Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Budsjettforslaget for 2009 legger opp til et markant løft for forsvarssektoren og er et viktig skritt på veien mot de målene som vi har satt for perioden 2009–2012. For 2009 har Regjeringen foreslått å øke budsjettet med hele 620 mill. kr i forhold til saldert budsjett for 2008. Jeg vil understreke at dette kommer på toppen av kompensasjon for lønns- og prisstigning, og er derfor en reell økning av forsvarsbudsjettet. Langtidsplanen som ble vedtatt før sommeren, legger opp til å øke budsjettnivået i perioden med 800 mill. kr innen utgangen av 2012. Allerede første året i langtidsperioden oppfyller vi altså halvparten av dette økonomiske målet. Jeg vil minne om at det aller viktigste med den nye langtidsplanen har, fra Regjeringens side, vært å skape den nødvendige balansen mellom ressurser, oppgaver og struktur. Forsvarskomiteens leder var opptatt av at det ikke var tilstrekkelig ivaretatt, men her har jeg lyst til å understreke at vi sa at det skulle være en opptrapping i perioden, og vi har altså tatt halve gapet allerede nå. Dette viser at Regjeringen satser på Forsvaret og mener alvor med det vi har sagt i langtidsplanen. For ytterligere å øke kjøpekraften i Forsvaret gjennomfører vi i samsvar med den vedtatte langtidsplanen en rekke tiltak som gir billigere drift i Forsvaret, herunder en mer rasjonell utnyttelse og drift av garnisoner og leirer. I 2009 vil 475 mill. kr bli frigjort og styrt inn mot den prioriterte virksomheten. Sammen med den foreslåtte bevilgningsøkningen på 620 mill. kr gir dette altså en økning i kjøpekraft for Forsvaret neste år på 1,1 milliarder kr. La meg så gå over til å svare på en del av det som har kommet frem under debatten. Mange har kommet tilbake til prosessen med langtidsplanen, og forsvarskomiteens leder, Jan Petersen, sa igjen at dette hadde vært en lukket prosess. Jeg kan ikke se at det har vært en lukket prosess. Vi hadde, i tillegg til forsvarssjefens eget arbeid, et forsvarspolitisk utvalg med representanter for alle partiene på Stortinget. Man gjorde et omfattende arbeid i hele landet. Jeg regner jo med at det var et godt samarbeid mellom Høyres representant og de andre representantene på Stortinget. Vi gjorde dette nettopp for å skape et bredt eierskap til langtidsplanen. Når de gjelder den uenighet som kom frem i langtidsplanen, dreide jo ikke den seg om de store linjene, om de store sikkerhetspolitiske linjene som tross alt danner grunnlaget for langtidsplanen. Det har mer dreid seg om en endring i oppfatning av hvilke leirer og baser man skal beholde. Jeg vil understreke at Regjeringen er opptatt av at vi skal ha en bred enighet om forsvars- og sikkerhetspolitikken. Det ble likeledes sagt at budsjettet som legges frem i år, gir mindre informasjon enn det som har vært tilfellet tidligere. Det vi har gjort i inneværende år, er å stramme opp budsjettet, slik at vi ikke har så mange gjentakelser. Derfor er det noe tynnere. Men det er like godt på detaljeringsnivå som det har vært tidligere, og det er like godt på detaljeringsnivå som det har vært under tidligere regjeringer. Jan Petersen stilte også spørsmål om det trenes, øves, og seiles nok. Her vil jeg igjen si at det som ligger til grunn for langtidsplanen, er en opptrapping frem til 2012. Det er krevende å være i omstillingsfasen. Budsjettet for 2009 har derfor ikke løst alle problemer, men vi er på god vei mot balanse mellom aktivitet og ressurser, noe vi ikke har vært i den inneværende langtidsplanen. Det ble spurt om hvorfor Regjeringen velger å kjøpe KV-fartøy. For å si det slik: Dersom Regjeringen kjøper kystvaktfartøy, er