trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erling Sande (Senterpartiet), 2009-12-07:
Spørsmålet om å kable store 420 kV kraftlinjer var eit heitt tema i valkampen. Blant anna i mitt fylke var Høgre veldig tidleg på bana i sin motstand mot luftstrekk på desse linjene, noko som jo bidrog til at Høgre fekk ein stortingsrepresentant frå Sogn og Fjordane. I budsjettinnstillinga seier Høgre at ein ynskjer å setje ned eit fagleg utval på dette området, som skal levere sitt resultat, slik at det skal kome ei sak til Stortinget i 2011. Men det ligg ikkje noko framlegg om å leggje den aktuelle 420 kV-linja Ørskog–Fardal i kabel, som det var varsla i valkampen. Då blir jo spørsmålet: Meiner Høgre at det er viktig å realisere dette prosjektet – som no er i siste fase, som no blir behandla ferdig i løpet av året i OED – eller kan ein vente eit framlegg om å leggje linja Ørskog–Fardal i kabel?
Erling Sande (Senterpartiet), 2009-12-07:
I likskap med representanten Snorre Serigstad Valen, i ein kommentar i eit tidlegare innlegg er eg òg glad for den stadig tydelegare miljøprofilen som Kristeleg Folkeparti har i opposisjon, og ein står i lag med regjeringspartia i innstillinga om mange gode miljøtiltak. Ein går til og med lenger på miljøsida, må det vere lov å seie, i enkelte merknadar. Like fullt er det ingen nye signal når det gjeld det overordna politiske vegvalet til Kristeleg Folkeparti. Kristeleg Folkeparti sver framleis til at ein har mest å tene på eit samarbeid mot høgresida i norsk politikk. Eg har to spørsmål: Er dette riktig oppfatta? Eg tenkte også å spørje representanten Hjemdal kva det er i Høgre sin miljøpolitikk i denne innstillinga som gjer Hjemdal så overbevist om at det er riktig politikk, også for Kristeleg Folkeparti, å få gjennomslag for i samarbeid?
Erling Sande (Senterpartiet), 2009-12-07:
Fyrst vil eg gje ros til Venstre for eit oppriktig og ekte miljøengasjement som vi veit Venstre har, og som Senterpartiet deler. Så til det same spørsmålet som representanten Hjemdal fekk, altså det overordna vegvalet i norsk politikk, når vi veit at miljø- og energispørsmåla er så sentrale som dei er: Kva er det i Høgre og Framstegspartiet – men fyrst og fremst Høgre – sin miljøpolitikk som gjer at representanten Tenden er overbevist om at samarbeid med høgresida er rette vegen å gå for Venstre i miljøpolitikken?
Erling Sande (Senterpartiet), 2009-12-07:
Eg tek ordet for å kommentere eit par ting som har kome fram i debatten. Eg tenkte eg skulle starte med ein visitt til Kristeleg Folkeparti – ikkje til førre talar, men til representanten Hjemdal, som frå Stortingets talarstol oppsummerer dei siste fire åra med at det har vore «pause innen fornybar energi», og at ingen ting har skjedd. Det er lov å vere utolmodig. Det er òg Senterpartiet på dette området, men det gjev ikkje nokon rett til å vri på sanninga. Det hadde tent Kristeleg Folkeparti til ære å vere noko meir ærleg i høve til det som har skjedd på området fornybarpolitikken. Tala talar, som det heiter, og i perioden 2006–2008 kom det altså i drift 3 TWh ny fornybar energi – vesentleg meir enn det som kom dei tre føregåande åra, under Bondevik II-regjeringa. Det var sakshandsama prosjekt tilsvarande 1,5 TWh, som også er meir enn det som Bondevik II-regjeringa fekk til på like lang tid. Så til Framstegspartiet. Representanten Solvik-Olsen svara ikkje på spørsmålet i replikkordvekslinga. Éin ting er å seie at ein tek FN sitt klimapanel sine rapportar på alvor, og det er jo eit stort steg, synest eg, sett med Framstegspartiets auge. Men eg skal gje representanten frå Framstegspartiet ein sjanse til å gå eit steg vidare: Heilt uavhengig av Regjeringa sine prioriteringar, meiner Framstegspartiet at klimapanelet sine anbefalingar knytte til CO2-kutt for å nå 2-gradarsmålet skal vere grunnleggjande for norsk politikk, eller skal det ikkje vere det? Det er et heilt essensielt spørsmål, som eg gjerne skulle hatt svar på. Så eit lite tilleggsspørsmål om nett. Det har frå representanten Solvik-Olsen fleire gonger vore hevda, og no òg frå denne talarstol, at Statnett ikkje har fått nokon nye signal når det gjeld nett, inkludert at Statnett ikkje er kjent med dei nye retningslinene som var lagde fram av Regjeringa, og også presentert for denne salen. Det er i så fall oppsiktsvekkjande. Og sidan det er blitt sagt frå denne talarstolen, føler eg òg behov for å spørje – sidan eg sjølv ikkje er kjend med desse signala – kor kjem desse signala frå? Altså: Kva for uttalar er det som har kome, i offentlegheita eller i offisielle papir, slik at vi på Stortinget skulle ha ein sjanse til å bli kjende med det? Til slutt spør representanten Grimstad i Framstegspartiet om eg og Senterpartiet framleis har mål om tak på 3 MW ved utbygging i verna vassdrag. Vi meiner faktisk at det er verknaden av verneformålet som må vere avgjerande i forhold til utbygging, og at det er feil å setje ei slik grense på 1 MW. Vi vil fortsetje å kjempe for vårt syn i storting og i regjering når det gjeld det.
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Eg registrerer at leiaren i komiteen, Erling Sande, seier at ein har gode forslag og gode tiltak i budsjettet. Men synest Sande at ein tek vare på det biologiske mangfaldet ved at ein reduserer tiltaka innanfor fiskerisektoren, når vi veit om dei utfordringane ein har med Gyrodactylus salaris, som faktisk vart innført av staten sine representantar? Har ein handtert det på ein klok måte?
