Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 1999-06-15:
Stortinget vedtok å opprette sitt eget – og jeg gjentar: sitt eget – kontrollutvalg for den militære etterretnings- og sikkerhetstjenesten samt for Politiets overvåkingstjeneste, dette ut fra de behov som ble avdekket ved tidligere undersøkelser om disse tjenestene. Stortinget ville med andre ord ha hånd om en egen kontroll gjennom et eget utvalg. Nå er det årsmeldingen for vårt EOS-utvalg som foreligger til behandling. I denne forbindelse er det grunnlag for å gi stor honnør for det omfattende og solide arbeidet som utvalget har gjort. Som det fremgår av komiteens samlede merknader, er det tatt til orientering at utvalget i lange perioder har hatt vanskeligheter på grunn av at utvalgsmedlemmer er blitt satt til andre ledende oppgaver i forvaltningen og av den grunn er gått ut av utvalget. Dette gjelder bl.a. Per N. Hagen og Aud-Inger Aure. Komiteen understreker behovet for at enkeltpersoners og organisasjoners sikkerhet ivaretas. Årsmeldingen tilkjennegir at det fortsatt er behov for et uavhengig kontrollutvalg, noe komiteen slutter seg til, og at sammensetningen av utvalget må skape tiltro i hele befolkningen. Positivt er det å konstatere at utvalget – etter initiativ fra overvåkingssjefen – har blitt orientert om at det har vært etablert flere edb-baserte interne arbeidsregistre i OVS. I denne forbindelse er det grunn til å berømme overvåkingssjefen for at det er tatt eget initiativ til å informere om slike registre. Videre konstaterer vi at et nytt registreringsrundskriv for POT er under utarbeidelse. Så langt er det en samlet komite knyttet til EOS-utvalgets årsmelding for 1998. Ulike oppfatninger har imidlertid kommet til kjenne vedrørende EOS-utvalgets innsynsrett, bl.a. ut fra utvalgets skriv til Stortingets presidentskap av 12. mai d.å. for å få avklart ulike problemstillinger knyttet til brev fra forsvarsministeren til forsvarssjefen av 16. april 1997. Dette gjelder utvalgets innsynsrett knyttet til instruksens §§ 5 og 6. For Kristelig Folkeparti er det av stor viktighet at det er bred støtte for utvalgets arbeid og mulighet for innsyn, noe som kommer til kjenne gjennom innstillingen. I denne forbindelse henviser også jeg til det som er berørt i forbindelse med § 5, Begrensninger i innsyn, hvor det bl.a. heter: «Utvalget skal ikke søke et mer omfattende innsyn i graderte opplysninger enn det som er nødvendig ut fra kontrollformålene. Det skal så vidt mulig iaktta hensynet til kildevern og vern av opplysninger mottatt fra utlandet. Mottatte opplysninger skal ikke meddeles annet autorisert personell eller andre offentlige organer som er ukjente med dem uten at det er tjenestlig behov for det, er nødvendig ut fra kontrollformålene eller følger av saksbehandlingsreglene i § 9. I tilfelle tvil bør avgiveren av opplysningene forespørres.» Kristelig Folkeparti og flertallet mener det vil være mulig å ivareta behovet for kontroll kombinert med behovet for å beskytte sensitiv informasjon ut fra de regler som her er nevnt. Og videre, dersom det skulle oppstå tvil eller uenighet mellom utvalget og tjenesten om utvalgets innsynsrett innenfor dette avgrensede området, må spørsmålet forelegges forsvarsministeren. Og skulle det fortsatt oppstå uenighet i spørsmål, må utvalget ha rett til å bringe spørsmålene inn for Stortinget. Flertallet ønsker også å påpeke at kontroll- og konstitusjonskomiteen i slike tilfeller bør varsles om at det er tvist mellom utvalget og departementet, og forutsetter at det videre arbeid i utvalget blir utført ut fra denne forståelse. På dette punkt kan det være behov for å få regelfestet disse spørsmålene, noe som kan skje i forbindelse med evalueringen av Kontrollutvalgets arbeid ved utgangen av inneværende periode. Under komiteens arbeid har det vært avgjørende viktig for Kristelig Folkeparti å få ivaretatt EOS-utvalgets innsynsrett på en slik måte at alle relevante opplysninger blir tilstilet utvalget. Vi er tilfreds med flertallets forståelse av dette spørsmålet i innstillingen.