Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2016-05-10:
«Der det er mye forstand og visdom, er det også mye misnøye», sa Martin Luther. Det gjelder heldigvis ikke i den saken som vi behandler nå. Her kan jeg takke alle partiene for godt samarbeid. En spesiell takk til saksordføreren for god jobb, som har medført at det er stor enighet om de viktigste endringene som er foreslått. I tillegg er det politisk enighet om å utsette behandlingen av Kirkens adgang til å ta opp lån. For Fremskrittspartiet er det også viktig at en sak om kirkelig forvaltningsreform har vært på bred høring, og at Kirkemøtet i 2015 i stor grad sluttet seg til innholdet i proposisjonen. Når denne saken blir vedtatt, innfris enda en viktig del av kirkeforliket, som innebærer et skille mellom stat og kirke. Arbeidet med å gi Kirken frihet til å bli herre i eget hus har pågått over mange år. Stortinget har tidligere vedtatt endringer i Grunnloven for å gi Kirken rett til selv å utnevne biskoper, og har vedtatt ny valgordning for å sikre kirkemedlemmene større mulighet til å påvirke hvem som blir innvalgt i sokneråd og bispedømmeråd. I tillegg har også gravferdsloven blitt endret for å ivareta skillet. Dette er en historisk dag i kirkelig sammenheng som Fremskrittspartiet har sett fram til. I dag vedtar vi å gjøre Den norske kirke til eget rettssubjekt. Det innebærer at Den norske kirke får en rettslig selvstendig handleevne, slik de enkelte soknene har i dag. Og det dannes et nytt rettssubjekt, Den norske kirke. Prestene har siden reformasjonen på 1500-tallet vært statstjenestemenn. Det må sies å være historisk at vi i dag vedtar å overføre arbeidsgiveransvaret for prestene og andre som i dag er statlig ansatte, og som tilhører Kirken, til Kirken. De ulike soknene skal fortsatt være den grunnleggende enheten i Den norske kirke og skal ha en selvstendig rettslig stilling. Soknet vil fortsatt være arbeidsgiver for sine tilsatte og ha sin selvstendige økonomi. De kirkelige organene vedtas regulert i lov, og Kirkemøtet blir Den norske kirkes øverste organ. Kirkemøtet skal kunne opptre på det nye rettssubjektets vegne i alle saker der det ikke er fastsatt i lov eller i medhold av lov at myndigheten er lagt til et annet organ. Kirkerådet får en tydelig rolle som utøvende organ for Kirkemøtet, og dermed for rettssubjektet. Det lovreguleres at Kirken skal være landsdekkende ved at det fortsatt skal være prestetjeneste i hvert sokn, prost i hvert prosti og biskop i hvert bispedømme. Dette sikrer at Kirken skal være tilgjengelig i hele landet. I denne saken gjøres det ikke endringer i statens og kommunenes finansiering overfor Kirken. Dagens vedtak innebærer at Kirken går over til å bli finansiert gjennom rammetilskudd, og at midlene skal gå til samme formål som før, bl.a. trosopplæring. Det nye er at rammetilskuddet skal disponeres og fordeles av Kirkemøtet og ikke av storting eller regjering. Fremskrittspartiet er for en fri kirke uten politisk innblanding, og dette er nok et skritt på veien mot en fri og selvstendig kirke. Med dette vedtaket blir Kirken utvilsomt mer selvstendig. Samtidig vil mange, deriblant Fremskrittspartiet, mene at frihet fra staten kanskje også bør innebære at de økonomiske bindingene til staten opphører, og at Kirken og andre trossamfunn blir selvfinansierende. Finansiering av Kirken og andre trossamfunn kommer det helt sikkert til å bli mange diskusjoner om framover. Fremskrittspartiet ser fram til en helhetlig gjennomgang av tros- og livssynsfeltet, og at alle spørsmål om finansiering og likebehandling vil bli behandlet i neste runde av lovgivningen for tros- og livssynssamfunnene. Den reformen som vi vedtar i dag, gir Kirken mulighet til å gjøre de endringer de selv synes er nødvendige innen organisering og lovverk fram til neste reformfase. Fremskrittspartiet ser fram til Kirkens arbeid med dette og forventer at formålet med arbeidet vil gjøre at statens lovregulering for Den norske kirke reduseres til en kortfattet rammelovgivning. Avslutningsvis vil jeg ønske Den norske kirke lykke til med nye ansvarsområder, og presiserer at dette er en viktig dag. Fremskrittspartiet ser fram til videre arbeid og prosess i forbindelse med reformfase to, som vil gi Kirken fullstendig selvstyre.