trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Iselin Nybø (Venstre), 2021-01-19:
Jeg bestreber meg på å være ærlig i all min gjøren og laden, og særlig når jeg er her i Stortinget. Derfor skal jeg være helt åpen og ærlig med representanten. To av de forslagene som han her nevner som i dag blir fremmet, kommer til å bli krevende, kommer til å bli vanskelige og kommer til å ta tid å få gjennomført. Det er f.eks. myndighetspålagte vedlikeholdskostnader. Sånn som forslaget er formulert, er det vanskelig å se hvordan det skal avgrenses. Det er vanskelig å se hvordan dette skal kunne gjøres automatisk og ikke kreve mye manuell behandling. Dette med ventilordningen: Regjeringen hadde også en håndterbar, men krevende idé om en ventilordning den gangen vi så på en kompensasjonsordning for reiselivet, for da var vi opptatt av at de som var knyttet til reiselivet, som butikken på Gardermoen eller suvenirbutikken i Flåm, kunne komme inn i en ventilordning selv om de ikke hadde NACE-kode innenfor reiselivet. Men det må ha et formål, og det må være noen kriterier. Det kommer til å bli krevende med de to forslagene.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-01-19:
Vi vil i den proposisjonen som er blitt nevnt flere ganger, komme tilbake til hvordan dette kan innrettes. Jeg mener at å tenke omstilling og innovasjon i den tiden vi er inne i nå, er helt rett medisin, og det viser jo også søknadene og antallet søknader at det er. Jeg oppfatter Stortinget dit hen at man egentlig er enig med regjeringen i at vi må se litt på innretningen, for kanskje må vi ha neste søknadsrunde på en måte som gjør at vi treffer litt andre deler av næringslivet, at vi har litt andre kriterier. Men dette er det vi jobber med nå, og vi vil komme tilbake igjen til Stortinget med våre forslag til hvordan dette kan gjøres på en måte som er bra for næringslivet, for bedriftene, og som også er bra på lang sikt med tanke på at vi får litt kraft ut av krisen.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-01-19:
Dette er noe som regjeringen allerede er i gang med og jobber med, nettopp fordi vi har en avtale med Fremskrittspartiet her i Stortinget fra før jul, der regjeringen ble bedt om å se nærmere på dette. Så dette er Samferdselsdepartementet godt i gang med. Det er riktig som representanten sier, at det har vært mye oppmerksomhet rundt luftfarten. Jeg har også selv brukt mye tid på luftfarten. Én ting er at vi har sett på og holder på å se på en kompensasjonsordning, men vi har jo hatt en rekke ordninger for luftfarten så langt. Permitteringsregelverket vi har her i Norge, som er annerledes enn i øvrige land der disse flyselskapene opererer og er hjemmehørende, er godt og har avlastet mange kostnader. Vi har kjøpt rutetilbud, som både jeg og representanten har hatt glede av når vi har pendlet hjem til hjemmene våre. Vi har bidratt med en garantifasilitet på 6 mrd. kr, der flere flyselskaper nå har trukket. Og nå har vi en konkret henvendelse fra Norwegian som vi vurderer.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-01-19:
Jeg skal i alle fall forsikre representanten om at jeg kommer til å jobbe godt med dette forslaget som nå blir vedtatt. Men jeg har lyst til å oppklare én ting: Ordningen i dag skiller ikke mellom egne ansatte eller innleid personell. Ordningen i dag dekker ikke lønn, og den dekker i liten grad kjøp av tjenester – det er et unntak for regnskap og revisjon. Når det gjelder dette med å eie eller leie, er det riktig at det er en forskjell. Man får dekket kostnader til leie, leasing, mens man får dekket rentekostnader, men ikke avskrivning hvis man eier selv. Dette skal vi virkelig se på og se hvordan vi kan få til på en god måte. Men også her synes jeg det er nødvendig å si fra til Stortinget om at det å ta inn avskrivninger, f.eks., vil kunne føre til nye skjevheter, for det vil jo gjøre at de som har nye driftsmidler, vil kunne få mer enn dem som har gamle og avskrevne driftsmidler. Så det er ingen perfekt løsning på dette, men dette skal vi se på.
Iselin Nybø (Venstre), 2021-01-19:
La meg først minne representanten om at det var denne sal som ga store subsidier til oljebransjen. Hvis representanten husker det, så forslaget fra regjeringen helt annerledes ut enn det som ble resultatet etter at vi hadde forhandlet med bl.a. de vennene som representanten har her i Stortinget. Når det gjelder klimaomstilling, er jeg ikke helt enig i det bildet representanten prøver å lage. Blant annet har vi en storsatsing vi kaller for Grønn plattform – 1 mrd. kr – og den er veldig godt mottatt der ute. Jeg mener det er noe som kan være en framtidig plattform, ikke bare en covid-19-ordning. Det må vi komme tilbake til. Når det gjelder flybransjen, jobber vi som sagt med å se på kompensasjonsordningen. Vi har den konkrete henvendelsen fra Norwegian, og det vil vi komme tilbake til når vi legger fram vårt forslag i Stortinget, men jeg kan si til representanten allerede nå at jeg opplever at flyselskapene selv også er opptatt av det spørsmålet som representanten tar opp.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Det er bra å kunne konstatere at ordningen som ble åpnet i går, fungerer, men næringslivet har vært uten en støtteordning siden september. Det har vært en ganske krevende tid for mange bedrifter, og mange bedrifter har gått konkurs fordi det ikke har vært etablert en støtteordning hvor de kunne hente ut helt nødvendig tilskudd til likviditeten i en krevende tid. Årsaken til det er at regjeringen forsømte seg ved inngangen til sommeren. Det er det som er årsaken til at man kom i en krevende situasjon. At det nå fungerer i januar, skulle bare mangle. Da er mitt spørsmål veldig tydelig: Ut fra det som nå foreligger, vil næringsministeren mene at det er riktig allerede nå å si fra til bedriftene at det at støtteordningen varer fram til 1. juli, er riktig, og at det er en justeringsfaktor på 0,85? Kan næringsministeren være med og bidra til at den forutsigbarheten gjelder for næringslivet?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Jeg trodde en næringsminister fra Venstre var opptatt av å gi næringslivet noe forutsigbarhet i en krevende tid. Når nå et veldig tydelig flertall i Stortinget sier at støtteordningen til næringslivet skal vare fram til 1. juli, kan ikke næringsministeren vedkjenne seg at det er et behov for det. Det er høyst merkverdig når vi veldig klart hører NHO, Virke, LO og bedriftene si at den tidshorisonten som regjeringen har lagt seg på, er uforutsigbar. Den skaper ikke handlingsrom nok til å tenke framover, en må ha på plass en ordning som vedvarer i tid. Derfor kommer et veldig klart flertall i Stortinget i dag til å vedta at ordningen kommer til å vare fram til 1. juli, nettopp for å skape forutsigbarhet. Hvorfor mangler næringsministeren forståelse for næringslivets behov for nettopp forutsigbarhet?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
