trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Ingen jobb er viktigere for denne regjeringen enn å sørge for at vi når målet om arbeid til alle. Det å ha aktivitet i bygg- og anleggssektoren er en viktig faktor for det. Derfor har vi veldig sterke statlige stimulanser. Kritikken fra opposisjonen, også etter at budsjettet for 2010 ble lagt fram, har jo ikke gått på at staten bruker for lite penger. Bekymringene har gått på om vi bruker for mye penger, bl.a. fordi en for høy statlig pengebruk også kan føre til en høyere kronekurs, et høyere rentenivå, og dermed til en vanskeligere situasjon for andre deler av industrien. Det å finne den balansen er en veldig vanskelig kunst. Men vi tror vi har funnet den balansen i det budsjettet som er lagt fram for 2010. Også for 2010 ligger det store penger til samferdselsinvesteringer, til kommuneøkonomien, som bruker penger på skole- og eldreomsorgssektoren, til opprustning av bygninger osv. Jeg tror at dette også kommer til å føre til at bygg- og anleggssektoren får oppdrag, utfører fornuftig arbeid, og at vi sørger for sysselsettingen i Norge.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Lat òg meg – før eg svarar på spørsmålet – beklaga at heller ikkje eg var her i tide. Eg skjønar at vår nye finansminister svarar så klart på dei spørsmåla han får, at det er overflødig med oppfølgingsspørsmål. Så til svaret: Eg kan forsikra representanten Tenden om at eg er særs oppteken av å gjera jernbanetransporten meir påliteleg. Å auka kvaliteten på produkta som vert leverte til brukarane av person- og godstog i Noreg, har vore og vil vera ei hovudoppgåve for jernbanesektoren. Skal vi få fleire reisande til å ta toget i staden for bilen og få meir gods frå veg til bane, må ein kunna stola på at toget går og kjem når det skal. Ikkje minst gjeld dette i det tett trafikkerte Oslo-området, der avvik i togtrafikken lett forplantar seg til store delar av jernbanenettet. Det er rett at det har vore for dårleg punktlegheit og regularitet i togtrafikken i dei siste åra, noko Riksrevisjonen òg peikar på. Det er sjølvsagt at eg som ansvarleg statsråd tek denne kritikken på alvor. Feil på jernbanenettet har vore hovudårsaka til problema. Det forklarer kvifor Regjeringa fann det nødvendig å starta opp Oslo-prosjektet med ekstra vedlikehaldsløyvingar til fornying av jernbanenettet rundt Oslo. I 2008 og 2009 er det til saman løyvd om lag 320 mill. kr til dette prosjektet. Arbeid knytt til dette prosjektet held fram, og i Nasjonal transportplan for 2010–2019 er det planlagt å bruka om lag 2,1 milliardar kr til eit omfattande fornyingsarbeid på innerstrekninga Lysaker–Etterstad, medrekna Oslo S og Oslotunnelen, og på innerstrekningane Oslo S–Lillestrøm, Oslo S–Ski og Lysaker–Asker. Til vidareføring av dette arbeidet har Regjeringa føreslått å løyva 470 mill. kr i 2010. I samband med tiltakspakka som Regjeringa la fram i byrjinga av året, vart det dessutan løyvd til saman 818 mill. kr til ekstraordinære vedlikehaldstiltak på andre jernbanestrekningar. Ikkje minst omfattar dette tiltak for å få slutt på saktekøyringar på Bergensbanen og Dovrebanen. I statsbudsjettet for 2010 har Regjeringa føreslått å auka løyvingane til drift og vedlikehald med til saman 586 mill. kr. Dette utgjer ein auke på om lag 15,5 pst. samanlikna med tilsvarande budsjett for 2009 og er i samsvar med Regjeringa sitt planforslag for 2010–2019.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Lat meg minna om at det er eit omfattande og tidkrevjande arbeid å få til forbetringar og vedlikehald som er sett i gang. Det er òg ein viktig del av dette. Jernbaneverket kan dokumentera at satsinga på auka vedlikehald alt har gjeve effekt. For eksempel er talet på signalfeil for landet under eitt så langt i 2009 redusert med 20 pst. samanlikna med tilsvarande periode i fjor. Gjennom målretta innsats er målsetjinga at talet på timar forseinkingar skal halverast dei komande fire åra. Så har det òg dei siste månadene vore problem med for lite materiell, fordi NSB har sett i gang eit vedlikehaldsprogram for dei eldste togsetta. Det skal etter kvart gje eit kvalitativt betre togmateriell, til glede for dei reisande. Men i ein periode no vil det nok vera slik at NSB har mindre materiell til disposisjon enn normalt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Lat meg fyrst seia at ein skuffelse som dette synest eg faktisk det er vanskeleg å ta inn over seg med den satsinga som trass alt ligg der no – både i budsjettet på jernbane for 2010 og med den varsla Nasjonal transportplan som eg har som ambisjon å følgja opp til punkt og prikke. Så er det slik at vedlikehald allereie gjev forbetringar. Og her er det ei utbetring når det gjeld signalfeil. Og det er jo stadig eit samspel mellom Jernbaneverket og NSB for å få til så gode og framtidsretta løysingar som mogleg. Men det er jo ikkje til å koma forbi at her er det mange års forsømmingar. Eg skjønar at det er eit sårt punkt for Borghild Tenden, men slik er det. Det betyr òg at vi no set fullt trykk på det vi har lova vidare, og vi er veldig obs på behovet for at dobbeltsporet Oslo–Ski vert realisert i samsvar med dei planane som er ute.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Eg er oppteken av tryggare vegar. Eit godt vintervedlikehald er ein føresetnad for nettopp det. Statens vegvesen arbeider difor kontinuerleg med å forbetra vinterdrifta. I tillegg blir det sett inn tiltak retta mot trafikantane. For å sikra kvaliteten på arbeidet vil Statens vegvesen som oppdragsgjevar styrkja oppfølginga av og kontrollen med kontraktørane som utfører vinterdrift og vedlikehaldsarbeid på vegane, bl.a. gjennom stikkprøvekontrollar. Eg er einig i at god informasjon til trafikantane er med på å leggja til rette for trygg og effektiv trafikkavvikling. For å betra informasjonen til trafikantane er det bl.a. sett opp informasjonstavler ved Hønefoss og Gol, der det skal informerast om status på fjellovergangane mellom Austlandet og Vestlandet, slik at trafikantane til kvar tid kan velja den mest tenlege fjellovergangen. For dei viktigaste fjellovergangane mellom aust og vest skal det i løpet