Oskar J. Grimstad (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
I samband med klimatoppmøtet i København ser vi no at ambisjonsnivået og forventningane om ein forpliktande avtale er forlatne, og at ein skal prøve å gjere det beste ut av klimasamlinga. Likevel ser vi at ein sender ein norsk delegasjon på nærmare 150 personar, medan eksempelvis England sender 55 personar. Spørsmålet må vere om dette speglar av det norske ambisjonsnivået mot innbyggjartalet. Eller kva er det som er grunnen til at ein sender ein slik massiv delegasjon? I tillegg er delegasjonen i ei slik tidsnød at ein vel å seie at å bruke tog er uaktuelt. Har SV og miljøvernministeren mista trua på toget, eller er det berre folk flest som må opptre miljøvennleg og ta toget? Trur miljøvernministeren at SVs mantra om lyntog landet rundt er berekraftig med ei slik passiv haldning til toget?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Jeg husker Senterpartiets landsmøte i Ålesund i vår, der grønnfargen dominerte, både som partifarge og i politikken. Det skulle bli en storsatsing på grønne arbeidsplasser. Jeg er langt på vei enig i denne satsingen, at grønne arbeidsplasser er viktig. Men umiddelbart etter valget, i periodens første budsjett, ble foten satt tungt ned for etablering av grønne arbeidsplasser og videreutvikling av det i 2010, sett opp mot at Uniol i Fredrikstad fortsatt har permitteringsvarsel ute til sine ansatte. Komitélederen er opptatt av at det ikke finnes en samlet opposisjon i komiteen. Men samtidig sier lederen av komiteen at Senterpartiet er opptatt av konkrete resultater på viktige områder. Er dette et konkret resultat på et viktig område, som også angår denne komiteen, som Senterpartiet er fornøyd med i budsjettet for 2010, i forhold til økning av biodieselavgift?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Representanten Sund sa at klima var et gjennomgående tema i budsjettet, og også at Regjeringen har jobbet hardt for en ambisiøs avtale i København. Trass i at klimatoppmøtet starter i dag, har jeg lyst til å rette fokus litt hjemover. I Norge slipper vi ut 12 tonn klimagass pr. person pr. år, men retter vi blikket over kjølen til Sverige, har de der et utslipp på 7 tonn pr. person pr. år. De er da i en annen kategori. De har hatt en nedgang på 9 pst. siden 1990, mens vi har hatt en oppgang på 10 pst. i samme periode. Nå har vi hatt en flertallsregjering siden 2005, så det går ikke an å skylde på tidligere regjeringer, og derfor er mitt spørsmål: Hvordan vil klimagassutslippet for 2010 være med det budsjettet vi i dag vedtar?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Før sommeren leverte Regjeringen St.meld. nr. 37 for 2008–2009, Helhetlig forvaltning av det marine miljø i Norskehavet. Der varsles det at en ønsker å igangsette en åpningsprosess for petroleumsvirksomhet ved Jan Mayen med sikte på tildeling av utvinningstillatelser. Første steg er å se nærmere på dette ved en kartlegging for så å få en konsekvensutredning med tanke på petroleumsvirksomhet der. Vi i Kristelig Folkeparti er skeptiske til en slik åpning – vi er motstandere av det, er det vel riktigere å si – fordi Jan Mayen er i et sårbart område. Vanskelighetene med å drive meningsfullt oljevern i dette området er langt større enn ved uønsket utbygging i Lofoten og Vesterålen og havet utenfor Finnmark. Er dette et synspunkt som representanten Valen deler? Eller for å bruke hans egen terminologi: Er dette en drøm som representanten Valen deler?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Det er et taktskifte med innføring av en biodieselavgift som gjør at det blir dyrere å fylle biodiesel på tanken fra 1. januar 2010 enn hva det er i dag når jeg fyller min tank. Det er et taktskifte i forhold til at vi fra 1. januar 2010 ikke har noe vindkraftmål. Da Bondevik-regjeringen gikk av i 2005, var vi halvveis til 3 TWh-målet. Ja, det er et taktskifte, men i helt motsatt retning. Grønne sertifikater som ble skrinlagt i februar 2006, er kanskje på plass 1. januar 2012. Dette kan ikke representanten Rudihagen kalle et taktskifte.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Jeg tar opp forslaget.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
La oss ta 40 pst.-målet først. Det står at hvis vi får på plass en ambisiøs klimaavtale i København, der møtet starter i dag, skal vi kutte 40 pst. Da vi hørte miljøvernministeren her i salen sist fredag og da vi hørte ham på NRKs Her og nå, snakket han like mye om et 30 pst.-mål, særlig på Her og nå. Da er det ikke ambisiøst. Jeg tror at representanten Valen og jeg er enige om at vi burde tatt vekk dette dersom-et, og ikke la oss påvirke av hva som skjer i København, men si at vi går foran og kutter med 40 pst., samme hva, for å vise vei – fordi det er oljeinntektene våre som har gjort oss rike. Da mener i alle fall jeg at vi også har en stor jobb og et stort ansvar for å rydde opp i disse utslippene.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Jeg kan da minne representanten Sande på at Bondevik I-regjeringen gikk av på en miljøsak i 2000. Det er ingen annen regjering som har gjort det tidligere, og heller ikke senere, selv om jeg oppfordret Sande og SV mange ganger de siste fire årene til at man kanskje burde se til det vi gjorde den dagen i 2000 og ta litt lærdom av det. Hvis vi tar klimaforliket – som er et viktig forlik, vi skal bruke de store pengene på de viktige tingene – er det også å si at Kristelig Folkeparti klarte å dra Regjeringen i riktig retning. Vi klarte å få inn konkrete tiltak i en stortingsmelding som var lite konkret da den kom til huset. Så Kristelig Folkeparti drar Regjeringen i riktig retning, og vi går ut av regjering når den ikke er grønn nok. Det er Kristelig Folkepartis politikk.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Jeg er glad for visitten som statsråden gjorde til Kristelig Folkeparti. Vi har en statsråd som ser framover. Vi liker det. Men så er det slik at fortid og framtid henger sammen. Matkrisen i 2008 var årsaken til det som statsråden også siterte fra, at vi skulle være obs på å fokusere på de etiske utfordringer knyttet til matjord, og at matjord ikke ble brukt ved produksjon av biodrivstoff. Jeg tror jeg kan huske at miljøvernministeren også var ute med noen liknende uttalelser. Jeg har lyst til å stille tre konkrete spørsmål. 