trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-06-17:
Mange gode ideelle institusjoner innen rus, psykiatri, rehabilitering og barnevern står i disse dager ikke bare i fare for, men er i gang med å avvikle eller redusere driften. Spesielt gjelder det Helse Sør-Øst-området. Jeg vil sitere fra noen henvendelser vi har fått. Først fra et brev fra RIO, Rusmisbrukernes Interesseorganisasjon, der de forklarer konsekvensen av den nye avtalepraksisen i Helse Sør-Øst: «Rusavhengige står i lange køer - de blir lengre for hver dag. Folk som har plass i behandlingsinstitusjon på ett sted plasseres andre steder med kortere behandlingstid. Fristbruddpasientene blir det flere og flere av. Kvaliteten blir dårligere og dårligere. Mangfoldet pulveriseres. Rusavhengige hånes. Rusorganisasjonene og de som har bygd opp kompetanse gjennom mange år latterliggjøres og ignoreres og blir ikke tatt med i prosessene. Kari Henriksen forsvarer HSØ, mens Sylvia Brustad gir HSØ hele skylda. Ingenting henger sammen. Man går frem og tilbake i måten å argumentere på. Noen sier at man øker kapasiteten gjennom å legge ned 70 døgnplasser - pluss andre døgnplasser i gamle sør. Selv polikliniske plasser forsvinner i Buskerud. Man korter ned behandlingstiden og sier at kapasiteten økes og kvaliteten styrkes. Ingen andre ser dette.» Et annet brev er fra Josephines Stiftelse Barnehjem, Norges eldste barnehjem, drevet siden 1834. De skriver følgende: «Da staten overtok i 2004, overtok de også driftsavtalene som vi og flere andre private ideelle organisasjoner hadde med fylkeskommunen. I mai 2007, sa Staten opp disse driftsavtalene med alle oss private ideelle.» - I 2007! De sier videre: «Vi ble fortalt at vi ville bli invitert til å delta i en anbudskonkurranse. Dette ville bli en konkurranse, hvor man altså skulle konkurrere med tidligere samarbeidspartnere for å få gjennomslag for sitt anbud.» Så sier de følgende om den måten dette gjøres på: Det er nå dårligere samarbeidsforhold mellom institusjonene mindre forutsigbar drift uønsket flytting av barn og unge dersom en institusjon ikke får anbud, og dermed legges ned - slik vi ser i dag bruk av ekstra mye tid og krefter på anbudsrunder dårlige arbeidsforhold for ansatte som følge av usikkerhet vedrørende fortsatt drift, og derved oppsplitting av gode personalgrupper Brevet avsluttes med at de ber om hjelp fra stortingspolitikerne. I likhet med mange andre har de møtt lukkede dører fra Regjeringens side. Noe må kunne gjøres umiddelbart for å stoppe det. For hvordan kan den rød-grønne regjeringen akseptere at helse- og sosialinstitusjoner f.eks. i disse dager legges ut på anbud med to til fire års mellomrom, mens vi innen andre sektorer, f.eks. bosstømming, kan få avtaler opp til ti år? Det må man jo kunne gjøre noe med umiddelbart.
Sigvald Oppebøen Hansen (Arbeiderpartiet), 2008-06-17:
I denne saka ber Regjeringa om Stortinget sitt samtykke til å melde Noreg inn i Unitet Nations World Tourism Organization, UNWTO. Ein slik medlemskap vil gje norske reiselivsaktørar tilgang til eit stort internasjonalt kompetansenettverk. Denne saka er ei klar oppfølging av den nasjonale strategien for reiselivsnæringa som Regjeringa presenterte i desember i fjor. Denne medlemskapen inneber m.a. at norske myndigheiter og reiselivsnæringa får oppdatert statistikk og analysar og dessutan regelmessige trend- og prognoserapportar. Det er ingen tvil om at me treng høg kompetanse blant alle dei som jobbar i reiselivsnæringa. Men me har òg eit behov for kunnskap om næringa. Kompetanse er nemleg ein føresetnad for at norske bedrifter skal kunne utnytte dei moglegheitene som ligg i reiselivet. Medlemskapen i UNWTO vil medverke til å nå måla som Regjeringa har sett for reiselivsnæringa, nemleg auka verdiskaping og produktivitet, levedyktige distrikt gjennom fleire heilårsarbeidsplassar og, ikkje minst, berekraftig turisme. Det er kanskje på det siste området, det som gjeld berekraftig reiseliv, at det er særskilt behov for betre kunnskap. Dette er eit område som UNWTO har sterkt fokus og mykje kompetanse på. Denne organisasjonen har nemleg etablert eit stort nettverk av bedrifter og utdanningsinstitusjonar over heile verda som norske aktørar kan lære av. For både næringa og myndigheiter vil ein medlemskap vere viktig for utveksling av erfaringar og kunnskap. Heile nettverket består av 157 medlemsland. Eg går ut frå at Framstegspartiet sjølv vil argumentere for sitt eige mindretalsforslag, men eg vil frå mi side tilrå innstillinga.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-06-17:
Jeg skal bare knytte noen korte kommentarer til forslaget vårt. Vi skal jo debattere en reiselivsmelding om litt her i salen. Det det blir tatt stilling til i denne saken, er en liten del av den nasjonale reiselivsstrategien som Regjeringen har lagt fram. Vi hadde jo ønsket at Regjeringen skulle legge fram en sak for Stortinget når det gjelder reiseliv, der man kan se helheten og diskutere helheten både nasjonalt og internasjonalt. Det får vi altså ikke anledning til, men vi får bare enkeltelementer. Vi mener at det er viktig å behandle reiselivsnæringens rammevilkår bredt; derfor ønsker vi å stemme imot dette forslaget fra Regjeringen. Vi har jo merket oss at det er sagt at dette er et ønske som reiselivsnæringen har kommet med. Vel, ut fra de svarene vi har fått fra departementet på de spørsmål vi har stilt, kan man jo ikke si at det er et bredt krav fra reiselivsnæringen. Det var vel Fellesforbundet som bad Regjeringen vurdere et medlemskap. Dette er altså en organisasjon som har eksistert siden midten av 1970-tallet. Det er ikke en ny organisasjon. Det er ingen andre nordiske land som er med i denne organisasjonen, så at det skal gi så veldig mange fordeler og være en viktig kilde, kan man sikkert stille spørsmål ved. Det blir nok en viktig kilde for kurs og konferanser for embetsverket, men noe mer enn det er jeg stygt redd for at det ikke kommer ut av det. Til slutt tar jeg opp Fremskrittspartiets forslag.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-06-17:
