Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2010-03-11:
Det er et omfattende bilde representanten Oktay Dahl trekker opp i sitt innlegg. Jeg er glad for at han gjør det så omfattende, først og fremst fordi vi her må ha omfattende tiltak – omfattende i den forstand at det er forskjellige typer tiltak. Men til Danmark først: Jeg skal om kort tid ha et bilateralt møte med den danske justisministeren, og noe av det temaet som trekkes opp i interpellasjonen, vil også være et tema der. Vi har mye å lære, og vi har mye å lære bort. La meg innledningsvis minne om at kriminalitetsbildet i Norge og Danmark er ulikt, sjøl om vi har mange felles utfordringer. Det totale konfliktbildet i rocke- og bandemiljøene i Danmark er komplekst og består av mange ulike konflikter. Resultatet er som kjent blitt en situasjon preget av ekstreme motsetninger og et meget høyt antall skyteepisoder, hvorav flere har medført at liv har gått tapt. Det er likevel ingen tvil om at framveksten av kriminelle gjenger er en betydelig utfordring også for Norge. Sommeren 2006 oppsto et skuddrama mellom rivaliserende gjenger midt blant publikum på Aker Brygge. Dette utløste som kjent den største samlede politiinnsats mot gjengkriminalitet i Norge noensinne, der målet var å bekjempe gjengrelatert kriminalitet i Oslo-området. Politiet har gjennomført en betydelig innsats gjennom gjengprosjektet med beslag av store mengder våpen, narkotika, penger og andre verdier. Gjennom politiets aktive tilstedeværelse og stadig bedre miljøkunnskap ser man tendens til at antallet grove voldshandlinger i det offentlige rom er redusert, og at de aktuelle gjengenes kapasitet og gjennomslagskraft er svekket. Men vi er slett ikke ferdig. I Politidirektoratets rapport om organisert kriminalitet fra mai 2009 påpekes det at gjengbekjempelse krever kontinuitet og langsiktige tiltak. Rapporten nevner at flere politidistrikt melder om framvekst av gjenger som markerer seg ved grov og mildere narkotikakriminalitet, ran og bruk av grov vold. Rapporten anbefaler en helhetlig forebyggende innsats mot unge gjengangere som er i faresonen for utvikling av en kriminell karriere og/eller står i fare for å bli rekruttert inn i etablerte gjenger. Regjeringas brede satsing på politiet gjør det mulig å bekjempe gjengkriminalitet, hindre nyrekruttering og hindre nyetablering av kriminelle gjenger. Representanten André Oktay Dahl nevner at norske myndigheter «reagerte adekvat i etterkant av NOKAS», men antyder at vi skal ha kommet på etterskudd i forhold til organisert vinningskriminalitet. Det er viktig å minne om at det gjennom målrettet satsing lyktes å knekke sentrale deler av det tunge ransmiljøet i Norge. Ingen av oss ville jo ha kunnet spådd for noen år siden at vi skulle nærme oss null, og også oppnår null, når det gjaldt bl.a. ran av verditransport, post og bank. Det viser at det nytter å gjennomføre målrettede tiltak mot alvorlig kriminalitet. Vi må ta inn over oss at kriminalitet ikke er konstant i et samfunn. Vi vil stadig utfordres av nye former for ulovlig virksomhet og må ha evnen til å identifisere nye problemområder og sette inn tiltak. Den økte vinningskriminaliteten vi har sett knyttet til utenlandske tilreisende, er jo ikke et fenomen som bare er i Norge. Det er jo et fellestema vi diskuterer med alle justisministrene i Europa. Det er ikke slik at noe land har kunnet presentere noen som helst triks i forhold til den utfordringen. Det er et faktum at kriminalitet begått av mobile kriminelle, ofte østeuropeiske borgere, har økt de senere år. Situasjonen stiller politiet overfor utfordringer i forhold til distriktsovergripende samarbeid både på etterretnings- og etterforskningssiden. Flere politidistrikt har grepet tak i problemstillingene og kan vise til meget positive resultater i de ulike prosjektene som er etablert. Jeg vil benytte anledningen til å gi honnør til alle i politiet som har bidratt i løpet av det siste året i disse prosjektene. De har gjort en formidabel jobb. Som eksempel kan nevnes samarbeidsprosjektet «Grenseløs» som omfatter Vestfold, Telemark, Agder, Asker og Bærum samt Søndre Buskerud. Gruppa arbeider både strategisk og operativt og samarbeider innen etterforskning. Videre kan jeg trekke fram Oslo politidistrikt, der man i mai 2009 opprettet en operativ gruppe ved Majorstua politistasjon for å redusere grove tyverier fra boliger i hele Oslo samt å straffeforfølge de mobile vinningskriminelle som står bak. Gruppa på 20 personer har hatt særlig fokus på rumenere og grovt tyveri fra villaer. Gruppas pådriverrolle har ført til – og nå ber jeg alle om å få med seg dette, for det er tross alt positivt – at antall grove tyverier fra boliger i Oslo er redusert fra 355 for månedene januar–februar 2009 til 170 i januar–februar 2010, en nedgang på 52 pst. Hordaland politidistrikt har spesialisert seg på såkalt skimming knyttet til rumenske kriminelle. Troms, Helgeland, Salten, Midtre