av vinteren også prøvast ut eit opplegg der det blir gjort tilgjengeleg prognosar for forventa vêr og føretilhøve seks og tolv timar fram i tid. Vidare har Statens vegvesen plassert ut om lag 110 kamera på ulike vegstrekningar fordelt over heile landet. Vegvesenet sine internettsider vil til kvar tid visa levande bilete frå desse. Tenesta har synt seg som populær, og ifølgje Vegdirektoratet aukar talet på oppslag når vêr og føretilhøva er vanskelege. På bakgrunn av tidlegare gjevne signal frå Samferdselsdepartementet tek Statens vegvesen sikte på ytterlegare målretting av utekontrollen med tunge kjøretøy f.eks. ved at kontroll av dekk- og kjettingutrusting skal prioriterast ved snøfall og forventa snøfall. I forlenginga av det har ein internt i Vegvesenet styrkt samarbeidet mellom dei som utfører rolla som oppdragsgjevar for drifts- og vedlikehaldsarbeidet og utekontrollen. Gjennom eit tettare samarbeid mellom desse fagmiljøa medverkar ein til å sikra at relevante tiltak vert sette inn så tidleg og målretta som mogleg.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Eg meiner det er grunn til å tru at det blir auka merksemd omkring vintervedlikehald komande vinter, nettopp fordi fylkeskommunane som er så nære desse vegane, sjølve kjem til å følgja med. Dette er noko som eg kontinuerleg er oppteken av. Ikkje minst konsekvensane av overføring av ansvar til fylkeskommunane, som eg trur blir positive, er det viktig å følgja med på. Lat meg òg seie at i førre vintersesong vart det vedteke å setja i verk fleire skjerpingar i krava til dekk- og kjettingutrusting. Samferdselsdepartementet har òg bedt Vegdirektoratet gjere seg best mogleg nytte av eksisterande heimlar i vegtrafikklova for å leggja ned mellombelse restriksjonar overfor enkeltkjøretøy eller kjøregrupper.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Lat meg ta det siste fyrst. Eg har behov for å sjekka noko nøyare opp kva som er dei vidare planane, så det må eg få lov til å senda eit svar på til representanten Sortevik. Når det gjeld opne fjellovergangar, er det heilt openbert at det betyr mykje for mange enkeltpersonar i dette landet, og ikkje minst for næringslivet. Vi skal ha kontinuerleg fokus på at overgangane skal vera opne, så mange overgangar som mogleg og sjølvsagt i så lang tid som mogleg, innanfor det materiellet som ein har til disposisjon, og innanfor den tryggleiken som til kvar tid må varetakast.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Regjeringa sitt mål er at folk skal kunna velja kvar dei vil bu. Eg er oppteken av å sikra mobildekning som medverkar til ein slik valfridom, i tillegg – sjølvsagt – til mange andre faktorar. Noreg er i dag faktisk eit av landa i verda med best mobildekning. Heile 99,9 pst. av husstandane og meir enn 87 pst. av landområda er dekt av eitt eller fleire mobilnett. Det inneber at om lag 10 000–15 000 personar ikkje har mobildekning der dei bur. Vi veit at langt fleire enn dette vil oppleva at dei ikkje har dekning på grunn av kvaliteten på mobiltelefonen, bygningstekniske hindringar eller demping av signala. Målingane frå Agder tyder på akkurat det. Med så god mobildekning som vi har i Noreg, forventar folk med rette at mobiltelefonen skal fungera til kvar tid. Folk legg opp dei daglege gjeremåla sine ut frå det. Det gjer det jo ekstra vanskeleg for dei få som bur, driv næring eller ferdast mykje i område med dårleg dekning. Dei områda som framleis manglar tilfredsstillande mobildekning, har gjennomgåande for liten aktivitet til at det er lønnsamt for tilbydarane å byggja ut dekning. Eg er imponert over det samarbeidet som dei har fått til i Agder. Lat meg gjera merksam på at det faktisk finst midlar til vidare utbygging òg i statsbudsjettet for 2010. For det fyrste er dei frie inntektene til kommunar og fylkeskommunar styrkte, og for det andre er dei midlane til fylkeskommunane som skal gå til distriktsutvikling, auka. Dessutan er det særskilde midlar til infrastruktur på kommunal- og regionalministeren sitt budsjett. Omfanget av dei såkalla restmidlane er på om lag 100 mill. kr. Desse blir førte over til fylkeskommunar som har kommunar i det distriktspolitiske verkemiddelområdet. Agder-fylka kan på den måten etter avtale med Kommunal- og regionaldepartementet nytta desse midlane til betre mobildekning.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Eg kan bekrefta at eg har vore i møte med dei ulike aktørane som står for dette samarbeidet i Agder-fylka. Eg har dermed god grunn til å seia meg imponert når det gjeld kva dei allereie har fått til med breiband. Dei har gjort eit godt arbeid både når det gjeld innkjøp og forhandlingar med tilbydarar. Dei har òg fått sentrale midlar frå den Høykom-ordninga som var på eit tidlegare tidspunkt, og frå Kommunal- og regionaldepartementet. Så er det nok slik at det er mange gode prosjekt som kunne ha fått statleg støtte om omfanget av midlar i statsbudsjettet var endå større, men her er altså nokre lyspunkt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Lat meg fyrst seia: Når det gjeld mobildekning, har det jo skjedd veldig mykje dei siste fire åra òg frå samferdselsmyndigheitene si side – det gjeld både departementet og Post- og teletilsynet. Det er no dekning til ei rekkje vegstrekningar og tunnelar, og nettet har vorte kraftig oppgradert for å levera langt høgare datakapasitet og fleire tenester enn tidlegare. Så kunne nok presidenten bortimot ha korrigert meg på at eg beveger meg langt over i kommunal- og regionalministeren sitt ansvarsområde. Eg kjenner det godt, og eg veit at det er meir midlar til fylkeskommunane enn det var i inneverande år. Det er òg desse restmidlane som er til disposisjon, så eg kjem til å ta kontakt sjølv med kommunal- og regionalministeren og be henne følgja opp overfor desse kommunane, utan at eg i dag lover konkrete beløp.