trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
De ulike partiene har sine innfallsvinkler til å finne nye måter å tenke samferdsel på. Høyre resirkulerer gammeldagse forslag om OPS og tror de er moderne fordi de omtaler dem som moderne. Når jeg først har ordet, vil jeg benytte anledningen til å replisere til representanten Halleraker at jeg aldri har sagt at ingen i Europa benytter seg av OPS. Derimot sa jeg i mitt innlegg at Høyres likesinnede ute i Europa for lengst delvis har forlatt OPS som metode. Fremskrittspartiet reiser til Albania for å finne sine nye måter å tenke samferdsel på og får store oppslag om at vegene og metodene i Albania er så mye bedre enn våre. At Fremskrittspartiet reiser til et av de fattigste landene i Europa – et land på størrelse med Nord-Trøndelag, 10 mil bredt og 30 mil langt – for å lære er i seg sjøl prisverdig. Men fikk de den rette lærdommen, må være spørsmålet. Jeg har også vært i Albania i høst – for to måneder siden. Ja, de bygger nye og moderne og fine motorveger mellom de største byene og er i gang med å bygge motorveg gjennom landet. Men hva er virkeligheten bak glansbildet som Fremskrittspartiet var så flink til å markedsføre i norske aviser litt tidligere i år? Virkeligheten er at de kun satser på motorvegene. Og for det meste er satsinga lånefinansiert. Resten av vegene i Albania er i en sørgelig forfatning. Så dårlig er det at da vi leste siste nummer av Vegen og vi, var det sånn at da Vegen og vi reiste til Albania, fikk de ikke forsikret leiebilen mot skader på understellet fordi resten av vegene var så utrolig dårlige der. Vedlikeholdet er nesten fraværende. Tallet på antall drepte på vegene er uhyggelig høyt sett i forhold til både antall innbyggere og antall biler. Fremskrittspartiet hevder i mange sammenhenger at de vil effektivisere planprosessene og bygge raskere. Vil de da bruke Albania som modell – der de bare gjør en mulighetsstudie, trekker en linje på kartet og starter vegbygginga mens detaljplanlegginga og bygginga foregår samtidig? Dette har ført til så store kostnadsoverskridelser at den albanske regjeringa ikke visste hvordan den skulle dekke det inn, da jeg var der for to måneder siden. Albania har også tog, men det bruker de ikke penger på. Så topphastigheten – ikke gjennomsnittshastigheten, men topphastigheten – på tog i Albania er 25 km/t. Er det en sånn togsatsing Fremskrittspartiet vil ha? Fremskrittspartiets representanter i transportkomiteen reiste til Albania på studietur på skattebetalernes regning. Det hadde vært en god idé om de samtidig hadde tatt turen over grensa til nabolandet i sør, Hellas. Der kunne man jo ha studert hvordan uansvarlig økonomisk politikk slår ut, og hvordan det kan gå når det brukes for mye penger i budsjettene, og man må stramme inn. De mange greske arbeidsledige som er 25 pst. i tallet – over 50 pst. av ungdommene er arbeidsledige – kjenner det på kroppen hver dag.
Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Det er jo interessant å sitte og høre diskusjonen om Nord-Norge og manglende satsing på Nord-Norge. Nå synes jeg representanten Sjelmo Nordås hadde en bra opplisting som viser at det ikke er manglende satsing på Nord-Norge. Men realitetene er at det hadde vært ytterligere satsing på Nord-Norge hadde det ikke vært sånn at man i Tromsø hadde sagt nei til bomvegfinansiering. Troms hadde vært budsjettvinneren i Nord-Norge dersom det ikke hadde vært sånn at man hadde vendt tommelen ned for byggingen av E8. Det har vært en 24 år lang kamp. Det er en trafikkfarlig og sterkt trafikkert strekning vi snakker om. Man skulle også få ny veg og ny trasé, og én mil med midtrekkverk, og det var nesten sånn at man kunne sette spaden i jorda. Så kom det et kommunevalg, og så snudde man. Det skulle bli et spleiselag der staten skulle inn med 50 pst. av kostnadene, og det er ikke så veldig vanlig lenger i disse dager på bomvegprosjekt – 550 mill. kr. Så lot Høyre i Tromsø seg presse av Fremskrittspartiet til å si nei til bompenger. Da er det jo sånn at Troms er det fylket i landet som har færrest bomvegprosjekt. Det som er litt betenkelig i den sammenhengen, er jo at dersom man ikke snur i Tromsø, kan det faktisk være sånn at E8 ryker helt ut av Nasjonal transportplan, og det vil ta mange år før man får en ny sjanse. NHO, Næringsforeningen og mange andre i Tromsø raser mot byrådet. Det kan vi se, vi som følger dette fra utsiden og leser i avisene om Nord-Norge. Byrådet tror også at en blå regjering etter valget skal kunne gjøre at de slipper bompenger. Vi som har hørt representanten Øyvind Halleraker snakke om dette, tror ikke at det er veldig sannsynlig. Så helt til slutt noen få ord om Albania. Poenget mitt med å dra fram flere forhold om Albania er at man ikke kan dra et sted og si at dette er så bra, så det skal vi gjøre, for ting har en konsekvens – ting henger sammen. Albania må drøftes i en større sammenheng, for fokuset på hvordan systemet fungerer, må jo være viktig. Og systemet fungerer altså sånn at man bruker alle pengene på motorveier og har ikke noen penger igjen til andre ting – det er ikke noen penger igjen til jernbane og ikke noen penger igjen til vedlikehold. Det betyr altså at man ikke får noen bedre veier noen andre steder, og det betyr at man har mange trafikkdrepte. Ting henger sammen med alt. Det må man kunne se også fra Fremskrittspartiets side.
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
At Høyre vil så mye mer enn regjeringen på jernbane, har vært et mantra i Høyres politikk og ble gjentatt flere ganger i representanten Hallerakers innlegg. Regjeringen mangler gjennomføringskraft, sier han. Jeg skal innrømme at jeg er litt mer enn gjennomsnittet opptatt av jernbane og har lest Høyres alternative budsjetter nøye de siste årene. Høyre har ikke én krone mer enn regjeringen til bygging av ny jernbane, med unntak av i år, med 15 mill. kr til en heis på Holmestrand. Det er et godt prosjekt som jeg håper kommer på plass, men ærlig talt. Når de til gjengjeld kutter 10 mill. kr til vedlikehold etter først å ha kritisert regjeringen for å bruke for lite på vedlikehold, står det ikke til troende – 5 mill. kr pluss av et totalbudsjett på 11,3 mrd. Jeg må ta Høyre på alvor og spørre representanten Halleraker om et edruelig svar på spørsmålet om det virkelig er den halve promillen mer til jernbane som er forskjellen på gjennomføringskraft og manglende gjennomføringskraft.