At regjeringen – skal vi si – framstår sånn som næringsministeren nå sier overfor et hardt presset næringsliv, tror jeg kun en næringsminister kan forstå. Når man snakker med næringslivet nå, er det fremdeles en krevende og uavklart situasjon. En vet ikke hva som skjer. Vi hører om serveringssteder som nå heller ølet i sluket, vi hører om varelager som går tapt, og vi hører om en rekke bedrifter som ikke kommer innunder kompensasjonsordningen, som ikke får noen dekning der. Det er det vi hører om hvis en snakker med næringslivet, og hvis en ikke låser seg inne i regjeringskontorene. Så mitt spørsmål er: Hvordan vil næringsministeren møte alle dem som nå faller utenfor ordningen, som ikke får støtte og må helle ut ølet eller kaste varebeholdningen, eller som ikke kommer innunder den ordningen som ligger der? Det er veldig klare beskjeder om at den ordningen som er etablert, ikke treffer godt nok.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Flertallet i dag fremmer en rekke forslag som går ut på å avhjelpe situasjonen for de bedriftene som ikke nødvendigvis blir godt nok ivaretatt i den kompensasjonsordningen som foreligger. Det handler om myndighetspålagt vedlikehold og tilsyn. Det handler om en ventilordning for å sørge for at de som ikke treffes direkte av kompensasjonsordningen, faktisk kan få oppmerksomhet, sånn som oppstartsbedrifter, bedrifter som må gi tapt når det gjelder varelageret sitt, osv., osv. Mitt spørsmål er egentlig: Vil næringsministeren ta et initiativ til eller sørge for at de ekstratiltakene nå blir raskt iverksatt, sånn at næringslivet kan få tilgang på det som veldig klart blir uttrykt nå som grunnlag fra flertallet i Stortinget?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Finansministeren sa tidligere i dag at det å håndtere en krise ikke er en konkurranse om å bruke mest mulig penger. Jeg håper, med respekt å melde, at ikke det er en holdning som finansministeren tar med seg når han leser de forslagene som i dag kommer til å få flertall, for det er ingen konkurranse om å bruke mest mulig penger. Det er tydelige forslag som har til hensikt å bedre situasjonen for folk og bedrifter, og som i utgangspunktet også skal klare å bringe oss gjennom den krevende tiden vi er inne i, på en best mulig måte. Det er altså ingen konkurranse om å bruke mest mulig penger. Det er total skivebom og en tragisk tilnærming til den problemstillingen vi er inne i. Senest i dag har vi hørt fra Virke at 55 pst. av deres medlemsbedrifter innenfor servicesektoren står i fare for å gå konkurs. Det er mange bedrifter, men det er også mange trygge, gode arbeidsplasser når pandemien er omme. Og da jeg tidligere i dag satt og hørte på statsministeren, og spesielt replikkordskiftet, fikk jeg inntrykk av at de fleste forslagene som i dag fremmes, har en unnskyldning for at de fremmes. Nei, det er ikke tilfellet. Det er, skal vi si, ingen svak henstilling hvor vi ber regjeringen vurdere. Av de 23 forslagene som i hvert fall får flertall i dag, er det 22 som er klare oppdrag til regjeringen. Og det er ikke oppdrag som flertallet i Stortinget gir regjeringen i en konkurranse om å bruke mest mulig penger. Det er klare vedtak som blir gjort i Stortinget i dag, og som er velbegrunnede ut fra den situasjonen landet befinner seg i. Det er det som er situasjonen. Det er fordi regjeringen ikke leverer forslag og tiltak på tid. Det er fordi de er på etterskudd – de har ikke klart å følge opp sine smitteverntiltak med økonomiske tiltak for å trygge bedrifter og arbeidsfolk. Mange av de forslagene som vi fremmer i dag, og som ligger der, har Arbeiderpartiet veldig tydelig etterspurt i lang tid, og det vi hører, er en regjering som synes det er vanskelig å gjennomføre det som er det beste for norsk næringsliv og for norske arbeidsfolk. Beskjeden som blir gitt i dag, gjennom de flertallsforslagene, er veldig tydelig. Vanskelighetsgraden på dem går vi ut fra at regjeringen løser, og at de løser det raskt, for det haster. Det er ikke sånn at bedrifter som har myndighetspålagt tilsyn, kan vente i evigheter – nei, de må ha svar nå raskt. Det handler om å trygge situasjonen for arbeidsfolk og for bedrifter. Nå må regjeringen reagere.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Det var artig å høre statsrådens entusiasme rundt kompensasjonsordningen, som nå har gjenoppstått i Brønnøysund. Det er bra. Men i redegjørelsen i går snakket statsministeren om omstillingsordningen for reiselivet, eventbransjen og serveringsbransjen, og signalene fra regjeringen var i retning av at denne ordningen skal styrkes. Det er et veldig bra signal, for alle de søknadene som har kommet til denne ordningen, gjennom to utlysninger, tyder jo på at den er populær – det er det ene – og at den også treffer riktig. Da er spørsmålet mitt til statsråden hvordan regjeringen planlegger å forlenge og styrke ordningen, og om det er mulig å unngå at de søknadene som nå har kommet inn på den siste utlysningen med frist i januar, blir avkortet, for de overstiger jo rammen som er bevilget.