Helge Orten (Høyre), 2014-06-16:
Ny loslov og endringer i organiseringa av lostjenesten er et resultat av de forslagene som framkom i NOU 2013: 8 Med los på sjøsikkerhet – Losordningens omfang, organisering og regelverk. Et bredt sammensatt utvalg ga gode anbefalinger som vil modernisere lostjenesten og bidra til fortsatt sikker og trygg sjøtrafikk. Denne proposisjonen følger i stor grad de anbefalingene som NOU-en ga, og som det er relativt bred tilslutning til. Losordningen skal trygge ferdselen til sjøs og verne om miljøet ved å sørge for at fartøy som ferdes i norske kystfarvann, har navigatører med tilstrekkelig farvannskunnskap og kompetanse. Det er viktig å understreke at losplikten har bred tilslutning fra rederiene og bransjen. Av den grunn er det viktig å sikre at kvaliteten i lostjenesten er god, at den er tilgjengelig og at den blir drevet så effektivt som mulig. Losplikten kan løses på to måter, enten ved å benytte seg av den offentlige lostjenesten, eller ved å kvalifisere egne navigatører gjennom farledsbevisordningen. Med dagens moderne tekniske utstyr er det kanskje mange som vil hevde at losen er overflødig. Jeg deler ikke det synet. Kjennskap til farleden og kunnskap om sjøtrafikken i de farvannene fartøyene seiler, er viktig for sikkerheten, og losene innehar denne kompetansen. Men det gjør også mange av fartøyenes egne navigatører. Derfor er farledsbevisordningen viktig. Navigatører og skipsførere med lang erfaring er gode loser og både kan og bør kvalifiseres gjennom farledsbevisordningen. Regjeringa har foreslått å gjøre farledsbevisordningen enklere å bruke for næringa. Det foreslås en differensiert ordning med tre farledsbevisklasser. Hensikten med ordninga er å kvalitetssikre rederienes egne navigatører med nødvendig erfaring og kunnskap til å føre fartøyer i lospliktig område. Endringene som er foreslått, vil gjøre ordninga enklere å bruke og mer fleksibel, samtidig som sikkerheten er godt ivaretatt. Det er forventet at flere kan benytte ordninga, og at det vil gi en besparelse for næringa. Det er viktig at ordninga oppfattes som brukervennlig for rederiene, og at det nå blir laget gode og ubyråkratiske ordninger for kvalifisering av navigatørene. Lospliktens virkeområde er vurdert. Hovedregelen med losplikt innenfor grunnlinja blir videreført. Det finnes i dag tolv lospliktfrie områder/korridorer som går fra grunnlinja og inn til losbordingsfeltet. Losutvalget har vurdert disse områdene og foreslår at losbordingsfeltet i Oslofjorden flyttes lenger inn i fjorden til Bastøy. Det har vært en del diskusjon omkring dette tiltaket, siden det er nasjonalparker både ved Ytre Hvaler og Færder. Forslaget fra regjeringa er i tråd med Losutvalgets innstilling og vil bli gjennomført dersom oppdaterte utredninger viser at dette er miljø- og sikkerhetsmessig forsvarlig og samlet sett gir en besparelse. Samtidig vil det opprettholdes et losbordingsfelt i ytre Oslofjord for fartøy med anløp lenger ut i fjorden og fartøy som ønsker los i hele ytre Oslofjord. Jeg har tillit til at oppdaterte faglige utredninger vil gi de nødvendige avklaringer på om dette er en forsvarlig tilpasning. Losutvalget har i tillegg slått fast at det ikke er hensiktsmessig med losplikt ved korte og sikkerhetsmessig uproblematiske forflytninger i havn, og vil forskriftsfeste et slikt unntak. Det er en praktisk tilnærming det ser ut til at det er bred enighet om. Det er et mål for Høyre–Fremskrittsparti-regjeringa å redusere kostnadene og dermed også avgiftene til los. Lostjenesten er i dag 100 pst. brukerfinansiert, og det er en betydelig kostnad for skipsfarten, ikke minst for nærskipsfarten. Regjeringa har varslet at den vil vurdere en reduksjon i losavgiftene og vil komme tilbake til dette i de årlige budsjettene. Det er vi glad for. Det mest nærliggende vil være å redusere eller fjerne losberedskapsavgiften. Det vil bety langt lavere kostnader for sjøtransporten og vil bidra til å nå den viktige målsettingen om at nærskipsfarten skal bli mer konkurransedyktig og kan være et virkemiddel for å flytte mer gods fra vei til sjø. Et viktig grep for å etablere et tydeligere skille og klarere grenser mellom forvaltningsoppgaver og drift er å gjøre den operative lostjenesten til en egen enhet direkte underlagt Kystverkets hovedkontor og at forvaltningsoppgavene blir skilt fra driftsoppgavene. En slik organisering vil gi klare ansvarsforhold og tydeliggjøre hvilke oppgaver som skal finansieres av losavgiftene. Det er forutsatt at denne endringen skal tre i kraft allerede fra 1. januar 2015. I merknadene fra flertallet, i dette tilfellet Arbeiderpartiet, Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, er det uttrykt en skepsis for at dette skal bety at alle drifts- og forvaltningsaktiviteter blir samlet på en plass. Jeg deler ikke den bekymringen og føler meg trygg på at kystdirektøren vil finne en god organiseringsform som ivaretar det gode fagmiljøet vi har på dette området. I lys av de organisatoriske endringene i lostjenestene er det naturlig å se nærmere på organiseringa av både losformidlingen og sjøtrafikksentralene. Det er gode grunner til å se losformidlingen i sammenheng med den operative lostjenesten. Teknologisk utvikling gjør det også naturlig å se nærmere på organiseringa av sjøtrafikksentralene. Målet må være å sikre en kvalitativt god tjeneste, samtidig som vi holder kostnadene nede. Innenfor disse rammene er det vårt ansvar at lostjenesten blir driftet på en slik måte at den ikke påfører skipsfarten unødige kostnader. Derfor synes jeg det er litt overraskende at både Arbeiderpartiet og Senterpartiet allerede nå, før utredningene foreligger, slår fast at det skal være som før. Det ville vært mer ryddig å avvente utredningen før konklusjonen ble trukket. Lostjenesten kan ikke fungere uten en god tilbringertjeneste. Regjeringa foreslår å konkurranseutsette denne tjenesten dersom det gir lavere kostnad og ikke går ut over kvalitet og sikkerhet for losene. Kjøp av tjenester fra andre skjer allerede i dag i mindre skala, og det er ingen grunn til ikke å utvide denne ordninga til andre områder dersom det gir lavere kostnader for næringa. Dette er ikke et ideologisk standpunkt, slik Arbeiderpartiet og Senterpartiet antyder i sine merknader, men et praktisk standpunkt for å skape en best mulig tjeneste for brukerne. Arbeidet med losloven har vært et spennende og lærerikt arbeid. Med de endringene som er foreslått, er jeg overbevist om at vi skal få en styrket lostjeneste, økt bruk av farledsbevisordninga, en bedre organisering av tjenesten og ikke minst betydelig lavere kostnader for næringa. Det vil bidra til å gjøre skipsfarten mer konkurransedyktig og være et viktig element i å flytte mer gods fra vei til sjø.