Erling Sande (Senterpartiet), 2012-12-11:
2013 er det siste budsjettåret i den andre perioden med raud-grøn regjering. Debatten i dag gjev difor – i tillegg til å diskutere budsjettet for neste år – moglegheit til å sjå tilbake på dei åra som har vore under den gjeldande politiske kursen, og på den politiske utviklinga innanfor energi- og miljøpolitikken i desse åra. Utviklinga har vore formidabel. Under den raud-grøne regjeringa har vi i dei seinare åra hatt den største satsinga på fornybar energiproduksjon, energiomlegging og energieffektivisering nokon gong. Gjennom målretta innsats har ein oppnådd ein betydeleg auka kraftproduksjon, hovudsakleg frå vatten, men også frå vindkraft. Gjennom introduksjon av dei grøne sertifikata kjem vi til å nå endå lenger. I lag med Sverige har vi eit mål på heile 26,4 TWh. Samtidig har det pågått ei betydeleg energiomlegging. Vi har gjeninnført skogpolitikk med støtte til planteskjøtsel og skogsvegmidlar og dermed stimulert til meir biomasse og også meir avfall inn i oppvarmingssektoren gjennom fjern- og nærvarmeanlegg. Nye krav til bygningar både i 2007 og i 2010 gjev – i lag med signal om ytterlegare skjerping på dette området framover – ei vesentleg energieffektivisering i bygg. Den nye fornybare energien treng infrastruktur. Auka fokus på bygging av elektrisitetsnett er nødvendig, og det arbeidet er godt i gong. Dei store mengdene fornybar energi gjev høve til å erstatte fossil energibruk i oppvarming, i transport og på sokkelen, og til å bygge norsk kraftforedlande industri vidare. Nye næringar, som datalagring, kan vekse fram som ein følgje av gunstig geografisk plassering med god tilgang på kortreist fornybar energi til overkomelege prisar. Regjeringa tek Noreg viktige steg vidare på brua frå det fossile til det fornybare energisamfunnet. Det har òg, som eg har nemnt, potensial til å skape store verdiar – altså ein god næringspolitikk – men kanskje det viktigaste av alt er at det er bra for miljøet. Når internasjonale klimaforhandlingar er vanskelege, trass i vår eigen statsråd sin innsats, så tek Noreg viktige steg på heimebanen. Norsk klimapolitikk under den raud-grøne regjeringa – og med forankring i denne salen gjennom to klimaforlik – er mellom dei mest ambisiøse i verda. Samtidig: Med utnyttinga av kjende ressursar til å produsere rein energi har regjeringa gjennom åra satsa tungt på forsking og utvikling. Noreg har pilotar som er eineståande i verdssamanheng på flytande vindkraft, saltkraftverk og kraft frå tidevatn. Forskinga på umodne teknologiar for fornybar energi, CO2-fangst og lagring held fram. Gjennom eit høgt nivå også på petroleumsretta forsking, bidreg vi til å redusere utsleppa i norsk petroleumsverksemd ytterlegare og til å auke utnyttingsgrada i reservoara våre betydeleg. Gjennom det nye fondet varsla i klimameldinga styrkjer vi norsk industri sitt miljømessige konkurransefortrinn. Gjennom Enova og Transnova styrkjer vi klimariktig forsking og utvikling innan energieffektivisering og transport. Breidda og styrken når det gjeld forsking på energi- og klimaområdet under denne regjeringa, overgår alt som nokon gong tidlegare har vore levert av ei norsk regjering. Regjeringa har òg gjort viktige grep i naturvernpolitikken. Lokal forvaltning av verneområde betyr desentralisering av makt og forvaltning nærare innbyggjarar og nærare den erfaringsbaserte kunnskapen. Og det verker! Ein vernepolitikk er på få år lagt om frå i stor grad å handle om tvungen, statsstyrt vern til å dreie seg i hovudsak om frivillig vern – eit stort fokusskifte til å følgje opp allereie eksisterande verneområde i staden for vern av nye. Differensieringa i strandsoneforvaltninga er eit anna viktig grep som vi er begeistra for i Senterpartiet. Senterpartiet meiner at vegen vidare bør går langs same kurs som dei tre regjeringspartia har staka ut: Styrkt satsing på å få fram meir fornybar energi, bruke denne til grøn næringspolitikk, erstatte fossil energi heime og ute, ytterlegare fokus på forsking og utvikling for å gå nye steg på vegen mot det fornybare energisamfunnet, og meir desentralisert og lokalt forankra naturforvaltning. Debattar i denne salen dei siste åra har ikkje vist at opposisjon representerer noka samla alternativ til denne politiske kursen. La meg til slutt få takke og gje ros til komiteen og komitésekretæren for godt utført arbeid med denne delen av statsbudsjettet, og eg ser fram til debatten.