Bent Høie (Høyre), 2015-12-14:
Regjeringens hovedmål i helsepolitikken er å skape pasientens helsetjeneste. Budsjettet som Stortinget skal vedta i dag, viderefører og forsterker skiftet i helse- og omsorgspolitikken. Budsjettforliket mellom regjeringen og samarbeidspartiene ivaretar viktige satsinger og styrker andre, samtidig som hovedprioriteringer ligger fast. For regjeringen er det viktig å løse konkrete utfordringer i dag og samtidig ruste Norge for framtiden. Norge står både i og overfor en utfordrende situasjon. Heller ikke helsetjenesten er upåvirket av de økonomiske utfordringene eller den flyktningsituasjonen som nå preger vår del av verden. Å sikre bærekraft vil kreve omstilling. Nye ideer og bedre løsninger er nødvendig. Vi er godt i gang med omstillingen. Vi satser på arbeid og aktivitet, forskning og innovasjon, samferdsel og infrastruktur. Vi skaper arbeidsplasser i flere næringer og styrker konkurransekraften. I tillegg er vi i gang med nødvendige reformer i offentlig sektor for å ruste Velferds-Norge for framtiden. Det jobbes med kommunereform, politireform og endringer i arbeidslivet og i Nav. Og vi er godt i gang med å skape pasientens helsetjeneste. Regjeringen har levert en helhetlig nytenkning i store deler av sektoren. Vi har startet innføringen av fritt behandlingsvalg. Vi har lagt fram nasjonal helse- og sykehusplan, melding om primærhelsetjenesten, opptrappingsplan for rusfeltet, ny folkehelsemelding og melding om legemiddelpolitikken. Regjeringen vil ta alle gode krefter i bruk, og ønsker en ny kurs for samhandling og samarbeid mellom det offentlige og private og ideelle aktører. Vi skal skape pasientens helsetjeneste. Gjennom økte bevilgninger, tydelige prioriteringer og nye løsninger viser vi at vi prioriterer helse- og omsorgstjenestene. Enhver skal ha trygghet for at gode offentlig finansierte helsetjenester er der både for seg og familien når man har behov for det. Sentrale mål er å redusere unødvendig og ikke-medisinsk begrunnet venting for pasientene øke kapasiteten og styrke kvaliteten i omsorgssektoren prioritere bedre behandling og forebygging innen psykisk helse og rusfeltet Selv om mye er bra i norsk helsetjeneste, har vi også utfordringer. Internasjonale sammenligninger trekker ofte fram at selv om vi har gode resultater av behandling, er det altfor mange som venter unødvendig lenge. Regjeringen gjennomfører flere tiltak som til sammen skal bidra til å redusere ventetidene. Vi øker bevilgningene til pasientbehandling, sykehusene får adgang til å øke pasientbehandlingen ytterligere dersom de har kapasitet og økonomi til det, vi har innført pakkeforløp på kreftområdet, og vi har startet innføringen av fritt behandlingsvalg. Reformen skal bidra til å redusere ventetidene, øke valgfriheten for pasientene og stimulere de offentlige sykehusene til å bli mer effektive. Det legges neste år til rette for en vekst i pasientbehandlingen på 2,5 pst. Regjeringen har dermed lagt til rette for en høyere vekst i pasientbehandlingen i våre tre budsjetter sammenlignet med hva den rød-grønne regjeringen fikk vedtatt gjennom sine åtte. Det gir resultater. Ventetidene går ned. I 2. tertial i år var gjennomsnittlig ventetid for alle fagområder 67 dager, som er en nedgang på to dager sammenlignet med samme periode i 2014. Ventetiden for pasienter innen tverrfaglig spesialisert rusbehandling er redusert med hele 13 dager sammenlignet med samme periode i 2014. Andel fristbrudd er redusert med en tredjedel på ett år. Det ligger an til et nivå på ventetidene som ikke har vært lavere siden 2005. Det betyr at vi snart har reversert hele ventetidsøkningen forrige regjering medførte for pasientene. Tilstrømningen av asylsøkere vil kunne bety økt behov for spesialisthelsetjenester, utover det som ble anslått i budsjettforslaget. Asylsøkere har rett på helsehjelp. Selv om det kan utfordre arbeidet med å redusere ventetidene ytterligere, skal vi sørge for god helsehjelp til alle som trenger det. Selv om det for hver enkelt pasient er viktigst hvor lenge man venter, er det allikevel gledelig at nesten 25 000 færre pasienter nå venter på behandling, som er en reduksjon på over 9 pst. siden i fjor. At det særlig er for ruspasienter ventetiden reduseres, understreker at dette er et felt som prioriteres. Vårt mål er at alle skal være sikre på at gode omsorgstjenester er der for dem når de