trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Her var det veldig mange påstandar, eg får sjå om eg klarer å ta nokre av dei ned. For det første: Dersom ein googlar åtte år i regjering, får ein flest treff på Høgre-representantar – etter at dei kom i regjering. Etter åtte år i regjering fekk vi på plass etablering av mange såkornfond, vi fekk etablert regional utvikling, vi satsa på ei marin verdiskaping, vi fekk løfta satsinga på reiseliv, som peiker i retning av ein annan type næringsstruktur i Noreg enn den petrobaserte. Eg nemner spesielt desse fordi det er akkurat i dei ein har kutta frå regjeringas side. Ein har rett og slett gått målretta til verks for å kutte i nokre av dei mest interessante kandidatane for framtidas næringar. Så til det siste spørsmålet: Vi har eit omfattande program der bl.a. dette er omtalt, som eg oppfordrar representanten til å lese før han spør.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Den kanskje viktigaste svekkinga av jordbrukets moglegheit til å sjå framover er dei store kutta som regjeringa har gjennomført i dette budsjettet, og som er ei målretta svekking av bl.a. forsking og utvikling på området. Eg trur at framtida til skogbruk og den fantastiske naturressursen som det representerer i store delar av landet, heile bioøkonomien, handlar om å satse på teknologi og teknologiutvikling. Vi veit at viss ein berre ser litt utanfor Noregs grenser, på f.eks. Storbritannia, Tyskland og USA, så er store, nasjonale program starta for å reindustrialisere næringar som ein trudde globaliseringa hadde stole. I staden for at ein skipar ut naturressursar som skogen, kan ein vidareforedle det i landet, men då må ein vere villig til å satse på teknologi og pilotinvestering. Blant anna vil eitt av forslaga som vi har fremja i dette budsjettet, om Pilotinvest, særleg rette seg mot skogbruk.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Eg trur det er veldig viktig at vi har ein fin balanse mellom vern og bruk. I Senterpartiet og SV er det forskjellige oppfatningar om kva ein skal leggje vekt på. For SV sin del er skogen ein naturressurs som skal haustast, og som skal utnyttast, og der vi ser store, spennande potensial. Alt som ein kan bruke olja til, kan ein faktisk bruke skogen til. Eg meiner at dette er eit uutnytta område for Noreg generelt, og går gjerne saman med Senterpartiet om å fremje forslag om nasjonale strategiar for heile bioøkonomien. Når det gjeld skogsbilvegar, er det, så vidt eg veit, like mykje skogsbilvegar i Noreg som det er vanlege vegar. Det er eit omfattande nett. Det å ha gode vegar inn i skogen for å hente trevirke er ein føresetnad for å kunne hauste av dette. På det området har ikkje SV eit ja-svar eller eit nei-svar. Vi er pragmatisk orienterte. Vi ser sak for sak. Det er ikkje slik at vi legg oss berre på vernelinja eller berre på bruklinja.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Det stemmer jo ikkje at vi bruker like mykje oljepengar som regjeringa eller dei fleste andre partia i denne salen gjer. Vi bruker 4 mrd. kr mindre, og det er rett og slett fordi vi ønskjer å stake ut kursen mot ein mindre petroleumsbasert økonomi. Når det gjeld det brutale oppgjøret som Korsberg syntest var godt, må eg seie at SVs primærpolitikk er at vi ønskjer eit mykje større skifte i norsk økonomi. Det har vi ivra for i mange, mange år. Akkurat den delen av dei åtte åra er vi ikkje spesielt fornøgde med. Det vi er fornøgde med, er dei næringsretta satsingane på næringar som peiker i ei anna retning enn dei petroleumsrelaterte næringane, altså marin, reiseliv osv., dei områda som eg allereie har nemnt. Når det gjeld Hammerfest – eit kjapt sidespor til det – er problemet med det vi ser no, f.eks. det at mange arbeidsplassar forsvinn, at dei fleste, veldig mange, av desse arbeidsplassane forsvinn langs kysten og spesielt i Nord-Noreg. Det er dei nye prosjekta som forsvinn. Det å ruste seg for framtida ved å satse på oljenæringa i nord er eit blindspor.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Eit av dei tiltaka som regjeringa har kome med i år som har blitt mest slått tilbake, og som har vore hovudsatsinga deira, er kutta i formuesskatt for dei aller rikaste i Noreg. Det har vore veldig vanskeleg å argumentere for at dette vil verke vekstfremmande, som ministeren her påstår framleis. Ho klarer ikkje å finne belegg for den grunngjevinga. Så har regjeringa endra argumentasjonen der det er viktig for å vareta norsk eigarskap, og det er jo interessant når ein sel ut veldig mykje av norske selskap til utlandet. Men mitt spørsmål, som eg ønskjer å få eit konkret svar på frå ministeren, er: Kva for vekstfremmande aktivitetar vil vi sjå i Nord-Noreg som følgje av kutta i formuesskatten?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Regjeringa blir driven frå skanse til skanse i spørsmålet om formuesskatt. Det er akkurat som om ein blir sur når det kjem frå eksperthald at formuesskatten ikkje tener dei måla og ikkje blir det verkemidlet for nyskaping i næringslivet som ein frå blått hald ønskjer. Eg må minne om at Scheel-utvalet, som nettopp har levert forslag til endringar i skatteopplegget og avgiftsopplegget, har konkludert med at dersom ein verkeleg skal satse på éin ting, er det ikkje formuesskatten ein skal kutte på, da må ein begynne å sjå på bedriftsskattlegginga. Og da vil eg minne om at SV er det einaste partiet som faktisk har senka bedriftsskattlegginga i forslaget til budsjett. Det er ikkje overraskande at det er eit viktig verkemiddel. Det går direkte på bedrifta, mens det verkar som om denne regjeringa er meir opptatt av å sikre eigarane si rolle. No skal ikkje eg nemne det merkelege paradokset at ein på den eine sida er opptatt av norsk eigarskap og på den andre sida sel ut som berre det til utlendingar store norske selskap. Gjennom denne debatten har næringsnøytralitet vore eit gjennomgåande tema. Det er ikkje fleirtal i denne salen for næringsnøytralitet. Det har kome fram frå både Venstre og Kristeleg Folkeparti og dei raud-grøne partia at det ikkje er noko ønske her i salen om det. Vi ser heller ikkje noka fornuft i det. For eit lite land, der stort sett dei fleste som arbeider i privat sektor, jobbar