Helge Thorheim (Fremskrittspartiet), 2017-06-20:
Jeg vil først takke for saksordførerens og de øvrige komitémedlemmenes grundige arbeid med denne saken, som er av stor viktighet, ettersom det dreier seg om å undersøke hvorvidt vi i vårt land har en tilfredsstillende beredskap og beredskapskultur, spesielt med tanke på oppfølging av konklusjoner i Gjørv-rapporten etter den tragiske hendelsen 22. juli 2011. Formålet med Riksrevisjonens rapport har vært å undersøke om Forsvaret og politiet etterlever Instruks om sikring og beskyttelse av objekter ved bruk av sikringsstyrker fra Forsvaret og politiet i fred, krise og krig, slik at viktige objekter opprettholder sin virksomhet og funksjonalitet i kritiske situasjoner. Videre er det undersøkt om Forsvaret og Politidirektoratet etterlever kravene i sikkerhetsloven og objektsikkerhetsforskriften om grunnsikring av egne skjermingsverdige objekter. Når det gjelder Riksrevisjonens funn, skal jeg ikke gjenta disse her. Men Fremskrittspartiet finner funnene i rapporten til Riksrevisjonen alvorlige. I tillegg til de opplysningene som gis i Riksrevisjonens rapport, har komiteen gjennom korrespondanse og to kontrollhøringer forsøkt å danne seg et bilde av i hvor stor grad statsrådene har fulgt opp når det gjelder de funnene Riksrevisjonen har påpekt i sin rapport. Både justis- og beredskapsministeren og forsvarsministeren har uttalt at de ser alvorlig på Riksrevisjonens funn. Forsvarsministeren sier i sitt svar til Riksrevisjonen at dens rapport bidrar til å fylle ut bildet og utfordringene som finnes på dette området, og rapporten vil således være et sentralt og nyttig grunnlag for det videre forbedringsarbeidet. Fremskrittspartiet er tilfreds med at forsvarsministeren vil legge Riksrevisjonens anbefalinger til grunn for det videre forbedringsarbeidet. Ifølge forsvarsministeren er det de senere årene iverksatt en rekke tiltak. Det er innført nytt regelverk, f.eks. er bistandsinstruksen endret flere ganger og senest i forrige uke. I 2015 ble Forsvarets bistand til politiet lovfestet. Oppdrag er blitt gitt. Objekter er blitt utpekt. Nøkkelpunktlisten oppdateres nå årlig. Planlegging av sikringsarbeid er blitt utført. Politiet og Forsvaret har i mange år øvd i fellesøvelser, som Tyr, Oslofjord, Hovedstad og Haugalandet. Både justis- og beredskapsministeren og forsvarsministeren har i sine svar til Riksrevisjonens rapport meddelt at arbeidet med objektsikring vil ta noe tid, og at det for Forsvarets del vil kunne ta noe tid å heve Heimevernets operative evne. Både justis- og beredskapsministeren og forsvarsministeren har gitt klare oppdrag til henholdsvis Politidirektoratet og Forsvaret med frister for det videre arbeidet med objektsikring. Når det gjelder arbeidet med objektsikring, forsøker Arbeiderpartiet å fremstille det som om denne regjeringen ikke har gjort noe fra 2013 til 2015, før arbeidet med Riksrevisjonens rapport ble satt i gang. Fremskrittspartiet vil vise til at 22. juli-tragedien avdekket at overordnede forsvarsplaner for å peke ut nøkkelobjekter var foreldet, og at listen over nøkkelobjekter ikke var oppdatert siden 2006. De som tidligere hadde ansvar for å oppdatere listen over nøkkelobjekter, var blitt rasjonalisert bort. Det tok derfor tid å bygge dette opp igjen. Det er brukt til sammen 1,1 mrd. kr til grunnsikring i Forsvaret i perioden 2012–2016, og ytterligere 450 mill. kr er avsatt i langtidsplanen. Også i politiet er det gjort betydelige investeringer til objektsikringsarbeid, som f.eks. at IKT-infrastruktur som støtter kritiske kommando- og kontrollfunksjoner, har blitt flyttet til sikrere lokaliteter. Dette er operasjoner som nødvendigvis tar tid. Gjennom Gjørv-rapporten etter 22. juli-terroren ble det anbefalt en rekke tiltak som burde settes i verk. I desember 2016 ble Meld. St. 10 for 2015–2016 Risiko i et trygt samfunn lagt frem. I vedlegg 2 til stortingsmeldingen følger en oversikt over status på tiltak som ble anbefalt etter terrorhandlingene 22. juli 2011. Listen inneholder til sammen 116 forskjellige tiltak. 