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Lat meg nytta høvet til å takka den nye leiaren i komiteen for opptakten til det eg håpar kan bli ein konstruktiv debatt i Stortinget om ambisjonar og verkemiddel i samferdselspolitikken. Politisk vilje er heilt nødvendig for å få til eit kraftig lyft for samferdsel. Det har Regjeringa i høgaste grad vist gjennom forslaget til Nasjonal transportplan 2010–2019. Denne transportplanen inneber eit lyft på 100 milliardar kr, eller 45 pst., samanlikna med førre transportplan. Det er i snitt 10 milliardar kr meir i året til veg, bane og kyst. Om ein samanliknar – det er jo interessant – med det opphavlege forslaget til rammer i førre plan, frå den førre regjeringa, er forskjellen ytterlegare 2 milliardar kr i året, i og med at stortingsfleirtalet den gongen auka rammene ved behandlinga av planen. Eit like viktig grep for å lyfta veg og bane er å visa evne. Det meiner eg òg Regjeringa så langt har vist, frå dag éin. Den førre nasjonale transportplanen, for perioden 2006–2009, overoppfylte vi med 5,5 milliardar kr for veg og bane. Det betyr altså at om ein samanliknar med budsjettforslaget i 2006, har regjeringa Stoltenberg II, medrekna 2010-budsjettet, i snitt løyvd 4,9 milliardar kr meir i året til veg og bane. Så er det i forslaget til budsjett for 2010 som varsla lagt opp til ei gradvis opptrapping til nivået i Nasjonal transportplan. Samanlikna med saldert budsjett 2009 er auken på heile 3,4 milliardar kr. Med denne opptrappingstakten er Regjeringa så langt godt i rute med å realisera løftet i Nasjonal transportplan, konkretisert i rammenivået for perioden 2010–2013. Hareide bruker uttrykket «kraftig løft». Eg meiner Nasjonal transportplan er eit «kraftig løft». Som planen viser, er Regjeringa særs oppteken av å auka samferdselsinvesteringane og sikra at dei blir nytta mest mogleg effektivt. Auka vedlikehald er òg viktig. For å nå dei transportpolitiske måla som er vedtekne i denne salen, meiner eg vi skal vera lydhøyre for forslag både innanfor og utanfor det budsjett- og finansieringssystemet vi har i dag. Regjeringa har i Nasjonal transportplan lagt vekt på å lyfta samferdselssatsinga med dei verkemidla vi har innanfor dagens budsjettsystem. Det skal ikkje hindra at vi skal vera opne for og vurdera tiltak som gjer at vi får ei endå meir effektiv og raskare utbygging av infrastrukturen.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Svaret er ja, det kan tenkjast, det er det eksempel på. Når det gjeld å sikra igangsette prosjekt ei god framdrift, har jo Regjeringa følgt opp. Både dobbeltsporet Sandnes–Stavanger og Lysaker–Sandvika vart starta opp under den førre regjeringa, med veldig små løyvingar. Så er det òg slik at det er viktige investeringsprosjekt når det gjeld både veg og bane som i dag er skilde ut som eigne postar i budsjettet for å følgja ekstra nøye med på dei. Statens vegvesen tek òg meir i bruk det vi kallar alternative kontraktsstrategiar. Her er det prøvt bompengar, her er òg prøvt ut OPS-løysingar. Eg må nok understreka at …(presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-11-04:
Eg opplever at det allereie er gjort på dette feltet. Det at ein no har skilt ut viktige investeringsprosjekt på eigne postar, det at ein legg vekt på å prøva ut alternative kontraktsstrategiar – dvs. dela opp kontraktane og dermed faktisk òg ha erfaring for at det i nokre tilfelle kan gje meir veg for pengane – og det at ein her har brukt bompengar og prøvd ut OPS-løysingar betyr ein vilje frå Regjeringa si side til å prøva alternative finansieringar. Organisering i statsføretak kan gje ein viss fridom – det kan godt vera. Vi skal vera opne for å drøfta det nærmare dersom vi møter gode argument. Men lat meg få seia til slutt: Det som til sjuande og sist betyr noko, er dei prioriteringane som blir gjorde i budsjettet.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
«Inngang til november måned minner oss om at det går mot vinter. Vinterlige forhold har alt satt preg på veitrafikken. God varsling om vær-, føre- og kjøreforhold, god beredskap og aktsom vinterdrift av veiene, god informasjon til brukerne og god kontroll med kjøretøy på vinterføre er blant forholdene som kan bidra til sikre kjøreforhold på norske veier i vinteren 2009/2010. Hvilke nye eller forsterkede tiltak vil Samferdselsdepartementet sørge for blir gjennomført for å forbedre sikkerheten på veiene kommende vinter?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Takk for svaret. I høring i transportkomiteen nå sist mandag sa man fra Landsforeningen for trafikkskadde at vedlikehold av veiene inkluderer også god brøyting og issmelting, og at dersom man får tiltro til at vintervedlikeholdet bedres, vil flere kunne kjøre piggfritt. Landsforeningen for trafikkskadde peker også på at man frykter at overføringen for ansvaret for vedlikeholdet av riksveiene vil føre til dårligere vedlikehold og ansvarspulverisering. Vil Samferdselsdepartementet denne vinteren ha spesiell oppmerksomhet rettet mot vintervedlikehold og vinterdrift på bakgrunn av at ansvaret for øvrige riksveier overføres til fylkeskommunene?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Igjen takk for svaret. I sitt første svar pekte statsråden spesielt på informasjonstiltak rettet mot brukerne av høyfjellsovergangene. Det er positivt. Det som er viktigst, er selvfølgelig at overgangene er åpne, at det går an å komme frem og at man ikke får stengte forbindelser. Spørsmålet er hva man vil gjøre for å sikre at veiene er åpne, altså mindre stenging, selv under vanskelige føreforhold vinterstid. I den forbindelse vil jeg også spørre om når man vil evaluere Vegvesenets strategi med «barvei», dvs. tidlig salting og vinterdrift rettet mot mest mulig bar vei, hvilke evalueringer man har gjort eller vil gjøre, og når man kommer med resultatene av evalueringen.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2009-11-04:
«God mobildekning er svært viktig for både næringsliv og enkeltpersoner. 95 pst. av husstandene i Agder har mobildekning, men målt på mikronivå viser det seg at dekningen flere steder er langt lavere. I Iveland har under halvparten av husstandene dekning. Under høstens valgkamp lovet daværende kommunal- og regionalminister Kleppa å ta tak i denne saken. Mange er derfor svært skuffet over at det ikke er satt av midler til dette i statsbudsjettet for 2010. Hvordan vil statsråden bidra til full mobildekning i Agder?»
