trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
Jeg hørte innlegget til representanten og fortsatt forstår jeg at det er NRK som kan gjøre den store oppgaven innenfor allmennkringkasting. Så hørte jeg også at lisensen er utdatert, noe som har vært en hellig ku for Arbeiderpartiet lenge som den eneste løsningen til å finansiere NRK. Hva er det som gjør at Arbeiderpartiet har endret syn på dette området over natten? Det ble nevnt «utdatert». Betyr det at man skal finansiere lisensen til NRK fra fargefjernsyn til at man ønsker å beskatte folk som bor i en bolig i Norge, altså etter en finsk modell? Hva er det som gjør at den er mer oppdatert, for å si det sånn, den finske modellen, at man beskatter personer i husstanden, fremfor fargefjernsyn?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
Jeg var vel litt innom i innlegget mitt hva jeg synes om avtalen som er skrevet under, mellom alle de andre partiene, og da refererte jeg til at vi i hvert fall bør vente og se på ekspertutvalgets svar når det gjelder finansiering. Kanskje de kan komme med gode løsninger, uten at vi skal spikre det her i dag. Det kan hende at mediemangfoldsutvalget som er satt ned, også kan komme med gode løsninger for helheten innen allmennkringkastingen. Så har ikke vi det klare synet, det å kunne se inn i en glasskule og vite hva som skjer, som jeg har inntrykk av at Arbeiderpartiet kan, når det gjelder mediepolitikken framover. Så hvorfor da ikke lytte til eksperter i stedet for å ta dette opp på gruppemøtet i Arbeiderpartiet? Det kan hende det sitter noe kunnskap der, men det å vente på ekspertene er vår politikk nå.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
Politikken til Fremskrittspartiet står fortsatt fast. Når alle partier på Stortinget har inngått en avtale om at NRK skal finansieres etter finsk modell – for den sier jo det ganske tydelig – og at NRK skal være garantert en inntekt for framtiden, når flertallet sier det, så innser jeg at det slaget er tapt i Stortinget. Men jeg mener det er kortsiktig å være så bastant mens man venter på noen utvalgs innstillinger til Stortinget, spesielt når det altså er eksperter på området som sitter der. Så ja, dette er en tapt sak for Fremskrittspartiet. Politikken endres ikke. Jeg ser at Arbeiderpartiet har endret politikken på lisens og vil nå i hvert fall vurdere den, og det synes jeg er positivt. Så jeg har en liten seier, for dette har vi jo faktisk mast på Arbeiderpartiet om i 40 år, om i hvert fall å vurdere lisensen, men det har vi ikke fått noe gjennomslag for – før vi satt i regjering.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
Jeg tror du refererer feil. Jeg tror det sto «mindre morsom», at Thomsen mente at NRK skulle være mindre morsom, for å være helt nøyaktig. Det var ikke det jeg sa. Jeg sa følgende, at det er ikke sikkert at NRK skal være gode på alt. Og det mener jeg fortsatt, for vi ser at TV 2 faktisk var gode på å lage OL-sendinger, vi ser at andre korps kan spille godt, i tillegg til KORK, vi ser at andre kan gi gode produksjoner når det gjelder serier, også i Norge. Det var det jeg sa. Det er ikke sikkert at NRK skal være gode på 14 radiokanaler, eller på 3 tv-kanaler. Det mener jeg fortsatt. Mindre underholdende? Nei, jeg synes gullrekka kanskje er noe av det beste vi ser på tv, så jeg vil fortsette med det.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
For også å være diplomatisk: Jeg vil jo tro at de ekspertutvalgene som er satt ned, ikke bare skal se på finansieringen av NRK, men faktisk finansieringen av all allmennkringkasting. Og for å være ekstra diplomatisk forventer jeg at ekspertutvalget og mediemangfoldsutvalget også skal se på hele Medie-Norge og hele tv-dekningen og alle kringkastere under ett. Så det er ikke bare et NRK-spørsmål. Jeg er glad for at vi nå har satt ned disse utvalgene, og at vi ikke bare har fokus på NRK, men faktisk også kan se helheten og ikke minst høre på ekspertene, som jeg var innom i innlegget mitt – det å vite hva det er som skjer i framtiden, og hvem det er som har ekspertisen på det. Jeg vet at representanten syntes at DAB var en veldig god løsning for å sende radiosignaler rundt omkring i landet, men Norge er fortsatt det eneste landet i verden som har valgt den løsningen. Men den kompetansen har sikkert representanten!
