Anna Ljunggren (Arbeiderpartiet), 2015-12-18:
Skal vi løse klimaproblemet og redusere klimagassutslippene her i Norge, må vi erstatte fossil energi med fornybar energi. For å få til det må vi øke produksjonen av kraft fra fornybare energikilder betydelig i tiden som kommer, samtidig som vi må gjennomføre tiltak for å bruke elektrisitet innenfor områder hvor vi tidligere har brukt fossil energi. Vi går mot et betydelig kraftoverskudd i Norge og i Norden, så hvis det er politisk vilje til å fase ut fossil energi innen 2050, har Norge alle muligheter, alle forutsetninger, til å ligge i front for å få ned klimagassutslippene. I en tid hvor Norden går mot et betydelig kraftoverskudd, vil det være riktig å understøtte framtidsrettet industri som utnytter kraften til merverdier for det norske samfunnet. Regjeringen legger opp til å bygge en rekke nye vindparker. Mange av disse vil neppe bli realisert, fordi strømprisene er lave, og det mangler kapital i mange av kraftselskapene. Det er et problem at vi ikke får tiltrukket oss nok investeringer til Norge. Stortinget har gjort noen grep, som også olje- og energiministeren nettopp gjorde rede for, for å bedre investeringsgrunnlaget for aktørene på norsk side. Endringene i avskrivningsreglene er sentrale her, og vi i Arbeiderpartiet foreslo 40 pst. meravskrivning over de første fire årene teknologinøytralt for sertifikatkraft. Regjeringen har lagt seg på et lavere nivå. Ny fornybar energi som vind, sol og tidevann kan bli stort i Norge, men det er behov for mer forskning og mer teknologiutvikling. Norge er fortsatt en stor vannkraftnasjon. Vannkraften er regulerbar, og med flere utenlandskabler bidrar norsk vannkraft godt i tider når det er vindstille og solen ikke skinner i Europa. For Arbeiderpartiet er det viktig at vi ser på hvordan vi kan legge til rette for oppgradering av allerede eksisterende kraftverk. Her er det et stort potensial for å øke produksjonen uten naturinngrep. De største utslippskildene i Norge er offshore, transport og industri. Energieffektivisering i bygg utgjør ca. 3 pst. av de totale utslippene av CO2 nasjonalt. Det betyr allikevel ikke at tiltak innenfor dette området er uviktig. Samarbeidspartiene ble i Nydalen enige om en skattefradragsordning for enøktiltak for husholdninger. Regjeringen skal ha for at den har imøtekommet kritikk og har forsøkt å gjøre om på denne ordningen. Allikevel mener en rekke organisasjoner at ordningen ikke er skattefradrag i vanlig forstand. Det nye i forslaget, som går ut på at boligeier kan velge mellom å få rettighetsbasert tilskudd utbetalt innen fire måneder og å vente til skatteoppgjøret, med fradrag når søknad og dokumentasjon sendes til Enova, er ikke en skattefradragsordning. Begge former for støtteutbetaling skal finansieres av Energifondet, og budsjettet på 250 mill. kr fra Energifondet til enøktiltak i boliger gjelder summen av Enova-tilskudd og skattelette. Arbeiderpartiet har ikke vært noen forkjemper for en skattefradragsordning. Vi mener at dette er en ordning som gir støtte til boligeiere som allikevel ville oppgradert huset sitt, og flere og flere av disse har økonomi til å ta løftene uten at det er behov for skattelette. Når ordningen er etablert – hvis man kan bruke dette ordet om en ordning som det er ganske så store uklarheter rundt – mener vi at det er behov for å utvide ordningen til å gjelde boligbyggelag og boligsameier. Jeg registrerer her at statsråden i replikkordskifte med Terje Aasland bare viste til energimeldingen, uten å komme med et svar på hvorfor boligbyggelag og boligsameier ikke bør inkluderes i denne ordningen. Vi mener også at etterisolering og skifte av vinduer bør få støtte. Vi fremmer et forslag sammen med Miljøpartiet De Grønne der vi ber regjeringen gjennomgå og forenkle ordningen og legge til rette for at det er husholdningenes gevinst av effektiviseringstiltakene som gir uttelling gjennom støtteordningen. Vi mener at det er de tiltakene som faktisk betyr noe for klimaregnskapet, som skal få mest støtte. Eiere av f.eks. et passivhus som vil installere sol på taket, skal få mindre – om overhodet støtte i det hele tatt – enn en husholdning med oljefyr i et hus fra 1950-tallet som vil installere vannbåren varme og/eller skifte vinduer og etterisolere. Jeg håper at regjeringen kan vurdere dette forslaget, om ikke annet i den varslede energimeldingen, som skal komme i april.