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2009-11-04:
Takk for eit godt svar. Eg er glad for at statsråden er imponert over samarbeidet i Agder. Eg trur kanskje det er ein modell som ein kunne ha sett på fleire plassar der ein har eit godt samarbeid mellom kommunar og fylkeskommunar. Som statsråden kanskje er klar over, er forprosjektet klart. Ein har gått igjennom og sett på dekninga i kommunane, og no manglar ein eigenleg berre pengane. Eg legg merke til at statsråden peiker på at det er andre postar som kommunane og fylkeskommunen kan bruke. Men etter forprosjektet manglar det ca. 60 mill. kr. Kommunane og fylkeskommunen ser kanskje for seg ei tredeling, eit spleiselag, der kommunane bidreg med 20 mill. kr, fylkeskommunen med 20 mill. kr, og ein hadde då venta eller håpt at statsråden kunne spytte i dei siste 20 millionane – i alle fall ut frå tidlegare signal. Så mitt spørsmål er eigenleg berre: Kan statsråden sjå på moglegheita for konkret å kome med fleire statlege midlar til prosjektet?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2009-11-04:
Iveland kommune er jo ein kommune som me begge to kjenner godt. Under 50 pst. mobildekning er uakseptabelt. Så langt eg har sett, har statsrådens ambisjon vore at det skal vere full mobildekning, og statsråden har òg uttalt at ein ønskjer å bruke opp mot 1 milliard kr for å få det til. Derfor har eg eit håp om at statsråden kan vere litt meir konkret, for det kan ordnast relativt billig å sikre at heile Agder får full mobildekning. Spørsmålet blir: Er det mogleg å sjå på ei ordning der ein kan gå inn med f.eks. 20 mill. kr i statlege midlar for å få til eit spleiselag slik at Agder får full mobildekning? Og i så fall: Er det mogleg å gjere det på kort tid?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-04:
Eg har den glede å stille følgjande spørsmål til samferdselsministeren: «Som fylkesmann har Sigbjørn Johnsen krevet langt kraftigere satsing på vei og jernbane, omorganisering av samferdselsetatene og innføring av nye finansieringsformer som OPS og prosjektfinansiering. I en kronikk i fjor skrev han bl.a. at «Norge er havnet på etterskudd i løsningen av nasjonens behov for infrastruktur både når det gjelder jernbane og vei». Er statsråden enig med finansministeren i at nye organisatoriske og finansielle grep er nødvendig for å få til et kraftig løft både for vei og jernbane?»
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-04:
Eg har lyst til å takke for svaret. Eg opplever det som ein invitasjon til eit godt samarbeid her i Stortinget, nettopp når det gjeld det som går på struktur og organisatoriske grep. Eg har òg lyst til å seie at eg opplever at Nasjonal transportplan er eit lyft og er tydeleg på det, men eg opplever òg at det tidlegare fylkesmann Sigbjørn Johnsen skriv i sin kronikk knytt til dette, er det vel verdt å lytte til – som tidlegare finansminister kjenner han jo nettopp denne problemstillinga. Noko av det eg trur kan vere viktig, er at me ser at denne typen prosjekt reduserer både tidsaspektet og kostnadsaspektet. Lat meg berre bruke eit eksempel her. Me ser at strekninga Lysaker–Asker ville ha kosta 1,5 milliardar kr mindre om me hadde bygd ho ut på fem år i staden for på ti år, som det no blir. Ser statsråden òg at me kan få meir igjen for pengane ved denne typen organisering?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-04:
Me har no hatt høyringar i komiteen, og me opplever eksempelvis at organisasjonar som LO no stiller seg meir positive til å prøve ut denne typen finansieringsformer. Eg synest det viser at det er ei breidd i samfunnet vårt som ser moglegheitene for denne sektoren, og som tenkjer nytt og tek organisatoriske grep. Eg vil òg peike på dei moglegheitene me har når det gjeld både Jernbaneverket og Statens vegvesen som statsføretak. I dag er dei organiserte som etatar direkte under Samferdselsdepartementet. Eg har lyst til å utfordre statsråden: Med dei erfaringane me har med bl.a. Avinor, vil ho då sjå på moglegheitene for å bruke erfaringane frå denne typen etatar til å tenkje på nye grep?
Per Arne Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
«Tidligere helseminister Bjarne Håkon Hanssen har ved flere anledninger den senere tid tatt til ordet for økt bruk av private tilbydere i helsevesenet. Dette for å redusere helsekøene i spesialisthelsetjenesten, rusomsorgen og på rehabiliteringsfeltet. Dette er dessverre ikke å finne, hverken i Soria Moria II eller i forslag til statsbudsjett fra Regjeringen. Er statsråden av den oppfatning at det er behov for å bruke private tilbydere i større grad fremover, og kan vi forvente at dette blir Regjeringens politikk?»
Per Arne Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg føler nok likevel behov for en oppfølging, for jeg synes ikke at en økning på 1,3 pst. på sykehussektoren når vi har 250 000 i kø, er spesielt ekspansiv politikk. Stortingets helsekomité har tidligere enstemmig vedtatt at det neste store satsingsområdet er rehabilitering. Når Stortinget enstemmig har ment det – og når vi ser det statsbudsjettforslaget som er lagt fram, og den store ledige kapasiteten vi har i privat og ideell sektor – har jeg lyst til å spørre statsråden på nytt: Føler man ikke at man kan bruke den ledige kapasiteten som finnes, enda bedre, også samfunnsøkonomisk?