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
Det er ikke noen tvil om at avtalen som er skrevet mellom alle partiene på Stortinget minus Fremskrittspartiet, viser ikke bare hvordan man løpende ønsker dette, men det er klare føringer overfor de utvalgene som er nedsatt, på hvordan man ønsker løsningen, når man har vært så detaljert at man har vist til finsk modell. Men det er klart at når finansieringen av allmennkringkastere er et tema, ønsker vi å løfte det ut fra NRK, da jeg forstår at mange mener at det er kun NRK som skal finansieres over skatteseddelen eller lisensbetaling. Vi ønsker å få en total vurdering av det. Når man mener at finansieringen av NRK er utdatert, som man sier, fordi man i dag har fargefjernsyn, og ønsker å løfte det opp til personbeskatning i husstandene, ser ikke jeg det som nytenkende å «look to Finland» på det området, men ser at vi faktisk finner en annen løsning som gjør at vi kan finansiere flere allmennkringkastere som også kan gjøre en god jobb. Og da refererte jeg også til TV 2 i dag.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
Jeg vil bare si at innlegget kanskje ikke var så langt, men det var godt.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
I avtalen dere har gjort med de andre partiene, har dere garantert finansieringen av NRK over fire år – en langsiktig garanti. Man har også sagt det skal være pris- og lønnsvekst, at man fanger opp det, som er en måte å garantere en inntekt framover på. Hvorfor nevnte ikke representanten andre allmennkringkastere som han ønsker den samme garanti for og ønsker å likestille med NRK? Spørsmålet mitt er: Kan TV 2 forvente samme garanti, at de får forutsigbarhet, ved å sende fra Bergen over fire år og får garanti for pris- og lønnsvekst som fanger opp det?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
Jeg har lest hva som står i avtalen, og representanten refererer riktignok fra det, men det kommer ikke tydelig fram at man ønsker å garantere dette med inntekt på samme måte som man gjør overfor NRK. Det må jo være vel så viktig for Bekkevold, at man garanterer konkurranse innenfor allmennkringkastingen – innenfor mediemangfoldet – som kan konkurrere med NRK. Akkurat det man gjør, er å peke på NRK som den eneste. Hva skiller dette? Dette er litt uklart for meg. Hvilke vurderinger gjør Kristelig Folkeparti på dette området når det gjelder denne skjevfordelingen eller skjevvurderingen, som det kanskje er?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2016-03-01:
Representanten Thomsen konfronterte representanten Grande i replikkordskiftet og hevdet at Arbeiderpartiet har justert kurs. Og her snakker en ekspert, for når det kommer til ikke bare å justere kurs, men å foreta helomvendinger – ja, sågar løpe fra valgløfter – så er Fremskrittspartiet selve ekspertene. Det manglet ikke på løfter fra Fremskrittspartiet om hva en ny mediepolitikk skulle bringe med seg dersom partiet kom i regjering – ikke bare skulle lisensen vekk; NRK skulle delprivatiseres, det skulle sendes reklame på NRK, og representanten Thomsen har tidligere sagt at KORK bør legges ned. Det er heldigvis langt mellom Fremskrittspartiets valgløfter og den mediepolitikken partiet fører sammen med Høyre i regjering. Det er heldigvis ikke et eneste spor av gjennomslag for Fremskrittspartiet. Hva synes egentlig representanten Thomsen om Fremskrittspartiets gjennomslag for sine valgløfter nå som de sitter i regjering?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2016-03-01:
Jeg lurer fortsatt på om det er slik at representantene fra Fremskrittspartiet har hatt glede og nytte av den voksenopplæringen som gis når man nå endelig sitter i regjering, og har innsett at tidligere politikk på området har vært et feilsteg, eller om representanten Thomsen fortsatt mener at lisensen skal fjernes, at NRK skal delprivatiseres, at det skal formidles reklame på NRK, og at KORK skal legges ned.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2016-03-01:
Høsten 2013 var ifølge Fremskrittspartiet det siste året velgerne skulle betale lisens, og vi fikk alle en ny giro for kort tid siden – heldigvis, vil jeg si, for Arbeiderpartiet mener at det er fellesskapet som skal finansiere NRK. Det er liten tvil om at mange stemte på Fremskrittspartiet fordi de ble lovet at lisensen skulle fjernes. De ble helt klart lurt. Da kulturminister Widvey varslet denne stortingsmeldingen som vi behandler her i dag, og en gjennomgang av mediemangfoldet, var representanten Thomsen raskt ute og sa bl.a. at NRK må lage mindre underholdning på fjernsynet framover, altså konkurrere mindre med de kommersielle. Kan representanten nevne et eksempel på et program på NRK som går for langt i å underholde det norske folk, og som derfor bør tas av skjermen?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-03-01:
Det synes jeg selv også!(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-03-01:
Ja, å ha en forutsigbar finansiering av NRK, det tror jeg er viktig, ikke bare for NRK, men for meg som lisensbetaler. Å ha en finansering og se litt over en fireårsperiode, det tror jeg er godt for alle parter. Det vi sier når det gjelder kommersiell allmennkringkaster, er at vi ber regjeringen om å ta et initiativ til å sikre en kommersiell allmennkringkaster med hovedkontor og nyhetsredaksjon i Bergen innen utgangen av 2016. Så må regjeringen komme tilbake igjen for å vise på hvilken måte man skal ivareta dette, og også da kompensere for de utgifter man har for bl.a. nyhetsformidling. Det er oppgaven regjeringen har fått. Jeg forventer at den avtalen og de avtalepunktene og forslagspunktene blir fulgt opp av regjeringen.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-03-01:
Vi ber regjeringen om å komme med et forslag til hvordan man kan kompensere TV 2 eller den kommersielle allmennkringkasteren for pålegget de har om å sende nyheter. At det blir konkurranse innenfor dette området, er kjempebra. Det er veldig flott. Vi peker på Bergen som produksjonssted. Ellers snakker vi om kommersiell allmennkringkaster. Da blir det konkurranse på dette, og da synes jeg vi har oppnådd veldig mye. Vi ber regjeringen om å komme tilbake igjen med en modell for å få dette til. Så vil jeg understreke at jeg ikke har forventninger om at regjeringen skal kunne levere dette allerede i 2017, men at de forholder seg til avtalepunktet om å komme til Stortinget innen 2016 med et forslag til modell og forslag til hvordan vi skal løse dette i framtiden.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-03-01:
Ja, det vil jeg gjerne. For det er en misforståelse hvis Kristelig Folkeparti har vært med i en merknad der det gis inntrykk av at dette er noe regjeringen bare kan utsette, også til etter at mediemangfoldsutvalget har kommet med sin innstilling i mars 2017. Vi står på avtalen. Vi står på avtalepunktet der vi ber regjeringen komme til Stortinget innen utgangen av 2016 med forslag til hvordan de skal løse dette. Det må ikke være tvil om hva Kristelig Folkeparti har ment i denne saken, ei heller etter denne debatten.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-03-01:
Vi er opptatt av at dette som regjeringen skal komme til Stortinget med, skal være vanntett, ikke minst når det gjelder ESA og konkurransereglene. Vi tror allikevel at den tidsrammen vi har satt, skal være mulig å overholde for regjeringen, men jeg har lyst til å understreke at jeg ikke har forventninger til at regjeringen i sitt budsjettforslag for 2017 skal ha funnet en løsning på dette. Skulle de mot formodning allikevel ha funnet en løsning og kommer til Stortinget med en løsning i budsjettet, så kan ikke jeg love at Kristelig Folkeparti kommer til å være imot det – men jeg har ingen forventninger om det.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-03-01:
Nå var statsråden for så vidt innom dette med framdriftsplan, men i og med at Kristelig Folkeparti i en merknad kanskje kan ha bidratt til å skape et inntrykk av at statsråden godt kan vente med å komme til Stortinget med et forslag til hvordan man ivaretar en kommersiell allmennkringkaster, er det viktig at det blir ordentlig presisert at det som er i forslaget, og det som ligger i avtalen, er det statsråden vil arbeide med – og at vi innen utgangen av 2016 får et svar fra regjeringen på dette. Så vil jeg si at selv om Kristelig Folkeparti har understreket at vi ikke har noen forventninger om at man skal kunne løse dette allerede i budsjettet for 2017, må selvfølgelig statsråden på fritt initiativ se på hva hun vil levere i statsbudsjettet for 2017. Jeg har sagt at da er det ikke sikkert at Kristelig Folkeparti kommer til å være imot det.
