Lars Sponheim (Venstre), 2004-01-28:
Prinsippene for finansiering av Mattilsynet ble behandlet i St.prp. nr. 65 for 2002-2003 og i St.prp. nr. 1 for 2003-2004. Det ble lagt til grunn et tredelt system basert på at brukergrupper skal betale for deler av Mattilsynets virksomhet. Den brukerbaserte finansieringen er fordelt på gebyr for særskilte ytelser, gebyr for tilsyn og kontroll og generell kontrollavgift. Ved innføring av gebyr for særskilte ytelser er det et viktig prinsipp at ingen næringsdrivende skal betale mer enn det koster Mattilsynet å utføre ytelsen. Dette vil en oppnå ved å prise tjenestene fra tilsynet i ulike gebyrklasser, der hver klasse favner over et gitt antall timer, dager eller uker. Ved fastsettelse av gebyrets størrelse skal ingen betale mer enn klassens laveste antall timer, dager eller uker. Viser det seg at en enkelt søknad har mindre behov for tid enn det nederste tidsforbruk som er angitt for den klassen ytelsen er plassert i, skal gebyret reduseres. Dette innebærer at gebyret i de aller fleste tilfeller blir lavere enn tilsynets kostnader knyttet til ytelsen, og aldri høyere enn Mattilsynets kostnader knyttet til ytelsen. Gebyrer for særskilte ytelser er for øvrig ikke noe unikt for matforvaltningen. Tilsvarende ordninger finnes på en rekke andre områder i samfunnet. Eksempler her er byggesaksbehandling og utstedelse av pass. Det kan også nevnes at deler av matforvaltningen i Sverige og Danmark er brukerfinansiert gjennom lignende ordninger. Gebyrene på matområdet vil gi Mattilsynet et klart incitament til å yte de gebyrbelagte tjenestene på en effektiv måte, fordi man ikke får betalt for å bruke mer enn nødvendig forhåndsstipulert tid. Det er Mattilsynet som skal fastsette gebyrene innenfor rammen av Stortingets vedtak om inntekter for Mattilsynet. Ordningen med gebyrer for særskilte ytelser er i all hovedsak ny, og det er behov for å ha en gjennomgang sammen med brukerne før gebyrene for de ulike ytelsene fastsettes. Plassering av de ulike ytelsene i gebyrklasser vil skje gjennom en forskrift som fastsettes av Mattilsynet. Mattilsynet har derfor et høringsmøte i dag, der brukerne er i direkte dialog med Mattilsynet om forskriftsforslaget. Jeg føler meg trygg på at Mattilsynet vil ha en åpen dialog med brukergruppene også om praktiseringen av gebyrordningen når den er iverksatt. I den debatt som har vært om mulige virkninger av gebyrsystemet, har det fra flere hold blitt lagt vekt på den betydning gebyrene kan få for etablering og utvikling av småskala næringsvirksomhet. Når det som her dreier seg om etablering av virksomhet som kan kreve godkjenning på flere områder samtidig, finner jeg det riktig at det samlede gebyret ikke skal være større enn at tilsynets kostnader med å yte tjenestene i rimelig grad blir dekket. Jeg vil også nevne at Mattilsynet overfor meg har pekt på at de ulike tilsynene som har gått inn i Mattilsynet, har hatt ulik praksis når det gjelder krav om godkjenninger fra myndighetene. Det tas derfor sikte på å gå gjennom de ulike godkjenningsordningene i lys av en planlagt utvidet bruk(presidenten klubber) av internkontroll som tilsynsmetode. Dette kan på sikt redusere myndighetenes behov for og omfanget av separate godkjenningsordninger.(Presidenten klubber.) Det har vært og er fortsatt et klart mål at etableringen av Mattilsynet skal gi effektiviseringsgevinster. Jeg legger til grunn at noe av den forventede effektiviseringsgevinsten vil kunne tas ut i 2005. (presidenten klubber) (Presidenten klubber.)