Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-05-22:
Å skaffe eller legge til rette for en heltidskultur er viktig for de ansatte, men kanskje aller viktigst for brukerne og pasientene. Større stilling – det at man er mer på jobb – fører kanskje til at man bedre ser endringer hos pasienten. Det gir kjennskap til pasientens utvikling. Man kan lettere følge opp en plan, og man kan følge med i den daglige faglige utviklingen som er på en avdeling, og man kan følge opp de oppdateringene som skjer i faget sitt. En annen side jeg tror det er viktig å ta med, er at jo mer man er sammen med pasienten, i en større stilling, jo bedre relasjoner bygger man til nettverket rundt pasienten, som er en viktig bit av det å få pasienten på beina. Det bygger et nettverk som fører til helhetlig pleie. Det styrker et arbeidsmiljø og det lager et godt fagmiljø. En heltidskultur legger til rette for at flere deltar når man har fagseminar. Det er ikke til å stikke under stol at det er flest kvinner som går i redusert stilling. Det å legge til rette for heltidskultur, handler også om et likestillingsperspektiv. Helseforetaket har nådd ett mål – å redusere deltidskulturen med 20 pst. Vi skulle ønske det var større, men fra Kristelig Folkepartis side synes vi at dette i gjennomsnitt er bra. Det er likevel noen yrkesgrupper innen helse som sliter mer enn andre med å få fulle stillinger. De er kanskje mer enn noen avhengig av å ha kvantitet i fingrene for å utføre tjenester med god kvalitet. En av disse gruppene er jordmødrene. De sliter med å få hele stillinger. Man kan stille spørsmålet: Hadde det kanskje vært klokt å gjøre som Jordmorforeningen sier – å se på muligheten for flere heltidsstillinger, som følge av økt samarbeid mellom spesialisthelsetjenesten og kommunene, for å bedre tjenesten til pasienten – både gravide og fødende? Legeforeningen forteller at gjennomsnittsalderen for når mange leger får full heltidsstilling, er 42 år. Det er en utfordring for oss – hvis vi ser på det store bildet – hvis en er 42 år før en får en fast stilling, når vi skal legge kompetanseplaner og vurdere behov for forskjellige videreutdanninger. Det å legge til rette for en heltidskultur tror Kristelig Folkeparti er viktig. Når det er sagt, har jeg også lyst til å si at mange sykehus og institusjoner lyser ut deltidsstillinger for å få helger og netter til å gå opp. Det er en utfordring, for vi trenger like god pleie og like god faglighet i helger og på netter som vi gjør på dagtid. Derfor tenker Kristelig Folkeparti at vi sammen med arbeidslivets organisasjoner og forhandlingspartnere må se på arbeidstidsordningene og turnusordningene – tørre å se på dem ut fra pasientens ståsted, ut fra arbeidsavtaler og arbeidstakers ståsted. Og ikke minst: Hva får en igjen for å lage større stillinger, og hvordan kan vi innrette dette mot helgene? For egen del var jeg leder ved et akuttmottak på slutten av 1990-tallet og begynnelsen av 2000-tallet. Vi hadde noe der som vi kalte for ønsketurnus – med 120 ansatte – hvor en sammen med de ansatte fikk til en turnusordning som sikret at vi fikk til god dekning helgene gjennom og døgnet rundt. Jeg tror at framtiden er å tørre å se på det også. Samtidig har det vært viktig for Kristelig Folkeparti å si i merknadene at det må allikevel være muligheter for i perioder av livet å ha deltidsstillinger, og at en ikke – fordi en velger det i perioder – skal bli sett ned på i arbeidslivet eller satt utenfor i forbindelse med kompetanseheving, fordi det er andre oppgaver i livet som krever det – enten fordi en har familie eller unger å ta vare på, fordi en har eldre i familien en ønsker å ta vare på, eller det kan være helsemessige grunner som gjør det. Jeg tror at vi også skal ha plass til det, men at hovedkulturen må være fulle stillinger innen sykehusvesenet vårt.