Gunhild Berge Stang (Venstre), 2016-03-01:
Venstre forventar ikkje at regjeringa skal leggje inn kompensasjon til kommersiell allmennkringkastar i forslaget til statsbudsjett for 2017, altså i denne stortingsperioden. Og det trur eg heller ikkje dei som søkjer om konsesjon, vil forvente etter denne dagen. Men det kan tenkjast at ein bør ha ei opning for at denne typen kompensasjon for tenester som Stortinget og staten ønskjer at ein kringkastar skal levere, skal kome inn seinare i konsesjonsperioden. Derfor understrekar eg at utgreiinga bør kome på plass snarast råd, og det er viktig her at det blir sikra ein kommersiell allmennkringkastar med daglege nyheitssendingar og hovudkontor utanfor Oslo, altså i Bergen, slik forliket slår fast, også frå nyttår.
Gunhild Berge Stang (Venstre), 2016-03-01:
Det er slik Venstre også oppfattar det.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-03-01:
Det er godt å høre. Jeg forholder meg til det som står i innstillingen, det som komiteen skriver, og som ligger i Stortingets vedtak i dag, nemlig at man ber regjeringen «utrede en modell der deler av merkostnadene som er forbundet med forpliktelsene en kommersiell allmennkringkaster påtar seg, blir kompensert». Og videre: «Stortinget ber regjeringen ta initiativ til å sikre kommersiell allmennkringkasting med hovedkontor og nyhetsredaksjon i Bergen innen utgangen av 2016.» Det er det oppdraget som regjeringen har fått, og det er det vi skal levere på.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-03-01:
Det er veldig bra at alle får det samme spørsmålet, for da skal vi gå tilbake i referatene og se at vi stiller oss bak det partiene har skrevet i innstillingen. Til representanten Grande: Selvsagt følger jeg opp det som ligger i innstillingen som presiserer at regjeringen skal ta initiativ og komme til Stortinget i løpet av 2016. Jeg håper også at representanten Grande er innforstått med at regjeringen har behov for en grundig vurdering, også fordi dette er en sak som skal stå seg i ESA. Vi vet f.eks. at i Danmark var man ikke like heldig da man laget modellen. Det bidro til at dansk TV 2 måtte tilbakebetale ulovlig statsstøtte. En sånn situasjon vil vi ikke komme opp i, det håper jeg også at det er forståelse for.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-03-01:
Jeg håper at jeg ikke trenger å vente så lenge med å lyse ut en avtale som kulturministeren fra Arbeiderpartiet, som sørget for at TV 2 var uten avtale hele ti måneder fordi en midlertidig avtale ikke kom på plass. Jeg håper at jeg vil være mer handlekraftig enn Arbeiderpartiets kulturminister den gang. Jeg vil si at jeg ikke har spredd noen som helst usikkerhet. Jeg registrerer at en del har vært i kontakt med media og prøvd å fremstille innstillingen på en annen måte enn slik det faktisk er. Det jeg sa til Bergens Tidende – og som jeg skrev i en kronikk som jeg faktisk syntes var ganske god, og som jeg er glad for at representanten Grande viser til – var at i en totalitet tror jeg at Stortinget også synes det ville være nyttig å se både til ekspertutvalgets og Mediemangfoldsutvalgets rapport før man endelig konkluderer. Det betyr ikke at regjeringen ikke skal komme med et initiativ overfor Stortinget i 2016 – som jeg nå har presisert flere ganger.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-03-01:
Jeg kan skrive under på at min tolkning av et initiativ er den samme som representanten Solhjells.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2016-03-01:
Jeg vil også takke komiteen og Stortinget for en god debatt, som peker fremover, og som bekrefter at fra myndighetenes side er man opptatt av å sikre god allmennkringkasting i fremtiden. Selv om noen prøver å skape stor ståhei for ingenting – Arbeiderpartiets representanter, særlig representanten Grande, har gått ut i avisene og med brask og bram lansert at dette er avtalebrudd, og truer kulturministeren med at dette blir en veldig tøff vår fordi kulturministeren ikke forholder seg til Stortinget – så har samtlige partier egentlig konkludert med at vi har en felles forståelse av hva som står i innstillingen, at regjeringen skal ta et initiativ i løpet av 2016 og komme til Stortinget. Det at vi har et ekspertutvalg og et mediemangfoldsutvalg som er med og bidrar til å vurdere og utrede, er en god ting, som vi skal ha med oss. Jeg har hele tiden vært klar på at vi ikke skal ende opp slik man gjorde i Danmark – dansk TV 2 måtte tilbakebetale mange millioner kroner for ulovlig statsstøtte. Derfor er det særdeles viktig at vi vurderer dette grundig, også fordi det skal stå seg i ESA. Og så er det jo slik, som vi kan lese i Dagens Næringsliv i dag, at mange andre aktører også er på banen. Det gjør at vi skal håndtere også dette med ekstra forsiktighet. En ordning som yter tilskudd til en kommersiell allmennkringkaster, må ha legitimitet og stå seg når andre prøver den. Det sier seg selv at en grundig saksbehandling er helt nødvendig. Derfor er jeg glad for at så mange fra denne talerstolen i dag uttrykker forståelse og respekt for at dette arbeidet er krevende, og at vi skal gå grundig inn i det før vi konkluderer. Men jeg vil også understreke at jeg er veldig utålmodig, også fordi det er store utfordringer som vi skal finne svar på, og jeg vil understreke at regjeringen er opptatt av fremdriften i dette arbeidet. Vi er også opptatt av at vi skal ha en god prosess med de involverte aktørene på feltet. Jeg har allerede derfor også tatt noen grep, f.eks. overfor Mediemangfoldsutvalget, som nå får presisert mandatet sitt og også klargjort fremdriften i arbeidet. Så ser jeg frem til de beste løsningene for kvalitet, bærekraft og mangfold i fremtidens mediebransje, og takker for en god debatt.