102 av disse er kvittert ut som utført, mens 14 tiltak har statusen at de er under arbeid. En rekke i sistnevnte kategori må en regne med er utført i dag. Dette er en svært god dokumentasjon på at både Justis- og beredskapsdepartementet og Forsvarsdepartementet har arbeidet kontinuerlig for å ferdigstille alle oppgavene som ble pekt på gjennom Gjørv-kommisjonens rapport. Det blir direkte feil når Arbeiderpartiet beskylder denne regjeringen for ikke å ha tatt tak i arbeidet med objektsikring før etter at Riksrevisjonen fokuserte på dette. Enda mer spesielt blir det når en ser historien forut for 22. juli-tragedien. Ifølge forsvarsministeren har alle Forsvarets nøkkelobjekter nå en form for grunnsikring. Tilstanden er bedre enn i 2015, og det er gjort risikovurderinger for alle objektene, noe som manglet i 2015. Petroleumssektoren ble tatt opp i den åpne høringen, uten at dette var et tema i Riksrevisjonens rapport. Det ble ikke trukket noen konklusjoner om dette i den åpne høringen, men det foreligger planer for denne sektoren. Fremskrittspartiet viser til at arbeidet med objektsikring er dynamisk, ettersom objekter kan endre karakter alt etter hvordan trusselbildet endres, og arbeidet fremstår derfor fortsatt som utfordrende. Selv om det ikke skulle foreligge konkrete planer for det enkelte objekt, vil HV kunne gjennomføre objektsikring av objektet på bakgrunn av den trening og øving som soldatene gjennomfører. Dersom HV skulle få et oppdrag med å sikre alle nøkkelpunkter og objekter med forhåndsplanlagt bistand fra politiet samtidig, vil den nye heimevernsstrukturen være tilstrekkelig, men det vil da ikke være kapasitet til andre oppdrag. Dette ble bekreftet av HV-sjefen under høringen. Et slikt scenario er likevel lite tenkelig i dagens situasjon. Fremskrittspartiet har merket seg at HVs budsjett er betydelig styrket de senere årene for å anskaffe nytt materiell og øke treningsaktiviteten. Fremskrittspartiet deler derfor ikke Riksrevisjonens vurdering om at Forsvaret eller politiet verken hver for seg eller sammen vil være i stand til å beskytte viktige objekter når trusselsituasjonen tilsier det, noe både forsvarssjefen og HV-sjefen uttalte seg om under begge høringene. Fremskrittspartiet har merket seg at både forsvarssjefen og politidirektøren opplever at samarbeidet mellom politiet og Forsvaret er meget godt, og at de de senere årene har fokusert på å styrke samarbeidet innen beredskap, og da særlig innen kontraterrorberedskapen. Problemet i dag er ikke at politiet og Forsvaret ikke kan samarbeide – altså det en kan kalle revirtenkning – men å få satt av tid sammen til fellestreninger. Dette er mer et praktisk spørsmål som må løses av partene i fellesskap. Jeg har et konkret eksempel fra mitt eget område, og jeg vil sitere fra Haugesunds Avis av 9. juni 2017: «Politiet hadde øvelse med Heimevernet på Haugalandet Torsdag gjennomførte politiet og HV-08s innsatsstyrke en storstilt fellesøvelse. Øvelsen endte opp på Tittelsnes Fort i Sveio, men bevæpnet og uniformert personell var også flere andre steder på Haugalandet, blant annet i sentrumskjernen i Haugesund. Sist politiet på Haugalandet hadde øvelse sammen med Forsvaret var i 2013. – Det er fornuftig at vi gjennomfører en felles øvelse. Det er objekter i vårt nedslagsfelt som gjør at det i en alvorlig situasjon kan være aktuelt å benytte seg av bistandsinstruksen og således samarbeide med Forsvaret. Da trenger vi å ha øvd på dette og kjenne hverandre, sier leder ved operativ utvikling i Haugaland og Sunnhordland, Odd Helge Åkset til Radio 102.» Dette er et eksempel på at politiet og Forsvaret har tatt behovet for samtrening på objekter på alvor. Komiteen har, slik det fremkommer i den åpne høringen, vært opptatt av åpenhet rundt de ulike sidene ved beredskapsmessige spørsmål, og det ble bedt om at Riksrevisjonen utarbeidet en ugradert versjon av den graderte rapporten. Forsvarsdepartementet har satt seg imot en avgradering av denne rapporten, med henvisning til sikkerhetsloven. Et flertall i komiteen ba presidentskapet fremme en sak for Stortinget der Stortinget selv skulle sette sikkerhetsloven til side i denne saken og avgradere rapporten. Stortinget sluttet seg imidlertid til presidentskapets innstilling, som gikk imot en avgradering. Fremskrittspartiet vil vise til at Stortinget har fått ta del i all gradert informasjon i denne saken. Dessuten har alle hovedfunn, hovedkonklusjoner, kritikk og anbefalinger vært offentlig kjent. I en slik situasjon vil det være særdeles uklokt å avgradere informasjon som bør holdes skjult. Fremskrittspartiet viser til at Forsvarsdepartementet forvalter sikkerhetsloven, og at det er eier av informasjonen som har ansvar for hvilket nivå av gradering dokumentet skal ha. Respekten for sikkerhetsloven må være lik, uavhengig av om en regjering går ut av et flertall eller et mindretall i Stortinget. Fremskrittspartiet mener det skal svært mye til for at Stortinget skal overprøve regjeringens graderingsbeslutninger. Avslutningsvis vil jeg si at Fremskrittspartiet er godt fornøyd med at Justis- og beredskapsdepartementet og Forsvarsdepartementet har tatt Riksrevisjonens rapport på alvor og vil følge opp Riksrevisjonens anbefalinger i det videre arbeidet. Jeg viser for øvrig til saksordførerens gjennomgang. Fremskrittspartiet slutter seg til komiteens forslag til vedtak i saken.