Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-12-08:
Norge har en spesielt gunstig økonomisk posisjon. Det gjør at vi må være svært bevisste på å effektivisere forvaltningen og fornye offentlig sektor. Om få år møter vi utfordringer med det økende antallet eldre. Vi må få rom til både god eldreomsorg og andre viktige satsinger. Fornyings- og IKT-politikken skal bidra til økt velferd og økt verdiskaping. Ved at offentlig sektor tar i bruk avansert IKT, bidrar vi til innovasjon og verdiskaping. IKT er i tillegg en viktig forutsetning for fornying og effektivisering av offentlig sektor. Fornying av offentlig sektor og verdiskaping i framvoksende næringer er derfor to sider av samme sak. Både fra Lånekassa og fra Skatteetaten ser vi at bruk av teknologi gir muligheter for bedre offentlige tjenester, mer effektiv saksbehandling og bedre samhandling mellom tjenesteutøvere og brukere. Økt bruk av teknologi gagner også næringslivet ved at det blir enklere rapporteringsrutiner, og det gir tilgjengelig informasjon på en bedre måte. I EU sto IKT for 50 pst. av den samlede produktivitetsveksten fra 2000 til 2004. EU lanserte i 2010 IKT-strategien European Digital Agenda som én av pilarene i EUs arbeid for å komme ut av den økonomiske krisen. Gjennom effektivisering, bedre forretningsprosesser og nye tjenester har også norske bedrifter store muligheter til verdiskaping. Myndighetene skal også bidra med å ha framtidsrettede reguleringer og ved å være i front i utviklingen av elektronisk forvaltning. Vi i Norge har lyktes med å få befolkningen til å ta i bruk elektroniske løsninger. ID-porten og MinID har vært en kjempesuksess. 21 statlige organer og 180 kommuner gir tjenester gjennom ID-porten. Bare i juli, august og september registrerte vi 4,7 millioner innlogginger. Men for at vi skal lykkes enda bedre med elektroniske tjenester for befolkningen og kunne legge til rette for elektronisk samhandling i det offentlige, må vi ha på plass en framtidsrettet infrastruktur for elektronisk ID. eID er en forutsetning for at flere offentlige tjenester som krever høyt sikkerhetsnivå, kan bli klare for elektronisk utrulling. Sammenlignet med saldert budsjett foreslår regjeringen derfor å øke innsatsen neste år med nær 15 mill. kr, til om lag 76 mill. kr. Vi foreslår også en øremerking av 8 mill. kr av disse midlene til å dekke kostnadene som de store offentlige tjenesteleverandørene vil ha når folk tar i bruk eID-løsninger. Når budsjettforslaget viser en økning i driftsutgiftene til Difi, skyldes det at en del av utviklingsoppgavene nå er kommet over i ordinær drift. De samlede utgiftene til Difi er på om lag 387 mill. kr. Mulige gevinster ved bruk av eID alene er i milliardklassen. Difi skal være en pådriver for at offentlige etater tilbyr brukerne sine digitale kommunikasjonsløsninger, altså et digitalt førstevalg. I tillegg er Difi vårt viktigste virkemiddel for bedre samordning av de store IKT-satsingene i staten og for bedre elektronisk samhandling i forvaltningen. Regjeringen er opptatt av å sikre tilgangen til bredbånd med tilstrekkelig kapasitet til hele landet. Vi må fortsatt legge til rette for kostnadseffektiv utbygging av bredt bredbånd, slik at markedsaktørene selv kan bygge ut bredt bredbånd til så store deler av landet som mulig. I de områdene hvor vi helt klart ser at det ikke vil komme noe markedsbasert tilbud om bredt bredbånd, er det aktuelt å gi offentlige tilskudd til utbyggingen. Denne strategien har vært vellykket. Norge har et av verdens best utbygde bredbåndsnett når det gjelder både dekning og kapasitet. Vi er dessuten verdensledende i å ta i bruk bredbåndet.