Borghild Tenden (Venstre), 2008-11-20:
Jeg vil innledningsvis berømme Fremskrittspartiet og Høyre for viktige representantforslag om strakstiltak for å forebygge alvorlige trafikkulykker. Vi kan ikke gå inn i det nye året uten å ta noen store grep. Så langt i år har 226 mistet livet, mot 196 samme periode i fjor. Det går i feil retning. Det er på tide at vi får en debatt her i Stortinget om det kanskje viktigste temaet og den største utfordringen vi har innenfor samferdselssektoren, nemlig trafikksikkerhet. Jeg tok selv opp dette temaet på vegne av Venstre i en interpellasjon i mai 2007. Interpellasjonen dreide seg om mer statlig medvirkning for å sikre skoleveiene, slik at flere fylker og kommuner kan komme raskere i gang med prosjekter. Siden den gang har debatt om dette temaet vært helt fraværende i denne sal, og det i en tid da vi opplever en sterk økning i antall trafikkulykker. Tre års skryt fra samferdselsministeren om økt pengebruk på samferdselsområdet vises dessverre ikke på ulykkesstatistikkene på veiene våre. Etter mange år med en positiv utvikling opplever vi nå en økning av antall ulykker med alvorlige konsekvenser. Den forrige samferdselsministeren, Torild Skogsholm i Bondevik II-regjeringen, hadde sterkt fokus på trafikksikkerhet. Hun hadde jevnlige møter med politiet og andre fagpersoner, og hun var i forkant med holdningskampanjer og bevisstgjøring ved skolestart, ferietid og russetid. Hun innførte prikkbelastning, startet prøveordning med fysiske midtdelere og innførte begrepet «nullvisjon». Hun innså at for å redusere antall ulykker må det satses systematisk over tid. I løpet av denne ulykkessommeren har jeg selv hatt en rekke møter med fagfolk og organisasjoner. Det har resultert i en tipunktsplan for økt sikkerhet i trafikken. Tiltakene lyder som følger: Det må settes i verk mer offensive holdningskampanjer med sterkere virkemidler. Det må bli mer synlig politi på veiene. Det må bli redusert fartsgrense på ulykkespunkter. Det må bli økt satsing på fysiske midtdelere. Det må bli bedre kvalitet på kjøreopplæringen. Kjøreskolene bør oppgi strykprosent og ha større fokus på risikosjåførene. Ungdom må trekkes mer aktivt med i holdningsarbeidet. Det må etableres et frittstående vegtilsyn for å kvalitetssikre veiene. Det må bli større fokus på trafikksikkerhet fra politikere i regjering og storting. «Nullvisjonen» må være styringsverktøy. Vegvedlikehold må få like stort fokus og like mange ressurser som nye store prosjekter. En må få mer gods over på jernbane og færre trailere på veiene våre. I tillegg til de store menneskelige lidelsene som trafikkofre og pårørende utsettes for, er samfunnets kostnader knyttet til trafikkulykker også svært høye. Ved behandlingen av Nasjonal transportplan 2006–2015 sluttet Stortinget seg til nullvisjonen om antallet drepte og livsvarig skadde i trafikken. Visjonen innebærer at transportsystemet må innrettes slik at det fremmer trafikksikker adferd, beskytter mot at menneskelige feilhandlinger får fatale konsekvenser og begrenser skadene når uhellet først er ute. Nullvisjonen må veie tungt i prioriteringen av tiltak på vegnettet, og visjonen skal være en rettesnor i trafikksikkerhetsarbeidet. Økt trafikksikkerhet krever målrettet innsats innen opprusting og utbedring av infrastrukturen, påvirkning av trafikantene gjennom holdningskampanjer og økt kunnskap om konsekvensene ved risikofylt adferd og økt innsats innen håndheving av trafikkreglene. I dagens situasjon er det behov for både strakstiltak som har kortsiktig, avbøtende effekt, og strakstiltak som kan gi positiv effekt på lang sikt. Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har i innstillingen en rekke forslag til tiltak som bør settes i gang straks. Jeg tar med dette opp de forslagene der Venstre er medforslagsstiller.