Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2012-06-05:
Utdanningene til dagens og framtidens velferdsyrker er en av grunnsteinene som må være på plass, og som må fungere for at vi skal ha framtidens velferdssamfunn. De viktige pilarene for å få det til er å få ansatte med god og grunnleggende fagkompetanse, et bedre tverrprofesjonelt samarbeid og kvalitet til helse- og omsorgstilbud for framtiden. Komiteens innstilling gir tilslutning til mange av løsningene for framtidens velferd, selv om, som en del andre har påpekt, den kunne vært mer forpliktende. Jeg har i mitt innlegg ikke tid til å gå gjennom hele innholdet i detalj, men vil trekke fram noen av de tingene som har vært viktig for Kristelig Folkeparti i arbeidet med denne meldingen. Det skal innføres tverrprofesjonell samarbeidslæring, såkalt TPS, som en del av praksisstudiene. Dette tror jeg kan bli et veldig bra prosjekt. Selv om en del har vært redd for å miste sin egen profesjonsidentitet – det har vært noen av bekymringsmeldingene som har kommet – viser meldingen til forskning som viser at det ofte er det motsatte som skjer. I samarbeid med andre gjennom praksisen i studiet får studentene en bedre forståelse av sin rolle i et team som de skal jobbe i, når man ses i sammenheng med andre samarbeidende yrker. Dette er et spennende prosjekt som jeg tror kan være med og gjøre at vi får bedre samhandling på tvers. Kristelig Folkeparti har også utfordret stortingspartiene til å ha et litt tydeligere fokus på profesjonsetikk i innstillingen enn det som ligger i meldingen fra regjeringen. Jeg vil takke saksordføreren og regjeringspartiene for konstruktivt å gå inn i den debatten. Vi skulle nok også ønske oss at regjeringen hadde laget noen flere konkrete tiltak for å øke yrkesutøvers etiske refleksjon i møte med menneskene de jobber med. Tiltakene bør inn i videregående opplæring, fagskoler og høyere utdanning. Praksisen i utdanningene må i større grad fokusere på etisk handlingskompetanse. Dette vil f.eks. være med og hindre unødig bruk av tvang. Jeg snakker om en profesjonsetisk tilnærming som ikke bare fokuserer på riktig og gal utøvelse av yrket, men som tar på alvor yrkesutøvernes allmennetiske forpliktelse til å ivareta behovene til menneskene de jobber med. Vi trenger ansatte som ikke bare handler automatisk etter en stillingsbeskrivelse, men som viser et etisk og moralsk ansvar for egne handlinger i møte med mennesker, uavhengig av instrukser. Utdanningene må legge til rette for oppøving av samvittighet og større bevissthet om grensesetting. Grunnen til at dette er så viktig, er at en del av tilbakemeldingene både til helsevesenet og kanskje også til Nav-kontorer og andre velferdsordninger ikke bare går på for liten økonomisk støtte, men også på hvordan en opplever selve behandlingen en har fått. Hvordan skal vi klare å bygge de egenskapene og vanene som gjør at en ansatt i møte med en klient eller en pasient blir god? Det handler om ikke å bli så profesjonalisert at man glemmer å ta med egne erfaringer, holdninger og handlinger som gjør at vi reagerer og tenker som medmennesker. Det trengs en bevissthet i utdanningen for å ta vare på det. Profesjonaliteten må inneholde egenrefleksjoner, sannhet, rettferdighet og mot. Det siste gjelder i høyeste grad også for dem som skal arbeide med dødssyke barn. Det har heller ikke meldingen omtalt. I dag er det rundt 3 000 dødssyke barn med pårørende som ikke får tilbud om palliativ behandling. Det er manglende kompetanse om dette i helsevesenet. De som skal arbeide med døende barn, enten det er hjemme eller i institusjoner, har behov for kompetanse om både kliniske, psykologiske og etiske forhold, som er en del av denne virksomheten. For Kristelig Folkeparti er det viktig at kompetansen om palliasjon overfor barn kommer inn i utdanningen til helsepersonell. Dette er noen av de tingene som har vært viktig for Kristelig Folkeparti i behandlingen av meldingen, og jeg kommer tilbake til noen flere i et treminuttersinnlegg senere.