Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-05-29:
Som saksordføreren sa, behandler vi i dag ulike forslag til endringer i foretakspensjonsloven og innskuddspensjonsloven som har sin bakgrunn i behovet for presiseringer og endringer av regelverket. Forslagene i proposisjonen reflekterer også ulike problemstillinger som er reist overfor departementet. Problemstillingene i proposisjonen er av den grunn nokså uensartede, og det er heller ingen grunn til å legge skjul på at enkelte av disse er av nokså teknisk karakter. For å si det på en annen måte – jeg skal ikke gå så langt som saksordføreren, men – vi må «tidlig opp om mårran» for å få den fulle oversikt over proposisjonens innhold. Hva dreier hovedforslagene seg om, og hva vil lovforslaget innebære? Proposisjonen presiserer at uførepensjon fra foretakspensjonsordningen ikke kan utbetales når det utbetales attførings- eller rehabiliteringspenger fra folketrygden. Så har jeg lyst til å understreke at forslaget er en presisering av gjeldende rett. Det er behov for en slik presisering, jf. at bestemmelsen slik den nå lyder, kan lede til ulike tolkninger. Det har også skjedd under behandlingen i komiteen, og det vil vi se av noen forslag senere i dag. Det foreslås å endre foretakspensjonsloven slik at en åpner for at alderspensjonen til uføre kan – og jeg understreker kan – reguleres på tilsvarende vis som pensjoner under utbetaling skal reguleres. I dag er det som kjent ikke anledning til det. Departementet har registrert interesse for å ha mulighet til en slik regulering. Disse endringene vil legge til rette for at bedrifter som ønsker å regulere opptjent rett til alderspensjon for uføre medlemmer, faktisk kan gjøre det. En slik endring vil styrke medlemmenes rettigheter og representerer etter flertallets vurdering en fornuftig avveining mellom hensynet til hvilken pensjon de uføre skal få som alderspensjonister, hensynet til dem som mottar alderspensjon, og også hensynet til foretakets økonomi. Et annet forslag i proposisjonen er å klargjøre at premiefondet skal benyttes til å dekke opp manglende premiereserve også ved omdanning av en foretakspensjonsordning til en innskuddspensjonsordning. Forslaget er en oppfølging av en presiserende lovendring som departementet tidligere har varslet. Hensikten er å få klart fram i lovteksten at premiefondet ved omdanning av en foretakspensjonsordning til en innskuddspensjonsordning, skal benyttes til å dekke opp eventuelt manglende premiereserve. En annen endring er forslaget om at arbeidstakere med lovbestemt permisjon som har annen opptjening, skal kunne meldes ut av pensjonsordningen eller underlegges særlige regler om opptjening i permisjonstiden. Eksisterende bestemmelse kan lett føre til at personer med lovbestemt permisjon får dobbel pensjonsopptjening i permisjonstiden, noe som etter flertallets syn er urimelig. Dette kan være tilfeller som også vil gjelde politisk folkevalgte. Jeg synes det er viktig å få ryddet opp i det. Forslaget innebærer at foretaket kan likebehandle personer med permisjon og medlemskap i annen pensjonsordning i permisjonstiden – dette uavhengig av om retten til permisjon er hjemlet i lov eller avtale. Som sagt: Ved bruk av bestemmelsen kan en unngå dobbel opptjening i permisjonstiden. Det tror jeg er veldig bra å få ryddet opp i, slik denne regjeringen gjør. Det vil kunne være vanskelig eller umulig for foretaket å tegne risikoytelser i en ny innskuddspensjonsordning for uføre og sykmeldte, og det kan være vanskelig å beregne nødvendig premiereserve ved utstedelse av fripolise til sykmeldte og uføre ved avvikling av pensjonsordning. På grunn av det er det fornuftig å gi foretaket adgang til å la sykmeldte og uføre stå igjen i en «lukket» pensjonsordning. Ved friskmelding skal de som var sykmeldte eller uføre ved omdanningen, overføres til ny pensjonsordning, på lik linje med andre arbeidstakere. Det foreslås en presisering og endring av bestemmelsen om bruk av premiefondet ved omorganisering i foretaket og ved omdanning av en foretakspensjonsordning til en innskuddspensjonsordning. Forslaget innebærer at det er andelen berørte arbeidstakere som skal benyttes som kriterium for om fondet skal fordeles. Gjeldende rett innebærer at antall pensjonister i ordningen, som jo ikke blir berørt av en omorganisering av foretaket, vil kunne få avgjørende betydning for om premiefondet skal fordeles. Forslaget innebærer at kriteriet for når premiefondet skal fordeles ved omorganiseringer og omdanninger, blir mer relevant. Det framgår av innstillingen at ulike mindretall har merknader eller endringer som avviker fra flertallsinnstillingen, som støtter Regjeringens opplegg. Et mindretall, bestående av Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, vil ha en endring i lov om foretakspensjon der det bes om at Stortinget får seg forelagt forslag til nødvendige endringer i foretakspensjonsloven, slik at det klart framgår at grunnpensjonen for pensjonister, som nevnt i folketrygdloven § 3-2 er 85 pst. av G, slik saksordføreren redegjorde for. Fra flertallets side synes vi det er riktig at sammenhengen mellom ytelsene etter folketrygden og foretakspensjonsloven blir nærmere vurdert i den varslede gjennomgangen av foretakspensjonsloven etter at alle lovendringer i tilknytning til reformert folketrygd er vedtatt. Et mindretall, bestående av komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre, er uenig i forslaget om at det kan åpnes for at alderspensjonen til uføre kan reguleres på tilsvarende vis som pensjoner under utbetaling skal reguleres. Det framgår av merknaden til mindretallet at de ikke finner noen grunn til å endre dagens praksis. Jeg finner dette litt underlig, da Regjeringens forslag i realiteten er en forbedring i forhold til dagens foretakspensjonslov. Som tidligere nevnt er Regjeringens forslag en avveining mellom hensynet til pensjonen de uføre skal få som alderspensjonister, hensynet til dem som mottar alderspensjon, og hensynet til foretakets økonomi. Dersom en skal bruke pensjonistenes overskuddsfond også til regulering av alderspensjonen til uføre, vil det svekke fondets evne til å regulere løpende pensjoner. Det betyr i klartekst at alderspensjonistene ikke er tjent med at reguleringen av uføres alderspensjon blir pliktig. Dersom en skal kreve at foretaket fullt ut skal dekke merutgiftene til å finansiere reguleringen av uføres alderspensjon, vil dette øke foretakets kostnader. For små foretak vil dette medføre at kostnaden ved slik regulering vil bli betydelig selv med et begrenset antall uføre. Det siste punktet jeg finner grunn til å kommentere, er en merknad fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre om at de oppfatter Regjeringens forslag om å presisere at uførepensjon fra foretaks- pensjonsordningen ikke kan utbetales når det utbetales attførings- eller rehabiliteringspenger fra folketrygden, som en innstramming. Jeg finner grunn til å presisere at dette anses som gjeldende rett der situasjonen allerede er at uførepensjon fra ordningen skal supplere uførepensjon fra folketrygden og dermed ikke skal utbetales parallelt med at medlemmet mottar attførings- eller rehabiliteringspenger. Videre betyr det at uførepensjon fra ordningen skal utbetales uavhengig av om medlemmet får utbetalt varig uførepensjon eller tidsbegrenset uførestønad fra folketrygden. Jeg tror det har vært en misforståelse i de partiene slik de har formet sin merknad på dette området. Med dette anbefaler jeg flertallsinnstillingen, der det er avvik mellom mindretallet og flertallet, og at Odelstinget slutter seg til den.