Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2013-01-22:
Sist fredag var jeg på minnemarkeringa for trafikkofre i Nord-Trøndelag i 2012. På samme måten som tallene på landsbasis viser en positiv utvikling, er det også en positiv utvikling i mitt hjemfylke. Vi mintes tre trafikkdrepte, noe som er det laveste tallet på veldig, veldig lenge. Og på samme måte som det blir færre hardt skadde på landsbasis, blir det også det i Nord-Trøndelag. Likevel må vi slå fast at 3 drepte i Nord-Trøndelag eller 154 drepte på landsbasis fortsatt er 3 eller 154 for mange. Men vi må også bruke den positive utviklinga som inspirasjon til fortsatt og forsterket innsats for å bedre sikkerheten i trafikken. Det at tallene på drepte og hardt skadde i trafikken går nedover, viser at det nytter, og at vi har gjort tiltak som fungerer. Statsråden har allerede gjort rede for mange av de tiltakene som vi har gjort, og mye av det som har vært gjort på vegnettet. Utfordringa nå er at vi har gjort de enkle, lettvinte og ukontroversielle tiltakene – de er brukt opp. Vi må trå til med sterkere lut. Nullvisjonen – visjonen om en framtid uten drepte og hardt skadde i trafikken – fungerer godt som ledestjerne. Jeg vil bare kort minne om at denne visjonen bygger på tre grunnpilarer – det handler om etikk, vitenskap og ansvar. Den etiske dimensjonen er kjempeviktig, for den handler om at hvert enkelt menneske er unikt og umistelig, og det er jo hele grunnlaget for at vi jobber så hardt med sikkerhetsarbeid på alle områder. Ansvar er også noe som vi støtt og stadig ender opp med å diskutere i sammenhenger der vi diskuterer trafikksikkerhet. Ansvar i nullvisjonssammenheng er definert som at trafikantene skal følge lover og regler, mens systemutfordrer skal tilrettelegge for ønsket atferd og beskytte mot fatale konsekvenser av feilhandling. Derfor er målet et tilgivende vegsystem hvor det er lov å gjøre feil, uten at man skal bøte med livet. Derfor er alle tiltak på vegnettet positivt. Innafor de budsjettene vi har til rådighet, må vi gjøre det som gir best trafikksikkerhetseffekt. At midtrekkverk virker positivt, er noe vi vet. Derfor bygges det midtrekkverk på to- og trefeltsveger, og det skal vi selvfølgelig gjøre mer av. Spørsmålet som interpellanten stiller, er: Hvilke kriterier skal vi ha for midtrekkverk? Skal årsdøgnstrafikken være på 8 000, som den er i dag, 6 000 eller 4 000? Fagetaten har som sagt ute til høring et forslag hvor man vil foreslå 6 000 i årsdøgnstrafikk, kombinert med at det også må foretas en konkret vurdering av om det er spesielle forhold på enkelte vegstrekninger som gjør at dette bør fravikes. Vi har ikke kunnskap som tilsier at vi ikke skal lytte til fagfolkene, og vi ser fram mot anbefalinger fra fagetaten. For oss er det også viktig at vi sikrer at det er igjen penger på budsjettene til andre viktige trafikksikkerhetstiltak. For eksempel sier Transportøkonomisk institutt at vegbelysning på veger med trafikk over 500 i døgnet er det mest lønnsomme trafikksikkerhetstiltaket. Ny kunnskap og ny forskning viser også at forsterket midtoppmerking har nesten like stor effekt på trafikksikkerheten som fysisk midtrekkverk. Vi kan aldri få et vegsystem som tar høyde for villmannskjøring med stor risikotaking og høye hastigheter. Derfor må vi også fortsette innsatsen på alle områder innafor trafikksikkerhetsarbeidet. Vi kan aldri bygge oss ut av alle trafikkulykker, og derfor er tiltak som gjelder andre deler av trafikksystemet, like viktig. Høy fart, ikke å bruke bilbelte, å kjøre i ruspåvirket tilstand – alt dette er problemstillinger som vi kjenner igjen, som vi vet er store utfordringer, og som vi må fortsette å ta tak i. Derfor må vi fortsette å øke kontrollinnsatsen fra politiet, men vi må også øke bruken av streknings-ATK ytterligere, selv om Fremskrittspartiet og Høyre vil avvikle streknings-ATK. Evalueringer viser at antallet drepte og skadde reduseres betydelig med dette tiltaket, og Transportøkonomisk institutt mener at det er et lønnsomt trafikksikkerhetstiltak på ytterligere 539 km med veg. Opplæring og holdningsskapende arbeid kommer man heller ikke unna. Føreropplæringa tror jeg at jeg har nevnt i alle mine innlegg om trafikksikkerhet fra denne talerstolen i denne perioden. Den må vi ha et stort fokus på. Trafikk kommer inn som eget valgfag i ungdomsskolen fra høsten. Det er ikke tilfeldig – det er et bevisst valg. Vi må diskutere fartssperrer, vi må diskutere alkolås, og vi må ta i bruk annen og ny teknologi. Og ja, nullvisjonsstrekninga i Nord-Trøndelag fra Stjørdal til Levanger fungerer. Men den fungerer, som statsråden også peker på, fordi man har sett mange trafikksikkerhetstiltak i sammenheng. Jo mer vi lykkes i trafikksikkerhetsarbeidet, jo mer krevende vil det bli å finne og ta i bruk nye virkemidler. Dette vil i stor grad handle om å ta i bruk ny teknologi som begrenser friheten vi har til selv å velge hvordan vi oppfører oss i trafikken. Frihet i trafikken handler ikke om frihet til å kjøre som du selv vil, men det handler om frihet til å ferdes uten å bli skadd eller drept i trafikken. Russepresidenten på Verdal sa det sist fredag: Vi må ta vare på hverandre. Kjør forsiktig – vi har ingen å miste.