Tine Sundtoft (Høyre), 2015-02-03:
Jeg vil først takke for et representantforslag med mange tiltak. Jeg vil også takke for vedtak som bidrar til å forsterke klimaforliket. Denne regjeringen har allerede gjort mye for å løfte klimaforliket. Gjennom regjeringens budsjettforslag og høstens budsjettforlik med Kristelig Folkeparti og Venstre ble klimaforliket styrket med økt satsing på klimateknologi, mer til miljøteknologi i næringslivet, raskere utfasing av oljefyr fra statens eiendommer, økte investeringer i framtidens transportsystem og styrking av klima- og skogsatsingen og internasjonal klimafinansiering. Det grønne skiftet handler om å fase ut fossil energi og erstatte den med nye, rene energikilder. Vi må ta i bruk ny teknologi som elbiler og andre nullutslippsbiler, og vi må legge om transportsystemene fra bil til kollektivtrafikk, sykkel og gange, bl.a. for å ta unna veksten som er ventet rundt de største byene. Regjeringen har varslet at vi vil innføre forbud mot fyring med fossil olje i husholdninger og til grunnlast i øvrige bygg. Fyring med fossil olje som grunnlast i statlige bygg fases ut innen 2018, og i Statsbyggs eiendommer innen utgangen av 2016. Det er viktig å stille miljøkrav ved offentlige anskaffelser, og Sundvolden-plattformen peker på betydningen av statens innkjøpsmakt for å fremme innovasjon. Krav knyttet til kollektivanbud er et viktig område, men det er flere hensyn som skal tas, som det også pekes på i Stortingets vedtak. I regjeringsplattformen var det enighet om å legge til rette for landstrøm for ferjer og cruiseskip i flere havner. En plan for økt bruk av landstrøm er en naturlig oppfølging av regjeringsplattformen. Norge har gunstige ordninger for lavutslippsbiler. Som ledd i arbeidet med en hydrogenstrategi fra statlig side vil vi se nærmere på hvordan vi kan legge enda bedre til rette for dette. I samarbeidsplattformen har vi varslet en gjennomgang og vurdering av virkemiddelbruken på flere områder i energipolitikken. Vi har startet arbeidet med en stortingsmelding som skal skissere de langsiktige perspektivene og utfordringene for norsk energiforsyning. Regjeringen ønsker en helhetlig tilnærming i energipolitikken der energiforsyning, klimautfordringer og næringsutvikling ses i sammenheng. Stortingsmeldingen vil legge opp til en bred gjennomgang av energipolitikken og vil bl.a. belyse sentrale temaer som påvirker innenlandsk produksjon og forbruk av energi. Samtidig som vi jobber med enkelttiltak for å styrke klimaforliket, arbeides det med utvikling av rammeverket for klimapolitikken i Norge og internasjonalt. Som ledd i klimaforliket ba flertallet i Stortingets energi- og miljøkomité regjeringen om å utrede hensiktsmessigheten av en klimalov i Norge. Jeg har invitert til innspill og synspunkter gjennom en bred offentlig høring. Regjeringen har ikke tatt stilling til om det er hensiktsmessig å innføre en klimalov i Norge, og vi kommer tilbake til Stortinget med denne saken på egnet vis. Internasjonalt arbeider regjeringen for en ambisiøs avtale i Paris. På partsmøtet i Lima ble det oppnådd enighet om at alle land skal melde inn bidrag til en ny avtale som er mer ambisiøs enn hva som følger av dagens innsats. Det var viktig for framtiden, og Norge hadde en viktig rolle. Og som ledd i en ny klimaavtale må Norge, som alle andre land, gi innspill om hvilke indikative forpliktelser Norge kan påta seg utover 2020. Regjeringen vil komme raskt tilbake til Stortinget med en egen melding om denne saken.