Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2018-05-07:
Det haster å ta grep for å løse lærermangelen i skolen og sikre at elevene møter en kvalifisert lærer i klasserommet. Det forslaget vi debatterer i dag, handler om lærermangel. Egentlig burde vi snakke om en dobbel eller trippel lærermangel. For det første vil skolen i årene framover mangle tusenvis av lærere – en utfordring som forsterkes av en helt nødvendig lærernorm i skolen. For det andre rammes distriktene hardest, særlig i Nord-Norge, og for det tredje blir det stadig færre mannlige lærere i skolen. Konsekvensene er bl.a. den høyeste andelen ukvalifiserte lærere i norske klasserom på 15 år. Alt dette burde tilsi at regjering og storting satte i gang en kraftig innsats for rekruttering av lærere. Det har dessverre ikke skjedd. Høyres fanesak foran valget i 2013 var læreren – Erna var «forelska i lærer’n». Riktignok ble ikke målgruppen sjarmert av at partiet Høyre stadig snakket om at utfordringen var å skaffe bedre lærere, ikke flere lærere – som om det var dagens lærere som hadde sviktet. Jeg vil si at den beste måten å bygge tillit og legge til rette for skoleutvikling på er å snakke opp dem som skal gjøre jobben. Fasiten etter snart fem år med Høyre i Kunnskapsdepartementet er at man ikke har lyktes i å øke attraktiviteten til læreryrket, gjennomstrømmingen i studiet eller få flere kvalifiserte lærere ut i klasserommet. Resultatet er at vi har en rekrutteringsutfordring. Rekrutteringen til lærerutdanningen for særlig de yngste elevene har i hele perioden vært for lav. Opp mot halvparten av studentene på disse studiene slutter i løpet av fem år. Samtidig vet vi at mange nye lærere slutter i yrket altfor tidlig, slik at utfordringen forsterkes. Om lag 25 pst. av alle nyutdannede lærere går inn i andre yrker enn læreryrket, noe som årlig tilsvarer om lag 1 000 lærere. Det betyr at kommunene tyr til andre løsninger når de ikke klarer å fylle skolen med mange nok kvalifiserte lærere. Derav har bruken av ukvalifiserte lærere nå og i skoleåret 2016/2017 vært det høyeste på 15 år. I tillegg har vi en stor likestillingsutfordring. Det har blitt stadig færre menn som er lærere i klasserommene. Nå er én av fire lærere i grunnskolen menn, og andelen synker. Den vil fortsette å synke dersom man ikke gjør noe drastisk. Det utdannes nemlig stadig færre mannlige lærere. Andelen mannlige lærerstudenter ligger under andelen lærere i skolen. Ved enkelte høyskoler kan vi besøke klasser der det bare er jenter igjen. Allerede i 2014 ble Høyres daværende kunnskapsminister, Torbjørn Røe Isaksen, utfordret på at det ble stadig færre menn i norske klasserom. Den gangen kalte han utviklingen trist. Han hadde ingen konkrete tiltak han ville sette inn, men håpet at etter- og videreutdanning kanskje ville føre til at problemet ordnet seg. Det har det ikke gjort. Derfor får regjeringspartiene tåle at vi tar beskjeden deres om at «nu går alt så meget bedre», med en klype salt. Dette er en varslet utfordring. Vi har i lengre tid hørt at det kommer en plan for rekruttering. Det er på overtid. At det ikke allerede foreligger en samlet, helhetlig og offensiv plan for lærerrekruttering, begynner å nærme seg en slags unnlatelsessynd. I Arbeiderpartiet støtter vi at det utarbeides en stortingsmelding om lærerrekruttering, men mener at det på ingen måte må være en hvilepute eller hindre at det allerede nå settes inn konkrete og offensive tiltak for å få flere lærere. Opposisjonen – Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV – fremmer i dag derfor flere forslag for å sikre elevene nok kvalifiserte lærere, bl.a. at vi vil forskriftsfeste veiledningsordningen for nyutdannede. Vi vil sikre nok lærerutdannere med forskningskompetanse og praksis fra skolen. Vi foreslår tiltak for kvalifisering av ukvalifiserte i skolen. Vi ber regjeringa gjennomføre en nasjonal rekrutteringskampanje. Arbeiderpartiet og Senterpartiet ber regjeringa legge til rette for at flere lektor- og lærerstudenter skal kunne ta vikartimer i skolen, og vi mener det bør vurderes nye seniortiltak for at lærere skal kunne stå lenger i yrket. I tillegg kommer tiltak som ikke er fremmet i denne saken, men som er tatt opp av oss tidligere – at vi ønsker mer praksis i lærerutdanningen, ikke avskilte flinke og erfarne lærere og, ikke minst, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiets forslag om en tillitsreform i skolen. Lærere som har sluttet i skolen, oppgir at det som kan motivere dem tilbake til læreryrket, er mer tid til den enkelte elev, mindre byråkrati og rapportering og økt profesjonelt(presidenten klubber) handlingsrom. (presidenten klubber)