trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Takk for spørsmålet. Jeg forholder meg til det vi har av fakta fra politiet, når det gjelder hvordan politiet settes i stand til å håndtere det nye kriminalitetsbildet. Så er det slik – det tror jeg at vi skal ta veldig på alvor, og at representanten Slagsvold Vedum har rett i – at veldig mange der ute er bekymret, og nå snakker jeg om vanlige folk. De ser ikke alt som foregår internt i politiet, og har ikke overblikk over kriminalitetsbildet, men de opplever det som skjer i hverdagen sin. Hvis de ikke opplever at de er trygge og får forbedringer, og ikke opplever både tilstedeværelse og større politikraft gjennom politireformen, så har vi bommet. Jeg mener det er en av grunnene til at det er viktig å ta en diskusjon nå når denne meldingen kommer fra regjeringen, fordi det alltid er mulig å forbedre reformer underveis i gjennomføringen.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Jeg tror jeg har svart to ganger nå at vi gjør nettopp det siste, og det er én grunn til at det er viktig å ta en diskusjon underveis i gjennomføringen av politireformen. Det er ikke riktig at det ikke er mer politikraft ute. I dag er det flere patruljebiler ute enn før politireformen startet. Mitt poeng er at det ikke er så ensidig som noen ønsker å fremstille det som. Politiet er tilført mange nye årsverk, de har fått store ressurser, så de har alle muligheter til å levere på det som var kravene og forutsetningene for reformen. Husk også at det var en historie i 2011 som bidro til at man besluttet å gjennomføre en politireform. Det man bl.a. fokuserte på den gangen, og som var noe av kritikken fra Gjørv-kommisjonen, var nettopp politiets operasjonssentraler, som måtte bli langt mer profesjonelle. Det har skjedd. De er tilført kompetanse og flere ansatte.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Hvis representantens fremstilling hadde hatt et snev av sannhet i seg, kunne man kanskje vurdert å beklage det. Hvis det er noen som har sendt regningen til pensjonistene, var det stortingsflertallet i 2011, som vedtok underreguleringen. Den har vi i regjering prøvd å kompensere for. Derfor har enslige minstepensjonister fått totalt 12 000 kr mer i året. Vi har redusert avkortingen for gifte og samboende, som representerer 8 000 kr i året. Vi har økt fradraget, og vi har gitt konkrete skattelettelser for pensjonistene, så i sum har vi klart å kompensere – i hvert fall tilnærmet –  100 pst. for den underreguleringen som har kommet som en konsekvens av at vi også har hatt veldig moderate lønnsoppgjør i disse årene. Ja, vi skulle gjerne gjort mer for pensjonistene, men å si at vi sender regningen til norske pensjonister, er en ganske uhyrlig påstand som jeg håper jeg slipper å få høre gjentatt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-10-03:
Fremskrittspartiets talsmann var opptatt av at de han snakket med om politireformen, var litt gladere og litt mer fornøyd etter at han hadde snakket med dem. Det minner meg litt om Anders Anundsen i 2015, som lagde en reklamefilm om hvor fantastisk alt var da han var justisminister. Siden representanten tok opp dette teamet, la oss heller høre på dem som er i politiet. I fjor sommer sa tillitsvalgte i elleve av tolv politidistrikt at det er kriselignende tilstander i norsk politi – de tillitsvalgte i elleve av tolv! I januar ble det gjennomført en stor undersøkelse blant 4 500 politifolk. 80 pst. av politifolkene som hadde svart, sa at de så ingen mening med reformen. 80 pst. av dem som har uniformen på, sa at de så ingen mening med reformen. I august i år kom nye tall fra Politiets Fellesforbund, og da var det ikke elleve av tolv, men tolv av tolv politidistrikt og tillitsvalgte som ikke var fornøyd med reformen. Hva er det Hans Andreas Limi ser, som ikke de som har uniformen på, ser?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2019-10-03:
Hans Andreas Limi sier at man ikke ser det som skjer internt i politiet, men problemet er at store deler av Norges befolkning ikke ser politiet i det hele tatt. Det er problemet. I et oppslag i dagens Aftenposten står det at det er gjennomført 64 000 færre oppdrag nå enn i 2016. Når man skal ringe til operasjonssentralen, får man beskjed om at det ikke er kapasitet til å ta telefonen, at man må ringe på et senere tidspunkt. Kan Fremskrittspartiet leve med det? Kan man leve med at når man ringer til politiet om et innbrudd, om at alvorlige hendelser pågår, er svaret at de ikke har kapasitet, de har ikke tid? De harde fakta og de harde tall er at i 2018 er det nesten 10 pst. færre oppdrag og utrykninger enn i 2016, da reformen ble gjennomført. Det er rett som Fremskrittspartiet og Limi sier, at flere ikke ser hva som skjer internt i politiet, men flere ser ikke politiet i det hele tatt. Er det på tide å begynne å lytte, se og høre og å føre politikraft ut igjen nær der folk bor?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
En av grunnene til at Fremskrittspartiet har gjort et så historisk dårlig valg i år, kan jo være at landets pensjonister har fått nok av usosiale kutt og lavere pensjoner. For når Fremskrittspartiet arrangerer skattefest for den økonomiske eliten, sender de regningen bl.a. til pensjonistene. I fire år på rad har pensjonistene fått mindre å leve av i trygdeoppgjørene, og i år går de i null. Ikke nok med det, det kanskje verste hånet mot norske pensjonister fortalte regjeringen om først etter valget, nemlig kuttet i inntektene for uføretrygdede alderspensjonister og eldre forsørgere. Pensjonister som har slitt ut kroppen i hardt arbeid, får kutt av Fremskrittspartiet i regjering. Et av Fremskrittspartiets kanskje viktigste valgløfter har vært å bedre pensjonsreformen, å endre den til det bedre for pensjonistene, men det motsatte har skjedd. Vil representanten Limi beklage løftebruddet overfor landets pensjonister?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Da Kristelig Folkeparti gikk til Høyre og Fremskrittspartiet, sikret de både makt og flertall for en politikk bl.a. preget av usosiale og smålige kutt. Det rammer særlig dem som har minst fra før, og også folk som sliter med helsa. Kristelig Folkeparti var, før de gikk i regjering, klare i sin motstand mot f.eks. kutt i arbeidsavklaringspenger. Nå mener de derimot at det er en god idé. Det siste kuttet kom i dag: Unge mennesker på arbeidsavklaringspenger, folk som Ingrid fra Elverum, som vi har hørt om i dag, som lider av senskader etter kreft, får kuttet sin inntekt med 60 000 kr. Ingrid sier at hun ikke lenger kan betale leien hvis regjeringen får det som de vil. Er det sånn at statsråd Ropstad har så stor tro på mirakler at han også tror at kutt i inntekt vil gjøre de syke friske?