trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-06-10:
Komiteen har handsama eit representantforslag om betre kollektivtilbod i byområda. Forslaget frå representantane Borghild Tenden og Trine Skei Grande handlar i hovudsak om ei opptrapping av løyvingane til belønningsordninga for kollektivtrafikk i tillegg til å utvide ordninga til å gjelde fleire byområde. Belønningsordninga blei innført for å gi eit incentiv til satsing på kollektivtrafikken i kommunesektoren. Ordninga skal motivere til ei omlegging av areal- og transportpolitikken, slik at ein oppnår at det blir fleire kollektivreisande, syklistar og gåande. Det er brei semje i komiteen om å satse på kollektivtrafikken i byområda, og eg vil gi ros til representantane frå Venstre for forslaga. Men når det gjeld sjølve belønningsordninga, er det ulike syn i komiteen på korleis ho skal innrettast. Dette handlar i hovudsak om kriteria, premissane for tilskot, og da særleg det som gjeld restriksjonar og trafikkregulerande tiltak. Vidare er det ulikt syn på om ordninga i seg sjølv bør bli utvida, altså til å gjelde fleire byområde. Regjeringspartia peiker bl.a. på at ordninga er blitt utvida tre gonger etter at ho blei sett i gang i 2004, og ein meiner at ei vidare utviding kan gi ordninga eit preg av å vere ei meir generell øyremerkt tilskotsordning for kollektivtransporten. Kristeleg Folkeparti er samd med regjeringsfraksjonen i at ordninga skal vere meir enn ei generell ordning, at ho bl.a. skal føre til ei omlegging av transportmønsteret, bl.a. ved bruk av bilavgrensande tiltak. Kristeleg Folkeparti meiner likevel at ei utviding vil vere positivt for dei byområda som blir innlemma, og at dette vil bidra til å nå måla i klimaforliket. Det vil vere positivt om fleire byområde blir motiverte til ei omlegging av areal- og transportpolitikken. Forslaget frå representantane Tenden og Skei Grande om ei vesentleg opptrapping av løyvingane til belønningsordninga blir støtta av Høgre og Kristeleg Folkeparti, medan forslaga om ei utviding av ordninga blir støtta av Kristeleg Folkeparti. Eg føreset at partia sjølve gjer greie for standpunkta sine, og eg tek opp forslaga nr. 2 og 3 i innstillinga. Tilrådinga frå komiteen om at forslaga blir lagde ved protokollen, blir fremja av regjeringspartia. Eg synest dette har vore ei spennande sak å vere ordførar for. Det er veldig konstruktivt for å få til ei betring av kollektivtransporten. Eg har lyst til å bruke mitt eige fylke, Akershus, som eit eksempel på eit fylke som treng å bli innlemma i belønningsordninga. Det er eit pressfylke som opplever utfordringar. Det er kanskje det fylket som har dei største utfordringane når det gjeld kollektivtransporten generelt, fordi mange av dei som bur der, er heilt avhengige av å bruke kollektivtransport. Alternativet er å stå i ein bilkø som svært få ønskjer å vere ein del av. Derfor synest eg nettopp den delen av forslaget frå Skei Grande og Tenden er særs godt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-06-10:
Mitt spørsmål gjeld det innlegget som representanten Langeland heldt, for det syntest eg var veldig spennande. Me har teke opp eit forslag her om å utvide belønningsordninga til òg å gjelde fleire stader, m.a. Akershus. Slik eg er kjent med det i dag, kan ikkje Akershus søkje på belønningsordninga. Det må eventuelt skje via Oslo. Men slik representanten Langeland la fram dette, var det slik at om dei var interesserte, kunne dei berre søkje – sjølvsagt med restriktive tiltak, det ligg som eit grunnlag for dette arbeidet, og det ønskjer vi alle saman. Det ville vore ei særdeles god nyheit om me får det faktum på bordet at Akershus allereie i morgon kan søkje på belønningsordninga. Dette er ein region med ei befolkning på 500 000. Det er store utfordringar når det gjeld kollektivtransporten. Kan statsråden bekrefte den framstillinga representanten Langeland gav?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-06-10:
Eg synest det var eit godt replikkordskifte, og svaret frå statsråden var veldig klargjerande i forhold til innlegget til representanten Hallgeir H. Langeland, for her kom det veldig tydeleg fram i svaret frå statsråden at Akershus må søkje gjennom Oslo. Då me hørte på innlegget til Hallgeir H. Langeland, hørte me jo at hans intensjon var at òg Akershus skulle få lov til å søkje inn i belønningsordninga. Eg veit at Akershus er veldig interessert i å få lov til å kome med søknader, og det er derfor me fremjar dette forslaget. Så sidan Langeland var einig i intensjonen i det, vil eg oppfordre han sterkt til nettopp å stemme for forslaget. Det er ikkje sikkert det vil få fleirtal likevel, men det ville vere ei viktig symbolsk handling.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2010-06-10:
Eg stiller meg heilt og fullt bak saksordføraren si framstilling – ei noko uortodoks saksordførarframstilling, men desto betre i denne saka, vil eg seie, fordi det er ein samla sal som har som mål at me skal få færre drepne og skadde i trafikken. Ja, me ligg kanskje på jumboplass når det gjeld hastigheit på motorvegane våre, men vi ligg òg særdeles bra an i forhold til Europa når det gjeld talet på skadde og drepne i trafikken. Dersom me er med på å heve fartsgrensene, vil det kanskje gå ut over den gode situasjonen me har samanlikna med andre europeiske land. Eg har lyst til å leggje til at me er ikkje fornøgde med å liggje der me ligg, men me er likevel blant dei beste i Europa på det området. Så reagerer eg på den beskrivinga som allereie har kome fram, at Trygg Trafikk visst nok skal ha kome med eit anna syn i 2009. Det blir sagt – altså frå Framstegspartiet: «Disse medlemmer tror denne helomvendingen hadde mer med partipolitikk enn trafikksikkerhet å gjøre.» Eg opplever at dette er typisk