Per Arne Olsen (Fremskrittspartiet), 2009-11-04:
Jeg har lyst til å følge opp det samme en gang til. Vi vet at det er stor ledig kapasitet i privat og ideell sektor – akkurat som det selvfølgelig også er noe ledig kapasitet i det offentlige – og rent samfunnsøkonomisk ville det jo være fornuftig å bringe mennesker ut av ventelistekøene og tilbake i arbeid. På den måten sparer vi penger på sosialbudsjettet og andre ting. Når vi vet at vi har denne ledige kapasiteten, bør ikke statsråden være mer offensiv i det brevet som skal gå til helseregionene og si at man ønsker at man skal benytte denne kapasiteten som er i ideell sektor, for det vil samfunnet ha godt av?
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Regjeringen følger opp den nye regjeringsplattformen om å styrke sykehusenes økonomi, slik at flere pasienter får behandling og ventetidene holdes lave. Denne regjeringen har styrket budsjettet til sykehusene betydelig. Siden vi tiltrådte i 2005, har vi bevilget mer midler til pasientbehandling. Med neste års forslag til økning på 1,45 milliarder kr er bevilgningen til pasientbehandling reelt sett økt med 8,3 milliarder kr fra 2005 til og med 2010. Budsjettforslaget legger til rette for en vekst i all pasientbehandling på om lag 1,3 pst. fra 2009 til 2010. Økningen gjelder altså for alle pasientgrupper som søker hjelp i spesialisthelsetjenesten – innen somatikk, psykisk helsevern, rusomsorg og rehabilitering. Gjennomsnittlig ventetid for behandling i spesialisthelsetjenesten var 73 dager i 2. tertial 2009. De siste årene har både ventetider og antall pasienter som venter på behandling, økt noe – dette til tross for at det samtidig har vært en sterk økning i pasientbehandling i sykehusene. Aldri før har så mange fått behandling ved norske sykehus. Om lag 100 000 flere ble behandlet i 2008 enn i 2005. Men vi er ikke fornøyd med at mange pasienter må vente lenge. Det tar vi fatt i. Regjeringen mener at det offentlige skal utgjøre grunnpilaren i helsetjenesten. Private aktører er et viktig supplement for å yte helsetjenester av høy kvalitet til hele befolkningen og med kortest mulig ventetid. Som representanten Olsen er kjent med, legger den nye regjeringsplattformen vekt på at de regionale helseforetakene skal sette inn tiltak for å redusere ventetidene til diagnostisering og behandling. Det følger vi opp i budsjettframlegget for 2010. Å bruke private aktører kan gjerne være blant de aktuelle tiltakene dersom det bidrar til å få ned ventetiden. Regjeringen vil komme tilbake til dette i oppdragsdokumentene til de regionale helseforetakene for 2010. Det er stilt spørsmål ved om ventelistemålene som benyttes i dag, er hensiktsmessige for å styre og planlegge spesialisthelsetjenesten. Som det fremgår av Prop. 1 S ønsker departementet å gjennomgå dagens ventelistemål og vurdere om det er behov for å endre dem.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Som jeg sa, legger vi stor vekt på at ventetidene skal ned. Når det gjelder den køen som det ble vist til, er det jo mange som venter på poliklinisk behandling og like fullt står i en kø. Det er viktig å gå inn i denne problematikken og se på hvilke virkemidler det er som skal til for at vi skal få ned ventetiden og få gitt pasientene bedre behandling. Som jeg sier, er det slik at helseforetakene benytter og kan benytte private aktører dersom dette får ventetidene ned. Når det gjelder rehabilitering, vil jeg også vise til at vi bruker mye mer penger på dette. Det er et viktig område som vi også har stort fokus på.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Som jeg sa, vi er opptatt av å få ned ventelistene og ventetiden for pasientene. Det å bruke private aktører, er da ett av virkemidlene. Samtidig er vi også opptatt av at vi fullt ut skal benytte det offentlige tilbudet der hvor vi har det. Men vi ser at det private er et godt supplement mange steder. Så er det også slik at det er helseforetakene som har den direkte dialogen og avtaler med private aktører på dette området, og det er også de som vurderer kvaliteten og ser på hvilke tilbydere de faktisk vil benytte seg av. Vi skal ha full trykk på dette, gå inn i det og se på problematikken med ventelister – det kan jeg i hvert fall love representanten Olsen. Og så skal vi følge dette opp også overfor helseforetakene.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Staten gir tilskudd tilsvarende 25 pst. av investeringskostnadene til heldøgns omsorgsplasser. Det skjer gjennom investeringsordningen for sykehjem og omsorgsboliger. Vurderingene knyttet til tilskuddsandelen er basert på beregninger og gjennomsnitt av investeringskostnader til heldøgns omsorgsplasser – bl.a. erfaringer fra Handlingsplan for eldreomsorgen. Både beregningsgrunnlaget og tilskuddsandelen prisjusteres i takt med det generelle kostnadsnivået i samfunnet. Det betyr at det blir gitt flere tilskuddskroner i 2009 enn i 2008. Husbankens investeringstilskudd til heldøgns omsorgsplasser har som mål å gi tilsagn om tilskudd til 12 000 plasser i perioden 2008–2015. Hittil er det gitt tilsagn om 3 500 enheter. Inkluderer vi neste års tilsagnsramme, er vi oppe i 6 000 enheter i 2010. Regjeringen følger nøye med på søknadene som kommer inn til tilskuddsordningen. Rammen som er gitt for ordningen, og innfasingen av denne vil vurderes fortløpende.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Det er vanskelig å kommentere et sitat fra Kommunal Rapport som jeg ikke vet sammenhengen i. Jeg har bare lyst til å si at det er et prioritert, viktig område å følge opp Handlingsplan for eldreomsorgen, som det har vært mye oppmerksomhet om, og som det er bred enighet om. Vi skal følge opp de 12 000 sykehjemsplassene som vi har sagt vi skal bygge frem til 2015. I tillegg er det viktig å øke bemanningen i kommunene. Som jeg sa, vil vi følge denne situasjonen nøye fremover i årene som kommer – både når det gjelder behovet, og når det gjelder rammene og kommunenes innsats her.