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Representanten Schou, som jeg ser ikke er i salen nå, avla meg en visitt. Det er mulig hun følger med fra kontoret, så jeg skal gjøre henne den ære å gi henne et svar, selv om jeg mener representanten Schou selv ga en god illustrasjon på hvordan Høyre har vinglet i intercitysaken det siste halvåret. Høyre ville i sommer ha full intercityutbygging i 2025, i forbindelse med klimaforliket. Litt senere på sommeren sa representanten Halleraker at det viktigste var indre triangel. Da østlandsordførerne var på Stortinget og krevde full utbygging i 2023, svarte representanten Schou ja til det. Like etter var representanten Halleraker i Bergens Tidende og snakket om det indre intercitynettet de neste ti år. Så til slutt måtte partileder Solberg på banen og si at 2030 nok er det mest realistiske. Arbeiderpartiet har aldri lovet 2023, 2025, 2030 eller 2034 for den saks skyld. Vi ønsker en så rask utbygging som mulig, gjerne i et eget utbyggingsselskap. Men vi har hele tiden vært klare på at vi vil komme tilbake til tidfesting og utbygging av intercitynettet når vi legger fram den nye nasjonale transportplanen, og det vil vi gjøre. Fra 2001 til 2005 gikk jernbaneinvesteringene fra 1,3 til 1,4 mrd. kr. Bare fra 2010 til 2013 øker investeringsbudsjettet fra 3,7 til 6,1 mrd. kr. Jeg er glad for at Høyre har anerkjent dette ved å gå for regjeringens jernbanebudsjetter. Det er offensive og gode budsjetter. Men det jeg reagerer på er at Høyre legger skylden for sine egne nedjusterte ambisjoner på regjeringen, all den tid de ikke har hatt mer penger til ny jernbane enn regjeringen. Det minste man må kunne forvente er at man har egne, mer ambisiøse alternativer dersom man mener at det regjeringen kommer med, ikke holder mål. Jeg registrerer at så ikke har vært tilfelle for Høyre, og det må bety at de er fornøyd med investeringsbudsjettene. Til slutt må vi trekke oss ned til det lokale. Representanten Hjemdal var innom Follobanen og påkobling av østre linje. Representanten har tydeligvis ikke lest tidligere budsjettinnstillinger fra transportkomiteen særlig nøye. Det er ingen merknader der hvor det står at østre linje skal kobles på verken sør eller nord. Når det er sagt, vil det bli nødvendig etter hvert, og derfor er jeg glad for at Jernbaneverket er i gang med å utrede en planfri påkobling av østre linje. Når Follobanen står ferdig og østre linje kan krysse på Ski stasjon og benytte seg av Follobanen, må påkoblingen komme. Det jeg er redd for nå, er at Indre Østfold fremmer innsigelse og utsetter prosjektet – det vil i alle fall ikke gi østfoldpendlerne et bedre togtilbud.
Gorm Kjernli (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Representanten Schou hørte ikke, eller ville ikke høre, hva jeg sa om påkobling av Østre linje, og derfor må jeg gjenta det. Den vil bli nødvendig etter hvert. Derfor er jeg glad for at Jernbaneverket nå skal utrede en planfri påkobling av Østre linje som kan bygges etter at Follobanen står ferdig. De første årene etter at Follobanen står ferdig, vil det være fullt mulig å krysse på Ski stasjon, og Jernbaneverket har allerede skissert et ruteopplegg der tog fra Østre linje krysser på stasjonen og inn i den nye tunnelen. Så må påkobling komme etter hvert. Min frykt er at kommunene i Indre Østfold nå er i ferd med å komme med innsigelser – godt støttet av representanten Schou. Det kan være med på å bidra til en utsettelse av Follobanen. Det ansvaret får de ta, men det vil ikke gjøre situasjonen noe bedre for Østfold-pendlerne. Da kan en spørre seg om det er jeg eller representanten Schou som må ta ansvar for det.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-12-06:
Høyre har gjennom en rekke uttalelser signalisert at de mener at regjeringen mangler gjennomføringskraft, og at Høyre vil ha større satsing på en rekke områder. Etter det jeg registrerer, betyr de påplussinger som Høyre har signalisert, at man kan bygge enten 3 km ekstra firefeltsvei eller 5 km ekstra to- og firefeltsvei. Jeg viser til det forrige spørsmålet som representanten Kjernli tok opp, om at man faktisk kutter i jernbanevedlikehold i de disposisjonene man har gjort. Er det dette Høyre kaller større satsing?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-12-06:
Fylkeskommunene har tatt ansvaret for å bygge veier og vedlikeholde veier på det største alvor, og det er høy aktivitet på området. Senterpartiet er veldig opptatt av at vi også fortsatt skal sørge for videre arbeid mot fylkesveinettet. Det vil komme til å være et viktig tema for oss som parti framover i jobben mot ny Nasjonal transportplan. Ekspressbussruter er Senterpartiet veldig opptatt av. Vi har gjort tiltak i statsbudsjettet som gjør at fylkeskommunene kan søke Samferdselsdepartementet om forsøksordning med tanke på å få til ekspressbussruter mellom fylkene. Det tror jeg er en veldig god start for å få til enda mer sammenhengende kollektivtilbud i hele landet, ved at man får bindeledd mellom landsdeler, mellom fylker, mellom kommuner, som gjør at du kan reise mye mer smidig enten du velger buss, kombinasjon av buss og tog, eller andre typer transportmidler.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-12-06:
Senterpartiet er veldig opptatt av at vi skal bygge både smartere, mer og mer helhetlig i forhold til det vi gjør i dag. Det er en jobb som vi gjør i Nasjonal transportplan – det er der vi legger inn den type satsinger. Representanten Myraune nevnte en rekke tidligere samferdselsministre som har pekt på muligheter. Man har pekt på muligheter for å kutte ned planleggingstiden. Det ser vi veldig sterkt på. Målet er å kutte ned til det halve i forhold til det som er i dag. Man ser på hvordan man skal få til mer helhetlig utbygging av veistrekninger og jernbanestrekninger. Det er en jobb som gjøres videre. Smarte løsninger, som f.eks. det som er gjort med Hålogalandsbrua i Nordland, er ett mulig grep. Så Senterpartiet jobber bevisst for å få til mer. Vi skal i Nasjonal transportplan komme tilbake til hvordan vi vil løse de typer ting som her er tatt opp.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-12-06:
Som representanten Hareide peker på, er det et krevende område, og det er mange typer ting som må spille sammen – både kommunenes planlegging, fylkeskommunenes planlegging og det som gjøres fra statlig hold for å sikre at vi får på plass en god universell utforming. Det er gjort en del som er positivt, men det er fortsatt behov for å gjøre vesentlig mer både når det gjelder bygging av vei og jernbane med stasjonstiltak og kryssinger, og når det gjelder bygg. Jeg tror det er veldig klart at vi må komme tilbake til den saken i Nasjonal transportplan for å ta ytterligere grep for å styrke de forhold som gjør at alle kan delta i samfunnet på et godt vis. Men jeg minner igjen om at det er et ansvar også hos andre sektorer, andre myndigheter, som også må spille sammen med oss, hvis vi skal få til det som er nødvendig for å sikre at alle kan få være med på likt vis.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-12-06:
Flere storbyområder har en særlig stor vekst i folketallet og dermed et økt transportbehov. Senterpartiet er opptatt av at dette behovet skal dekkes på en grønnere og mer miljøvennlig måte, og da må vi satse mer på kollektivtransport og legge bedre til rette for sykling og gange. Jeg tror også det er på sin plass å få mer forpliktende avtaler og samhandling mellom kommuner, fylkeskommuner og staten skal vi nå målene om at vi skal få en mer grønn trafikkvekst i de store byene. Det er ingen tvil om at det foregår mye godt arbeid i mange storbyregioner, men det er nok helt nødvendig å jobbe enda hardere med det i årene som kommer. Kollektive løsninger er viktige i hele landet, og derfor foreslår Samferdselsdepartementet en forsøksordning med støtte til opprettelse av nye ekspressbussruter som binder landet mer sammen mellom fylker og regioner. Det tror jeg vil være viktig, og jeg oppfordrer virkelig fylkeskommunene til å søke på det og vise at det er et engasjement knyttet til å binde landet sammen kollektivt. I tillegg har vi taxi for buss i enkelte fylker – som er et viktig tiltak for å styrke kollektivtrafikken – og hurtigbåtruter og ferjer, som er en viktig del av kollektivtrafikken på kysten. Der er det behov for teknologiutvikling, i tråd med det som f.eks. Torghatten Nord AS har gjort med tanke på de nye gassferjene som er satt inn på Vestfjorden – fantastiske nye båter, som vil være viktige, nye tilskudd til å få en grønnere transportsektor. Vi er glade for at vi kommer til å få på plass den nasjonale ruteplanleggeren, som er et viktig virkemiddel for å kunne planlegge kollektivreisene og ha muligheten til å se hele landet under ett for å vite hvordan man kan reise hvis man har et særlig ønske om å reise kollektivt. I tillegg er det et praktisk, daglig hjelpemiddel for dem som skal planlegge reisen sin. Alle disse virkemidlene er viktige for å få flere til å legge reisen sin på et kollektivt nivå. Klimatrusselen må tas på alvor, og utslipp fra transport utgjør en betydelig miljøbelastning. Transportsektoren bidrar til store samfunnskostnader, og sektorens energiforbruk er stort og økende. En tredjedel av de innenlandske klimagassutslippene kommer fra transportsektoren. Transnova gir støtte til ulike forsknings- og utviklingsprosjekt basert på søknader. Prosjekt som ønsker å prøve ut nye løsninger for å få ned klimagassutslippene fra transportsektoren, kan søke om støtte. Transnova har nå blitt et permanent organ, og Senterpartiet er veldig glad for at det også styrkes økonomisk. Derfor har vi vært med på – sammen med regjeringspartiene – å foreslå en økning på 10 mill. kr utover budsjettforslaget til regjeringen. Det er et godt tiltak.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-12-06:
En skulle tro at desembernatten fullstendig hadde tatt over når en hører beskrivelsene fra mine kolleger fra Nord-Norge. Det virker som om det der ikke skjer noe som helst. Det er da vitterlig ikke rett. Helgelandspakken ligger i statsbudsjettet med fase Nord. Saltenpakke 1 er gjennomført, og en er i gang med Saltenpakke 2. Det er varslet bypakke i Bodø. Det er oppstartsbevilgning til E6 Hamarøy, vi har Hålogalandsbrua, Skibotn på E8 og E6 i Alta, for å nevne noen prosjekt. Det er høy aktivitet. Men så får en ikke innfartsveien til Tromsø på E8, for de har sagt nei til bompengefinansiering. Det samme er tilfellet for Harstad, og da står en sist i køen – slik er det. Det er høy aktivitet, som representanten Strøm har vist til. Vegforum Nord sier at det er stor aktivitet i bransjen, og en har utfordringer med å følge opp kapasitetsmessig, og vi henter inn entreprenører fra utlandet. Og det er rett og viktig når vi ønsker å bygge videre, som vi gjør.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2012-12-06:
Senterpartiet viser til de merknadene vi står inne i i denne saken, og til de merknadene vi hadde under behandlingen av datalagringsdirektivet. Vi står fullt og helt inne for dem fortsatt. Utover det har jeg ikke tenkt å bidra til noen lang debatt i saken, men bare gjøre rede for at det er der vi står.
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
I løpet av de årene jeg har sittet i transportkomiteen sammen med representanten Hallgeir Langeland, har han utrettelig jobbet for å stoppe veiutbyggingen og redusere – for ikke å si prøve å stoppe – flytransporten. Med små og dårlige veier er det heller ingen av SVs høyt elskede bompenger. Sykling og bruk av apostlenes hester kommer man heller ikke langt med i våre dager. Togene går nå saktere og saktere. Når SV på toppen av det hele går imot vårt forslag om mer penger til kollektivtrafikken, undres jeg over hvordan Sosialistisk Venstreparti vil løse infrastrukturproblemene i framtiden dersom deres løsninger vinner fram. Jeg vil ikke bruke ordet «vil», men kan SVs representant svare på det?