trenger det, eller deres nærmeste har behov for det. Da må vi ha godt utbygde tjenester, med dyktige og kompetente ansatte. For å bedre kvalitet, kapasitet og valgfrihet i omsorgstjenestene har regjeringen foreslått en samlet netto styrking på 640 mill. kr i 2016. Det legges til rette for å innvilge tilskudd til om lag 2 500 heldøgns omsorgsplasser og 1 200 dagaktivitetsplasser til hjemmeboende personer med demens. Etter at regjeringen fikk vedtatt å øke tilskuddsandelen betydelig i 2014, ble hele tilsagnsrammen på 2 500 plasser utnyttet i 2014. Resultatene i 2015 er så langt også gode. Dette er positivt. Det foreslås videre 156 mill. kr til forsøk med statlig finansiering av omsorgstjenestene og ytterligere 205 mill. kr til rettighetsfesting av brukerstyrt personlig assistanse for personer under 67 år med store og langvarige behov – totalt 0,5 mrd. kr neste år. Rettighetsfestingen av BPA var en stor seier, ikke primært for regjerings- og samarbeidspartiene, som har kjempet lenge for dette, men for alle de brukerne som nå opplever å få et tilbud der en får hjelp til å mestre og få mer makt over egen hverdag. Det blir også foreslått å bevilge i underkant av 1,2 mrd. kr til oppfølgingen av tiltaket i Kompetanseløft 2020 i 2016. Altfor lenge har pasienter med rusproblemer og psykiske problemer opplevd ikke å få den hjelpen de har behov for. Tilbudet har ikke vært godt nok, verken i kommunene eller i spesialisthelsetjenesten. Regjeringen vil forsterke innsatsen, så mennesker med rusproblemer eller psykiske problemer får bedre hjelp. Derfor har vi nylig lagt fram en opptrappingsplan for rusfeltet, som en del av regjeringens samarbeidsavtale med Venstre og Kristelig Folkeparti, med en samlet ramme på 2,4 mrd. kr over de neste fem årene. Kapasitet og kvalitet i behandlingstilbudet skal styrkes, og bolig, arbeid og aktivitet til rusavhengige skal prioriteres. 400 mill. kr av veksten i kommunenes frie inntekter neste år er begrunnet med økt satsing på rusfeltet. I tillegg foreslås det 80 mill. kr til konkrete satsinger på feltet. Helse- og omsorgstjenester til barn og unge er et viktig satsingsområde for regjeringen og samarbeidspartiene. Derfor har vi foreslått en ytterligere styrking av helsestasjons- og skolehelsetjenesten neste år med 200 mill. kr gjennom kommunenes frie inntekter, som viser at dette er en varig satsing. I tillegg ble regjeringspartiene og samarbeidspartiene i budsjettforliket enige om å øremerke ytterligere 100 mill. kr for å øke bemanningen i helsestasjons- og skolehelsetjenesten. De øremerkede midlene innføres nå som en belønningsordning, og vil kunne tildeles kommuner som kan dokumentere at veksten begrunnet i formålet er brukt på helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Ordningen vil gjøre det mulig for kommuner som vil satse enda sterkere enn midlene over kommunerammen gir rom for, å få realisert sine ambisjoner. I budsjettet forenkler og styrker vi tilskuddet til rekrutteringer av psykologer i kommunene med 45 mill. kr. Dette vil legge til rette for 150 nye psykologårsverk i kommunene i 2016. I dag vedtar vi et budsjett som bidrar til å både fornye og forbedre helsetjenesten. Det er et budsjett som setter pasientens behov i sentrum, som regjeringen gjør i alt vi gjør på helsefeltet. I regjeringens politikk og i dette budsjettet gjør vi to viktige ting: Vi viser vilje til å fornye og prioritere tiltak som utvikler og ruster helsetjenesten til å møte framtidens behov, samtidig som vi gjør viktige endringer som løser pasientenes og brukernes behov i dag. Sammen med samarbeidspartiene viser vi at helsefeltet styrkes, og at vi prioriterer kortere ventetider, kapasitet og kvalitet i omsorgen og ikke minst et løft for rus og psykisk helse. Jeg er stolt av at vi i dag vil vedta et budsjett som legger til rette for å styrke disse hovedlinjene: at rusavhengige får raskere behandling og mer valgfrihet at unge som sliter med tunge tanker, lettere kan få hjelp i kommunen at flere sykehjemsplasser kan bygges, sånn at når du eller en av dine trenger det, er det bedre kapasitet i kommunen at ansatte som går på jobb i kommunen, føler at de gis den faglige utviklingen de trenger at sykehusene skal kunne behandle flere pasienter, så færre venter unødvendig lenge på nødvendig behandling. Alt dette er med på nettopp å skape pasientens helsetjeneste, og det er vi godt i gang med.