i små bedrifter, er det nettopp dei felles satsingane, samarbeidet, som må vere nøkkelen til utvikling av næringslivet. Når det gjeld tala frå OECD, verkar det også som om den blå-blå regjeringa synest det er litt irriterande at kanskje ein av dei mest nyliberale institusjonane i heile Europa kjem fram til at hadde forskjellane vore enda mindre, også i Noreg, ville verdiskapinga vore høgare, altså at verdiskaping og forskjellar faktisk heng saman. Det skulle ikkje vore nemnt i denne næringsdebatten, for i næringsdebattar skal ein ikkje snakke om forskjellar, ein skal berre snakke om verkemiddel. Så vil eg berre påpeike ein ting til slutt: Copernicus har vore nemnd i denne debatten. Det er ikkje gjennom denne debatten samarbeidspartnarane har sikra finansieringa til Copernicus. Det er gjort gjennom nysalderinga. Det betyr at ein bruker nye oljepengar for å sikre det, og det skaper ei usikkerheit for budsjettet, for det er ikkje putta inn i budsjettet. Så om Copernicus vil leve vidare i framtidige budsjett, får vi ingen svar på her. Det at ein ikkje har klart å reelt prioritere Copernicus-prosjektet inn i budsjettet med regjeringspartia, viser at ein ikkje heilt har skjønt betydninga av Copernicus-prosjektet for eit viktig næringsliv i Noreg. Det betyr også at ein har skapt ein usikkerheit om kva rolle Noreg skal ha i programmet vidare. Det synest eg er veldig besynderleg.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Lærartettleik har vore eitt av haustens store tema også for regjeringa. Dei kom med eit budsjett der dei ikkje tok signala frå eit stort fleirtal på Stortinget om fleire lærarar, men etter samarbeidsavtalen har dei no gått med på det. Under den raud-grøne regjeringa fekk Kristin Halvorsen på plass eit prøveprosjekt i ungdomsskulen med fleire lærarar, og tilbakemeldinga derfrå er at dette har fungert veldig bra. Vi veit at stadig fleire elevar er i større grupper, og at dette går ut over deira moglegheit til å få tilpassa opplæring. I vårt budsjett føreslår vi innføring av ei ressursnorm. Det betyr at det blir maks 15 elevar på 1.–4. trinn og maks 20 elevar på resten av trinna i grunnskulen. Mitt spørsmål til representanten Giske er: Vil Arbeidarpartiet støtte SVs forslag om ei lærarressursnorm i heile grunnskulen?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Høgre sitt ideal er «draumelæraren», og for draumelærarane er ikkje klassestorleik viktig. Dei er så gode at elevane kan vere mange. I år etter år har Høgre kategorisk avvist forslag om å ha fleire lærarar og mindre klassestorleik. Så kom budsjettavtalen, og det blir auka lærartettleik på dei lågaste trinna. I ein rapport frå det amerikanske National Education Policy Center blei det nyleg konkludert med at «Class size matters, and it matters a lot.» Særleg barn frå låginntektsfamiliar og barn med minoritetsbakgrunn har stort utbytte av auka lærartettleik. Det same seier Utdanningsforbundet. Dei krev også ei ressursnorm i skulen. Erfaringa frå golvet er at fleire lærarar aukar læringsutbyttet. Med den budsjettavtalen som regjeringspartia no har med Kristeleg Folkeparti og Venstre, etter Kristeleg Folkeparti sitt gode arbeid, har Høgre no snudd og blitt einige med SV i at klassestorleik har stor betyding?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Eg kjem ikkje til å stille Kristeleg Folkeparti spørsmål om lærartettheit. Her er vi veldig på linje, det er nyanseforskjellar som er heilt uvesentlege i denne diskusjonen. Det eg kjem til å stille spørsmål om, handlar om forsking. No nyleg var det ein næringsdebatt i denne salen, og alle snakka om at no treng ein å omstille seg og ruste seg for framtida og få fleire bein å stå på osv. – dei frasane der. Dette må jo også få betydning for forsking og kva vi forskar på. Dersom det er ein ting som betyr mykje for kva type framtid vi skal ha, er det kva type område vi faktisk forskar på. I den innstillinga som vi no behandlar, har SV ein merknad som vi står aleine om, der vi ønskjer å flytte pengar frå oljeforsking og over til ny fornybar og dei banebrytande forskingsområda. Vi står dessverre aleine om å vri innsatsen frå petroretta forsking til ei meir fornybar løysing. Kva meiner Kristeleg Folkeparti om det?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Eg er litt overraska over spørsmålet. Når ein skal innføre auka studiestøtte, som varer i elleve månader, vil det først få effekt for det studieåret som studentane går inn i. Altså: Dersom vi vedtar det no, vil det få effekt for 2016, den ellevte månaden, som da avsluttar studieåret. Den normale måten å starte ei opptrapping av studiestøtta på er nettopp å varsle det og gjere dei nødvendige løyvingane i år, og så får det først effekt for juni 2016. Det ville vore akkurat det same som den blå-blå regjeringa ville gjort dersom dei hadde tenkt å føreslå dette. Eg synest eigentleg det er oppsiktsvekkjande at ein angrip parti som faktisk har føreslått det, for noko som den sitjande regjeringa ikkje har tenkt å føreslå.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Det er mogleg at representanten har vore litt for ivrig da han las SVs alternative budsjett. Vi føreslår ikkje heildagsskule i 2015. Vi varsla at dette kjem vi til å føreslå ved neste budsjett. Det er rett og slett fordi logikken er slik: Vi ønskjer først å få på plass ei ressursnorm for skulen. Det sørgjer for at det vil vere mykje enklare for lærarane verkeleg å møte kvar enkelt elev. Vi veit også at dette vil verke rekrutterande til læraryrket. Neste trinn er å utvide skuledagen, og da har vi varsla to timar ekstra på 1.–4. trinn, frå fire timar til seks timar. Vi veit at elevane i stor grad allereie er på skulen i denne tida, men dei er på SFO, som er eit veldig variabelt tilbod. Kva om vi kunne fylle den tida med mat, fysisk aktivitet og oppgåvejobbing, lekser, i staden for at dei blir sende heim til ein travel kvardag, med foreldre osv. som må hjelpe til med leksene på kvelden?