Jeg er litt opptatt av de signalene som har kommet fra denne regjeringen tidligere når det gjelder behandling av reiselivet, og det ønsket Fremskrittspartiet har hatt om å få en sak til Stortinget. Det er jo ikke bare vi i Fremskrittspartiet - eller opposisjonen, for den del - som har misforstått de signalene. Det har åpenbart også regjeringspartiene. Jeg siterte i mitt innlegg Sigvald Oppebøen Hansen, som også den gangen var saksordfører, som helt klart sa at det skulle fremmes en egen stortingsmelding eller en egen proposisjon. Det sa jo også daværende statsråd Odd Eriksen: «Jeg er innstilt på å komme tilbake til Stortinget med Regjeringens sentrale strategier på dette området.» Han viste også til det som forelå fra den forrige regjeringen - som ikke var klart til behandling, men skulle omarbeides til en melding. Når ombestemte Regjeringen seg med hensyn til å legge fram en sak for Stortinget?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-06-17:
Jeg skal bare knytte noen korte kommentarer til det forslaget vi har. Denne saken har en forhistorie som går tilbake til 2003, da det var en storstilt flytting av statlige tilsyn, og hovedargumentasjonen var distriktspolitikk. Vi var den gangen imot flytting av Sjøfartsdirektoratet fra Oslo til Haugesund, rett og slett fordi vi var redde for at man skulle miste mye god og viktig kompetanse underveis. Det er på mange måter det som har skjedd. Man ser nå at det er store utfordringer med å finne tiltak for å sikre rekruttering og for å beholde kompetansen. Det er riktig, som også saksordføreren sier, at dette vil være et kapasitetsproblem over lang tid. Derfor fremmer vi det forslaget som ligger i innstillingen i dag. Vi synes det er riktig at dette er en sak Regjeringen ser mer nøye på, og at de kommer tilbake til Stortinget med forslag til eventuelle løsninger og ikke minst gir Stortinget en statusrapport om hvordan situasjonen er. På den bakgrunnen tar jeg opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-06-17:
Dette er vel mer en stemmeforklaring enn et innlegg. Jeg har bare lyst til å vise til de forslagene og merknadene vi hadde i budsjettinnstillingen for 2008, og også til de forslagene vi har fremmet i innstillingen til revidert nasjonalbudsjett, som skal behandles på fredag. I og med at vi har veldig god kjennskap til næringen og god kontakt med næringen fremmer vi på fredag to helt konkrete forslag. Årsaken til at vi ikke støtter Høyres forslag i dag, er at vi mener at forslaget er for vagt. Vi mener at den type forslag kan være mye mer konkret. Det er også det næringen ønsker. Men jeg vil gi ros til forslagsstillerne for å ha fremmet denne saken, for det er en svært viktig sak for opposisjonspartiene. Jeg synes det er trist at Regjeringen ikke på noen områder kommer næringen i møte med hensyn til de krav som næringen har når det gjelder muligheten for å vokse nasjonalt, og ikke minst for å vokse internasjonalt.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-06-17:
Saksordfører Sigvald Oppebøen Hansen la i likhet med statsråden vekt på tidsaspektet å utarbeide en reiselivsmelding og legge den fram for Stortinget. Men det er et faktum at Regjeringens arbeid med dette ikke har båret preg av særlig hastverk, i og med at det tok mer enn tre år å få lagt fram en reiselivsstrategi for næringen. Så det er et veldig underlig argument i så henseende. Oppebøen Hansen og statsråden peker også på budsjettøkninger. Men det er ikke tvil om at det denne regjeringen har gjort, er å videreføre det forslaget som Bondevik II-regjeringen la fram i 2006-budsjettet, og deretter holde seg omtrent på samme nivå. Og så ser vi av reaksjoner på denne reiselivsstrategien, bl.a. fra NHO, at strategien i liten grad inneholder tiltak som øker veksten eller magien i reiselivsnæringen på bred basis. Jeg synes det er liten tvil om at reiselivsnæringen, som er så viktig for Norge og for distriktene, og som omfatter så mange politikkområder, fortjener en bred debatt i Stortinget og en stortingsmelding. Og mitt spørsmål til statsråden er: Hvorfor har Regjeringen en så stor motvilje mot å legge fram en egen stortingsmelding på et så viktig område?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-06-17:
Det er riktig at bakgrunnen for at vi foreslår å vedlegge forslaget protokollen, er at vi opplever at Regjeringens håndtering nå i revidert og gjennomgangen i næringskomiteen er tilstrekkelig, og at direktoratet bør får arbeidsro til å løse opp i de utfordringer de har hatt. Det som er mitt spørsmål, er imidlertid hvorfor denne situasjonen oppstår. Vi får altså et brev fra direktoratet 9. januar, ni dager inn i det nye budsjettåret. Hvis vi går en måned tilbake, vedtar vi et statsbudsjett hvor det framgår av beskrivelsen av Sjøfartsdirektoratet at det ikke er noen problemer, man har en vanlig utvikling, og flyttingen ble gjennomført i januar 2006. Hva er bakgrunnen for at denne utfordringen, som umulig kan ha oppstått i løpet av tre måneder, ikke ble omtalt i statsbudsjettet for 2008?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-06-17:
Jeg synes det er fint at statsråden fortsatt baserer seg på den jobben Svein Ludvigsen gjorde i Fiskeridepartementet, men jeg må få lov til å presisere at jobben med hensyn til havbruksnæringen ikke ble gjort for all framtid, selv om mye bra skjedde i forrige stortingsperiode. Min replikk går på noe som har skapt en del sjokkbølger i næringen, nemlig Regjeringens bestilling når det gjelder områder som er mindre egnet til økt oppdrett av laks, ørret og regnbueørret, fra Fiskeridirektoratet. Direktoratet har gått gjennom region for region, og pekt på hva som er mindre egnede områder. Ett av de områdene som ifølge direktoratet er mindre egnet, er Nordland. I Nordland er det mange aktører, og direktoratet skriver at det er vanskelig for nye aktører å finne ledige arealer i Nordland. Derimot vil dagens aktører, som er etablert i regionen, ikke ha problemer med å øke sin produksjon. Det betyr jo at Regjeringens idé om kun å tildele nye konsesjoner vil avskjære Nordland fra enhver mulighet til å ta del i den veksten. Ser ikke statsråden at man er nødt til å øke MTB-størrelsen for Nordland, slik at også de får ta del i den veksten som kommer i 2009?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-06-17:
Jeg tar replikk på nytt, for jeg følte ikke at jeg fikk noe godt svar på min forrige replikk. Fiskeridirektoratet viser til at det i enkelte regioner er så mange oppdrettsselskaper fra før av at det ikke er særlig klokt å dele ut nye konsesjoner. Derimot viser Fiskeridirektoratets gjennomgang at det kan være fullt ut miljømessig bærekraftig å øke produksjonen på hvert enkelt anlegg. Viser ikke den anbefalingen som kommer fra Fiskeridirektoratet, at det nettopp er viktig å ha en balanse mellom tildeling av nye konsesjoner og økning av produksjonen på nåværende anlegg der hvor det er mange anlegg fra før av?
