Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-29:
Samfunnssikkerhet er et bredt, viktig og krevende område som regjeringen har høyt på dagsordenen. Stortingsmeldingen Risiko i et trygt samfunn er regjeringens strategi for arbeidet med samfunnssikkerhet i et fireårsperspektiv. Norge er et av verdens tryggeste land å leve i. Beredskapen er alt i alt god, og den blir stadig bedre. Men flere forhold bekymrer: Europa opplever hjerteskjærende og meningsløse terroraksjoner, senest på en konsert med mange barn i Manchester. Digitale angrep tar heldigvis ikke liv, men er likevel alvorlige og kan sette kritiske samfunnsfunksjoner ut av spill. Det digitale angrepet WannaCry, som verden nylig opplevde, er et eksempel på hvordan samfunnet er sårbart digitalt på en helt annen måte enn tidligere. Det er en endret sikkerhetspolitisk situasjon i våre nærområder. Voldelig ekstremisme og terrorhandlinger i Europa er andre eksempler på utviklingstrekk som bekymrer, og som må tas på alvor. Antibiotikaresistente bakterier og økt fare for flom, ras og ekstremvær viser bredden i utfordringen vi står overfor. For å lykkes med godt samfunnssikkerhetsarbeid må vi ha særskilt oppmerksomhet der utfordringene er størst. Regjeringen har derfor valgt å fremheve åtte sentrale områder av betydning for samfunnssikkerheten. De fire største områdene gjelder spesifikke trusler og risikoer. Dette er tverrsektorielle utfordringer og har globale dimensjoner. De kan føre til alvorlige hendelser, og de vil kreve bred og langsiktig innsats. Disse er: digital sårbarhet og IKT-sikkerhet alvorlige naturhendelser alvorlig kriminalitet smittsomme sykdommer og farlige stoffer – en bedre CBRNE-beredskap De fire siste områdene omhandler ulike aspekter ved arbeidet for å bedre samfunnssikkerheten og håndteringsevnen, uavhengig av konkrete risikoer. Disse er: vår evne til å håndtere hendelser sivilt–militært samarbeid og totalforsvaret holdning, kultur og ledelse for en god samfunnssikkerhet læring etter øvelser og hendelser Vi kan ikke vite hvilke utfordringer fremtiden vil bringe, men de åtte områdene regjeringen her fokuserer på, vet vi vil være viktige i årene som kommer. Digitalisering er et viktig gode i samfunnet, men sikkerheten i de digitale løsningene utfordrer oss samtidig i betydelig grad. Stortingsmeldingen vi debatterer i dag, viser regjeringens overordnede politikk på dette området. I tillegg fremmer regjeringen om kort tid en egen stortingsmelding om IKT-sikkerhet, som gir en oversikt over status på oppfølging av anbefalingen i det digitale sårbarhetsutvalgets utredning. Regjeringen vil i meldingen også vektlegge utvalgte områder av særlig betydning for nasjonal IKT-sikkerhet. Samlet sett gir de to meldingene et godt grunnlag for en god nasjonal IKT-sikkerhetspolitikk. Den sikkerhetspolitiske situasjonen har endret seg i løpet av få år. Vi påvirkes både i våre nærområder og av endringer i andre deler av verden. Et godt sivilt–militært samarbeid og en revitalisering av totalforsvaret er avgjørende for at vi skal kunne møte både sivile, militære og hybride kriser på en god måte. Det samkjøres godt med arbeidet i NATO og de forventninger NATO har til sivil motstandsdyktighet. Alvorlig kriminalitet er et av de områdene regjeringen fremhever i meldingen. Tidlig forebyggende innsats mot radikalisering og voldelig ekstremisme, styrket analysekapasitet hos PST og styrket felles innsats mot etterretning, inkludert et felles cyberkoordineringssenter, er noen viktige stikkord. Meldingen heter Risiko i et trygt samfunn. Norge er et trygt samfunn. Men vi er samtidig utsatt for risiko. Fremtiden kommer til å bære med seg uønskede hendelser, og regjeringen arbeider hver dag for å unngå alvorlige hendelser og for god beredskap hvis kriser skulle inntreffe. Samtidig må vi erkjenne at det finnes grenser for sikkerhet. Vi ønsker ikke et samfunn som er gjennomsyret av sikkerhetstiltak på bekostning av frihet og andre viktige verdier. Vi må balansere behovet for sikkerhet mot andre hensyn.