Børge Brende (Høyre), 2015-06-12:
Det overordnede målet for Norge med det arktiske samarbeidet er å sikre fredelig, forutsigbar og stabil utvikling i Arktis. Da rådet ble opprettet i 1996, fantes det ikke noe særskilt samarbeid mellom regjeringene i de åtte arktiske landene. I dag har vi et utstrakt samarbeid om en rekke tema, som flere representanter har vært inne på, der urfolk er sentrale deltakere. Flere land i verden ser på Arktisk råd som et godt eksempel på et fremtidsrettet regionalt samarbeid. Jeg er glad for at Riksrevisjonen anerkjenner Arktisk råds sentrale funksjon i å styrke samarbeidet og kontakten mellom de arktiske statene. Gjennom det faglige arbeidet i arbeidsgruppene i Arktisk råd har vi også fått mye kunnskap om særlig klima- og miljøendringene i Arktis. Disse temaene var hovedprioriteten til statene i Arktisk råd i de første årene. Og det er fortsatt sentralt: På ministermøtet i Canada i Iqaluit i april ble vi bl.a. enige om en handlingsplan for reduksjon i utslipp av sot og metan, ikke minst med et viktig innspill – den store klimakonferansen i Paris i desember i år, COP 21. Norge har også arbeidet for å få økonomisk utvikling høyere på dagsordenen i Arktisk råd. I fjor høst tilrettela Arktisk råd for at næringslivsrepresentanter fra de arktiske statene opprettet Arctic Economic Council. På initiativ fra rådet er det siden 2011 blitt fremforhandlet to avtaler: avtalen om søk og redning og avtalen om økt oljevernberedskap. USA overtok formannskapet for noen uker siden, og vi må gripe denne anledningen til ytterligere å styrke det arktiske samarbeidet. USA har satt dette høyt på dagsordenen, og i Arktisk råd er Norge nå i førersetet, sammen med de øvrige arktiske statene, på viktige, prioriterte områder. På mange områder setter Norge standarden i Arktis, innenfor bl.a. miljø. Det skal vi fortsette med, i tråd med norske interesser. Derfor trapper vi opp samarbeidet med USA om arktiske spørsmål generelt og det amerikanske formannskapet om Arktisk råd spesielt, som nevnt, bl.a. innenfor klima- og havspørsmål. Etter påtrykk fra Norge er det blitt enighet om å flytte urfolksorganisasjonenes sekretariat til Tromsø for å samlokaliseres med Arktisk råds sekretariat. Vi forventer at dette vil bidra til å gjøre urfolkenes deltakelse i rådet mer effektiv. Opprettelsen av Arktisk råds sekretariat i 2013 har også gjort at rådet som helhet er blitt mer profesjonelt, effektivt, forutsigbart og mindre avhengig av kapasiteten til det enhver tid sittende formannskapet. Jeg er enig med representanten Eirik Sivertsen når han oppsummerte med at Arktisk råd har vært en suksess både når det gjelder det overordnede multilaterale samarbeidet, og når det gjelder innhenting av kunnskap om miljø- og klimatilstanden i Arktis. Dette er da også Riksrevisjonens konklusjon, så langt jeg kan forstå. Arktisk råd har altså vært godt organisert for å betjene medlemmenes hovedinteresser i årene som er gått siden opprettelsen i 1996. Jeg er enig med Riksrevisjonen i at det er mulig å effektivisere rådets arbeid ytterligere med hensyn til både koordinering av arbeidsgruppene, finansiering og kommunikasjon. Det var bl.a. derfor Norge arbeidet for at Arktisk råd skulle få sitt eget sekretariat. Og som sagt, det ble etablert i 2013, og vi begynner å se resultatene av dette nå. Jeg vil sammen med de andre arktiske statene søke konsensus om gode løsninger som vil bidra til økt forutsigbarhet og effektivitet i tiden fremover. Riksrevisjonen mener videre at Arktisk råd ikke har lagt godt nok til rette for urfolks deltakelse. Det arktiske samarbeidet kjennetegnes av urfolkenes spesielle plass. Det så ikke minst de av oss som var i Iqaluit i Canada, hvor vi spilte veldig på lag med urfolk, og sametingspresidenten var også en del av den norske delegasjonen. Men når det er sagt, er samarbeidet i Arktisk råd svært omfattende. Det krever betydelige ressurser hva gjelder både kompetanse, finansiering og personell. Regjeringens syn er at de arktiske statene selv bør sørge for finansiering av egne urfolks deltakelse i det arktiske samarbeidet. Regjeringen støtter Samerådet økonomisk for å sikre deres deltakelse i ulike fora. I tillegg til dette har regjeringen også et nært samarbeid med Sametinget innenfor arktiske spørsmål. Riksrevisjonen tar også opp at det er svakheter ved koordineringen og oppfølgingen av det norske arbeidet i Arktisk råd. Utenriksdepartementet har på denne bakgrunn allerede gjennomgått våre rutiner for å se hvordan vi bedre kan koordinere og følge opp det nasjonale arbeidet med Arktisk råd. Blant annet er det etablert skriftlige prosedyrer for embetsmannsmøtene i rådet, og halvårlige samordningsmøter for forvaltningen er innført. Jeg er også opptatt av en god dialog med Stortinget i arktiske spørsmål. På den halvårlige nordområdedialogen for to dager siden tok flere av representantene opp viktigheten av at miljøgifter forblir høyt på agendaen i Arktisk råd. Dette synet deler jeg fullt ut og vil selvsagt følge opp i det viktige arbeidet som nå skal gjøres innenfor også dette feltet fremover. Arktisk råds arbeid med miljøgifter er et godt eksempel på hvordan rådet bringer kunnskap om Arktis til andre internasjonale prosesser. Arktisk råd har bidratt til utformingen av internasjonale avtaler og konvensjoner, f.eks. Minamata-konvensjonen om kvikksølv. Arktisk råds arbeid er også viktige innspill til forbedringen av eksisterende konvensjoner, slik at de på best mulig måte ivaretar miljøet i Arktis. Regjeringen ønsker et kontinuerlig fokus på hvordan vi kan styrke Arktisk råd. Riksrevisjonens analyse vil være et viktig verktøy vi bør nytte i dette arbeidet. Ti slutt: Det er nyttig å minne om hva Arktisk råd ikke er. Det er ikke et ressurs- og forvaltningsorgan, ei heller et folkerettslig forpliktende samarbeid. Kontroll- og konstitusjonskomiteen formulerer dette godt i sine merknader i innstillingen når den påpeker at de viktigste driverne for politisk og økonomisk utvikling ikke, eller bare indirekte, er en del av Arktisk råds ansvar og arbeid. Det betyr ikke at Arktisk råds arbeid ikke er viktig, men at vi må erkjenne at rådet er unikt i sin form og sitt virke i forhold til andre internasjonale fora. Komiteen konkluderer med at det er viktig at vi avklarer forventninger om hva Arktisk råd faktisk skal være, og hvilke resultater rådet kan forventes å levere. Det slutter jeg meg til, og jeg håper at denne debatten vil bidra også til nettopp det, at vi er klare på hva vi kan forvente. Da blir også målleveringen mye enklere fremover, fordi man har satt seg realistiske mål for et viktig organ som Arktisk råd.