Arne L. Haugen (Arbeiderpartiet), 2008-06-17:
Næringskomiteen legger nå fram sin innstilling vedrørende representantforslaget fra Torbjørn Hansen, Elisabeth Røbekk Nørve og Bent Høie om vekst i havbruksnæringen. Havbruksnæringen er en svært viktig næring for Norge, som bidrar til verdiskaping og arbeidsplasser over hele landet. De siste tallene jeg har sett, viser at vi har årlige eksportinntekter på 37 milliarder kr fra denne næringen, noe som gir et betydelig bidrag til samfunnsutviklingen. Havbruksnæringen er først og fremst en viktig distriktsnæring som skaper grunnlag for bosetting og arbeidsplasser i små lokalsamfunn langs hele kysten. Av innstillingen framgår det at alle partiene i næringskomiteen er opptatt av at næringen skal utvikle seg på en bærekraftig måte, der hensynet til miljøet er viet stor oppmerksomhet. Likeså er det viktig at de forskjellige lokaliteters potensial blir utnyttet, og at produksjonen i så stor grad som mulig tilpasses de muligheter som markedet gir. Og der må en vel si at enigheten tar slutt. Som merknadene viser, er det forskjeller i syn mellom partiene på hvilken politikk som tjener næringen på både kort og lang sikt, og hvordan dette skal gjenspeiles i politikken. Jeg regner med at representanter for opposisjonen vil redegjøre for sitt syn i debatten. Det er imidlertid viktig å minne hverandre om at vi drøfter en næring som virker i en meget krevende markedsmessig situasjon, noe som også stiller krav om klokskap og stabilitet i forvaltningen. Drøfting av spørsmålet om å øke maksimalt tillatt biomasse, MTB, har stått sentralt. Spesielt har representanter for havbruksnæringen på Møre- og Trøndelagskysten gitt klare meldinger om at de nå stanger i taket når det gjelder MTB, og at de har behov for å heve denne grensen. Jeg antar at det også er en av grunnene til at dette forslaget foreligger. Regjeringsfraksjonen viser til strategien for en konkurransedyktig norsk havbruksnæring som ble presentert av fiskeriministeren i fjor sommer, der det legges vekt på en forsvarlig og bærekraftig vekst og utvikling i næringen. Produksjonsveksten skal i hovedsak tas ut i nye tillatelser. Det skal skje i 2009. Regjeringen er nå i gang med å forberede den nye konsesjonsrunden, hvilket er helt i tråd med strategien. En konsesjonsrunde gjør det mulig å få en geografisk fordeling av MTB som er tilpasset miljøforholdene. Jeg har merket meg at det var på bakgrunn av innspill fra næringen at MTB ble satt til 780 tonn under Bondevik-regjeringen i 2005, og det ble da forutsatt at dette skulle ligge fast over tid. Det er altså dette Regjeringen nå følger opp. Jeg anbefaler at flertallsinnstillingen blir vedtatt.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-06-17:
Jeg synes det er veldig interessant å høre på representanten Hansen, og vi har hatt veldig mange diskusjoner i denne salen der representanten Hansen har understreket behovet for forutsigbarhet og stabilitet og brukt det som et argument hver gang nåværende regjering har endret på den forrige regjeringens politikk. Derfor er det interessant at representanten Hansen nå vil snu opp-ned på den politikken hans egen regjering presenterte for tre år siden. Når det gjelder rapporten fra Fiskeridirektoratet, er det en bestilling ut fra at bærekraft er en forutsetning for at vi skal kunne forsvare vekst i havbruksnæringen, noe jeg og Regjeringen er for. Fiskeridirektoratet har gitt en tilråding i så måte, men jeg vil understreke at det er en tilråding, og at Regjeringen ikke har konkludert i det spørsmålet ennå. Vi har i dag oversendt tilleggsspørsmål til Fiskeridirektoratet som bl.a. omhandler Nordland, og spør om hele Nordland skal behandles slik Fiskeridirektoratet har anbefalt, eller om det likevel finnes rom for vekst i det fylket.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-06-17:
I 2007, da jeg la fram Regjeringens havbruksstrategi, varslet jeg at det nasjonale produksjonstaket sannsynligvis ville nås i 2009. Derfor ville Regjeringen ta sikte på en ny konsesjonsrunde i 2009 og deretter ha årlige tildelinger av konsesjoner. Dette er varslet for en god stund tilbake allerede. Så har Regjeringen også sagt at vi vil at økningen skal skje i form av nye konsesjoner, ikke økning av MTB. Det gir en mye mer rettferdig fordeling, fordi en økning av MTB vil favorisere de aktørene som allerede er innenfor i dag, og vil redusere vår mulighet til å ta miljømessige hensyn.
Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-06-17:
Det er jo slik at bærekraft er avhengig av lokaliteten. Representanten har rett i at i noen deler av landet vil man kunne øke MTB-en uten at det går ut over bærekraften, mens det i andre områder ville være helt feil å gjøre det. I Hardangerfjorden har vi f.eks. satt foten ned for videre vekst nå, og det vil være et helt galt signal å øke MTB for aktørene i Hardangerfjorden i den nåværende situasjonen. Det å øke MTB generelt, slik Høyre foreslår, vil favorisere de aktørene som har lokaliteter hvor de kan utvide, mens de aktørene som ikke har lokaliteter for vekst, vil være utestengt fra den økningen som forslagsstillerne her tar til orde for. Med en ny tildeling av konsesjoner kan man sikre en vekst der man også tar hensyn til den type miljøparameter.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Vekterbransjen utfører en mengde viktige samfunnsoppgaver som skaper økt trygghet for befolkningen, og som det er urealistisk å tro vil bli overlatt til det offentlige alene. Se bare på Karl Johan, hvor politiet stort sett er fraværende - unntatt i turistsesongen. Her ser man langt flere vektere i dag enn det man noensinne har sett av politi. Politiet ser ut til å ha gitt opp eller vil ikke være til stede, og resultatet er at næringslivet først må betale høye skatter og avgifter til samfunnet, og i tillegg må man nå også betale vekterbransjen for de oppgaver som politiet og samfunnet egentlig skulle ha gjort. - Dette var et hjertesukk i frustrasjon over hvordan politietaten har blitt. Da næringslivet og snart også privatpersoner muligens må gå til det skritt å hyre inn folk fra vekterbransjen, er det utrolig viktig at denne bransjen opptrer ryddig og tillitvekkende, og at kontrollen med denne og deres ansatte må bedres i form av skjerpet regelverk og effektive kontrollrutiner som gjør det mulig å håndheve regelverket. Fremskrittspartiet støtter derfor forslagsstillernes påpeking av at det er viktig å gjennomgå og klargjøre grensene for reglene for privat pågripelsesrett, og at det er et stort behov for gode kontrollrutiner i en bransje i sterk vekst. Manglende regulering og kontroll kan medføre at uheldige elementer kommer inn i vekterbransjen. Fremskrittspartiet er fornøyd med at statsråden nå gjennomgår regelverket for vaktvirksomhet med sikte på en klarere regulering av bransjen. I tillegg vil jeg vise til fellesforslaget, med alle punktene, fra Høyre og Fremskrittspartiet, som jeg håper statsråden vil merke seg og ta med seg i sitt videre arbeid.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2008-05-06:
Vekterbransjen er som kjent en bransje i sterk vekst. Vekterne er veldig synlige i gatebildet og i forskjellige butikksentra. Nå vil statsråden ha en gjennomgang av og en sterkere kontroll med bransjen. Han påpekte en hel rekke ting som nå skal gjøres fra departementets side. Han sa også at det skal være et gebyr som disse selskapene skal betale. Likevel vil dette koste penger. Det vil koste ressurser, og det vil koste mannskap. I hvilken utstrekning vil statsråden sørge for at dette blir fulgt opp?
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
I den senere tid har vi i media, som forslagsstillerne påpeker, kunnet lese historier om vektere som har gått over grensen for rimelig maktbruk. Også rusavhengige og selgere av =Oslo har stått fram med historier om vektere som utøver uforholdsmessig mye maktbruk. SV er bekymret for en slik utvikling, og er glad for at regjeringspartiene gjennom Soria Moria-erklæringen slår fast at regelverket for vaktvirksomhet skal gjennomgås for å sikre bedre kvalitet på og kontroll med private vaktselskaper. Som vist til i innstillingen, har Regjeringen signalisert at en arbeidsgruppe vil legge fram sin rapport innen juni dette år. I gjennomgangen av regelverket er det naturlig at det både gjøres rede for dagens regelverk knyttet til maktbruk og vurderes om det er nødvendig å klargjøre grensene for bruk av maktmidler og maktanvendelse ytterligere. Myndighetenes strengeste tvangsutøvelse skal utøves av det offentlige gjennom politiet. Dette har SV og de to andre regjeringspartiene slått fast i Soria Moria-erklæringen. Maktbalansen i det offentlige rom skal gå i favør av politiet og det offentlige. Jeg vil vise til at den rød-grønne regjeringen har økt politibudsjettene med om lag 500 mill. kr i perioden 2006-2008. Opptaket til Politihøgskolen har vært rekordhøyt, med 432 studenter i 2007 - et opptak som er videreført i år. Ved å øke utdanningskapasiteten sikrer vi et nært, sterkt og synlig politi i framtiden. Regjeringen har også satt i gang et arbeid for å urede politi- og lensmannsetatens utdannings- og bemanningsbehov fram til 2015. Forslagsstillerne ønsker en gjennomgang av opplæringen for vekterne. Statsråden har i brev av 22. januar i år vist til at spørsmålet om opplæring og vurderinger knyttet til innskjerping av krav til utdanning og innhold i utdanningen for vekterne står sentralt i den nevnte arbeidsgruppens gjennomgang av regelverket. Det er viktig at vaktvirksomhet drives av seriøse aktører. Gjennom en gjennomgang av vaktvirksomhetsloven for å sikre bedre kvalitet og kontroll med private vaktselskaper kan vi sikre denne seriøsiteten. Dette er særlig viktig for å sikre rettssikkerheten til dem som kommer i kontakt med vektere, av hensyn til dem som kjøper vektertjenester, og selvfølgelig av hensyn til de seriøse aktørene innenfor vaktvirksomheten. Vi i SV ser fram til arbeidet og rapporten fra Regjeringen.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-06:
Statsråden hadde et meget godt innlegg, hvor han svarte på alle de angrepene, som jeg vil si var helt grunnløse, som kom fra opposisjonen. Jeg vil likevel legge til at det ikke er særlig klokt, og det var ikke klokt den gangen vi satt i opposisjon, å fremme forslag bare for å fremme dem. Det må være noe innhold i dem, og man må ha respekt både for posisjon og for de spillereglene som vi har for budsjett her på Stortinget. Så var det helt riktig, som representanten Dahl gjorde, å ta Fremskrittspartiet i forsvar. Det er i dag en konstellasjon i opposisjon som ønsker å ta over regjeringsmakten. Men jeg har et spørsmål til representanten Dahl. Det er riktig at Fremskrittspartiet senket tollavgiftene. Det er riktig at Fremskrittspartiet senket alkoholavgiftene. Vi må da være enige om at når man senker budsjettet til tollvesenet, og når man senker alkoholavgiftene og gjør det billig, må det bety at det er mer arbeid for politiet der ute, det er mer kriminalitet å bekjempe. Og hvis det er riktig, hvordan vil da representanten Dahl bekjempe denne kriminaliteten med sitt budsjett, som er annerledes på det punktet enn Fremskrittspartiets? Det er et godt spørsmål, som jeg synes representanten Dahl bør kunne besvare.
