Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2017-06-08:
Oppdrettsnæringen er en stor og viktig næring for Norge. Næringen sysselsetter over 4 000 personer og produserer 1,2 millioner tonn fisk i året. Dette er spredt på nesten 1 000 ulike lokaliteter rundt om i landet vårt. Havbruk er en del av framtiden. Vi har naturgitte forutsetninger som er enestående i verden. Golfstrømmen gir oss perfekte strømmer og vanntemperatur til å drive med havbruk. Vi må legge til rette for en bærekraftig vekst i denne næringen. Som komiteen viser til i innstillingen, har denne næringen vokst seg stor ved å bruke areal som tilhører fellesskapet, og utnytte dette til å produsere på. Dette har gitt vekst i næringen og verdiskaping til samfunnet. Samtidig er det riktig, som forslagsstillerne peker på, at dette også har ført til konflikter – konflikter mellom oppdrettsnæringen og andre næringer, som fiskeri, mellom næring og lokalsamfunn og med tanke på miljøet. Stortinget har ved tidligere anledninger forsøkt å forebygge disse konfliktene og stille krav til næringen når det gjelder f.eks. miljøutfordringer. I 2015 vedtok vi også at det skulle opprettes et havbruksfond, og at 80 pst. av framtidige inntekter fra vekst i næringen skulle gå til havbruksfondet for så å tilfalle kommuner og fylkeskommuner som vertskap for oppdrett. For at dette fondet skal fungere etter intensjonen, er vi avhengig av en bærekraftig vekst i næringen, og denne har vært lav de siste årene. Dette skyldes først og fremst at det er tildelt få nye konsesjoner som en konsekvens av nettopp det som går på oppfølging av bærekraftskriteriene, som skulle bidra til lusebekjempelse. Når næringen har fått bukt med lusa, kan den igjen vokse. Flere kommuner er nå utålmodige etter å få sin del av verdiene som skapes på deres areal. Når havbruksfondet ikke fungerer etter hensikten på grunn av liten tilførsel av kapital, har kommunene bedt om at det settes inn andre ordninger for å sikre kommunenes del av verdiene. Derfor har flertallet i komiteen nå gått inn for at det bør etableres et produksjonsvederlag for fisk for oppdrettsnæringen. Flertallet ber nå regjeringen om å sette i gang et arbeid med å utrede en avgift per kilo eksportert ubearbeidet fisk og komme tilbake til Stortinget i statsbudsjettet for 2018. Flertallet tar sikte på at vederlaget kan tre i kraft senest 1. juli 2018. Inntekten fra dette vederlaget skal gå til havbruksfondet og fordeles ut til kommunene fordelt på andel av lokalitetskapasiteten. Flertallet ber videre om at regjeringen utreder om det er riktig å gi fritak for avgift f.eks. for bedrifter som går med underskudd. Det å innføre en ny avgift er sjelden populært hos dem som skal betale, men for Kristelig Folkeparti og for stortingsflertallet er det viktig at de som blir berørt av denne produksjonen, og som stiller areal til disposisjon, skal få noe igjen for det. Å bruke fellesskapets ressurser til å skape verdier er bra, men da skal også fellesskapet få noe igjen for det. Også i utredningen fra Scheel-utvalget til regjeringen for en stund siden tar man til orde for at det bl.a. bør vurderes innført en grunnrentebeskatning for fiskeri- og havbrukssektoren. Dette er samme tanker som et flertall i næringskomiteen i dag ber regjeringen gå videre med.