Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2007-03-07:
La meg først få lov til å gi honnør til spørreren som tar opp dette spørsmålet. Jeg er også kjent med den avisdebatt som har vært om akkurat dette spørsmålet, og for så vidt den behandling spørreren har fått ved å stille disse spørsmålene og bevege seg inn i denne materien på den måten som representanten Klungland gjør. Jeg er overbevist om at det er nettopp den tilnærmingen som representanten har hatt både utad i media og også gjennom dette spørsmålet, som vil kunne bidra til at vi styrker aktiviteten også i Agder. Politidistriktene tildeles årlig en økonomisk ramme fra Politidirektoratet til sin virksomhet. Tildelingen skjer ved hjelp av en ressursfordelingsmodell, som ble anvendt første gang i 2005. Kriteriene oppdateres jevnlig. Ifølge Politidirektoratet fikk Agder politidistrikt tildelt 347 mill. kr for budsjettåret 2007. Utover beregningen basert på ressursfordelingsmodellen er politidistriktet tildelt vel 23 mill. kr. Dette utgjør en vesentlig tilleggsbevilgning sammenlignet med de øvrige politidistriktene. Noen politidistrikter ligger like under fordelingsmodellen. I perioden 2002–2007 har politidistriktet fått økt sitt budsjett med 74 mill. kr. Hoveddelen av den økte bevilgningen er kompensasjon for lønns- og prisstigning. Den største budsjettøkningen fikk politidistriktet i 2003, med en budsjettøkning på 29 mill. kr. Av stor interesse må det være at av dette beløpet skulle 10,8 mill. kr gå til dekning av økt husleie for politibygget i Kristiansand. Det er Politidirektoratets oppfatning at Agder politidistrikt har hatt og har tilfredsstillende budsjettrammer sammenliknet med landets øvrige politidistrikt. Men på lik linje med alle andre politidistrikt er det absolutt mye å gjøre og mye uoppdaget kriminalitet, noe som jo danner grunnlaget for at Regjeringa ønsker å satse videre på å styrke politidistriktene, også Agder. I forbindelse med politireformen og etableringen av det nye distriktet fikk Agder politidistrikt reduserte oppgaver, og stillingsandelen ble derfor redusert tilsvarende. Dette gjaldt overføring av Sirdal lensmannskontor til Rogaland politidistrikt, nedleggelse av landsdelsordningen, omorganisering av PST og inndraging av to politimesterstillinger, henholdsvis i Arendal og Vest-Agder. Med unntak av disse stillingene ble ikke stillingsandelen redusert ved Agder politidistrikt i forbindelse med politireformen. I forbindelse med omleggingen av de sivile gjøremål på grunnplanet ble det fra 2005 til 2006 foretatt noen endringer i bemanningstall og budsjett. Agder fikk da ni årsverk fra tingretten/underfogden. For de stillingene og for 16 700 saker – gjeldsordning, tvangsforretninger og forliksråd – ble distriktet tildelt 10,5 mill. kr. Politidistriktene tildeles ikke lenger stillinger, men et rammebudsjett som politimesteren disponerer i tråd med føringer fra sentral politiledelse og egne prioriteringer for å oppnå en best mulig polititjeneste. Dette betyr at en lokalt må vurdere om pengene best kan nyttes til lønn eller til f.eks. materiell. Ifølge beregninger fra Politidirektoratet hadde Agder 538 stillinger ved årsskiftet. Dette er en økning med 13 stillinger fra 2002. Når det gjelder politiutdannet personell, har Agder redusert antallet fra 424 i 2002 til 409 ved årsskiftet. Dette anses som en normal omdisponering innenfor tildelte budsjettrammer. Agder politidistrikt oppnår gode resultater – jeg vil si svært gode resultater – på mange områder med de ressursene politidistriktet har til rådighet. Agder er kanskje et av de politidistriktene der man faktisk er nær den kriminaliteten som Regjeringa mener en skal være nær. Politidistriktet har bl.a. som et eksempel på dette fokusert på vold i nære relasjoner og har avdekket flere familievoldssaker enn noe annet distrikt, nest etter Oslo. Det handler om at politiet er nær de mest sårbare av oss og ikke nødvendigvis synes ute i et offentlig bilde, når man driver med denne typen kriminalitet. Dette er et område som som kjent Regjeringa og jeg er svært opptatt av at vi får gjort noe med. Agder politidistrikt har en nedgang i den registrerte forbrytelseskriminaliteten på 4,9 pst. Nedgangen i vinningsforbrytelser er mest markert med en nedgang på 9,1 pst. Nedgangen har pågått over flere år, og jeg tillater meg å tilskrive noe av æren for den nedgangen bl.a. den betydelige innsatsen som mange polititjenestemenn og -kvinner, og også en dyktig politimester, gjør i Agder. Legemsfornærmelser og legemsbeskadigelser derimot har imidlertid økt foruroligende det siste året med 9,1 pst. Mye av dette skyldes utelivsvold og krever særlig innsats fra politiet, ikke bare fra dem, men også fra kommune, næringsliv og andre. Til slutt: Saksbehandlingstida for oppklarte forbrytelser er 83 dager. Saksbehandlingstida for unge lovbrytere under 18 år er 37 dager, og disse tallene er godt under Riksadvokatens frist, som er 42 dager. For voldssaker er saksbehandlingstida 74 dager, og der har vi en frist fra Riksadvokaten på 90 dager. Dette er svært gode resultater fra Agder. Oppklaringsprosenten for forbrytelsessaker er 40,7 pst., som er høyere enn det vi ser mange andre steder i landet, hvilket er godt over landsgjennomsnittet. Vi må kunne si at distriktet Agder får sakene unna og har ingen restanser. Det er god grunn til å gi honnør for den betydelige innsatsen som gjøres i Agder politidistrikt.