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Redningsselskapet gjør en fantastisk jobb for Norges befolkning. Det skal mye frivillig arbeid til for å få hjulene til å gå rundt. Det er derfor ufattelig for meg at regjeringen aldri bevilger det beløpet Redningsselskapet trenger for å kunne opprettholde og utvide deres virksomhet. Av innsamlede midler samt det som er bevilget til Redningsselskapet over statsbudsjettet, må de betale 4 mill. kr i året i mineraloljeavgift. Dette er en avgift vi i Fremskrittspartiet mener er urimelig at Redningsselskapet skal betale. Vi har dermed foreslått å ta den bort fordi vi vet at en rekke fartøyer i kommersiell drift, som f.eks. slepebåter, fiskefartøyer og passasjerbåter, allerede er fritatt for avgiften. Jeg kan ikke forstå hvorfor Redningsselskapet som en humanitær organisasjon ikke får fritak for denne avgiften på sine redningsfartøyer. Kan statsråden forklare hvorfor Redningsselskapet ennå må betale denne avgiften. Hvorfor er ikke forskriften om særavgifter Kap. 4-3 § 4-3-1(3) a endret, slik at også Redningsselskapet blir fritatt? (3)
Ingebjørg Amanda Godskesen (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
I år som i fjor kan jeg si at vi har et enormt behov for nye riksveier og jernbanestrekninger i dette landet. Planprosessene tar like lang tid i år som tidligere år, og jeg bare spør: Hvor er den politiske evnen til å få til bedre og raskere planprosesser? Hvor mange år skal utredningene ta for å finne ut av hvordan planprosessene skal reduseres? Jeg bare spør, men jeg tror ikke regjeringspartiene vil, eller kan, svare. Veistrekningen E18 mellom Arendal og Tvedestrand på 19 kilometer er fortsatt farlig. Hvordan det er mulig å bruke så lang tid på en strekning, kan vel bare de partier som har sittet i regjering, svare på. Dette er noe vi i Fremskrittspartiet har påpekt i årtier. Med den regjeringen vi har i dag, kan vi kanskje håpe at veien vil stå ferdig om 10–15 år – om vi er heldige. Heldigvis tror jeg min bekymring vil bli gjort til skamme når det blir en annen regjeringskoalisjon fra høsten 2013. Men E18 gjennom Aust-Agder vil ikke være ferdig med det. Strekningen mellom Tvedestrand og Risør er også i dårlig forfatning, for ikke å snakke om avkjørselen til Risør ved Vinterkjær. Her skulle det ha vært nytt kryss for lenge siden, men den daværende samferdselsministeren brukte pengene som var bevilget, andre steder. Veien fra Brokelandsheia ble derfor avsluttet med en rundkjøring. Det er vel naturlig at den rundkjøringen er blitt kalt Skogsholmen. Fremskrittspartiet vil ha fortgang i dette. Vi vil ha firefelts vei gjennom hele fylket – ja, vi vil ha firefelts vei fra Stavanger til Oslo. Dette er signaler vi gir nå, for vi vil at det skal komme med i den kommende NTP. Rv. 9 er hovedferdselsåren fra Vest-Agder gjennom Aust-Agder og til Vestlandet. Den er det viktig å få rustet opp, slik at det er gul midtstripe gjennom hele fylket vårt, noe som også SV bemerket. De vil også ha gule midtstriper på slike veier. Det er ikke mye penger som skal til for å få dette arbeidet gjort, og de pengene burde ha vært avsatt til formålet for lenge siden. Fremskrittspartiet har tatt med rv. 9 i sine merknader, og vi vil ha med rv. 9 i NTP, slik at den kan bli ferdigstilt. Men – til min store overraskelse – det ville verken Kristelig Folkeparti, Høyre eller regjeringspartiene. Ikke fikk vi støtte for våre merknader, og ikke kom partiene med egne merknader. Når representanter for Kristelig Folkeparti går høyt på banen og roper i eget fylke, men ikke følger det opp, undres jeg over hva Kristelig Folkeparti egentlig mener. Når det gjelder rv. 41 derimot, er i alle fall Kristelig Folkeparti og Høyre enig med oss. Det er vi veldig glad for. Rv. 41 er også en viktig trafikkåre som går gjennom fylket mitt, og som er trafikkfarlig både for dem som ferdes på veien, og for dem som går langs den. Så her må det handles raskt. Det er med glede jeg ser fram til regjeringsskifte neste år. Vi vil ikke kunne få alt vi ønsker oss det første året, men vi kan da legge reelle planer og vise at de vil bli gjennomført raskt og effektivt. Det viser handlekraft, og det gjør Norge tryggere å bo i.
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-12-06:
Til representanten Langelands historiebeskrivelse kan jeg si at Sem-erklæringen ble oppfylt innenfor samferdsel, og at vi på det tidspunktet ikke hadde noen felles NTP. Jeg skjønner også at representanten Langeland har udelt glede – kanskje – av å referere til elendigheten i Sverige. Men jeg kan ta utgangspunkt i Norge og Riksrevisjonens undersøkelse om utbygging av fornyelse av jernbaneinfrastrukturen. Der er hovedpunktene i rapporten at færre tog er i rute ved endestasjonene. I 2011 var det flere innstillinger og forsinkelsestimer enn for fem år siden, og sentrale deler av målet om et godt jernbanetilbud er ikke nådd. Reisetiden på prioriterte strekninger som Oslo–Bergen, Oslo–Halden, Oslo–Drammen har vært tilnærmet lik de siste 14 årene. Vi hører i dag at den på strekningen Oslo–Bergen er mye lengre. Det er en rekke andre områder som heller ikke er oppfylt, som Riksrevisjonen peker på. Kan representanten Langeland med denne elendighetsbeskrivelsen tenke seg å tenke nytt innenfor jernbane og gjerne være med på Høyres forslag?
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-12-06:
Jeg har tidligere uttrykt at det å etablere et nødnett er dyrt og vanskelig, men nødvendig. Jeg har lyst til å gi statsråden ros fordi den tilbakemeldingen jeg hører i innlegget i dag, er at både regjering og departement er på offensiven i å tette en del av de hullene som har vært kritiske, i vår uro for utbyggingen av nødnettet. Nødnett er livslinjen for folks trygghet for kontakten med de nødvendige nødetatene. Samtidig har de ulike nødetatene også varslet at det ikke har vært mangel på kritikk, men det har vært mangel på å ta kritikken og ønsket om forbedringer på alvor. Nå hører jeg at statsråden sier at det blir gjennomført møter lokalt med de ulike nødetatene. Det jeg lurer på, er om statsråden kan bekrefte at det blir en struktur og et system både lokalt og sentralt for brukermedvirkning.
