Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2010-05-27:
Dette er et forslag som Stortinget har debattert mange ganger. Det er en programforpliktelse, tror jeg, for SV å fremme forslaget om å omgjøre vårt monarki til å bli en republikk. Forslaget vil, tror jeg vi allerede kan fastslå, nok en gang bli avvist. Som presidenten refererte innledningsvis, innebærer jo forslaget, dersom det skulle bli vedtatt, endringer i over 50 grunnlovsparagrafer. Således er det ikke å ta munnen for full når en enstemmig komité kan fastslå at forslaget representerer et grunnleggende brudd med den norske statsformen. De prinsipielle argumenter som Sosialistisk Venstreparti anfører for republikk, er jeg sikker på at de selv vil redegjøre for. For flertallet står det likevel helt klart at vi mener at den statsskikk og statsform vi i dag har, er den beste. Monarkiet har bred oppslutning i det norske folk. Da vi hadde folkeavstemning om hvorvidt vi skulle fortsette å ha monarki, for over 100 år siden, var det ca. 79 pst. som stemte for monarki og 21 pst. som stemte imot. Hvis vi ser på den siste meningsmålingen som NRK har tatt opp, så sent som i april i år, er det ca. 70 pst. som fortsatt ønsker monarki i vårt land. Det tror jeg ikke bare er en tilslutning til statsskikken som sådan, men også en honnør til den måten som vår kongefamilie utøver sine verv på. Så kan man si: Er det det som skal avgjøre vår holdning i en så vidt viktig prinsipiell sak? Det kan man diskutere, og jeg har for så vidt sans for noe av det SV fremlegger, nemlig at det ikke er en stilling som bør gå i arv i et demokrati som det norske. Til det skal det også anføres at det faktisk er det norsk folk som gjennom en folkeavstemning, altså gjennom demokratiske virkemidler, har valgt den statsskikken vi har. Jeg er også glad for at SV selv sier at dersom det skulle komme på tale å endre vår statsskikk, skal det skje ved en forutgående folkeavstemning. I forbindelse med den målingen som jeg refererte til, blir kongen spurt av NRK – og det er ikke så ofte han svarer på den type spørsmål – om Norge har behov for kongehuset i fremtiden. «Har Norge trengt det i de hundre årene som har gått?» spør kong Harald tilbake. Så svarer han: «Jeg tror svaret er ja, faktisk. Jeg tror det har vært en fordel for Norge at det har vært et kongehus. De første årene var det definitivt en fordel. Det er jo særlig i krisetider at det blir aktuelt. Nå får vi håpe at Norge ikke får noen krisetider, men det er i vanskelige tider at folk samler seg om den slags. Da er det kanskje godt at det er der.» Kronprinsen bidrar også med kloke refleksjoner, etter min mening: «Det kan ihvertfall være godt i en tid med mye skifter og en stor informasjonsstrøm, fra hele verden, og hvor kanskje livet føles litt flyktig for mange, så kan det være greit med noe som har kontinuitet og som ligger litt fast.» Jeg tror det egentlig oppsummerer hva veldig mange i vårt land føler rundt spørsmålet om monarki. Nå har vi 17. mai like bak oss. Jeg må tilstå at det ville ikke akkurat bli en stor opptur for meg å se opp mot slottsbalkongen og eventuelt hylle en viseutenriksminister eller en visestatsminister, slik SV anfører som et mulig alternativ til den statsskikk vi har i dag. Det er mulig det hadde vært hyggelig for Erik Lahnstein eller Ingrid Fiskaa. Jeg er ikke så sikker på at det hadde vært så tilfredsstillende for mange andre. Det bringer meg hen til det faktum at jeg synes forslaget er svært dårlig fundert. Hvis man først mener at man skal innføre republikk, hadde jeg – og det må jeg være ærlig nok til å si – forventet et mer gjennomarbeidet forslag. Hvis vi skulle tatt forslaget på alvor, vedtas det her i dag, for Norge er i prinsippet en republikk. Samtidig sier SV selv i innstillingen at man vil høre folket, at det skal være en folkeavstemning som skal avgjøre hvorvidt vi skal bli en republikk eller ikke. Da må jo den normale fremgangsmåten være at SV heller foreslår at vi legger dette fram for folket, at vi får en folkeavstemning. Skulle den gi et flertall for republikk, ville tiden vært inne for å komme med endringsforslag til over 50 paragrafer i Grunnloven. Jeg tror ikke den jevne nordmann hver dag tenker prinsipielt på spørsmålet om vi skal ha republikk eller monarki. Jeg tror det blir en personlig refleksjon at monarkiets fremtid i stor grad vil avgjøres av dem som innehar det øverste verv i vårt land. Så rotfestet som monarkiet har vært de siste 100 årene, og blitt, skyldes det ikke minst den måten kongehuset har virket på i vårt land. Det tror jeg fortsatt vil være avgjørende for om det er en solid oppslutning om monarkiet i Norge. På denne bakgrunn anbefaler jeg flertallsinnstillingen.