Nikolai Astrup (Høyre), 2012-12-11:
De største miljøutfordringene både i Norge og globalt er bekjempelse av klimaendringene, tap av biologisk mangfold og spredning av miljøgifter. Høyre prioriterer derfor disse områdene i vårt alternative statsbudsjett. La meg begynne med å gi regjeringen honnør for solid innsats på frivillig skogvern i neste års budsjett. Frivillig skogvern er et svært viktig virkemiddel for å ivareta våre nasjonale og internasjonale forpliktelser til å stanse tapet av biologisk mangfold. Høyre har lenge etterlyst økte bevilgninger til dette formålet, og er glad for at regjeringen nå innfrir. Den internasjonale skogsatsingen er også svært viktig. Innsatsen for redusert avskoging i regnskogen er et svært effektivt virkemiddel for å redusere klimagassutslippene i verden, men det er også et viktig bidrag for å opprettholde det biologiske skattkammeret regnskogen utgjør, og livsgrunnlaget for svært mange mennesker som lever i eller av det skogen kan by på. Dette er bakgrunnen for at Høyre og de andre opposisjonspartiene foreslo, og fikk gjennomslag for, en internasjonal skogsatsing under forhandlingene om klimaforliket i 2008. Høyre står ved våre forpliktelser om å utbetale 15 mrd. kr til dette formålet, og vi mener det er viktig å signalisere at innsats for redusert avskoging må fortsette også utover femårsperioden det var enighet om i klimaforliket. Høyre er bekymret for miljøtilstanden i mange av landets fjorder, havner og innsjøer. I april i fjor gikk Mattilsynet ut og frarådet folk å spise lever fra fisk tatt i skjærgården, fordi den fete fiskeleveren kunne inneholde bekymringsverdige konsentrasjoner av miljøgifter som dioksin og PVC. Ved et tredvetalls havner og fjorder er sjømaten såpass giftig at Mattilsynet har funnet det nødvendig å utstede lokale kostholdsråd. Det gir grunn til sterk bekymring. Også Klima- og forurensningsdirektoratet er bekymret. I juni i år skrev direktoratet et brev til Miljøverndepartementet der direktoratet fremmer en sterk faglig anbefaling om større innsats for å rydde opp i giftige sedimenter. Det fremgår av brevet at ingen av regjeringens 19 prioriterte tiltaksplanområder er ferdig ryddet, og bare et lite antall er påbegynt. I en spørretime tidligere i høst uttrykte miljøvernministeren forståelse for at behovet er stort og saken svært viktig. Likevel har regjeringen valgt å kutte bevilgningene til opprydding av miljøgifter fra 158 mill. kr i 2010 til 58 mill. kr i 2013. Det er en stor skuffelse. Høyre foreslår å øke denne posten i budsjettet fra 58 mill. kr til 108 mill. kr i 2013. Det vil gjøre det mulig å iverksette langt flere prosjekter allerede neste år. Etter at det lenge så ut til at klimatoppmøtet i Doha ville ende med sammenbrudd og fiasko, ble det heldigvis enighet om en forlengelse av Kyoto-avtalen i siste sving. Miljøvernministeren fortjener honnør for sin rolle i dette arbeidet. I de internasjonale klimaforhandlingene har vi etter hvert blitt vant til å glede oss over lite. Enighet om Kyoto 2 betyr at 35 land, dvs. EU, Norge, Sveits, Australia og et par land til, blir enige om å påta seg utslippsforpliktelser frem til 2020. Men utslippene fra disse landene utgjør ikke mer enn 14 pst. av utslippene i verden, og selv disse landene påtar seg ikke større utslipp enn det vi allerede har forpliktet oss til. En forlengelse av Kyoto-avtalen betyr derfor lite for å løse den globale klimautfordringen. Men avtalen viser nok en gang at det er EU som leder an i det internasjonale klimaarbeidet, og de 27 EU-landene utgjør klart flertallet av de 35 land som har påtatt seg forpliktelser. Til tross for økonomiske vanskeligheter i mange europeiske land fortsetter EU å heve miljø- og klimastandarden i unionen med stadig nye direktiv om fornybar energi, bygningsenergi, energieffektivisering og produktstandarder. Jeg kan legge til: Det vil jo også gjelde for oss. Kvoteprisen er lav, men taket senkes hvert eneste år. Utslippene i Europa vil gå ned – dette er viktig. Vi trenger en koalisjon av villige som er rede til å løpe foran, ta ansvar og vise at det er mulig å kombinere høy levestandard og økonomisk vekst med et moderne, fremtidsrettet lavutslippssamfunn. Norge har alle forutsetninger for å være et av disse landene. Derfor er det viktig at vi lykkes med de klimatiltakene vi setter inn i Norge. Målet må ikke bare være å gjennomføre ensidige kutt hjemme, men å bidra til nye løsninger og utvikling av ny teknologi som også kan ha overføringsverdi for andre land. Her vil bl.a. Norges nye klimateknologifond være viktig. Også vår satsing på fangst og lagring av CO2 kan gjøre en forskjell internasjonalt. Vi har mange dyktige forskningsmiljøer som arbeider med CCS, og vi bør ha et bredt engasjement. Det er ikke minst viktig fordi det er såpass mange utfordringer med et eventuelt fullskala renseanlegg på Mongstad. Høyre mener derfor vi bør satse på flere hester enn bare Mongstad. Både rensing av kullkraft på Svalbard og industriutslipp i Grenland peker seg ut som rimelige prosjekter med stor læringsverdi, og kan realiseres langt raskere enn Mongstad. Vi bør derfor starte der. I klimaforliket ble det gjort mange store fremskritt, takket være ikke minst Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre. Høyre imøteser regjeringens oppfølging av de områdene som ennå ikke er fulgt opp. Det gjelder ikke minst nye tiltak fra 2013 for å støtte husholdninger som ønsker å konvertere fra fyring med fossil olje til miljøvennlige alternativer. Det fremgår klart av innstillingen at det er nye tiltak det er snakk om her, og at de tiltakene Enova i dag har, skal dekke næringsmarkedet og næringsbygg.