Trond Helleland (Høyre), 2015-12-10:
Når 2015 nå går mot slutten, kan vi konstatere at verden ikke er blitt et roligere sted. Krig, konflikter, kriser og nød preger nyhetsbildet. Klimakrise, flyktningkrise og krigen i Syria dominerer. Samtidig er Norge en fredelig plett i en urolig verden – med stor innsats for nødhjelp, bistand, bærekraftsmål og fredelig konfliktløsning. Denne dualismen gjør også at de utenrikspolitiske forhold i stadig sterkere grad spiller inn her i Norge. Når statsledere og ministre møtes i Paris for å diskutere klima, vet vi at det vil ha innvirkning på politikken her i landet. Når migranter krysser Middelhavet i hundretusentall, ser vi at mange velger Norge som et land de ønsker å søke asyl i. Når krigen i Syria får rase videre, og når ISIL får fortsette sine grusomme og barbariske handlinger, ser vi at det slår direkte ut her i Norge og i Europa, med rekruttering av fremmedkrigere og terror. Det er derfor viktig og positivt at de politiske partiene i Norge kan samle seg om hovedlinjene i norsk utenrikspolitikk, at vi har et klimaforlik og at vi kunne samle oss om tiltak for å møte flyktningtilstrømningen til Norge. I en verden der faren for polarisering og isolering øker, må vi med sterk røst framheve behovet for dialog, åpen handel og sterke internasjonale avtaler og organisasjoner. Når Russland grovt krenker folkeretten på Krim og i Øst-Ukraina, må vi følge våre allierte og deres virkemidler. Alenegang og kortsiktig tenkning er en farlig vei å gå. Små land som er avhengig av å selge sine varer i fri konkurranse, er helt avhengig av velfungerende internasjonale avtaler. Årets bistandsbudsjett er historisk høyt. Etter budsjettforliket i Stortinget er bistandsbudsjettet på 37,4 mrd. kr, eller 1,1 pst. av BNI. Bevilgningsforslaget til ODA-godkjente flyktningtiltak utgjør rett under 20 pst. av bistandsrammen for 2016. Våre naboland Danmark og Sverige bruker opptil rundt 30 pst. Jeg hørte at komitélederen snakket om et politisk teater når det gjaldt bistandsbudsjettet. Det var ikke noe teater, det var reelle forhandlinger i en veldig vanskelig situasjon, der regjeringen måtte finne dekning for store, uventede flyktningutgifter. Det er godkjent gjennom internasjonale avtaler hvordan dette kan gjøres. Når vi allikevel valgte å lytte til de innspill som kom fra Kristelig Folkeparti og Venstre, mener jeg at vi nå har fått et historisk godt bistandsbudsjett. Norge er på verdenstoppen i andel av BNI, og per innbygger er vi helt på topp. Jeg synes det er liten grunn til å kalle dette teater. Vi har aldri opplevd en sånn situasjon før – at det har vært en stor omveltning av budsjettet på kort tid. Vi styrker innsatsen for å forebygge nye kriser og hjelpe i nærområdene. Bistand innrettet mot konkrete felt som utdanning, helse og næringsutvikling, sikrer en målrettet utvikling og legger fundament for en moderne og framtidsrettet bistandspolitikk. Gjennom tilgang til gode utdanningsinstitusjoner, et fungerende helsevesen og nye arbeidsplasser kan mennesker på sikt arbeide seg ut av varig fattigdom. Vi må i fortsettelsen gå i retning av mer resultatstyring og åpenhet, mindre automatikk i utdeling av midler og færre målsettinger for å få mer effekt ut av hver krone brukt. Vi må dessuten fortsette en geografisk og tematisk konsentrasjon som regjeringen startet på i inneværende budsjett, og jeg er derfor glad for at utenriksministeren varsler en slik utvikling. Fokuseringen på Nord-Norge og nordområdene blir enda viktigere i årene som kommer. Norges NATO-medlemskap er og blir vår viktigste garanti for en fred i frihet. Alliert tilstedeværelse, øvelse og samhandling i nord viser hvor viktig nordområdene er også for NATO. Nå er det ti dager siden det i det hele tatt har kommet asylsøkere over Storskog. Jeg vil gi ros til utenriksministeren og hans departement for godt diplomatisk håndverk. Vi vet ikke om dette varer, men det ser ut til at tiltak hjelper. Vi trenger en god dialog med Russland. Folk-til-folk-samarbeid og samhandling i nordområdene er viktig. Samtidig må vi stå ved våre utenrikspolitiske idealer og spilleregler. Folkeretten er små lands viktigste vern mot overgrep fra store naboer. Derfor må vi fordømme og straffe brudd på folkeretten. 10. desember er en festdag for fred og forsoning og et lite pustehull i et nyhetsbilde preget av krig, konflikt og terror. Derfor er det en klok beslutning Nobelkomiteen har tatt når de i dag tildeler Nobels fredspris til den tunisiske Kvartetten for nasjonal dialog. Derfor – til slutt: Verden er i positiv utvikling. Tusenårsmålene er i stor grad nådd, og nå erstattes de av bærekraftsmål, stadig flere løftes ut av fattigdom, og det er faktisk færre kriger i verden enn på lenge.