Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2014-06-17:
Forslagsstillerne til Dokument 8:54 S for 2013–2014 viser til at psykiske lidelser er en av de store folkesykdommene, og at en stor andel av den norske befolkningen vil bli rammet av en psykisk lidelse i løpet av livet. Videre viser forslagsstillerne til at det er et særlig behov for styrking av det forebyggende arbeidet og lavterskeltilbudet i kommunene. En samlet komité er enig med forslagsstillerne i at det fremover vil være et særlig behov for å styrke forebyggende arbeid og lavterskeltilbud i kommunene, noe det også vises til i flere av høringsinstansene, hvor det påpekes at det er i primærhelsetjenesten de aller fleste kan og bør få hjelp til å mestre sine psykiske lidelser. Komiteen påpeker også at Samhandlingsreformens intensjoner om samordning av helsetjenester er spesielt viktig for mennesker som i en periode har psykiske problemer. Det vises til at disse har behov for sømløse overganger mellom tjenestenivåene for å unngå unødvendig ventetid og forverring av plagene. Videre mener en samlet komité at samlokalisering og tverrfaglig samarbeid er goder for dem som trenger hjelp, og viser til den varslede meldingen om fremtidens primærhelsetjeneste som sentral for å utvikle samlokaliserte tjenester for innbyggerne – herunder at helsesentre, der fastleger deler lokaler med psykologer, helsesøstre og psykiatriske sykepleiere, vil kunne være et viktig tiltak for å hindre fragmentering. Det er altfor mange med psykiske helseutfordringer som blir for syke før de får hjelp og havner i spesialisthelsetjenesten. Da statsministeren løftet fram psykisk helse i sin nyttårstale, hadde det stor betydning for å få vekk fordommer og skape åpenhet. Samtidig var det et klart uttrykk for en politisk prioritering som denne regjeringen har lagt seg på. I budsjettbehandlingen for 2014 gjeninnførte derfor regjeringen øremerking av midler til rus- og psykiatribehandling på 340 mill. kr, og vi bevilget et ekstra tilskudd på 200 mill. kr til det samme i revidert budsjett. Til sammen utgjør det 540 mill. kr. I sin sykehustale la helseministeren stor vekt på at veksten innen psykisk helsevern og rusbehandling skal ha større vekst enn somatikken, og i sin tale på årets helsekonferanse viste helseministeren til SINTEF-rapporten fra i fjor høst, som slår fast at én av fire innleggelser i spesialisthelsetjenesten kunne vært unngått dersom tilbudet hadde vært bedre i kommunene. Helseminister Bent Høie har sagt: «Derfor skal vi bygge opp lett tilgjengelige lavterskeltilbud der folk bor. Det inkluderer økt satsing på å rekruttere psykologer til kommunene.» Regjeringen har styrket helsesøstertjenesten og psykisk helsetjeneste i skolen. Den har varslet at det vil komme en stortingsmelding om primærhelsetjenesten, en folkehelsemelding, en ungdomshelsestrategi, en egen helse- og sykehusplan – og nå sist fritt behandlingsvalg, der psykisk syke og rusavhengige skal prioriteres først. Alt dette er viktige tiltak for å få til en god opptrapping for psykiske helsetjenester i kommunene – og som også viser at det ikke vil være behov for en 5-årig opptrappingsplan for psykisk helse i kommunene, slik det foreslås i Dokument 8:41 S for 2013–2014. Det er i komiteen stor enighet om at terskelen for å få hjelp med psykiske helseutfordringer er for høy, og at det er altfor mange som må bli alvorlig syke før de får hjelp. Regjeringen jobber derfor som beskrevet – på kort og lang sikt – både i kommunene og i spesialisthelsetjenesten for å styrke tilbudet innen psykisk helse. Komiteen, med unntak av medlemmet fra Senterpartiet, står samlet om et forslag der «Stortinget ber regjeringen utrede en opptrapping for førstelinjen innen psykiske helsetjenester med fokus på kvalitet, forebygging og samhandling med spesialisthelsetjenesten og med en særlig prioritering av barn og unge». Jeg vil fremme det forslaget fra flertallet.