Ågot Valle (Sosialistisk Venstreparti), 2004-03-11:
I denne saken er det flere saksordførere, men jeg vil ta en generell gjennomgang av komiteens innstilling. I samsvar med Grunnloven § 75k har Riksrevisjonen lagt fram for Stortinget antegnelser med svar og forslag til desisjon av Norges statsregnskap og regnskap for administrasjonen av Svalbard sammen med ekstrakt av regnskapene for 2002. Det er tatt opp i alt 20 saker, 15 antegnelser og fem saker til orientering. Det er ikke tatt opp saker under Helsedepartementet, Fiskeridepartementet, Kultur- og kirkedepartementet, Landbruksdepartementet, Miljøverndepartementet og Olje- og energidepartementet. Disse kan da på mange måter betraktes som de flinkeste departementene i klassen. Et flertall i komiteen, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti, ber Riksrevisjonen vurdere om Dokument nr. 1, som vi nå behandler, kan utvides med ytterligere informasjon, f.eks. opplysninger om bevilgede midler er brukt til formål som Stortinget har forutsatt, om det er samsvar mellom ressurser og pålagte oppgaver, og om vedtatte mål er nådd. Vi er klar over at noe av dette kan vurderes i forvaltningsrevisjonsrapportene som vi får fortløpende, men i Dokument nr. 1 har vi større muligheter for å vurdere helheten. En samlet komite viser til at hele seks virksomheter ikke har fått Riksrevisjonens godkjennelse av regnskapene, og at hele fire av disse er under Utdannings- og forskningsdepartementets ansvarsområde. Jeg ser at utdanningsministeren ikke er her, men jeg går ut fra at hun har merket seg dette. At så mange virksomheter ikke har fått Riksrevisjonens godkjennelse, representerer et tilbakeskritt i forhold til tidligere års regnskaper. Komiteen gir anerkjennelse til det arbeidet som både Norges Veterinærhøgskole og Skattedirektoratet har satt i verk i forhold til feil og mangler som er avdekket tidligere, og som gjorde at tidligere regnskap ikke ble godkjent, noe de ble for 2002. Dette viser etter vår mening den betydningen Dokument 1 og regnskapsrevisjonen har og vil ha videre. Feil og mangler knyttet til anskaffelsesvirksomheten i staten er et tema også i denne rapporten. Jeg sier «også i denne rapporten» fordi dette har vært en gjenganger over flere år. Komiteen ser derfor alvorlig på dette og forventer at det ryddes opp. Anskaffelsesvirksomheten er forvaltning av fellesskapets ressurser. En samlet komite mener at det må etableres tilfredsstillende rutiner og bygges opp kompetanse slik at regelverket følges opp. Komiteen viser til at nærings- og handelsministeren har gitt en oversikt over status for tiltak som er satt i verk for at retningslinjene skal bli fulgt opp. Komiteen ber om at Stortinget blir orientert om hvordan dette arbeidet går. Det understreker hvor alvorlig vi ser på dette. Riksrevisjonen peker på at internkontrollen svikter i flere virksomheter. Komiteen ber om at fagdepartementene legger vekt på forbedringstiltak i sin styringsdialog, ikke minst fordi internkontrollarbeidet er viktig for å forebygge misligheter og redusere risikoen for feil og mangler i regnskapene. Komiteen kvitterer i denne innstillingen ut de problemstillingene vedrørende statens regelverk for representasjon som det fra komiteens side har blitt stilt spørsmål om i høst. En samlet komite viser til at statsministeren i brev til komiteen har kommet med presiseringer og endringer av regelverket, også presiseringer når det gjelder begrepet representasjon. Et flertall, Arbeiderpartiet og regjeringspartiene, forutsetter at Riksrevisjonen på vanlig måte kontrollerer departementenes håndheving av representasjonsregelverket, mens et mindretall, Fremskrittspartiet og SV, mener at statsministerens klargjøring innebærer en innstramming i forhold til Arbeids- og administrasjonsdepartementets tidligere praksis – med andre ord: henger bjølla på katten. Mindretallet går ut fra at Riksrevisjonen kontrollerer at håndhevinga av regelverket er og har vært i tråd med de presiseringer som er gjort. I en del konkrete saker har flertallet, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti, endret Riksrevisjonens forslag til desisjon fra «Kan passere», som jo innebærer kritikk – ikke kan passere – til «Til observasjon», som innebærer at Riksrevisjonen må ha praksis til observasjon, eller at Riksrevisjonen må se videre på prinsippspørsmål som er reist. Dette innebærer også at saken kommer tilbake til Stortinget, der den fra Stortingets side kan forfølges videre. Dette gjelder bl.a. finansiering av nytt laboratorium ved Statens institutt for forbruksforskning. En samlet komite finner departementets framgangsmåte kritikkverdig og ikke i tråd med regelverket. Flertallet viser