Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2009-06-10:
Vekterbransjen har de siste årene vokst betydelig. Bransjen gjør en viktig innsats både for private kunder og for samfunnet som helhet. Vektere har ansvaret for store verdier, og de skal utføre sine oppgaver på en tillitvekkende og skikkelig måte. Dessverre har man sett noen uheldige episoder hvor vektere har vært involvert. Dette var også en av grunnene til at Regjeringen i Soria Moria-erklæringen varslet en gjennomgang av regelverket for bransjen. Dette lovforslaget er en konsekvens av det arbeidet. Komiteen er i stor grad enig i det lovforslaget som legges fram. Den nye loven legger opp til å ha en egen formålsbestemmelse som legger vekt på rettssikkerheten til publikum, sikre kvalitet i tjenesten og legge til rette for en effektiv kontroll av bransjen. I tillegg skal man gjennom denne loven hindre vaktvirksomhet som på grunn av sin militære eller annen sikkerhetsmessige karakter er uforenlig med denne loven eller i strid med internasjonal rett. Viktigheten av det siste momentet har blitt tydeliggjort de siste ukene gjennom reportasjer i media. Det foreslås å utvide lovens virkeområde, slik at egenvakthold og opplæring i vaktvirksomhet også blir omfattet av loven. Dette vil føre til at flere kommer under lovens bestemmelser, og at man dermed ikke kan omgå regelverket med å organisere vakttjenesten som egenvakthold. Dette betyr også at man nå får på plass et klarere regelverk for vakthold i utelivsbransjen. Det er flere forslag som loven legger opp til når det kommer til kontrollen av bransjen. Jeg tror at det viktigste blir årlig vandelskontroll av alle ansatte og eiere av vaktselskapene, sammen med meldeplikten for skatte- og avgiftsmyndighetene, Tollvesenet og Arbeidstilsynet, som i sum vil gi et mer effektivt kontrollsystem. Dette blir også forsterket når man får på plass et sentralt elektronisk vaktvirksomhetsregister. Det er mange enkeltheter i loven som jeg kunne ha tatt for meg, men jeg har lyst til å dvele litt ved ett moment som kanskje ikke har vært så mye omtalt i den offentlige debatten, nemlig den delen av formålsbestemmelsen som går på selskaper som opererer i utlandet. Vi får fra tid til annen reportasjer i blader og media om personer som opererer i utlandet i konfliktsoner. Ofte framstilles dette litt som eventyr – godt betalte jobber som er spennende. Sjelden fokuseres det på konsekvensene for den enkelte som opererer i utlandet, når det gjelder både psykiske og fysiske skader, og sjelden fokuseres det også på hvilke regelverk disse selskapene opererer under i konfliktsoner. Nå er det slik at vi i denne sal for et drøyt år siden behandlet nye bestemmelser med hensyn til krigsforbrytelser. Det var, så vidt jeg husker, seks paragrafer spesifikt som omhandlet hvordan man skal opptre i konfliktsoner. Det at vi nå får en ny lov som også skal regulere selskaper som opererer i utlandet, som er registrert i Norge, og hvor vi bedre kan gå inn og kontrollere vandelen til både ansatte og eiere, vil bidra til at vi i sum ikke har et lovtomt rom med tanke på det å operere i konfliktsoner – slik man kan få inntrykk av at enkelte tror. I tillegg er det heller ikke noen folkerettslig gråsone å operere i private vaktselskaper ute i verden. Jeg mener at vi nå i løpet av de siste årene har fått på plass et betydelig bedre lovverk for å regulere denne delen av virksomheten ute i verden, og at vi har tydeliggjort at det ikke er uten konsekvenser for den enkelte å operere i konfliktsoner. Jeg vil til slutt si at det er viktig at man i forskriftsarbeidet som Regjeringen skal i gang med, har en god dialog med bransjen, både for å få en hensiktmessig avgrensning med hensyn til egenvaktholdet og om hvordan man skal gjennomføre opplæringen. Til slutt vil jeg tilrå Odelstinget å støtte det framlagte lovforslaget.