det av to grunner: Det er for å øke den operative evnen, altså ha en større operativ fleksibilitet, og det er for å bedre driftsøkonomien. Derfor gjøres det en vurdering av det. Det vil være de eneste grunnene til å kjøpe – men vi ser at det ville gitt oss en større fleksibilitet. Det er nok Indre Kystvakt som utfører oppgaver i indre farvann, og det er neppe slik at man går med kanoner etter fiskegarn. Dette utførers av de mindre fartøyene som Kystvakten har. Så er det en stor bekymring blant en rekke partier når det gjelder Olavsvern. Da har jeg lyst til å minne om at selv om Regjeringen har gått inn for å avvikle Olavsvern, har vi altså tre baser til i nord: Vi har Ramsund, Trondenes og Sortland. Men det aller viktigste grepet for virkelig å være synlige i nord, er økningen i seilingsdøgn, og der økes det altså med 158 døgn fra 2008 til 2009, en økning på 59 pst. – fra 265 i inneværende år til 423 i 2009. Når det gjelder FLO, er den omorganiseringen som det er lagt opp til, bare en omorganisering for å videreutvikle FLO slik at FLO skal bli bedre til å ivareta sine kjerneoppgaver. Det dreier seg om å fremskaffe, vedlikeholde og levere materiell og forsyninger til forsvarsgrenene. Igjen er det en grunnleggende forutsetning for å kunne styrke Forsvarets operative evne. Her har samarbeid med arbeidstakerorganisasjonene vært særdeles viktig. Det har vi lagt opp til, og det gjør vi selvfølgelig også i denne omgang. Jeg har lyst til å bemerke at da FLO forrige gang ble omorganisert, ble dette tatt opp og skissert i proposisjonen for 2005. Det ble ikke lagt frem for Stortinget som en egen sak. Jeg har også lyst til å understreke at det dreier seg ikke om å redusere med en eneste stilling i antallet arbeidstakere. Det dreier seg bare om at Forsvaret skal bli bedre til å gjøre jobben. Representanten Width nevnte nok engang MTB-ene. Jeg har lyst til å si at Regjeringen ville videreføre MTB-våpenet og derfor innfase og ta i bruk de nye MTB-ene. Men det er jo helt klart at vi kan ikke ta i bruk nye MTB-er uten at vi har personellet med oss til å drive opplæring på nye MTB-er. Når det gjelder den oppgraderingen som har vært tidligere, som jeg har hørt mange ganger har vært nevnt, ikke bare i dag, men også tidligere, dreier jo det seg om en oppgradering som var helt nødvendig for at MTB-ene skulle seile i de årene som de har seilt etter oppgradering, som har vært en viktig periode, hvor de også har gjort en nytte for Forsvaret både i Norge og internasjonalt. Så er det veldig mange som har tatt opp dette INI-området – IKT-området – i Forsvaret. IKT-området er kanskje et av de områdene i Forsvaret som er mest desentralisert. Det har aldri vært Regjeringens forslag å samle fysisk IKT-miljøene i Forsvaret, for de er pr. definisjon spredd, de må pr. definisjon være spredd. Det har heller aldri vært Regjeringens verken mening eller intensjon å ta vekk de funksjonene og den kompetansen som ligger på Jørstadmoen. Tvert imot har vi sagt at den ønsker vi å bygge videre på. Men når vi går inn for å samle hele IKT-området, både det som er på Jørstadmoen, og det som er veldig mange andre steder, og hvor det dreier seg om ca. 1 200 arbeidsplasser, mener vi at det er riktig at lederen for hele området sitter i Oslo. Jeg har bare lyst til helt til slutt å understreke, for jeg ser at tiden går fort, noe som representanten Jan Sahl sa. Han sa at han håpet at Regjeringen stod bak våre styrker i internasjonale operasjoner. Jeg kan forsikre om at det gjør Regjeringen. Regjeringen står bak våre styrker, men det gjør også et samlet storting, noe som er et svært viktig signal til de soldatene vi har ute.