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Allerede på valgkvelden erklærte statsråd Skei Grande at den store politiske kampen i vår tid står mellom de prisverdige, liberale verdiene, representert ved Venstre, og den økende nasjonalismen og populismen. I den kampen fosser de liberale partiene fram i hele Europa – det sa statsråden. Men det Skei Grande glemte å nevne, er at de partiene ikke sitter i regjering med de høyrepopulistiske partiene. Det norske Venstre fosser ikke fram i kampen mot høyrepopulisme, Venstre synker ned mot bunnen med Fremskrittspartiet bundet fast i beinet. Det liberale partiet i Norge satte høyrepopulistene i regjering, og de brøt videre løftet sitt om ikke å gå i regjering med dem, med et parti som sprer konspirasjonstenkning og gruppetenkning. Jeg lurer på hvordan det er med statsråd Skei Grande når hun møter sine europeiske kollegaer. Er det flaut å snakke om hvem hun har gitt makt, når hun er i de foraene?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Det er jo én forskjell mellom SVs tidligere regjeringsdeltakelse og Venstres nåværende – det er akkurat det jeg stilte spørsmål om nå – det er nemlig det at SV aldri har sittet i regjering med høyrepopulister, men det gjør derimot Venstre akkurat nå. Mitt spørsmål til Skei Grande er: Når partiet Venstre, som ifølge statsråden selv skal være de fremste forsvarerne av de liberale verdiene mot høyrepopulismen, for det første velger å sette høyrepopulistene inn i regjering og så etterpå gå inn i regjering og samarbeide med dem, tror da statsråden som skal forsvare disse liberale verdiene, at det kanskje er en sammenheng mellom at de liberale partiene ute i Europa – som har vist anstendighet, forsvart mot høyrepopulismen – går fram, mens det liberale partiet i Norge, Venstre, som heller valgte å gjøre det motsatte, går tilbake? Ser statsråden den sammenhengen?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Det er en ganske spesiell virkelighetsbeskrivelse statsråd Skei Grande nå viser fram, men jeg ønsker fortsatt å holde meg til temaet jeg spør om, nemlig høyrepopulisme i regjering. Da kan vi se på konsekvensene av politikken, og ikke minst konsekvensene av retorikken, for er det noe vi har sett den siste tiden, er det jo at retorikk og tankegods som tidligere ikke var akseptert, har blitt stadig mer normalisert. Jeg tror at en viktig del av det er det borgerlige samarbeidet i Norge, hvor vi har et parti som Venstre, som sitter i regjering og gir statsrådsmakt til representanter for et parti som bruker begreper som «snikislamisering». Det bidrar til konspirasjonstenkning, det bidrar til gruppetenkning, og det er alvorlig. Det er mange som er bekymret for debattklimaet i dette landet, og da spør jeg statsråden: Vil også statsråd Skei Grande ta ansvar for å ha gitt makt til personer som sprer den typen tenkning?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Stortinget har nå åpnet igjen, kort tid etter et forsøk på et nytt høyreekstremt terrorangrep på norsk jord. Denne trontaledebatten skjer bare et par måneder etter at en norsk terrorist skjøt seg inn i en moské med mål om å ta liv. Men ut fra debatten skulle vi nesten ikke tro at det har skjedd. Verken i trontalen eller i meldingen om rikets tilstand i går ble terrorangrepet nevnt. Her fortsetter det stort sett som før – i stedet for at alle diskuterer hvordan dette kan fortsette å skje, hva vi kan gjøre for å stanse det, og hvordan vi kan stå sammen med norske muslimer, som nå er redde. Jeg blir flau på vegne av dette huset, flau over signalet det sender til alle som ser til landets folkevalgte for trygghet og for et oppgjør mot hat, hets og vold, men tvert imot ser at enkelte maktrepresentanter fra et regjeringsparti fortsetter å bruke konspiratoriske uttrykk som mistenkeliggjør norske muslimer. Jeg lurer på hva som hadde skjedd hvis Siv Jensen hadde gått ut i VG rett før valget og advart mot snikjødifisering av Norge. Hadde vi sett den samme unnvikelsen da? Jeg håper virkelig ikke det. Det finnes ikke noen snikislamisering av Norge. Det som finnes, er en sniknormalisering av ytre høyres retorikk og tankegods. Grensene for hva slags strenger det er blitt lov å spille på, har blitt flyttet stadig lenger. Samtidig ser vi at høyreekstreme oppfordrer til vold, trener på vold og begår vold i Norge. Selv erklærte nynazistiske grupper får lov til å hetse og hate minoriteter, slik vi har sett i mitt hjemfylke, Østfold, og andre steder i landet. Så når norske muslimer har bedt om en handlingsplan mot islamofobi og muslimfiendtlighet lenge, skulle det bare mangle. La det bli en plan med nye, konkrete, prioriterte og målbare tiltak for å ta høyreekstremisme tilstrekkelig på alvor. La planen føre til handling mot muslimhat og høyreekstremisme. Så må vi sammen sørge for at også ordene vi bruker, bekjemper hat, hets og vold og ikke nører opp under det.
Ove Trellevik (Høyre), 2019-10-03:
I dette innlegget var det mykje fokus på sentralisering. Berre dei siste 30 åra har 200 000 nordmenn flytta frå bygd til by. I tillegg har befolkningsveksten på 1,2 millionar kome i tettbygde strøk og byar. Denne tendensen har me sett i heile den vestlege verda dei siste 100 åra. Det skjedde også då Senterpartiet sat i regjering. Trenden er den same: Folk flyttar frå bygdene til tettbygde strøk. For Høgre er det viktig at me har evna til å omstilla oss og ta tak i dei utfordringane som samfunnet har, når både forsking og faglege miljø gjev råd om at me må endra oss. Senterpartiet er ekspert, som me høyrde, på å kalla alle desse reformene og tiltaka som regjeringa har sett i gang for å møta denne utfordringa, for sentralisering. Men regjeringa gjer jo ikkje dette for å endra Noreg. Regjeringa gjer dette fordi Noreg faktisk er endra – med ganske store bevegelsar blant innbyggjarane. Eg har ikkje høyrt eitt einaste godt forslag frå Senterpartiet til korleis dei vil motverka desse endringane.
