Dag Jostein Fjærvoll (Kristelig Folkeparti), 1999-06-15:
Jeg ser en fusjon mellom Postbanken og DnB i tråd med den fusjonsplan som er fremforhandlet mellom de to bankene, som en god løsning for Postbanken. Samtidig vil det fusjonerte finanskonsernet gi et konkurransedyktig nasjonalt alternativ. Jeg er derfor glad for at finanskomiteens flertall, alle unntatt komiteens medlem fra Sosialistisk Venstreparti, slutter seg til Regjeringens forslag om samtykke til å godkjenne fusjonsplanen for fusjon mellom Den norske Bank ASA og Postbanken AS. Postbanken og DnB utfyller og kompletterer hverandre både regionalt, nasjonalt og internasjonalt. Bankene supplerer hverandre betydelig med hensyn til tjenestetilbud, kundegrupper og produktområder. Et fusjonert konsern vil gjennom en felles teknisk produktplattform og effektiv produksjon kunne tilby et bredt og konkurransedyktig spekter av finansielle produkter og tjenester. Felles produktplattform kombinert med et unikt distribusjonsmangfold vil kunne gi bedre tilgjengelighet til det fusjonerte konsernets tjenester og økt valgmulighet både for privatkunder og bedriftskunder. En fusjon vil kunne styrke tilbudet av finansielle tjenester til kundene i begge banker. Postbanken og DnB har også balansestrukturer som passer godt sammen, noe som gir en bedre balansestruktur og reduserer rente- og likviditetsrisikoen for det fusjonerte konsernet. Regjeringens forslag om fusjon mellom DnB og Postbanken er fremmet under forutsetning av Stortingets tilslutning til Regjeringens forslag om omdanning av Postbanken BA til aksjeselskap. Dette er gjort klart innledningsvis i den framlagte stortingsproposisjonen. Stortingets vedtak 1. juni i år i forbindelse med behandlingen av St.prp. nr. 61 jf. Innst. S. nr. 194 for 1998-99, og Ot.prp. nr. 53 jf. Innst. O. nr. 75 for 1998-99, innebærer at denne forutsetningen er oppfylt. På bakgrunn av Stortingets vedtak om omdanning, og i tråd med forutsetningene for fusjonen, vil Postbanken AS bli stiftet før det avholdes ekstraordinære generalforsamlinger i henholdsvis DnB og Postbanken. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet mener det er kritikkverdig at Stortinget først ble forelagt forslag om aksjeselskap for Postbanken, uten at det framgår at dette er en forutsetning for fusjonen, og at forslag til samtykke til fusjon deretter fremmes før proposisjonen om aksjeselskapsform er ferdigbehandlet. Etter disse medlemmers mening innebærer dette at «Stortinget ble gjort kjent med vesentlig informasjon om sakene på en uryddig måte». Dette ble også tatt opp av SV nå under debatten. Jeg finner i denne sammenheng grunn til å understreke at Regjeringens forslag om omdanning av Postbanken til aksjeselskap ble fremmet på selvstendig grunnlag, uavhengig av om det blir noe av den planlagte fusjonen mellom Postbanken og DnB eller ikke. Jeg viser til at dette også ble understreket i mitt innlegg i forbindelse med stortingsbehandlingen av AS-saken. Jeg vil her også nevne at det da proposisjonene i AS-saken ble fremmet, ennå ikke var avklart hvorvidt styrene i Postbanken og DnB ville gå inn for en fusjon. Videre vil jeg minne om at det er en sentral forutsetning i fusjonsplanen at ekstraordinære generalforsamlinger i de respektive selskapene om godkjenning av fusjonsplanen skal avholdes senest 30. juni d.å. Styrene i de respektive selskapene gikk inn for fusjonen henholdsvis den 27. og 28. april, og fusjonsprosjektet ble godkjent av styrene først den 11. mai. Skulle det være mulig å innhente Stortingets samtykke til godkjenning av fusjonsplanen i vårsesjonen, måtte proposisjonene i fusjonssaken fremmes for Stortinget raskest mulig i mai, og da nødvendigvis også før saken om omdanning av Postbanken til aksjeselskap var ferdigbehandlet i Stortinget. En fusjon mellom Postbanken og DnB forventes, med utgangspunkt i de forutsetninger som er lagt til grunn i fusjonsplanen og prosjektet, å gi økt verdi for eierne gjennom uttak av synergigevinster i ulike deler av virksomheten. Det er forutsatt at verdiøkningen kommer som resultat av bl.a. kostnadsbesparelser på ca. 460 mill. kr pr. år i forbindelse med felles produktplattform, drift, produksjon og IT-plattform, felles hovedkontor samt samordning av filialnettet. I tillegg er det anslått inntektssynergier på mellom 150 og 200 mill. kr på årsbasis fra og med 2005. Fusjonspartene legger til grunn at den største delen av synergiene lar seg realisere innen utgangen av 2001, og at synergiene fullt ut lar seg realisere innen utløpet av 2004. Postbankens avtale med Posten om bruk av