framstegspartiretorikk. Når Trygg Trafikk er ueinig med Framstegspartiet, driv dei partipolitikk. Men me har jo hatt ei sak her i dag, som gjeld setebelte, der Trygg Trafikk er veldig einig med Framstegspartiet. Da var det ikkje partipolitikk. Det blir feil. Eg vil seie at Trygg Trafikk driv eit suverent og godt arbeid, nettopp prega av at dei ikkje er styrte av korkje regjering eller noko politisk parti, men har som mål å redusere talet på drepne og skadde i trafikken. Det synest eg er veldig bra. Så har eg lyst til å kome med ein kommentar til representanten Hoksrud, som heldigvis tek avstand frå ein del av utsegnene frå enkeltrepresentantar frå Framstegspartiet. Mi utfordring til representanten Hoksrud er: Tek han òg avstand frå det tidlegare leiar i transportkomiteen sa om at norske vegar må bli så gode at det blir risikofritt å køyre i ruspåverka tilstand. Det var det Per Sandberg som sa. Eg synest det viser ein total mangel på forståing for det arbeidet som gjeld trafikksikkerheit. Til slutt vil eg seie at det er jo slik at me skal følgje fartsgrensene. Men det blei gjort ei litt uhøgtidleg undersøking blant transportkomiteens medlemer, og alle 16 medlemene i transportkomiteen vedgjekk at dei ikkje alltid hadde følgd fartsgrensene. Det er òg eit perspektiv ein må ta med seg når ein vel å justere opp fartsgrensene.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2010-06-10:
Eg ville gjerne nytta høvet no på tampen til å takka for en god debatt, men no ser eg at det kjem nokre fleire talarar. Så på førehand takk for det som òg kjem til å verta sagt etter meg! Det me skal vedta seinare i kveld, er jo ei oppfølging av det Bergen kommune og Hordaland fylkeskommune vil. Fleire har vore inne på lokaldemokrati og folkerøysting i ein debatt tidlegare i dag. Det me gjer no, er å følgja opp det som Bergen og Hordaland vil. Det synest eg me skal gjera. Eg må beklaga: Eg hadde ei forsnakking i hovudinnlegget mitt, der eg kom i skade for å seia Bergensbanen i staden for Bybanen. Og når den skaden er skjedd, kan eg jo seia at likevel håpar eg inderleg at også når det gjeld opprusting av Bergensbanen, skal me vidareføra arbeidet utan opphald og med god framdrift – sjølv om det høyrer til ei anna sak. Så har Bybanen vore nemnd som «damenes bane». Det er ramsa opp mange damer, og eg vil nemna eit par til. Anna Elisa Tryti, tidlegare kommunalråd i Bergen, no fylkeskultursjef i Hordaland, er vorten kalla Bybanens mor. Anne-Grete Strøm-Erichsen har gjort utruleg mykje for Bybanen. Ein drøss med damer! Eg har tenkt å bruka han sjølv, så eg går ut frå at det også vert ei herreavdeling. Nok ein gong, takk for debatten som har vore – og den som kjem.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Representanten Sortevik starter sitt innlegg med å harselere over Bybanen og det lille uhellet vi hadde under prøvekjøringen nylig. Jeg tror jeg vil våge meg på den påstanden at de besparelser vi får i vegtrafikken med tanke på skader, ulykker o.l. fordi vi nå får nettopp en bybane, vil oppveie mange, mange ganger det lille uhellet vi hadde med en pens under prøvekjøringen. Det er en ny finansieringsplan – eller en supplerende finansieringsplan – for Bergensprogrammet, som vi vedtok i denne sal i 2006, vi i dag behandler. Jeg har lyst til fra denne talerstol å rette en takk til Bergens befolkning og også til framsynte politikere som er i stand til å tenke visjonært og få til store grep for rett og slett å forbedre bymiljøet og få en moderne kommunikasjonsstruktur i Norges nest største by. Jeg slutter meg ikke til dem som i mediene har uttrykt at vi som sitter her, bør takkes. Nei, i denne saken er det motsatt. 70 pst. av finansieringskostnadene betales nemlig av brukerne. Det skal vi ha stor respekt for. Det er jo disse to hovedelementene, Bybanen og Ringvei vest, som saksordføreren utmerket redegjorde for, som ligger i saken. I tillegg ligger Skansentunnelen i saken, som altså selvfølgelig er et byutviklingsprosjekt, som Sortevik sa, hvor man får åpnet byen mot sjøen og får trafikk vekk fra gateplan. Det ser ikke ut til at det er penger til det i denne omgang heller, selv om det står i planene. Det beklager vi i Høyre. Vi tror det hadde vært et veldig fornuftig prosjekt å få på plass for byen. Programområder er også noe som er lagt inn i pakken. Det dreier seg om mindre tiltak som gang- og sykkelveger, miljøtiltak og en hel del planleggingsmidler. Så langt er alt vel og bra. Men så blander regjeringspartiene belønningsordningen inn i en finansieringspakke for disse tiltakene i Bergen, med 70 pst. egenfinansiering og med kraftfulle tiltak for å forbedre nettopp bymiljøet og få redusert biltrafikk. Ja, det står faktisk i regjeringens egen proposisjon: «Bybanen er eit viktig ledd i ein framtidsretta og miljøvenleg strategi for eit betre transportsystem(...) (...) Det syns jeg er godt sagt. Det kan vel nesten ikke realiseres et mer kraftfullt tiltak for å redusere biltrafikk. I alle fall tror jeg man skal lete lenge etter det. Hvis det var noen gang belønningsordningen virkelig kunne kommet til sin rett, var det jo når en realiserte en bybane. For Høyre er det komplett ulogisk å snu dette dit hen at man i tillegg skal innføre en vegprisingsordning for å få penger til å realisere Bybanen. Det bringer meg over på det siste poenget som jeg hadde tenkt å si litt om, og det er vegprising, som jo er et helt annet lovverk. Det knytter seg til vegtrafikkloven og har en helt annen hensikt, nemlig å begrense trafikk. Det het seg også, da loven ble fremmet i 2001, at vegprising og bompengefinansiering ikke skulle kunne brukes samtidig, i samme område. Nå vedtar vi i dag en bompengeordning fram til 2025. Det er jo et stykke fram, før den kan avløses av en vegprisingsordning. Det er også en rekke andre ting i den ordningen som gjør at dette ikke kan samordnes.