Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-02-26:
Grunnen til at vi med disse grepene skyter inn mer kjernekapital i bankene og sørger for å få plass mer obligasjoner, er at vi ønsker å låne ut mer penger til norsk næringsliv for å gjøre dem i stand til å få gjennomført de nødvendige omstillingene som disse krisetider påkaller, få flere folk i arbeid, få til en raskest mulig omstilling av bedriftene, sånn at når oppgangstidene kommer, står de klare med mer miljøvennlige løsninger, med klare løsninger for en ny framtid som gjør at de blir i stand til å drive bærekraftig i tiden som kommer. Det er også en annen grunn. I Aftenposten i dag kan vi lese at vanlige folk nå sitter i en boligfelle. De har gjerne kjøpt seg et nytt hus, men får ikke solgt sin gamle bolig på grunn av at bankene ikke er villig til å låne ut penger til andre som vil inn på boligmarkedet. Jeg har selv familie som gjerne skulle kjøpt seg inn på boligmarkedet akkurat nå, for det er akkurat nå, eller i løpet av dette året, det vil være fornuftig å kjøpe seg en ny bolig – ikke for et år siden, da alle fikk lån. Men nå får dessverre færre lån. Det er vanskeligere å få lån. Derfor får de ikke muligheten til å kjøpe seg inn i boligmarkedet. Dette skaper en treghet som også rammer næringen. Men det vi gjør, er å subsidiere bankene. Vi subsidierer bankene for å få dem til å gjøre det vi vil. Det er derfor dette også skal underlegges undersøkelser og godkjenning og alt mulig sånt fra ESA. Det er nødvendig å få gjort det på grunn av at det vi driver på med, er en form for statsstøtte. Vi betaler med andre ord bankene for å drive bank, og det er jo litt pussig. Når vi er igjennom denne krisen, må vi se hva vi kan gjøre for å unngå å havne i denne posisjonen igjen. Hvis ikke, blir det en oppfordring til bankene om å gjøre det samme neste gang vi har disse store svingningene, nemlig at de i oppgangstider låner ut penger som bare juling, og i nedgangstider strammer de inn, og vi blir nødt til å stille opp med kjernekapital til dem for å få dem til å låne ut. Dette viser også at det frislupne markedssystemet som Fremskrittspartiet var tilhenger av, og som høyresiden har drevet fram både i Europa og i resten av verden, hadde en åpenbar svakhet, nemlig at det fungerte destabiliserende og medsyklisk istedenfor stabiliserende og motsyklisk. Her er vi nødt til å sørge for å få en bred gjennomgang, som også finansministeren har varslet, for å unngå at vi kommer i en sånn posisjon igjen. Vi hadde noen kommentarer om dette da vi behandlet Basel II-regelverket i komiteen. Vi så at konsekvensene av at bankene i større grad selv fikk lov til å undersøke og vurdere hva slags type regler for kapitaldekning de skulle ha, gjennom avanserte risikosystemer, ville komme til å bli at det ble billigere for bankene å låne ut penger, noe som allerede ville bidra til en ytterligere utlånsbølge i en situasjon der det allerede var varslet og advart mot dette, bl.a. fra Kredittilsynet her i Norge. Det var en ting som vi i komiteen sa klart ifra om: Dette er vi skeptisk til, vi ser de negative konsekvensene av dette. Men vi kunne ikke la være å akseptere det, rett og slett fordi det ville stille våre norske sparebanker og norske banker i en dårligere posisjon enn de bankene som er drevet fra utlandet, og som opererer i det norske markedet. Med andre ord: Det frislupne markedet, som noen har vært tilhenger av og andre har vært mer skeptisk til, har altså bidratt til å skape den krisen vi er oppe i nå, bidratt til å gjøre det som er helt nødvendig og som er riktig av oss, og som et bredt flertall i Stortinget støtter opp om, nemlig å sørge for å betale bankene for å drive bank, for uten det vil ikke norsk næringsliv klare seg. Da vil det gå senere med omstilling, og det vil bli flere mennesker som lider. Og det kan vi ikke ha noe av.