Svein Harberg (Høyre), 2016-03-01:
Det har vært en spennende debatt – litt som forventet. Men det er samtidig en litt underlig debatt, for her har vi altså lagt fram en stortingsmelding – en viktig stortingsmelding, som alle sier – om framtiden for kringkastingen i Norge, og nesten ikke kommentert det på talerstolen. Vi har kommentert avtalen, og spesielt de punktene i avtalen som ikke står i stortingsmeldingen. Derfor hadde jeg behov for å ta en tur opp og påpeke litt av det. Jeg har lyst til å si, som statsråden sa, at Solhjell hadde et flott innlegg om hva dette dreier seg om, hvordan vi skal bygge samfunnet framover, hvordan vi skal sikre at alle kan være en del av det. Da vil jeg gjerne løfte fram noe som er et resultat av det som vi vedtar her i dag, nemlig verdien av et nasjonalt sterkt journalistmiljø. Det er vi også med og legger til rette for gjennom det vi vedtar her i dag. Det er viktig for oss å beholde det. Det hadde ikke vært noe problem å la de utenlandske aktørene overta dette markedet. Flere av dem står klare til å gjøre det. Men vi er tydelige på at vi vil ha et sterkt norsk miljø, som er en del av det norske miljøet, og som formidler med det som bakgrunn. Det er viktig for oss. Så slår vi fast verdien av det norske og det nordiske språkområdet, bl.a. gjennom at vi påpeker at det er viktig at barna våre også venner seg til å høre de nordiske språkene og ikke får alt oversatt eller dubbet, men rett og slett lærer seg å være en del av et nordisk samarbeid og en nordisk utveksling. Og så føler vi ikke minst at vi så tydelig slår fast at det skal være krav til musikk, kunst, kultur i den allmennkringkastingen vi skal ha i Norge, som er helt avgjørende for å løfte fram det norske vi har på det området, og de talentene vi har på det området. Nå var det en del her som åpenbart hadde fulgt med på Melodi Grand Prix på lørdag – jeg må innrømme at jeg sovnet etter sang 2, men det var det antagelig uteaktivitetene på fjellet som gjorde. Men det er viktige bærere for å få fram det norske, og det må vi sette pris på i en sånn sak. Så har jeg bare lyst til å komme med et lite varsko. Jeg synes det er veldig mange som konkluderer her med hensyn til at når vi har bedt om at en modell utredes, så er det sånn. Det er en utredning vi har bedt om, og så skal vi ta en selvstendig avgjørelse når vi har grunnlag for å gjøre det, både når det gjelder avtale med kommersiell allmennkringkaster, og når det gjelder hvilken modell det skal være for den hovedallmennkringkasteren. Jeg har også lyst til å minne om at radio er viktig å ta med i dette bildet. Det blir viktig framover.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2016-03-01:
Norge har en av Europas beste allmennkringkastere. Det er resultat av en bevisst politikk med NRK og ikke minst tydelige ledere. Alle husker – kanskje ikke alle, men i alle fall de som leser historie – Einar Førdes bragd og initiativ med å etablere distriktskontorer, og hva det har betydd og betyr – vi tar det som en selvfølge i dag, men det var en kamp uten like – for å få fram historier fra hele landet, og ikke minst for det daglige ordskiftet. TV 2 har også vært viktig for å utvikle allmennkringkastingen. Vi har fått to sterke miljøer som har utfordret hverandre og gjort hverandre gjensidig gode. Men det vi opplever i dag, er at mediene er i rask endring. Det gjelder både nasjonalt og globalt. Derfor er vi utålmodige etter å få på plass en ramme for en kommersiell allmennkringkaster, for vi har sett at utviklingen har gått mye hurtigere enn vi hadde forventet innenfor denne bransjen, som betyr så enormt mye for det offentlige ordskiftet og det å ha en åpen debatt, ikke minst for et land som har et relativt lite språk, og hvor vi er så avhengige av å klare å fronte og utfordre ikke minst sterke internasjonale, globale krefter. Jeg hørte at vi skulle få det innen ti måneder – det var i alle fall en frist som jeg forsto at statsråden hadde satt til seg selv. Men det skjer også andre spennende ting: I Bergen var vi først ute med å opprette og etablere media på universitetsnivå. Nå tar vi et steg videre ved å lage en medieklynge som skal se på både nye forretningsmodeller og hvordan vi skal nå ut med formidling på nye måter, for publikum endrer seg, og hvordan vi bruker medier, endrer seg. Der også er TV 2 helt sentral – det er de som er motoren i den utviklingen og i å få på plass den klyngen. Kulturkomiteen må også være klar over at en kommersiell aktør – på lik linje med NRK – betyr mye for arbeidsplasser, som siste taler også var inne på. Det spesielle er at det er TV 2 i Bergen som har klart å etablere nye bedrifter. Hele syv nye bedrifter har oppstått i randsonen rundt TV 2 i Bergen. De mest kjente er Vizrt, Storm og Mosart. Totalt sett omsetter de i dag for 5 mrd. kr. For at Norge skal klare å ha en slik posisjon internasjonalt innen både forskning og det å ta utfordringer når det gjelder hvordan formidling skal skje framover, er vi avhengig av å ta de gode grepene i dag. Som bergenser mener jeg det er en gledens dag – det mener jeg også på vegne av hele landet – at vi nå får på plass en god avtale, slik at vi styrker både NRK og TV 2.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2016-03-01:
Det som er et paradoks, er at man sier at ID er viktig, samtidig som man ikke vil gjøre noen ting for å forhindre at mennesker som bor og skal være i Norge, får klarlagt identiteten sin. Det som er interessant, er hvordan disse menneskene bl.a. skaffer seg reisedokumenter. Jeg viser til brevet fra daværende integreringsminister Solveig Horne, som skrev at kontrollrutinene i forbindelse med utstedelse av irakiske G-pass og A-pass var mangelfulle, og at det var stor mulighet for å kunne oppnå gyldig pass med falsk identitet. Dette er det som skjer i dag, og da lurer jeg på om statsråden er komfortabel med at det finnes mange mennesker der ute som kan skaffe seg gyldige pass på falsk identitet. Hva er alternativet til statsråden når regjeringspartiene stemmer imot et ID-avklaringsprogram for denne gruppen?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2016-03-01:
Statsråden svarer ikke på det som er spørsmålet mitt, for dette er jo den faktiske situasjonen. Dette er måten denne gruppen mennesker skaffer seg reisedokumenter på i dag. Vi har ingen garantier for at de er ekte eller registrert på riktig identitet. Det betyr at mennesker kan skaffe seg pass som ikke er på deres egen identitet. Man kan operere med flere identiteter og reise inn og ut av Europa uten at vi registrerer hvor de er. Mitt spørsmål er: Er statsråden komfortabel med det? Dette vil jo fortsette dersom vi ikke får avklart identiteten til disse menneskene. Så nevner statsråden korrupsjon. Da har jeg lyst til å spørre: Er det større sannsynlighet for korrupsjon når enkeltmennesker i Norge forholder seg til irakiske myndigheter eller ambassaden, eller er sjansen for korrupsjon mindre dersom norske myndigheter har direkte kontakt med irakiske myndigheter og enkeltmenneskene ikke er involvert? Det er jo alternativet.
