Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-12-07:
Vi har Europas laveste ledighet og et av verdens beste velferdssamfunn. Det er ikke tilfeldig, men et resultat av klare politiske valg. Arbeidsløsheten biter seg nå fast i Europa, og faren er et varig høyere arbeidsledighetsnivå enn før finanskrisen. Grunnlaget for velferden legges gjennom vår felles arbeidsinnsats. Arbeid til alle er derfor fortsatt et hovedmål for vår regjering. Arbeid gir den enkelte økonomisk selvstendighet og er et av de viktigste virkemidlene for å motvirke fattigdom og utjevne sosiale forskjeller. Regjeringen foreslår et fortsatt høyt antall tiltaksplasser i 2011. Antall tiltaksplasser ble økt i 2009 for å møte økningen i antall ledige. Til neste år er bevilgningen tilpasset en positiv sysselsettingsutvikling. Ordningen med tidsubestemt lønnstilskudd foreslås videreført i 2011, og det samme gjelder innsatsen knyttet til Nasjonal strategiplan for arbeid og psykisk helse. For å bedre arbeidstakernes rettigheter i forbindelse med graviditet og fødsel foreslår regjeringen at foreldrepenger, svangerskapspenger og svangerskapsrelaterte sykepenger regnes med som arbeidsinntekt i kvalifiseringsgrunnlaget til dagpenger med virkning fra 1. januar 2011. Regjeringen opprettholder også de midlertidige finanskrisetiltakene for dagpenger og permitteringer. Sykefraværet er redusert gjennom 2010, og bevilgningen reduseres derfor med om lag 3 mrd. kr i 2010. Reduserte bevilgninger til sykefravær gjør at vi kan bruke mer på helse, skole og barnehage. Vi legger til grunn at vi ikke skal ha økninger i sykefraværet i 2011. Samtidig som samfunnet har nytte av dette, vet vi også at det er bra for den enkelte å være i jobb framfor å gå sykmeldt. Regjeringen legger til rette for et inkluderende arbeidsliv der alle har muligheten til å kunne delta. I mars i år undertegnet vi en ny og forsterket IA-avtale. Sykefraværet har gått ned i løpet av 2010. Det gjorde det også i 2004, men da gikk det opp igjen. Det er grunnleggende viktig at vi nå ikke slår oss til ro når vi ser at trendene går den riktige veien, men at vi fortsetter å ha stor oppmerksomhet, gode informasjonstiltak og arbeider systematisk og målrettet for fortsatt gode resultater. Derfor har vi foreslått at det bevilges 153 mill. kr til oppfølging av den nye IA-avtalen. I Soria Moria II varslet regjeringen en egen sysselsettingsstrategi for mennesker med nedsatt funksjonsevne – altså økt innsats på delmål 2 i IA-avtalen. Dette arbeidet er nå igangsatt. Sysselsettingsstrategien vil være konsentrert om å finne fram til konkrete arbeidsrettede tiltak og ordninger som er egnet til å øke deltakelsen i arbeidslivet for personer med funksjonsnedsettelser. I arbeidet vil vi særlig prioritere unge på vei inn i arbeidslivet etter gjennomført utdanning. Å sikre velferdssamfunnet betyr også at Nav må fungere godt. Arbeids- og velferdsetatens driftsbevilgning for 2011 er derfor i all hovedsak videreført etter en kraftig økning gjennom de to foregående årene. Ambisjonen bak Nav-reformen var å få flere i arbeid og redusere tilstrømmingen til stønader. Jeg er glad for at vi nå ser forbedringer i hvordan Nav fungerer. Samtidig er jeg opptatt av å erkjenne at det fortsatt er utfordrende og langsiktig arbeid som må til for å få full effekt av reformen. Nytt IKT-system står sentralt i denne innsatsen. Vi foreslår derfor å bevilge 10 mill. kr til planlegging av dette viktige arbeidet. Gode planer er helt avgjørende når man skal starte på et så komplekst arbeid. Samtidig som velferdstjenestene må videreutvikles og Nav må styrke sin saksbehandling, er regjeringen opptatt av å verne om fellesskapets midler. Velferdsordningene er til for dem som trenger dem. Trygdemisbruk er fullstendig uakseptabelt. Regjeringen ber derfor Arbeids- og