Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-01:
Representanten Gundersen tar opp et meget viktig tema. Et godt fysisk arbeidsmiljø er en absolutt forutsetning for en trygg skolehverdag og et godt læringsmiljø. Det fysiske skolemiljøet inne og ute skal bidra til sunn helse blant barn og unge og bidra til en god læringssituasjon. Samtidig er et godt fysisk skolemiljø en viktig forutsetning for trivsel i skolehverdagen. Et godt inneklima er kanskje den viktigste delen av det fysiske miljøet ved skolen, fordi barna tilbringer mesteparten av skoledagen innendørs. Samtidig er innemiljøet helt avgjørende for elevenes læringssituasjon. Standarder og krav til det fysiske skolemiljøet ved grunn- og videregående skoler er fastsatt i opplæringsloven kapittel 9a. Der slås det fast at elevene har krav på et skolemiljø som tar hensyn til deres helse, sikkerhet, trivsel og læringssituasjon. Skolemiljøet er også regulert i andre lover og forskrifter, herunder «forskrift om miljørettet helsevern i skoler og barnehager» som Helse- og omsorgsdepartementet forvalter. Forskriften har noen detaljerte bestemmelser, men baserer seg hovedsakelig på skjønnspregede normer om at miljøet skal være tilfredsstillende. Etter forskriften skal skolene ha en godkjenning av kommunene. Opplæringsloven slår fast at det fysiske miljøet skal tilfredsstille de faglige normer som fagmyndighetene til enhver tid anbefaler. Bruk av standardnormer er nødvendig med tanke på både lokale tilpasninger og oppdateringer som følge av ny kunnskap. Opplæringsloven gjør altså anbefalinger fra fagmyndighetene til rettslig bindende regler for det fysiske skolemiljøet. For innemiljøet sin del gir «Veileder til forskrift om miljørettet helsevern i skoler og barnehager» konkrete standarder som må overholdes. Blant annet er det fastsatt et maksimumsnivå på mengden tillatt karbondioksid i inneluften og et minimumsnivå for temperaturen i skolelokaler. I nevnte veiledning samt i «Anbefalte faglige normer for inneklima», utgitt av tidligere Folkehelsa, nå Nasjonalt folkehelseinstitutt, gis det også en rekke andre normer som er rettslig bindende etter opplæringslovens regler. Det er imidlertid skolemiljøets virkning på elevene som er det grunnleggende. Et skolemiljø er ikke godt dersom det ut fra elevens situasjon ikke fremmer helse, trivsel og læring. Elevene og deres foresatte har derfor krav på å få klager på skolemiljøet behandlet innen rimelig tid av skolen og på å bli hørt gjennom ulike råd og skoleutvalg. Kontrollsystemene og tilsynsmekanismene som skal sørge for at reglene blir overholdt, legger et ansvar på skolen, på skoleeier og på staten. Skolen og skoleeier har ansvar for at kravene i kapittel 9a i opplæringsloven om godt fysisk skolemiljø blir ivaretatt i det daglige arbeidet. En viktig del av dette arbeidet er plikten den enkelte skole har til å drive et kontinuerlig og systematisk arbeid for å bidra til et godt skolemiljø, som ivaretar elevens arbeidsmiljø. Plikten til å påse at det er etablert et slikt internkontrollsystem er i tillegg fastsatt i forskriften om miljørettet helsevern som Helse- og omsorgsdepartementet forvalter. Dette innebærer at skolen og skoleeieren ikke kan nøye seg med passivt å vente på at noen klager på eventuelle lovstridige forhold. Skolen må tvert imot aktivt fremme helse, miljø og sikkerhet i tråd med regelverket. Arbeidet skal drives hele tiden, gjennom hele skoleåret, og skolen skal ha en systematisk tilnærming til arbeidet. Dette betyr at stikkprøver ikke er godt nok. Skolen og skoleeieren må ha et system for å forebygge og oppdage brudd på kravene i lovverket på et tidlig stadium. For å klare dette må skolen og skolens eier sette seg konkrete mål for skolemiljøet som er tilpasset skolens lokale utfordringer. Dette innebærer en plikt for hver skole og skoleeier til å kartlegge de lokale forholdene og planlegge å sette i verk tiltak som gjør at målene blir nådd. Ett tiltak for å bedre inneklimaet er jevnlige målinger av luftkvalitet og temperatur. Det er også viktig at skolen har et system for å forsikre seg om at luften ikke inneholder farlige mengder av ulike komponenter, samt undersøke om andre inneklimafaktorer, slik som lys og strålemiljø, akustikk og mekanisk innemiljø, blir hensiktsmessig ivaretatt. Staten har delegert ansvaret for tilsyn med skolens og skoleeiernes oppfyllelse av kravene i opplæringsloven til fylkesmannsembetene. Kravene til at skolen og skoleeierne skal ha et system for internkontroll, skal lette gjennomføringen av fylkesmannens tilsynsvirksomhet ved at skolen er pliktig til å dokumentere på hvilken måte den forstår kravene, og hva skolen faktisk gjør for å oppfylle disse. Dersom det ved et slikt tilsyn blir oppdaget forhold som er i strid med lovens krav, kan forholdene kreves rettet. I tillegg til å gi pålegg skal fylkesmannen gi veiledning i hvordan kravene kan møtes, og samarbeide med skoleeier for å sikre et godt resultat for elevene. Et effektivt og kompetent statlig tilsyn med god kapasitet er en viktig forutsetning for god kontroll. Det er derfor satt i verk flere tiltak for å styrke tilsynet hos fylkesmannen og for å forbedre styringen og koordineringen av tilsynsvirksomheten på nasjonalt nivå. Det vil i løpet av 2007 bli arbeidet for å målrette og effektivisere tilsynet gjennom utviklingsarbeid, kompetanseutvikling og veiledning. Blant annet vil det bli utviklet en ny veileder til opplæringslovens bestemmelse om kravet til et forsvarlig system for internkontroll i kommuner og fylkeskommuner. Veilederen vil omtale hvilke krav og hvilket innhold som ligger i plikten til å ha et etablert og forsvarlig internkontrollsystem. Den skal være ferdig innen 1. juni 2007 og vil bli gjort kjent for kommunene på en hensiktsmessig måte, slik at kravene blir utdypet og presisert overfor landets skoleeiere. Departementet vil i tillegg utføre en samlet vurdering av de statlige virkemidlene overfor kommunesektoren, slik at effekten av tiltakene samlet sett blir best mulig. I vurderingen vil bl.a. også forholdet mellom tilsynspraksis og veiledningspraksis bli vurdert, i tråd med det som framgår av St.meld. nr. 16, … og ingen stod igjen. Avslutningsvis: Læringsmiljøet for elevene – i klassen og ute – er meget viktig for at barn skal ha mulighet til å lykkes i skolen. Det er derfor et meget viktig spørsmål representanten Gundersen tar opp, et spørsmål som har høy prioritet hos Regjeringen. Jeg ser derfor fram til et godt samarbeid med Stortinget, og synes det er interessant at representanten Gundersen reiser denne viktige debatten.