Ove Trellevik (Høyre), 2019-10-03:
Rettstryggleik er sjølvsagt ein av grunnane til dei endringane som kjem når det gjeld domstolane. Men i innlegget var representanten Arnstad inne på at ein overførte makt frå demokratiet til statleg byråkrati. For nokre år sidan fremja regjeringa ein proposisjon som ville gjeve kommunane betydeleg større makt i plan- og bygningsloven til nettopp å sørgja for at næringslivet fekk utvikla seg i by og land – ute på bygdene våre. Senterpartiet valte den gongen å stemma imot. Kvifor ønskjer ikkje Senterpartiet at kommunane sjølve skal få lov til å ta eit større ansvar i arealpolitikken?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Aller først må jeg få gratulere representanten med valget. Jeg vet ikke om det er derfor hun også er kledd litt i rødt. Vi på rød-grønn side kan kanskje gratulere hverandre. SV og Senterpartiet er stort sett enige om distriktspolitikken. Vi står skulder ved skulder i veldig mange saker, men på ett felt er det noe jeg har reagert på veldig lenge, og det gjelder transport og Senterpartiets støtte til de store motorveiprosjektene. Dette gir seg ikke minst utslag i spørsmålet om ferjefri E39. Jeg har tatt opp dette spørsmålet flere ganger med Arnstads Senterparti-kolleger, og de har vist forståelse for mitt synspunkt på det, at de små distriktsveiene vil lide når det gjelder rassikring, midtdelere, bredere veier, gul midtstripe osv. Vil representanten Arnstad være med på å øke den forståelsen og bli med SV på laget for å gi mer penger til distriktsveiene?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Statsråden har blitt indignert etter at plattforma for det rød-grønne Viken ble klar. Han uttaler til Dagsavisen i dag at Viken nå kan sette hele Oslopakke 3 i fare. Statsråden må være klar over at det nettopp var regjeringa sjøl som ikke lyttet til lokal enighet. Hadde de gjort det, hadde denne situasjonen aldri oppstått. Dessuten må kanskje statsråden veie sine ord godt når han nå må registrere at den politiske ledelsen i to regioner – på rundt to millioner mennesker – mener at den omfattende utbygginga av Vestkorridoren til 40 mrd. kr er fullstendig feil miljømessig og ønsker en klar nedskalering. Vil statsråden i det hele tatt tenke seg å bruke et minst mulig flertall i Stortinget, kanskje på slutten av sin regjeringstid, til å tvinge gjennom denne E18-utbygginga mot de to regionenes syn, eller ikke?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Det passer veldig bra med den litt joviale stemningen her. Det er kanskje nettopp denne joviale og smilende, fartsglade representanten som lettest markedsfører de liberale ideene med motorveier, høyere fart – helst 110 km/t, 130 km/t – vannscootere, snøscootere, liberalisert motorferdsel i utmark og vann osv. Har ikke representanten på noen måte tatt inn over seg at motorveier framfor jernbane, høy fart og dermed høyt energiforbruk kommer i konflikt med to av de viktigste utfordringene menneskeheten står overfor, og som har fått hvert sitt vitenskapelige panel i FN – klimapanelet og naturpanelet? Skal denne representanten virkelig ikke ta inn over seg disse spørsmålene, men heller satse på fortsatt tut og kjør, med mer fart og spenning for de få, og at alt skal fortsette som før?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Kan jeg få fem replikker til?(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Jordkloden er rundt 5 milliarder år. Øyenstikkeren er rundt 200–300 millioner år gammel. Mennesket er rundt 200 000 år gammelt. Bilen er bare 120 år gammel. Jeg er 65 år. Regjeringa, med Solberg i spissen, har sittet i 6 år. Jeg tror representantene skjønner poenget. Det er helt nylig – omtrent i går – i menneskehetens historie, for ikke å snakke om i klodens historie, at vi har klart å ødelegge såpass mye, særlig etter at bilen kom, flyet kom, olja ble funnet, og teknologien hjalp oss så veldig til å ødelegge omgivelsene våre at vi fikk trøbbel, at menneskeheten nå står overfor to enorme eksistensielle utfordringer. Den ene er klimaendringene. Det har vært nevnt mange ganger her i dag, og jeg skal ikke gå i detaljer på det. Den andre er tap av naturmangfold. Én eneste art – mennesket – er den som truer opp mot en million andre arter. Hver av disse truslene er så alvorlige at de har fått sitt eget panel under FNs flagg. Jeg har lett med lys og lykte i denne regjeringas seks år gamle politikk – i hvert budsjett, i hver trontale, også i denne – etter sterke grep som svarer på disse utfordringene, men nei. Eller joda, det er noen spede grep som Stortinget stort sett er enige om, og som ser fine ut i utstillingsvinduet. Det er elbiler – folk kommer langveis fra for å se på Norge. Elferjer er flotte greier – SV heier på det også. Regnskogssatsinga og bedre isoleringskrav til bygninger er bra, men det er altså for smått. Det er for små plastre å regne på store beinbrudd. Kvotekjøp og regnskogsmilliarder kan jo også betraktes som en viss type avlat. Vi kjøper oss vekk fra ansvaret her hjemme. Når vi går inn på disse virkelig store utslippsfaktorene, er alt det samme som før. Innen klimasektoren behøver jeg kanskje ikke å nevne olje og gass, der utvinning og leting fortsetter som før, delvis mer enn før. Det utgjør en tredel av utslippene våre. Så har vi transport. Det utgjør også en tredel. Der fortsetter også veldig mye som før. Store motorveiutbygginger kommer veldig ofte før jernbanen, i beste fall samtidig. Vi ser det overalt, og det er en del av regjeringas motorveisatsing. Om natursektoren sier naturpanelet – etter å ha gått gjennom en hel haug med publikasjoner, tusenvis av vitenskapelige publikasjoner – at det er arealdisponering som er det store problemet. Her går regjeringa også motsatt vei. Det kan jeg utdype litt mer i neste innlegg.