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-05-06:
Over tid har vi i media kunnet lese og se bilder av vektere som utøver uforholdsmessig mye maktbruk ved pågripelse av mistenkte. I fjor høst, den 23. november 2007, arrangerte gatemagasinet =Oslo et seminar om trygghet og samarbeid i Oslo sentrum. På seminaret fortalte selgere hvordan de ble behandlet av politiet. Mange hadde dårlig erfaring med vektere. Disse selgerne fortalte om utstrakt bruk av håndjern, og at de ufrivillig ble tatt inn på lukkede rom ved mistanke om straffbare forhold. Slik kan vi ikke ha det. Venstre mener at disse eksemplene understreker behovet for klarere regler for når og i hvilken utstrekning de som utfører ervervsmessig vaktvirksomhet, kan bruke ulike typer maktmidler overfor borgerne. Bruken av vektere har økt voldsomt de siste årene, særlig i hovedstaden, men også i andre byer. Det er grunn til å understreke at et mindretall av disse vekterne har oppdrag på gaten og i tilknytning til bygninger med offentlig adgang. Jeg vil bare peke på at det foreligger et omfattende regelverk for politiets adgang til bruk av tvangsmidler, og da blir det et paradoks at det nå patruljerer langt flere vektere enn politi i hovedstadens gater uten en nærmere regulering av hva vektere lovlig kan og skal foreta seg. På denne bakgrunn mener Venstre at det er nødvendig med en nærmere tydeliggjøring og regulering av når og i hvilken utstrekning vektere kan bruke tvangsmidler. Etter vaktvirksomhetsloven § 8 må den som skal utføre vakttjeneste, gjennomføre godkjent utdannelse for vektere. Nærmere krav til utdanningen skal fastsettes i forskrift. Derfor er det gledelig at justisministeren tar tak i dette, som det er påpekt tidligere i debatten, men Venstre er utålmodig og vil ha det i gang. Etter Venstres syn bør opplæringen for vektere gjennomgås, spesielt for dem som patruljerer i det offentlige rom, for å se om opplæringen er tilfredsstillende med hensyn til lovlig og ulovlig maktbruk i tjeneste. Venstre ser et klart behov for at myndighetene kontrollerer vaktselskapene i større grad enn det som gjøres i dag. Det bør i tillegg utarbeides forskrifter til vaktvirksomhetsloven om bruk av maktmidler i tjenesteutøvelse. Forskriftene bør inneholde bestemmelser om hvilke maktmidler vektere og andre i tjeneste kan bruke, under hvilke omstendigheter maktmidler kan brukes, og enkle ubyråkratiske rapporteringsrutiner til politiet ved pågripelse eller bruk av maktmidler. Det må lages klare regler for hvordan den som blir tatt, skal oppbevares og behandles. Venstre sitter ikke i komiteen. Jeg vil derfor gi honnør til Fremskrittspartiet og Høyre for deres arbeid med saken. Venstre vil stemme for forslaget fra Høyre og Fremskrittspartiet i denne saken.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Det er sjelden vi har en debatt hvor alle er enig i at vi trenger mer kontroll og regulering. Av og til er det jo skillelinjer i denne salen akkurat på det punktet, men ikke i denne debatten, så det lover godt. Fra Kristelig Folkepartis side vil jeg bare si at vi for så vidt stemmer for mindretallsforslaget, med alle punktene, som også saksordføreren har redegjort for. Ikke minst er det behov for en oppgang av grensesnittet mellom politi og den type virksomhet vi her snakker om. Jeg ser at Regjeringen arbeider med dette og har nedsatt en egen arbeidsgruppe som skal komme med en innstilling om bare vel én måned. Vi kan ikke se at et utvalg kan få for få gode innspill i sitt arbeid, og et slikt innspill kan jo også mindretallsforslaget, selv om det ikke blir vedtatt, være i så måte. Ellers kunne det være fristende med en mer generell debatt om hvorfor vi har fått et så stort behov for så mange vektere, og hvilke sosiale kontrollfunksjoner som ikke er til stede i samme grad nå som før, men det får vi ta ved en annen anledning.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Jeg har full forståelse for at statsråden ønsker å avvente en arbeidsgruppes innstilling før han konkluderer, eller går for langt i å si hva han mener. For å spørre statsråden direkte: Er det noe han p.t. er helt sikker på at Regjeringen bør regulere, i lys av de erfaringene man har hatt med vekterbransjen i den siste tiden?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-05-06:
Av og til får man et déjà vu, og det har jeg virkelig følt i denne debatten. Hvis man går tilbake til både budsjettdebatt og andre debatter, tror jeg man vil se at mye av det som har vært sagt i dag, har vært ført fram her i salen før, kanskje i en litt annen sammenheng bare. Fra Kristelig Folkepartis side støtter vi intensjonen og forslagsstillernes ønske om å peke på behovet for flere utdannede polititjenestemenn og -kvinner. Jeg synes saksordføreren har formulert det godt i mindretallsforslagene. En debatt om historien er jo veldig interessant, ikke minst tror jeg representanten Dørum hadde hatt stor glede av å gå opp og ned på denne talerstolen opptil flere ganger etter de innleggene som har vært før i dag. Men om det blir så veldig mange flere polititjenestemenn og -kvinner av den historiedebatten, er jo en annen sak. Sannheten er vel, i hvert fall så vidt jeg kan huske, at fra slutten av 1990-tallet var det også et ønske fra organisasjonene at man nærmest måtte være litt forsiktig med å ta opp flere på Politihøgskolen, fordi man stod i fare for ikke å få politifolkene ut i arbeid, for det var faktisk ikke jobber å få. Så det har snudd, selvfølgelig også i takt med økte behov og et annet arbeidsmarked, ikke minst. Men utover det å utdanne flere er det jo mer man kan gjøre for å beholde dagens medarbeidere. Vi kan også se på, som jeg vet departementet gjør, hva arbeidstidsbestemmelsene har gjort med den tid politiet faktisk har til rådighet ute i distriktene, og hva vi gjør for å samordne flere av de offentlige etatenes arbeid for å avdekke alvorlig kriminalitet. Da tenker jeg særlig på samarbeidet når det gjelder den økonomiske kriminaliteten, der samarbeidet med skattevesenet, ligningsmyndighetene, er av utrolig stor viktighet for at man skal få et samlet resultat. Der ser vi dessverre at det svikter. Det siste eksemplet er jo delvis fra de drosjesakene som vi har hatt i denne byen, hvor den ene offentlige myndigheten bruker mye tid og krefter på å avdekke kriminalitet som ikke blir fulgt opp av den andre hånden. Så det felles ønsket vi har om å få flere aktive politimenn og -kvinner i tjeneste, står vi sammen om, og så får vi håpe at budsjettene framover også kan vise at det faktisk blir mulig. Og hvis jeg får lov: Jeg har også sett at partikolleger av justisministeren i Hedmark nå ønsker å flytte Politihøgskolen dit, så det er veldig fint om han kunne si om så skal skje eller ikke.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