til at finansieringsordningen har pådratt staten forpliktelser langt utover løpende budsjettermin. Avtalen med utleier er å oppfatte som en kredittkjøpsavtale uten hjemmel i bevilgningsreglementet eller særskilt vedtak i Stortinget. Flertallet finner det uakseptabelt at disposisjoner gjennomføres uten at finansielle forhold fullt ut er avklart. En samlet komite forutsetter at departementet iverksetter tiltak for å endre avtalen i tråd med regelverket, og flertallet vil ha saken tilbake ved å endre forslaget til desisjon. Riksrevisjonen har avdekket en rekke forhold som ikke er i tråd med god regnskapsføring og økonomistyring hos Forbrukerombudet. Riksrevisjonen viser til svakheter i internkontrollen og kan ikke godkjenne regnskapet. En samlet komite slutter seg til Riksrevisjonens kritikk og forslag til desisjon. Komiteen er enig i Riksrevisjonens kritikk av en rekke – jeg understreker rekke – forhold under Forsvarsdepartementets ansvarsområde og finner det uheldig at Riksrevisjonens påpekinger fra tidligere år ikke er fulgt opp i 2002. Forsvarets regnskap har betydelige mangler innen områdene lønn, anskaffelser, konsulenttjenester og lager. Det er påvist brudd på overtidsbestemmelser i arbeidsmiljøloven, brudd på regelverket for offentlige tjenester, utstrakt bruk av opsjoner ved kjøp av konsulenttjenester og mangler ved disponering av retur- og overskuddsmateriell fra nedlagte avdelinger. Forsvarsdepartementet får også kritikk for at Forsvarsbygg ikke følger gjeldende lover og regelverk for offentlige anskaffelser. Kritikken omfatter bruken av endrings- og tilleggsavtaler uten at dette er inkludert i opprinnelig konkurransegrunnlag, og betydelige beløp er utbetalt uten at det er formalisert gjennom avtaler. Komiteen er enig i kritikken. Nå har departementet utarbeidet en handlingsplan for å følge opp Riksrevisjonens anførsler. Flertallet vil endre desisjonsform til «Til observasjon». Det betyr at man deler kritikken, men at dette er så omfattende at en vil ha den desisjonsformen. På den måten får Stortinget saken tilbake og kan følge med på at handlingsplanen blir fulgt opp. Riksrevisjonen har ikke godkjent Patentstyrets regnskap for 2002. Komiteen har merket seg at det ble påpekt mangler ved regnskapene for Patentstyret i alle år fra 1997 til 2002. Nærings- og handelsdepartementet beklager i brev til Riksrevisjonen at det ikke er foretatt full opprydding tidligere, men en setter nå inn ressurser for å bedre på forholdene. Komiteen slutter seg til desisjonsformen «Kan passere», som innebærer kritikk. Riksrevisjonen peker også på mangler ved den interne datasikkerheten ved Brønnøysundregistrene. Landets borgere pålegges å sende melding til registrene, og komiteen finner derfor det at den interne datasikkerheten ved registrene ikke har fått høyeste prioritet, kritikkverdig. Det er nå kommet fortgang i dette arbeidet, og komiteen forutsetter at tidsplanen for arbeidet overholdes. Riksrevisjonen har pekt på at det ikke er utarbeidet retningslinjer for hvordan regnskapsloven skal praktiseres ved Statens bankinvesteringsfond, og at Nærings- og handelsdepartementet ikke har utarbeidet instruks for departementets styring og oppfølgingsoppgaver overfor fondet. Komiteen har merket seg at det har vært diskusjoner om hvorvidt Statens bankinvesteringsfond skal anses som et forvaltningsorgan eller ikke. Justisdepartementet anser at fondet er et forvaltningsorgan og følgelig er pålagt å følge offentlighetsloven. Komiteen forutsetter at denne forståelsen også blir forståelsen fra Nærings- og handelsdepartementets side. Riksrevisjonen kritiserer Jernbaneverket for å ha bidratt til at staten får et betydelig økonomisk ansvar uten Stortingets samtykke gjennom selskapet BaneService Prosjekt A/S. Dette prosjektet, som skulle ivareta Jernbaneverkets entreprenørvirksomhet i Sverige og Danmark, er nå under avvikling, og det økonomiske tapet for staten ser ut til å bli hele 18 mill. kr. Komiteen er deler Riksrevisjonens kritikk, men flertallet formulerer en sterkere kritikk enn regjeringspartiene. Riksrevisjonens gjennomgang av Utenriksdepartementets forvaltning av ulike tilskudd har vist betydelige svakheter i rutiner og praksis. Dette er til dels gjengangere. Komiteen deler kritikken. Departementet opplyser at det pågår arbeid for å bedre på forholdene. Komiteen er tilfreds med at Riksrevisjonen vil følge opp arbeidet med å bedre rutinene i den løpende revisjonen. Som i foregående sak, da vi diskuterte anmodningsvedtakene, forutsetter vi at statsrådene er lydhøre overfor den kritikken som har kommet fram, og at forholdene blir rettet opp. Jeg viser for øvrig til innstillinga og forslaget til vedtak.