Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2003-02-07:
Som saksordfører for Dokument nr. 8-forslaget om klasebomber er jeg glad for den brede enigheten vi fikk til i denne saken. Å skåne sivilbefolkningen lå til grunn da Norge arbeidet så sterkt for et forbud mot antipersonellminer. Slike miner er en trussel mot sivilbefolkningen i mange år etter at den militære konflikten er over. Flere tusen menneskeliv går tapt hvert år på grunn av slike miner, og mange flere blir skadet. Vi har en liknende problemstilling ved bruk av klasebomber, og det er de samme etiske betenkeligheter som ligger til grunn. Ved bruk av dagens klasebomber blir et betydelig antall sprengladninger liggende igjen udetonert på bakken, såkalte blindgjengere. I praksis fungerer de som antipersonellminer i terrenget, da sprengladningene kan utløses ved berøring av mennesker eller dyr. At dagens klasebomber har en slik inhuman effekt, ble bekreftet bl.a. av Røde Kors og Norsk Folkehjelp da de var inne til høring i denne saken. En enstemmig forsvarskomite anser arbeidet for å redusere sivilbefolkningens lidelser ved væpnede konflikter som en viktig humanitær oppgave. Norge har lange tradisjoner for å bidra til dette, både ved konfliktforebyggende arbeid, fredsbevarende operasjoner, humanitær bistand og videreutvikling av internasjonalt forpliktende regelverk. Alle partier, utenom Fremskrittspartiet, anser at det internasjonale forbudet mot antipersonellminer var et viktig skritt i arbeidet mot våpen som kan ha utilsiktet inhuman effekt. Arbeidet for å begrense og regulere omsetning og bruk av klasebomber – og etter hvert innføre internasjonale forbud mot nærmere definerte klasebomber – er en videreføring av dette folkerettslige arbeidet. Begrepet «klasebomber» har ikke en klar internasjonal definisjon, i motsetning til f.eks. antipersonellminer. En vanlig forståelse av ordet «klasebomber» er flyleverte bomber som inneholder et større antall små sprengladninger. Begrepsklarhet er viktig både for oppfølgingen av stortingsvedtaket og for de nasjonale restriksjonene Norge på egen hånd gjør gjeldende. Med klasebomber mener komiteen i denne sammenheng bomber med eksplosive substridsdeler levert fra fly. Arbeidet for å redusere sivilbefolkningens lidelser ved væpnede konflikter er en viktig humanitær oppgave. Stortinget fattet 14. juni 2001 vedtak om at Regjeringen skulle gi aktiv støtte til internasjonalt arbeid som kunne lede fram til et forbud mot klasebomber, på lik linje med forbudet mot antipersonellminer. Innstillingen fra forsvarskomiteen er en bekreftelse på og en anerkjennelse av det arbeidet Regjeringen og Norge har gjort internasjonalt for å forby klasebomber. Det er i dag ikke grunnlag for et internasjonalt forbud. Regjeringen forhørte seg senest høsten 2001 med sine nære allierte og partnere om muligheten for et slikt forbud, men dette ble avvist. Regjeringen har derfor valgt å prioritere arbeidet for å regulere og begrense bruken av blindgjengere. I nedrustningsforhandlingene i Genève i 2002 ble det med norsk aktiv medvirkning enighet om forhandlinger for å få i stand en internasjonal avtale med tiltak knyttet til ryddeansvar, varsel til sivilbefolkningen, informasjonsutveksling og økt samarbeid. Det ble også enighet om videre samtaler for å få bedre pålitelighet når det gjelder de ammunisjonstyper som faller innenfor definisjonen av «eksplosive etterlatenskaper». Her åpnes det for å drøfte bruken av klasebomber. Bedre regulering internasjonalt er et skritt på veien til et framtidig forbud mot klasebomber som skaper humanitære problemer ved at de etterlater blindgjengere. Her gir alle partier, utenom Fremskrittspartiet, anerkjennelse til Regjeringen for målrettet innsats. Det er også innført flere restriksjoner og begrensninger nasjonalt: Det skal ikke brukes klasebomber fra fly i trening og øvelser i Norge.Dersom det kan bli aktuelt for norske kampfly og/eller piloter å delta på øvelser eller annen treningsvirksomhet i utlandet som involverer bruk av klasebomber, kreves det at planene forelegges departementet på forhånd til politisk vurdering.Det norske forsvarets beholdning av klasebomber skal destrueres.Forsvaret har et opplegg om ikke å bruke klasebomber i Afghanistan. Norge er antakelig det land i verden som har gått lengst i å innføre nasjonale restriksjoner og forbud når det gjelder klasebomber. Det er jeg stolt av. Kristelig Folkeparti mener at Norge skal være et foregangsland når det gjelder å styrke det humanitære arbeidet i samsvar med folkeretten, og vi skal selv gå foran nasjonalt.