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Det er veldig bra at statsråden nå gleder seg over Bybanen og at den forlenges. Hun skryter av både byens politikere og fylkespolitikere for at de har fått dette til – og det er jeg enig i. Da er mitt enkle spørsmål til statsråden: Er ikke det i seg selv verdt en belønning i form av belønningsordningens midler, når man virkelig iverksetter så tunge tiltak som å bygge skinnegående, forbedrede kollektivtiltak for å få ned personbiltrafikken?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Det var representanten Langeland som fikk meg til å tegne meg igjen, bare for å få anledning til å fortelle at Høyre slett ikke er på glid i klimaforliket, snarere tvert imot. Vi er svært utålmodig med hva denne regjeringen får til på klimafronten. Det er jammen ikke mer enn et par dager siden vi hadde Mongstad-saken her, hvor vi altså ser ut til å få en krasjlanding på en av de viktigste sakene. I forrige periode, hvis det ikke var perioden før, hadde representanten Langeland og jeg en diskusjon om fornybar energi, der Langeland sa at hvis bare SV kom i regjeringsposisjon, ville man greie å få 20 TWh fornybar energi på plass innen 2010. Det målet tror jeg er et stykke fra realitetenes verden, det også. Men det som er litt rart her, er at man er så enøyd og så ensporet på ett eneste tiltak, nemlig vegprising og køprising. Og så tar Langeland – og det er litt sjarmerende – NHO inn i sin argumentasjon. Jeg kan supplere med Hegnar, den kjente selvdefinerte kapitalist, som sier at han syns dette er en kjempeidé, for da blir han alene på vegen. Helst ville han satt satsen på 200 kr. Dette er egentlig å innføre en skatt på bilbrukere, som ikke skal gå til de tiltak som dagens bompengeordning gjør. Det står i lovproposisjonen som jeg minnet om, som altså Stoltenberg I-regjeringen fremmet. Jeg tror kanskje det var det som provoserte Langeland så sterkt, slik at vi fikk det voldsomme engasjementet fra hans side. Når jeg sier at dette ikke har noe med belønningsordningen å gjøre, er det fordi det der refereres til bilreduserende tiltak. Det står ikke ett ord om vegprising eller køprising. Jeg har lyst til å bruke de siste sekundene på et spørsmål til statsråden. Statsråden og jeg er veldig enige om at det er to hovedtiltak i denne pakken, nemlig Bybanen og Ringvei vest. Men så er det altså en liten merknad i innstillingen, der det står at programområdene i størst mulig grad skal skjermes hvis det blir overskridelser. Nå er det nesten ikke noen kuttliste igjen, meg bekjent. Det vil altså bety, hvis man skal følge opp dette 100 pst., at man må utsette eller forsinke Bybanen eller Ringvei vest for først å prioritere programområdene. Er det riktig forstått? Er statsråden enig i dette? Det står ikke i hennes proposisjon.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Nei, Høyre viker ikke i klimaforliket. Og nettopp som i klimaforliket skal vi fortsette å presse regjeringen i sånne viktige saker. Jeg hører aldri at representanten Langeland snakker om den meldingen som regjeringen la fram som utgangspunkt for det klimaforliket vi til slutt fikk. Dette handler for oss om en totalbelastning for brukerne. Og så vil jeg minne Langeland om at selv her i Oslo er det intet pådriv fra SV og f.eks. Arbeiderpartiet for å få til veiprising. Nei, her har man fått til en stor pakke og oppnår gode ting innenfor bilreduserende tiltak allikevel. Hvilket lovverk skal man anvende? Er det tidsdifferensierte satser innenfor et bompengesystem, eller er det veiprising innenfor det lovverket? Jeg vil minne om at økte satser vil bety trafikkavvisning. Til slutt en helt åpen invitasjon til Langeland: Høyre har fremmet forslag om 3 mrd. kr til bybaner. Det må gjerne støttes av Langeland, hvis han ønsker det.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Denne saken vi behandler i dag, dreier seg om å innføre konkrete mål for hva som er god veg, med sanksjons- og tilsynsmuligheter. Komiteen har hatt høring i saken. De fleste relevante organisasjoner som er opptatt av veg og sikkerhet på vegnettet vårt, møtte på høringen. Også Opplysningsrådet for Veitrafikken, som utgjør en slags paraplyorganisasjon for disse, var til stede. De henviste til sine dokumenter, de såkalte Folkets veikrav, og et forslag om funksjonskrav for vegsystemet, som de har fått utarbeidet. Pussig nok viste de til at Magnus Lagabøte allerede hadde lover for hva som skulle være en god veg, og temmelig strenge restriksjoner og sanksjoner hvis man ikke holdt vegen på den standard som han hadde definert. Men nå er vi i 2010. Bakgrunnen for dette forslaget og for disse organisasjonenes bekymring er at vegkvaliteten stadig blir dårligere, til tross for, vil jeg si, en mer allmenn oppfatning, også blant oss politikere, om at vedlikeholdsetterslepet har fått vokse seg altfor stort over veldig mange år. Det er slik at det går fram av Statens vegvesens handlingsprogram for den neste fireårsperiode at vegkvaliteten faktisk ikke blir bedre. Selv om det i det senere har blitt tilbakevist at det ikke er så galt som det kunne se ut i første omgang, vil det iallfall ikke bli bedre framover. Det er fortsatt en stor kategori med dårlig veg og en økende kategori med svært dårlig veg. I Høyre mener vi at dette Dokument nr. 8-forslaget er velkomment. Vi tror at definerte og ufravikelige krav til eksisterende veger kan være et viktig virkemiddel for å bedre norske veger og vil minske antall ulykker. Derfor mener også flertallet sammen med Høyre at måloppnåelsen for etappemålene i Nasjonal transportplan bør baseres på presise og kvantifiserbare indikatorer. Målstruktur og indikatorer bør være objektive og upolitiske virkemidler. Det