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Finansministeren åpnet sitt innlegg med å si om koronasituasjonen at vi nå står ved starten av slutten, men at vi ikke vet hvor lang den blir. Det er det som er utfordringen. Vi vet ikke hvor lang tid det tar før vi er over i en tilnærmet normal situasjon. I sin situasjonsbeskrivelse i går var statsministeren opptatt av det å balansere tiltak, men også av hvor vanskelig og krevende det er å treffe de riktige tiltakene, fordi utviklingen i smittetallene er så uforutsigbar. Det har vi forståelse for. Situasjonen har vært veldig lite forutsigbar, og den er det til dels fortsatt, for vi vet ikke når vi er tilbake med en større aktivitet i samfunnet og man kan lempe på smitteverntiltakene. Nettopp derfor er det så viktig at det er en klar og tydelig sammenheng mellom tiltak for å begrense smitte og kompenserende tiltak. Vi kan ikke bare ha korte tiltak som skrus av og på. Det må være en forutsigbarhet og en balanse i de tiltakene som umiddelbart må slå inn og virke kompenserende når man treffer nye smitteverntiltak som i realiteten stenger ned deler av samfunnet og rammer veldig mange ulike næringer. Det må være forutsigbarhet for bedriftene våre og de ansatte når det gjelder hvilke ordninger som skal hjelpe dem gjennom en midlertidig nedstenging og den pandemien vi står i. Vi kan ikke ha de korte tiltakene, som vi til dels har opplevd litt for ofte, som gjør at vi hele tiden må inn og korrigere. Man kommer med en litt advarende pekefinger: Man må ikke gi de økonomiske tiltakene for lang varighet, de må ikke bli for omfattende, men i og med at vi ikke vet når dette ender, er det vel grunn til å minne om at hvis vi ser tilbake på det året som snart har gått, er det ingenting som tyder på at de tiltakene vi har iverksatt, har vært verken for langsiktige eller for omfattende – snarere tvert om. Mange av de tiltakene som Fremskrittspartiet nå står bak, og som blir vedtatt i Stortinget i dag, er allerede etablert. Det som er flertallets ønske, er at de skal videreføres og ytterligere styrkes. Den generelle kompensasjonsordningen, som statsråd Nybø var så entusiastisk over, er gjenopplivet i Brønnøysund. Det er bra, og den skal fungere. Samtidig er det nødvendig å ha noen supplerende tiltak, for den generelle kompensasjonsordningen treffer ikke alle like godt. Vi kan ikke kompensere 100 pst., men vi trenger også litt skreddersøm for å hjelpe de bransjene som rammes direkte av smitteverntiltak, og som på kort sikt ikke kan få aktiviteten opp på det normale nivået. Da må vi bidra til omstilling i samfunnet på ulike måter.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-01-19:
Senterpartiet har under heile krisen vore oppteke av luftfarten. Luftfarten er viktig fordi flyselskapa og dei tilhøyrande bedriftene sysselset mange folk. Men det er òg viktig for resten av næringslivet vårt og folk i Noreg at me har eit velfungerande flytilbod. SAS, Widerøe og Norwegian – tre norske flyselskap, som det er vanleg å rekna dei som – har førebels fått ein del ordningar knytt til luftfart, men dei har altså ikkje fått ei kompensasjonsordning slik som andre bedrifter og andre bransjar har fått tilgang på. No er det eit fleirtal på Stortinget som seier at ei slik kompensasjonsordning skal på plass for luftfarten, til glede for SAS, Widerøe og Norwegian. Mitt spørsmål er: Kva tid ser næringsministeren at ei slik kompensasjonsordning som òg omfattar luftfarten, kan vera oppe og gå?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-01-19:
Eit anna tema som Senterpartiet har vore oppteke av, er skeivheita som vert i kompensasjonsordninga. Dei bedriftene som baserer seg på innleige av folk og på leige av lokale, kjem forholdsvis betre ut enn dei som eig driftsmidla sine sjølv, eig bygga sine sjølv og har fast tilsette. Det er eit skeivforhold her, og dette er òg ein ting fleirtalet ber regjeringa sjå på. Då er eigentleg spørsmålet mitt: Er statsråden einig i at dette har vore ei svakheit ved ordninga så langt? Grunnen til at eg spør, er at inntrykket mitt er at statsrådar jobbar betre med saker som dei er einige i, enn viss dei er veldig ueinige.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-01-19:
Senterpartiet er oppteke av å hjelpa dei i underkant av 200 000 arbeidsledige i Noreg. Senterpartiet er oppteke av dei mange ti tusen tilsette, bedriftseigarar og sjølvstendig næringsdrivande som opplever usikkerheit. Det viktigaste for Senterpartiet har vore å få på plass tiltak som avgrenser dei negative konsekvensane av pandemien. Me har lytta, diskutert og utforma politikk. Så har me forhandla med andre parti. Og det er ikkje tvil om at Stortingets rolle i handteringa av dei økonomiske konsekvensane av pandemien har bidrege positivt. Det har redda bedrifter og det har redda arbeidsplassar i heile Noreg. Det kan verka som om murane rundt Stortinget er lågare enn rundt regjeringskvartalet, slik at næringsliv og arbeidarar har vorte høyrde på Stortinget. Senterpartiet vil ha meir langsiktigheit i krisehandteringa. Regjeringa sine hyppige pressekonferansar gjev sikkert både merksemd og publisitet for regjeringspartia, men det gjev ikkje langsiktigheit for bedrifter og arbeidsfolk, og det gjev ikkje håp for dei arbeidsledige. Difor er det bra at Stortinget nok ein gong tek ansvar. Dei sjølvstendig næringsdrivande, anten det er taxisjåførar eller artistar, er ei gruppe som ikkje vert sett av regjeringa. Tenk at drosjesjåførar, som prøver å skaffa seg litt inntekter, får trekk i dagpengane sine, ikkje ut frå kor mye dei tener, ikkje ut frå kor mykje dei køyrer, men ut frå kor lenge dei ventar på kundar. Det vert det rydda opp i no. Senterpartiet meiner at fornuft er òg viktig i krisehandtering. Senterpartiet er bekymra for dei langsiktige konsekvensane av krisa. Nedgangen for reiselivet, i serveringsbransjen og i kulturbransjen vil setja varige spor, og lokalsamfunn kan verta varig endra. Tiltaka som me vedtek i dag, vil ikkje løysa alt, så jobben må fortsetja, og eg fryktar at det òg i fortsetjinga vil skje med Stortinget i førarsetet og regjeringa på slep. Det er ingen nye offensive takter frå regjeringa i dag. Me høyrde tidlegare i dag at Venstre og Kristeleg Folkeparti eigentleg var meir opptekne av prosessen og sitt eige ve og vel enn av dei delane av næringslivet som her var ramma. Me høyrde tidlegare i dag at statsministeren og statsrådar og representantar frå regjeringspartia ikkje hadde fått sett på forslaga. No har dei allereie konkludert med at det er store vanskar med å gjennomføra dei. Eg vil oppfordra regjeringa til å ha ei positiv haldning til dei vedtaka som vert gjorde i dag, og gjennomføra dei, fordi Stortinget har vist tidlegare at me evnar å ta ansvar, og det er det me gjer òg i dag, og det må ei regjering fylgja opp.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2021-01-19:
Jeg skal ikke snakke om kompensasjonsordninger for næringslivet. Jeg skal snakke om framtiden vår, de som skal skape det nye næringslivet: barn og unge. Jeg er veldig glad for at statsministeren i redegjørelsen i går sa at regjeringen vil prioritere barn og unge når smittesituasjonen gjør det mulig. Det er gode nyheter at det nasjonale tiltaksnivået for ungdomsskoler og videregående skoler nå nedjusteres til gult nivå, og at lokale treninger og fritidsaktiviteter for barn og unge ikke lenger frarådes. Det er viktig for alle barn, særlig for dem som har ekstra behov, eller som har problemer. Jeg vil minne om at vi har 55 000 barn i Norge som får tiltak fra barnevernet. Regjeringen har nedsatt en koordineringsgruppe som skal følge opp tilbudet til sårbare barn og unge under pandemien. Arbeidet ledes av Barne- og ungdomsdirektoratet. Det er nå ti rapporter fra koordineringsgruppen. Gruppen har siden oppstarten hatt som premiss for arbeidet at normal drift i tjenestene for barn og unge skal tilstrebes ut fra forsvarlige smittevernråd. Det er dette regjeringen følger opp nå. FNs barnekonvensjon forplikter oss til å ivareta barnets beste selv om situasjonen er krevende. Både stat og kommune må prøve å få til en mest mulig harmonisk løsning mellom smittevern og barnets behov. Det er en balansegang. Åpne barnehager og skoler er en forutsetning for at barn og unge med behov for hjelp fra ulike tjenester kan bli fanget opp og ikke minst fulgt opp. Helsesykepleiere forteller i den siste undersøkelsen fra Barne- og ungdomsdirektoratet om økt pågang i skolehelsetjenesten fra barn og unge. De forteller om svært alvorlige tema, som selvskading og selvmordstanker, vanskelige hjemmeforhold med økt krangling, vold og rusmisbruk. Når barn og unge er for fullt tilbake på skolen, forventer jeg at kommunene er seg sitt ansvar bevisst og sørger for at ingen barn opplever at døren til helsesykepleier på skolen er stengt. Budskapet fra helseministeren var klart i går. Vi trenger nasjonale tiltak for å unngå en ny smittebølge. Det legger press på helsetjenesten og gjør vaksineringen mer krevende. Vi må derfor holde ut litt til. Smitteverntiltakene vi viderefører, er nettopp viktig for å beskytte barna, slik at vi ikke skal ha flere nedstenginger og at en ny smittebølge gjør det enda mer krevende å være barn og unge i dag. Jeg synes de har gjort en strålende innsats under denne pandemien, og de trenger derfor støtte.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2021-01-19:
Barnas beste betyr at barn og familie får hjelp til rett tid, med riktig kompetanse og med riktige tiltak. Det er ingen nyhet at Rødt setter likhetstegn mellom kvalitet og hvem som leverer tjenesten. Det blir litt på «repeat», enten det gjelder tjenestetilbudet til eldre hjemmeboende, fritt behandlingsvalg i spesialisthelsetjenesten, private barnehager, private tilbud i skoler eller nå barnevern. Tesen er at kvalitet, mangfold og tjenesteinnovasjon skjer best i det offentliges regi. Utgangspunktet er altså organiseringen av tjenesten – ikke brukeren av tjenesten. Høyre vil alltid jobbe for et mangfold i velferdstjenester – offentlige, ideelle og private. Jeg er glad for at regjeringen arbeider kontinuerlig med å bedre kvaliteten på institusjonstilbudet for barnevernsbarn. Det er kvaliteten i tjenesten som er det avgjørende for hvem som får et anbud. Selvsagt vil vi forbedre institusjonstilbudet og ikke minst redusere enetiltak, og vi er ikke imot å øke de ideelles andel i institusjonsbarnevernet. Men vi er imot prinsippet om å avvikle de private. Anskaffelsesreglementet er endret slik at det nå er lettere å bruke ideelle organisasjoner. Henvisningsskjemaet for institusjonsplass for kommunene er revidert slik at informasjon om barnets behov og barnets synspunkter skal ivaretas bedre. Vi hører fra Riksrevisjonens rapport her at vi fortsatt har en vei å gå. Vi har et barnevernsfaglig kvalitetssystem, DigiBarnevern, som gjør at saksbehandlere skal få gjennomgå ulike faser av en barnevernssak og gi et bedre tilbud. De fleste barn som får hjelp av barnevernet, kommer heldigvis ikke på institusjon, men får god hjelp av kommunene i fosterhjem – og de er private. Antallet barn og unge som får hjelp av barnevernet, har økt de siste årene. 55 000 barn fikk hjelpetiltak av barnevernet i 2019, og rundt 1 000 av disse bor på institusjon. Barnevernet har fått kritikk fra mange hold, og vi har fått flere dommer i EMD hvor foreldre har fått medhold i klager på barnevernets vedtak. Rapporter fra Riksrevisjonen – som vi har hørt her i dag – og Helsetilsynet peker på at det er behov for kompetanse i tjenesten og bedre ivaretakelse av barns rettigheter ved omsorgsoverdragelse, og behov for effektive tiltak. Dette må vi ta tak i.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
Pandemien har endret hverdagen og dagsordenen over hele verden. Scenarioer som ble belyst på beredskapskonferanser, men som vi aldri trodde skulle hende i vår moderne tid, ble plutselig reelle. Det har vært bratt læring og store utfordringer for oss alle. Takk til statsminister og helseminister for gode redegjørelser og for godt håndverk gjennom et krevende år. Regjeringen har vist god balansekunst mellom det nødvendige og konsekvensene av tiltakene. Regjeringen har dermed levert et kriselederskap som er oppdatert og bygd på faglig kunnskap som det står respekt av. Jeg skulle ønske at et kveldsmøte kunne sagt det samme. Det framstår iblant nesten som en kappleik i å komme med tiltak som regjeringen allerede jobber med. Jeg vil bruke innlegget til å minne oss alle om at pandemien er verdensomspennende – det ligger i ordet – og at mens vi driver krisehåndtering, driver andre land med katastrofehåndtering. I starten av pandemien sa en ung afrikansk kvinne at de er selvsagt redd for viruset, men sulten som følger av nedstengingen, kommer til å drepe flere enn pandemien. Og hun hadde rett. Pandemien i fattige land er en katastrofe. Virksomheter stenger ned, det er nedbemanning, folk står uten inntekt og uten