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Eg er personleg sterkt kritisk og skeptisk til den institusjonaliserte måten å tenkje samfunn på. Det meiner eg er ein kritikk som ikkje rammar denne saka. Dei færraste av elevane er berre fire timar på skulen. Det er ikkje mange som har foreldre som ventar på dei heime. Dagens korte skuledag er eigentleg tilpassa ei tilbakelagd tid der ein var på skulen i fire timar, drog heim, der var mor og hjelpte til med leksene, og så var klokka to, og så skulle ein ete middag. Sånn er det ikkje lenger. I dei fleste familiar er begge i jobb, og elevane er i utgangspunktet på SFO store delar av dagen. Det å få ramma inn den tida betre med fysisk aktivitet, brødmat osv., i tillegg til oppgåvejobbing, trur eg vil skape klarare skilje mellom kva som er skulen sin jobb, ansvar og rolle, og kva som er familien sin.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Ja, viss representanten klarer å ta den store runden med å få i gang eit kurs med Studieforbundet og gjere det klart for sånne som meg, stiller eg opp, men eg tviler på om representanten kjem til å gjere det. Men spøk til side. Viss representanten berre vil ta ein titt på forslaga: Det eine dreier seg om eit område som eg er veldig overraska over at Venstre ikkje stiller seg bak i merknads form, og det handlar om å dreie innsatsen på forsking frå forsking som har som mål å forlengje oljealderen, over til fornybarforsking. Det synest eg er overraskande ettersom Venstre etter mi oppfatning har vore eit parti som har vore einig med SV i at vi treng ei stor omstilling av norsk økonomi. Da må det få betydning også for forskinga. Ein stilte seg ikkje bak det i merknads form i budsjettet, men SV ønskjer å løfte det forslaget også i salen for å sjå om det finst andre i denne salen som ønskjer å vri forskinga frå petrorelatert forsking over til fornybar.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
For at forskarar skal kunne ha fridom til verkeleg å tenkje fritt og vere dei banebrytarane vi ønskjer i samfunnet vårt, er det viktig at dei har tryggleik i jobben. Det har vore ei ganske unison einigheit her på huset om at vi alle ønskjer å kome bruken av dei mellombelse stillingane i akademia til livs. Men regjeringa har nyleg varsla at dei ønskjer å utvide løyva for bruk av mellombels tilsette i arbeidslivet. Og eg har også lagt merke til at ein har endra litt på argumentasjonen også i budsjettet når det gjeld korleis ein omtalar reduksjon av mellombelse stillingar. Mitt spørsmål er: Kan ministeren garantere at vi ikkje kjem til å sjå auka bruk av mellombelse stillingar i høgare utdanning, i forsking, på institutt osv. i tida framover, men at det vil bli redusert, slik planen var?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-12-11:
Eg tippar at 90 pst. av debatten har handla om snøen som fall i fjor. Kva om vi kunne følgt godaste Prøysen og heldt oss til «Du skal få en dag i mårå som rein og ubrukt står», og berre diskutert kva vi skal gjere framover? Det hadde vore ein artig diskusjon. Det hadde vore ei heilt parallell verd. Eg ønskjer å snakke om forsking. Rundt 70 pst. av norsk eksport er knytt til petroleumsrelaterte næringar. Ikkje berre teiknar det eit bilde av norsk økonomi som svært lite framtidsretta og miljøorientert, det gjer også Noreg særleg sårbart. Vi er ikkje like petroavhengige som Kuwait, men vi treng ikkje å gå lenger enn til Dei sameinte arabiske emirata for å finne ein økonomi som er like einsidig. Dei har ikkje 70 pst., men 67 pst. av sin økonomi petroleumsorientert. Tenk, endringar i éin pris kan fylle ei heil nyheitsveke, sende kronekurs og renta til botn og i vêret og setje store delar av industrien og verkstader i fare. Noreg har eit prekært behov for å stake ut ein ny kurs, som gjer norsk næringsliv både meir mangfaldig og meir miljøvenleg. Det er lite i årets budsjett som er i nærleiken av å representere kraftfulle initiativ for å løfte andre næringar og ruste Noreg for framtida, som frasen går. Kutt i formuesskatten for dei rikaste er den store enkeltsatsinga, men den har fagfolk for lengst tilbakevist som lite treffsikker anna enn å gjere dei rike nettopp rikare. Da er det eit stort paradoks for meg at ingen i denne salen er einig med SV i at det bør få betydning for forsking. Kvifor skal vi bruke offentlege midlar på forsking som har som mål å forlengje oljealderen? Kvifor støttar det store fleirtalet det? Ein del av oljerelatert forsking går til HMS, f.eks., i offshore. Det er viktig forsking. Men eg snakkar om den forskinga der hensikta nettopp er å forlengje oljealderen, slik som formålet med Petromax 2-programmet er. Det er spesielt at dei miljøvenlege partia ikkje er med på SVs forslag. Det er også spesielt at høgrepartia, som elles er så opptatt av offentlege midlar, ikkje er målretta. Kva om vi i staden kunne bruke desse midlane til forsking på fornybare energikjelder, som kan bidra til å løfte ei næring som ikkje er i nærleiken av å ha same moglegheiter som den store petrobransjen til å forske? Kva om vi i større grad kunne løfte den frie, banebrytande forskinga, den vi ikkje aner kva vil gje, men som vi veit kjem til å bli avgjerande for korleis framtidssamfunnet kjem til å bli? Også her i denne salen bør det vere samanheng mellom ord og handling. Omstillinga i norsk økonomi frå å kunne samanliknast med Dei sameinte arabiske emirata til å bli ein berekraftig økonomi er berre mogleg dersom det også får betydning for kunnskapspolitikken.
Ove Trellevik (Høyre), 2014-12-11:
Regjeringa har ambisiøse mål for å styrkja norsk konkurransekraft og har fått god draghjelp av Kristeleg Folkeparti i budsjettet til det. Det er fleire som har peikt på at bioøkonomien kan gje nye og store vekstmoglegheiter for utvikling av gode, nye næringsaktivitetar i Noreg. Regjeringa arbeider aktivt med denne problemstillinga, og i årets budsjett ligg det inne ein auke til den marine biostrategien på 1 mill. kr, og me er no oppe i eit årleg forbruk på dette på 5 mill. kr i forbindelse med den marine bioøkonomistrategien. Dette har me fått til med å omprioritera innanfor m.a. Marint verdiskapingsprogram. Mitt spørsmål er: Representanten er oppteken av den grøne bioøkonomien, som ho har teke til orde for, som òg sikkert har store moglegheiter, men kan Kristeleg Folkeparti støtta at ein på ein måte omprioriterer innanfor landbruket sine ressursar og midlar for å kunna starta opp og bruka meir pengar på bioøkonomistrategi?
