trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Takk til statsråden for en grundig gjennomgang. Mange av au pairene kommer fra fattige land, men vi ser nå også at man fra land som Spania og ellers i Sør-Europa bruker ordningen som springbrett til å arbeide i Norge. Det er vel og bra, men det er heller ikke i tråd med intensjonene i ordningen, som skal være kulturutveksling. Og igjen, de skal gjøre et arbeid som kanskje ikke står i forhold til lønna, avtalen eller ordningen som sådan. Det skjer en utredning innenfor EU. Det blir spennende å se hva den utredningen kommer fram til. Da kan vi skjele litt til den, hva man eventuelt foreslår av endringer. I 2013 hadde Au Pair Center 350 henvendelser. Hittil i år har det vært 650. Det forteller at enten tør flere å si fra, fordi hjelpeordningen er mer kjent – den startet som sagt i 2013, og det har vært gode oppslag i media, på tv – eller i verste fall er det flere som blir misbrukt, eller dårlig behandlet. Av dem som henvender seg, er de fra Filippinene overrepresentert. Maktfordelingen er skjev, fordi mange av dem som kommer, er fattige i utgangspunktet, og de er redde for å bli sendt hjem. De trenger penger, og de godtar mye. Vi hører om saker der papirer beslaglegges av vertsfamiliene, om utleie til andre familier eller bedrifter, om seksuelle overgrep og om arbeid som ikke er i nærheten av lett husarbeid. Heldigvis har vi Au Pair Center, der de har advokater som hjelper til med de grøvste historiene. En liten parentes – dette er et senter som Høyre og Fremskrittspartiet ønsket å fjerne støtten til i budsjettet, og en kan stille spørsmålstegn ved hvorfor. Spørsmålet er hvordan au pairene skal ivaretas best mulig dersom reglene brytes, og det blir en dom. Hvem har ansvaret for å ivareta dem, og hvordan skal vi hjelpe dem best? Jeg ser fram til en god debatt om et tema der jeg ikke tror vi er veldig uenige når det gjelder formålet med aupairordningen, men der vi bør drøfte de ulike måtene for å gjøre den best mulig, sånn at de unge som kommer, får en god ordning som kulturutveksler, både for seg selv og for vertsfamiliene.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Jeg takker for en veldig god debatt. Mitt formål var, som jeg startet med, å sette ordningen på dagsordenen for å skape debatt for en bedre og mer reindyrka ordning der kulturutveksling igjen er det som er viktig, om vi skal fortsette med ordningen. Igjen vil jeg presisere at mange har gode vertsfamilier som vil gjøre det beste, og som oppfyller vilkårene med hensyn til au pairen. Mange har positive opplevelser av oppholdet i Norge. Sånn skal det være. Men som jeg har vært inne på, og som også representanten Ropstad sa: I de mest ekstreme tilfeller tenderer det til menneskehandel og et moderne slaveri. Europeiske au pairer registrerer seg som arbeidsinnvandrere og ikke som au pairer. Derfor har vi også en del mørketall her. Spørsmålet er jo, som det er blitt nevnt her: Hvordan skal vi rendyrke den kulturutvekslingen videre? Klare retningslinjer, tilsyn og kontroll vil kunne hjelpe. Det at det blir konsekvenser ved misbruk av ordningen, er også viktig. Gjennomgang av forskrifter for å se på om det er noe annet som skal lovfestes, bør kanskje også vurderes. Det er viktig å videreutvikle det tilbudet som gis i Norsk Folkehjelps aupairsenter og også – som statsråden nevnte – av andre. Jeg er veldig glad for forliket med Venstre og Kristelig Folkeparti om støtte videre. Jeg tror at et sånt senter og et støtteapparat rundt au pairen er veldig viktig. De er i et fremmed land, de er overgitt til våre regler og våre moralske prinsipper, og de trenger hjelp dersom de blir utnyttet – eller til andre ting. Senteret kan avdekke forhold og hjelpe videre. Det er bare 5 pst. av dem som kommer, som går gjennom byråer. Derfor når byråene ganske få. Jeg tror det dessverre er altfor mange som ennå ikke tar kontakt, og som ikke har det så veldig bra. Derfor har vi det politiske ansvaret for å sørge for at de får de mulighetene som er for å få hjelp. Vi skylder ordningen at vi gjør den bedre. Jeg håper også at vi får felles nordiske regler – statsråd, gjennom presidenten – for hvis ikke vi får felles nordiske regler, tror jeg det er bare å flytte problemet til neste land. Det håper jeg at statsråden snakker med sine kolleger i Norden om, og dette kommer jeg til å fortsette å jobbe for i Nordisk råd. Jeg takker igjen for en veldig god debatt, og jeg håper vi felles framover finner de gode løsningene, der vi får en god ordning for dem som vil være au pairer i Norge og Norden, sånn at vi kan beholde ordningen som den var ment å bli, nemlig en kulturutveksling på like fot.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Interpellanten var inne på at også en del europeiske land nå er aktuelle som – jeg hadde nær sagt – avsendere av au pairer. Men som jeg nevnte i mitt innlegg, er det fortsatt slik, i 2013 og 2014 i hvert fall, at 85 pst. av de au pairene som kommer, er filippinere. Deretter kommer ukrainere, vietnamesere og thailendere, men de har en ca. 2 pst. andel. Så den alt overveiende andel er altså filippinske au pairer som kommer til Norge. Det bidrar til å skape noen av de utfordringene som interpellanten var inne på, avhengighetsforhold, maktsituasjonen mellom au pair og vertsfamilie, som vi skal være særskilt oppmerksomme på. Vi blir alle veldig rystet når vi ser eksempler som dukker opp i media, om måter aupairordningen er misbrukt på. Noen ganger er det altså misbruk på det aller, aller groveste, kombinert med alvorlig og grov kriminalitet. Det er helt avgjørende at vi både har kompetanse og innsikt til å håndtere den typen situasjoner. Og det bekymringsfulle er at de