Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2011-03-10:
Først vil jeg takke Venstre for forslaget som tar opp noen av problemene som små og mellomstore bedrifter har. I 2009 ble det i gjennomsnitt etablert mellom ni og ti nye foretak hver dag. Imidlertid er det bare litt over halvparten av disse som forventes å ha fortsatt drift etter ett år. Innen en femårsperiode fra opprettelsen av foretakene regner en med at kun én av tre virksomheter fremdeles vil være i drift. Dette er tall som det er viktig å ta med seg i denne saken, og i andre saker. Årsakene til at så mange virksomheter faller fra innen en femårsperiode er sammensatte, bl.a. skyldes det høye administrative kostnader knyttet til strenge krav til rapportering og dagens skatte- og avgiftssystem ikke minst. Fremskrittspartiet er opptatt av å gi gode rammevilkår som kan være med på å bedre næringslivets egenkapital samt redusere næringslivets administrative kostnader, og vi mener at det må satses mer på såkornfondordningen enn i dag. SkatteFUNN-ordningen bør styrkes, og det bør gis direkte skattefradrag for FoU-investeringer. Dette er skatteordninger som beviselig fungerer godt, og som det må satses videre på. Regjeringen Stoltenberg har gått motsatt vei og har faktisk svekket SkatteFUNN-ordingen. Omfanget av ordningen ble redusert ved at regjeringen Stoltenberg begrenset antall timer for egne ansatte til maksimalt 1 850 timer per år og satte maksimal timesats til 500 kr. Dessuten mener Fremskrittspartiet at formuesskatten har en rekke uheldige konsekvenser, bl.a. for innovasjonslysten – dette har vi sagt før, og vi sier det fortsatt – og de endringer regjeringen har gjort i formuesskatten, har i liten grad avhjulpet dette, selv om regjeringen både på inn- og utpust skryter av hvor mange som har sluppet formuesskatt. Når det gjelder bedrifter, er det ingen nevneverdig bedring for de mer kapitalkrevende. Fremskrittspartiet er helt klar på at de små og mellomstore bedriftene er den viktigste kilden til omstilling og nyskaping i norsk næringsliv, og det å sørge for at bedrifter kommer seg gjennom den vanskelige oppstartsfasen må være sentralt i en helhetlig innovasjonspolitikk. Det er et paradoks at det nettopp er i denne fasen at mange bedrifter opplever mangel på kapital. Fremskrittspartiet mener derfor at regjeringen for lengst burde ha gjort en helhetlig vurdering av situasjonen og kartlagt aktuell virkemiddelbruk. Fremskrittspartiet vil understreke at det vil være en rekke tiltak i tillegg til en eventuell PS-ordning, som kan være aktuelle for å bedre tilgangen på risikovillig kapital, både for nyetablerte selskaper og i norsk næringsliv generelt, særlig i små og mellomstore bedrifter. Endringer i SkatteFUNN-ordningen når det gjelder grenser, definisjoner og attraktivitet, direkte fradragsføring av FoU-investeringer, styrking av BIA-programmet, særlig i forhold til kommersialisering av forskning, mer hensyn til innovasjon ved regler for offentlige innkjøp og nøytral moms i staten, inkludert helseforetakene, vil virke positivt for kapitaltilgangen i slike selskaper som forslaget tar sikte på, og i SMB-bedrifter for øvrig. Når det gjelder de virkemidler som finnes i dag, og som det offentlige disponerer over, herunder Innovasjon Norge, må de være landsdekkende. Det er den gode ideen som utløser støtte- og tilskuddsmidler, uavhengig av kjønn og bosted og type produkt eller tjeneste. Fremskrittspartiet mener det er markedets etterspørsel av varer og tjenester som vil være avgjørende for om virksomheten har et vekstpotensial eller ikke. Denne vurderingen er det ikke opp til det offentlige å foreta. Når det gjelder PS-ordningen, er Fremskrittspartiet av den formening at økt aktivitet med SkatteFUNN, Argentum fond-i-fond-løsninger og såkornfond vil være en bedre ordning enn det forslagsstillerne legger opp til, men samtidig tar vi det med i en vurdering – alt for å bedre muligheten for at bedriftene skal lykkes og utvikle seg videre til lønnsomme foretak. Det å si at den eller den bedriften kommer til å lykkes, er en umulig oppgave både for det offentlige og de private, og bra er vel det. Det mangfold som starter opp en bedrift, gjør at det er spennende å være forbruker, men også spennende for andre i næringslivet. Alle kan ikke være frisører, og alle har heller ikke hele tiden samme behov for å oppsøke denne type tjenester. Derfor trengs det nyorientering i norsk innovasjonspolitikk knyttet til det offentlige virkemiddelapparatet. Fremskrittspartiet har gjennom alle år fremmet forslag som bl.a. ivaretar næringslivet. Vi har i debatter, interpellasjoner og gjennom forslag fremmet næringslivets interesser – og det vil vi fortsatt gjøre.