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-12-06:
Takk for svaret, også til statsråden. I den siste øvelsen som ble gjennomført i hovedstadsområdet, inkludert Gardermoen, hadde Direktoratet for nødkommunikasjon på eget initiativ valgt å ikke delta. Mitt spørsmål til statsråden handler om at disse nødetatene må øve. Brann, helse, politi og Forsvaret må øve, men samtidig må vi også teste ut det som er livslinen – nødnettet. Vil statsråden i sitt videre arbeid påse at vi får en øvingsarena? Moss lufthavn Rygges militære del er et av de aktuelle områdene. Det å få en arena for øving hvor også nødnettet er med, hadde det vært greit om statsråden hadde gitt oss sitt syn på.
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-12-06:
Jeg registrerer at forsamlingen er godt kjent med ordet «forlovelse». Ellers er det et ord som er i ferd med å gå ut av det norske vokabular, og veldig mange unge mennesker ville ikke skjønne hva vi snakker om. Men jeg skjønner at det er flere som har slike engasjementer på samvittigheten – men la nå det ligge – det kan absolutt anbefales. Representanten Sønsterud var innom dette med byråkratisering og effektivisering av offentlig forvaltning og hva Høyre mener om det i forhold til Fremskrittspartiets forslag. Til det er det å si at når embetsverket selv tar til orde for at det er behov for å gjøre noe med byråkratiet – og ikke gå atskillige runddanser før man kommer til beslutning og effekt – skulle det bare mangle at ikke vi som politisk myndighet snur oss rundt og ser på hvor mange stillinger embetsverket har økt med. Det er alltid innenfor organisasjoner et betydelig potensial for å gjøre ting annerledes, gjøre ting bedre og sørge for at saker kommer til gjennomføring, istedenfor at de går atskillige runddanser. Representanten Kjernli snakker om at Høyre ikke lenger står ved sine løfter om intercitytriangelet. Da tør jeg minne om klimaforliket fra i sommer, hvor opposisjonen i Stortinget ønsket å tidfeste en ferdigstilling av intercitytriangelet til 2025. Det sa regjeringspartiene tvert nei til, og de sa også tvert nei til å sette et eget årstall, og nå snakker enkelte fra Arbeiderpartiet om 2034. For Høyre er det viktig at vi holder ambisjonen oppe for å ferdigstille intercitytriangelet, og vi sier «senest innen 2030». Det handler bl.a. om at på åtte år har man altså realisert 34 km; 4 km dobbeltspor i året gjør at vi er «på hæla» så det suser! I møte med de åtte fylkesordførerne, som på en forbilledlig måte har klart å forene åtte fylkeskommuner i å ha intercity dobbeltspor som første prioritet, holder Høyre fast på ambisjonen om så fort som mulig og senest innen 2030, men gjerne før. Men det krever at vi tenker en annen organisering, utbyggingsselskap, andre former for finansiering, for dette er en basis for at vi kan utvikle vårt velferdssamfunn. Det handler også om et bedre klima. Jeg tror også at representanter som har tatt til orde for at ingen andre driver med OPS, at det har man sluttet med, og at vi er gammeldagse og bakenfor vår tid, må lese seg opp. Dette er fortsatt like aktuelt ute i Europa; senest denne uken har altså Belgia gått videre med mer OPS ut fra positiv erfaring.
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-12-06:
Jeg registrerer at representanten Meltveit Kleppa prøver å snakke ned belønningsordningen som Høyre tok initiativ til. Til det er det å si at belønningsordningen er et resultat av klimaforliket. Vi i Høyre initierte den, vi ønsket å fordoble den i klimaforliket. Det ville ikke regjeringen. Vi fortsatte å ønske å øke belønningsordningen i klimaforliket, det siste. Heller ikke det var regjeringens initiativ. Og vi har økt med 200 mill. kr i budsjettet for neste år. Så æres den som æres bør. Uansett kan det være greit å minne om dette. Representanten Gorm Kjernli snakker om moderne jernbane. For 2012 kobler man altså ikke på 60 000 innbyggere fra østre linje, Indre Østfold, på den nye Follobanen. Det å glemme å koble på en linje kaller ikke jeg moderne jernbanebygging. Flere representanter har pekt på intercitytrianglet og løsningen til Høyre. Jeg tror jeg har besvart det tidligere.
