Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-11-22:
I sin første «Fireside Chat» den 12. mars 1933 snakket president Roosevelt om situasjonen i amerikanske banker. Der sa han bl.a. følgende: Det er en del i justeringen av vårt finansielle system som er mer viktig enn penger og mer viktig enn gull, og det er folks tillit. Tillit og mot er avgjørende for suksessen i gjennomføringen av vår plan. Folk må ha tillit. Dere må ikke få panikk av rykter og gjetninger. La oss i fellesskap fordømme frykten. Dette ble sagt i en annen tid og under andre forhold. Men like fullt er det mange likhetstrekk mellom dette og den krisen som mange land nå er inne i. Vi ser at tillit blir erstattet av frykt og usikkerhet. Frykt og usikkerhet er en farlig blanding i økonomien. Å skape tillit er en av våre viktigste oppgaver. Tillit er også en av de viktigste forutsetningene for å skape trygghet. Situasjonen internasjonalt er bekymringsfull, og en svakere utvikling ute vil få konsekvenser for Norge. Prisene på metaller og fisk har falt. Flere bransjer melder om at forholdene på eksportmarkedene har blitt vanskelig den siste tiden. Vi må derfor regne med at utviklingen i fastlandsøkonomien nå vil bli svakere enn det som ble lagt til grunn i nasjonalbudsjettet for 2012, der vi så for oss en vekst på linje med det historiske gjennomsnittet neste år. Det er betydelig uro i finansmarkedene. Statens pensjonsfond utland har en høy evne til å tåle slike svingninger. Vi er ikke tvunget til å selge i dag eller i morgen og kan derfor leve med kortsiktige svingninger. Det er Norges Bank som har det operative ansvaret for fondet. Når det gjelder den langsiktige investeringsstrategien, er det viktig å finne gode løsninger som står seg over tid. Hvis Europa-andelen i fondet skal ned, må det tas en beslutning om hvilke regioner som skal vektes opp. Dette gjelder bl.a. hvilken rolle framvoksende markeder skal spille. Vi har også sagt at vi vil vurdere prinsippet for vekting av hver obligasjonsinvestering i den såkalte referanseindeksen. En samlet finanskomité sa så sent som i juni i år at endringer som er vesentlige for fondets risiko og forventede avkastninger, skal legges fram for Stortinget før de blir gjennomført. I tråd med Stortingets behandling og Norges Banks råd legger departementet opp til en gjennomgang av den geografiske fordelingen og forvaltningen av obligasjonsporteføljen i meldingen som kommer til Stortinget våren 2012. Vi har også sagt at det kan være aktuelt å begynne en tilpasning før den tid. Jeg har den siste tiden hatt flere møter med mine nordiske og europeiske kollegaer der situasjonen i Europa naturlig nok har vært et sentralt tema. I tillegg har arbeidsledigheten, spesielt blant ungdom, vært et tema. Langtidsledigheten blant ungdom øker. Det fører til at inngangen til arbeidsmarkedet blir enda trangere. Det fører til sosial utestengelse, og til at kunnskap og ferdigheter blir undergravd. Men det verste er at selvfølelse, selvtillit og motivasjon gradvis blir borte. Den gjennomsnittlige ledigheten blant ungdom i alderen 15–24 år er nå i Europa om lag 21 pst. Både i Spania og i Hellas er ledigheten godt over 40 pst. Jo lenger dette varer, jo vanskeligere blir det å snu utviklingen. Europa har ikke råd til at dette skjer. Det vil være et feilgrep av historiske dimensjoner, nettopp fordi unges muligheter, håp, drømmer og framtid er avgjørende for vår felles framtid. Derfor er det nødvendig med et bredt og målrettet internasjonalt samarbeid for å ta tak i dette. OECD sier i sin «Employment Outlook 2011», som nylig ble lagt fram, følgende: Investering i ungdom for å gi dem en bedre start i arbeidslivet må være et hovedmål for politikken. I motsatt fall er det en stor risiko for en vedvarende vekst i en kjernegruppe av ungdom som blir akterutseilt, og som har små utsikter for arbeid og inntekt. Sett i lys av aldringen i befolkningen har ikke OECD-landene råd til de enorme og sosiale omkostninger dette vil medføre. Norge vil være både en aktiv deltaker og en aktiv pådriver i et slikt internasjonalt samarbeid.