sikkerhetsnett, og mens vi snakker om når vi skal få en normalsituasjon, vil situasjonen forverre seg i mange år i mange land. I går var de to største avisene i Malawi preget av sykehus, der fotballbaner rigges om til mottakssenter. Slik er situasjonen. Det er alltid vanskelig å spå om framtiden, men at industrilandene vil komme seg på beina mye raskere, er jo ingen usikker spådom. Pandemien setter utviklingen mange skritt tilbake. De som før levde i fattigdom, gjør det fremdeles. I sånne tider skulle vi som et rikt land ønske at vår innsats økes og ikke reduseres, slik Fremskrittspartiet har tatt til orde for. Pandemien er verdensomspennende, og ingen er trygge før alle er trygge. Her er det bemerkelsesverdig at Senterpartiet har framstått som det fremste talerør for nasjonal egoisme på vaksinefronten. Det er iallfall det etterlatte inntrykket. For det er like absurd som det er uklokt, og jeg hadde ventet meg mer av Senterpartiet. Men det er i krise vi får testet vår mentalitet, og i en krise trenger verden mer samarbeid, ikke mindre. Jeg er glad for at regjeringen og vår utviklingsminister er tydelige på det internasjonale ansvaret: vaksinering, forskning, bistand og humanitær nødhjelp. Det trengs. I mange utviklingsland vil bildet se ganske annerledes ut enn i vårt land, og pandemiens sidevirkninger og ettervirkninger må vi forholde oss til i mange år. Jeg vil at det perspektivet også skal med i det som fortrinnsvis har vært en debatt om den nasjonale håndteringen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Aller først har jeg behov for å si at det Marit Arnstad sa om at Senterpartiet var alene om å støtte kommunale næringsfond, er feil. SV står også bak det forslaget. I vår var det mulig å skjønne at regjeringen ikke hadde alt på stell, men det gikk ikke lenge fra det kom til Stortinget, til Stortinget skjønte at man måtte bedre de ordningene regjeringen foreslo, både til bedriftene, til dem som mistet arbeid, og til kommunesektoren – massive styrkinger fra Stortinget. Det skjer om igjen og om igjen og om igjen. Jeg tror jeg må spørre regjeringen: Er det sånn at de virkelig mener at det er smitteverntiltakene som skal bestemme om en bedrift er levedyktig eller ikke? Det mener ikke SV. Vi mener at i det øyeblikket vi stenger ned heretter – for nå må vi være klare og ha systemene på plass – må tiltakene for de bedriftene være på plass. Det er de ikke, og derfor er det nødvendig det stortingsflertallet gjør nå, fordi tiltakene treffer dårlig. Min gode kollega Nicholas Wilkinson var oppe her og sa at vi også trenger en krisepakke på psykisk helse. Ja, det gjør vi, og vi trenger en sosial krisepakke. De som sto utenfor arbeidslivet før, som var på AAP eller på sosialhjelp – er det noen som tror at det arbeidsmarkedet de skal inn i framover nå, er lettere for dem? Tror man man klarer seg med mindre tiltaksmidler? Tror man man klarer seg med korte AAP-perioder? Tror man man kan klare seg ved ikke å få nok hjelp i helsevesenet, hvor vi også vet mange nå har blitt skjøvet enda lenger bak i køen? Nei, jeg hadde forventet at regjeringen nå også hadde skjønt at når krisen rammer så skeivt som den gjør nå, så skyver den dem som er vanskeligstilte fra før, enda lenger bak i køen. De får det enda verre. Da nytter det ikke med gammeldags høyrepolitikk, med gulrot for de rikeste og pisk for de fattige. Det er ikke slik at det er arbeidsplasser som står klare nå, ikke engang til de aller sprekeste og friskeste blant oss, som har utdanning, og som nå er permittert eller arbeidsledig. Sånn er det ikke. Da må vi forlenge ordningene og hjelpe dem som har det vanskelig. Derfor fremmer SV en rekke forslag på dette området: om bostøtte, om tiltak for dem som akkurat er nyutdannede og skal ut i jobb, om dem som er på sosialhjelp, at de f.eks. ikke blir tvunget til å selge huset sitt hvis en må be om sosialhjelp, og for at man kan forsterke innsatsen overfor dem som sliter fra før med å få arbeid, f.eks. med å kunne skaffe seg en kvalifisering som gjør at de har sjanse til å få arbeid.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Det at opposisjonen har sett seg nødt til å handle nå, handler ikke om at man ikke kan vente i ti dager. Det handler om at disse ordningene skulle vært på plass for lenge siden. Det hadde regjeringen mulighet til. Det handler om at all erfaring tilsier at det regjeringen kommer med, er for svakt – for arbeidstakerne, for bedriftene, for kommunene, for samfunnet. Å forlenge permitteringsordningen handler om respekt for å sikre at folk har en inntekt, og for at bedriftene som er stengt ned av smitteverntiltak, har ansatte når de åpner igjen. Det er ganske opprørende å høre at regjeringspartiene tydeligvis mener at bedriftene spekulerer i dette, og at ansatte spekulerer i det ved liksom å være permittert lenger enn høyst nødvendig. Nei, folk søker jobb hvis de kan få det. Bedrifter stenger ikke hvis de ikke må. De har kniven på strupen nå. Men det skjønner visst ikke regjeringen, med tanke på alle de hullene som har vært igjen i disse ordningene i det regjeringen har foreslått. Så hører jeg at mange viser til forskning om at hvis en er lenge arbeidsledig, så er det vanskelig å komme tilbake igjen på jobb. Ja, det er det. Det er det i en normalsituasjon – nå er det nesten umulig. Jeg er glad for at arbeidsministeren har kommet, for her er det behov for en massiv satsing framover, på dem som er vanskeligstilte fra før, og på mange av dem som har falt ut av arbeidslivet nå, fordi det er vanskelig. Forskning viser også massivt at folk uten penger er sjukere og har det verre enn andre. Hva gjør vi med det? Skal det fremdeles være de usosiale kuttene som styrer politikken? Så til slutt: Representanten Grimstad var her oppe og snakket om respekt og virkelighetsfornektelse. Ja, det er en virkelighetsfornektelse fra regjeringen og posisjonen – av bedriftenes behov, de sosiale behovene og det faktum at det er Stortinget som har sikret at ordningene er såpass som de er, både for bedriftene, for dem som er arbeidsløse, for de permitterte og for kommunene. Jeg har behov for å spørre regjeringspartiene igjen: Mener dere virkelig at det er smitteverntiltak som skal få slå bedrifter i Norge konkurs?