sakene som blir omtalt i media, sannsynligvis kan representere toppen av et isfjell, fordi dette er saker som det er komplisert å komme frem med i utgangspunktet, nettopp fordi maktforholdet mellom partene er såpass ulikt som det det er. Samtidig vil jeg fastholde det som jeg sa i mitt innlegg, og som jeg oppfatter at interpellanten også er enig i, at det er veldig mange som har glede og nytte av aupairordningen, ikke minst av dem som kommer hit for å delta i denne kulturutvekslingen og får tilbud om språkopplæring og oppfølging. Når aupairordningen fungerer etter hensikten, er det en god ordning. I tillegg til aupairsenteret har også flere av formidlerfirmaene tilbud som gis både til vertsfamilier og til au pairene. Det kan være språktilbud, det kan være egne kulturutvekslingstilbud og andre oppfølgingstilbud underveis i oppholdet til au pairen, som også samlet bidrar til, tror jeg, å styrke relasjonen og å redusere maktgapet noe, for au pairer som deltar på disse tilbudene, vil jo få et slags fellesskap, noen å være sammen med, fortelle sine historier til, og dra nytte av hverandres kompetanse i så henseende. Så i tillegg til den jobben som aupairsenteret gjør, som gjennom budsjettforliket med Kristelig Folkeparti og Venstre nå er sikret fortsatt finansiering, er det også en del tilbud som gjennomføres av formidlerfirmaene, som det også er viktig å ha med seg i dette bildet.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Jeg vil også takke for en god debatt. Det viser seg jo at Stortinget i stor grad er enig om at intensjonene bak aupairordningen er god, og at alle er like enige om at en ikke må akseptere at ordningen misbrukes. Sånn sett er det viktig å få belyst den typen problemstillinger i Stortinget. Så er det helt åpenbart, som også representanten Keshvari var inne på, at kulturutveksling er noe annet enn vasking og stell av barn. Vasking og stell av barn er på en måte gjenytelsen for kulturutvekslingen. Det betyr jo at det er kulturutvekslingen som står i hovedsetet, og så skal de som påtar seg ansvaret for å sikre den kulturutvekslingen og sikre at de får ta del i norsk språk og kultur, få noe tilbake, i tillegg til at de også skal lære om au pairens kultur. Så hele poenget er at det noen av vertsfamiliene dessverre har misforstått, er at det ser ut til at de ser på det sånn at det er arbeidet som er hovedintensjonen med ordningen, mens kulturutvekslingen får komme som den kommer. Det er ikke akseptabelt, og derfor er det viktig at vi nå ser om de tiltakene som allerede er gjennomført, har den effekten som vi har ønske om at de skal ha. Har de ikke det, må vi selvfølgelig gjennomføre nye endringer. Så var representanten Ropstad inne på at kulturutvekslingen ikke fungerer i dag. Jeg synes det er litt for bastant. I veldig mange tilfeller gjør den det, og jeg tror vel kanskje jeg våger påstanden med å si at i et stort flertall av tilfellene fungerer det, selv om det også foregår misbruk. Men det er ikke – tror jeg – et alternativ for den gruppen vi her snakker om, å kunne få tilsvarende kulturutveksling som studenter f.eks. Som jeg nevnte, var altså 85 pst. av dem som kommer som au pairer, fra Filippinene, og det er sannsynligvis ikke et alternativ for dem å komme til Norge som studenter for å få kulturutvekslingsperspektiv på det viset. Det er litt andre grupper som det er aktuelt for. Jeg tror det er viktig at vi har en ordning som gjør at også mennesker som kommer fra ganske fattige land, skal ha muligheten til å få kulturutveksling på litt andre premisser enn det som et studentopphold kan gi dem. Det er mange gode tiltak som er kommet fra talerstolen i dag, som er viktige, og som jeg vil ta med meg i den videre vurderingen av om det er nødvendig å gjennomføre ytterligere innstramminger i aupairordningen. Jeg synes det er godt å ha med seg også at Stortinget som sådan mener at aupairordningen har et godt utgangspunkt. Men det er viktig å sikre oss mot misbruk.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
La meg først få takke for denne muligheten til å gjøre rede for en pågående sak så raskt. Jeg vil først si litt om fakta. Departementet benytter tildelingsbrev som grunnlag i sin styringsdialog med underliggende etater. Der ligger også de politiske styringssignalene fra departementet. I tildelingsbrevet for 2014 gjorde departementet en viktig endring i hvordan politiet skal prioritere blant de som skal transporteres ut av landet fordi de ikke har lovlig opphold. Når det gjelder forholdet til barn, var det tidligere slik at lengeværende barn skulle prioriteres. Fra 2014 endret vi det, slik at det fra 2014 er saker som omhandler barn generelt, som skal prioriteres, men ikke med vekt på saker som involverer lengeværende barn. Bakgrunnen for dette er at vi arbeider med nye retningslinjer for utsendelse av lengeværende barn, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre. Det skulle da ikke være slik at vi skulle prioritere å sende ut barn som kunne bli omfattet av nytt regelverk i større grad enn andre uten lovlig opphold. Underliggende etater skal følge opp instruksjonen i tildelingsbrevene i egne disponeringsskriv som går videre til direktoratets underliggende virksomheter. Det er i dette skrivet det ser ut til å ha oppstått en feil, ved at Politidirektoratet ikke har fulgt opp endringen som skal gjelde fra 2014, men benyttet formuleringen fra 2013, fra den forrige regjeringen. I tildelingsbrevet for 2014 står det følgende: «Det er et mål at personer uten lovlig opphold returnerer raskt, og primært med assistert retur, men om nødvendig med tvang. Følgende prioritering skal ligge til grunn for arbeidet med tvangsreturer: Utviste straffedømte. Personer