendig arbeidsliv avvikles, går høyrepartiene i realiteten ærend for de useriøse arbeidsgiverne, de som ikke synes det er så nøye om arbeidsmiljøloven brytes eller som tilbyr sine utalandske arbeidstakere luselønn. I sum gir dette et helt annet arbeidsliv. Enda mer overraskende er det at de knapt ser at gebyrmyndigheten vil avlaste og effektivisere politiets arbeid, slik at politiet, påtalemyndighet og domstoler kan gi lovbrudd som politianmeldes, den oppmerksomhet slike lovbrudd fortjener. Senest i dagens nyhetssendinger hørte vi at en av Høyres stortingsrepresentanter klaget over at politiet har for mange oppgaver. Men det er altså i en annen sammenheng. Høyrepartiene forsøker å innbille norske arbeidstakere at et regjeringsskifte etter valget 9. september ikke vil endre norsk arbeidsliv. Rett nok skal de gjøre noen små endringer i arbeidsmiljøloven, men ikke slik at folk flest vil merke det, sier de. Litt flere vil rett nok få midlertidige arbeidskontrakter. Arbeidstidsbestemmelsene vil bli litt mer fleksible. Stillingsvernet svekkes, men bare litt.