Ove Trellevik (Høyre), 2014-12-11:
Budsjettet i år er eit godt budsjett, og Venstre har bidrege veldig godt til det. Det inneheld veldig mange gode satsingsområde både på marin forsking, på meir berekraftig havbruksproduksjon og på å styrkja bestandsforskinga, og det er mykje satsing på innovasjon og entreprenørskap. Berre satsinga på miljøteknologiordninga er over det dobbelte av det som vart levert i det siste statsbudsjettet til Stoltenberg II-regjeringa. Mykje av denne gode satsinga som me har i statsbudsjett i år, er heimla i regjeringsplattforma. Me høyrer òg i dag at det er mange frå opposisjonen som ser at det er fleire gode ting her i statsbudsjettet som dei har sakna. Ser Venstre fleire ting i regjeringsplattforma som dei vil dra fram og kjempa for ved neste korsveg?
Ove Trellevik (Høyre), 2014-12-11:
Då Arbeidarpartiet sat i regjering, var det ein årleg auke i havbruksproduksjonen ved at ein tildelte nye konsesjonar for vekst i havbruket. Men for kvar tildelingsrunde var det brukt ulike kriterium for korleis ein skulle få desse konsesjonane. Den eine gongen kunne vera at det skulle vera ein viss del kvinner i styret, ein annan gong kunne det vera det ein kalla for grøne konsesjonar – som eigentleg berre enda opp med ei mengde rettssaker med staten, mykje krangling, alle fekk konsesjonar likevel, og miljøet vart lidande. Støttar du målet til regjeringa om at ein må ha eit nytt regime for tildeling av konsesjonar, og at veksten i havbruket skal vera basert på berekraftige miljøindikatorar?
Ove Trellevik (Høyre), 2014-12-11:
Me har no for aller første gong fått ein statsråd som har gjeve direktiv til Mattilsynet om at ein skal bruka gjeldande regelverk og eventuelt stoppa produksjonen på anlegg som ikkje leverer i samsvar med dei krava som er sette. Eg oppfattar at du støttar regjeringa i at ein handhevar dette gjeldande regelverket på ein betre måte enn det ein har vore vitne til tidlegare.
Ove Trellevik (Høyre), 2014-12-11:
Det var ei grei og flott avklaring frå representanten Line Henriette Hjemdal frå Kristeleg Folkeparti når det gjaldt verkemiddelapparatbruken. Det har kome fram litt kritikk i denne salen i dag når det gjeld desse landsdekkande programma kontra dei bransjespesifikke programma, og dette med marint verdiskapingsprogram var òg kommentert. Men denne regjeringa vel å evaluera om det ein har brukt pengar på, har hatt effekt. I denne evalueringa er det òg program som har fått gode tilbakemeldingar, og som det vert jobba med å finna gode løysingar på. Dette gjeld spesielt eit program som har vore eit kompetanseprogram på NHH og ei trainee-ordning. Geir Pollestad seier at me er mest opptekne av kva dei raud-grøne gjorde dei åtte åra som dei ikkje fekk til noko. Eg synest det er heilt naturleg at me ser på kva politikk som har fungert, og kva som faktisk ikkje fungerte. Når det ikkje fungerte under dei raud-grøne, er det ikkje så rart at det er behov for å evaluera dei tiltaka som ligg i verkemiddelapparatet, og justera det i takt med det som ein har forventningar om skal gje betre resultat. Eg oppfattar at både frå Arbeidarpartiet og i retorikken frå Senterpartiet har ein tendens til å løyva ein masse gode pengar til mange gode formål utan nødvendigvis å måla effekten av det som vert brukt pengar på. Vidare er eg oppteken av bioøkonomi, som fleire òg har omtalt. Eg har jobba som ordførar tidlegare, og eg må få lov til å fortelja ei bitte lita historie frå den tida. På Vestlandet har me Mongstad med store CO2-utslepp, og der ønskte me å få på plass eit kunstig algeproduksjonsprosjekt for å nytta CO2 til å produsera og dyrka kunstige algar som skulle gå inn i produksjonen av fiskefôr. Dette var målsetjinga. Me hadde møte med Lisbeth Berg-Hansen fleire gonger, men det kom aldri noko ut av dette. Men allereie i revidert budsjett no i sommar var finansieringa til dette på plass, og me har store forventningar til at me skal få kunnskap ut av dette prosjektet. Så regjeringa er veldig på, slik eg opplever det, når det gjeld det som har med bioøkonomi å gjera. Eg ser òg fram til at me skal jobba vidare med dette både her i Stortinget og i regjering. Det er mykje viktig og mykje spennande som skjer med dette. Næringspolitikk handlar ikkje berre om verkemiddelapparat, det handlar òg om forsking. Innanfor den marine forskinga er budsjettet styrkt med over 100 mill. kr sidan den nye regjeringa trådde til etter regjeringsskiftet. Eg meiner det er næringsretta forsking me driv med, og det er god næringspolitikk som kjem ut av den forskinga.
Ove Trellevik (Høyre), 2014-12-11:
Berre ein kort kommentar til Ingrid Heggø og fleire som har diskutert kutt i reiselivssatsinga. Det er for så vidt rett, me kutta jo òg for eit år sidan. Når det då er vekst i turismen i Noreg trass i at det er innført kutt, kan me jo lura på om desse verkemidla har hatt den effekten som ein ønskte. Regjeringa jobbar med ein verdiskapingsanalyse av reiselivet og vil koma tilbake til korleis me skal kunna målretta bruken av ressursane og verkemiddelapparatet innanfor turismen på ein mykje betre og målretta måte i framtida. Det er ikkje slik at me ikkje ønskjer dette, men det må vera meir målretta, og ein må ta seg tid til å evaluera verkemiddelbruken – om han er rett. Det har Arbeidarpartiet aldri, aldri gjort.