3. desember i 2008 var det et møte på statsrådens kontor om klimaforliket og om oppfølging av biodrivstoff. Kan statsråden bekrefte at dette møtet har funnet sted? Kan statsråden si hva vi ble enige om på dette møtet, det som statsråden, iallfall ifølge en NTB-melding, kalte en gledens dag for dem som var opptatt av biodrivstoff? Har statsråden orientert kollegene sine i Regjeringen om dette møtet?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Vi skriver snart 2010. I denne sal har det vært stor enighet om vindkraft. Vi har det beste vindkraftkartet i Europa. Da Bondevik II-regjeringen gikk av i 2005, var vi nesten halvveis til det målet vi hadde satt på 3 TWh innen 2010. Nå skrinlegges dette vindkraftmålet av denne regjeringen i det budsjettet vi i dag behandler, og det er kanskje like greit når vi har klart å øke produksjonen med 0,4 TWh – altså 0,1 TWh pr. år siden 2005. Det er jo ikke så mye pr. år, og da tar jeg med den valgkampsatsingen som var på vindkraft sommeren 2009. Ser statsråden at Regjeringens skrinlegging av vindkraftmålet på 3 TWh kommer som et resultat av den rød-grønne politikken nettopp når det gjelder vindkraft, på grunn av at vi har så gode ressurser som vi har?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Jeg har først lyst til å si takk til Eva Kristin Hansen, som kom inn og ikke bare var med på å løfte debatten, men også blikket vårt til dem i verden som allerede i dag har en mye større utfordring knyttet til fattigdom og klimaendringer. Så en liten visitt til miljøvernministeren. Ja, Kristelig Folkeparti og Regjeringen er nok enige om mye. Vi ønsker litt mer skogvern. Vi ønsker å bruke litt mer penger på villaksen, få litt bedre bestandsmål i forhold til rovdyr og litt mer penger til friluftsliv. Men ellers er vi nok enige om mye. Jeg har lyst til å utfordre statsråden angående to merknader som flertallet har. Det ene går på forholdet til frivillighet. Det står i en merknad at man ønsker å ta et «krafttak i folkehelsearbeidet med fokus på friluftsliv». Det er også fremmet et forslag fra Høyre og Kristelig Folkeparti om en egen stortingsmelding, men det er det ikke flertall for i salen pr. i dag. Men merknaden har flertallet bak seg. Hvordan vil statsråden følge opp denne merknaden? Det er en viktig merknad i forhold til forebyggende helsearbeid. Så har jeg lyst til å henlede oppmerksomheten på en annen merknad om frivillige organisasjoner. Det er jo mange frivillige organisasjoner som får grunnstøtte gjennom Miljøverndepartementet. Der ber flertallet om at man skal ha en total gjennomgang av kriteriene for støtte. Når vil denne gjennomgangen bli gjort? Vil den bli forelagt Stortinget før budsjettet for 2011, slik at det er mulig for alle å vite hva man eventuelt har å forholde seg til for 2011 som driftsår? Så til representanten Sund, som er opptatt av at vi må forene oss, og ikke skape avstand. Jeg tror ikke det har stått på Kristelig Folkeparti når det gjelder det å forene. Kristelig Folkeparti var vel, sammen med Venstre og Høyre, en av drivkreftene bak et klimaforlik. Vi drog Regjeringen i riktig retning. Men det er altså slik at vi kan jo ikke dra hverandre i riktig retning hvis vi ikke møtes. Nå har klimakameratene to ganger skriftlig – i brev – bedt om et møte for å rydde opp i noe som vi er uenige om. Vi får beskjed om at statsministeren og de parlamentariske lederne på regjeringssiden vil møtes i januar, etter København-møtet. Men det at vi skulle møtes etter København, var vi enige om i 2008, så dette er jo ingen nyhet. Men vi har fortsatt ikke fått et konkret svar på vår forespørsel i tilknytning til den konkrete saken som Stortinget diskuterte for noen uker tilbake. Og til representanten Sande: At vi ikke klarte å oppnå en vindkraftmålsetting på 3 TWh med det beste vindkraftkartet i Europa, er for meg ikke noe annet bevis enn at det har vært en pause i fornybarproduksjonen.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2009-12-07:
Jeg er glad for statsråd Solheims regnekunnskaper og også innganger med hensyn til de to spørsmålene jeg reiste. Jeg har lyst til å sitere min siste setning i hovedinnlegget: «Men vi i Kristelig Folkeparti, vi skal fortsatt presse på fra utsiden av Regjeringen – for at SV og for at Senterpartiet skal få større gjennomslag i klima- og miljøpolitikk.» Dette var det jeg avsluttet mitt innlegg med, og Serigstad Valen sier at han har sett et nytt ansikt på Kristelig Folkeparti i denne debatten. Ja, men dette er altså Kristelig Folkepartis ansikt. Vi ønsker å presse denne regjeringen, som vi har gjort tidligere, i en mer miljøvennlig retning. Dette ble sagt for en del timer tilbake, og jeg gjentar det gjerne, for dette er Kristelig Folkepartis sanne ansikt. Vi har et forvalteransvar i bunnen for vår politikk, der vi ønsker å gjøre internasjonale tiltak, der vi ønsker å gjøre nasjonale tiltak, og der vi ønsker å legge til rette for grønne tiltak i folks hverdag. Det er Kristelig Folkepartis visjon.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2009-12-07:
Eg har hatt gleda av å reise mykje i lag med representanten Sande på diverse valkampmøte i Sogn og Fjordane sist haust. Temaet har vore grøne arbeidsplassar og fornybar energi. Dei siste vekene har desse sakene fått store tilbakeslag – Uniol og Norske Skog har vore nemnt. I NRK Sogn og Fjordane før helga var det eit oppslag som viser til at Bionordic i Jostedalen i Sogn og Fjordane, som er den einaste produsenten av pelletsomnar i Noreg, no må permittere alle tilsette. Kva vil representanten Sande seie til alle dei som har satsa på grøne arbeidsplassar rundt om i heile landet, og som no er svært skuffa?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
Arbeiderpartiet stiller seg selvfølgelig bak det som Regjeringen har sagt på dette området, men det er heller ikke til å underslå at Arbeiderpartiet har et vedtak på sitt landsmøte som sier at perioden burde vært lengre. Nå er det engang slik at for oss var det viktig å få på plass at hjemfallsordningen ble sikret. Og så er dette også et godt bidrag i riktig retning for at industrien skal ha forutsigbare rammevilkår ved 15 år. Så det stiller Arbeiderpartiet seg bak sammen med resten av Regjeringen.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