velferdsdirektoratet om å styrke innsatsen mot trygdemisbruk. Regjeringen er opptatt av at alle kan bidra i verdiskapingen. Det innebærer innsats både for å hindre ledighet og for å sikre at arbeidslivet er inkluderende og legger grunnlag for at så mange som mulig kan delta. Samtidig innebærer det vern om velferdsordningene for dem som av ulike grunner likevel ikke kan delta. Det skal alltid lønne seg å arbeide, men kan du ikke arbeide, skal du være sikret gode velferdsordninger. Vi har lagd et system hvor man enten er i arbeid eller har klare rettighetsbaserte ytelser. Det skal vi være stolte av og glade for. Utfordringen blir å få flere med ytelser til å kombinere trygd og arbeid. Ufrivillig deltid er en form for arbeidsledighet som må bekjempes som annen arbeidsledighet. Ufrivillig deltid er et særlig framtredende problem i visse bransjer og i forhold til visse yrkesgrupper, og det rammer kvinner. Regjeringen foreslår derfor å bevilge 25 mill. kr til tiltak som kan redusere antall arbeidstakere i ufrivillig deltid i 2011. Midlene er tenkt nyttet både til prosjekter knyttet til organisering av arbeid i enkeltvirksomheter og til forsøk rettet mot etter- og videreutdanning for å styrke arbeidstakeres muligheter til å komme seg over i heltid. Regjeringen har også tatt initiativ til et treparts bransjesamarbeid for å fremme et seriøst og velfungerende arbeidsliv i utsatte bransjer. I samarbeid med partene i arbeidslivet er renholdsbransjen valgt ut som første bransje. Vi har foreslått 10 mill. kr som særlig skal benyttes til godkjenningsordninger for renholdsvirksomheter, og ID-kort for renholdsbransjen vil inngå som et viktig element. Fra nyttår gjennomføres en av de største omlegginger i folketrygdens historie. Pensjonsreformen trer i kraft. Muligheten til å kombinere arbeid og pensjon fra 62 år er en betydelig velferdsreform og legger til rette for en gradvis overgang fra arbeidsliv til pensjonisttilværelse etter egne ønsker og behov. Samtidig vil årlig pensjon bli høyere jo senere den tas ut. Det er grunn til å tro at flere vil velge å fortsette noe i arbeid framfor å pensjonere seg helt. Regjeringen har styrket den årlige innsatsen mot fattigdom med 3,9 mrd. kr i perioden 2006–2010. Vi kombinerer et bredt forebyggende perspektiv med tiltak for å bedre levekårene til de vanskeligst stilte, særlig i forhold til barn og unge. Sentralt i arbeidet mot fattigdom er å gi alle muligheter til å forsørge seg selv og bli sosialt inkludert gjennom å delta i arbeidslivet. Fattigdom er et sammensatt problem som omfatter mye mer enn mangel på penger. Vi foreslår å styrke barnehage og skole og videreføre ordningen med 8 timers gratis leksehjelp. Et godt utbygd pedagogisk barnehagetilbud gir barn gode og mer likeverdige oppvekst- og læringsvilkår. Økt innsats for å hindre frafall i skolen er nødvendig for at flere skal ha muligheter i arbeidslivet. Styrket kommuneøkonomi gir kommunene bedre muligheter for å yte velferdstjenester. Kvalifiseringsprogrammet er et av mange tiltak som bidrar til bedre muligheter og levekår for utsatte grupper. Vi styrker innsatsen overfor rusmiddelavhengige, innsatsen for økt fullføring i videregående opplæring og program for basiskompetanse i arbeidslivet. Vi foretar endringer i bidragsforskuddsordningen som vil gi bedre inntektssikring for forsørgere med lav inntekt. Det foreslås i statsbudsjettet for 2011 en styrking på nær 300 mill. kr på områder som er spesielt viktige i en samlet innsats mot fattigdom. Regjeringen tar sikte på å legge fram en stortingsmelding om fordelingspolitikken våren 2011. Der vil den videre innsatsen mot fattigdom ses i sammenheng med oppfølging av Fordelingsutvalgets innstilling, som kom i 2009. Vi har lagt fram et budsjett for å holde sysselsettingen oppe og arbeidsledigheten lav.