Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-05-05:
Historien om annen verdenskrig er grundig beskrevet; den er analysert, den er diskutert. Den tyske okkupasjonen i Norge, krigshandlingene, har fått sin plass i skjønnlitteratur, dokumentarlitteratur, drama, film, musikk og forskning. Likevel er det slik at man kan stille spørsmål ved om alle sider ved annen verdenskrig er godt nok belyst og godt nok forsket på. 70-årsmakeringa for de dramatiske hendelsene i Finnmark og Nord-Troms under annen verdenskrig kom til uttrykk på mange forskjellige måter sist høst. Det ble da fra flere hold understreket at vi ikke vet nok om krigen i nord, verken når det gjelder slaget ved Narvik, krigsåra generelt eller den dramatikken som utspant seg da halve landsdelen ble evakuert, brent og deretter frigjort høsten 1944. Dette er en historie som for generasjoner av elever i Norge generelt og i Nord-Norge spesielt har vært underkommunisert. Det har vært mulig å vokse opp i Nord-Norge uten å få vite om de store, avgjørende historiske hendelsene som skjedde der, i særlig detalj. I fjor høst greide NRK på én kveld – da de markerte og sendte et program om evakueringa av Nord-Norge – å bidra til mer folkeopplysning enn det skoleverket egentlig har greid i løpet av mange år. Jeg tror det er enighet om at vi trenger en grundigere framstilling av de fem krigsåra, særlig i nordområdene. Stortinget holdt i begynnelsen av januar en interpellasjonsdebatt om dette temaet. Under debatten erkjente forsvarsminister Ine M. Eriksen Søreide at vi har mangelfull kunnskap om krigshandlingene i nord. Forsvarsministeren la til at vi må være særlig oppmerksom på at det kan være en gruppe i befolkninga som ikke har opplevd seg sett eller hørt når historien om krigsåra har blitt fortalt. Etter denne debatten gikk Arbeiderpartiets og SVs stortingsrepresentanter i de tre nordnorske fylkene sammen om å fremme dagens representantforslag om å opprette et professorat om annen verdenskrig ved Norges arktiske universitet, nettopp for å bøte på de manglende krigshistoriene, som ble tydeliggjort under markeringa i høst. Det er viktig å forske mer, men grunnen til at plasseringa her er viktig, er at dette også handler om synliggjøring. I Forsvarsdepartementets budsjett for 2015 lå det allerede et forslag om å opprette et professorat om annen verdenskrig, basert på en gave som var mottatt og tiltenkt dette formålet. I komitébehandlinga av forsvarsbudsjettet i fjor høst ble det lagt inn en setning i komiteens merknad om at professoratet bør legges til Oslo. Kunnskapsministeren mener tydeligvis at denne merknaden betyr at han kategorisk kan avvise dagens representantforslag – han er til og med ute i avisa Nordlys og kaller forslaget «frekt». Men representantforslaget om å opprette et professorat om annen verdenskrig ved Norges arktiske universitet er faktisk ikke knyttet til det omtalte gaveprofessoratet. Det er formulert som et selvstendig initiativ, og underveis i komitébehandlinga sist høst ble forslaget endret og gjort mer generelt, nettopp for å komme regjeringspartiene i møte. Derfor er det skuffende at ikke regjeringspartiene og deres støttespillere kan være med på dette forslaget. Vi er også uenig i at det er likegyldig, eller at det ikke spiller noen rolle, hvor forskninga om annen verdenskrig skjer, særlig når man skal belyse hendelsene i Nord-Norge – om den legges til landsdelen eller utenfor landsdelen. All erfaring så langt tyder på at det ikke er veien å gå å legge det utenfor landsdelen, dersom vi virkelig ønsker å belyse det som skjedde i nord. Den store og nasjonale fortellinga om annen verdenskrig har så langt vært konsentrert om hovedstaden og østlandsområdet og ikke reflektert den store bredden og de virkelig alvorlige og dramatiske hendelsene som bl.a. utspant seg i Nord-Norge. Derfor mener vi nå at kunnskapsministeren i den dialogen han har sagt han skal ha med Forskningsrådet, bør legge vekt på betydninga av å ha gode forskningsressurser tett på det geografiske, sosiale og økonomiske landskapet hvor viktige begivenheter fant sted. Det trengs økt kunnskap om de nordlige krigserfaringene, som kan utfylle den store nasjonale fortellinga om annen verdenskrig, og den muligheten burde Stortinget og kunnskapsministeren gripe i jubileumsåret 2015.