Nå deler ikke jeg representanten Melings oppfatning, at Arbeiderpartiet og Regjeringen ikke prioriterer Petoro, for Petoro er blitt styrket som en følge av sammenslåingen av Hydro og Statoil. Petoro ble styrket med 20 mill. kr for 2008 med bakgrunn i sammenslåingen. Det var en kjempestyrking, og i årene etter det har budsjettnivået fra 2008 blitt videreført og justert for prisstigning. Så det medfører ikke riktighet at Regjeringen og Arbeiderpartiet ikke prioriterer Petoro, og at man ikke ser viktigheten av Petoros arbeid. Regjeringen har sett nettopp det som Petoro skal håndtere, som så viktig at man har økt Petoros budsjett med 20 mill. kr.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
Den satsingen som Regjeringen gjør på fornybar energi, den satsingen som Regjeringen har gjort for i mye større grad å legge om transportsektoren til kollektivtrafikk, og den jobben som Regjeringen gjør for å få teknologien for CO2-rensing på plass på Mongstad og på Kårstø, vil vise seg i utslippene i 2010. Nå reiser vi fra Norge til København med de mest ambisiøse målene og med konkrete tiltak for hva man ønsker å gjøre for å få ned klimautslippene. Når vi da forhåpentligvis får på plass en avtale som er ambisiøs, vil Regjeringen komme tilbake – i nært samarbeid med opposisjonen, har statsrådene sagt – og si noe om hvilke tiltak man skal iverksette for at vi skal nå de målene som Norge har lagt som posisjon på bordet. Men jeg mener også at med det som ligger på plass i forhold til både fornybarsatsingen, til transportsektoren samt for store deler av petroleumssektoren, vil det være nedgang i CO2-utslippene. Og i neste periode når det ligger en avtale på plass, vil vi sammen med Hjemdal være med på å få de utslippene enda lavere.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
Jeg registrerte at representanten Solvik-Olsen betegnet dette budsjettet ikke som politikk, men som mer eller mindre byråkrati. Da har jeg lyst til å minne representanten Solvik-Olsen om at Regjeringen totalt – ikke bare på disse to departementenes budsjetter – skal bruke bortimot tusen milliarder kroner i 2010, og det er ikke på byråkrati, men på politikk, og til en bedre hverdag for folk. Jeg registrerte også at representanten Solvik-Olsen brukte ca. 20 sekund av sitt innlegg på å snakke om klima. I innstillingen støtter Fremskrittspartiet prosjektet på Mongstad mens de samtidig, verbalt, har en omtale av det som skulle indikere stikk motsatt konklusjon. Kanskje er ikke dette så rart når vi vet at det ikke er mer enn rundt tre år siden at en ville pålegge Regjeringen å sette i gang Mongstad uten særnorsk CO2-rensing. Mitt spørsmål er da: Stiller Fremskrittspartiet seg helhjertet og hundre prosent bak Regjeringens prosjekt for fangst og lagring av CO2 på Mongstad, eller gjør de det ikke?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
Dette er en budsjettdebatt, og budsjettdebatter er jo slik som budsjettdebattene skal være. Men dette er en budsjettdebatt som er enda mer enn en vanlig budsjettdebatt, for det er jo slik at de pengene vi legger på bordet på de ulike områdene i dag, som skal gjelde for det neste året, er viktige i forhold til hvordan vi skal møte de klimautfordringene som står framfor oss. Norge er et lite land, og om vi er store i mange andre sammenhenger, så blir det litt merkelig for meg å høre flere representanter her. Jeg skjønner politikkens vesen – det er posisjon og opposisjon – men nå skal verdens ledere sitte nede i København der de skal prøve å få de store landene til å bli med på en avtale, der de skal snakke om å få på bordet hvem det er som skal betale, når avtalen er kommet på plass, og hvordan vi skal innfri de målene som en hel verden har satt, til 2020. Det er gedigent – det er stort. Regjeringen har sagt at vi skal forplikte oss, og statsrådene – begge to – har i dag bekreftet at vi skal ikke bare forplikte oss, vi skal også levere, når avtalen er i havn, og forhåpentligvis om en kort stund også er i havn i forhold til en juridisk bindende avtale. Jeg sier ikke at debatten her blir liten, men det blir likevel en merkelig debatt. Jeg stiller meg undrende til Kristelig Folkeparti, som jeg oppfatter at veldig ofte har stått sammen med de rød-grønne og også sentrumspartiene for å finne de gode løsningene for bl.a. klimaspørsmålet, og hvis man tar for seg programmene både til Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti, er det veldig mye som er likt, og hvis man ser på budsjettinnstillingene, er det veldig mye som er likt. Da skjønner ikke jeg helt at Arbeiderpartiet blir definert som en klimaversting. Jeg skjønner politikkens vesen, at det er viktig å vise at Arbeiderpartiet på et eller annet slags vis ødelegger for SV eller for Senterpartiet, men det er så mye som forener oss, og da tenker jeg at det blir viktig at de partiene i sentrum og blant de rød-grønne som har sagt noe om hvor de står nå, og hvor de skal, klarer å finne løsningene på dette sammen etterpå. Erling Sande hadde et spørsmål til representanten Ketil Solvik-Olsen knyttet til klimapanelet. Representanten Ketil Solvik-Olsen svarte ikke på spørsmålet. Det spørsmålet handlet altså ikke om hva representanten Ketil Solvik-Olsen mener om Regjeringens politikk, men om hva Fremskrittspartiet tror på. Tror de at klimakonklusjonene til FNs klimapanel skal være retningsgivende for politikkutformingen på dette området? Og hva mener egentlig Fremskrittspartiet skal være grunnlaget for de beslutningene som skal tas her i Stortinget? Tror ikke engang Fremskrittspartiet på 2-gradersmålet? Ser ikke Fremskrittspartiet at det er en kjempestor fattigdomsutfordring i verden? Og hva er da Fremskrittspartiets oppskrift på å nå disse målene?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Den kraftintensive industrien er lokalisert til Distrikts-Norge og er utviklet på grunn av tilgangen på vannkraft. Denne industrien har vært god på omstilling, miljø- og teknologiutvikling. De fleste bedriftene er verdensledende på sine områder. Flere av disse har egne kraftverk, og mange har hjemfall i perioden 2010–2020. Arbeiderpartiet gikk på landsmøtet inn for at industrien får leie kraftverk til egen produksjon i 30 år. Nå er mitt spørsmål: Er dette Regjeringens og Arbeiderpartiets politikk, eller er nå utleieperioden for kraftverk 15 år, slik den har vært tidligere?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Vannkraft er den billigste og mest miljøvennlige fornybare energien vi har. Vil statsråden vurdere å gjennomgå de allerede vernede vassdrag for å se om mer vannkraft kan tas ut fra disse vassdragene?