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Som jeg sier, har vi en fortløpende situasjon når det gjelder tilskudd og omfang. Målsettingen vår er 12 000 plasser frem til 2015. Vi skal følge opp på bakgrunn av det som ble vedtatt i Stortinget i 2008. Så har jeg lyst til å si når det gjelder kommunene: Jeg har veldig stor forståelse for at dette er krevende oppgaver for kommunene. Like fullt er det også en stor interesse i kommunene for å følge dette opp, for de ser det som en veldig viktig primæroppgave. Da vil jeg også vise til at det har vært en betydelig vekst i de kommunale inntektene under denne regjeringen, og er det også på budsjettet i 2010.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Mange rusmiddelavhengige får ikke de tjenestene de har behov for og rett til. Dette er en stor belastning for dem selv og deres pårørende. Mange har – over tid – opplevd at de må vente lenge før de kommer i gang med behandlingen, og at det ikke er god nok sammenheng i behandlingsforløpet. Like fullt: Regjeringen har styrket rusfeltet med om lag 835 mill. kr siden vi overtok i 2005, inkludert forslaget til statsbudsjett for 2010. Om lag 350 mill. kr har gått til å styrke behandlingstilbudene i spesialisthelsetjenesten for nettopp denne gruppen. Opptrappingsplanen for rusfeltet avsluttes i 2010, og etter det skal vi fortsette å videreutvikle rusfeltet, slik som det står i St.prp. nr. 1 for 2009–2010. I anmodningsvedtak nr. 478, 16. juni 2009, ber Stortinget Regjeringen fremme forslag om en «sterkere satsing på helhetlig rusbehandling og oppfølging» i forbindelse med statsbudsjettet for 2010. Bedre koordinerte helse- og omsorgstjenester er et viktig mål med Samhandlingsreformen som Regjeringen skal gjennomføre, og som ligger i Stortinget til behandling. Jeg er enig med representanten Syversen i at det er for lang ventetid for tverrfaglig spesialisert behandling for rusmiddelavhengige. Det er samtidig viktig å være klar over at antall rusmiddelavhengige med rett til behandling har økt betraktelig etter at rusreformen trådte i kraft i 2004. Dette har stilt store krav til behandlingsapparatet. I 2009 har vi registrert noe økning i ventetiden til tverrfaglig spesialisert behandling. Samtidig har de regionale helseforetakene styrket behandlingskapasiteten. Denne styrkingen vil ikke få effekt på ventetidstallene før tidligst i tredje tertial 2009 eller første tertial 2010. Representanten Syversen tar opp situasjonen til de private, ideelle aktørene på rusfeltet. Som helse- og omsorgsminister er jeg opptatt av at tjenestene til rusmiddelavhengige skal være av best mulig kvalitet. Kvalitet har vært et sentralt element i anskaffelsesprosessene som de regionale helseforetakene gjennomfører. Jeg er trygg på at de har sørget for å anskaffe tjenester med best mulig kvalitet. Private aktører har en sentral plass i behandlingen av rusmiddelavhengige. Mer enn 60 pst. av døgnplassene innen tverrfaglig spesialisert behandling drives av private tilbydere som har avtale med de regionale helseforetakene. Disse avtalene er inngått i tråd med regelverket for offentlige anskaffelser. Det er de regionale helseforetakene som i henhold til sitt ansvar må vurdere hvilke behov for spesialisthelsetjenester befolkningen i helseregionen har, og hvordan tjenestene skal organiseres. Det betyr at de regionale helseforetakene selv må vurdere behovet for å inngå avtaler om tverrfaglig spesialisert behandling for rusmiddelavhengige med de private institusjonene.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Nå er det altså slik at 60 pst. av disse institusjonene er private. Mange drives av ideelle organisasjoner som gjør en stor jobb – og det er jeg helt enig i – overfor rusmisbrukere. Men samtidig er det slik at på dette feltet er vi nødt til å følge regelverket for anskaffelse. Det tror jeg også at den tidligere helseministeren for Kristelig Folkeparti Dagfinn Høybråten gjorde da det ble en sterk satsing på rusfeltet i 2004. Kvalitet er faktisk et veldig viktig kriterium når helseforetakene skal velge behandlingstilbud. Men jeg er veldig enig med representanten Syversen og deler hans bekymring knyttet til ventetid. Jeg skal love at vi i hvert fall skal gjøre alt vi kan for å få ned ventetiden så mye som mulig.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Jeg merker meg at det stilles spørsmål ved Regjeringens motiver for dette. Jeg kan forsikre om at Regjeringens motiver her er å gi best mulig behandling – og raskest mulig. For det er bekymringsfullt at mange står i kø. Samtidig kan jeg ikke helt skjønne hvordan man skal imøtekomme opposisjonens sterke behov for å få flere private til å yte tjenester, samtidig som vi ikke skal innhente anbud. Vi følger det regelverket, men jeg er alltid villig til å se på om vi kan gjøre endringer eller tilpasninger i regelverket. Jeg er opptatt av at det skal være kvalitet i det behandlingstilbudet som gis, i hele landet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Regjeringen har som mål at det offentlige gradvis skal ta et større ansvar på tannhelsefeltet. I stortingsmeldingen om fremtidens tannhelsetjenester, St.meld. nr. 35 for 2006–2007, drøftes mulig utvidelse av offentlig finansiering av tannhelsehjelp. Med utgangspunkt i dagens rettigheter til offentlig finansierte tannhelsetjenester er det foreslått å tilgodese dem som er mest trengende av sykdomsmessige og økonomiske årsaker. Personer med svært lav inntekt og personer med store utgifter til tannbehandling er omtalt i denne forbindelse. I tråd med stortingsmeldingen er departementet i gang med å kartlegge og utrede hva det vil koste å utvide stønadsordningen. Vi har lite kunnskap om befolkningens reelle behandlingsbehov og om hvordan tannhelsetilstanden er for dem som ikke har råd til å oppsøke tannlege, eller som har andre grunner for ikke å gjøre det. Regjeringen vil komme tilbake med aktuelle tiltak i budsjettsammenheng. Jeg setter pris på engasjementet fra Kristelig Folkeparti og ser frem til et samarbeid med opposisjonspartiene om å følge opp forslagene i stortingsmeldingen og finne målrettede tiltak for dem som trenger det mest.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Jeg er opptatt av at når vi sier vi skal gjøre noe, så skal vi gjennomføre det, og ha mulighet til å gjennomføre det. Representanten Dåvøy vet at vi har store utfordringer på helse- og omsorgsfeltet. Vi ønsker å gi et godt tilbud også knyttet til tannhelse, men vi må gå steg for steg. Derfor har vi sagt at vi i første omgang skal gi et tilbud til dem over 75 år, i henhold til det som står i regjeringsplattformen.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Vi har ikke redusert ambisjonene, men som jeg sa, må vi begynne et sted. Nå begynner vi med dem som er over 75 år. Det er det som også står i regjeringsplattformen. Vi skal først gjøre et grundig arbeid med en utredning for å se hvordan tilstanden er, og hva dette faktisk vil innebære. Så vil vi komme tilbake når den jobben er gjort.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