Ove Trellevik (Høyre), 2014-12-11:
Forsking er viktig. I debatten om næringspolitikken tidlegare i dag kom det kritikk frå fleire for at statsbudsjettet var næringsnøytralt. Men forskingspolitikk er òg viktig næringspolitikk, og det skjer veldig mykje spennande på dette området. Det er slik at eit konkurransedyktig arbeids- og næringsliv føreset at me har sterke og robuste utdannings- og forskingsinstitusjonar. Budsjettet me vedtek, er tidenes satsing på forsking, med over 30 mrd. kr. Ja – regjeringa har ambisiøse mål for forskingspolitikken. Vi må ha fagmiljø i verdsklasse. For å få det må vi prioritera og tenkja langsiktig. Difor satsar regjeringa på forskingsinfrastruktur, rekrutteringsstillingar og korleis me skal sikra god deltaking i det europeiske forskingssamarbeidet. Når det gjeld havbruk, ser ein for seg at denne næringa skal kunna veksa om me løyser miljøutfordringane og sikrar at tilgangen til ingrediensar til fôr skjer på ein berekraftig måte. Då er det viktig at me forskar på dette. Det gjer me, og det er ikkje næringsnøytralt. Spesifikk forsking skal bidra til at vi løyser miljøutfordringar, og at fôr og fôrråstoff som vert brukt i norsk havbruk, kjem frå berekraftige kjelder. Forsking og utvikling av ny teknologi gjer at vi kan utnytta råstoffa betre. Nye råvarer som krill, insektmjøl, algar, gjær og bakteriar kan verta aktuelle ingrediensar. Dette er også eit område der det pågår stor forskingsaktivitet, og denne regjeringa og samarbeidspartia Venstre og Kristeleg Folkeparti har levert mykje på eitt år gjennom dei to budsjetta me har fått gjennom her i Stortinget. Regjeringa og samarbeidspartia Venstre og Kristeleg Folkeparti investerer i kunnskap om marin næring for at denne skal kunna bidra til å utløysa det store verdiskapingspotensialet som ligg i næringa i framtida på ein berekraftig måte. For 2015 vert det ein auke i den marine forskingsinnsatsen på ytterlegare 55 mill. kr. Veksten i den marine forskinga har såleis auka med over 110 mill. kr sidan regjeringsskiftet. Det kan ikkje kallast næringsnøytralitet når prioriterte forskingssatsingar skal gje meir kunnskap som grunnlag for berekraftig vekst i sjømatnæringa. Universitetet i Bergen har to strategiske satsingsområde, marin forsking og utviklingsforsking. Universitetet er i gang med ein ny strategiprosess og har evaluert om satsingane har gjeve utteljing og meirverdi. I dagens Bergens Tidende kan me lesa at det har gjeve resultat. Det bekreftar at kvaliteten på den marine forskinga held eit høgt nivå og er internasjonalt anerkjent. Då er det viktig at me satsar der me er gode. I statsbudsjettet i år vert det ei styrking av viktig infrastruktur, økte løyvingar til næringsrelevant forsking og teknologiutvikling, utvikling av marin bioøkonomi, levandelagring av fisk, internasjonalisering og kunnskaps- og kompetanseoppbygging ved dei marine forskingsinstitutta. Dette kan ikkje kallast næringsnøytralitet. Dette handlar om å satsa der me har fortrinn.
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Takk for gode ord om Venstres gode tradisjoner på dette området. Jeg vil peke på at vi klarte å reversere kuttene i budsjettavtalen med Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, i tillegg til at vi prisjusterte ordningen til totalt 5,5 mill. kr. Det gjør vi fordi vi mener at de frivillige organisasjonene er veldig viktige, og at dette er noe Venstre ønsker å bygge opp under.
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Det er klart at den avtalen som ble framforhandlet i fjor mellom de fire partiene, er viktig for Venstre. Vi ser også at Høyre og Fremskrittspartiet, regjeringspartiene, har mye bra politikk på forskningsområdet og på en del andre områder knyttet til både marin sektor og øvrige sektorer. Så vi vil selvfølgelig være åpen for gode forslag som blir lagt fram. Men det jeg vil understreke meget sterkt, er håpet om å få med regjeringspartiene på en enda større satsing innen marin sektor. Det er i alle fall en hjertesak for meg.
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Alle organisasjoner må komme til orde. Alle organisasjoner må få lov til å gi uttrykk for det de mener, om det er om landbrukspolitikk eller om annen politikk. Vi har ingen problemer med å høre på hva NOAH har å si, slik som med andre organisasjoner. Jeg føler ikke at det at vi hører på dem, at vi er lydhøre for argumenter som ikke er A4 i samfunnet, tilsier at vi vil bidra til å undergrave landbruket.
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Jeg takker representanten Pollestad for spørsmålet. Det var ikke helt uventet at dette kunne bli et spørsmål i salen i dag. Nettolønnsordningen har vi valgt ikke å gå for, fordi vi ut fra en totalvurdering mener at rederiene er i stand til å tåle den skattleggingen, uten nettolønnsordningen. Det er etter en totalvurdering i Venstre. Så vil jeg understreke at vi bidrar til å styrke den maritime næringen som det partiet som ønsker å styrke fagskolen – vi har en egen post på det i programmet. I tillegg har vi en del knyttet til internasjonalt arbeid for å bedre HMS for alle som er innenfor maritim næring, for all skipsfart. Så vi har noe på maritim som vi føler at vi kan være stolte av.
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Det som går på kuttet i reiseliv, som vi bare klarte å halvere reverseringen av, er vi ikke spesielt godt fornøyd med. Men det er et minimumsbeløp som er til å leve med, og så får vi jobbe videre ut fra det. Vi har også en post på Marint verdiskapingsprogram som vi gjerne hadde sett annerledes. Men totalbildet, med økning i forskningssatsingen bl.a. og på en del andre punkter, gjør at dette er et budsjett som vi står godt i.
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
I likhet med Miljøpartiet De Grønne er Venstre opptatt av miljøutfordringen knyttet til havbruksnæringen – om ikke på samme nivå hele tiden, så er vi veldig opptatt av det fra Venstres side. Et spørsmål til representanten Hansson er: Hva mener representanten Hansson er de største miljøutfordringene for næringen – gjerne en konkretisering på overskriftsnivå?