Terje Breivik (Venstre), 2019-10-03:
Geir Pollestad frå Senterpartiet skreiv følgjande på nrk.no/ytring: «Gretha Tunbergs ord i FNs generalforsamling mandag var engasjerte, sinte og alvorlige. Ordene til Thunberg traff likevel ikke meg. Jeg er grunnleggende uenig i at dårlig samvittighet, skam eller trusler vil løse klimakrisen.» Vidare: «Til tross for klimakrisens alvor er det oppsiktsvekkende at viljen til å gjøre mer ikke er større.» Og: «Jeg mener klimabevegelsen må ta et betydelig ansvar for at det er blitt slik.» For tilsynelatande å sjå ut som eit folkeleg klimaparti har Senterpartiet ingen skruplar med å skubba engasjert ungdom og frivillige som legg ned ein avgjerande innsats på fritida si for miljøet, framfor seg. Spørsmålet er: Har ikkje Senterpartiet nokon sperrer i det heile når det gjeld bruk av veljarsankande populistisk retorikk, når sjølv ikkje ungar og idealistiske frivillige er skjerma frå å verta brukte?
Terje Breivik (Venstre), 2019-10-03:
På Politisk kvarter førre veke sa representanten Lysbakken at SV vil melda Noreg ut av NATO og heller verta med i eit såkalla nordisk forsvarssamarbeid. Sidan Lysbakken systematisk unngjekk å svara på spørsmålet frå programleiaren, gjentek eg det her: Dersom det skulle oppstå ein konflikt med nabolandet Russland, korleis skal Noreg forsvara seg?
Terje Breivik (Venstre), 2019-10-03:
Eg skal starta med å vedgå at fyrste gong eg høyrde forslaget om kutt i arbeidsavklaringspengar for ungdom, reagerte eg i ryggmergen på same vis som representanten Kolberg tydelegvis har gjort. Då sette eg meg meir inn i det og fekk ei forklaring på intensjonen bak og det som faktisk vert gjort. Eg håpar at òg representanten Kolberg ser fornufta i det. Dette handlar trass alt om å bruka dei midlane, dei ressursane, me har til rådvelde, for at ungdom som er avhengige av å nytta det fantastiske instituttet som arbeidsavklaringspengar er, faktisk kjem seg inn i fast, varig arbeid, og ikkje får ein varig skjebne i velferdssystemet.
Terje Breivik (Venstre), 2019-10-03:
Eg gjer eit nytt forsøk på å få representanten Kolberg til å forstå intensjonen bak. Her er det ikkje snakk om å pressa nokon. Det er snakk om å prøva å bruka dei ressursane som fellesskapet, altså Nav og arbeidsavklaringsinstituttet, har til rådvelde, for nettopp å sikra at ungdom unngår ein skjebne gjennom å verta velferdsmottakarar på livstid, men kjem seg inn i det som dei fleste både ynskjer og har som mål i livet: fast, varig arbeid. Dei endringane som ein gjer i arbeidsavklaringsinstituttet for ungdom, gjer at det går pengar til andre tiltak for å sikra arbeidsavklaring – ein skal prøva å gjera det ein kan for å sjå om ein kan få vedkomande inn i varig arbeid, elles er det andre tiltak som skjer – og at me faktisk lukkast med å hjelpa dei som er avhengige av det instituttet.
Terje Breivik (Venstre), 2019-10-03:
Dette er igjen eit spørsmål tufta på rimeleg feil premissar, som Venstre ikkje deler, om ei regjering som driv med ei enorm sentralisering – tvert imot. Eg reknar med at representanten Kolberg har respekt for at det å motverka dei sterke kreftene, gravitasjonskrafta, som dreg folk og ressursar til dei store byane, er det ikkje nokon kvikkfiks for. Når Venstre har vore ein pådrivar og har støtta ei kommunereform, ei regionreform, er det nettopp for å ha eit argument mot det kanskje sterkaste argumentet mot å desentralisera makt, oppgåver, ressursar og arbeidsplassar ut til kommunane frå staten, nemleg at kommunane har vore altfor små – det har vore altfor små fagmiljø – til at det har vore mogleg. Hadde eg vore representanten Kolberg, ville eg heller ha jubla over at nokon tek den kampen som representanten Kolberg sjølv nødvendigvis må veta ikkje er den enklaste i verda.
Terje Breivik (Venstre), 2019-10-03:
Eg får ta det enklaste fyrst: Det håpar eg verkeleg at me kjem til å gjera «at the end of the day», for det fortener dei. Eg har stor respekt for den enkelte pelsdyrbonde, som no – trass i alt – må leggja ned ei næring som til no har vore lovleg. Bakgrunnen for at pelsdyrforbodet no kjem, er velferda til dyra. Av omsyn til velferda til dyra har dette vore nødvendig. Representanten Pollestad veit at noko av det siste me her på huset gjorde før me tok sommarferie og gjekk inn i valkampen, var å vedta ei erstatningsordning som er raus. I den grad dette ikkje treff kvar enkelt godt nok, har me òg gjeve opning for at fylkesmennene kan gå inn og vurdera dei enkelte sakene, slik at ingen skal sitja igjen med eit tap som dei ikkje kan leva med.
Terje Breivik (Venstre), 2019-10-03:
Fyrst: Takk for eit veldig godt og viktig spørsmål. Venstre står sjølvsagt saman med dei klimastreikande. Det gjer òg det samarbeidet som Venstre er ein del av. Eg kan for så vidt stadfesta at det kjem til å skje noko med CO2-avgifta på statsbudsjettet som kjem på måndag. Eit grønt skatteskifte er kanskje det tyngste og viktigaste instrumentet me har for å ta i bruk ein av dei viktigaste reiskapane, altså marknadskreftene, og å gjera det me vil ha meir av, klimavenlege løysingar – anten det er i hushaldet i privatlivet eller i styreromma til selskapa i industrien – billegare. Tilsvarande må me setja opp prisen på det me vil ha mindre av, altså klimagassutslepp. Gjennombrotet, at me no har fått ein forpliktande opptrappingsplan for CO2-avgifter, er ekstremt viktig i så måte.
