Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2003-05-27:
Jeg har med meg manuskript i dag. Det bruker jeg ikke vanligvis å ha, men jeg tar nå sjansen. Kystpartiet er oppmerksom på konvensjonen som gir foreldre suveren rett til å velge opplæring for sine barn. Det er likevel fullt mulig å diskutere det offentliges plikt til å finansiere foreldrenes valg. Gjennom privatskoleloven har ulike menigheter anledning til å opprette egne skoler basert på foreldrenes religiøse tilhørighet. Kystpartiet er dypt bekymret for en utvikling der religiøs fundamentalisme innprentes forsvarsløse barn. Vi ser hvordan fundamentalismen griper om seg både nasjonalt og internasjonalt, og vi tror det er en farlig utvikling. Men det er ikke dette denne saken dreier seg om. I dag gjelder saken likestilling av private og offentlige skoler som i utgangspunktet bygger på det samme verdigrunnlag, men der en økonomisk eller sosial elite får mulighet til å opprette friskoler basert på at det offentlige tilskuddet til undervisning fordeles likt mellom private og offentlige skoler. I tillegg kan friskolene kreve foreldrebetaling for å sikre et bedre tilbud enn det som er mulig gjennom de offentlige overføringene til enhetsskolen. Friskolene gis også mulighet til å sile elevmassen, slik at problemelever kan stenges ute. Slik vil de private skolene få større ressurser og mindre problemer enn den offentlige skolen. At dette skaper A- og B-skoler, kan det ikke være tvil om. De elevene som ikke kan stenges ute gjennom inntaksbestemmelsene, kan bortvises ved at kriteriene for skolenes mulighet til permanent bortvisning av elever legges inn i dagens lovforslag. Etter dette forslaget skal elever kunne bortvises dersom de bryter ordensreglementet, dersom de forsømmer sine plikter, dersom de motarbeider skolens etiske eller religiøse grunnlag, eller dersom foreldrene ikke følger opp sine betalingsforpliktelser. For å ta det siste først: Bortvisning på grunn av manglende foreldrebetaling innebærer at dersom foreldre mister jobben – og det gjør minst 100 hver dag – så kan barnet miste skoleplassen sin. Vi har i dag 100 000 arbeidsledige, og tallet er stigende. Regjeringen fører ikke bare en politikk der målet er å frigjøre arbeidskraft – vi ser at de lykkes med det – men den frigjorte arbeidskraftens barn skal etter det foreliggende forslag kunne stenges ute fra sitt skolemiljø dersom de i utgangspunktet har skoleplass i en friskole. En mer brutal manifestasjon av Regjeringens verdigrunnlag i forhold til barns oppvekstvilkår er det vanskelig å finne. Den offentlige skolen sliter med et integreringsproblem som de ikke har økonomi til å løse gjennom tilrettelagte lokaler og spesialutdannet personale. Tvert imot ser vi at kommunene sier opp lærere, fordi de ikke har økonomi til å gi et tilbud etter de kvalitetsnormer som var forutsatt da Stortinget vedtok at alle barn og unge, uansett funksjonsnivå, skulle integreres i den offentlige skolen. Det kan være utagerende barn som har så lav funksjonsevne at en integrering i skolen egentlig er meningsløs, barn som aldri gjør lekser og systematisk saboterer undervisningen, for å nevne noen av problemene. Dette skal private skoler kunne beskytte seg imot gjennom inntaks- og bortvisningskriterier, mens intet gjøres for å løse problemene for de skolene som er dømt til fullintegrering, uansett arealmessige, økonomiske og menneskelige ressurser. Reform 94. Hver statsråd skal ha sin egen reform. Jeg har en sønn som var offer for Reform 94. Han kaller det for Kaos 96. Ja, det ble kaos. En av Norges rikeste menn ble en skoletaper og hadde vært det i dag hvis vi ikke hadde hatt yrkesskolen den gangen. På grunn av yrkesskolene fikk vi ingen skoletapere. Men i dag produserer vi tapere. Det produserer vi med den loven vi nå har. Kystpartiet er ikke i tvil om at forslaget om friskoler vil skape enda større forskjeller mellom barns muligheter, basert på familiens økonomiske og sosiale ressurser. Vi slutter oss derfor til mindretallets innstilling i denne saken.