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2016-03-01:
Det snakkes om ressurser i UDI. I den rapporten som Nasjonalt ID-senter ga ut, pekte man på en løsning der man f.eks. kunne styrke ambassaden i Amman eller Bagdad med personell som har direkte kontakt. Der skriver også Nasjonalt ID-senter at man kan bistå med verifiseringsarbeidet på ambassaden dersom man ønsker det. Så er mitt spørsmål: Hvor mye ressurser bruker utlendingsmyndighetene på saker i dag der det er uavklart identitet – på nye vedtak, oppfølging og den type ting? Ville det ikke vært en fordel også for utlendingsmyndighetene om vi hadde fått avklart identiteten til disse menneskene?
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2016-03-01:
Jeg har lyst til å si at det er veldig bra at vi har endret på regelverket og strammet inn kravene til identitet når det gjelder humanitært opphold. Det betyr at vi ikke kommer i en lignende situasjon igjen. Det er veldig bra at man jobber for at det skal bli bedre registrering i mottaksfasen, men det løser jo på ingen måte situasjonen for disse menneskene som har vært her i 16 år. Det er det vi er ute etter. Og jeg er enig med representanten Toskedal som påpekte i replikkordskiftet at det også sender et signal at vi lar mennesker leve med uavklart identitet i årevis uten at myndighetene gjør noen ting. Så spør representanten Kapur: Hva skjer om 15 år hvis vi havner i samme situasjon med dagens saker? Jeg vil bare oppfordre komiteens medlemmer om å være oppdatert på hva som er gjeldende lovverk, og skal du ha opphold på humanitært grunnlag, sånn som denne gruppen fikk, så er det nå strengere krav til identitet. Jeg er enig med representanten Kapur i at det er noen paradokser i denne debatten. Paradokset er at også regjeringspartiene, og tidligere statsråd i brev til komiteen, gang på gang har understreket at det ville vært flott å få avklart identiteten til disse menneskene, men de har ingen tiltak for å komme dit. Høyresiden sier at identitet er viktig, men er ikke villig til å gjøre noe for at disse menneskene kan få en avklart identitet. Og nå er høyresiden blitt utfordret i denne saken. Statsråden er utfordret gjentatte ganger i replikkordskiftet: Hva er alternativet? – og det får vi altså ingen svar på. Da er det fint å leke seg med stor retorikk, men i denne sal må man komme med et alternativ hvis man mener at forslagene våre er dårlige, for alternativet er at disse menneskene fortsatt lever med uavklart identitet, kan søke om pass og reisedokumenter, uten at vi har noen garanti for at det er registrert på riktig menneske. Så jeg vil bare si at det er mange paradokser her i dag, men de største paradoksene er det høyresiden som står for.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2016-03-01:
Jeg er veldig enig i det som blir sagt fra regjeringshold og fra statsråden om at vi ikke må sende ut feil signal. Det deler jeg fullt ut i denne situasjonen, og det må vi tenke nøye gjennom, slik at vi finner virkemidler og politikk som virker slik vi ønsker. Da har jeg problemer med å tenke at et identitetsavklaringsprogram skal virke på den måten. Det må tvert imot være forebyggende at vi som land foretar identitetsavklaring. Det vil være et sterkt signal å sende ut i verden, for det signalet vi sender nå, er at i Norge kan man få bo og bli på falsk identitet år etter år uten at myndighetene bryr seg. Ser statsråden at det faktisk er et signal som nå kan bli stående?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-03-01:
Komiteens medlemmer fra Høyre og Fremskrittspartiet sier i en merknad at de i utgangspunktet er positive til at personer som er omfattet av vanskelig identitetsavklaring, burde få muligheten til å søke statsborgerskap i Norge, men viser videre til at siden den aktuelle gruppen allerede har en avklart situasjon med permanent opphold, vil det være uklokt å gå inn for forslaget om identitetsavklaring. Fra mitt ståsted er det viktig at personer som er permanent bosatt i Norge, som har arbeidet sitt her, og som har alle sosiale rettigheter på linje med andre, også har de rettigheter og plikter som følger med et norsk statsborgerskap. Jeg tror det styrker deres tilknytning og også deres lojalitet til landet. Er statsråden enig i en slik betraktning?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-03-01:
Statsråden sa i sitt innlegg at bolig ikke er det eneste som er viktig i integreringsarbeidet, og det er det vanskelig å være uenig i. Men bolig er en forutsetning for at kommunene tør å si ja til å bosette, og 70 pst. av kommunene sier at mangel på bolig er hovedutfordringen når de skal bosette flyktninger. Husbankens rammer og retningslinjer for lån og tilskudd er avgjørende for å få bedret boligsituasjonen for alle vanskeligstilte på boligmarkedet, herunder flyktninger. Det stemmer ikke at statsbudsjettet for 2016 økte Husbankens ramme, tvert imot ble den redusert. Senterpartiet foreslo en rammeøkning fra 18 mrd. kr til 25. mrd. kr. Husbanken er kommunal- og moderniseringsministerens område, men likevel er det avgjørende for kommunenes forutsetninger for å bosette flyktninger at de har tilgang på bolig. Vil statsråden bidra til konkrete tiltak for å øke støtten til boligtiltak for flyktninger, og hva slags tiltak vil i tilfelle statsråden vurdere?
