Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2009-05-04:
Interpellanten reiser en veldig viktig problemstilling og en viktig sak som vi må ta på største alvor. Allerede på 1100-tallet ble ordet «entreprenør» brukt på fransk med betydningen: Den som får gjort noe – det skapende mennesket som får gjort noe, den som ser muligheter i utfordringer der andre bare ser problemer, og heller ikke får gjort noe eller vil gjøre noe. Entreprenører oppdager ny kunnskap, kommer med nye ideer, bruker ny teknologi til å produsere bedre – går sin egen vei. De er visjonære og drømmere som er besatt av en idé. Samtidig er de realister som raskt skifter retning dersom en annen retning viser seg å være mer fremkommelig. Entreprenører er handlingsrettede energibunter, våkne og ser etter muligheter, og lar seg i hvert fall ikke avskrekke med usikkerhet, fare og krise. Det er entreprenører som får en nasjon til å bli rikere. En nasjon med mange gründere, der disse får lov til å utfolde seg uten reguleringer, lite byråkrati og uten høyt skattetrykk, gir en lykkelig, rik nasjon med mange optimister. Studier viser at entreprenører er lykkeligere med både arbeidet og livet enn ansatte, uavhengig av deres økonomiske nivå. Gründere ser alltid lys i den mørke tunnelen, sier forsker Jon Erik Svendsen ved Handelshøyskolen BI, som faktisk har forsket på dette. Man beregner at det vanligvis tar fem år fra gründere får en idé og til de tjener penger. Men gründernes stayerevne gjør at de ikke gir seg, til tross for sin utålmodige natur. De har så stor tro på prosjektene sine at de klarer å overbevise seg selv og andre om at de vil lykkes. Og når noe er galt, finner de ofte utenforliggende forklaringer. Entreprenører og innovasjon finnes overalt, unntatt i lærebøker om sosialøkonomi. Å ha entreprenører og innovasjon er ikke noe vi politikere kan vedta eller bestemme. Innovasjon og gründerskap begynner hos en som får en idé – et skapende menneske. Ideen blir kanskje utviklet av en annen, og så gjort til et kommersielt masseprodukt av en tredje. Vi kan ikke vedta gründerskap, men vi politikere kan bestemme at gründere og næringslivet ikke skal skattes i hjel. Vi kan gjøre vårt for å ha færre reguleringer, ingen dårlige reguleringer, mindre byråkrati og mindre skjemavelde. Vi kan tenke oss om to ganger før vi foreslår en ny lov eller forskrift, nye restriksjoner, nye påbud eller forbud – eller enda et skjema en næringsdrivende må fylle ut. Da BusinessWeek besøkte Microsofts kontor, observerte de en haug med kaffekopper og espressokrus og soveposer som var hengt opp på baksiden av dørene, ikke fordi de ansatte ble pisket til å arbeide, men fordi de var oppslukt av arbeidet sitt. Det er på samme måte som vi stortingspolitikere – sannsynligvis mange av oss, håper jeg – har sovet på sofaen på kontoret flere ganger fordi vi elsker vårt arbeid, eller fordi vi av andre grunner må eller bør sove over på kontoret, ikke av økonomiske grunner, ikke fordi det er påbudt for oss stortingspolitikere, men slik at vi får løst oppgaven vi jobber med. Faktisk er vi – så vidt jeg vet – unntatt fra arbeidsmiljøloven, slik at vi kan gjøre det på den måten. Men kunne dette ha skjedd her i Norge, utenfor denne bygningen? Det tror jeg neppe, hvis man skal arbeide lovlig. Stortingsflertallet har jo regulert og bestemt at det skal være en maksimumsgrense for hvor mange timer i uken man skal kunne jobbe, og «stimulerer» via skatteloven ved å begrense overtidsjobbing. Man pålegger gründeren å skrive opp antall timer han jobber, slik at staten kan skattlegge personen. Gründeren må da ta ut regulær lønn, selv om han faktisk har jobbet omtrent 24 timer i døgnet, og ikke ønsker å ta ut lønn. Men selv om det er slik, har forskere og psykologer faktisk konkludert med at vi er lykkeligst på jobben. Det skyldes den sterke gleden som oppstår i det kreative øyeblikk da vi mennesker er oppslukt av en aktivitet og føler at den er utfordrende, men allikevel håndterbar. I den samme undersøkelsen som jeg har referert til, konkluderer man med at de som er mest utsatt for reguleringer, er de i de tradisjonelle kvinneyrkene i offentlig sektor. Fordi disse yrkene inneholder mye rutine og små muligheter for eget initiativ, og der man med jevne mellomrom avbrytes av plutselig og ubegripelig omorganisering fra oven, er det vanskelig å tilpasse seg. Det er derfor ikke rart at man i disse yrkene blir utbrent, og at tallet på sykmeldte innen disse sektorene skyter i været. Derfor håper jeg at Regjeringen også ser på dette, og legger til rette for bedre rammebetingelser for gründere – i form av lavere skatter og avgifter, bedre regler og bedre rettigheter for selvstendig næringsdrivende.