bør angis et ambisjonsnivå for hver enkelt indikator i Nasjonal transportplan. Så tror vi at en fastsettelse av ambisjonsnivået bør vurderes i sammenheng med rammene for marginalvurderinger. Det ville også være hensiktsmessig om tilstanden for norske veger ble vurdert oftere enn hvert fjerde år. Dette bør man gjøre gjennom en rapportering om måloppnåelse i henhold til de fastsatte indikatorene. Flertallet i komiteen står bak innstillingen, hvor det heter at det bør utarbeides «enkle kvantifiserbare og tidsfestede målsettinger knyttet til norsk samferdselspolitikk». Det fremmes det forslag om. Høyre har også gått inn for at det bør etableres «et uavhengig offentlig veitilsyn, med tilsynsmyndighet overfor både vei, biler og trafikanter». Dette er et viktig punkt i vår alternative transportplan. Fremskrittspartiet har et forslag om å samle alle tilsynsmyndighetene innen transportsektoren i ett tilsyn. Vi mener at det er for dårlig utredet, så det ønsker ikke vi å slutte oss til. Vi tror på de uavhengige tilsynsinstituttene, men vi mangler et for vei, kjøretøy og trafikanter. Jeg vil få lov til å ta opp forslaget fra Høyre og Kristelig Folkeparti.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Jeg vil også spørre om tilsynet, for det er jo slik at f.eks. Jernbanetilsynet også har tilsynsmyndighet overfor all skinnegående transport, ikke bare Jernbaneverkets virksomhet, men også bybane og T-bane osv. Luftfartstilsynet har f.eks. også godkjenningsordninger for skoler, opplæring og mønsterplaner for flyvere. Men det statsråden tilsynelatende ikke skjønner – jeg tror hun skjønner det, men hun omgår det litt – er at på vei er det bukken-og-havresekken-prinsippet som praktiseres. Det tror jeg vi kan være ganske åpne på. Vegvesenet har jo til og med selv en ganske streng tilsynsmyndighet med biler og trafikanter, men altså på veien, som de selv har ansvaret for, har en ikke det. Nå har fylkeskommunene fått 18 000 km mer vei å ha ansvar for. Syns statsråden det er grunn god nok til at vi har et uavhengig tilsyn?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Det var et tall og en logisk sammenheng som statsråden dro opp, som jeg reagerte litt på. Det går på kostnaden med å etablere tilsynet. Hvis det er slik at vi i dag har et tilnærmet like godt tilsyn som vi ville fått med et eget fristilt tilsyn, er det vel ikke helt riktig å balansere det regnskapet så enkelt, for da brukes det vel ganske betydelig med ressurser på den tilsynsvirksomheten i dag også, som kan overføres. Ganske særlig gjelder vel det kjøretøy- og trafikantsiden, vil jeg tro. Jeg ble litt forvirret av det tallet. Vi kan sikkert ta det etterpå, men jeg syns kanskje det iallfall burde rettes et spørsmål herfra siden det tallet ble presentert. Det er første gang jeg har hørt det.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Belønningsordningen til Bondevik II-regjeringen, som siden er bekreftet og utvidet gjennom klimaforliket, har vært en stor suksess, og mange nye byområder er kommet med. Det taler for at vi må få en rask opptrapping av størrelsen på midlene. Jeg kunne tenke meg å spørre statsråden om hun også kunne være med på andre spennende tanker som kunne stimulere til noe av det som gjør at folk tar kollektivtransport, nemlig en egen belønningsordning i de største byene, der man har behov for gode og intermodale løsninger, såkalte sømløse reisemønstre, så det føles minst mulig besværlig for folk å reise.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Jeg får begynne med å si at jeg ikke vil følge oppfordringen fra representanten de Ruiter som anmodet undertegnede om å trekke forslaget. Jeg setter det derimot fram, så er det gjort. For Høyre er det viktig med en helhetlig tilnærming til dette. Det vil jeg forsøke å begrunne med at vi bygger motorveg klasse A dimensjonert for 120 km/t. For oss handler det også litt om respekt for vegenes beskaffenhet og for trafikantene, men like mye om at vi vil gå skrittvis og sakte fram, fordi vi er svært opptatt av trafikksikkerhet. Vi har sågar lansert vår egen nullvisjon. Vi er jo vel kjent med nullvisjonen til Statens vegvesen som går på null drepte og hardt skadde, totalt sett. Vi mener at vi som politikere i alle fall har et stort ansvar for vegenes beskaffenhet, og at ikke vegenes beskaffenhet skal medføre tragiske ulykker. Det er grunnen til at vi, selv om vi bygger disse vegene for 120 km/t – jeg minner om at det ikke er noe krav om å kjøre i 120 km/t, men vi bygger vegene for den hastigheten – mener at det er riktig å gå forsiktig fram i denne saken. Jeg minner også om at Transportøkonomisk institutt har vurdert fartsgrensene på vegnettet på vegne av Vegdirektoratet, og la i 2009 fram en analyse som viste at det var samfunnsøkonomisk lønnsomt å heve fartsgrensene til 110 km/t på motorveg klasse A. Det er grunnen til at vi har en litt forsiktig tilnærming. I første omgang ønsker vi tre prøvestrekninger som skal evalueres etter fem år. Det er til forveksling ganske lik den tilnærming som Sverige har valgt på 260 km av sitt motorvegnett, men de går litt høyere, de går altså opp til 120 km/t.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2010-06-10:
Statsråden kommenterte ikke Høyres syn på dette. Det kunne være fristende å henge seg på det hun sa om at det kanskje ikke var noen eksakt vitenskap for hvilket nivå man burde ligge på, og så har hun referert til en del undersøkelser etterpå. Vår tilnærming er jo nettopp å få litt eksakt vitenskap om hvordan dette vil fungere. Det er jo slik at de nyeste motorvegene vi har, klasse A, er dimensjonert for hastigheter langt over det som vi fremmer et forslag om å prøve ut på tre strekninger. Kunne statsråden være villig til å se nærmere på det forslaget, eller iallfall kommentere det?