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-03-01:
Venstre er glad for at det er flertall for forslaget om et tidsavgrenset identitetsavklaringsprogram for irakiske statsborgere som har fått avslag på søknad om norsk statsborgerskap på grunnlag av manglende dokumentert identitet. Samtidig er det en refleksjon, som representanten Toskedal var inne på i sitt innlegg, at plikter og rettigheter er viktig også når det gjelder et statsborgerskap, som på mange måter bekrefter vår identitet. Denne muligheten som man nå får gjennom å få avklart identiteten, er viktig for mange irakere i Norge som opplever det som en belastning for seg selv og sin familie at de ikke kommer ut av en situasjon med identitetstvil – en identitetstvil som ikke skyldes forhold hos den enkelte, men som skyldes at identitetsdokumentene fra Irak ikke anses å ha tilstrekkelig notoritet. Det er samtidig en samfunnsmessig gevinst ved å gi flere mulighet for en fullverdig deltakelse i vårt samfunn som norske statsborgere, i tillegg til den økonomiske besparelsen ved at tiden og ressursene utlendingsmyndighetene bruker på stadig oppfølging av nye vurderinger av disse sakene, reduseres. Vi har gjort det før. Vi hadde ID-avklaringsprogram for de såkalte MUF-erne i 2001, og nå gjør vi det igjen. Rapporten som Nasjonalt ID-senter utarbeidet i 2013, er omfattende og solid. Dokumentasjons- og registreringssituasjonen i Irak ble grundig kartlagt, og verifiseringsmulighetene ble undersøkt. Det ble slått fast at det er mulig å verifisere identiteten til irakere i Norge mot irakiske registre. Alle irakere kan i utgangspunktet framskaffe identitetsdokumentasjon som kan benyttes til en slik verifisering. Derfor var også ID-senterets klare anbefaling at irakere med identitetstvil bør få mulighet til å verifisere sin identitet. Uklar identitet er en av hovedårsakene til at søkere får avslag på søknad om statsborgerskap i Norge. Ved tvil om framlagt identitet må søkerne sannsynliggjøre eller dokumentere sin identitet. Dette vil være krevende og i enkelte tilfeller umulig når dokumentasjon fra hjemlandet ikke anses å ha tilstrekkelig notoritet hos utlendingsforvaltningen. Mange irakere opplever at de er oppført med uriktig identitet, og at de ikke blir hørt når de ber om å få endre til riktig identitet ettersom dokumentasjonen ikke aksepteres. Nå får man en mulighet til å få verifisert identiteten sin. Dette innebærer ikke automatisk at man får innvilget statsborgerskap. Vilkårene for statsborgerskap må vurderes for seg. Dette er heller ikke, som enkelte har anført, et amnesti – definitivt ikke. Forslaget gir irakere som i dag er registrert med uriktig identitet, en mulighet til å bli registrert med sin korrekte identitet. Målet med alle identitetsavklaringer må være å klarlegge korrekt identitet. Bruk av uriktige identitetsopplysninger undergraver det viktige arbeidet med identitetsavklaringer. Venstre støtter derfor opp om den viktige og nødvendige oppryddingen, og mener at dette er en viktig del av den helhetlige innsatsen for å avklare identitet.
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-03-01:
Det som fikk meg til å ta ordet, var replikkordskiftet mellom representanten Toskedal og statsråden, som jeg ble litt forundret over da de pekte på signaler. Det er korrekt som representanten Toskedal sier: Det gir faktisk også noen signaler når en ikke vil være med og avklare identitet. Jeg må si at jeg ble litt i stuss over statsrådens svar til representanten Toskedal, og jeg kunne gjerne ha tenkt meg en litt nærmere forklaring på det at det gir et dårlig signal å avklare identitet. Det er for meg svært overraskende, for paradokset i dette er at vi da sier at det er greit å bo i Norge med uavklart identitet. Jeg synes det faktisk må være en fordel at vi avklarer identiteten. Det som representanten Toskedal spurte statsråden om, hadde jeg ønsket å få et lengre svar på i denne debatten. At det blir kalt et paradoks at flertallet i denne salen faktisk ønsker å få avklart identiteten, synes jeg er litt makeløst.