Terje Breivik (Venstre), 2019-10-03:
Nei, det er eg djupt usamd i. Grunnen til dette er det eg opplyste om frå talarstolen. For det fyrste er dette ein type sak som Stortinget ikkje vil involvera seg i, reint prinsipielt, men det viktigaste for Venstres del i denne samanhengen er at vi sjølvsagt har engasjert oss tungt i denne saka via våre folk i regjeringa. Eg veit at mine folk i regjeringa jobbar tungt med denne saka. Eg deler sjølvsagt uroa til Miljøpartiet Dei Grøne for skjebnen til guten. Regjeringa har verkeleg gjort tiltak allereie, bl.a. gjeve tilbod om helsehjelp, som har vorte avvist av mora. Eg trur eg vil be Miljøpartiet Dei Grøne og representanten Bastholm om å lytta til det eg sjølv har sagt i hovudinnlegget mitt frå talarstolen i Stortinget, kva gjeld tryggleikssituasjonen og kompleksiteten.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-10-03:
La meg først få benytte anledningen til å gratulere representanten Arnstad med et meget godt valgresultat for Senterpartiet. Så vet representanten Arnstad at mange arbeidstakere og selvstendig næringsdrivende i typiske distriktsnæringer stemte på hennes parti i år: fiskere, bønder og ansatte i oppdrettsnæringen og fiskeindustrien. Felles for disse velgerne er at de enten er ansatt i bedrifter som er avhengig av å få tollfri adgang til EUs indre marked, eller i næringer som gir sikre og forutsigbare inntekter fordi Norge har råderett over egne fiskeressurser og et importvern som er avgjørende viktig for norsk landbruk. Garantien for markedsadgang i EU for norske eksportbedrifter ligger i EØS-avtalen. Det samme gjelder de framforhandlede unntakene som sikrer selvråderett over norske fiskeressurser og et aktivt importvern for norsk landbruk. Kan representanten Arnstad love sine velgere at Senterpartiet ikke setter tusenvis av arbeidsplasser og importvernet for norsk landbruk i spill ved å gå til valg i 2021 på et program som krever reforhandling av EØS-avtalen?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-10-03:
Kristelig Folkeparti og SV har mye god politikk felles, f.eks. solidaritet med svake grupper nasjonalt og globalt, en godt utbygd velferdsstat, et bredt spekter av offentlige tjenester og sosiale ordninger. Imidlertid virker det som om SV mener at staten Norge kan ri inn i solnedgangen nærmest i bokstavelig forstand med velferdsordninger som skal bestå uendret i tiårene som kommer. Men det er en kjensgjerning at i 2040 vil det være dobbelt så mange personer over 80 år i Norge, nesten 500 000 mot 220 000 i dag. Mener representanten Knag Fylkesnes at våre velferdsordninger i dag kan bestå i uendret form i 2040? Hvis ikke – hvordan ser representanten for seg at vi kan tilpasse velferdsordningene våre for å greie å løse de oppgavene som staten vil ha i 2040?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2019-10-03:
Vi har nettopp avsluttet en valgkamp der jeg for min del har brukt mye tid på å besøke næringsdrivende i små og mellomstore bedrifter. Jeg har møtt dyktige gründere som hver på sin måte bidrar med verdiskaping og nye arbeidsplasser til beste for fellesskapet: fiskeren i Hammerfest, som med hardt arbeid og høy økonomisk risiko har skapt en av Norges beste sushirestauranter, bonden på Rennesøy, som utnytter beiteressursene maksimalt for å redusere kraftfôrbehovet, og den unge sjarkfiskeren på Averøy, som startet med to tomme hender som 16-åring, og som nå har to mann i arbeid på 15-metringen sin. De står som eksempler på det beste i norsk næringsliv: energiske og arbeidsomme ledere av små foretak – mennesker som har omsatt drømmer og visjoner til virkelighet gjennom hardt arbeid og vilje til å ta sjanser for å nå sine mål. Når slike gründere opplever å lykkes, når de blir i stand til å bygge en formue og få økonomisk gevinst av strevet sitt, er det ikke noe galt i det. Når partiene til venstre i det politiske landskapet nærmest gjør det til noe umoralsk å lykkes som næringsdrivende og skape økonomisk gevinst, er det noe vi klart tar avstand fra. Samtidig ser vi at maktkonsentrasjonen i næringslivet ofte kan gi negative konsekvenser, tendenser til monopolisering, jakt på kortsiktig gevinst og markedsmessig maktmisbruk overfor mindre konkurrenter. Derfor er Kristelig Folkeparti et parti som vil arbeide for å opprettholde en rik flora av små og mellomstore bedrifter i hele landet. Vi vil heie fram de lokale gründerne og legge til rette for at de skal lykkes. En slik bedriftsstruktur skaper og opprettholder arbeidsplasser i distriktene og bidrar til maktspredning i næringslivet. Det er næringspolitikk i tråd med de haugianske røttene, som er en viktig del av Kristelig Folkepartis ideologiske forankring. Jeg vil også benytte anledningen til å løfte fram en del av norsk næringsliv som ofte blir glemt, og som er grovt undervurdert. VTA-bedriftene og mennesker med behov for spesiell tilrettelegging for å kunne fungere i arbeidslivet bidrar med betydelig verdiskaping. I løpet av valgkampen fikk jeg besøke to slike bedrifter: Os Asvo og Gløde Avd Frekhaug. Det ble sterke opplevelser, der jeg fikk møte mennesker som gjennom daglig arbeid får selvrespekt og en meningsfull hverdag. Det var også imponerende å se hvordan disse bedriftene fyller en viktig oppgave som underleverandører fordi de er konkurransedyktige på kvalitet og pris. Jeg er stolt over at Kristelig Folkeparti gjennom de seks siste årene, først som opposisjonsparti og deretter i regjering, har kjempet fram en kraftig økning i antall VTA-arbeidsplasser. Det er nå 1 800 flere som får et jobbtilbud i VTA-bedrifter enn for seks år siden. Vi er også stolte over at regjeringen de neste årene vil rulle ut en likeverdsreform, der mennesker med ulike funksjonshemminger skal sikres et verdig og meningsfullt liv på linje med andre i samfunnet. Det å tilrettelegge for deltakelse i arbeidslivet vil derfor fortsatt være en prioritert oppgave for regjeringen.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Nå skulle jeg til å svare at jeg var glad for at Fremskrittspartiet endelig var tydelig på fakta, men så ble det rot i siste setning fra representanten Hjemdal. Nei – innvandring er ikke den viktigste årsaken til at forskjellene øker. Det er slått fast også i regjeringens egen melding at den viktigste årsaken til at forskjellene øker, er at de rikeste drar ifra. Der er regjeringens politikk mildt sagt skadelig. Når det gjelder fattigdom blant barnefamilier, er det helt riktig at svært mange har minoritetsbakgrunn. Det er riktignok også sånn at det blir flere fattige barn med etnisk norsk bakgrunn. Derfor skal en ikke gjøre dette kun til et spørsmål om innvandring. Men god integreringspolitikk er en viktig del av svaret på fattigdommen. Vi må ha både langsiktige og kortsiktige mål. Det langsiktige målet er å få foreldrene i arbeid. Men hvis vi på kort sikt skal få barna, uavhengig av bakgrunn, ut av fattigdom, må vi gjøre noe med inntektene til disse familiene her og nå, og da er økt barnetrygd det aller viktigste tiltaket.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