som skal returneres i henhold til Dublin forordningen. Utlendinger med avslag som ikke har fått utsatt iverksettelse. Saker som omfatter barn skal prioriteres.» Dette er i samsvar med den informasjonen som jeg har gitt i Stortinget, og som representanten Skei Grande uttrykte. I disponeringsskrivet fra Politidirektoratet til politidistriktene og PU står det følgende om barn: «Saker som omfatter barn som har oppholdt seg lenge i Norge uten tillatelse skal prioriteres.» Jeg har ansvaret for alt som skjer i mine underliggende etater, og jeg har i dag bedt politidirektøren komme for å forklare hva som har skjedd, hvordan det har skjedd, og hvilke praktiske konsekvenser det har hatt. I tillegg skal den føringen vi har lagt til grunn for tildelingsbrevet i 2014, gjelde med umiddelbar virkning. Dette er en situasjon som er svært uheldig, og jeg kan ikke gjøre annet enn å beklage. Politidirektoratet har, som underliggende etat, ikke fulgt opp den klare politikkendringen som ligger i tildelingsbrevet for 2014. Slike feil skal ikke forekomme. Det er foreløpig ikke klart i hvilken grad den manglende oppfølgingen har hatt konsekvenser i praksis, men det vil bli undersøkt på en grundig måte.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Jeg vil også takke presidenten for den anledningen vi har fått til å ha denne gjennomgangen. Som jeg nevnte i min redegjørelse, vil vi gå gjennom de sakene som har vært i porteføljen. Men en skal ha i bakhodet at dette jo dreier seg om personer uten lovlig opphold som utgangspunkt, men at det kan ha vært feil i prioriteringen av hvilke personer som skal sendes ut med tanke på de politiske signalene som har vært helt utvetydige i det tildelingsbrevet som Justis- og beredskapsdepartementet har sendt til Politidirektoratet. Jeg kan forsikre om at vi skal være enda tydeligere når det er behov for det, det har vi jo sett i denne saken, og at vi skal følge opp underliggende etaters oppfølging av tildelingsbrevene. Tildelingsbrevene er det fundamentale styringsdokumentet fra et departement til underliggende etater. Det går altså ut i starten av året, og disponeringsskrivene går ut kort tid deretter. Dette har altså vært en politisk føring hvor Politidirektoratet har fulgt føringene fra den forrige regjeringen, og ikke endret dem, slik de skulle ha gjort etter det nye tildelingsbrevet. Som jeg gjorde rede for, tar jeg dette på det største alvor. Jeg er glad for at også Kristelig Folkeparti og Venstre har gitt meg anledning til å gjøre rede for det som er fakta i saken, og anledning til å vise at vi tar dette på det dypeste alvor, også for det som skal gjelde fremover. Når det gjelder spørsmålene om avtalen mellom Kristelig Folkeparti og Venstre og fremtidig regelverk, så er også vi helt på det rene med at det må komme raskest mulig.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Jeg vil benytte anledningen til å snakke om behovet for et sikkerhetsnett rundt både vertsfamiliene og au pairene som kommer til Norge. Det bringer meg til behovet for aupairsenteret, som jeg er glad for ligger inne i budsjettet for 2015. Aupairsenteret ble offisielt åpnet januar 2013 som et av flere tiltak for å sikre at aupairordningen brukes etter den intensjon den har om kulturutveksling. Av andre tiltak som også statsråden var inne på, og som ble iverksatt for å sikre ordningen, var bl.a. at au pairen ikke skal ha barn, at de skal kunne flytte inn hos neste vertsfamilie etter at de har levert søknaden hos politiet, at vertsfamiliene skal kunne betale hjemreise, og at det finnes en karanteneordning mot vertsfamilier som misbruker ordningen. Ingen av disse forbedringene har en effekt i seg selv hvis det ikke finnes en instans som påser at de følges. Ordningen er skrevet på norsk. For å formidle dette videre til au pairene oversetter bl.a. aupairsenteret dette, legger det ut på sine web- og facebooksider og forteller om det på sine informasjonsmøter. Uten denne informasjonen hadde au pairene vært uvitende om at ordningen i det hele tatt finnes. Da har Stortinget i realiteten vært med på å vedta en lov som de den skulle verne om, ikke vet at eksisterer. Au Pair Center påser at au pairene får de rettighetene de faktisk har, og uten senteret kan de vertsfamiliene som misbruker ordningen, gjøre dette helt uten konsekvenser for dem selv. Uten senteret har heller ikke de vertsfamiliene som søker hjelp og råd på senteret for å gjøre oppholdet for au pairen best mulig, et sted å henvende seg. Hvert år må Au Pair Center kjempe for sin eksistens gjennom å sikre at det er på statsbudsjettet, og – i etterkant av det – være med i årlige anbudskonkurranser. Vi bør som politisk myndighet minst sikre at det bevilges midler over statsbudsjettet. Ettårige anbud er også en stor utfordring. Dette handler om tillit og kompetanse som bygges opp over tid. Senteret fører statistikker og vil kunne komme med anbefalinger om hvordan forbedringene i aupairordningen bør skje. La oss ikke skusle det bort med årlige bevilgninger og usikkerhet om de i det hele tatt finnes på neste års statsbudsjett. Så lenge aupairordningen finnes, med alle de fallgruber og dilemmaer som finnes, må vi la senteret få en mer langsiktig finansiering. Så får vi, basert på funn gjort over tid, se på hele ordningen og om den har sin berettigelse i vår tid. Noen mener at løsningene er å legge ned hele aupairordningen, men vi lever i migrasjonens tid. Legger vi ned aupairordningen, står andre kvinner og menn klare for å vaske, lage mat og passe barn i mange norske hjem. Flere unge mennesker kommer fra yttergrensene av Europa, og uten aupairordningen og Au Pair Center vil de eventuelt ha færre rettigheter enn det au pairene har i dag.
Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Verden har forandret seg betydelig og er en helt annen nå enn den var da aupairordningen ble opprettet i 1969. Særlig har migrasjonsbildet endret seg. Vi ser at mennesker fra fattigere deler av verden reiser til rikere land på jakt etter arbeid og inntekt. Dette synes også på aupairordningen. Det er for så vidt i seg selv ikke noe galt i at mennesker reiser til andre deler av verden for å ta seg arbeid og for å få inntekt, men det var ikke det som var formålet med denne ordningen. De siste årene har det gjennomsnittlig vært mellom 2 000 og 3 000 au pairer i Norge, og de aller fleste, ca. 85 pst., er fra Filippinene. Flere undersøkelser gjort over flere år har vist at de aller fleste au pairer og vertsfamilier ser på forholdet som et arbeidsforhold. Dersom aupairordningen faktisk skal fungere som kulturutveksling, må ordningen gjennomgås og reformeres. Her kan vi se på veldig mange sider som har vært oppe i debatten til nå, men jeg mener at det også kanskje kan være lurt å se på om au pairens arbeidsoppgaver og omfanget av dem kan reduseres, og på om det kan innføres tilsyn med hvorvidt arbeidsbegrensningene overholdes. Grensen mellom arbeidstid og fritid kan kanskje også avklares noe bedre, og «lettere husarbeid» kan defineres tydeligere. Terskelen for å rapportere om brudd på vilkårene kan senkes fra politinivå til tilsynsnivå, og gebyret for å skifte vertsfamilie kan senkes eller fjernes. Spørsmålet er om slike endringer faktisk vil medføre en endring i dagens praksis, der hovedmotivet er arbeid, og arbeid skjer i private hjem hvor ingen offentlige instanser kan eller skal ha full oversikt. Etter min mening er det derfor naivt å tro at ordningen reelt kan fungere som en kulturutveksling så lenge motivasjonen til begge avtaleparter er arbeid, og man ikke ser på de grunnleggende rammene rundt denne ordningen. Jeg vil derfor berømme interpellanten for å ha satt dette temaet på dagsordenen, slik at vi kan få en diskusjon, en debatt og ikke minst endringer i en ordning som de fleste av oss mener kan være veldig positiv hvis den fungerer etter de hensiktene den hadde. Vi kan også se på erfaringer fra våre naboland, fra andre land i Europa, som har helt andre rammer rundt dette – mye klarere definerte rammer rundt det som går på kulturutveksling. Der kan vi lære veldig mye. Det er her blitt nevnt f.eks. språkkrav og andre ting. Jeg er ikke sikker på om vi kan implementere alt fra andre land helt og fullt her i Norge, men det er i hvert fall verdt å se nærmere på det. Når samtlige partier er enige om at denne ordningen kan ha positive sider, at den kan være berikende både for oss og for dem som kommer til landet vårt, synes jeg at vi skylder å debattere det og se på hvordan vi kan gjøre endringer, slik at ordningen fungerer i henhold til hvordan den opprinnelig var tenkt.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-12-02:
Jeg tror de fleste av oss er positive til grunntanken bak aupairordningen. Au pair betyr som kjent på like fot. Ideen er at ordningen skal gi ungdom mulighet til å reise til et annet land for å leve sammen med en familie som et familiemedlem, gjøre nytte for seg gjennom barnepass og hjelp i huset, men først og fremst lære om kulturen og språket og gjennom dette få mulighet til positiv selvutvikling. Arbeidsplikten i et hus skal ikke overstige mer enn fem timer daglig. Vi skal ikke lenger tilbake enn til juni 2013 siden aupairordningen ble grundig drøftet her i Stortinget. Da vedtok vi loven som skal hindre misbruk av au pair, og at dersom vertsfamilien bryter vilkårene som er gitt for å gi oppholdstillatelse til au pair, kan det treffes vedtak om at familien får karantenetid på ett, to eller fem år for å få ny aupairkontrakt. Jeg har med interesse lyttet til statsrådens gjennomgang av hvordan vedtaket er fulgt opp, og vi må konstatere at innstrammingen så langt har hatt begrenset betydning. Men det har gått kort tid, og det er for tidlig å si om dette har vært vellykket eller ikke. Stortingets intensjon var tryggere forhold og raskere inngripen hvis regelverket ikke ble fulgt. Jeg håper statsråden tar med seg signalene fra debatten om at innstrammingen av lovverket ble gjort for å bidra til en forandring. I mitt innlegg i debatten i fjor understreket jeg at aupairordningen er positiv når forutsetningene etterleves, og det tror jeg også at de aller fleste gjør. Mange har gode opphold i Norge hvor au pairen blir godt integrert i familien, og hvor vekslingen mellom arbeid, former for utdanning og fritid er slik som forutsatt. Utfordringen er at aupairordningen undergraves av noen få som ansetter au pair for å få hushjelp til en billig penge og med lav beskyttelse. I verste fall kan de bli utsatt for overgrep. Aupairsenteret er viktig både når det gjelder veiledning, informasjon, å følge opp at aupairordningen fungerer som den skal, og å bidra til å avdekke misbruk eller overgrep. Det vil være trist om vi må skrote en god ordning for internasjonal kultur- og språkutveksling fordi noen få misbruker systemet, og fordi myndighetene ikke makter å følge opp godt nok gjennom de reaksjonsmulighetene som finnes i lovverket i dag. Jeg håper vi kan makte å rydde opp i dette gjennom aktivt å følge opp det lovverket vi nylig har strammet inn. Hvis vi ikke lykkes med det, er det tydeligvis behov for ytterligere innstramminger og strengere reaksjonsmuligheter.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2014-12-02:
Jeg tar bare ordet for noen korte kommentarer, det er jo en samlet komité som står bak de vedtakene som skal gjøres. Vi har fra Senterpartiets side vært opptatt av den lokale tilstedeværelsen til Mattilsynet, og vi har, sammen med Arbeiderpartiet, understreket at det også kan være en løsning med flere lokale kontorsteder. En viktig oppgave for Mattilsynet er matvaresikkerhet – som ligger i navnet – men de har også en stor oppgave når det gjelder dyrevelferd. Senterpartiet vil i forbindelse med statsbudsjettet for 2015 fremme et forslag om å endre navn på Mattilsynet til Mat- og dyretilsynet, dette for bedre å gjenspeile den aktiviteten som tilsynet har.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-02:
Eg registrerer at statsråden omtalar forslaget som ein «forenklingsprosess». Alkoholforbruket i Noreg er aukande, og formålet bak lova som vi endrar i dag, er nettopp å avgrensa forbruket av alkoholhaldige drikkevarer. Så opplever vi at regjeringa har mange forslag, som går på å auka taxfree-kvotene, som går på å endra reglane for reklame, og no å liberalisera opningtidene. Så spørsmålet mitt er: Trur statsråden at desse endringane til saman vil bidra til det som er formålet med alkohollova, nemleg å avgrensa forbruket av alkoholhaldige drikkevarer? Eg høyrer statsråden seia at det ikkje vil ha betydning, men trur han at desse tiltaka vil redusera alkoholforbruket i samfunnet, som faktisk er formålet med lova som Stortinget har vedtatt?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-02:
Eg har ein del kommentarar til nokre av innlegga som har vore. Representanten Trøen understrekar at dette ikkje er eit pålegg til Vinmonopolet om å ha ope desse dagane, men at det er ei moglegheit. Ein ting som ikkje er nemnt, er at mange av vinmonopola ligg i kjøpesenter, der alle butikkar er pålagde å ha ope i kjøpesentra sine opningstider. Dersom det ikkje er bestemt ved lov, slik som for Vinmonopolet i dag, at det ikkje kan ha ope juleftan, nyttårsaftan og påskeaftan, vil dei måtta ha ope når dei først ligg i eit senter. Så til representanten Nesvik, som gjer eit nummer av at eg har feilinformert Stortinget om taxfree-kvotane, og han sjølv seier at ein eventuelt har utvida dei. Poenget er, som alle veit, at ja, ein kan veksla inn taxfree-kvotane for tobakk, men resultatet er at taxfree-kvotar for vin har auka med 50 pst. Vidare seier Nesvik at han godt kan tenkja seg å kjøpa seg ei flaske vin til jul. Men dette handlar ikkje om at Nesvik, eg eller andre ønskjer å kjøpa oss ei vinflaske til jul. Dette handlar om solidaritet med dei mange som dette er eit stort problem for, i ein situasjon og i ein periode ved høgtid der vi veit at behovet for beskyttelse er stort, særleg gjeld dette tredjeperson, og særleg barn. Vi er ikkje næringskomiteen, det skulle ein tru når ein høyrer debatten i dag. Vi er helsekomiteen, og eg har sakna litt meir folkehelsepolitikk i den debatten som har vore i dag. Så har det vore ein debatt og er for så vidt ein debatt i salen i dag om § 3-7. No har Arbeidarpartiet teikna seg etter meg, men eg vil iallfall som saksordførar seia – og det veit òg representantane frå Høgre – at eg synest det er litt illojalt å bruka dette mot Arbeidarpartiet i dag når ein veit at det aldri var meininga til fleirtalet å stengja for ølsal på julaftan – dei var opptatt av at sterkare drikk, altså sprit og vin, ikkje skulle vera lov å selja frå Vinmonopolet sine utsal. Dette jobbar vi no med å finna ut av. Eg hadde sett pris på at regjeringspartia, dersom dei visste dette, hadde gitt ein liten beskjed før og ikkje kom i debatten og tok opp dette som eit stort, stort poeng, for saka er for viktig til det. Det vil eg iallfall understreka frå mi side.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-02:
Eg vil først takka statsråden for at han har snudd i spørsmålet om aldersgrense og no støttar 18-års aldersgrense. Det synest eg er veldig flott. Så skal ikkje kontrollen berre kontrollera alder, men intensjonen var at ein skulle sikra kvaliteten i tilbodet. Men no er det slik at kommunane har ansvar for å kontrollera solaria, at dei har god nok kvalitet. Så viser det seg at kontrollen frå kommunane er elendig. Eit landsomfattande tilsyn som Statens helsetilsyn gjorde i 2012, viste at 77 pst. av solaria hadde høgare UV-stråling enn tillate, og berre 36 pst. av solaria gav korrekt informasjon om riktig solingsvanar til kundane. Dette synest eg er ganske alvorleg. Kva vil statsråden gjera for å sikra betre kontroll av solaria frå kommunane si side?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-02:
Eg høyrer at statsråden i sitt innlegg seier at han ikkje vil lovregulera noko forbod mot å ha private bierverv, og det står òg i svaret til komiteen. Det respekterer eg, men eg kunne ønskt å få vita om statsråden synest det er greit og ønskeleg med ei utvikling der legar gjerne i større omfang enn i dag jobbar fleire stader, f.eks. både i det offentlege og hos private, som det kanskje no kjem fleire av, berre dei har registrert det. Meiner statsråden at det er ei ønskt utvikling at legar skal jobba hos fleire arbeidsgivarar?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-02:
Statsråden sa nettopp at alkoholpolitikken vert vedtatt i Stortinget, og i dag kjem Stortinget til å vedta eit forslag der ein «ber regjeringen legge fram en helhetlig utredning om taxfree-ordningen i inneværende stortingsperiode, inkludert en gjennomgang av de sosialpolitiske perspektivene». I svarbrevet til komiteen i denne saka argumenterer statsråden sjølv heftig imot eit slikt forslag: Han ser ingen grunn til å bruka ressursar «på en særlig gjennomgang av taxfree-ordningen». No er det jo sånn at ein statsråd må bøya seg for det som eit storting vedtar. Så eg har lyst til å høyra litt med statsråden korleis han då ser for seg å følgja opp intensjonen i det som det no kjem til å verta eit fleirtal for på Stortinget.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-02:
Det kom ein del innlegg på slutten som eg har lyst til å kommentera litt. Til representanten Tor André Johnsen: Eg synest han hadde eit veldig ærleg innlegg som sa kva Framstegspartiet meiner om taxfree-ordninga og det at dei ikkje er så opptatt av å styrkja Vinmonopolet si stilling. Det forstår eg godt, for dei er jo ikkje for å ha vinmonopol i det heile. Til representanten Ketil Kjenseth: Det er ein prinsipiell helsepolitisk debatt om vi vil styrkja Vinmonopolet si stilling eller om vi vil undergrava Vinmonopolet si stilling ved å auka taxfree-salet. Eg synest det er interessant at Venstre no diskuterer å avvikla heile taxfree-salet, men eg synest jo det er litt vinglete, når dei i revidert nasjonalbudsjett i fjor var det partiet som gav fleirtal til regjeringa for å auka alkoholkvotene for vin med 50 pst. Men når det er sagt, er eg veldig glad for at Venstre og representanten Kjenseth stemmer for at vi no skal få ein heilskapleg gjennomgang. Til slutt, til representanten Sveinung Stensland: Han snakka no også veldig bra om andre parti sine argument og motargument, men eg saknar litt kva Høgre faktisk argumenterer for sjølv i denne saka. Han kom igjen inn på avtala som Avinor har gjort, og forlenginga av den leigekontrakten. Eg svarar sånn som eg har gjort før i dag: Dette er noko Avinor gjorde utan at det var nokon politisk behandling, men no er det heldigvis slik at denne avtala kjem til å verta ei sak i Stortinget, i kontroll- og konstitusjonskomiteen, og det synest eg er veldig bra.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2014-12-02:
Det er ikkje så ofte eg vert skulda for å svinga meg til dei store høgder, så eg tar det nesten som ein kompliment at eg klarte det. Eg vart kritisert av representanten Nesvik igjen, og det verste er at eg vert skulda for ikkje å kunna prosentrekning – eg trudde eg var ganske god i matematikk. Men det er slik at når ein aukar talet på flasker ein får med seg frå taxfree, frå fire til seks, meiner eg at det er ein 50 pst. auke. Men vi kan godt ta eit seminar om det etterpå. Eg vil heilt til slutt seia at eg synest det er ganske trist at Stortinget ikkje klarer å diskutera helsepolitikk, at ein berre oppfører seg som samferdselspolitikarar, og at det vert ein stor diskusjon om avtalar. Det fortener ikkje denne saka, for ho er for viktig til det.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Vinmonopolet er et av våre viktigste virkemidler i alkoholpolitikken. Men det har også ansvar for å gi hele befolkningen tilgang på kvalitetsvarer. Samfunnsoppdraget til Vinmonopolet innebærer en utfordrende balanse mellom to formål som kan framstå som motstridende, men Vinmonopolet har klart å balansere dette på en god måte gjennom 90 år. Etter Arbeiderpartiets mening er det avgjørende for folkehelsen at Vinmonopolet forblir et solid virkemiddel i alkoholpolitikken. Da er det også vårt ansvar å gi rom for at polet får videreutvikle seg og gi god service overfor innbyggerne. At Vinmonopolet har stengt på dager hvor det er tillatt med ølsalg i dagligvarebutikker, er en bestemmelse som har liten faglig og folkelig oppslutning. Arbeiderpartiet støtter derfor forslagene til endring av loven, men med unntak for julaften. Julen er en spesiell høytid, spesielt for barn. Vi støtter Vinmonopolets vurdering om ikke å skyve innkjøp av sterke alkoholdrikker enda nærmere julefeiringen og dermed bidra til å øke risikoen for alkoholmisbruk. Åpne vinmonopol på julaften har vi heller ikke registrert at er et stort ønske i befolkningen. Kommersielle hensyn taler også for at polet holder stengt på julaften. Arbeiderpartiet er derfor glad for at det er flertall for at polet holder stengt på julaften. Til slutt: Vi vil legge til grunn at iverksettelsen av eventuelle endringer i åpningstiden for Vinmonopolet forutsetter at arbeidslivets parter blir enige om en modell for kompensasjon for de ansatte gjennom forhandlinger. Til slutt tar jeg opp forslaget fra Arbeiderpartiet og SV.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Det var selvsagt det med barn jeg hadde tenkt å ta opp. For det viser seg, når vi nå har tatt denne runden, at 8 pst. av barn vokser opp i hjem der iallfall én av foreldrene har alkoholutfordringer. Vi har lyttet til de innspillene som er kommet fra veldig mange hold, inklusiv Vinmonopolet, og hører hvor viktig det er – og ikke bare symbolsk – rett og slett å redusere tilgangen på sterk alkohol opp mot juletiden. Jeg oppfattet helseministeren slik at han også har lyttet til de innspillene, og at han egentlig synes det kan være greit at det fortsatt holdes stengt på julaften. Er det rett oppfattet?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Helseministeren var så vidt innom dette med Vinmonopolet og mente at taxfree-ordningen var en del av den helhetlige alkoholpolitikkutformingen. Etter ett år på Stortinget som helsepolitiker har jeg gått tilbake og lest litt om innspillene fra Vinmonopolet. De har over lengre tid vært bekymret. Spesielt merker de seg – sett fra Vinmonopolets ståsted – at når en så stor del av omsetningen skjer enten via taxfree-handel eller via grensehandel, er man på vei til å undergrave hele ordningen med Vinmonopolet og legitimiteten til Vinmonopolet i befolkningen. Helseminister, som fagstatsråd og ansvarlig for Vinmonopolet: Hvor går grensen for å opprettholde Vinmonopolet, sett fra ditt ståsted?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Spørsmålet gjaldt omsorgen for Vinmonopolet og de signalene som sikkert også du, som helseminister, har fått fra Vinmonopolet – om hvor bekymret de er over den utviklingen som har skjedd siden i sommer og i 3. kvartal, hvor omsetningen har økt med over 30 pst. Det begynner å bli røde tall for Vinmonopolet – både på Sørlandet og andre steder. Du som fagstatsråd og ansvarlig for Vinmonopolet: Hva er ditt budskap for å opprettholde vinmonopolordningen?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Unnskyld!
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Jeg ønsker å svare litt på de utfordringene som Høyre og Fremskrittspartiet tok opp i sine innlegg, og presisere at bakgrunnen for at Arbeiderpartiet nå ønsker å få vurdert muligheten for at Vinmonopolet skal overta taxfree-salget, nettopp er de tydelige signalene vi har fått fra Vinmonopolet, at vi er på vei til undergrave det samfunnsmandatet de har, og den legitimiteten de har i befolkningen. Arbeiderpartiet er et kunnskapssøkende parti, og det er derfor vi ønsker at man utreder om det er mulig at Vinmonopolet kan overta, om det er muligheter for at vi kan gå inn i avtalen før utgangen av 2022, og ikke minst at man ser på ordninger for hvordan man kan finansiere infrastrukturen og småflyplassene videre. Så vil jeg bare minne om at man i EU fjernet taxfree-systemet for ti år siden. Det er ikke så stor bruk av taxfree-ordning internt i EU. Det er Norge som skiller seg litt ut der i forhold til andre land.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2014-12-02:
Det gjelder en endring i forslag nr. 1, fra Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti, i sak nr. 5, om endringer i alkoholloven. Arbeiderpartiet trekker det siste punktet, som gjelder § 3-7 tredje ledd.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Jeg vil innlede med først og fremst å gi Vinmonopolet honnør for den utviklingen som Vinmonopolet har hatt de senere årene. Vinmonopolet har utviklet seg fra å være en bedrift der svært mange følte at man kom inn døren med lua i hånden og ble møtt av en stor tredisk, der man fikk lov til å be betjeningen om å gå og hente en flaske i en hylle bak seg før de satte den på disken, før man så kunne ta med seg varen i den berømte Fjoseposen når man skulle hjem igjen, slik at man skulle føle den ekstra byrden ved at man hadde vært på Vinmonopolet. I dag framstår Vinmonopolet som en skikkelig servicebedrift, med et høyt kvalifisert personell som kan sitt fag og gir oss råd om det man måtte ønske å få vite i forbindelse med at man ønsker å kjøpe seg en flaske vin til middagen f.eks. Saken vi har oppe til behandling i dag, dreier seg om hvorvidt man skal kunne holde åpent på de såkalte aftenene. Det ligger an til å bli flertall for regjeringens forslag på alle dagene, unntatt julaften. Julaften er da den dagen som skal redde alkoholkonsumet i Norge, dersom man leser merknadene fra bl.a. Arbeiderpartiet i innstillingen. Det er det som er utslagsgivende for hvorvidt det er skadelig eller ikke. Det er litt merkverdig. Men så litt til representanten Toppe, som i sitt innlegg klarte å feilinformere. Jeg skal prøve å rette opp i det representanten Toppe sa: Taxfree-kvoten ble ikke utvidet med 50 pst. i revidert. Det gjaldt vinflasker. Man kan gå fra fire til seks flasker vin dersom man ikke tar med sigaretter. Brennevin er ikke berørt av dette, det er vinkvoten man utvider. For Fremskrittspartiet er det ingen katastrofe at man ikke får holde åpent på julaften. Men Fremskrittspartiet har lovet sine velgere å endre alkoholloven, slik at det skal være mulig å kjøpe varer fra Vinmonopolet på samme måten som man kan kjøpe øl i butikk, og der har jeg ikke hørt noe forslag fra representanten Toppe eller andre partier. På julaften er det fullt mulig å dra og handle øl, men man kan altså ikke handle vin på Vinmonopolets utsalgssteder. Vinmonopolet har andre begrensninger enn butikker har ved salg av øl. Det skal bli interessant å følge disse tingene framover og se om det er akkurat denne aftenen som gjør det store utslaget. Dette dreier seg også om å bygge opp om Vinmonopolet og vinmonopolordningen, for vi som forbrukere og kunder ønsker å kunne kjøpe oss en flaske vin også på disse dagene. Svært mange gjør det, og mange har gitt tilbakemeldinger om det. Jeg aksepterer selvsagt at andre har et annet syn enn meg i denne saken. Det synes jeg er helt ok. Så får vi se om julaften er det utslagsgivende for hvorvidt alkoholkonsumet går opp eller ned i Norge.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Jeg vil også spørre om dette med «§ 3-7 tredje ledd skal lyde», altså forslaget fra SV og Arbeiderpartiet, som man viser til. Bare så vi har det helt klart i denne salen: Dersom det blir vedtatt slik det ligger – for jeg har kanskje en mistanke om at Arbeiderpartiet og SV ikke nødvendigvis var helt klar over hva de gjorde da de fremmet dette forslaget, men det får vi nå se i løpet av dagen – vil det altså innebære at samtlige butikker i Norge må stenge ølsalget sitt på julaften, slik at det ikke kan utleveres øl i det hele tatt den dagen?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Det var i hvert fall godt at Arbeiderpartiet fikk ryddet opp i litt av sin egen forvirring. Det er positivt, slik at loven blir vedtatt slik som Stortingets intensjon var i utgangspunktet. Grunnen til at jeg tok ordet, var representanten Otterstad, som kunne belære oss om at i Arbeiderpartiet hadde man demokratiske prosesser. Og den demokratiske prosessen var at de hadde hatt en behandling i stortingsgruppen sin, og funnet ut der – og kanskje i landsstyret – at det som landsmøtet deres hadde bestemt, var feil. Dette er altså hva man i Arbeiderpartiet kaller demokratiske prosesser. Det vil si at deres øverste organ kan overprøves av stortingsgruppen. Det er en interessant form for partidemokrati.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Enkelte ganger lurer jeg på om representanten Torgeir Micaelsen har tatt litt for mye Møllers tran, for jeg tror det var da Arbeiderpartiet satt i regjering at man virkelig økte taxfree-kvoten man kunne ta med, fra to til fire flasker vin. Jeg er spent på om Torgeir Micaelsen kan bekrefte eller avkrefte det, for det var faktisk prosentuelt en større økning i taxfree-kvoten enn det som ble gjort i revidert nasjonalbudsjett.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Nå svingte representanten Kjersti Toppe seg til de store høyder fra denne talerstol, ja hun kalte Venstre vinglete i denne saken. Det kommer altså fra partiet som hadde statsråden i 2012, da man inngikk denne avtalen, som sikret – uten anbud – at dette selskapet fikk fornyet sin kontrakt i ti nye år. I tillegg er det altså slik at representanten Toppe også viser til at man i revidert økte taxfree-kvoten ved at hvis man lot være å ta med seg sigaretter, kunne man veksle dem inn i to flasker ekstra med vin. Representanten bruker nok en gang begrepet at man hever taxfree-kvoten med 50 pst. Prosentregning er nok ikke Kjersti Toppes sterkeste side, all den tid hun da glemmer at man i tillegg til disse flaskene med vin faktisk også kan ta med seg andre varer. Taxfree er jo også andre produkter. Det var også det samme partiet som var med på å sørge for at vinkvoten ble økt fra to til fire flasker. Var ikke det et angrep på Vinmonopolet, slik representanten ser det? Det var vel representanten Lysbakken som etterlyste hva representantene fra de forskjellige partiene mente om dagens taxfree-system. Vi i Fremskrittspartiet synes at taxfree-systemet, sånn som det er i dag, fungerer, men vi ser svært gjerne at det kommer ut på anbud når denne avtalen som nå ligger her, utløper. Vinmonopolet kan gjerne også få lov til å være med i anbudsprosessen. Det er helt ok. Det viktigste er å få dette her opp i åpent lende, og at ikke beslutninger tas – som representanten Toppe var inne på – uten politisk styring. Det kan virke som at statsråden fra Senterpartiet som styrte det departementet som hadde eierstyringen av Avinor den gangen, overhodet ikke hadde kontroll, verken på det styret som en selv hadde utnevnt, ei heller seg selv som generalforsamling. Det er jo interessant, men det er fint at representanten innrømmer det.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Jeg tror jeg skal hjelpe representanten Toppe med prosentregningen med én gang, så slipper vi å ta det etterpå. Hvis representanten Toppe hadde snakket om vinkvoten, ville det vært noe helt annet, men representanten Toppe snakket utelukkende om taxfree-kvoten. Og med taxfree-kvoten kan man, i tillegg til at man kan ta med seg seks flasker vin, også ta med seg et gitt antall bokser med øl – det kan man ta med seg inn på den samme kvoten. Det er altså en del av taxfree-kvoten, og da blir det neppe 50 pst. lenger.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2014-12-02:
Det er helt åpenbart at den avtalen som er inngått på dette feltet mellom regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti og Venstre, skal følges. Statsråden er også veldig klar, både i sin beklagelse og i sitt svar, på at det hele tiden har vært intensjonen. Så har det helt åpenbart skjedd en feil, som statsråden har grepet fatt i umiddelbart. Det har allerede fått den konsekvens at det er iverksatt tiltak på feltet, og også at politidirektøren må svare for justisministeren. Det som også er viktig, er at vi nå må sørge for å få på plass det endelige regelverket knyttet til de lengeværende asylbarna. Det er det viktig å få gjort noe med nå, slik at vi for framtiden er sikret at praktiseringen skjer i henhold til disse avtalene. Jeg vil også gi uttrykk for at jeg synes justis- og beredskapsministeren har grepet fatt i denne saken raskt og sørget for å iverksette de tiltakene som det er mulig å gjøre på kort sikt. Så får man sørge for å få på plass det endelige regelverket så raskt som mulig.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-02:
Et av Norges største helseproblemer og helseutfordringer er økt alkoholforbruk og -misbruk. Alkoholkonsumet har økt ca. 40 pst. de siste 20 årene, sier Folkehelseinstituttet i 2014. Det skaper utfordringer – det skaper ikke minst utfordringer for dem som sliter. Og noen av oss som har levd nær disse, vet at det ikke bare er én som sliter, men det er en hel familie som sliter. Derfor gjelder ikke denne saken kun om det å få lov til å kjøpe en flaske vin på aftener, men det handler om dem som lever rundt de som sliter, og det handler aller mest om dem som har små unger. Økt tilgjengelighet er det ingen tvil om gir økt forbruk, og flertallet bruker argumentasjonen at ja, vi vil ønske at det på julaften skal være lukket, for det er en spesiell aften for ungene. Er det ikke en spesiell aften også de andre helligdagene? Paradokset er jo at regjeringen selv i sitt høringsnotat skriver at slike aftener er knyttet til høytid og langfri, der konsumet av alkohol stiger, og der behovet for beskyttelse er stort, særlig for barn og tredjepersoner. Dette skrives i høringsnotatet om alle aftener. Når regjeringen skriver det i sitt eget høringsnotat, er det likevel rart at en samtidig sier at vi ønsker å åpne opp for alle aftenene. Kristelig Folkeparti er enig med Senterpartiet i at en ikke ønsker en endring i loven, slik den ligger. Hva er forskjellen på dette og det å handle inn mellom to helligdager i påsken? De som sliter, får da påfyll, og de ungene som har sett far eller mor drikke skjærtorsdag og langfredag, gruer seg til påskeaften. De vet de kan få øl i butikken, men enda sterkere saker vet de at de kan få på polet. Vi som har levd nær disse ungene, vet at dette er en utfordring. Så sier noen fra denne talerstolen at dette er publikumsvennlig. Jeg spør: Er det barnevennlig, familievennlig og helsevennlig? I tillegg bruker regjeringen, også med støtte fra de andre partiene, store ressurser på rusbehandling, men ingen av oss tør å bite i det sure eplet og si at vi må kanskje gjøre noe i den andre enden også, for å verne om dem som sliter, og få ned det alkoholforbruket vi faktisk har. Blå Kors skrev følgende til komiteen: «Blå Kors håper at komiteen ser at friheten fra fyll og andre alkoholrelaterte problemer vil bety mer for de som er rammet, enn friheten noen mister for alkoholsalg. Det gjelder både de som er rammet, men også for statens økonomi da det ikke er påvist at Vinmonopolet vil ha høyre inntekter av en slik lovendring.» Derfor er jeg glad for å kunne stå sammen med Senterpartiet om å stemme imot dette lovforslaget, og jeg er også glad for å kunne stemme subsidiært for at vi faktisk skal få lov til å ha stengt julaften. Men jeg ser prinsipielt ingen forskjell på disse aftenene.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-02:
Vi er midt i julebordtiden. Det er ingen tvil om at det i en periode med økt tilgang, ser vi også økt forbruk. Det er en enkel måte å vise det på akkurat nå. Hva tenker statsråden om at alkoholforbruket ifølge Folkehelseinstituttet har økt med 40 pst. de siste 20 årene, og hvilke grep vil statsråden ta for å få ned dette forbruket – med tanke på helsekostnader, som han selv er ansvarlig for som statsråd.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-02:
Norge ligger, sammen med Australia, på toppen når det gjelder frekvens av føflekkreft. Vi ligger høyest i Norden, 350 dør av denne kreftformen hvert år. Samtidig sier eksperter at vi kunne ha forebygget rundt 90 pst. av dette. Solarium er en av mange utfordringer når det gjelder føflekkreft. Personer bruker til tider mye solarium, og vi i Kristelig Folkeparti er glade for at aldersgrensen er fastsatt til 18 år. Men vi vet at det er forfengelighet, at kravet om brunhet er stort, og veldig mange ønsker å ta solarium før de er 18 år, selv om det er aldersgrensen. Derfor støtter Kristelig Folkeparti ønsket om å ha en ordning som sikrer at det er kontroll, og at man får yngre personer til ikke å ta solarium, nettopp fordi det ødelegger huden mest, og fordi konsekvensene er størst. I tillegg mener Kristelig Folkeparti at man må fortsette å ha et godt tilsyn med kvaliteten i norske solarier, både at lysstoffrørene er rette og sterke nok, at de oppfyller kravene, og at det legges til rette for at kravene til hygiene og renslighet i solariet blir oppfylt. Men aller mest gjelder det styrken i lysstoffrørene. Det vi vet, er at mange steder har personer blitt forbrent, nettopp fordi kontrollen ikke har vært god nok med hensyn til kvaliteten på lysstoffrørene. Kristelig Folkeparti ønsker derfor å støtte at man har kontroll med bemanningen, at en er over 18 år.