Siri A. Meling (Høyre), 2009-12-07:
Representanten Sund snakket mye i sitt innlegg om klimautfordringene og alle de tiltakene vi bør iverksette, ikke minst på hjemmebane. Det er klart at mye av dette vil koste penger, og et sted skal pengene komme fra. I Høyre er vi opptatt av at det skal være mangfold og konkurranse på norsk sokkel for å sikre en god utvikling, en god dynamikk og inntekter til staten. I budsjettinnstillingen vi behandler i dag, har regjeringspartiene lagt inn en liten økning i Petoros budsjett. Det dekker ikke den vanlige pris- og lønnsveksten, altså er det i realiteten en svekkelse av Petoro. Hvis Arbeiderpartiet mener at Petoro har en nøkkelfunksjon når det gjelder å sikre mangfold og konkurranse, og sikre at Statoil ASA ikke utnytter sin monopolsituasjon på norsk sokkel, hvorfor lar dere det være med en så liten økning til Petoro?
Siri A. Meling (Høyre), 2009-12-07:
Det er ingen tvil om at det spørsmålet kan være krevende, uansett hvilken sammensetning en regjering har. Det er viktige spørsmål som diskuteres. Men fra Høyres side har vi gitt et klart og tydelig signal om og et ja til at disse områdene skal åpnes for olje- og gassaktivitet. Er det noe industrien i dag etterspør, er det nettopp tilgang på nye og lovende leteareal. Det er slik at vi produserer mindre og mindre olje. Oljeleverandørindustrien trenger mer aktivitet. Vi trenger å ha store prosjekter å bryne kompetansen vår på. Vi trenger å gjøre nye, store funn, og det mest lovende som man kjenner til i dag, er nettopp disse områdene representanten Strøm snakket om. Derfor sier Høyre et tydelig ja til åpning av disse områdene. Vi trenger å videreutvikle kompetansen. Vi trenger pengene til de utfordringene staten vil ha fremover. Vi trenger arbeidsplassene – ikke minst trenger den nordlige landsdelen disse arbeidsplassene.
Siri A. Meling (Høyre), 2009-12-07:
Til det første vil jeg si at produksjon av olje og gass på norsk sokkel ligger 60 pst. under snittet globalt. Det betyr at jo mer olje og gass vi produserer fra norsk sokkel, jo bedre vil det være for miljøet i forhold til utslipp. Når det gjelder spørsmålet om kjernekraft, registrerer jeg også at det er endringer i synet på kjernekraft. Blant annet ble det publisert en ny undersøkelse i dag i Danmark, som signaliserer at folk er mye mer positive nettopp i lys av klimautfordringene. Det som Høyre har sagt, er at det er interessant å se på thorium som råstoff. Norge har jo ressurser på det området også med hensyn til å produsere energi. Som kjent er thorium et langt mer miljøvennlig råstoff eventuelt å skulle produsere kjernekraft av, så det synes vi i utgangspunktet er interessant iallfall å kikke nærmere på.
Siri A. Meling (Høyre), 2009-12-07:
Det er ofte slik i forbindelse med dette og andre spørsmål, at ved å fokusere på dem og ved å stille krav, får man en produktutvikling. Jeg registrerte at bl.a. representanten Solvik-Olsen fra talerstolen i dag sa at det hadde ikke skjedd mye på dette området på mange år. Det som Høyre ønsker, er å fokusere på de utfordringene det er bl.a. i forhold til estetikk og miljø ved måten vi kabler på i dag. Derfor har vi bl.a. foreslått å sette ned et ekspertutvalg for å fokusere på alternative løsninger. Jeg tror det er viktig at vi bidrar til å fokusere og stille krav for å sikre at det skjer en produktutvikling, og at vi i fremtiden kan se bedre, mer miljøvennlige og mer estetisk gode løsninger i når det gjelder denne problematikken.
Siri A. Meling (Høyre), 2009-12-07:
Når en investerer innenfor energiområdet, enten en gjør det som privatperson eller som bedrift, gjør en det med tanke på langsiktighet. Det er ofte store og dyre investeringer, og det betyr at vi er helt avhengig av å ha en forutsigbarhet med hensyn til rammevilkår. Da er jeg litt inne på den saken vi har diskutert i Stortinget med hensyn til budsjett og biodieselavgift. Dette har skapt mye uforutsigbarhet for dem som ønsker å investere i miljøvennlig teknologi og i miljøvennlige løsninger. Høyre er opptatt av at vi skal ha en forutsigbarhet som gir trygghet for denne typen investeringer. Mitt spørsmål til statsråden er hva statsråden vil gjøre for å gjenskape tillit til denne regjeringen med hensyn til å gjøre miljøvennlige investeringer fremover.