De regionale helseforetakene skal til enhver tid vurdere om tilbudet til mennesker med spiseforstyrrelser har god nok kvalitet og kapasitet. Dette kan skje gjennom tilbud i offentlige institusjoner eller ved avtale med private tjenesteytere. Dersom de regionale helseforetakene kjøper tjenester av private tilbydere, kan dette gjøres enten gjennom kjøp av adhocplasser eller ved rammeavtale, slik Helse Sør-Øst RHF har gjort. Capio Anoreksi Senter i Fredrikstad tilbyr spesialisert behandling til mennesker med spiseforstyrrelser. Capio tilbyr ikke behandling til de aller sykeste. De aller sykeste vil ha behov for et tilbud på regionalt nivå, i tett samarbeid med somatisk spesialisthelsetjeneste. Capio har søkt Helse- og omsorgsdepartementet om sykehusgodkjenning, men har fått avslag fordi senterets aktivitet ikke anses som sykehusbehandling. Capio er derfor ikke omfattet av ordningen med fritt sykehusvalg, slik at pasienter fra hele Norge kan velge seg dit. Lov om pasientrettigheter og forskrift om prioritering av helsetjenester mv. utgjør det lovmessige grunnlaget for å prioritere pasienter som henvises til spesialisthelsetjenesten. Regelverket skal bidra til at de som trenger det mest, skal komme raskest til den riktige helsehjelpen. Dersom det vurderes at en pasient med spiseforstyrrelser har rett til nødvendig helsehjelp, skal det fastsettes en frist for når faglig forsvarlighet krever at spesialisthelsetjenesten senest må yte helsehjelp for å oppfylle pasientens rettighet. Til tross for et felles lovmessig grunnlag har det vært store forskjeller i hvordan prioriteringsforskriften prioriteres. Det gjelder både mellom regionale helseforetak, mellom fagområder og innen helseforetak og fagområder. Helsedirektoratet har utgitt prioriteringsveiledere innenfor flere fagområder, bl.a. psykisk helsevern for voksne og psykisk helsevern for barn og unge. Prioriteringsveilederne skal bidra til at «like» pasienter blir behandlet likt, uavhengig av hvor i landet de bor, og hvilket sykehus de henvises til. Det er stilt krav om at det skal være regionale kompetansesenter for spiseforstyrrelser i alle helseregioner. Kompetansemiljøene er nå på plass i alle regioner. Det siste er nylig etablert i Helse Nord, og de har tatt imot pasienter fra 12. oktober. Oppdragsdokumentet til de regionale helseforetakene for 2008 og 2009 har vært tydelig på at tilbudet til mennesker med spiseforstyrrelser må videreutvikles. Som helseminister skal jeg ikke overprøve de faglige vurderingene knyttet til om Capio vil være det beste tilbudet til enkeltpasienter, eller om disse vil få et like godt eller bedre tilbud i den offentlige helsetjenesten. I møter med de regionale helseforetakene om oppdragsdokumentet for 2010 er de regionale helseforetakene oppfordret til å bruke tilbudet ved Capio Anoreksi Senter der dette er riktig ut fra en faglig vurdering.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Som jeg sa i innlegget mitt, mener jeg at det er ikke en politisk vurdering om man skal godkjenne en institusjon som et sykehus eller ikke. Det må gjøres på et medisinskfaglig grunnlag. Samtidig vil jeg si at hvis det er noe som har vært tatt opp i Stortinget, hvor det er anmodet om at loven skal endres, må vi jo se på og gå gjennom det. Men å sette seg politisk utover den faglige vurderingen som er gjort i Helsedirektoratet når det gjelder godkjenning av Capio Anoreksi Senter som et sykehus, vil jeg ikke gjøre uten videre.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Som jeg sa i innlegget mitt, har det vært viktig å utvikle tilbud til personer med spiseforstyrrelser i alle helseforetakene, slik at det kan være et tilbud som kan betjene befolkningen i hele landet. I tillegg har jeg sagt at i møter om oppdragsdokumentet for 2010 er de regionale helseforetakene oppfordret om å bruke tilbudet ved Capio Anoreksi Senter der man mener at det er riktig ut fra en faglig vurdering. Jeg vil gjerne presisere det. Det er altså ikke noe i veien for at man kan velge å bruke det, enten ved å kjøpe adhocplasser eller ved å gjøre avtaler. Men det som er viktig, er også at det er et tilbud i hele landet ved de regionale helseforetakene.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Jeg kan forsikre representanten Sjøli om at Regjeringen fremdeles har høye ambisjoner på området habilitering og rehabilitering, og det har heller aldri tidligere vært brukt så mye ressurser på dette feltet. Vi er nå halvveis i planperioden for Nasjonal strategi for habilitering og rehabilitering 2008–2011. Arbeidet så langt er beskrevet i Prop. 1 S for 2009–2010. Både spesialisthelsetjenesten og kommunene har ansvar for å sørge for gode tjenester til dem som trenger habilitering eller rehabilitering. De fleste helseforetakene har egne tilbud om rehabilitering, og dessuten skjer rehabilitering gjennom polikliniske tjenester og ambulante team. Kommunene har gjennom denne regjeringen fått styrket økonomi og dermed bedre mulighet til å følge opp sitt ansvar. Bevilgningene til kjøp av tjenester fra private opptrenings- og rehabiliteringsinstitusjoner har økt fra 1 020 mill. kr i 2006 til 1 139 mill. kr i 2009. I tillegg har en rekke private institusjoner fått økonomisk