Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2007-12-04:
I forsvarssjefens årlige tale i Oslo Militære Samfund for kort tid siden kom det uttalelser som vitner om hvor raskt sikkerhetspolitiske situasjoner kan endre seg. Forsvarssjefen sa noe slikt som at når det gjelder russisk maktdemonstrasjon og påvirkning overfor Norge, vil det kunne tilsi en kortvarig og begrenset militær operasjon, som kunne være intens nok på det taktiske nivå, men som antakelig ville bli terminert når den hadde tjent sitt formål – før man risikerte eskalering til et omfang der den politiske og økonomiske risikoen ikke lenger stod i forhold til gevinsten. Dette er for meg nye signaler fra forsvarssjefen. Etter min erindring er det ikke mer enn et år siden han uttalte i generelle vendinger at det ikke fantes noen form for militær trussel mot Norge i overskuelig framtid. «Overskuelig framtid» må da bety «under et år». Dette bør vi ha in mente når vi uttaler oss om hva slags utfordringer det norske forsvar må kunne møte. Norge har tradisjonelt hatt et forsvar med fokusering på forsvar av Norge. Samtidig har vi vært klare på at vi har en sterk alliansetilknytning til NATO, og derved har forpliktelser overfor våre allierte. I de senere årene har vi vært vitne til en dreining i norsk forsvars- og sikkerhetspolitikk. Forsvaret har undergått store organisasjonsendringer, og sikkerhetspolitikken har fått en mer offensiv vinkling, på den måten at Norge nå er mer engasjert enn tidligere i situasjoner utenfor vårt nærområde. Det er en kjensgjerning at Forsvaret er sterkt underfinansiert. Dette skjer under denne regjering, slik det har skjedd under mange foregående regjeringer. Hvis Regjeringens forslag til budsjett for 2008 skal være et forhåndsvarsel om hvordan den forestående langtidsproposisjonen vil bli, er det grunn til alvorlig bekymring. Regjeringens forslag til forsvarsbudsjett for 2008 ligger reelt under saldert budsjett for 2007. Sammenliknet med de finansielle forutsetninger som langtidsplanen for 2005–2008 legger til grunn, ligger forsvarsbudsjettet for 2008 3,2 pst. under det planlagte årlige gjennomsnittsnivået for perioden. Fremskrittspartiet ser derfor på den økonomiske situasjonen i Forsvaret som kritisk. På en rekke områder er det betydelige mangler i investeringer og drift. Vi ønsker derfor å øke bevilgningene til driften av forsvarsgrenene med til sammen 2 milliarder kr utover Regjeringens budsjettforslag i vårt alternative budsjett. I denne forbindelse vil jeg nevne de områder vi prioriterte spesielt. Nasjonal sikkerhetsmyndighet representerer en sentral del av vår beskyttelse mot dataangrep og angrep på infrastruktur. Vi er av den oppfatning at Norge må stå sterkt rustet mot trusler rettet mot infrastruktur og myke mål. Vi mener derfor det er nødvendig å heve den generelle kompetanse og forståelse for dagens og morgendagens trusselbilde innenfor nasjonal sikkerhetsmyndighets ansvarsområde. Fremskrittspartiet ønsker derfor å øke driften med 5 mill. kr i vårt alternative budsjett. Vi er svært opptatt av at Hæren nå må få forutsigbarhet i sine budsjetter, slik at Hæren kan løse de oppgaver de blir pålagt av Stortinget. De senere års budsjetter har undergravd Hærens mulighet til å løse de pålagte oppgaver. Det er derfor behov for økt trening og innkjøp av materiell i øvings- og utdanningssammenheng. Det er urovekkende å se at Regjeringen ønsker å kutte ut «Cold Response» i 2008 som en viktig øvelse for øving og trening i samvirke med ulike våpengrener og nasjoner. Det er en klar dreining mot et større fokus mot nordområdene i den generelle sikkerhetspolitiske debatt. Dette fordrer at Forsvaret har en vesentlig tilstedeværelse i Nord-Norge, inklusiv Finnmark. Hæren har i så måte en viktig oppgave og må derfor sikres ressurser nok til å ha den nødvendige struktur i nordområdene. Dette er nødvendig for å vise våre allierte og andre at vi har vilje og evne til å sikre en reell tilstedeværelse i nord. Videre er Fremskrittspartiet derfor opptatt av at det akutte behov for 500 nye befal til Hæren blir løst. Vi ønsker derfor å øke driftsbudsjettet med 300 mill. kr i vårt alternative budsjett. Den senere tids utvikling i russisk aktivitet i nordområdene, både til havs, under og over vann, vitner om havområdenes betydning strategisk og økonomisk. Den styrkede russiske tilstedeværelse fordrer at også Norge øker sin tilstedeværelse i nordområdene, spesielt vil våre u-båter være nyttige etterretningsverktøy i denne sammenheng. Våre nye fregatter vil i årene som kommer være en stor ressurs i vår suverenitetshevdelse og overvåking av nordområdene. En øket aktivitet medfører store krav til dyktighet, fleksibilitet og materiell. Det økede behov for tilstedværelse og innføring av nye fregatter medfører en kraftig økning i behovet for driftsmidler. Kombinert med forberedelsen til innfasing av nye MTB-er vil òg dette belaste Sjøforsvarets