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Venstre er opptatt av å få mest mulig innovasjon ut av de offentlige bevilgningene som skal gå nettopp til et slikt formål. Tidligere undersøkelser har vist at bare halvparten av prosjektene som får støtte av Innovasjon Norge, registreres som aktive. I regjeringens budsjettforslag framkommer det at regjeringen samlet sett mener at Innovasjon Norge i 2013 nådde sine mål om flere gründere, flere vekstkraftige bedrifter og flere innovative næringsmiljøer. Dette kan tyde på at vi har tatt et skritt i riktig retning, men Venstre mener vi trenger mer kunnskap om hvilken effekt utvalgte virkemidler har på innovasjon og verdiskaping. Samtidig er vi bekymret for at regjeringens satsing på mer generelle virkemidler innenfor virkemiddelapparatet skal gå på bekostning av de bransjespesifikke virkemidlene innenfor f.eks. marin sektor, maritim sektor og reiseliv. Hva vil næringsministeren gjøre for å unngå at disse næringene får mindre tilskudd og blir nedprioritert?
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Jeg var i mitt hovedinnlegg inne på Venstres ambisjoner for landbruksforskning generelt og Bioforsk spesielt, og dro fram Tjøtta og spesielt Tingvoll som gode eksempler. Mitt spørsmål til landbruksministeren er da: Kan vi forvente at statsråden vil legge vekt på å bevare kompetansemiljøene spredt, slik som vi har i dag, altså ikke sentralisering?
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Fiskeriministeren nevnte i innlegget sitt dette med makrellavtalen som er inngått med noen land, men uten en vesentlig aktør: Island. Mitt spørsmål til statsråden, siden hun nevnte det i sitt utmerkede innlegg, er: Hvordan vil det bli jobbet for at man skal inkludere alle aktører som fisker på en bestand som er usedvanlig viktig både for norsk fiskerinæring og for norsk økonomi?
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
En offensiv klimapolitikk ikke bare kan, men vil gjøre norsk næringsliv mer konkurransedyktig. Dette slo bl.a. The New Climate Economy Report fast da den kom tidlig i høst. I tett samspill med industrien vil Venstre derfor forsterke innsatsen for å redusere og fjerne utslipp og legge til rette for mer grønn vekst i norsk næringsliv. En stor del av norsk industri er faktisk basert på bærekraftig fornybar energi, og norske metallurgiske og prosessindustrielle forskningsmiljøer er verdensledende. Venstre vil legge til rette for å videreutvikle disse verdensledende kunnskapsmiljøene for bærekraftig industriproduksjon. Skal vi lykkes med det grønne skiftet, er det viktig å styrke virkemidlene som bidrar til teknologiutvikling, som bl.a. miljøteknologiordningen under Innovasjon Norge. Miljøteknologiordningen gjennomgikk en evaluering i 2013 som slo fast at ordningen er relevant, siden den har en utløsningsgrad på hele 83 pst. Det er også en tydelig mangel på kapital til miljøteknologiske prosjekter i Norge. Jeg er derfor tilfreds med at denne ordningen ble styrket med 100 mill. kr gjennom budsjettavtalen mellom Høyre og Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti og Venstre. Totalt innebærer det en bevilgning til miljøteknologiordningen på hele 330 mill. kr. Som et ledd i prosessen med å omstille Norge og tilpasse Norge til nye krav og nye muligheter er norsk reiselivsnæring en viktig grønn sektor å satse på. Norsk reiseliv har store utviklingsmuligheter. For å utnytte disse mulighetene må vi ha gode og solide produkter å selge og gode og solide produkter å by på. Der gjør enkeltaktører i reiselivsnæringen en flott jobb hver for seg og gjennom destinasjonsselskapene. Destinasjonsselskapene er på sin side umåtelig viktige for utvikling av norsk reiseliv. Der myndighetene virkelig har en jobb å gjøre, er på den internasjonale markedsføringen av Norge og Norge som reisemål. Derfor var det skuffende å oppleve at regjeringen ville kutte 40 mill. kr i Innovasjon Norges markedsføring av Norge som reisemål. I vårt alternative budsjett ville Venstre reversere dette kuttet, som vi har vært inne på før i dag. Resultatet etter budsjettavtalen med regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti ble 20 mill. kr. Dette er en minimumsløsning som vi vil jobbe for å forbedre ved neste korsvei.
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Jeg vil vise til det omdelte og omtalte forslag, nr. 14, angående såkornfond og pre-såkornfond, som flere har hatt som tema i dag, og jeg vil foreslå at det blir omgjort til et oversendelsesforslag.
Pål Farstad (Venstre), 2014-12-11:
Venstre støtter også forslaget.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2014-12-11:
Det var et interessant innlegg fra representanten Fylkesnes. SV så lys og løsninger for nasjonen på 1980-tallet, siden har det bare gått feil vei. Jeg har aldri hørt en sånn krystallklar dødsdom over eget partis innsats gjennom åtte år i regjering. Det var veldig interessant. Det er i alle fall til trøst for både parlamentet og nasjonen at SV har fått inn noen politikere som nå ser løsninger. Representanten Fylkesnes er veldig glad i å ta fram egen landsdel og næringslivet i egen landsdel. Det er jeg også. Næringslivet består av veldig mange små og mellomstore privateide bedrifter. Det er ikke privat eierskap, og det er heller ikke styrken gjennom familieeide bedrifter jeg gjenkjenner som en rød tråd i SVs næringspolitikk, verken når jeg leser programmet, eller når jeg hører representanten. Så mitt spørsmål er: Kan representanten vise meg hvor i SVs program det familieeide næringslivet løftes?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2014-12-11:
Når representanten Botten etterlyser hvordan vår politikk vil ta tak i de omstillingsbehovene som finnes for norsk næringsliv, må det bero på at hun ikke forstår det jeg sier, og mest sannsynlig ikke forstår innretningen på vår næringspolitikk. Det er nok derfor hun også tør å omtale den som nøytral. Det er manglende kunnskap om det. Men jeg skal gjøre et forsøk på å opplyse. Når vi sier at behovet for omstillingstakt er stort, og vi øker skatteincentiv – altså bruker skatteregimet på å øke omstillingsprogrammene, øke forskningen i næringslivet – er det en måte å øke omstillingstakten på. Når vi øker rammen for SkatteFUNN, fører det altså til at næringslivet forsker mer, innoverer mer, og vi står sterkere rustet til å ta den omstillingen som kommer. Vi bruker program som BIA – Brukerstyrt innovasjonsarena – og løfter dem. Næringslivet får se sine behov, de kjenner markedet, de kan alliere seg med andre aktører. Det er sånn vi legger til rette for at vi skal få omstillingskraft, for at vi skal få innovasjon, og for at vi skal kunne flytte kompetanse og ressurser fra én sektor og over til andre sektorer. Sånn beveger vi oss, sånn overlever clustrene våre, og sånn overlever og løfter