Siri A. Meling (Høyre), 2009-12-07:
Statsråd Solheim gir seg ikke, han vil gjerne ha en kommentar fra Høyre med hensyn til det kuttet på Direktoratet for naturforvaltning, og det skal statsråden få. Det er klart at 70 mill. kr er mye, men vi får ta det som et signal om at Høyre er opptatt av at vi skal ha effektiv drift i våre administrasjoner og direktorater. Videre synes vi vel gjerne ofte, fra vårt ståsted, at Direktoratet for naturforvaltning har en tendens til å detaljregulere i mange saker, også i saker som er bredt diskutert i kommuner og på lokale nivåer. Det er klart at et direktorat som i enkelte tilfeller til de grader er inne og detaljregulerer f.eks. kommunenes disponeringer, har kanskje muligheter for å nedjustere ressursbruken. Jeg tror statsråden må ta dette som et signal. Vi ser at det kan være utfordringer i å foreta et så stort kutt, men ta dette som et signal fra Høyre.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Her legger jo representanten Sande opp til en forutsetning om at hvis en skal være enig med FNs klimapanel, så må en også være enig med Regjeringens politikk, og der ser ikke jeg noen sammenheng. Svaret er ja til at FNs klimapanels advarsler skal tas på alvor, og nei til at Regjeringens politikk er den rette på dette området. Det ser vi jo selv bare ved å gå inn og se på det Regjeringen har gjort. Regjeringen har kommet med en masse offensive tiltak, men veldig sjelden blir de innfridd: CO2-rensing på Mongstad, gasskraftverket på Kårstø, bruk av mobile gasskraftverk i Midt-Norge, biodrivstoffsaken og satsing på fornybar energi, der en altså har en masse målsettinger, men utsetter de fleste, en avvikler en del støtteordninger og innfører andre, noe som gjør at forutsigbarheten forsvinner. Det er også hovedbudskapet mitt: Når man ikke har forutsigbarhet overfor næringslivet, kan vi som politikere ha akkurat de mål vi vil, men vi klarer ikke å innfri dem, for de som faktisk skal gjennomføre det i praksis, norske forbrukere og norske investorer, våger ikke å ta beslutningene fordi de er redde for nok en gang å bli lurt av Regjeringen.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Jeg synes det er et litt rart spørsmål, for det som Fremskrittspartiet og Høyre foreslo, nemlig å bygge Mongstad mens det er mulig, er jo akkurat det Regjeringen har gjort. Regjeringen har satt i gang og gitt tillatelse til å bygge Mongstad, og det skal være rensing fra – ja, SV har krevd – dag én. Da en da fikk det gjennom første gang i Stortinget, var det kanskje snakk om rensing fra dag 1501. Nå ser det ut til at det er ytterligere to år forsinket, så nå snakker en gjerne om rensing fra dag 2001 – og lenger fram enn det. Så jeg klarer ikke å ta til meg kritikken. Fra Fremskrittspartiets og Høyres side handler dette om å sikre energiforsyningen i Hordaland, og det handler om å sikre energiforsyningen hvis en skal elektrifisere sokkelen. Da må en få ny produksjon på plass. Vannkraft var umulig å få på plass med denne regjeringen, gasskraft kunne være mulig – i hvert fall for mange i Arbeiderpartiet. Men vi visste om disse problemene, og det ble altså til at vi sa: Bygg nå, rens når det er mulig. Når en ser på virkeligheten slik den ble, var det jo Fremskrittspartiets og Høyres analyse som viste seg å være helt korrekt: Det bygges nå, og det renses når det er mulig. Jeg forstår derfor ikke kritikken. Fremskrittspartiet står bak testanlegget på Mongstad. Jeg var saksordfører for den saken, og jeg vil jobbe videre for at det blir så godt som mulig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Jeg synes at SV skulle gå til en av sine hoffleverandører i politikken, nemlig miljøorganisasjonen ZERO, som sier at de ikke er imot bilismen, eller privatbilen, men de er imot utslippene derfra. Det er jo det som må være hovedsaken her, og som gjerne SV kunne tatt en prat med sine venner om. For hvis SV tror det er mulig at man i 2015 kan forby salg av bensin- og dieselbiler, så løser dette problemet seg i løpet av en 10–15-årsperiode av seg selv. Problemet med kø vil fortsatt være et godt argument for dem, men ut fra et klimaperspektiv vil altså satsingen på bærekraftig biodrivstoff, satsing på hybridbiler – ikke minst plug-in hybrid – bety at utslippene fra transportsektoren går ned. Så må en selvsagt også se dette i sammenheng med måten en planlegger byer på, og hvordan en legger opp offentlig transport. Men det blir feil å si at hvis du ikke er for bybane, er du imot alle gode løsninger. Jeg har sett bybanetraseen i Bergen. Og jeg har snakket med drosjesjåfører i Bergen som bare ler av at man tror at dette skal løse noe som helst problem. Bybanen går ikke nødvendigvis dit folk bor og dit de jobber.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Flere i opposisjonen prøver å få et grep om hva slags politikk SV egentlig står for, for forskjellen på retorikk og praksis er jo veldig stor. Jeg merket meg representanten Valens replikk til Siri A. Meling. I komitéinnstillingen, på side 9, står det: «Fleirtalet» – som er de rød-grønne – «meiner det er viktig at leiteaktiviteten etter olje og gass held fram. Det er framleis store olje- og gassressursar på norsk kontinentalsokkel.» På sidene 18 og 19 står det: «Komiteen peker på at det fortsatt er store muligheter på norsk sokkel, og at en av hovedutfordringene er å påvise nye ressurser, samt å sikre høyest mulig utvinningsgrad. Komiteens flertall, alle unntatt medlemmet fra Kristelig Folkeparti, viser til at åpning av attraktive leteområder, forskning og forpliktende samarbeidsprosjekter er viktige elementer for å nå disse målene.» Betyr det at SV nå mener det er viktig å åpne for attraktive leteområder på norsk sokkel? Eller er dette et eksempel på dobbeltkommunikasjon fra SV, nok en gang?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Det er mye ved det Erik Solheim har begynt å si nå, som gleder meg som FrP-er, fordi mye rundt teknologirevolusjonen – at den vil ta tid, at den ikke kan vedtas over natten, at en skal sette inn tiltak der en får mest effekt, osv. – har Fremskrittspartiet argumentert for lenge, og vi har fått en smule kjeft for at vi ikke har vært offensive nok. Jeg tar det som en realitetsorientering. Det jeg i den forbindelse ønsker å høre statsrådens kommentar til, er: I valgkampen og tidligere har miljøvernministeren og jeg diskutert om det var mulig å forby salg av rene bensin- og dieselbiler fra 2015, rene i den forstand at de kun går på bensin eller diesel. Ut fra statsrådens innlegg nå oppfatter jeg det slik at vi ikke må ha slike tidsfrister osv. fordi det blir litt urealistisk å tro at dette skjer over natten – og fysisk sett er det nesten det vi snakker om. Står statsråden fast på at en fra Regjeringens side vil forby salg av bensin- og dieselbiler fra 2015?