Margunn Ebbesen (Høyre), 2021-01-19:
Vi har lagt bak oss et krevende 2020, og dessverre var inngangen til dette året ganske lik. Men samtidig er det en viss forskjell – vi ser et lys i tunellen. Norge har klart seg forholdsvis godt gjennom disse månedene. Vi har få døde og forholdsvis få smittede sammenlignet med andre land. Samtidig ser vi at alle tiltakene sliter på folk og på bedrifter. Det har jeg stor forståelse for. Mange bedrifter er hardt rammet av nedstengingen, og dette får igjen store konsekvenser for arbeidstakere, som igjen er familieforsørgere og foreldre. Men heldigvis er vi i en god situasjon i Norge. Regjeringen og Stortinget har klart å stille opp for å bidra mest mulig hele veien. Regjeringen har fulgt situasjonen tett gjennom denne perioden og har både bidratt med støtteordninger og samtidig sørget for å få på plass tilgang til vaksine. Vaksineringen er nå godt i gang rundt i hele landet. Det er også gjort en god jobb ute i kommunene for å få på plass gode tiltak for smittesporing. De mener også å ha god nok kontroll for å kunne ha mer lokale tiltak. Dette er en vanskelig balansegang, men jeg har forståelse for at regjeringen har valgt å sette i verk nasjonale tiltak i stor grad, nettopp fordi konsekvensene hvis smitten skulle komme ut av kontroll, vil være mye, mye verre. Men dette må følges nøye med på framover. Vi står fortsatt midt i krisen, selv om lyset er der framme. Usikkerheten er noe lavere nå enn da Norge stengte ned i mars i fjor. Men hvis vi tenker tilbake på hvordan utsiktene var for sommeren 2020, og hva som ble resultatet, mener jeg vi har grunn til optimisme. Det var en krisestemning spesielt i reiselivet i mai 2020, men deler av reiselivet i Norge opplevde vel en «all time high» av norske turister. Ikke minst fikk nordmenn øynene opp for det å feriere i eget land. Så reiselivsnæringen kan nok forberede seg på mange flere nordmenn som sine gjester også denne sommeren. Situasjonen er uoversiktlig og krevende for deler av næringslivet. Men vi må ta med at det også går godt i deler av næringslivet. Storting og regjering har hele tiden stilt opp med krisepakker for å hjelpe folk, bedrifter og næringsliv. Jeg registrerer at opposisjonen har levert ytterligere forslag i dag. Noen av disse forslagene har jo regjeringen allerede signalisert at den vil komme tilbake til. Men dette viser at både storting og regjering står samlet om å hjelpe folk og bedrifter gjennom denne krisen. I går kunne vi også følge åpningen av søknadsportalen for koronastøtte hos Brønnøysundregistrene. Det er gjort en fantastisk jobb av prosjektleder Are Trælvik og hans team ved Brønnøysundregistrene. I tett samarbeid med Altinn har de på kort tid fått på plass en søknadsportal som raskt vil bidra til at bedrifter som kvalifiserer for støtte, har penger på konto. Da jeg gikk fra kontoret(presidenten klubber) i stad, var det 501 søknader(presidenten klubber igjen) som var behandlet, og det var bevilget 77 mill. kr(presidenten klubber igjen) i støtte – dette på ett døgn. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen) (presidenten klubber igjen)
Torill Selsvold Nyborg (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
I dag vil eg gje ros og verbale roser til statsminister Erna Solberg og helseminister Bent Høie for den umåteleg store innsatsen dei har gjort ved å stå i pandemien i desse ti månadane. Takk også til resten av regjeringa og alle som har arbeidd med støttefunksjonar, som har gjort at regjeringa har kunna gje kvalifisert kunnskap, tiltak og råd til den norske befolkninga. Ja, det er krevjande tiltak både i privatlivet, arbeidslivet og samfunnslivet, men folk har skjøna alvoret og innretta seg deretter. Covid-19 har sitt eige liv; det blussar opp, klar til angrep, viss ikkje mottiltaka er sterke nok. Alle kjenner nokon som er ramma, og i mitt liv har dotter og familie vore i karantene fire gonger på grunn av smitte på skulen, og det var litt sukking den fjerde gongen. Og ein god ven mista dessverre mor si i fjor vår. Det er stor tillit til regjeringa slik dei arbeider førebyggjande og inn i den aktuelle situasjonen. Det vi ventar på no, er fullvaksinering av landets befolkning. Eg høyrde representantar her i Stortinget i går som syntest det gjekk for seint med vaksineringa og ville gjera det fortare. Ja, det vil vi alle, men det er ikkje nok vaksinar enno, og vi må venta på vår tur til liks med resten av verdas befolkning. Dei mest sårbare og kritisk personale får først, og slik må det vera til vi får større forsyningar med nye vaksinar. Så har SV, Framstegspartiet, Senterpartiet og Arbeidarpartiet laga ein plan med over 20 hjelpetiltak, vel vitande om at regjeringa kjem med ein proposisjon 29. januar om det same. Også denne gongen vil det norske folk merka at regjeringa er ansvarleg, ved at det er reduksjon av smitte som styrer utviklinga av dei ulike tiltaka. Kva kostar tiltaka, og kva effekt har dei? Dette er viktig å vita for å kunna nå målet om eit trygt og godt og friskmeldt Noreg. Og det er viktig å vita kostnadane når vi disponerer pengar som eigentleg skulle tilkoma komande generasjonar.