støtte til omstillingsprosjekter de siste årene. Det er også inngått avtale om kjøp av tjenester fra private opptrenings- og rehabiliteringsinstitusjoner gjennom ordningen «Raskere tilbake». Et av tiltakene i strategien var å utarbeide en handlingsplan som følger opp «Strategiplan – Habilitering av barn», med egne tiltak for ungdom i overgangen fra barn til voksen. Helsedirektoratet la fram planen i sommer, og de vil også følge opp tiltakene i planen. Det er videre gitt støtte til en rekke utviklingsprosjekter fordelt på alle helseregioner. Disse prosjektene bidrar til å styrke tilbudet til barn. I juni la Regjeringen frem stortingsmeldingen om Samhandlingsreformen. Pasienter som har behov for habilitering og rehabilitering, trenger tjenester som er samordnet, tverrfaglige og planlagte. Høy oppmerksomhet på å få til bedre samhandling og tiltak for å gjennomføre Samhandlingsreformen er viktig for å styrke rehabiliterings- og habiliteringsfeltet. Som representanten Sjøli kjenner til, ligger Samhandlingsreformen nå til behandling i Stortinget.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Jeg må bare vise til det jeg sa. Jeg mener at de tiltakene som Regjeringen har satt i verk, de planene som foreligger, som også har vært behandlet og utarbeidet av Helsedirektoratet, også viser en satsing på dette feltet. Jeg har veldig stor forståelse for at de som ikke får rehabilitering tidsnok, får svekket livskvalitet. Jeg er også veldig opptatt av at vi skal lykkes bedre på dette området. Samtidig er det slik at det har vært en satsing, og det vil være et viktig område også fremover.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Hvis det var det eneste beløpet vi brukte, ville det vært helt feil, men det er det jo slett ikke. Som jeg sier, er dette selvfølgelig et viktig område. Det er viktig for dem som har behov for rehabilitering, faktisk å få det. Samtidig vet vi at dette er et tilbud som gis i hele landet. Jeg kommer fra en del av landet hvor det er lite med rehabiliteringstiltak, og veldig mange må reise til andre deler av landet for å få et tilstrekkelig tilbud. Det er klart at det er ønskelig å utvikle dette tilbudet videre, og det er noe vi er i ferd med å gjøre. Det er ikke slik at dette er nedprioritert fra Regjeringens side. Dette er noe vi er opptatt av, men vi er også opptatt av at det rehabiliteringstilbudet som gis, skal være et tilbud av høy kvalitet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Regjeringen legger vekt på at befolkningen over hele landet skal føle trygghet for at de har tilgang på ambulansetjenester med god kvalitet og kompetanse, god beredskap og forsvarlig responstid. Ambulansetjenesten har utviklet seg fra å være en ren transporttjeneste til å bli en stadig mer avansert helsetjeneste. Det betyr økende krav til kompetanse hos ambulansearbeiderne. Den offentlige utredningen «Hvis det haster…..» fra 1998 pekte på at det var store forskjeller i ambulansepersonellets utdanning og kompetanse. Det har siden blitt arbeidet systematisk med å følge opp anbefalingene i denne NOU-en. I akuttmeldingen, fra 1999–2000, foreslo Stoltenberg I-regjeringen bl.a. at kompetansekravene til ambulansearbeiderne skulle forskriftsfestes. Forskrift om akuttmedisinske tjenester utenfor sykehus, som ble vedtatt i 2005, skal sikre befolkningen forsvarlige akuttmedisinske tjenester utenfor sykehus. I forskriften stilles krav om at ambulansene skal være tomannsbetjente, og at minst en av dem skal ha fagbrev som ambulansearbeider. Minst ett av ambulansepersonellet skal inneha kompetansebevis for fører av utrykningskjøretøy. Mange steder var det ikke mulig å innføre kompetansekravene allerede i 2005. Det ble derfor gitt mulighet for å fravike kompetansekravene frem til 1. april 2010, som representanten Dåvøy riktig påpeker. Det er de regionale helseforetakene som har ansvar for å sørge for gode og forsvarlige spesialisthelsetjenester til befolkningen i sin region. Det gjelder også ambulansetjenester. Jeg er godt kjent med usikkerheten knyttet til om helseforetakene vil klare å oppfylle kompetansekravene når unntaksbestemmelsen løper ut. Helseforetakene har gjort en betydelig innsats for å heve kompetansen og utdanne nok fagarbeidere i ambulansefaget, men tilgangen på kvalifisert personell har vært en stor utfordring for mange helseforetak. Helse- og omsorgsdepartementet har derfor bedt de regionale helseforetakene om å redegjøre for i hvilken grad man vil klare å oppfylle forskriftens krav til bemanning innen fristens utløp. Videre har vi bedt om en redegjørelse for hvilke planer som finnes for å oppfylle kompetansekravene. Vi har foreløpig fått svar fra Helse Midt-Norge og Helse Nord. De legger til grunn at helseforetakene vil klare å oppfylle kompetansekravet innen fristen med sin bemanning. De påpeker at det arbeides systematisk for å oppfylle forskriftens krav til bemanning, og vi vil naturlig nok også følge dette nøye fremover. Regjeringen vil følge helseforetakenes arbeid for å kunne møte forskriftskravene tett, og har tillit til at kravene vil oppfylles når unntaksordningen opphører 1. april 2010.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Som jeg sa, arbeides det systematisk for å oppfylle kravene som er i forskriften om bemanning og kompetanse, og vi vil også følge dette nøye framover. Vi har fått svar, som sagt, fra to av de regionale helseforetakene, og vi følger arbeidet deres og har tillit til at de skal klare å oppfylle kravet når unntaksordningen opphører 1. april neste år.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-04:
Kompetanse opplever jeg at man aldri kan få nok av. Men samtidig vil jeg si at når man har satt seg noen mål for en kvalitet i ambulansetjenesten, og det er en frist på det for å oppfylle forskriften – 1. april neste år – er jeg i hvert fall veldig opptatt av at vi skal lykkes med det, og vil ha fokus på det framover. Selvfølgelig er det da en sterk målsetting at vi i alle fall skal oppnå det kvalitetsmålet at det er en forsvarlig bemanning og kompetanse når det gjelder ambulansepersonell.