Ingjerd Schou (Høyre), 2012-12-06:
Fremskrittspartiet har i dette representantforslaget fremmet forslag om å utsette implementeringen av datalagringsdirektivet. Komiteen har også fått uttalelse i saken fra Justis- og beredskapsdepartementet, datert 19. juni i år. Videre viser komiteen til Stortingets tidligere behandling av Prop. 49 L for 2010–2011, Endringer i ekomloven og straffeprosessloven mv. – gjennomføring av EUs datalagringsdirektiv i norsk rett. Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet og Høyre, deler forslagsstillernes utgangspunkt i at individuell frihet og offentlig inngripen i privatlivet må begrenses så mye som mulig. Samtidig ser dette flertallet at dagens situasjon for politiets benyttelse av trafikkdata er uholdbar, ut fra både hensynet til personvern og effektiv kriminalitetsbekjempelse. Det er kort og godt ikke godt nok slik praksis er, og har vært, i Norge. Slik representantforslaget er formulert, er det vanskelig å oppfatte dette som annet enn omkamp. Flertallet, Høyre og Arbeiderpartiet, vil understreke at behandlingen av Prop. 49 L for 2010–2011 handlet om å gjøre endringer i norsk lovgivning om lagring og sletting av elektroniske trafikkdata. Vedtaket innebar også en gjennomføring av EUs datalagringsdirektiv i norsk rett. Flertallet mener at EUs utsettelse av revisjon av datalagringsdirektivet ikke bør ha betydning for denne saken. Europakommisjonens forslag til revisjon av datalagringsdirektivet er utsatt og ser ut til å bli lagt fram tidligst mot slutten av 2013. Det er ikke fremkommet nye momenter i denne saken som tilsier at implementeringen burde utsettes. Tvert imot er det viktig at lovgivningen implementeres raskest mulig, fordi dette vil styrke kampen mot alvorlig kriminalitet, og styrke personvernet. Det er positivt at Fremskrittspartiet ikke er uenig i at trafikkdata er viktig for å bekjempe og oppklare alvorlig kriminalitet. Trafikkdata fra elektronisk kommunikasjon går fra å bli lagret av et kommersielt hensyn – fakturering – til et samfunnsmessig hensyn – kriminalitetsbekjempelse. Tidligere har trafikkdata i enkelte tilfeller blitt lagret uten lovhjemmel, ofte i for kort tid og iblant lenger enn tillatt. Regelverket partene har blitt enige om, vil styrke personvernet på dette og andre områder.For å ivareta personvernet skal det innføres strenge regler for uthenting, oppbevaring og sletting av data. Eksempler på dette er seks måneders lagringstid, at politiet må ha rettens kjennelse ved utlevering av data, høy strafferamme og sletteplikt. Samtidig forutsetter vi at Datatilsynet styrker sin kontrollvirksomhet med ekomtilbyderne. Lagring av historiske trafikkdata innebærer ikke overvåking. Lagring av historiske trafikkdata skjer hos de fleste ekomtilbydere alt i dag av kommersielle hensyn, som utarbeidelse av regninger. Lovverket for såkalt kommunikasjonskontroll – romovervåking og fjernsynsovervåking – har ikke blitt endret. Terroranslagene 22. juli 2011 samt forsvinningen og drapet på en ung kvinne i Oslo høsten 2012 er to saker hvor tilgang på elektroniske spor har vært avgjørende for politiets etterforskning. Flertallet foreslår med dette at dokumentet vedlegges protokollen.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Det er to forhold som jeg tror representanten ikke var innom. Nummer én: Hva er Senterpartiets oppskrift på opprusting av fylkesveinettet? Det er et omfattende vedlikeholdsetterslep der, trolig mer enn 40 mrd. kr. Er det mer statlig lån for å gjøre jobben som staten selv ikke gjorde da de var eier av de veiene som nå er blitt fylkeskommunens ansvar, eller er det mer omfattende og raskere statlig finansiering? Så nummer to: Komiteen er enstemmig i at ekspressbussrutene er en viktig del av kollektivtilbudet i distriktene. Hvorfor vil ikke Senterpartiet støtte Fremskrittspartiets forslag om å be regjeringen legge frem en nasjonal ekspressbuss-strategi innen utgangen av kommende år? Næringen selv er jo bekymret for at grunnlaget for å transportere passasjerer innen de fylker de krysser, svekkes, og dermed også at hele ekspressbuss-systemet, som har fungert så godt hittil, er i fare.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Statsråden brukte ikke ett ord på luftfart. Enten regjeringen liker det eller ikke, er det en kraftig økning i etterspørselen etter flytransport, og enten regjeringen liker det eller ikke, har vi en velfungerende, god modell i Avinor-modellen, innført av en annen regjering med et annet politisk fortegn enn denne. Trafikkutviklingen på Gardermoen sprenger aller prognoser, derfor bygger vi ny terminal. Men det er også behov for å få på plass en ny rullebane, en tredje rullebane – og få den på plass fortere enn man hittil har tenkt. Nå har Avinor laget en ny masterplan for OSL. Ikke minst for dem som bruker Gardermoen som flyplass, er det viktig å få en nødvendig kapasitetsøkning, men også for kommunene rundt er det viktig å få en avklaring. Hva vil statsråden gjøre for å få en avklaring og en raskere start av byggingen?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Et fellespolitisk mål her i salen er, som også statsråden var innom, å overføre mer gods fra land til sjø. Regjeringen har fjernet og redusert noen av de mange særavgiftene knyttet til sjøtransport, og det er bra. Det som ikke er bra, er at regjeringen ser ut til å la Kystverket legge nye hindringer i veien for en slik utvikling gjennom nye forskrifter som gjør det vanskelig for ISPS, altså sikringsgodkjente skip, å bruke norske havner som ikke har slik sikkerhetsklarering. Den norske havnestrukturen har hundrevis av private havneanlegg, lagerbygninger, bedrifter og steinbrudd langs kysten og er trolig ganske enestående i så måte. Men at man da gjennom juristene i Kystverket skal forsøke å lage verdens strengeste regler for anløp, gir grunn til bekymring og til å peke på at dette ikke gir gjennomføringskraft, men hindringskraft. Hva vil statsråden gjøre for å unngå dette?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Fremskrittsparti-ros til en statsråd som står opp for prosjektet. Statsråden omtaler nødnettet som et sambandssystem. Behovet for tilgang til tekst og bilde er langt tydeligere og sterkere nå enn da prosjektet ble startet. Mitt spørsmål er om det må annet eller supplerende system til for å dekke det behovet – tilgang til tekst og bilde – eller om det lar seg innpasse i nødnettprosjektets videre utvikling, og jeg ber statsråden reflektere litt rundt det.