Ove Trellevik (Høyre), 2021-01-19:
Takk til statsministeren og helseministeren for deira utgreiing i går. Ein viktig føresetnad for god krisehandtering er felles krise- og situasjonsforståing. Både utgreiinga og debatten her i dag bidreg til nettopp det. Til no har opposisjonen og posisjonen handtert denne pandemien og konsekvensane av han godt saman. Når eg høyrer debatten her i dag, får eg eit inntrykk av at opposisjonen forslaga sine i stor grad er i god prosess og godt varetekne av det arbeidet regjeringa har sett i gang. Det lovar godt. I går kunne me lesa i VG at det berre er Ungarn som har strengare innreisereglar enn Noreg for EU og EØS-landa. Noreg har både innreisekarantene og obligatorisk test på grensa. Sverige har ingen av delane. Strengare reglar knytte til importsmitte har truleg bidrege til at me får mindre behov for nasjonale tiltak, og at nasjonale tiltak har, som me kjenner til, vorte godt følgde opp av både kommunar, utdanningsinstitusjonar og bedrifter. Ja, heile samfunnet har eigentleg følgt veldig, veldig godt opp, og dei fortener honnør for korleis dei har handtert pandemien. Utfordringane me stod overfor før koronasituasjonen, er ikkje vekke, dei er berre forsterka. Mange er permitterte eller arbeidssøkjande. Flest mogleg av desse må ha ein jobb å gå til. Den viktigaste oppgåva vår er å sørgja for at velferdssamfunnet består, og at folk får eit arbeid å gå til. Då må det verta enklare både å starta bedrifter og å investera i nye arbeidsplassar. Samanlikna med dei fleste andre land er terskelen svært høg for å koma inn i arbeidslivet i Noreg. Over 400 000 nordmenn i arbeidsfør alder står heilt eller delvis utanfor arbeidslivet og går utelukkande på trygdeytingar. Å stå utanfor arbeidslivet betyr også at ein står utanfor mykje av det sosiale i samfunnet. 12. januar hadde Hordalandsbenken møte med Nav, LO og NHO i Vestland. Alle desse organisasjonane var begeistra for at regjeringa stadfesta at permitteringsreglane skulle utvidast fram til sommaren 2021, men dei uttrykte òg bekymring for for gode permitteringsreglar. Både Nav, LO og NHO er altså bekymra for for gode permitteringsreglar. Me veit frå forsking at er ein for lenge vekke frå arbeid, er det faktisk vanskelegare å koma seg i arbeid. Så er det slik at me må akseptera ei viss arbeidsløyse i forbindelse med at folk skiftar jobb eller går frå studie til jobb, men det me ikkje skal akseptera, er langtidsarbeidsløyse, og der må me setja inn arbeid.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Enigheten mellom opposisjonspartiene i går er strålende nytt og det beste som har skjedd reiselivsnæringen i 2021. Ja, kompensasjonsordningen var bra. Man jobbet raskt med den, den kom på plass i april, men utviklingsarbeidet med kompensasjonsordningen står til stryk, for ingenting er endret i den nye ordningen som det var mulig å søke på i går. Dessuten kommer de ordningene som samfunnet trenger, for sent. I de møtene jeg hadde med reiselivsnæringen i august, var det veldig tydelig at de visste at etter at fellesferien var over, hadde de ikke kunder. Da sto vi i august. Og kompensasjonsordningen ble stanset i august – hvis noen husker det. I går var det mulig å søke for høsten for en hardt prøvd reiselivsnæring. For serveringsbransjen har det nærmest vært umulig å tjene penger i høst. Det er en bransje der man ikke kan tære på egenkapitalen i så veldig mange måneder før den er borte. De fikk anbefalinger fra regjeringen om å skaffe seg lån. Vel, næringen har ofte lite de kan stille som sikkerhet for å få lån. Kompensasjonsordningen var ikke perfekt i april, og den ordningen som ble åpnet i går, er heller ikke perfekt. Regjeringen har visst at mange faller utenfor denne ordningen. Det er gründere, f.eks., de hadde ingen omsetning å sammenligne med fra 2019, og det var mange gode, levedyktige bedrifter blant dem. Alle de som var så uheldige og ikke hadde ansatte i januar/februar i fjor, falt utenfor. Mange sesongbedrifter falt utenfor, f.eks. destinasjonsselskapene. Derfor er det utrolig viktig at Stortinget nå pålegger regjeringen å finne en løsning for en ventilordning, sånn at levedyktige bedrifter kan ha muligheten til å søke og være her etter pandemien. Det er utrolig bra at det kommer mer omstillingsmidler. Jeg skulle ønske vi kunne begynne å kalle det for utviklingsmidler, for det blir ikke riktig å si til hele reiselivs- og serveringsnæringen: Finn dere noe annet å gjøre, omstill dere til noe nytt. Nei, utvikle dere til vi alle kan møtes igjen. Nå sikrer vi en forutsigbarhet også for de permitterte. Utvidelsen av permitteringsordningen fra oktober til mars kom for sent. Utvidelsen nå, fra mars og videre fram til sommeren, kom litt raskere. Nå sikrer vi at folk vet at de kan være permittert. For det er ikke så utrolig mye bedre å være oppsagt, og det er i stor grad alternativet. Nordmenn flest har hatt god økonomi. Vi hørte på nyhetene i morges at det er rekord i aksjefondsparing, det er rekord i bankinnskudd for nordmenn i 2020. De permitterte har det ikke sånn. Jeg er utrolig glad for at vi i hvert fall har blitt enige om nå å si at de skal ha 80 pst. av de første 300 000 kr de tjener.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-01-19:
Vi har gjennom hele krisen vært tydelige på at regjeringen og regjeringspartiene i Stortinget skal bidra til at vi får gjort det som trengs for å få Norge trygt gjennom krisen. I 2020-budsjettet og gjennom hele det året ble det brukt 130 mrd. kr på koronarelaterte tiltak. Så langt i 2021 ligger vi an til å bruke 40 mrd. kr. Vi har allerede fått på plass svært viktige og sterke ordninger for kompensasjon til næringslivet og gode permitteringsordninger. Begge deler er det allerede varslet en forlengelse av. Mange av forslagene som er lagt fram i salen i dag, handler egentlig om forlengelser av ordninger som allerede er på plass, men det handler om å justere dem med hensyn til tid. Vår parlamentariske leder og våre statsråder har gjort rede for hvorfor det kan være smart å se an situasjonen og ha ordninger som er tilpasset den virkeligheten vi er i når det gjelder smitte. Så langt har landet vårt klart seg godt i møte med pandemien hvis vi sammenligner oss med andre europeiske land, både når det gjelder å begrense smittespredningen, og når det gjelder økonomien. Vi har en stor og velfylt verktøykasse – det er ikke noen tvil om det – og vi har vært villig til å bruke de pengene som trengs, men det gjelder å bruke de riktige