postnettet for distribusjon av grunnleggende banktjenester og tilleggstjenester vil bli videreført med den fusjonerte banken. Postnettet anses fra partenes side å være en attraktiv og kostnadseffektiv distribusjonskanal for enkle banktjenester, og det er et mål at fusjonen skal bidra til å styrke bruken av postnettet. Postbankens formål er å bidra til å fremme sparing og effektiv kredittyting og effektive postgirotjenester og annen betalingsformidling i samfunnet. Grunnlaget for bankens virksomhet er å sikre et reelt bankalternativ for personkunder samt små og mellomstore bedrifter i hele landet. Tilknytningen til postnettet har helt siden etableringen av Postgiro og Postsparebanken vært et sentralt element for å sikre tilgangen til de aktuelle tjenester i hele landet. Markedet for bank- og betalingstjenester er imidlertid vesentlig endret siden den gang Postbanken ble etablert. Det er stadig flere aktører i markedet, og tilbudet til kundene blir mer og mer skreddersydd deres behov. Elektroniske tjenester har i stor utstrekning overtatt for de tradisjonelle banktjenester. Girotjenester og annen betalingsformidling kan etter banksamordningen for noen år siden utføres effektivt uavhengig av kundens tilknytning til en spesiell bank. Gjennom avtalen med Posten vil det fusjonerte konsernet bidra til å sikre at kunder over hele landet fortsatt kan benytte postkontorer og landposttjenesten for å få utført manuelle banktjenester dersom de ønsker det. Etter den nye bestemmelsen i postselskapsloven, som er vedtatt i forbindelse med omdanningen av Postbanken BA til aksjeselskap, jf. Ot.prp. nr. 53 for 1998-99, har Posten plikt til å inngå avtale med en finansinstitusjon hvor denne gis enerett og pålegges plikt til å tilby grunnleggende banktjenester gjennom hele Postens ekspedisjonsnett. Avtalen med den fusjonerte banken vil sikre oppfyllelse av dette. Avtalen har en varighet fram til 1.   mai 2002, som tidligere berørt av flere talere. Dersom partene etter utløpet av avtaleperioden ikke finner det hensiktsmessig å videreføre avtalen, vil Posten måtte søke å finne en annen avtalepartner. Som det fremgår av stortingsproposisjonen, legger Regjeringen til grunn at Posten i god tid før avtaleperiodens utløp gjennomfører forhandlinger med aktuelle avtalepartnere, slik at tilbudet av grunnleggende banktjenester gjennom postnettet kan sikres også etter 1. mai 2002. Den fusjonerte bankens bruk av postnettet vil kunne gi økt trafikk på postkontorene og derved skaffe Posten noen flere ben å stå på i forhold til den krevende utviklingen selskapet står overfor med hensyn til trafikkutviklingen i ekspedisjonsnettet. Omfanget av mulig økt trafikk er imidlertid uklart. Uavhengig av fusjonen vil Posten til enhver tid måtte vurdere sammensetningen av ekspedisjonsnettet og tilpasse dette til behovene i markedet, kravene til utføring av samfunnspålagte tjenester og en forsvarlig lønnsomhet. Som det fremgår av stortingsproposisjonen, og som berørt tidligere i debatten, vil Regjeringen vurdere å bruke en del av de midlene som frigjøres ved en eventuell fusjon mellom Postbanken og DnB til å opprettholde strukturen i deler av postnettet. Regjeringen vil komme tilbake til dette i de årlige budsjettproposisjoner. Jeg vil mot slutten understreke at det er like viktig nå som før å sikre personkunder og bedrifter i hele landet et godt tilbud av bank- og betalingstjenester. Regjeringen anser imidlertid ikke lenger eierskapet til Postbanken som et nødvendig virkemiddel for å sikre dette. Om det er tillatt, la meg som ansvarlig statsråd uttrykke tilfredshet over at Stortinget under innspurten denne våren har vært villig til, på kort varsel og med stram agenda, å behandle store og omfattende saker som sammenslåingen av Telenor og Telia, omdanningen av Postbanken til aksjeselskap, og her i dag godkjenningen av fusjonen mellom Postbanken og DnB. De siste månedene og ukene har vært utfordrende for både en statsråd og et embetsverk som ikke bare må sikre seg at de behersker hele området, men som i like stor grad er avhengig av tilrådinger og verdivurderinger fra berørte selskaper, fra styrer og bedriftsforsamlinger. Derfor har den tidsmessige velvilje som er utvist fra de berørte komiteers side, fra saksordførernes side og fra Stortingets side, vært avgjørende for å komme i mål. Tross alt har vi i disse sakene snakket om den største nordiske industrisammenslutning noensinne, og i kveld snakker vi om en viktig bankfusjon på nasjonalt nivå, som flertallet mener vil være til nytte både for Postbanken, for DnB og for postnettet.