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-10:
Ein liten visitt til Framstegspartiet, som hadde som slagord ved det siste valet: «Vi vil fornye Norge.» Men når det kjem til denne saka, kan me vel ikkje akkurat snakka om fornying av Noreg. Der snakkar me vel om at ein skal gå i det gode, gamle sporet som ein har gått i heile vegen, nemleg meir asfalt – asfalt, asfalt, asfalt – og meir bil. Så synest eg òg det er interessant, når Framstegspartiet prøver å framstå som «ren og rank», som det heiter, i ein del samanhengar, at ein er imot bompengar; bompengar er røveri, pengane blir tekne ut av lomma til folk, ein gjev ei julegåve, og så legg ein ved ein giro. Kanskje Framstegspartiet no snart sørgjer for å gå til rettssak mot Søviknes, eller Myhre eller andre i Framstegspartiet, dei som har vore med og innført bompengar, i staden for å stå her og skrika på oss andre. Rydd opp i eige parti! Sørg for at de er ærlege! No framstår de som dobbeltmoralistiske, der de ute, der de vil ha resultat, er for, mens de her i denne salen liksom er imot. Nei, dette er for billig. Så må eg ein tur innom Halleraker òg. Han har ein viktig representant i byrådsleiaren i Bergen. Partiet Høgre er splitta i Bergen når det gjeld rushtidsavgift. Veldig mange i Bergen Høgre vil ha noko som gjev resultat i forhold til klimagassutslepp, og vil ha redusert biltrafikk. Andre i partiet, kanskje eit fleirtal, vil ikkje ha det. Men iallfall er det sånn at Halleraker då bruker si tid på å forsøkja å unngå at Bergen skal bli med på den løysinga som verkar. Det har han fått som si viktigaste oppgåve i dag. Det må eg seia er skuffande i forhold til det Erna Solberg har skrive under på i klimaforliket, og som no Halleraker ikkje vil vera med på. Som det einaste partiet blant dei som var med i klimaforliket, trekkjer Høgre seg no ut. Den sanninga kjem han seg ikkje utanom. Det ser me alle, og det ser me òg i det Høgre skriv i merknads form. Så Høgre kan auka sitt truverde med faktisk å stå på det som står i klimaforliket, og sørgja for at Erna Solberg og Høgre ikkje tapar ansikt i Bergen, ved heller å lytta til heile Høgre, og ikkje til ein byrådsleiar i Bergen.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-10:
Eg må «besinna meg» sjølv.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-10:
Representanten Fredriksen var oppteken av at eg var bekymra for Framstegspartiet. Det er eg ikkje i det heile. Eg trur Framstegspartiet lever i beste velgåande, men eg var oppteken av om Framstegspartiet var interessert i å få noko til, og det er noko heilt anna. Ønskjer ein resultat av den politikken ein driv med, eller ønskjer ein berre å protestera i politikken? Då oppfattar eg det av og til sånn at nokre gonger vil òg gjerne Framstegspartiet ha nokre resultat, og då forsøkjer ein å bidra til ein konstruktiv dialog for å koma til det resultatet. Det har vore mitt utgangspunkt heile vegen i denne saka i dei ti–tolv åra eg har jobba med dette, og ikkje kome nokon særleg veg, på grunn av m.a. konflikten mellom russisk og norsk utanriksdepartement og ueinigheit om samarbeidsnivået. Det er det som er utgangspunktet mitt, nemleg at skal me få til ei jernbanesatsing i nordområda og Sør-Varanger, må me få til nokre grep som gjer dette mogleg. Då er ikkje det grepet å skjella ut alle andre for at dei ikkje vel den løysinga ein har sjølv, men då er det å gå i ein dialog med dei andre for å finna ei løysing som gjer at ein faktisk får det til. Det inviterer eg til i fortsetjinga. Så får me sjå om Framstegspartiet vel partitaktisk, eller om dei vel å vera med på å finna ei løysing på ei viktig sak for nordområda.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-10:
Eg tek opp mindretalets forslag. Viss eg skal vera ærleg, med utgangspunkt i det saksordføraren no sa, noko som er positivt i saka, trur eg dette kanskje er ei av dei sakene Stortinget kan spara tid på ved at statsråden kan kutta ut sitt innlegg. Det er i alle fall eit råd ho får frå meg. Ho treng ikkje komma opp og snakka om denne saka, for no er saka på ein måte løyst inntil vidare. Det som eg trur Stortinget forventar no, er at arbeidsgruppa som blir nedsett, ikkje brukar år og dag, men at ein får ei rask tilbakemelding i denne saka. Her på Stortinget har alle partia i valkampar og slikt, i alle fall når ein har møtt motorsyklistar, vore eintydige på at ein skal ha eit regelverk for dette, og at det skal vera mogleg å drive med den innovative tingen det er å byggja motorsyklar. Sjølv har eg mange gonger vore på slike arrangement – eg har vore med på å opna slike arrangement – med dei entusiastane som bl.a. utviklar nye, amatørbygde MC-modellar. For dei som ikkje veit kva dette er, og er litt gamle, kan eg berre nemna filmen «Easy Rider», der dette dukka opp for fullt. Det var vel derfrå smitten breidde seg for å gjera meir av dette. Me raud-grøne på Stortinget har etterlyst dette i mange år frå vår eiga regjering. Me har ikkje fått noko svar, sannsynlegvis fordi byråkratiet ikkje har vilja dette, og så har saka vore for lita til at statsrådar og sånt har slått i bordet og sagt at no må me få til dette, men eg konstaterer at etter at statsråd Meltveit Kleppa kom inn i kontora og blei ferdig med togkaoset, som jo sikkert tok litt tid, blei denne saka løyst ved at me no får ei arbeidsgruppe, som eg trur fører til at me får ei ordning i Noreg etter svensk eller britisk modell. I denne saka, som i saka om wirerekkverkforbodet, som blei vedteken under den førre regjeringa, har me samarbeidd tett med Norsk Motorcykkel Union, som samarbeider konstruktivt om alle saker knytte opp mot både trafikksikring, amatørbygde syklar og andre viktige saker for MC. For meg som no er avgått president i Løvebakken MC-klubb, er det bra at statsråd Meltveit Kleppa no får på plass ei arbeidsgruppe som kan sørgje for at me no får ei godkjenningsordning for amatørbygde syklar og bilar.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-10:
Lat meg slutta meg til Susanne Bratlis ønske om at ein får ein skikkeleg oversikt i statsbudsjettet over korleis dette verkar, slik at me kan få eit apparat til å tenkja strategisk for å få endå fleire til å reisa kollektivt og miljøvenleg i Noreg. Så vil eg seia nokre ord om forslaget om å utvida ordninga, som Høgre og Kristeleg Folkeparti fremmar på vegner av Venstre, og som begge partia sannsynlegvis vil stemma for. I klimaforliket står det at ein skal ha bilavgrensande tiltak for å få pengar. Me raud-grøne meiner at det å utvida ordninga for så vidt er greitt, men føresetnaden er at ein har ei sak å koma med som er i samsvar med klimaforliket. Og det er mange av desse områda ikkje. Eg meiner det er gal rekkjefølgje. Dersom ein hadde ei anna rekkjefølgje, kunne ein sagt som eg har sagt til Bodø og dei raud-grøne der: Kom med ein søknad der de viser at de gjer det som står i klimaforliket, så kjem de inn i ordninga. Det ein no gjer frå Venstre og Kristeleg Folkepartis side, er å seia: Kom igjen, utan vilkår skal de få vera med i ordninga. Det synest eg er eit galt utgangspunkt i forhold til det som står i klimaforliket. Men no får jo begge partia anledning seinare til å forsvara seg, dersom dei vil det. Eg meiner at rekkjefølgja er gal. Intensjonen er god, men rekkjefølgja er gal. Min by f.eks., Stavanger, har mista mange pengar fordi ein ikkje har klart å gjera ein skikkeleg jobb med å redusera biltrafikken. Det meiner eg er heilt rett. Ein skal oppfylla klimaforliket før ein kjem inn i ordninga, anten det er Akershus, Bodø, Haugesund eller kva det måtte vera. Så eg synest det er gal rekkjefølgje. Så føreset eg – som den tidlegare nestleiaren i transport- og kommunikasjonskomiteen, Borghild Tenden, sa tidlegare i dag – at det blir ein auke i belønningsordninga til kollektivtransport. Det står i klimaforliket, i Soria Moria og i Nasjonal transportplan at beløpet skal doblast. For oss betyr det at beløpet skal opp i 650 mill. kr innan utgangen av denne perioden. For meg vil det vera ei sterkt beklageleg sak dersom ikkje regjeringa oppfyller den politikken, for dette er ei ordning som verkar for miljøet og for brukarar, og sørgjer for å oppfylla klimaforliket. Her har regjeringa etter mi meining berre ein ting å gjera, og det er å oppfylla det som Stortinget har vedteke. SV er heilt einig i det som står i representantforslaget under I, men det er eit heilt unødvendig forslag, for det er allereie vedteke – av storting og regjering og i Soria Moria – at det skal skje. Det er på ein måte ein repetisjon av tidlegare vedtak, og det meiner eg er unødvendig. Det er posisjonen til SV i denne saka.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-10:
Veldig kort til ei oppklaring av ei openberr misforståing, som eg vel vil kalla det. I mitt innlegg sa eg heilt tydeleg at det å stemma for å utvida eit område med masse nye plassar, Akershus osb., har lita meining. Det som har meining, er at område som har ein kvalifikasjon som gjer at tiltaka er i samsvar med klimaforliket, bør søkja om å koma inn i belønningsordninga. Det var det eg sa.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-06-10:
Frå før veit me at bompengar er noko som irriterer Framstegspartiet, og som dei prøver å kvitta seg med – sjølv om Framstegspartiet i Oslo driv inn bompengar som berre det frå stakkars ramma bilistar, og til og med lèt pengane gå til å drifta kollektivtransporten. Spørsmålet no, når me snakkar om høgare fart, er om det er noko med fartsbøtene som irriterer Framstegspartiet med tanke på at dei då må bidra til fellesskapen gjennom dei auka utgiftene dei får når dei blir tekne i fartskontrollar. Ein kan iallfall mistenkja dei for det når me veit kor glad nestleiaren i Framstegpartiet er i å kjøra bil. Eg skal ikkje spørja representanten om han har bidrege med store inntekter til fellesskapen gjennom fartsbøter. Eg har likevel eit spørsmål til Framstegspartiet. Det er veldig enkelt, og det er til oppklaring. Eg trudde ikkje at det var ein einaste god veg i dette landet. Eg har liksom aldri høyrt at Framstegspartiet har snakka om gode vegar, så dette er eit spørsmål til oppklaring: Finst det gode vegar i Noreg som toler 120 km/t? Og så har eg eit spørsmål til Høgre, for det er jo ikkje tvil om at dersom ein køyrer fortare, brukar ein meir drivstoff, og det forureinar meir. No har me jo sett glideflukta når det gjeld rushtidsavgift og redusert biltrafikk i samband med Bergensprogrammet, og no nærmar ein seg også her Framstegspartiet når det gjeld å auka CO2-utsleppa i Noreg, i staden for å redusera dei. Er dette forslaget om auka fart eit klimapolitisk verkemiddel frå Høgre si side?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2010-06-10:
Dette er en flott sak for Bergen og for Vestlandet. Det er stor verdiskaping, som saksordføreren har gjort rede for på en veldig god måte, og det er vekst og utvikling – og det kommer det til å være framover. Det er en gledelig dag fordi en utviding av Bergensprogrammet med gjennomføring av andre etappe av Bybanen og Ringvei vest vil gjøre at man vil få utnyttet de investeringene som allerede er gjort, på en veldig god måte. En utviding av Bergensprogrammet legger til rette for en videreutvikling av et mer miljøvennlig, effektivt transportsystem, med vekt på et godt kollektivtilbud og bedre forhold for fotgjengerne og syklistene. Jeg oppfatter at det er stor grad av politisk enighet i Bergen om at biltrafikken må reduseres for å sikre et bedre miljø. Jeg tror ikke noen ønsker seg en slik vinter til, som den siste vinteren. Men jeg registrerer at kanskje metodene for å redusere biltrafikken er forskjellige. Det er også stor grad av enighet i denne saken om at det må være attraktivt å velge de mest miljøvennlige måtene å reise på. Bergensprogrammet inneholder nettopp dette. Det skal bedre framkommeligheten, det skal gi lavere klimagassutslipp, redusert lokal forurensning, mindre støy og redusert biltrafikk og vil med det skape trivsel i sentrum. Senterpartiet mener det er helt rett at man skal kreve at man reduserer biltrafikken når man inngår langsiktige avtaler om belønningsordninger. Jeg håper at Bergen og Hordaland benytter seg av det i arbeidet med denne saken videre. Jeg tror det ville være helt rett og helt nødvendig. Jeg har lyst til å avslutte med å gratulere Bergen én gang til. Jeg gleder meg til å reise til byen og ta Bybanen. Det fortjener bergenserne, og det fortjener Vestlandet.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2010-06-10:
Jeg skal forsøke å være engasjert, men ikke like indignert engasjert som forrige taler var. Trafikksikkerhet er viktig. Det er ingen tvil om at det er viktig at vi sikrer både ungene våre, oss selv og andre når vi skal ferdes til og fra arbeidsstedet, og når vi skal utnytte fritiden vår. I alle sammenhenger er trafikksikkerhet viktig. Senterpartiet er også opptatt av at vi skal sikre at ungene våre har en trygg og god skolevei, det innebærer også selvfølgelig at de skal sikres i buss. Det er veldig gledelig at det er et storting som er så enig om at dette er en viktig sak. Det synes jeg er veldig flott. I likhet med representanten Bratli viser jeg til den merknaden som var i statsbudsjettet, og som viser at vi gjentar det arbeidet. Det er satt ned en arbeidsgruppe, ikke bare for å jobbe med saken, men for å finne løsninger til hvordan det skal gjøres. Det er fylkenes ansvar, og fylkene løser trafikksikkerhetsarbeidet sitt på veldig mange ulike måter. Trafikksikkerhet er et arbeid som jeg opplever at fylkeskommunene tar veldig på alvor og jobber godt og seriøst med. Jeg har lyst til å minne om at det er noen av fylkene som faktisk greier dette, uten at det er lovpåbud. Bratli viste til Nord-Trøndelag. Jeg kan vise til Nordland, som har løst det med å stille krav om setebelter i anbudsgjennomgangen. Det er en måte å gjøre det på. Jeg har tillit til at den jobben som gjøres i regjeringen, fører til at man får på plass den dialogen som skal til i fylkeskommunene, og at man kommer opp med de forslagene som gjør at vi får plass sikring også av ungene våre i buss.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2010-06-10:
Jeg hadde egentlig tenkt å ta ordet for å si at jeg var veldig tilfreds med at Fremskrittspartiet var så opptatt av jernbane i Nord-Norge. Men etter å ha hørt representanten Fredriksens innlegg må jeg si at jeg ble ganske betenkt. Det er sjelden jeg blir så tydelig minnet om at livet av og til er et stort teater, og at noen ganger fungerer denne sal som en teatersal, som da jeg hørte representanten Fredriksen. Hvis det er slik at Fremskrittspartiet er opptatt av å få til en jernbane mellom Kirkenes og Murmansk, burde det være midt i blinken at man allerede er i gang med en transportutredning for nordområdene – for det er nettopp det man er. Jeg ble veldig overrasket, og egentlig ble jeg veldig skuffet. Jeg tror det er kjempeviktig at vi nå står forenet om den utredningen som skjer, både fordi det er mange som ønsker seg et prosjekt når det gjelder jernbane, og det er mange som ønsker seg et prosjekt når det gjelder sjø. Vi har mange utfordringer, og vi har kjempestore muligheter i nord. Da er det nødvendig med en helhetlig strategi. Dette er ikke snakk om en strategi som en skal bruke lang tid på å få klar. Første del er ferdig til høsten, og neste del kommer til våren. Det er kort tid til, og det er viktig at vi ser ting som en helhet. Da vi var på komitéreise i Nord-Norge, ble jeg minnet om hvor viktig det er at vi kan stå samlet om noe. Det var fire prosjekter – som representanten Bjørnflaten minnet om – som ble presentert de dagene vi var der, og ennå har vi ikke besøkt Nordland. Jeg vet at der er det også prosjekter som ønskes markert. Desto viktigere er det faktisk å minne både oss selv og landsdelen om at man bør stå samlet om en strategi hvis vi skal komme i mål. Så til Fredriksen og Fremskrittspartiet: Jeg ber dere virkelig besinne dere. Og tenk! Hvis dere ønsker jernbane, så ønsker dere også en utredning som vi får tilbake, og som vi kan ha meninger om med tanke på rullering av Nasjonal transportplan, om ikke lang tid. Jernbane skal vi ha på plass. Jeg er for denne strekningen, jeg er for jernbane i Nord-Norge, og jeg er for at vi skal få gjort ting mellom landene og mellom landsdelene. Det trenger Nord-Norge, ikke minst fordi mulighetene finnes nettopp i nord.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-06-10:
Som flere har satt ord på her, er Bybanen et viktig ledd i en fremtidsrettet og miljøvennlig strategi for et bedre transportsystem i Bergen. Bergensområdet er et område som tiltrekker seg mye folk og kompetanse. Bergen og Vestlandet har en omfattende verdiskaping. Samferdselskomiteen og sakens ordfører trekker fram at trafikken i byområdene på Vestlandet har økt med omtrent 30 pst. de siste ti årene, og at næringsaktivitet er drivkraften bak mye av denne trafikkveksten. Venstre mener at Bybanen i bergensområdet er et godt tiltak for å dempe veksten i bilbruken og øke andelen kollektivtransport. Bybanen i Bergen ble vedtatt da Venstre satt i posisjon i Bergen, og da Torild Skogsholm fra Venstre var samferdselsminister i Bondevik II. Bybaneprosjektet er et godt prosjekt som det har vært jobbet med i flere år. Det vil føre til at trafikkveksten dempes, og Bergen sentrum skjermes for uønsket trafikkpress. Dette gir videre utslag i redusert miljøbelastning og færre ulykker. Bergen har vist en god og sterk lokal vilje til både å satse mer på kollektivtransport og til å innføre restriktive tiltak mot bilbruk. Venstre har lokalt i Bergen fremmet forslag om at byen skal bidra til den videre finansieringen av Bybanen til Flesland og til de andre bydelene. Når byggingen blir gjennomført, bør det utløse økte belønningsmidler til kollektivsatsingen i Bergen. Venstre vil styrke belønningsordningen. Venstre vil også utvide ordningen til å omfatte planlegging og investering i bybaner, slik som denne i Bergen. Dersom belønningsordningen økes, slik Venstre ønsker og har lagt inn i sine budsjetter, vil Bergen kunne ha minst 250 mill. kr mer per år, mot dagens 40 mill. kr. Etter representanten Langelands innlegg i dag regner jeg med at han vil støtte Venstres forslag – i sak nr. 13. Det gleder jeg meg til. Avslutningsvis: Det er gledelig at komiteen i sin tilrådning går inn for en forlengelse av Bybanen fra Nesttun til Lagunen, slik at byggingen kan starte umiddelbart. Venstre ser likevel at dersom belønningsordningen hadde vært styrket i tråd med Venstres politikk, ville dette kunne ført til en raskere utbygging enn det vi ser i dag.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-06-10:
Belønningsordningen har vært tema flere ganger her i dag. Jeg skulle gjerne høre hvordan statsråden vurderer rushtidsavgift opp mot andre bilreduserende tiltak. Rushtidsavgift er bra i den perioden det er rushtid, men det er jo store deler av døgnet da man ikke betaler noen ting. Så hvordan vurderer hun det opp mot andre tiltak?