næringslivet vårt seg. Det er en aktiv næringspolitikk like god som noen annen vi har fått presentert i denne salen, la det være klart. Alt annet blir floskler. Så må jeg få kommentere noe. Det blir sagt at vi ikke skal gå tilbake i tid – vi skal ikke se tilbake. Det kan være beleilig av og til. Fra Juvik hørte vi om Statskogs skadelige salg. Det ble altså vedtatt i forrige periode. Statskog fikk et vedtak i denne sal om å selge ut 600 000 mål. Så av og til må vi iallfall ha lov å se tilbake. Avslutningsvis vil jeg ta en runde på det med strategier. Det framheves at Trond Giske fremmet en mineralstrategi som hadde bred støtte i Stortinget. Det er feil – det er helt feil. Trond Giske var til og med helt eksplisitt på at den strategien ikke skulle til Stortinget. Det skulle være regjeringens strategi. Dette var jeg i mange debatter med Giske om: Det skulle være regjeringens strategi. Av og til er faktisk det litt av problematikken. Vi glemmer hva en strategi er. En strategi er regjeringens arbeidsverktøy. Å forankre ting i Stortinget gjør man på andre måter. Det ba vi Trond Giske om å gjøre, og det er det all mulig grunn til i store spørsmål å be den sittende regjering også om å gjøre – komme til Stortinget, forankre politikken, sånn at en har et bredt flertall bak seg og den kan stå seg lenge. Men en strategi er ikke nødvendigvis det rette verktøyet til det.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2014-12-11:
Jeg skal løfte blikket og se framover – fra 2007 – jeg skal snakke litt om reindrift, for det har vi galant hoppet over i denne debatten. Jeg skal være ganske kort, for det er stor enighet om de endringsprosessene som går i reindrifta i dag. De baserer seg på en lov vedtatt i Stortinget i 2007 og på bruksregler vedtatt i 2011. Fra komiteen er det uttrykt stor støtte til statsråden knyttet til den prosessen som går videre nå, selv om jeg nok – litt sludrete – må få lov til å føye til at det er iallfall ikke noen i reindrifta som føler at statsråden opererer særlig næringsnøytralt i disse dager.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2014-12-11:
Jeg skal være ganske kort. Dette er et område der det er stor enighet i komiteen om at Norge er god. Dette er avtaler vi har lange tradisjoner for å forhandle fram. Det er forhandlet fram gode løsninger. Det er en enstemmig komité som leverer sin innstilling. Avslutningsvis vil jeg bare si at det knyttet seg litt spenning i høst til forhandlingene med Russland. De gikk også på dette nivået veldig bra. Det viser litt hvor viktig det er at vi opererer også på disse arenaene, i det litt mer kompliserte verdensbildet som vi ser i dag.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-11:
Jeg vil faktisk rose regjeringen for en mer helhetlig tenking om miljøutvikling i oppdrettsnæringen enn det de rød-grønne presterte. Det er et tydelig, i hvert fall ganske nært, slektskap mellom Miljøpartiet De Grønnes forslag om vekststans i næringen til miljøproblemene er fikset, og det forslaget som regjeringen selv har lagt fram. Vi støtter ethvert initiativ som gjør bærekraft til et premiss for videre utvikling i oppdrettsnæringen. Vi mener det bør håndheves mer håndfast enn også det som regjeringen foreslår, fordi næringen dessverre har demonstrert en oppsiktsvekkende vilje til uthaling og sommel. Men vi ser at utviklingen er på vei i riktig retning, og vi tror at de som vil tjene aller mest på en håndhevelse av disse prinsippene, er næringen selv.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-11:
Jeg støtter de tiltakene som representanten Trellevik refererer til, men jeg understreker at vi har noen fundamentale problemer, hvor det første er at sanksjonsmidlene overfor oppdrettsnæringen er så svake at oppdrettsnæringen åpenbart ser seg tjent med å fortsette å ha høye inntekter, høye lusenivå og høye rømningstall. Der må det tøffere sanksjoner til. Når det gjelder gjennomføring av tiltak, har vi en akvakulturlov som er mye svakere enn den loven som burde regulert oppdrettsnæringen, nemlig forurensingsloven. Jeg oppfordrer på det sterkeste regjeringen til å ta tak i de grunnleggende problemene, for dem må det tas tak i dersom næringen skal få den hjelpen den trenger til å bli bærekraftig.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-11:
Takk for en hyggelig invitasjon til dialog fra Kristelig Folkeparti. Jeg må nok si at en av de tingene som fasinerer meg mest på Stortinget, etter å ha observert jordas klimautvikling, utviklingen i arter, utviklingen i jordas ressurser, er den fortsatt naive, fortrøstningsfulle tro på at marked og teknologiutvikling av seg selv vil fikse miljøproblemene uten kraftig politisk inngripen. Den troa deler ikke vi i Miljøpartiet De Grønne. Vi er optimistiske nok – og må være optimistiske nok – til å tro at Norge, f.eks. i likhet med vårt naboland Sverige, som ikke har en dråpe olje, også i framtida vil være i stand til å opprettholde et godt demokratisk velferdssamfunn, selv om vi blir nødt til, som mange av våre naboland, å basere velferden på noe annet enn olje.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-11:
Vi har stjålet begrepet «katapultfond» fra Sverige fordi vi synes det antyder en noe større og mer fartspreget ambisjon enn det norske begrepet «inkubatorfond». Det som representanten kanskje spør etter, gjelder spørsmålet om næringsnøytralitet versus spesifikk innretning mot biobaserte og fornybare næringer. Miljøpartiet De Grønne er blant dem som er sterkt kritiske til næringsnøytralitet, som fører til at mange nye investeringer forblir i tradisjonelle næringer og tradisjonelle teknologier istedenfor å gå til de teknologiene vi vet at vi bør satse på. Derfor er våre virkemidler spesifikt innrettet mot å utvikle nye, grønne næringer og spesifikt innrettet mot å utvikle ny, fornybar teknologi, som f.eks. storskala havvind.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-12-11:
Jeg kan si at på det øverste overskriftsnivået er den største miljøutfordringen til norsk oppdrettsnæring at det er en næring som ikke lever under de samme miljøkravene som andre norske næringer. Den har blitt behandlet mye penere enn norsk industri, og den blir behandlet mye snillere enn den norske villfisknæringen. Det er det største problemet fordi oppdrettsnæringen har både kompetanse og økonomiske muskler til å løse sine problemer hvis de får beskjed om det av markedet og av regjeringen. De store problemene er selvfølgelig de to truslene mot villaksen, som er oppdrettsnæringens eget fundament og vugge, altså rømming og lus. Så har oppdrettsnæringen et underliggende fôrproblem fordi den er en så svær og kjøpekraftig bruker av fôrråvarer fra det internasjonale markedet at den alltid vil stå overfor en mulighet til å komme i konflikt med andre og mer – skal vi si – høyverdige bruksbehov.
