Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2016-06-07:
Det er slik at kontroll- og konstitusjonskomiteen igjen legger fram en innstilling som omhandler utviklingen og bruken av digitale tjenester i det offentlige liv og i offentlige tjenester. Denne gangen handler det altså om utviklingen og bruken i våre kommuner. Innstillingen er enstemmig. Komiteens synspunkt på digitalisering, posisjonen og bruken i offentlig sektor har i all hovedsak ved alle de innstillinger vi har levert fra kontroll- og konstitusjonskomiteens side, vært enstemmig. Komiteen har hatt til behandling flere alvorlige saker som omhandler viktige områder for norsk samfunnsliv. De siste vi behandlet, var digitaliseringen i Nav, og så digitaliseringen innenfor våre helseforetak. Det siste førte til at Stortinget fattet et enstemmig vedtak om at statsråden skulle komme tilbake til Stortinget på egnet måte om den videre utviklingen innenfor helsesektoren. Regjeringen har svart på dette vedtaket ved å legge fram meldingen, den som heter «Digital agenda for Norge», og det mener jeg er bra. Det har imidlertid ikke manglet på meldinger og riktige målsettinger, men i alle disse sakene som kontroll- og konstitusjonskomiteen har hatt til behandling, er det ett hovedtema som går igjen, og det er manglende samordning og overordnet styring. Jeg sier det en gang til: Det er manglende samordning og overordnet styring som er det som går igjen i innstillingen fra kontroll- og konstitusjonskomiteen når det gjelder dette viktige samfunnsområdet. Det er også hovedtema i den saken som Stortinget i dag har til behandling, altså digitaliseringen i kommunene. Også her, i likhet med saken vi nettopp har behandlet, er Stortingets mål og vedtak helt klart. Det sier «helhetlige og fullstendige offentlige digitale tjenester til innbyggere og til næringsliv». Det er målsettingen som Stortinget har satt, også for dagens diskusjon. Heller ikke på dette området har kommunene oppfylt dette. Stortinget har en rekke ganger sluttet seg til og pekt på at kommunesektoren har et selvstendig ansvar overfor sine innbyggere for å løse grunnleggende oppgaver, yte tjenester, drive samfunnsutvikling, utøve myndighet og være en lokalpolitisk institusjon. At innbyggere og næringsliv på en enkel måte skal kunne utføre sine ærender hos offentlig sektor, uavhengig av om det er staten, fylkeskommunen eller kommunen som har ansvaret for tjenesten, er en del av dette arbeidet. Digitalisering er en forutsetning for dette i vår tid. Jeg tror alle her er enig i det jeg nå har sagt. Da er det selvfølgelig nedslående at arbeidet med digitalisering i kommunene ikke har kommet lenger enn vi kan lese i Riksrevisjonens rapporter. Riksrevisjonens undersøkelser viser at kommunene har kommet kort, at det er store forskjeller kommunene imellom, og at forskjellene mellom store og små kommuner er slående. Det kommunale folkestyret innebærer at den enkelte kommune har et selvstendig ansvar for fornyelse, omstilling og digitaliseringstiltak i egen kommune, men nasjonale mål om likeverdige tjenester og effektiv og samordnet bruk av offentlige ressurser er en like viktig faktor. Staten er også tillagt et betydelig ansvar for å gi kommunene mulighet til å digitalisere. Riksrevisjonen mener at igangsatte tiltak fra statens side ikke er tilstrekkelig for å nå målet om helhetlige digitale offentlige tjenester for innbyggere og næringsliv, og at det er behov for en sterkere nasjonal samordnet innsats for å bedre framdriften i det kommunale arbeidet med digitalisering. Riksrevisjonen anbefaler at Kommunal- og moderniseringsdepartementet tar et sterkt nasjonalt ansvar for å samordne IKT-politikken i offentlig sektor, slik at offentlige digitale tjenester kan framstå som helhetlige for innbyggerne og næringslivet. De foreslår mer bruk av økonomiske incentiver, å motivere til samordning av departementer og direktorater, gjøre samordning mellom stat og kommune enklere og dessuten at kommunens bruk av de nasjonale felleskomponentene og IKT-standardene for å effektivisere digitaliseringen av kommunale tjenester bør økes. Komiteen slutter seg til dette. Jeg er glad for at komiteen er samlet i denne saken, og at komiteen understreker at det er viktig å ta på alvor Riksrevisjonens funn. Vi mener det er alvorlig at Stortingets mål om helhetlige og fullstendige offentlige digitale tjenester til innbyggerne og næringslivet ikke oppfylles. Det skaper ulikhet og økte forskjeller for både innbyggerne og næringslivet når nettbaserte tjenester ikke er et fellesgode i alle landets kommuner. Det er helt nødvendig med bedre samhandling mellom stat og kommune, og vi understreker Kommunal- og moderniseringsdepartementets ansvar. Det sier seg selv at gode nettbaserte løsninger mellom kommunen og befolkningen vil bidra både til kortere saksbehandlingstid og til bedre ressursbruk. Jeg tror de aller fleste setter pris på å kunne få behandlet en byggesak på nett framfor å oppsøke offentlige kontorer. Byggesak er også et godt eksempel i et annet henseende. Direktoratet for byggkvalitet har utviklet en løsning for byggesøknader som er tatt i bruk av mange kommuner, og har på denne måten faktisk gjort det som mange kommuner etterspør, fått til en større grad av statlig involvering og ansvar, for det sier seg selv at utfordringene framover, og allerede i dag, er for store til at kommunene kan klare å løse dem alene. Det peker på en side jeg for min del synes er slående i mange saker vi behandler i Stortinget – den manglende evnen til å lære av andre. Det gjelder både stat og kommune. Det er på mange måter et mysterium at man ikke går ut og ser hva andre har gjort, når nye løsninger skal innføres. Når digitale løsninger mangler, får det flere veldig uheldige konsekvenser. Data på tvers av saksområder og fagsystemer fungerer ikke. Innbyggere og næringsliv må oppgi samme informasjon på nytt for hver av de kommunale tjenestene. Dette fører unektelig til et dårlig tilbud, og ikke minst er det å sløse med tid og ressurser til innbyggere, næringsliv og kommuner. Det er bekymringsfullt når mange kommuner sier at de ikke har tilstrekkelig kompetanse til å digitalisere sine tjenester. Ikke minst er det bekymringsfullt at kommunene ikke har tilstrekkelig bestillerkompetanse. Kommunene klarer bl.a. ikke å anskaffe IKT-systemer eller dataløsninger i tråd med kommunens eget behov. Det er, som jeg nettopp uttrykte, liten grad av samordning og standardisering av løsningene det må gjøres noe med. Det er svært viktig å sikre at systemer kommuniserer med eksisterende løsninger, og at dataflyt og samhandling mellom de systemene ivaretas. Mange kommuner sier at kostnadene ved å digitalisere de kommunale tjenestene er for høye til at kommunen prioriterer det, og at arbeidet også mangler forankring i kommunens ledelse. Det er kanskje ikke så rart all den tid kostnadene ligger på kommunene, mens gevinsten ligger på samfunnsnivå. En samlet komité vil derfor understreke at funnene må tas på alvor og rettes opp, og at kommunene må samarbeide tettere og dele erfaringer og teknologiske løsninger. Vi viser også til at det er Kommunal- og moderniseringsdepartementet som har det overordnede ansvaret for å samordne IKT-politikken, og vi er derfor enig i at det er behov for en sterkere nasjonal samordnet innsats for å bedre framdriften i kommunenes arbeid med å digitalisere de kommunale tjenestene.