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Dette er ingen het debatt, men uavhengig av det hadde det vært en fordel med litt mer varme i salen! Jeg skal kort innom Prop. 36 S, som er endringer på statsbudsjettet for 2012. I den saken omtales også et stort bompengeprosjekt. Det gjelder E39 Eiganestunellen i Rogaland, utbyggings- og finansieringsplan. Det er en forlengelse av bompengeordningen i Nord-Jærenpakken, som skal sikre bompengebidraget til Eiganestunellen. La meg kort slå fast at modernisering av E39 gjennom Stavanger er Fremskrittspartiet for. La meg være like klar på at bompengefinansiering av dette tiltaket er Fremskrittspartiet imot. Derfor har vi lagt frem et alternativt forslag for bygging av Eiganestunellen med statlig finansiering. Jeg viser også til merknader og forslag som Fremskrittspartiet hadde i forbindelse med Stortingets behandling av Ryfast-prosjektet. Jeg skal også kort innom veivedlikehold. I svar fra statsråden er det oppgitt at kartlegging av fylkesveinettet forventes å være ferdig tidlig i 2013. Det er bra, men jammen er det på tide. Det er jo underlig at det ikke er gjort samme kartlegging av fylkesveinettet som det er gjort av riksveinettet. Men vi ser frem til å få den kartleggingen. Det som gjør oss urolige, er en del av det etterfølgende i svaret, og jeg siterer: «Statens vegvesen mener at vedlikeholdsetterslepet målt i kroner er lite egnet som overordnet indikator for standarden på vegnettet.» Vi er redd for at man nå vil løpe vekk fra det store ubehaget som kanskje så mye som 70–75 mrd. kr i samlet vedlikeholdsetterslep på riksveinettet og fylkesveinettet forteller om, at man søker å snakke seg bort fra det problemet og lar være å måle etterslepet. Det vil vi advare mot. Så skal jeg kort innom budsjettet for 2013 og kjøp av persontransporttjenester, et av de mange spørsmål vi har stilt om budsjettet. Vi har også fått svar på det. Vi har fått fordelingen av de 2 900 mill. kr som det kjøpes for gjennom NSB. Der er fordelingen at 48 pst. går til nærtrafikk i Oslo, 6 pst. til nærtrafikk i Stavanger, 4 pst. til nærtrafikk i Trondheim og 3 pst. til nærtrafikk i Bergen. Det illustrerer på en veldig tydelig måte skjevdelingen i måten staten bidrar til finansiering av kollektivtransporten på i de store byene. Man følger et spor, men man følger ikke transporten. Det er et system vi ønsker å endre. Så til slutt til fiskeri- og kystministeren om ISPS-skip. Det er Fraktefartøyenes Rederiforening som er bekymret over praktisering av et nytt regelverk. Det har vært praktisert på en håndterbar måte tidligere. Man er redd for at dette endres.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-12-06:
Etter mange bompengesakdebatter i Stortinget og etter mer enn seks timers budsjettdebatt tror jeg det er velkjent hva Fremskrittspartiet mener om bompengefinansiering, så dette skal jeg gjøre kort. Dette er et viktig prosjekt for brukerne av fv. 33, som tidligere het rv. 33. Det er et viktig prosjekt for dem som bor langs veien. Derfor er Fremskrittspartiet selvsagt for å gjennomføre tiltaket, men vi er også – selvfølgelig – imot at dette skal finansieres med bompenger. Vi er spesielt imot det på bakgrunn av at dette altså er en tidligere riksvei, som nå er eksportert til fylket. Vi har et alternativt finansieringsforslag, som jeg herved tar opp, og som står i innstillingen. Jeg viser også til merknadene våre i innstillingen og kan gjenta at med dette prosjektet nærmer bompengeregningen seg, som alle bompengetilhengere i denne salen så ivrig har sørget for å føre videre til bilistene gjennom denne perioden, 40 mrd. kr – 40 mrd. kr!
Lars Myraune (Høyre), 2012-12-06:
Representanten Sjelmo Nordås listet i sitt innlegg i dag opp en rekke prosjekter innenfor vei og bane som har vært gjort. Det er jo bra, men vi i Høyre synes det skulle vært gjort enda mer. Vi har foreslått at det kan gjøres ved å bruke noen mer moderne metoder, noe som Dokument 8-forslaget vårt i dag sier litt om. Nå er det sånn at vi har hatt tidligere samferdselsministre. Tidligere samferdselsminister Navarsete ga uttrykk for at vi burde se på mer moderne måter å gjøre det på, og en annen finansieringsform. Tidligere samferdselsminister Meltveit Kleppa ga uttrykk for det samme, og hun lovet å se på det i løpet av fjoråret. Herværende og nåværende samferdselsminister Marit Arnstad har gitt uttrykk for det samme – hun har til og med gitt uttrykk for at vi må bygge det smartere også. Nå vil jeg håpe at representanten stemmer for vårt Dokument 8-forslag i dag. Hvis ikke, må det bety at Senterpartiets representanter i denne sal er uenig i det som statsråden har sagt.
Lars Myraune (Høyre), 2012-12-06:
Statsråden nevnte i sitt innlegg en rekke ting som var gjort på farleder og havner for å få transportsystemet på sjøveien til å fungere. Det er bra. Vi er også kjent med at hun har tatt initiativ til å få dialog med vareeierne, noe som er veldig viktig i den sammenhengen. Nå lurer jeg på hvordan det er med dialogen internt i regjeringen. En ting som er viktig i tillegg til dette med farleder, er naturligvis havner inn til modale transportterminaler, som vi så pent kaller det. Det betinger at disse varetransportterminalene må være ved sjøen, ved veien og ved jernbanen. Nå har Jernbaneverket lagt fram en innstilling som plasserer en sånn terminal i et sandtak i Sør-Trøndelag. Hva har statsråden tenkt å gjøre for å få i stand en dialog med andre aktører i regjeringen, slik at vi får en helhetlig vurdering av dette og kan forhindre at det skjer?
Lars Myraune (Høyre), 2012-12-06:
Det ser ut som om det hjalp å få litt mer temperatur i rommet, for nå fikk også temperaturen i debatten litt mer fart på seg. Og det kan jo være litt artig. Men når beskyldningene ikke er sanne, er det ikke så veldig bra. Når det gjelder ICE-problematikken, sier noen at Høyre tydeligvis har forlovt seg. Nei, Høyre har ikke forlovt seg, men det var en diskusjon i klimaforliket hvorvidt vi kunne finne et tidspunkt for å se når det skulle være gjennomført. Det gikk særlig Arbeiderpartiet imot. Det de har sagt i etterkant, er at ja, det er viktig å begynne med intercityutbyggingen, men som representanten Halleraker har sagt, er det mye viktigere å få til indre intercity enn å skulle holde på i ekstremt mange år for å få det hele til. Men planleggingen bør gjøres samtidig, og det har vel også statsråden sagt, mener jeg å huske. OPS har vært en gjenganger i hele dag, og statsråden sa at hun skulle ønske Høyre ikke var så dogmatiske i det spørsmålet. Vi er ikke det. Jeg er glad for å si at vi ikke er det – kanskje vi er på linje med statsråden i den sammenheng. Vi ser en rekke fordeler med OPS, men vi sier ikke at absolutt alt er topp med OPS. Hvis en plukker de gode tingene som gjelder OPS, tror jeg en har oppnådd veldig mye. Når det gjelder det at en forplikter seg i veldig mange år: Ja, men det gjør en jo uansett når en skal bygge en vei. Den veien en bygger med en prosjektfinansiering eller med et enkeltvedtak over årsbudsjettet, skal også vedlikeholdes i 20, 30, 40, 50 år, kanskje. Når fylkeskommunene bygger en vei, låner de penger. Den skal også betales ned over mange år, så det er ikke den store forskjellen der. Men forskjellen er at en får med krefter som er mye mer kreative, som kan være med å bidra til enda bedre løsninger, altså en innovativ løsning, og det er det vi har sagt er den store fordelen. Så var det Freddy de Ruiter, som igjen angriper oss fordi vi er så indignert over at vi har gått sammen med Fremskrittspartiet om en uttalelse. Indignert – jeg vet ikke om det er det riktige ordet, men vi synes ikke noe om at man i en slik forsamling og i dokumenter som lages av komiteer i nasjonalforsamlingen, sprer usannheter – i skriftlig form. Det at det blir sagt ting som er på kanten i denne salen, har vi vel opplevd mange ganger. Men at man skriver det, synes jeg ikke er særlig bra. Det er ikke noen hemmelighet at det er uenighet mellom Fremskrittspartiet og Høyre når det gjelder bruken av bompenger. Vi er ikke særlig uenig med Arbeiderpartiets og regjeringens syn i bruken av bompenger, men når vi da går sammen med Fremskrittspartiet i en slik uttalelse – og til overmål samtidig er de som har satt i gang flest bompengeprosjekter, så langt vi kan huske – setter vi ikke pris på det.