André N. Skjelstad (Venstre), 2016-03-01:
I denne saken foreligger det en innstilling fra kommunal- og forvaltningskomiteen til et representantforslag fra stortingsrepresentantene Audun Lysbakken og Karin Andersen om et nytt system for bosetting av flyktninger. Det er fremmet fire forslag fra representantene, og komiteen har avgitt sin innstilling. Jeg regner med at representanten Karin Andersen vil redegjøre for sine forslag. Kommunene bosetter flere enn noen gang. Mens partileder Siv Jensen i fjor høst oppfordret kommunene til å si nei til å ta imot flyktninger, satte partikollega, daværende bosettingsminister Solveig Horne, i fjor rekord i antall bosatte. I forrige uke fikk vi høre om kommuner som venter på bosettingsklare flyktninger. Bergen har skaffet husrom, men må vente på å få tildelt flyktninger. Krumtappen i bosetting i dag er ikke kommunene, men UDIs prioritering av avslagssaker har resultert i at bosetting av dem som får opphold, har stoppet opp. Det er kritisk for bosettingen og for integreringen. En god integrering forutsetter at man kommer i gang tidlig med integreringsprosessene i kommunene. Derfor er det viktig at man prioriterer raskere behandling av klare innvilgelsessaker, gjerne ved bruk av såkalte hurtigspor, som Venstre ved flere anledninger har tatt til orde for. Når det er sagt, mener også Venstre det er viktig at alle kommunene bidrar i bosettingsarbeidet. I dag ser vi at det er noen kommuner som tar større ansvar enn andre. Bosetting skjer med grunnlag i anmodninger fra IMDi, og direktoratet bruker en fordelingsnøkkel som grunnlag for sine anmodningsvedtak. Ved utarbeidelse av den er det lagt stor vekt på tidligere evne og vilje til bosetting. Kommuner som før har tatt imot mange, anmodes derfor stadig om å ta imot flere, mens kommuner som har tatt imot svært få eller ingen, ikke anmodes om å ta imot tilsvarende mange. Vi har derfor tatt til orde for en gjennomgang av fordelingsnøklene med sikte på å få en mer rettferdig fordeling og mener det er den rette veien å gå. Videre har vi som ledd i integreringsforliket sikret flertall for en gjennomgang av incentivordningen og etablering av en ny bosettingsavtale mellom regjeringen og KS. Vi mener videre det er grunnlag for en mer utstrakt bruk av selvbosetting innenfor kommunens grenser, slik man eksempelvis har gjort med stort hell i Bergen. Videre er det viktig å legge til rette for etablering av et tilstrekkelig antall boliger i kommunene, da det anføres å være den største utfordringen i kommunene. Gode rammer til Husbanken og ordninger for kommunene er derfor helt avgjørende. Det vil være nødvendig å tenke nye tanker om hvordan man bruker Husbanken framover. Det er derfor viktig og riktig å fortsette å satse på utleieboliger, som har økt fra om lag 1 000 i 2013 til 1 700 i 2015. Dette vil være nødvendig for flere ting enn bare integrering, men også for kommunene generelt. Sammen med det å komme raskt ut i arbeid og aktivitet og en god norskopplæring vil dette være viktig for å få til en god integrering framover.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-01:
Statsråden fortsetter å bruke begrepet «amnesti» om et identitetsavklaringsprogram for mennesker som har permanent opphold i Norge. Det mener jeg er en svært feil ordbruk, for det er ikke en type amnesti, det er et avklaringsprogram som skal avgjøre hvilken identitet som er korrekt. Da er mitt spørsmål til statsråden veldig enkelt: Mener statsråden at det er en fordel eller en ulempe for Norge at flest mulig av dem som er her og har permanent opphold, er registrert med korrekt identitet?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-01:
Det er viktig at de som skal være her i landet, blir bosatt veldig raskt. Det å bo på mottak er en helt unaturlig livssituasjon. Mange har opplevd veldig traumatiske ting på forhånd, så de har stort behov for å komme i gang med livet i et lokalsamfunn veldig tidlig, også for å se hva som blir forventet av dem, og ikke bli institusjonalisert, som man ofte blir hvis man er på mottak lenge. Derfor er det behov for å få til rask bosetting. I innlegget mitt nevnte jeg alle de kommunene der Fremskrittspartiet har stemt imot bosetting, mange ganger alle, noen ganger halvparten, osv. Nå sier statsråden i replikkordskiftet med Arbeiderpartiet at hun er glad for vedtakene om bosetting i kommunene. Hva vil da statsråden si til sine partifeller som stemmer imot de vedtakene statsråden er glad for blir gjort?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-01:
Grunnen til at SV fremmer dette forslaget, er jo nettopp at folk ikke skal bli sittende i årevis på mottak på vent, at man skal komme i gang tidligere. Dess raskere man blir bosatt, dess bedre går det med integreringen, skriver regjeringen sjøl i sitt budsjett. Men når det kommer til tiltakene, har man kuttet i norskopplæringen, man har kuttet i tilskuddet til kommunene til bosetting av enslige mindreårige, og man vil ikke være med på å få på plass en ordning som gjør at bosettingen går raskere. Jeg skjønner godt at kommunene er bekymret for flere av sine utgifter. Derfor er SVs forslag at kommunene skal få full utgiftsdekning for dette. Men poenget vårt er jo at flere kommer til å klare seg sjøl hvis de slipper å sitte i en slik unaturlig situasjon lenge, stirre i veggen og lære seg å ta imot trygd, for det er det som skjer. Derfor er SVs forslag helt aktivt for at integreringen skal gå raskere og bedre. Kan statsråden se at det i hvert fall er intensjonen bak forslaget?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-01:
Nei, det er det man holder på med nå, at folk blir sittende i årevis på mottak, som er tvang. Kommunene har veldig mange pålagte oppgaver, løpende oppgaver som de må gjøre, uten at man bruker denne typen begreper på det. Det er helt riktig at det forslaget som SV fremmer her, er det forslaget som var ute på høring, fordi vi mente det var nødvendig da. Det har også statsråden mange ganger påpekt, at det satt for mange på mottak. Da som nå stemte Fremskrittspartiet mot lokalt, så det var jo en av grunnene til at det ikke ble noen løsning på det. Men når statsråden er så opptatt av frivillighet, men samtidig er med på å legge fram budsjett der det er kutt bl.a. i utgiftsdekningen til kommunene for å bosette enslige mindreårige asylsøkere, er det jo ingen sammenheng i det man sier. Kommunene vil nok bosette enda bedre hvis de vet at de får full utgiftsdekning for dem de bosetter, og at man får økte muligheter til å betale for boliger, for det trengs boliger også til flere vanskeligstilte enn bare til flyktningene.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-01:
Jeg syns denne debatten er litt komisk når man hører at regjeringen skryter av de økte bosettingstallene, når jeg nettopp har vist med helt klare tall at Fremskrittspartiet lokalt stemmer imot dette. Hadde derimot SVs forslag i kommunestyrene blitt vedtatt, hadde statsråden fått løst sitt problem. Men hun satser fremdeles på at man lokalt skal kunne nedlegge veto, og syns det er helt greit at Fremskrittspartiet saboterer den jobben som regjeringen nå sier de har behov for å få gjort. Det er litt rart å høre på at man skryter på seg æren for den jobben som andre gjør lokalt, for det er det statsråden, og også andre representanter for regjeringen, gjør. Grunnen til at vi la fram dette da vi satt i regjering, og sendte det på høring, var jo nettopp at vi så at det var behov for å få på plass slike ordninger, og at det også forutsatte at man skulle – 100 pst. – fullfinansiere det som kommunene hadde behov for. Jeg registrerer også at statsråden forsøker å bagatellisere kutt når det gjelder tilskudd til bosetting av enslige mindreårige asylsøkere. Da har jeg bare lyst til å si at en av de tingene som kommunesektoren har vært mest kritisk til, har skjedd. Noe av det mest kritiske er jo disse ungene, og ungdommene, som virkelig trenger å bli bosatt raskt. Er det noen som tar skade av å bo så unaturlig som det er å bo på et asylmottak, så er det disse ungdommene. Det å se seg nødt til å kutte der er, for å si det pent, lite fantasifullt. Jeg kan minne statsråden om at det var et par andre poster der man bevilget ganske mange milliarder til mennesker som for så vidt greier seg godt her i verden og har sitt på det tørre. Så det var vel et par andre steder man kunne ha valgt å ta pengene hvis det var pengeknipe. Også det å kutte i språkopplæring – når man vet at det er helt avgjørende å komme i gang med språkopplæring så tidlig som mulig – viser at det å snakke om god integrering egentlig er noe man sier, ikke noe man gjør. Hvis det hadde vært det viktigste, hadde vel også regjeringen og statsråden prioritert å legge fram flere forslag til god integrering raskt, slik at vi hadde kommet i gang med integrering av alle dem som nå sitter på mottak, og veldig mange av dem kommer til å få bli. Det vet vi jo, for det er krigsflyktninger. Til slutt: Det er også behov for å øke saksbehandlingskapasiteten, slik at vi raskt får behandlet sakene til dem som vi vet med stor sannsynlighet kommer til å få bli, og i ettertid er det behov for at de får bosatt seg raskt, for dette er mennesker som kan bidra i samfunnet. Det vi gjør nå, hindrer det.
