Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-10-06:
I flere uker nå har Regjeringen delt ut både smågodt og storgodt, og jeg registrerer at finansministeren fortsetter i dag ved å snakke mye om å dele, men hun snakker nesten ikke noe om at verdiene også må skapes. Jeg mener at det er to grunnleggende spørsmål som må stilles i dag. Det første er om budsjettet svarer på de utfordringene som Norge og norsk økonomi står overfor. Vi vet at vi har behov for mer arbeidskraft. Vil dette budsjettet føre til at flere av dem som står utenfor arbeidsmarkedet, kommer inn på arbeidsmarkedet? Vil vi få mindre permflytting og flere varme hender i omsorgen? Åpnes det for mer arbeidsinnvandring, slik at vi får mer kvalifisert arbeidskraft til Norge? Investeres det nok i fremtiden, slik at vi kan øke verdiskapingen og trygge velferden for morgendagen? Det andre spørsmålet som budsjettet må besvare, er om man møter de mange behovene og de mange bekymringene som mange mennesker føler i hverdagen. Jeg som småbarnsfar er veldig glad for at finansministeren snakker om barna våre. Men barna våre trenger mer enn en barnehageplass. Spørsmålet som mange foreldre stiller seg, er om barna våre får nok kunnskap i skolen. Og spørsmålet mange stiller seg, er om vi får nok omsorg i eldreomsorgen, om det blir bedre kvalitet i eldreomsorgen. Mange stiller spørsmålet om tryggheten på gatene økes, og om det blir mer politi. Ingen regjering har hatt større økonomisk handlingsrom enn den rød-grønne regjeringen. Høyre sørget i regjering for at vi gjennom vekstfremmende skattelettelser og ved å satse på kunnskap og infrastruktur bidrog til å skape en større økonomisk vekst. Det har gitt rom for å øke velferden. Jeg er glad for at Regjeringen styrker velferden på viktige områder. Høyre kommer til å støtte det forslaget som foreligger, til vekst i kommunenes frie inntekter. Det oppsiktsvekkende med det forslaget vi har fått i dag, er at en regjering som surfer på så gode tider, allikevel velger å kutte i morgendagens velferd. Igjen ser vi at de rød-grønne partiene gjør høyere utdanning og forskning til budsjettets tapere. Igjen ser vi at den rød-grønne regjeringen vil gjøre det mindre lønnsomt for mange å arbeide og å spare. Alle land rundt oss satser nå mer på kunnskap, mer på forskning, mens den rød-grønne regjeringen går i stikk motsatt retning, ved at man nå kutter innenfor høyere utdanning. Arbeiderpartiets parlamentariske leder, Hill-Marta Solberg, sa i trontaledebatten i går at vi vil se «et tydelig rød-grønt budsjett». Ja, den største kursendring med dette budsjettet er at Regjeringen ikke sørger for at man fører en politikk som gjør at vi også kan få gode tider fremover, hvor man sørger for at vi også investerer i fremtiden, investerer i morgendagens velferd. Høyre kommer i sitt alternative budsjett til å satse mer på kunnskap og forskning. Vi kommer til å satse mer på veibygging og på vedlikehold av veier. Vi kommer også til å foreslå vekstfremmende skattelettelser, slik at det blir lønnsomt å arbeide. Ola By Rise sa for en stund siden at han ikke ville spille rød-grønn fotball, for det er nemlig å love mye og levere lite. Jeg tror nok at det er ganske mange velgere som i dag er skuffet – skuffet over at man øker maksprisen i barnehagene, skuffet over at det kuttes i høyere utdanning og forskning, skuffet over at det kuttes i forsvarsbudsjettet, og skuffet over at vi har fått et passivt helsebudsjett. Jeg har til slutt et spørsmål til finansministeren. I et nettmøte like før valget fikk daværende opposisjonsleder Jens Stoltenberg spørsmål fra en statsansatt som hadde 430 000 kr i inntekt, om han ville få høyere skatt med en rød-grønn regjering. Da svarte Jens Stoltenberg at en person som tjener 430 000 kr, ikke ville få høyere skatt på arbeid. Den 21. mars i år fikk Jens Stoltenberg, nå statsminister, spørsmål om han stod ved sitt løfte til denne statsansatte personen med 430 000 kr i inntekt, eller om han ville få høyere skatt. Statsministeren bekreftet at han stod ved sitt løfte til den statsansatte, nemlig at en med inntekt på 430 000 kr ikke skulle få høyere skatt. Hvorfor har finansminister Kristin Halvorsen nå overkjørt statsministeren og økt skatten for den personen som tjener 430 000 kr?