Monica Mæland (Høyre), 2014-12-11:
Jeg har i dag lyttet nøye til den debatten som har vært ført, og det virker å være slik at en aktiv næringspolitikk er en næringspolitikk som legger til rette for smale programmer, geografisk avgrensede programmer, og hvis de i tillegg er politikeroppfunnet, så virker det å være det aller beste for næringslivet. Jeg tror ikke det er slik! Jeg tror på brede, åpne programmer som inviterer hele landet, alle næringer, de beste ideer til å komme med sine prosjekter. Så tror jeg at prosjektene ikke skal vurderes av oss politikere, men av dem som faktisk kan dette. Da er vår oppgave å legge til rette gode rammebetingelser, og det gjør vi i dette budsjettet ved å satse på de viktige, tunge, landsdekkende ordningene.
Monica Mæland (Høyre), 2014-12-11:
Jeg er uenig i beskrivelsen. Regjeringen har en til de grader aktiv tilnærming til næringspolitikken, men vi kan kalle det en «næringsoptimistisk politikk» – hvis næringsaktivitet er å bruke mest penger på de smaleste, mest avgrensede programmene. Jeg er opptatt av mangfoldet i Norge, jeg er opptatt av at de ressursene vi bruker, bruker vi mest mulig treffsikkert. Da trenger vi kunnskap, og den kunnskapen innhenter vi nå. For én viktig debatt er jo hvor mye penger vi bruker; en annen debatt er hvordan vi bruker pengene, hvilke resultater vi får. Det er jeg opptatt av, og det er en aktiv tilnærming til ressursbruk og til rammebetingelser for næringslivet i hele landet.
Monica Mæland (Høyre), 2014-12-11:
Dette er et viktig spørsmål, og det har vært viktig for oss i eierskapsmeldingen, som skal behandles av Stortinget etter nyttår, å beskrive hvilke regler og forventninger vi har til statlig eide selskaper. Vi har vært veldig tydelige på dette fra første dag. Det er, slik representanten beskriver, strammet inn ytterligere i eierskapsmeldingen. I tillegg er det slik at vi jevnlig har samtaler med selskapene der dette er et eget tema. Det er forskjell på en teoretisk tilnærming til disse spørsmålene og det å ha en aktiv holdning til det. Vi sørger for at selskapene er svært klar over at vi har forventninger om dette, og vi forsøker også å gjennomgå hvordan selskapene og styrene jobber med disse tingene. Dette er et krevende tema. Vi veldig klar over det, og vi jobber med det – særlig sett i lys av at vi det siste året har opplevd tre selskaper hvor staten er medeier, der dette har blitt et tema.
Monica Mæland (Høyre), 2014-12-11:
Jeg har ikke vært verken på komitéhøring eller på komitéreise, men jeg møter næringslivet hver eneste uke og snakker veldig nøye med dem om hvilke rammebetingelser de er opptatt av. Det var det jeg refererte til. Når det gjelder Innovasjon Norge, blir Stortinget i aller høyeste grad invitert til å delta. Det gjør man i forbindelse med det budsjettet som er framlagt, hvor vi legger til grunn kraftige påplussinger i Innovasjon Norges virkemiddelapparat, men hvor vi inviterer til en effektivisering av administrasjonsressursene i Innovasjon Norge. De er doblet på ni år. Stortinget vil neste år inviteres til å vedta lovendringer knyttet til Innovasjon Norge, basert på de høringsinnspillene vi nå får.
Monica Mæland (Høyre), 2014-12-11:
Det var i og for seg to spørsmål. Når det gjelder kunnskap om virkemiddelbruken, gjøres det nå et veldig grundig, forskningsbasert arbeid om de virkemidlene vi har, for nettopp å gi oss grunnlag for å vite hvor vi skal satse videre. Dette gjøres med de virkemidlene Innovasjon Norge råder over. Når det gjelder næringslivet og tematiske kutt, er det helt riktig, det er gjort tematiske kutt. Til gjengjeld er det gjort store løft i de store programmene. Der inviteres hele næringslivet til å delta. Jeg mener det er viktig at vi inviterer hele næringslivet, hele landet, til å melde om sine prosjekter. Så gjøres det en faglig vurdering – hva som har størst innovasjonskraft, og hva som har framtiden foran seg – for å skape det nye næringslivet.
Monica Mæland (Høyre), 2014-12-11:
For det første var det den rød-grønne regjeringen som, som noe av det siste de gjorde, solgte EWOS til to utenlandske oppkjøpsfond. Når det gjelder utenlandsk eierskap, er det jo ikke så veldig rart at utlendinger kjøper selskap i Norge, all den tid de ikke må betale formuesskatt – mens norsk næringsliv må det. I Nord-Norge har vi noen av de mest vekstkraftige næringene, det er det Norge skal leve av i framtiden. Jeg var i Tromsø forrige uke, og møtte representanter for studiemiljøene der. De ba oss politikere om to ting. Det ene var å snakke opp Nord-Norge, slik at flere vil bo, studere og jobbe der. Det andre var å øke kunnskapen om Nord-Norge. På samme måte som bedrifter i Arendal nyter godt av kutt i formuesskatten, gjør også bedrifter i Nord-Norge det. Det er hele grunnlaget for å tenke at penger som tas ut av bedriften, uavhengig av resultat, for å betale skatt, svekker bedriften. Dette forteller næringslivet i hele landet hver eneste dag.