Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2021-06-01:
EOS-utvalget er Stortingets kontrollorgan for de hemmelige tjenestene i Norge. Hovedformålet med kontrollen til utvalget er å påse at borgernes rettigheter ikke krenkes, og at lover og regler følges. EOS-utvalget skal påse at de hemmelige tjenestene balanserer hensynet til den enkeltes privatliv opp mot samfunnets og borgernes behov for sikkerhet. I dette arbeidet kontrollerer EOS-utvalget bl.a. om Politiets sikkerhetstjenestes registering av personer er i samsvar med loven, at E-tjenesten ikke bryter forbudet mot å overvåke norske personer som oppholder seg i Norge, og om saker om sikkerhetsklarering av Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Forsvarets sikkerhetsavdeling er behandlet på korrekt måte. La meg nevne noen av våre merknader i innstillingen knyttet til årsberetningen for 2020: EOS-utvalget har kritisert PST i en sak som gjelder utveksling av informasjon om en norsk borger til en tjeneste i et land der det er risiko for at menneskerettighetene ikke blir respektert. I en gjennomgang av hvordan PST utveksler informasjon med utenlandske tjenester, så utvalget på informasjonsutveksling om en nordmann som satt fengslet i utlandet. Utvalget uttalte at PST hadde gjort en mangelfull vurdering av risikoen ved å utlevere opplysninger om vedkommende til PSTs samarbeidspartner i det aktuelle landet. Komiteen slutter seg til denne kritikken og understreker at det er viktig at slik kritikk følges opp av tjenestene. EOS-utvalget har fullstendig innsynsrett i løpende saker i alle EOS-tjenester med ett unntak: saker som blir definert som særlig sensitiv informasjon hos Etterretningstjenesten. I 2019 og 2020 har utvalget gått gjennom 19 saker/operasjoner fra flere år tilbake i tid som ikke lenger er definert som særlig sensitiv informasjon. Utvalget har ikke funnet tegn på at Etterretningstjenesten har gått utover sine fullmakter, eller at noen har fått rettene sine krenket. Komiteen er godt fornøyd med denne gjennomgangen og resultatet av den. Komiteen har også valgt å ha en tydelig merknad knyttet til E-tjenesten i innstillingen. Jeg refererer den i sin helhet: «Komiteen vil understreke det ansvaret E-tjenesten har for å opprettholde tilliten i befolkningen som tjenesten er avhengig av. Gjennom den kontrollen som EOS-utvalget gjør av tjenesten, vil det kunne avdekkes forhold som kan være kritikkverdige. Komiteen vil påpeke at Stortinget forventer at tjenesten følger opp eventuelle kritiske merknader – og sørger for at man til enhver tid har rutiner som medfører at man tar på største alvor eventuelle kritiske merknader og innretter tjenesten slik at den typen kritiske merknader kan unngås. Komiteen vil også fremheve viktigheten av den jobben som E-tjenesten gjør for å sikre nasjonens innbyggere mot potensielle trusler.» Komiteen skriver videre: «Komiteen viser til at utvalget i en klagesak har konkludert med at en klager fikk rettighetene sine krenket da NSM på feil grunnlag gjorde om et klareringsvedtak fra KONFIDENSIELT til ingen klarering. Komiteen viser til at både NSM og FSA fikk kritikk fra utvalget i en klagesak for uforholdsmessig lang saksbehandlingstid. Det gikk mer enn fire år fra klageren sendte inn personlig informasjon som grunnlag for klarering, til NSM fattet sitt endelige vedtak om nekting av sikkerhetsklarering.» Vi viser også til, som er referert i årsberetningen, at både FSA og NSM fikk kritikk i en klagesak som gjaldt innsyn i en klareringssak. Klageren ble nektet innsyn i faktiske opplysninger som var skrevet ned i et internt dokument. Klageren ble i tillegg pålagt taushetsplikt under straffansvar for opplysninger klageren selv hadde levert til klareringsorganet. Komiteen registrerer at da vi fikk overlevert årsmeldingen for 2020 til Stortinget i mars 2021, var det nøyaktig 25 år siden EOS-utvalget hadde sitt første møte, og komiteen vil derfor rette en stor takk til EOS-utvalget for godt utført arbeid i disse 25 årene. Komiteen vil også understreke viktigheten av EOS-utvalgets arbeid, og at utvalget gis økonomiske forutsetninger for å kunne fortsette dette viktige arbeidet. Jeg har bare avslutningsvis lyst til å vise til all den medieomtalen som har vært i den senere tid om klareringssaker. Jeg er også kjent med at det vil være saker som kommer i retten knyttet til dette, og det har også vært saker i retten knyttet til disse klareringssakene. I juni 2019 behandlet Stortinget en særskilt melding fra nettopp EOS-utvalget om klareringssaker og praksis, og det kom veldig tydelige merknader fra et enstemmig storting knyttet til dette. Regjeringen lovte en oppfølging, og jeg regner med at man sørger for det. Når man leser en del av de sakene som har vært i media knyttet til klarering, stusser jeg på hvordan dette følges opp. Nå er det kanskje fordi bare én side får lagt fram saken sin, men det er viktig at de merknadene som komiteen og Stortinget hadde i 2019, blir fulgt opp av regjeringen knyttet til klareringssaker.