budsjett. Det er derfor etter vår mening nødvendig å styrke driftsbudsjettet, slik at disse oppdrag kan løses på hensiktsmessig og forsvarlig måte. Videre har Sjøforsvaret utfordringer i forbindelse med utdanning av mannskaper til en stadig voksende flåte. Fremskrittspartiet ønsker derfor å øke driftsbudsjettet med 600 mill. kr i vårt alternative budsjett. Russlands stadig økende aktivitet i luftrommet rundt Norge har medført at Luftforsvaret har måttet gå på vingene et titalls ganger det siste året. Den økende flyaktiviteten vil påføre ekstra kostnader i form av midler til drift og vedlikehold. Det er derfor underlig at Regjeringen ikke har tatt høyde for dette i det fremlagte budsjettforslag. I forbindelse med den økende russiske flyaktivitet og flåteaktivitet så vel som troppeaktivitet, er Fremskrittspartiet opptatt av å styrke den maritime overvåkingen i nordområdene. Det er nødvendig å øke patruljevirksomheten med Orion overvåkingsfly. Luftforsvaret benyttes i dag mye i forbindelse med utenlandsoppdrag. Dette medfører et høyt krav til dyktighet, fleksibilitet og materiell. Det er etter vår oppfatning viktig å ta høyde for økede kostnader i forbindelse med innfasing av nye transportfly. Vi mener det derfor er nødvendig å styrke driftsbudsjettet, slik at nødvendig trening, operasjoner og materiellanskaffelser kan gjennomføres, og foreslår derfor i vårt alternative budsjett å styrke driftsbudsjettet med 500 mill. kr. Fremskrittspartiet ser et klart behov for å få en bedre tilstedeværelse av Kystvakten i våre nordområder og ellers langs vår langstrakte kyst. Det er svært viktig at antall operative tjenestedøgn øker, spesielt med tanke på den økede aktivitet i nordområdene. Det er viktig for norsk suverenitetshevdelse og ressursforvaltning at Kystvakten har ressurser til å gjøre en god jobb, bl.a. med fiskerioppsyn. Dette fordrer at de økonomiske ressurser sikrer et høyt antall helikoptertimer i operativ tjeneste. Vi mener det må bevilges mer penger til drift, slik at tilstedeværelse i større grad kan sikres i våre havområder. Vi ønsket derfor å styrke driftsbudsjettet med 300 mill. kr i vårt alternative budsjett. Vi ser med bekymring på at Forsvarets logistikkorganisasjon ikke er i stand til å levere det materiell og de tjenester de operative avdelinger etterspør. Riksrevisjonen skriver i Dokument nr. 1 at de er bekymret for norsk forsvarsevne som følge av FLOs manglende driftsmidler til å ansette personell til å foreta innkjøp av andre oppgaver i forbindelse med logistikk til Forsvarets avdelinger. I forbindelse med de forestående store materiellanskaffelser, er det helt nødvendig at FLO har ressurser nok til å effektivisere disse bestillinger. FLO har et ansvar for at anskaffelsesprosesser går forsvarlig for seg og etter kvalitative kriterier som sikrer at det norske forsvar får det rette materiell til rett tid, til riktig pris på rett sted. Dersom ikke FLO har ressurser nok, vil dette ramme alle forsvarsgrener. Vi ser det derfor som viktig at de økonomiske rammer styrkes slik at organisasjonen kan ansette nødvendig personell for å løse sine oppdrag, og ønsket derfor å øke driftsbudsjettet med 295 mill. kr i vårt alternative budsjett. Det er ikke bare på driftssiden det er mangel på midler i Regjeringens forslag til budsjett. Spesielt med tanke på store materiellanskaffelser, er situasjonen vanskelig. Som vi har nevnt flere ganger tidligere, ønsker vi derfor – for å lette presset – å fordele innkjøp av nye kampfly i to blokker, uavhengig av valg av type kampfly. I Regjeringens budsjettforslag for 2008 er materiellinvesteringer redusert med 3,7 pst. sammenliknet med saldert budsjett for 2007, og er 1,9 milliard kr under det 2008-nivå som er lagt til grunn for gjeldende langtidsplan. Akkumulert underdekning for materiellinvesteringer i langtidsperioden vil utgjøre om lag 4 milliarder kr. Fremskrittspartiet mener denne utviklingen er uansvarlig. I proposisjonen fra Regjeringen kan vi lese at Regjeringen har vurdert å foreta ytterligere økt tildeling på en ytterst kritisk driftssituasjon utover det nivået som er lagt for 2008, ved å omprioritere fra investeringer, investeringer som Regjeringen selv peker på som nødvendige, og som vil øke i årene som kommer. Alle våpengrenene står overfor omfattende fornyelse av sitt materiell. I hele langtidsperioden 2005–2008 er materiellinvesteringene blitt vesentlig nedprioritert. Regjeringen har altså valgt å nedpriortiere bevilgninger til drift for å forsøke å opprettholde nivået på investeringer. Vi vet at Forsvaret er sterkt kritisk til både drifts- og materiellinvesteringer. Dette foreslår Regjeringen istedenfor å øke bevilgningene, slik Fremskrittspartiet foreslår. I øyeblikket ser det ut til at det bare er Fremskrittspartiet som er villig til å øke bevilgningene til Forsvaret og til å innfri dette. Jeg kan ikke se at noen andre partier i denne sal ønsker det.