På dette feltet som ellers i kriminalpolitikken syns i hvert fall denne statsråden at det er ganske uhensiktsmessig å vedta lover som ikke blir fulgt opp. Derfor mener jeg at det er veldig viktig at vi også får gode redskaper ute i politidistriktene som gjør at man bl.a. kan drive en vandelskontroll som vi ønsker skal bli hyppigere og bedre enn i dag. Samtidig må jeg si at dette ikke bestandig handler om flere mennesker og mer penger. Det handler også om å gjøre ting på en litt lurere måte. Ved siden av at vi bevilger penger til politiet, og ved siden av at vi utdanner stadig flere politifolk, er det etter min mening også smart å forlate diskusjonen om hvor mange politifolk som skal sitte og kontrollere vekterne. Man hadde et forslag om fem, som den forrige regjeringen ikke fulgte opp. Vi har heller ikke fulgt det opp, fordi vi mener at bl.a. datautstyr, gode dataprogrammer, kan hjelpe oss med dette. Så mener jeg at næringa sjøl har et betydelig ansvar. Derfor ser vi på egenfinansiering av kontrollmekanismene.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Denne arbeidsgruppa skal se på hvor omfattende reglene skal være. Som jeg nevnte i mitt hovedinnlegg, er nettopp lovens virkeområde ett viktig tema i arbeidsgruppas rapport. Det gjelder ikke bare spørsmålet om hvorvidt utdanningsinstitusjoner og de som driver opplæring, skal inn under dette. Det gjelder jo hvor bredt vi skal strekke vaktvirksomhetsbegrepet. Det får vi komme tilbake til når arbeidsgruppa kommer med sin rapport, sjøl om vi her ser at det er glidende overganger mellom dem som er ansatt i selskaper som driver med virksomhet som kan være utsatt for risiko, og dem som på sjølstendig basis tar flere typer oppdrag og er å betrakte som helt klassiske vaktvirksomheter. Jeg forstår at noe av foranledninga til det siste spørsmålet er at representanten Dahl tok det opp i sitt innlegg. Jeg skal være varsom med å være for bastant i forhold til de juridiske tolkninger her og nå. Spørsmålet om gjeldende regler vedrørende skjenkesteder og vaktvirksomhet er jeg parat til å svare på detaljerte juridiske spørsmål om, hvis jeg kan få forberede meg litt og får dem skriftlig.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Det er en underfundig måte å stille spørsmål på! Med all respekt for arbeidsgruppa - her sitter jo næringa også, og særlig våre partier er opptatt av at næringa skal høres. Jeg vil være litt varsom med å konkludere nå, men jeg har jo pekt ut tydelige temaer for arbeidsgruppa, bl.a. gjelder det opplæring og sjekk av vandel. Det må vi ha tydeligere regler for. Så mener jeg at representanten Syversen hadde et veldig godt poeng i sitt innlegg, at man skal se utover rapporten fra arbeidsgruppa og den lovgivninga som nå kommer, se på hva som skjer, hva som danner bakgrunnen for at mange av de sosiale kontrollmekanismene i samfunnet svikter, slik at vi har behov for flere vektere. Det er en interessant problemstilling. Jeg håper at den debatten vi får rundt lovgivninga, bidrar til å holde oppe en slik nødvendig debatt.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Jeg har ikke noe behov for å gi karakteristikker av Politiets Fellesforbund som går i negativ retning - snarere tvert imot. Politiets Fellesforbund er for Regjeringa en veldig viktig alliert i forhold til å sette i verk tiltak, tiltak som den forrige regjering ikke satte i verk. Vi fikk klare råd av Politiets Fellesforbund om å bygge ned soningskøen. - Vi har gjort det. Vi fikk klare råd av Politiets Fellesforbund om å bygge nødnett til 3,6 milliarder kr. - Vi har gjort det. Vi fikk klare råd av Politiets Fellesforbund om å utvikle en ny DNA-lov og bevilge over 100 mill. kr til å iverksette det. - Vi har gjort det. Vi fikk klare råd om å øke opptaket til Politihøgskolen til 432. - Vi har gjort det. Vi fikk klare råd om å bevilge mer penger til politiet. - Vi har gjort det. Men selvfølgelig vil det alltid være noe som Politiets Fellesforbund også vil ha mer av, med all respekt for Politiets Fellesforbund, men jeg mener faktisk at de har vært en veldig viktig premissleverandør for Regjeringas kriminalpolitikk. I så måte er jeg glad for at lederen deres nettopp gir uttrykk for begeistring over de tiltak som nå er i verksatt, bl.a. DNA-loven og bemanningsprosjektet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Jeg har sagt det til representanten Aspaker før: Jeg tror hun må sjekke fakta bedre. Er det slik at det har vært nedgang i søkertallet til Politihøgskolen i 2007? Nei, det øker. Det er interessant, og det er bra. Jeg håper at det også øker nå i 2008. Den beskrivelsen som Aspaker gir, er altså ikke riktig. Det som også er interessant når det gjelder søkervolumet for Politihøgskolen, er at stadig flere søkere som blir tatt opp, er kvinner, slik at vi har en veldig god kvinneandel. I år, ved siste opptak, er det også slik at vi får rekord av studenter med fremmedkulturell bakgrunn. Så vidt jeg erindrer, er det 26 eller 27. Så vi skal være varsomme med å svelge alt som blir levert, enten det er her i Stortinget eller overfor Regjeringa, om at søkermassen er så elendig. Man bør være litt mer nyansert når det gjelder fakta.