Borghild Tenden (Venstre), 2010-06-10:
Det har vært veldig mye snakk om belønningsordningen i dag, og det står i klimaforliket at den skal knyttes til restriktiv bilbruk, og ikke være en generell støtteordning, og statsråden vil helst ha rushtidsavgift, har jeg forstått. Nå var Susanne Bratli inne på at det blir gitt belønningsordning også til distriktene. Det kjenner jeg godt til. Men så lurer jeg på: Hvilken restriktiv bilbruk er det som ligger inne i de søknadene? Blir ikke det mer en generell støtteordning til kollektivtrafikken, og ikke det som vi har blitt enige om i klimaforliket, at det skal knyttes til restriktiv bilbruk?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2010-06-10:
Eg synest dette er ein gledas dag. Stortinget skal vedta utviding og finansiering av Bergensprogrammet, og vi skal få ei forlenging av Bybanen frå Nesttun til Lagunen. Eg har hatt gleda av å følgja bergenspolitikken før eg kom inn på Stortinget. Der er det no eit fleirtal for at Bybanen skal utvidast til alle bydelar. Eg har òg hatt gleda av å følgja bergenstrafikken. Men det som er skremmande der, er at ein no med berre auget ser korleis trafikken har tetna til dei siste åra. Ein ser at rapportar viser til at veksten i biltrafikken i perioden 1990–2007 var på 70 pst. Det betyr at vi treng restriktive tiltak. Ser ein vekk frå politiske avtalar, er det no eit reelt fleirtal for køprising i Hordaland fylkesting. Køprising vil gi betre framkomst, reduserte miljøutslepp og vera samfunnsøkonomisk lønsamt. Fylkesrådmannen har innstilt til fylkestinget å innføra tidsdifferensierte bompengesatsar frå 1. januar 2012. Køprisingsrapporten har vist at auka bilhald og folkevekst i bergensområdet vil gi ein trafikkvekst på 40–50 pst. over ein 30-årsperiode. Poenget mitt er at vi ikkje kan byggja oss ut av denne utfordringa med nye vegar. Vi treng ei vidare utbygging av Bybanen, og vi treng innføring av restriktive tiltak. Fleirtalet i befolkninga er i dag positive til innføring av køprising i bergensområdet. Når det gjeld belønningsmidlane, var det Bondevik II, med Høgre, Kristeleg Folkeparti og Venstre, som innførte ordninga. Ser ein på forskriftene frå den gongen, var det allereie då sett premiss for at dersom kommunane skulle få midlar, måtte dei kunne visa til restriktive tiltak. Køprising og parkeringsrestriksjonar var nemnt heilt spesielt. Derfor er det underleg at Høgre no er negative til dette. Dei bar ikkje akkurat belønningsordninga til dåpen. Det var det Venstre som gjorde. Men dei var iallfall fadrar. Dei er altså negative til noko som dei sjølve sette som premiss. Vi ser òg at det i høgrestyrte Bergen ikkje er nokon parkeringsrestriksjonar. Eg pleier å seia at parkeringsplassane i Bergen forsvinn under jorda, og så formeirar dei seg. Vi skal lytta til barn og fulle folk, og den einaste kommentaren mine barn har når dei ser Bybanen, er: Kvifor får vi ikkje han ut dit vi bur? Det er jo ungdom som bruker kollektivtilbodet, og eg er heilt sikker på at Bybanen kjem til å bli ein suksess, som folk flest, inkludert veljarane til Framstegspartiet, kjem til å bruka.
Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2010-06-10:
Det er jo interessant å sitte og høre på debatten i dag, fordi det går an å observere i hvert fall følgende: Fremskrittspartiet avslører seg som det partiet som fokuserer på de store investeringsprosjektene, men har ikke spesielt samme omtale av programområdene. Arne Sortevik omtaler programområdene i et tidligere innlegg som et slags annenrangs tiltak, slik jeg hørte det i hvert fall. Og da snakker man om kollektivtiltak, man snakker om trafikksikkerhetstiltak, det handler om gang- og sykkelveier, det handler om miljø- og sentrumstiltak – viktige tiltak for folk flest i Bergen. Det handler om utvidelse og ombygging av busstasjonen, opprusting av holdeplasser, terminalene i Åsane og Loddefjord. Det handler om signalregulerte gangfelt, sikring av fotgjengeroverganger og trafikksikkerhetsrevisjoner på strekninger med mange ulykker. Det handler om gang- og sykkelveier langs Hjellestadveien, langs Totlandsveien, langs Haakonsvernveien. Det handler om miljø- og sentrumstiltak langs Strandkaien, Kong Oscars gate, forlenging av Håkonsgaten og opprusting av Peter Jebsens vei i Ytre Arna sentrum, pluss støytiltak langs eksisterende veier. Alt dette er tiltak som er viktige for folk flest i Bergen og bergensområdet, og som er like viktig for folk flest i Bergen og bergensområdet som de store investeringsprosjektene. Det er derfor vi fra regjeringsfraksjonen, sammen med Kristelig Folkeparti, har vært opptatt av å si at dette er så viktig at det ikke er disse programområdene som skal kuttes først hvis det blir overskridelser, eller hvis det skjer noe på inntektssiden. Men jeg kan berolige representanten Halleraker med at vår merknad ikke er sånn å forstå at man skjermer programområdene for at det skal gå ut over Bybanen. Det er feil oppfattet. Man skal først følge kuttlisten. Og når kuttlisten er fulgt, skal man skjerme programområdene. Og da vet også Halleraker hva som er igjen. Bergen er en trivelig by. Men Bergen er litt spesiell også. Og det er veldig spesielt å observere Fremskrittspartiet i Bergen, som går ut og inn av byrådet som en slags jojo alt etter når man fatter beslutningene om bompengefinansiering, og når man ikke fatter dem. Nå registrerer jeg at Fremskrittspartiet faktisk er inne i byrådet i Bergen, for nå er de vanskelige beslutningene om finansieringen fattet. Da skal man være med på å realisere og gjennomføre disse tiltakene. Forstå det den som vil!