SV har foreslått at vi skal ta imot 5 000 kvoteflyktninger, i tråd med det FN ber om. Det er mer enn regjeringen har foreslått, men en drastisk økning i forhold til det Fremskrittspartiet selv har vært med på, er det faktisk ikke. Hvis vi skal klare det – og å redusere forskjellene – må vi føre en integreringspolitikk som virker. Da må vi sørge for at folk lærer norsk, vi må sørge for at folk blir kvalifisert, og vi må sørge for at familiene har nok å leve av inntil de kommer dit. En integreringspolitikk som virker, handler om ikke å gi opp et eneste nabolag. Det handler om veldig mye av det samme som det å utviske forskjeller i samfunnet vårt ellers handler om. Jeg synes det er interessant at Fremskrittspartiet er så opptatt av ulikhet akkurat når det gjelder en sak der de kan snakke om innvandring. For ellers er det altså sånn at denne regjeringen på felt etter felt etter felt fører en politikk som trekker samfunnet i retning av større forskjeller – og Fremskrittspartiet er avslørt som et parti for dem på toppen av det norske samfunnet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Dette er en viktig debatt. La meg bare først si at det er mye som tyder på at regjeringens reformer ikke akkurat fører til et veldig mye mer effektivt samfunn. Jeg tror f.eks. de fleste som ser det kaoset som nå er utløst i norsk jernbane, vil være enig med meg i at det er veldig god grunn til å tro at dette ikke er spesielt fornuftig forvaltning av ressurser i det lange løp, selv om vi har fått mange flere direktører som kan bidra med litt mer skatt i statskassen. Men så til alvoret i dette spørsmålet, for det er helt riktig at vi må forberede oss på en framtid – og det gjelder både med representanten Nordby Lundes politikk og med vår – hvor oljeinntektene vil bli mindre. Da må vi for det første stille oss spørsmålet: Hvordan utvikler vi næringer som gjør at industrien og arbeidsplassene ikke forsvinner, men utvikles videre? Vårt svar på det er å komme i gang med arbeidet med en grønn ny deal. Så må vi spørre oss: Hvordan fordeler vi sånn at velferden kan bestå? For det Høyre aldri nevner, er at framskrivingene også viser at vi skal ha en sterk økning i det private forbruket. Det kan vi heller velge å omfordele til offentlig felles forbruk.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Det er helt riktig at naturressursene våre har vært og kommer til å være grunnlaget for det vi skal leve av i Norge, og det å lage en grønn ny deal bygger på veldig mye av det samme som den grønne dealen som representanten Knutsdatter Strand beskriver at vi har lang tradisjon for i Norge. Det handler om å ta i bruk jorden og havet og kraften og skogen. Vi må finne balansen mellom det å kunne ta dette i bruk og det å ta vare på det, slik at det også er der for framtidige generasjoner, og slik at vi oppfyller det ansvaret vi har for å ta vare på biologisk mangfold. Det er mye snakk om klimakrisen her i dag – med rette. Det er mindre snakk om at også trusselen mot artsmangfoldet er en miljøkatastrofe, som kan bli skjebnesvanger. Der må også et land som Norge gå foran. Det kommer nok fortsatt, tror jeg, til å være noen uenigheter mellom SV og Senterpartiet om omfanget av vern. Det må vi leve med, det har vi holdt på med før. Men det skal vi nok finne ut av, og så får vi se hvor det ender.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Jeg svarte på det spørsmålet på radioen, og jeg kan gjerne gjenta det i dag. Utfordringen med deler av den sikkerhetspolitiske debatten i dag er at premisset for hva som er trusselen mot Norge, er feil. Det kommer ikke til å være en invasjon fra Russland, det er ikke det vi skal forberede oss på, men det er fare for at det oppstår mindre kriser, at det oppstår uhell, at det oppstår situasjoner som så kan eskalere. Da er spørsmålet: Hvordan håndterer vi det? Utgangspunktet for norsk sikkerhetspolitikk må være å minimere risikoen for at Norge havner i den typen situasjoner. Vi mener at en tettere nordisk tilknytning er med på det, mens den politikken som Venstre ulykkeligvis er med på i dag, med å bringe Norge tettere og tettere innpå et USA under Donald Trump, gjøre Norge militært mer og mer avhengig og invitere amerikanerne inn i våre nærområder, faktisk bidrar til det motsatte, til økt spenning. Det er dårlig sikkerhetspolitikk, og det er skuffende at Venstre er med på det.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
Jeg har stor respekt for representanten Bekkevold. Derfor synes jeg det er litt leit at han konstruerer stråmenn. Det er ingen partier i norsk politikk som vil at barna skal være på skolen hele dagen. Det vi har foreslått, er å utvide skoledagen med to skoletimer. Det vil for øvrig passe godt sammen med en sekstimersdag for de voksne, men hensikten er altså ikke at barna skal bruke mer tid på skole, men at vi skal omorganisere den tiden vi allerede bruker, fordi barna er på SFO i veldig stor grad, et tilbud som er dyrt og av varierende kvalitet. I tillegg bruker barna veldig mye tid på hjemmelekser. Vi vil ta hjemmeleksetiden og en del av SFO-tiden og legge den inn i skoledagen, slik at det blir tid til mer praktiske fag, at det blir tid til gratis mat, at det blir tid til mer fysisk aktivitet, at det blir tid til å gjøre lekser på skolen – altså en skole som kan inkludere flere barn. Så Kristelig Folkeparti bør egentlig slutte å konstruere disse stråmennene og heller forklare hvordan de har tenkt å lage en skoledag som får plass til disse nødvendige tingene.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-10-03:
En annen president, Donald Trump, skal bygge mur mot Mexico, og i den forbindelse tas det nå mye penger fra det amerikanske forsvarsbudsjettet for å finansiere denne muren. Det har også betydd at den amerikanske regjeringen forventer av europeiske allierte at de i mye større grad skal betale for amerikanske militære prosjekter og infrastruktur på europeisk jord. Det er en problemstilling som også har vært oppe i norske medier. Under denne regjeringen har Norge blitt langt mer avhengig av USA enn før. Det gjelder både gjennom økt tilstedeværelse av amerikanske styrker på Værnes, Setermoen og ellers, og det har vært oppe spørsmål om amerikansk investering i kampflyoppstillingsplasser på Rygge. Det har jeg sett at forsvarsministeren i media har sagt at Norge ikke vil betale for, men jeg vil gjerne at det også sies her i huset. Er det uaktuelt for regjeringen å finansiere amerikanske militære prosjekter i Norge som følge av budsjettkutt i USA?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Som vi hørte i innlegget til representanten Audun Lysbakken, liker SV å kritisere regjeringen for å være ansvarlig for at forskjellene øker. Nå har vi passert over 100 000 barn i Norge som lever i husholdninger med vedvarende lavinntekt. Det er ikke bra, og det tror jeg at jeg og representanten – fra samme fylke, men fra et annet parti – er helt enige om er en utvikling vi må snu. Utviklingen skyldes imidlertid ikke at denne regjeringen har en helt annen skatte- og avgiftspolitikk enn den SV skulle ønske seg. Det er et faktum at innvandring er den viktigste begrunnelsen for dette. Det er fordi den største veksten av barn i lavinntektsfamilier er nettopp i innvandrerfamilier. Mange innvandrere har en svakere tilknytning til arbeidsmarkedet enn det befolkningen ellers har. Erkjenner SV at dette er et viktig premiss og kanskje den viktigste faktoren for at forskjellene øker?