verktøyene til riktig tid. Å håndtere krisen er ikke en konkurranse om å bruke mest mulig penger på kortest mulig tid. Det handler om å være treffsikker og om at det må være reversibelt og differensiert, slik at vi alltid gjør det som trengs for å trygge bedrifter og jobber. Som jeg har sagt: Flere av opposisjonens forslag har regjeringen allerede varslet at man kommer med, mens andre handler om tiltak som ligger et halvt år fram i tid. Vi håper og tror at smittesituasjonen da er på et nivå som gjør at vi heller kan fokusere på tiltak som handler om aktivitet, om å holde hjulene i gang og om det å få flere i jobb. Jeg vil avslutte kort med å si at regjeringen allerede har varslet at det kommer en ny proposisjon – en ny krisepakke – i løpet av januar. Den 29. januar er datoen som er satt. Der vil veldig mye av det som er tatt opp i de forslagene som opposisjonen har lagt fram, bli adressert. Jeg ser fram til en konstruktiv og god behandling og dialog med partiene på Stortinget når den saken kommer.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Nå er det ti måneder siden Norge stengte ned. Hvordan dette har påvirket oss, er helt avhengig av hvor vi er i livet. Det handler om hva slags jobb vi har, og det handler om hvorvidt vi bor sammen med noen eller alene. For en som bor alene og er mye på hjemmekontor, kan denne perioden være mye mer preget av isolasjon og ensomhet enn for oss som har stor familie rundt oss og jobber som gjør at vi er litt ute i samfunnet i hverdagen. Og hvordan pandemien påvirker oss, handler ikke minst om hvorvidt vi har folk rundt oss som er gamle, syke eller i risikogruppen. For meg som fortsatt er ganske ung, og som er frisk og har stabil økonomi, har det vært et lite offer å etterleve smittevernreglene og de ulike tiltakene som er satt inn. For barn og unge som har mistet arenaer som skole, trening og andre aktiviteter, har offeret vært større. Som mamma til fire barn i barneskolen er jeg glad for at man strekker seg langt for å holde skolene åpne. Jeg er glad for at trening og fritidsaktiviteter kunne gjenopptas fra i går. Men det er ikke bare barn og unge som har opplevd stor inngripen i hverdagen sin. En annen gruppe som har ofret mye, er de gamle og alvorlig syke og deres pårørende. «Neste sommer finnes ikke når du er ung», sa Bent Høie i en god tale til ungdommen i fjor sommer. Det mente han selvsagt i overført betydning, for neste sommer kommer jo. Og vi håper jo alle at det er nettopp denne sommeren som er lyset i enden av denne lange koronatunnelen vi har kjørt gjennom så lenge. Men for en del av våre eldste er det helt bokstavelig at neste sommer ikke finnes. Mange lever sine aller siste måneder under denne pandemien. Flere av dem har mistet muligheten til å være sammen med sine nærmeste de siste ukene og månedene av livet sitt. Det er dessverre flere eksempler på at pårørende ikke har fått være til stede på dødsleiet til sine nærmeste. I noen familier har man fått beskjed om at man må velge mellom hvilke av barna som kan være til stede, mens andre familier ikke har fått være sammen på slutten i det hele tatt. Pandemien er en unntakstilstand. Vi skal komme oss gjennom dette, men likevel er denne pandemien så langvarig at vi må opprettholde en viss normalitet underveis også. Vi må sørge for at folk får en verdig død også under pandemien. Vi må sørge for at folk får tilbringe tid sammen med dem de er glade i, på slutten av livet. Det er viktig for dem som ikke har en neste sommer å glede seg til.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
Det er jo den første debatten vi har i ein ny stortingssesjon, og det er ein passande plass å starte på, all den tid vi står midt oppe i ein pandemi. Det er nokre gonger litt frustrerande at ein må gjenta seg, men bodskapet frå regjeringa og frå regjeringspartia har vore tydeleg, og det bodskapet kan eg gjerne gjenta: Vi skal gjere det som skal til for å få Noreg gjennom denne krisa. I motsetnad til mange av dei landa som er rundt oss, har Noreg klart å halde kontrollen på smittespreiinga, og vi har klart å vise at vi òg kan handtere den økonomiske situasjonen som følgjer av smittespreiing og smitteverntiltak. Det handlar om to ting. Det handlar om at ein må setje først det som er først i denne krisa: Dette er ei helsekrise, og då har det vore viktig at ein får opp behandlingskapasiteten, så ein har ein tryggheit for det, at smitteverntiltaka er tilpassa den situasjonen som ein faktisk står i, og at vi har ein vaksinestrategi der Noreg gjennom å samarbeide med landa rundt oss har klart å sikre vaksine til oss sjølve, men òg bidrar til at dei blir fordelte på ein rettferdig måte rundt oss. Når vi set helsekrisa først, kan vi begynne å diskutere dei økonomiske tiltaka og korleis dei skal spele på lag. Gjennom det året vi har bak oss, har vi utvikla ei ganske god verktøykasse med tiltak som vi kan gjere for å trygge jobbane og trygge bedriftene gjennom den situasjonen vi står i. Stortingsfleirtalet har vedteke eit ekspansivt statsbudsjett som viser ein veg ut av krisa, der vi skal skape meir og inkludere fleire. Då eg førebudde meg til dette innlegget, tenkte eg at eg kanskje skulle prøve å kome med nokre tal, kanskje prøve å få talfeste noko om korleis utviklinga i Noreg er samanlikna med andre land. Ein indikator på det kan jo vere det store talet om korleis det går med BNP-utviklinga. Noreg har dei nest beste tala, eller dei nest minst verste tala, i løpet av fjoråret. Men ikkje berre det: Ser ein f.eks. på den undersøkinga som er gjennomført av Det norske handelskammerforbund, der dei har spurt 2 000 bedrifter i heile landet, i forskjellig storleik, korleis dei ser på utsiktene for det komande året, svarer majoriteten at dei trur at botnen er nådd, dei ser optimistisk på 2021. Åtte av ti verksemder trur dette året blir betre enn 2020. Såg ein på den same kartlegginga i mai, svarte ni av ti bedrifter at dei frykta konkurs viss koronapandemien varte i meir enn seks månadar. No er det jo meir enn seks månadar sidan den undersøkinga blei gjord, og svaret er at det er 7 pst. av bedriftene som er urolege for at dei ikkje klarar seg. Det som bør vere fokuset i desse debattane, er dei gruppene vi veit er mest sårbare og utsette, dei som blir lengeverande utanfor arbeidslivet, dei sårbare og utsette barn og unge, og dei som har den lågaste tilknytinga til arbeidslivet. Det er ikkje der svara ligg viss vi ikkje klarar å halde retninga på å skape meir og inkludere fleire.