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Jeg mener at det er en særs viktig oppgave å få rekruttert et bredt studentkull til Politihøgskolen. Det gjelder ikke bare i forhold til samisk bakgrunn, men, som jeg sa, generelt i forhold til internasjonal bakgrunn og i et kjønnsperspektiv. Det er særs viktig. Jeg vet at det er tatt grep fra bl.a. politidirektøren og Politidirektoratet for å sette i verk ekstraordinære tiltak slik at man kan få rekruttert flere fra forskjellige miljøer. Jeg mener at vi også skal se på mulighetene for at man i større grad enn i dag kan rekruttere til lokale opptak, desentraliserte opptak, og et desentralisert opptak som f.eks. er rettet inn mot Finnmark, vil kunne bidra til at man også får rekruttert flere med samisk bakgrunn. Det er særs viktig å skape tillit i de samiske miljøene, og også at vi følger opp når det gjelder språk.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Jeg vil ikke ha meg frabedt denne diskusjonen, snarere tvert imot. Jeg har egentlig ingen forståelse for hvordan representanten Dahl kan tolke det ut av brev eller denne debatten. Jeg gjentar gjerne at jeg syns det er fint at vi får en diskusjon som har det mest essensielle i seg, nemlig opptaket på Politihøgskolen. Det står veldig godt ved at vi har økt opptaket på Politihøgskolen, at vi har gjort det gjennom to år, og at vi faktisk har gått så langt her i Stortinget som å si at vi har planer om å komme oss videre på det området. Det er det som må gjøres av hovedgrep ved siden av seniortiltakene, ved siden av det å frikjøpe politifolk som i dag driver med sivile oppgaver, for å få mer politikraft ut - enten det er i Øst-Finnmark eller i Sogn og Fjordane. Så vil jeg også si at det virker som om man liksom tolker situasjonen og tar det meste i verste mening. Nå ønsket jeg her fra talerstolen å gi uttrykk for at jeg syns det er bra at man har etablert politiråd ute i det ganske land. Det går for fullt, og jeg tror ikke det er lenge før vi kan si at alle kommuner er tilsluttet et politiråd. Jeg mener også at det er veldig bra at man gjennom den typen mekanismer som Stortinget er tverrpolitisk enig om, faktisk nå ser resultater - at det ikke ble råd som ikke skulle ha noen mening, og at man også tverrpolitisk ute støtter opp om de tiltakene som politiet sentralt, særlig politimestrene i de store distriktene, har lansert for å begrense tilgjengeligheten til bl.a. rusmidler, slik at vi får ned voldskriminaliteten. La oss ikke gjøre det til noe negativt i debatten. Det er noe som bidrar til mindre kriminalitet og til at vi kan skyve på politiressursene våre. Det må vi også ha en tanke for. Hvis det er slik som flere har vært inne på, at vi skal få et nærere politi, handler ikke det bare om at man skal rykke ut raskt. Det handler også om at en kan være nær dem som aldri møter politiet. De kvinnene som utsettes for vold, de barna som lever i hjem hvor det er vold og trusler, de skal også kunne møtes av politiet. Min visjon og Regjeringens visjon er at vi ved siden av å utdanne flere kunne bruke mer penger på politiet og samtidig minske en god del av den kriminaliteten som skjer om natta, slik at man kan oppdage mer av den kriminaliteten som i dag er omgitt av et stort mørke. Ikke noe er vel bedre enn det! Så det som er tatt av grep i forhold til politiet disse to årene, mener jeg er helt riktig. Det bidrar til at vi får mer politikraft, og jeg er også overbevist om at det bidrar til at kriminaliteten vil fortsette å gå ned.
André Oktay Dahl (Høyre), 2008-05-06:
Når det gjelder ID-kort, fikk jo statsrådkollega Bjarne Håkon Hanssen ID-kort for bygg og anlegg, så det bør være en smal sak å få det til for vekterne. Jeg har et spørsmål om bankene. De har ikke tellesentraler lenger. Disse eies av vaktselskapene. Finansinstitusjoner regnes som kritisk infrastruktur. Da bør vel de som flytter penger, også regnes som det. Er det blant de regelverksendringer som statsråden har tenkt å fremlegge for Stortinget når det gjelder å skjerpe kravene til dem som frakter pengene, eller er ikke dette innenfor arbeidsgruppens arbeid? Så er det et spørsmål som ikke ble besvart: Er det greit med kun ordensvaktskurs for å operere som vekter, noe man har fått signaler om skjer i en del politidistrikt?
André Oktay Dahl (Høyre), 2008-05-06:
Nå hadde jeg ikke tenkt at jeg skulle forsvare Fremskrittspartiets budsjetter. Mitt poeng var at SV har et lite troverdighetsproblem i forhold til å snakke om økonomisk politikk. Hvis man skulle fulgt SVs politikk, hadde man hatt 200-300 milliarder kr mindre til fordeling. Det synes jeg faktisk SV skal stå for, selv om de sitter i regjering. Heldigvis har Arbeiderpartiet sørget for at den økonomiske politikken ikke blir altfor ille. Ellers synes jeg Akhtar Chaudhrys innlegg understreker det poenget jeg tok fra brevet fra statsråden til komiteen. Det betegnes som et unødvendig forslag. Her står en representant for regjeringspartiene og stempler mindretallets forslag som et unødvendig forslag i forhold til å sørge for en bedre politistyrke i fremtiden. Når det sies etter at den angjeldende statsråd har sendt et brev til komiteen hvor komiteen oppfordres til ikke å behandle forslaget, fordi man har så veldig mange komiteer og utvalg som jobber i Regjeringen, må jeg virkelig si at det kanskje er greit at noen fra mindretallet sier at det faktisk er vår rett å fremme forslag. Selv om det er en flertallsregjering, er det ikke slik at en statsråd dikterer komiteenes arbeid eller mindretallets rettigheter her i denne salen. Det synes jeg vitner om en forståelse av demokratiet som er venstresiden lik, men ikke først og fremst i Norge. Jeg håper vi kan slippe å få den typen formuleringer sendt til komiteen når et mindretall fremmer forslag fordi de er opptatt av en sak. Det håper jeg vi alle kan være enige om. For å si det slik: Det var ikke så veldig mange måter å tolke de formuleringene på. Det var ikke å tolke i verste mening, det var å tolke det på den eneste mulige måten å tolke det på. Jeg håper at den typen setninger, de tre-fire som det her er snakk om, ikke gjentas i forhold til mindretall som tar opp ting de er opptatt av i Stortinget.
André Oktay Dahl (Høyre), 2008-05-06:
Med mindre jeg husker feil, ble dette forslaget gjort om til et oversendelsesforslag under debatten den 12. februar, i et anfall av velvillighet fra Regjeringen, så dette forslaget skal oversendes uten realitetsvotering.