Mudassar Kapur (Høyre), 2016-03-01:
Jeg ventet med vilje i det lengste før jeg tegnet meg, nettopp fordi jeg ønsket å høre forslagsstillerne begrunne merknadene sine og forslaget sitt. Når det gjelder Høyre og Fremskrittspartiets syn i denne saken, synes jeg representanten Njåstad redegjorde godt for det. Jeg tror også at statsråden vil komme inn på detaljene, og jeg skal heller ikke bruke tiden på å lese opp igjen merknadene våre. Grunnen til at jeg tar ordet, er at nå har alle de partiene som har gått inn for forslaget, hatt muligheten til å begrunne det. Det er et paradoks her som jeg synes står ubesvart. Nesten samtlige som har hatt ordet, har sagt at identitetsavklaring er et helt avgjørende prinsipp for å få opphold i Norge, samtidig som man sier at hvis det går lang nok tid fra man var i den situasjonen at man oppga falsk identitet, kan man se tilbake og si at nå er det på tide å rydde opp, og dermed får man noe som noen vil kalle for amnesti. Jeg skal ikke bruke det ordet, for det kan man bruke i andre sammenhenger. Men det er en del paradokser her hvis jeg sammenlikner hva forslagsstillerne sier fra talerstolen, og hva man legger i det endelige forslaget. Så er det en annen ting: Det har vært nevnt i utallige debatter særlig fra Arbeiderpartiet, SV også og ikke minst Senterpartiet at nå er asyltilstrømmingen stor, vi trenger flere ressurser, kapasiteten er sprengt, og hva gjør regjeringen for å håndtere disse tingene? Likevel går man inn for et forslag som vil beslaglegge kapasitet til å rydde opp i så gamle saker, når vi har en så akutt situasjon som vi har lagt rett bak oss, og kanskje får vi en akutt situasjon igjen – jeg skal ikke prøve å foregripe noen begivenheter eller gi noen analyser av hva det betyr, det som nå skjer på Middelhavet de neste månedene, men det er en del paradokser her som gjør at jeg synes debatten blir ufullstendig. Flertallet har talt, og det er greit, men debatten er ufullstendig. Alle som har hatt ordet fra forslagsstillernes side, har pekt på identitetsavklaring. Alle forslagsstillerne har gjennom hele høsten pekt på kapasitet, men det gjelder ikke nå lenger fordi en sak er så og så gammel. Jeg tenker at nå blir dette vedtatt, og det skal vi selvfølgelig respektere, men paradokset som vi har foran oss, er her, og det er at ingen av forslagsstillerne har i løpet av debatten greid å belyse dette på en god nok måte. Det henger igjen, og det er litt synd, for hva skjer når dagens saker har blitt 10–15 år gamle? Hva skal vi vedta da?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
Det med identitet er en utfordring, for veldig mange av dem som kommer til Norge som asylsøkere, kommer uten dokumenter. I realiteten vet ikke norske myndigheter hvor de kommer fra, eller hvilken identitet de har. Derfor har bl.a. regjeringen i det framlagte innstramningsforslaget flere forslag til hvordan en kan styrke arbeidet med biometri – det å få fingeravtrykk linket opp til et pass – og at flere enn i dag må avgi fingeravtrykk i forbindelse med søknader. Jeg mener at et norsk statsborgerskap skal henge høyt. Jeg mener at det i utgangspunktet er feil at personer som ikke kan verifisere hvem de er, skal få det. Når også opplysningene som blir hentet ut fra Irak, er forholdsvis usikre – når man ser på hvilket korrupsjonsnivå det er i det landet – vil det være svært utfordrende. Vi vil selvfølgelig følge opp, men jeg mener det er helt feil signal å sende ut i en tid da tilstrømningen til Norge er stor, og der mange kommer uten kjent identitet.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2016-03-01:
Det er UDI som har tidligere erfaring med irakiske myndigheter, og som påpeker at det er et problem at Irak blir regnet som et av de mest korrupte landene i verden. De er vel på 8.-plass når det gjelder akkurat det. I mange tilfeller vil en kunne få utstedt vanlig pass, men problemet er at det ikke er sikkert at det er rett person som har det legitime passet. Det er et problem. Når det gjelder identitet, mener jeg at vi har mange, mange saker vi skal jobbe med i Norge nå. Personer som kom i fjor, står i kø for å få oppklart hvilken identitet man har. Jeg mener derfor at det vil være feil bruk av ressurser i den situasjonen vi er i nå, å ha et slikt program. Men så har Stortinget vedtatt det. Jeg mener at det er å sende feil signal, men vi vil selvfølgelig følge opp det som Stortinget har vedtatt.