Hålogaland og Østfinnmark politidistrikter har innledet et samarbeid med politiet i Sverige og Finland. I flere av prosjektene er det lagt vekt på aktiv bruk av varetektsfengsling – og det har vi jo merket – samtidig som etterforskningen målrettes med sikte på høy kvalitet og hurtig rettsbehandling. Det er dessuten en målsetting at straffereaksjonene tilpasses dette alvorlige samfunnsproblemet, og at soning følges opp med utvisning. Den økte innsatsen har gitt en større bevissthet blant alle involverte myndigheter om behovet for en offensiv tilnærming til mobile vinningskriminelle. Politidirektoratet og riksadvokaten har i samarbeid med Kripos – på vår oppfordring – sørget for en koordinering av innsatsen mot mobil organisert kriminalitet, herunder nødvendig samarbeid mellom politidistriktene og Utrykningspolitiet. UP har de siste årene gjort en stor innsats mot mobile vinningskriminelle, noe som har ført til en kraftig økning i pågrepne personer. Jeg leste forleden om en svær sak som ble innledet etter god aktivitet fra Utrykningspolitiets side, at man etter en trafikkontroll rullet opp narkotikaforbrytelser av svært alvorlig grad. Derfor er jeg meget skeptisk til Fremskrittspartiets forslag om å legge ned Utrykningspolitiet. Ved å prioritere kriminalitetsbekjempelse på veien har Utrykningspolitiet en mulighet til å avdekke kriminalitet på transportårene hvor kriminelle ferdes og ofte utgjør en risiko i trafikken. I budsjettforslaget for 2010 er det foreslått opprettet 45 årsverk for å styrke innsatsen mot mobile vinningskriminelle. Dette er stillinger i den såkalte innsatsstyrken som er foreslått fordelt mellom Kripos, Utrykningspolitiet, Oslo politidistrikt og Hedmark politidistrikt. Det vil gi betydelig ressursmessig styrking av denne innsatsen. I tillegg kommer grenseinnsatsen som er i ferd med å bli etablert. Man får nå på plass et betydelig antall nye stillinger i Østfold. Det er et viktig forebyggende tiltak for å forhindre at mennesker som ikke skal komme inn i landet, kommer hit. Jeg vil også peke på at det er helt avgjørende, hvis man skal stå sterkt rustet, at vi har gode muligheter til bl.a. å bruke DNA, som vi ser har stor betydning for å avdekke internasjonal kriminalitet. Det har også stor betydning i forebyggende hensikt at man har mulighet for å kunne etterspore bl.a. trafikkdata. Så debatten rundt datalagringsdirektivet er et viktig element for å kunne nå den organiserte kriminaliteten og forebygge bedre. Videre kan det etter min mening være hensiktsmessig at Stortinget drøfter en del sider ved vår bekjempelse av organisert kriminalitet. For å ha et godt utgangspunkt for en slik debatt – og for så vidt fange opp det som interpellanten er opptatt av, en samlet strategi utover det man allerede gjør i dag, for her må vi gjøre noe på kort sikt og noe på lang sikt – tar jeg sikte på å fremme en stortingsmelding om organisert kriminalitet. Meldingen vil gi en framstilling av politiets innsats, herunder også peke på viktigheten av det tverrsektorielle samarbeidet med instanser som f.eks. Tollvesenet, Finanstilsynet, skatteetaten og bank- og forsikringsbransjen. Jeg vil sammenfatte med å beskrive vår beredskap mot nye negative endringer i kriminalitetsbildet som tilfredsstillende på kort og lang sikt. Vi er et åpent samfunn og er derfor i utgangspunktet sårbare for anslag fra kriminelle. Vi har imidlertid et politi som i dag disponerer over store ressurser, og som også i framtida, bl.a. gjennom vår sterke økning av opptaket til Politihøgskolen, vil være rustet til å takle nye utfordringer. Det er også viktig, og det vil bli berørt i framtidige framlegg for Stortinget, at man i kampen mot gjenger, slik vi kjenner dem i Norge, og også mot motorsykkelmiljøer, tar i bruk det jeg kanskje vil kalle utradisjonelle virkemidler når man bekjemper denne type kriminalitet. Vi må være kontante mot alvorlig kriminalitet og ha politiære virkemidler og reagere med straff og fengsel. Men det er helt avgjørende at vi også lokalt må gjøre hva vi kan for å «forkludre» muligheten for etablering. En av grunnene til at vi har valgt å etablere politirådene rundt omkring i det ganske land, er å få aktivisert særlig kommunalpolitikerne og bruke de hjemler man har, både i skjenkelovgivningen, i plan- og bygningslovgivningen og tilslektede lovgivninger, for å markere at man ikke aksepterer den type gjengdannelser og etablering, og faktisk også gjøre det vanskelig. Jeg er ganske overbevist om at en av grunnene til at vi ikke har sett en utvikling i Norge som den vi ser i Danmark, er at man ikke bare gjennom denne regjeringsperioden, men også den forrige regjeringsperioden og lenger tilbake, har hatt fokus på forebygging og vært kontante når vi har sett spirer gro. Men vi er ikke ferdige. Derfor hilser jeg denne interpellasjonen velkommen. Det vil også kunne være en god mulighet for å komme med forslag som man kan vurdere i den samlede strategien som vil komme.