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-05-06:
Vi er alle enige om at vi har behov for å øke opptaket til Politihøgskolen. Samtidig har vi vært i en situasjon hvor utdanningen har vært attraktiv. Vi har hatt oversøking, og vi har kunnet velge på øverste hylle. Så ser denne trenden ut til å snu, altså færre søkere, og det skjer samtidig som vi skal ta opp flere til politiutdanningen. Da har Høyre reist følgende problemstilling: Er det faktisk slik at vi går glipp av kompetente søkere til politiutdanningen fordi den søknadsfristen er 1. november, mens ungdom flest sitter rundt 1. april og vurderer hva slags utdanning de skal søke på? Mitt spørsmål til statsråden er da: Er statsråden enig i at nedgangen i søkertall er en utfordring og et problem når vi skal ta opp flere, og hva slags tiltak vil statsråden sette i verk for å stimulere til flere kvalifiserte søkere til politiutdanningen?
Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2008-05-06:
Jeg hadde faktisk håpet at dagen i dag skulle være et tidsskille med hensyn til hvordan vi debatterer denne type viktige utfordringer, som opptar alle de politifolkene som jobber i etaten, og som opptar mange av lokalpolitikerne - sikkert også regjeringspartienes lokalpolitikere - som har store bekymringer fordi ikke alt løses slik som det burde løses lokalt. Men jeg ble skuffet da representanten Thomas Breen tok ordet, for jeg synes at han la seg tilbake i det gamle, dårlige sporet. Det er å gjøre denne saken en bjørnetjeneste, og det gjør den debatten vi har hatt i dag, veldig lite konstruktiv. Representanten Chaudhry gjorde det til et stort poeng igjen at denne regjeringen har satset en halv milliard kroner på politiet. Sannheten er vel at når man har hatt 130 milliarder kr mer til disposisjon siden Regjeringen overtok, er en halv milliard, hvis man regner i prosent, mindre enn en halv prosent. Og da er det vel kanskje ikke så veldig mye å snakke om, gitt de utfordringene som finnes ute. Representanten Chaudhry var også opptatt av at man nå hadde fått hele 50 politiråd i kongeriket. Men da vil jeg minne representanten om at det snart er to år siden vi behandlet politirollemeldingen. Vi har i snitt fått 25 politiråd i de to årene som har gått, og jeg vet ikke hvor mange år, halvannen stortingsperiode, til det skal gå før landets 429 kommuner skal ha fått sine politiråd - et av de tiltakene som et samlet storting var enig om ville være viktig for å bygge gode relasjoner mellom politiet og kommunen lokalt, for dermed å kunne ta enda bedre tak i alt fra forebygging til kriminalitetsbekjempelse mer direkte. For kort tid siden var statsråden ute og kommenterte bl.a. situasjonen i Øst-Finnmark, der man nå hadde vært så heldig at man hadde fått kvalifiserte søkere og hadde fått fylt opp de stillinger man mente man hadde behov for for å drive politidistriktet på en forsvarlig måte. Problemet var bare det at da man hadde fått tak i folk, strakk ikke budsjettet til til å lønne de folkene som man hadde fått på plass. Så det er jo faktisk bevist at de budsjettene som politiet har ute, ikke er egnet til å dekke de utfordringene og problemene de faktisk har. Det siste jeg skal oppholde meg lite grann ved, er det statsråden sier når det gjelder ledige midler i politiet ved årets slutt i 2007. Det er som politimesteren i Oslo sier i siste tidsskrift for oslopolitiet, at når man får 23 mill. kr fra slutten av november og ut året, skal det noe til for at man skal kunne greie å bruke de pengene på en fornuftig måte. Så jeg synes statsråden bør omtale det såkalte overskuddet i politiet på en litt annen måte og vise større forståelse for hvordan politimestrene håndterer en sånn situasjon.
Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2008-05-06:
Det ble en slik debatt jeg hadde forventet, og jeg skal ta en del av ansvaret for det. Grunnen til det er, som mange har påpekt, at vi har hatt denne debatten mange ganger. Da jeg dro opp denne debatten i denne runden, var det fordi vi i merknads form nå på en måte fikk en statistikk inn som ingen har betvilt. Jeg mener at vi iallfall ved neste korsvei skal slippe å diskutere tallene. Det var det ene momentet. Det andre momentet var at tidligere justisminister Dørum i Aftenposten for noen uker siden bedrev historieskriving i forhold til opptak på Politihøgskolen. Han gikk sågar så langt som å snakke om bolsjevikmåten å skrive historie på, og beskyldte andre for det. Så det var på en måte et slags tilsvar til forsøket på opinionsdannelse i forhold til historiske fakta. Så fortsatte jeg mitt hovedinnlegg med å påpeke at den store utfordringen i norsk politi er mannskapssituasjonen. Det mener jeg ikke er noen skjønnmaling, som representanten Aspaker sier at jeg bedrev i forhold til dagens situasjon. Norsk politi står overfor store utfordringer. Det har vi påpekt gang på gang. Det er hovedpoenget for vår satsing. Det er hovedpoenget i forhold til at vi har satt i gang bemanningsprosjektet for å få fakta på bordet, sammen med andre organisasjoner, også Politiets Fellesforbund. Når man, etter å ha å gjort det arbeidet, ikke får kredibilitet på at vi mener at det er et problem, og i tillegg får kritikk for at vi ikke gjennomfører vår politikk fort nok - som egentlig ligger i det forslaget i dag - føler jeg det er betimelig å sette spørsmålstegn ved hvem det er som skriver historien. Det var mitt argument for å ta opp den ballen, selv om jeg visste at det ville bidra til en dårlig debatt. Men det var i et håp om at vi i framtiden kan få en bedre debatt i forhold til hvem som har ansvar for hva. Jeg vil ikke underslå det faktum at Stoltenberg I-regjeringen ikke løftet en finger for Politihøgskolen. Den gjorde ikke det. Det var 240 studenter også under Stoltenberg I-regjeringen. Det står også i merknadene fra flertallet at flere regjeringer bærer ansvaret. Så det er ikke noe forsøk på å unndra seg ansvaret, bare så det er sagt. Men det blir noe spesielt når den ansvarlige statsråd i seks av de siste åtte år går så til frontalangrep i media som han gjorde.