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2019-10-03:
Samtidig som SV nå gir denne begrunnelsen, ønsker de en drastisk økning i antall kvoteflyktninger. De vil fjerne krav til inntekt og botid når det kommer til familiegjenforening, og de vil fjerne reglene for midlertidig opphold for enslige mindreårige asylsøkere. Erkjenner SV på noen som helst måte at deres politikk faktisk vil føre til at flere familier vil kjenne på utfordringene ved å leve med vedvarende lavinntekt? Erkjenner man at man ikke kan praktisere – hva skal man si – en slik grenseløs innvandringspolitikk og samtidig ikke godta premisset om at forskjellene vil øke som en følge av det?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2019-10-03:
Et bærekraftig samfunn forutsetter at vi bruker fellesskapets ressurser på best mulig måte. SV har – prisverdig nok – vært veldig gode til å problematisere norsk økonomis eksponeringer mot olje, og nå snakker alle om behovet for å frikoble utslipp og økonomisk vekst. Men veldig få snakker om behovet for å koble offentlig sektor og velferdsstaten fra oljeinntektene, som i dag ligger på rundt 263 mrd. kr på statsbudsjettet. Det er ingen næring som er så lønnsom som oljenæringen, og selv om vi lykkes med å erstatte alle oljearbeidsplasser med andre verdiskapende arbeidsplasser, må vi klare å gjøre mer for mindre for å opprettholde dagens velferdsnivå. SV er imidlertid imot alt av reformer, som pensjonsreform, jernbanereform, Nye veier AS, kommunereform og politireform, og generelt for å utvide de fleste sosiale ytelser uansett hva virkningene blir. Det jeg lurer på, er hvordan SV skal lukke gapet mellom de utgiftene de er for, og de inntektene de er imot?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-10-03:
Norges store fortrinn knyttet til vår natur og våre naturressurser er en historisk grønn deal, om du vil, nemlig aktiv bruk over hele landet. Mens mange andre land har opplevd at arbeidsplasser har blitt flyttet til lavkostland, har vi i Norge kompensert for dette med aktiv bruk av rike naturressurser og utvikling av verdikjeder. Konflikten rundt vern og bruk kan sette en stopper for dette om for store områder får varig vern. I Oppland har bl.a. Dovrefjell erfart hvordan bulldosere og vern har fjernet gamle veier og truet stølshistorie. I Valdres erfarte bl.a. Øystre Slidre omkamper knyttet til utvidelse av Langsua nasjonalpark, og andre konflikter i regjeringens prosess med supplerende vern. Hvordan mener SV lokale meninger og hensyn skal bli hørt i slike verneprosesser, og hvordan kan dette sikre framtidig verdiskaping og sysselsetting?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-10-03:
Når Venstre, i likhet med Senterpartiet, ønsker å være et grønt parti, har jeg lyst til å ta opp et litt annet tema enn det representanten var mest innom. Det går på kraftskatteutvalgets tilråding til regjeringen, og høvet for at inntekter fra vannkraftverk, som nå går direkte til kommunene, blir fjernet. Administrasjonssjefen i Lom kommune sier bl.a. til avisen Fjuken i dag: «Desse ordningane har det vore grunnleggjande politisk semje om i over 100 år, og har fungert godt i distrikts- og omfordelingspolitikk både med tanke på busetjing, næringsutvikling og verdiskaping. Det er 175 kommunar(av desse er over 80 prosent minsteinntektskommunar) som nå risikerer å miste denne grunnleggjande føresetnaden for tenesteyting og framtidstru.» (av desse er over 80 prosent minsteinntektskommunar) Skjåk kommune kan miste 27 mill. kr og 20 pst. av sysselsettingen, Vang kommune 34 mill. kr og 16 pst. av budsjettet. Hvilken motivasjon mener representanten fra Venstre lokalsamfunn skal ha for å være vertskap for kraftanlegg som fører med seg store naturinngrep?