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Statsråden varsler en oljemelding, og den er fra Fremskrittspartiets side etterlengtet og hjertelig velkommen. Nå har en også registrert opplysningen om at SV i dag har snudd når det gjelder TFO-ordningen, som de tidligere mente var udemokratisk. SV har åpnet for Goliat tidligere, og i innstillingen står det også at SV og en så å si samlet komité – minus Kristelig Folkeparti – ønsker å åpne for attraktive leteområder. Så det bør ikke være noe i Stortingets signaler som betyr at en ikke skal være offensiv også fra Regjeringens side. Men for den offentlige debatt sin del vet man at Oljedirektoratet tidligere har framlagt ulike scenarioer for hvordan Olje-Norge vil bli under gitte forutsetninger. Denne scenariotenkningen har en fått masse ros for tidligere, også politisk, men nå, plutselig, får en ikke lenger lov til å framlegge den offentlig. Kan statsråden sørge for at ODs scenarioer igjen kan bli gjenstand for offentlig debatt, og ikke bare hemmeligholdt i Regjeringen?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-12-07:
Jeg ble litt oppløftet av statsråd Solheims insistering på å få et svar. I debatten denne gangen, og for så vidt i klimadebatten, har opposisjonen prøvd på det samme mange ganger uten å ha fått det, og derfor har jeg fire spørsmål som jeg håper å få svar på. Det ene gjelder prinsippet om kvotetildeling til industrien etter 2012: Vil ny industri i Norge få de samme kvotetildelingene som EU, ikke nødvendigvis når det gjelder et nivå, men prinsipielt sett få like store eller like små tildelinger? Så til prinsippet for biodrivstoffavgift eller alternativt drivstoff-avgift. Hva slags prinsipp vil man legge til grunn? Skal det være det samme for biodiesel som for bioetanol, eller skal det være forskjellig for de ulike greiene? Så har Arbeiderpartiet etterlyst fritak for CO2-kostnader for aluminiumsverk. Vil det være en politikk som Regjeringen faktisk vil føre, eller blir det mest en hilsen heim etter at Fremskrittspartiet har fått nei på det spørsmålet mange ganger i denne salen i forrige periode? Til slutt til Statnett og kabling. Når gav Regjeringen nye instrukser til Statnett om å kable på et annet nivå enn det de har gjort før? Statnett har alltid hatt beskjed om å vurdere kabling, det er ikke nytt. Spørsmålet er: Er grensedragningen endret de siste 18 årene?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-07:
At Fremskrittspartiet mener at økte utslipp fra oljesektoren også i framtiden er uproblematisk, har vi diskutert før. Den andre store sektoren med størst utslippsvekst siden 1990 er samferdsel. Under debatten nå – under Solvik-Olsens innlegg, faktisk – fikk jeg en bildemelding på mobiltelefonen min fra min far, som bor i Bergen. Der er det et bilde av vogn 201 på Bybanen idet den lastes av ferja. Den skal begynne å prøvekjøre. At Fremskrittspartiet har vært kritisk til det prosjektet, er jo ikke noe å stikke under stol. Men Fremskrittspartiet avviser også alle andre tiltak for å redusere biltrafikken. De er imot veiprising, som er noe til og med næringslivet ber om, og som har vært en stor suksess i Sverige. De vil bygge nye firefelts motorveier mellom alle storbyer – altså en politikk for stadig økte utslipp fra transportsektoren. Jeg lurer på om representanten Solvik-Olsen kan redegjøre for hvordan Fremskrittspartiet vil få ned utslippene i denne sektoren.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-07:
Den moderate økningen i oljeforbruk i IEAs prognoser i det såkalte klimascenarioet passer godt til representanten Melings interesser, som representanten selv også slår fast i innlegget. Denne prognosen baserer seg på en CO2-tetthet på 450 ppm. Dette er slett ikke en garanti mot alvorlige klimaendringer. Scenarioet baserer seg også på en langt større andel atomkraft i verden enn i dag. Så mine spørsmål til representanten Meling er: Støtter Høyre en storstilt utbygging av atomkraft? Hvis ja: Hvorfor har ikke Høyre da foreslått en slik satsing i Norge, siden det er en forutsetning for rasjonalet til Meling selv? Og: Ville representanten satt seg på et fly med samme odds for å krasje som 450 ppm-scenarioet har for å være utilstrekkelig for å møte klimautfordringen?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-07:
At det hersker ulik oppfatning om biodiesel på begge sider i stortingssalen, demonstrerte f.eks. Dagfinn Høybråten i mai i fjor, da han foreslo å skrinlegge den norske satsingen på biodiesel. Så mistenker jeg representanten Astrup for å vite hvor jeg personlig står i spørsmålet om biodiesel. Det har jeg også gitt uttrykk for offentlig, da den debatten var aktuell. Men jeg synes Høyres reaksjon og Høyres opptreden i etterkant av dette er ganske illustrerende for hvor Høyres engasjement i klimapolitikken egentlig ligger. For Høyre har jo brukt anledningen til å si at klimaforliket er brutt og kommet med en lang liste, bl.a. at hydrogenbilen i Norge ennå ikke har fått gratis parkering. Vi skal være enig i det. Vi har enda ikke fått på plass gratis parkering for de 19 hydrogenbilene som er i trafikk i Norge. Det mest interessante med Høyres reaksjon er jo likevel at Høyre nå truer med å gå bort fra en del ting de gikk med på i klimaforliket. Erna Solberg gikk ut forrige uke og truet med ikke lenger å være for rushtidsavgift og ikke lenger være med på økte bensinavgifter. Høyre sier altså at klimasaken er den viktigste i vår tid, men de viktige virkemidlene kan ofres for å gjøre poeng i stortingssalen.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-07:
Eksempler på dobbeltkommunikasjon trenger ikke representanten Solvik-Olsen gå lenger enn til sin egen gruppe for å finne tallrike eksempler på når det gjelder klimadebatten. Jeg skal berolige representanten Solvik-Olsen med at SV nok ikke har snudd i synet på Lofoten og Vesterålen. Men det er helt riktig at SV er opptatt av en høy utvinningsgrad i eksisterende felt for å sikre ressursutnyttelsen der. Det kan gjerne komme som substitutt for eventuelt å åpne nye områder. Det er jo ikke slik som representanten Solvik-Olsen framstilte det i debatten på fredag, at SV er motstander av TFO-ordningen. Tvert imot var SV tilhenger av å gå inn for denne da den ble innført.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-07:
Jeg deler representanten Hjemdals bekymringer når det gjelder utvinning ved Jan Mayen, og vi er også på linje i spørsmålet om oljeboring i Lofoten og Vesterålen. Det regner jeg med at representanten er fullt klar over. Så synes jeg det er gledelig at – på den ene siden – Kristelig Folkeparti i opposisjon er en veldig pådriver i klimapolitikken. Der har det skjedd en del siden Kristelig Folkeparti sist satt i regjering, med tanke på hva Kristelig Folkeparti da gjennomførte av klimatiltak, som var lite, og med tanke på hva Kristelig Folkeparti da gjennomførte av tiltak som ville føre til store, nye utslipp i Norge, som det var flere av. På den annen side synes jeg det er interessant at Kristelig Folkeparti – kanskje ett av de partiene vi i utgangspunktet er mest enige med – velger å angripe SV for vår petroleumspolitikk den dagen klimaforhandlingene starter i København. Kanskje burde Hjemdal heller gått til sine opposisjonsvenner i Høyre og Fremskrittspartiet for å diskutere motsetninger i oljepolitikk – der har jeg mistanke om at de reelle motsetningene er langt større. Men sånne allierte har altså Kristelig Folkeparti valgt.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-07:
Representanten antydet at den rød-grønne regjeringens økning i miljøinnsats i de foregående års statsbudsjett og i årets statsbudsjett i stor grad bare er prisstigning og økt kroneverdi. Står Kristelig Folkeparti virkelig inne for at det ikke er en reell økt innsats på miljø og klimafeltet siden Kristelig Folkeparti regjerte? Mitt andre spørsmål til Kristelig Folkeparti er hvorvidt representanten Hjemdal virkelig mener at våre visjoner og mål om å kutte 40 pst. innen 2020 ikke er uttrykk for større ambisjoner enn da Kristelig Folkeparti sammen med Venstre reiste til Kyoto og forhandlet de norske utslippene opp.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-07:
Representanten Ropstad fra Kristelig Folkeparti følger opp Kristelig Folkepartis gjennomgangstone i denne debatten: De roser på den ene siden representanten Eva Kristin Hansen for å løfte nivået på debatten og løfte blikket, men insisterer selv på å holde seg til hakking på regjeringspartiene, som står Kristelig Folkeparti langt nærmere i miljøpolitikken enn Kristelig Folkepartis venner i Fremskrittspartiet og Høyre. Representanten Ropstad later som om han ikke vet hvordan parlamentarismen fungerer når han utfordrer SV til å stemme for ethvert godt forslag som kommer fra Kristelig Folkeparti. Det er en retorisk bumerang, all den tid SV har fått gjennomslag for langt mer av Kristelig Folkepartis miljøpolitikk enn det Kristelig Folkeparti noen gang selv har fått til i regjering. Vi har fått til regnskogsatsing, rensing av utslippene – som Kristelig Folkeparti stod for for to perioder siden – og mål for utslippskutt, som bokstavelig talt er uendelig mange ganger bedre enn det Kristelig Folkeparti fikk til da de reiste til Kyoto og forhandlet norske utslipp opp. Dermed faller Kristelig Folkeparti sitt rasjonale sammen. En kan ikke, med ryggen rak, framstille det som om SV er offer for et klimafiendtlig Arbeiderparti, all den tid Arbeiderpartiet beviselig fører en bedre klimapolitikk enn Kristelig Folkeparti. Arbeiderpartiet renser faktisk Kristelig Folkepartis utslipp. Derfor er det trist å høre på at Kristelig Folkeparti gjennomgående i denne debatten har valgt å snakke mer om SV, som kanskje er det partiet som står Kristelig Folkeparti nærmest i klimapolitikk, enn å snakke om dem som er framtidas ofre for klimaendringer. Sånn sett har Kristelig Folkeparti vist et ansikt i debatten som jeg var ukjent med, til jeg kom inn på Stortinget.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-07:
Da konstaterer jeg med tilfredshet at det vi har fått fram i de siste innleggene fra Kristelig Folkeparti, åpenbart er en full tilslutning til den miljøpolitikken Senterpartiet og SV står for – slik jeg forstår representanten Hjemdals siste betraktninger. Det setter vi jo veldig pris på, og den tilliten takker vi for. Men så vil jeg komme med et vennskapelig råd tilbake om den pedagogiske tilnærmingen Kristelig Folkeparti har for å øve innflytelse på Regjeringens miljøpolitikk: Det er nok ikke stadig vekk å spille opp til debatter om hvem som har utrettet mest, for den debatten taper Kristelig Folkeparti. Det hadde vært langt mer konstruktivt den dagen klimatoppmøtet i København starter, å bruke mer tid på det representanten Hjemdal gjorde i sine siste sekunder i innlegget, å snakke om de som rammes av klimaendringene, og det ansvaret vi har for å gjøre noe med det.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2009-12-07:
Partiet Høyre har, som jeg oppfatter det, gjentatte ganger garantert overfor det norske folk at med dem i regjeringskontorene hadde det allerede vært igangsatt en åpningsprosess med tanke på petroleumsaktiviteten i Lofoten–Vesterålen. I tillegg har de beskyldt oss i regjeringskontorene for å være sinker. Jeg kunne tenke meg å høre hvordan man har tenkt å håndtere denne situasjonen, når man vet at Venstre har stilt et ultimatum når det gjelder utvinning av olje og gass i Lofoten–Vesterålen – også med tanke på Kristelig Folkepartis standpunkt i denne saken. Det kunne være greit å få utredet hvem man skulle regjere sammen med for å få en løsning på disse tingene.
Nikolai Astrup (Høyre), 2009-12-07:
SVs daværende finansminister foreslo avgift på biodiesel, altså autodieselavgift på biodiesel. Jeg har lyst til å spørre representanten fra SV om hva han mener er den prinsipielle forskjellen på f.eks. bioetanol og biodiesel i avgiftspolitikken, og når SV – f.eks. representert ved ham selv– vil følge Kristin Halvorsens eksempel og gå inn for full avgift på bruk av bioetanol, biogass og elektrisitet i transportsektoren.
Nikolai Astrup (Høyre), 2009-12-07:
Janne Sollie, direktøren i Direktoratet for naturforvaltning, uttalte i forrige uke at vi «er i ferd med å forvalte villaksens undergang», og at det «går galt alle veier». Sollie tok også til orde for massiv myndighetsstyrt utslakting av oppdrettslaks og brakklegging av lokaliteter i områder hvor lakselusen er blitt resistent. Statsråden uttalte i den forbindelse til Dagens Næringsliv at han deler Sollies beskrivelse av situasjonen for den norske villaksen, og at det må iverksettes tiltak for å sikre villaksen. I dag sa han også på talerstolen at vi må se hva vi kan gjøre med det. Da er spørsmålet til statsråden: Hvilke konkrete tiltak vil han iverksette, og vil de omfatte myndighetsstyrt slakt av oppdrettslaks og brakklegging av lokaliteter?