Inge Hallgeir Solli (Venstre), 2012-12-06:
Venstre ser på hydrogen som en fremtidsrettet og miljøvennlig energikilde. Vi viser til at det allerede er gjort betydelige investeringer bl.a. i Oslo- og Akershus-området, hvor både Oslo kommune og Akershus fylkeskommune har gått inn med midler. Det går hydrogenbusser i denne byen og i Akershus. Det er opprettet hydrogen fyllestasjoner på Rosenholm og på Kjeller, og det er gjort mye godt arbeid for å få denne energikilden mer tilgjengelig i vårt område. Vi er likevel litt bekymret for hva regjeringen tenker rundt arbeidet videre – hvordan den vil støtte arbeidet med å videreutvikle hydrogen som en fremtidig energikilde, og hvilke styringssignaler og rammebetingelser regjeringen vil gi til faginstansen Transnova. Derfor er spørsmålet til statsråden: Hvilke rammebetingelser og styringssignaler vil regjeringen gi til Transnova for at de skal kunne utfylle sin rolle når det gjelder hydrogen?
Inge Hallgeir Solli (Venstre), 2012-12-06:
Datalagringsdirektivet bryter grunnleggende med prinsippet om at du ikke skal overvåkes dersom du ikke har gjort noe ulovlig, og speilvender hvordan rettsstaten skal se ut. Direktivet innfører et nytt prinsipp, at alle for sikkerhets skyld skal overvåkes hele tiden. Venstres ideal om frie, selvstendige individer kan aldri kombineres med et overvåkingssamfunn. Et parti som står for mer makt til individet, kan ikke være for datalagringsdirektivet, uansett form. Datalagringsdirektivet vil, hvis det gjennomføres, med denne regjeringens holdninger, åpne for en krenking av personvernet vi hittil ikke har sett. Jeg er i denne saken litt glad for regjeringens manglende gjennomføringsevne. Datalagringsdirektivet har skapt hodepine i både Justisdepartementet og Samferdselsdepartementet. Stortinget har dessverre vedtatt at det omstridte direktivet skal tre i kraft, men regjeringen har ikke klart å innføre det. Årsaken er bl.a. at det ikke er blitt enighet om hvem som skal ta regningen. Et utvalg nedsatt av Samferdselsdepartementet anbefalte at staten skulle dekke størstedelen av utgiftene, men hvor mye penger direktivet vil koste, er fremdeles uklart. I mars i år ble det klart at direktivet ble utsatt på ubestemt tid. Planen var nemlig at det skulle innføres i sommer, men det ble for tidlig. Da var direktivet allerede noen måneder på etterskudd. Nå ser ikke Samferdselsdepartementet for seg at direktivet kan tre i kraft før slutten av 2013, men selv ikke det kan de love – heldigvis. Direktivet er svært kontroversielt, ettersom det gjør at informasjon om hvor, hvordan og hvem du kommuniserer med, vil bli lagret i et halvt år. Trafikkdataene som skal lagres, er svært sensitive, og lagringsregimet som Datatilsynet har bestemt skal brukes, gjør at det blir svært kostbart. Det var Arbeiderpartiet og Høyre som sikret flertall på Stortinget for å innføre datalagringsdirektivet. Om direktivet vil overleve en ny regjering neste høst, er imidlertid opp til velgerne. Venstre mener vi ikke kan svikte personvernet, den liberale rettsstaten eller tanken om frie borgere. Derfor er Venstre det sikreste valget for dem som mener at datalagringsdirektivet må stoppes etter valget.
Inge Hallgeir Solli (Venstre), 2012-12-06:
Det er mye som er bra i Norge, også når det gjelder det å drive næringsvirksomhet. Det skulle bare mangle. Det er imidlertid ingen tvil om at Norge sakker akterut når det gjelder å være innovative og satse på innovasjon. Det er bekymringsfullt fordi vi er avhengig av et innovativt næringsliv i framtiden. Dels skyldes dette at virkemiddelapparatet ikke er innrettet godt nok. Bare ca. halvparten av den støtten Innovasjon Norge gir, går til innovative prosjekter. Det satses nesten ikke på næringsrettet forskning – i realiteten et kutt i budsjettet for neste år – og det er liten vilje til å ta ut potensialet i innovative, offentlige innkjøp. Bekymrer dette statsråden, og hva vil han i så fall gjøre for å få norske småbedrifter mer innovative? Og videre: Hva vil han gjøre for å ta ut potensialet i innovative, offentlige innkjøp?
Inge Hallgeir Solli (Venstre), 2012-12-06:
Sverige og Danmark har kommet langt i forenklingsarbeidet og har redusert bedriftenes kostnader med rundt 7 mrd. kr under borgerlige regjeringer. Da er det naturlig å se til disse landene, hva de gjør, og hva som gir resultater. I Sverige er det åpenbart at etablering av Regelrådet har hatt en positiv effekt. Det har statsråden og stortingsflertallet tidligere avvist å innføre i Norge. Nå tar den svenske regjering nye grep gjennom å sette i verk «Förenklingsjakten», etter den danske suksessmodellen «Burden Hunter». Statsråden har tidligere i tilsvarende debatter påstått at han følger utviklingen i Sverige og Danmark tett når det gjelder forenkling. Er han i så fall klar til å sette i verk en tilsvarende norsk modell, eller er alt som vanlig såre vel i Norge?