Marit Knutsdatter Strand (Senterpartiet), 2019-10-03:
Hvordan vi ser på verden, varierer fra person til person, og hvordan vi som partier ser på Norges langstrakte land, er ulikt. Store endringer i vår tid må bli møtt med mindre avstand, fordi avstand mellom f.eks. rik og fattig, by og bygd samt avstand til utdanningstilbud er med på å svekke våre muligheter. Folk og kompetanse er verdier vi må investere i og med for å ta Norge videre. Det sies at klok av skade blir en som er klok. Regjeringspartienes valgoppslutning ved kommune- og fylkestingsvalget viser tydelig at folk ønsker en annen retning for å løse utfordringene vi står overfor. Senterpartiet jobber kontinuerlig for denne alternative retningen, med tillit til folk i hele landet. Regjeringen virker å være mest opptatt av å sette ned nye utvalg, der – uansett hva problemet er – fusjon er løsningen. Sammenslåinger og strukturendringer er risikosport. Nå skal ikke bare folkevalgt styring samles på færre og større enheter, men også dømmende makt og utdanningsinstitusjoner – blant annet. Avstandene øker. Vi vet at høyere utdanning blir viktigere og viktigere. Ny viten, nye virksomheter og ny teknologi er en del av løsningen for å ta vårt samfunnsansvar for at folk skal få bedre liv og tjenester nær seg. Regional forskning og utvikling skaper verdier. Desentralisert utdanning er viktig i størsteparten av landet vårt for at folk skal ha tilgang på et studietilbud, og det er godt kjent at flesteparten av studentene ikke reiser ut av den landsdelen der de er oppvokst, for å studere. Når søkertall og uteksaminering påvirker økonomien til institusjonene mye, er institusjonenes betingelser lagt. Avstandene øker. Flere nye fylker skal begynne å virke i 2020, der verken frivillig sammenslåtte eller tvangssammenslåtte fylker har fått mange nye oppgaver. En av dagens kjerneoppgaver, nemlig opptak til videregående opplæring, vil dessuten regjeringen ta fra fylkene. Samtidig skal struktur i videregående opplæring bli lagt om og nye læreplaner innført. Nye læreplaner får også grunnskolen. I både fylkene og kommunene trengs det mer ressurser, ikke mindre. Det trengs mer tid til kommunene og deres oppgaver, ikke tid til fusjoner og pengesluk i form av nye administrasjonsbygg. Lærerrekrutteringen må opp. Utdanning og kompetanse gjennom lange liv vil Senterpartiet ha nær folk i hele landet. Å investere i folk er å investere i framtiden. Avstandene må bli kortere. Senterpartiets løsning er nærhet og tillit.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2019-10-03:
SV ønsker at barna skal være på skolen hele tiden, men de ønsker at de voksne skal få kortere arbeidsdag. Paradokset er jo enormt. Skolen har mange utfordringer, og dem løser vi ved å ansette flere lærere, flere ulike yrkesgrupper, fortsette kampen mot mobbing og la barn få være barn. Flere skoletimer løser ikke disse utfordringene. Kristelig Folkeparti vil heller jobbe for sosial utjevning ved å få flere foreldre til å engasjere seg i barnas skolegang. Intensjonene om å utjevne forskjeller er gode, men outsourcing av barndommen er like paradoksalt som at SV vil ha sekstimersdag for voksne, men heldagsskole for barn. Er det slik at SV mener at å redusere foreldrenes ansvar for barnas oppdragelse og læring passer inn i deres partipolitikk så lenge det kan begrunnes i kampen mot å utjevne sosiale forskjeller?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Representanten Breivik vet at jeg oppriktig mener at Venstre har en stolt sosialliberal tradisjon i norsk historie. Det vet han godt fra før. Det har betydd mye for utviklingen av Norge. Jeg har lyttet nøye til representantens innlegg, og jeg må jo først spørre: Hvordan er det mulig for Venstre å være i koalisjon med høyreliberalistene etter det innlegget? Det må jeg si at jeg ikke helt forstår, men det skal Terje Breivik kanskje få sjansen til å forklare litt nærmere. Det handler jo om den konkrete politikken, og det er tre ting jeg vil konkretisere når det gjelder problemstillingene rundt Venstres deltagelse i regjeringen. Står Venstre, med bakgrunn i det Breivik nå har sagt, virkelig bak forslaget om igjen å kutte i arbeidsavklaringspenger for norsk ungdom? Står de virkelig bak det? Det forstår jeg ikke. Det andre er avkorting i uføretrygden og nei til pensjon fra første krone. Hvordan stemmer dette med innholdet i Breiviks innlegg?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Hvis jeg hører helt riktig nå, så hører jeg faktisk at Venstres parlamentariske leder begynner å bruke høyresidens retorikk. Vi må presse folk først – for at de skal strekke seg lenger. Det skal også bli interessant å høre hva Kristelig Folkeparti måtte mene om dette. Det er liksom den måten man alltid skal løse disse utfordringene på: Vi presser dem som står svakest, for at de skal strekke seg lenger, og så øker bare ulikheten. Dette er jo høyreliberalismens filosofi, og jeg håper virkelig at Venstre er i stand til å ta et oppgjør med den. Jeg må si at jeg forundres, jeg forundres, og jeg forundres.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Jeg merker meg at jeg ikke får svar på dette, og jeg hører at representanten glir på sin prinsipielle argumentasjon. Det får vi bare ta til etterretning. Han må jo det i den maktsituasjonen han befinner seg i. Det må være plagsomt, slik jeg tenker det. Så er det distriktspolitikken. Den andre siden ved dette er jo den voldsomme sentraliseringen som denne regjeringen driver – den voldsomme sentraliseringen. Nå er det altså kraftbeskatningen og domstolene som står for tur. Vil Venstre stille seg bak en slik sentralisering gjennom sitt arbeid i regjeringen, eller kan vi lene oss på at Venstre her vil gå imot det, slik at vi ikke får dette vedtatt i Stortinget i løpet av denne sesjonen – for det ville være en ulykke?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Med bakgrunn i det vi nå har hørt forsvarsministeren fortelle Stortinget, vil jeg ta opp et alvorlig perspektiv. Vi som er i forsvarskomiteen, er vant til ofte å få mange henvendelser fra pensjonerte militære som uttrykker veldig mye uro og skepsis. Det som imidlertid nå har skjedd, er at generalløytnant og sjef for Forsvarets operative hovedkvarter i Bodø i dag, Rune Jakobsen, sier i det offentlige rom: «Hoveddilemmaet for hele Forsvaret, hvis vi skal gå videre med de samme ressursene som vi har nå, er at vi ikke er i stand til å holde ut til alliert hjelp kommer. Så det er det første vi må fikse.» Dette er en uttalelse som er veldig alvorlig fra en person som sitter med et så sterkt ansvar som han gjør i den aktuelle situasjonen, og det stemmer jo ikke med det som forsvarssjefen sier til Stortinget når det gjelder beretningen om Forsvaret. Hva er forsvarssjefens syn på denne uttalelsen?
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2019-10-03:
Men betyr det at forsvarsministeren på vegne av regjeringen er enig med generalløytnant Rune Jakobsen? Er det slik at vi ikke er i stand til å forsvare oss nå, at vi ikke kan greie å ta imot de allierte? Er det det forsvarsministeren nå sier til Stortinget?