trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-03-09:
Når det gjelder Barnas Fysioterapisenter, har de altså barn fra hele landet, så da må jo denne lille ideelle institusjonen inngå avtaler med alle helseforetakene og ikke bare Helse Vest. Men jeg håper det løser seg, slik at disse barna får bruke denne intensive treningen. Men samtidig som regjeringen vil avvikle fritt behandlingsvalg, og sier at alle gode aktører skal kunne kontakte sitt helseforetak og inngå egne avtaler, så setter jo regjeringen ned et nullprofittsutvalg for å fase ut alle private i velferden. Så hva er det da som er riktig? Skal regjeringen la private ha avtale gjennom helseforetakene, eller skal de fase ut private fra helsetjenesten?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-03-09:
Nå gjentar statsråden at når det gjelder pasienter som velger fritt behandlingsvalg, er det nærmest ikke behov for disse tjenestene for disse pasientene. Jeg har også besøkt veldig mange institusjoner og behandlingssteder som ikke ligger i det sentrale østlandsområdet, men som gir mulighet for pasienter i hele landet til å kunne velge fritt selv. Er ikke statsråden bekymret for at det å fjerne pasienters valgfrihet kan bidra til at vi får en mer todelt helsetjeneste og større sosiale forskjeller innen helse når det kun blir de som har råd til det, eller de som klarer å samle sammen penger til den behandlingen de ønsker seg, som får mulighet til å velge? Det vil etter min oppfatning gi større sosiale forskjeller innen helse. Fritt behandlingsvalg har jo bidratt til en reell valgfrihet for pasienter – man får behandling dekket av det offentlige.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-03-09:
Jeg vil minne statsråden på at alle de pasientene som får behandling fra det offentlige gjennom fritt behandlingsvalg, er henvist til den behandlingen av det offentlige. Og når pasienter ikke behandles i det offentlige, men hos en fritt behandlingsvalg-aktør, er det vel rimelig også at det er fritt behandlingsvalg-aktøren som også får betalt for å behandle. Helfo fortsette å godkjenne leverandører løpende, og pasienter påbegynner sine behandlingsforløp – som de selv ønsker, som de trenger, og som det offentlige betaler for. Hva vil skje med pasienter som har påbegynt behandlingsløp, og hva vil skje med de behandlingsstedene som er godkjent av Helfo? Mange av dem har 5-årsavtaler. Når regjeringen vil avvikle fritt behandlingsvalg, vil disse aktørene fortsatt kunne tilby pasientene behandling ut godkjenningsperioden?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-03-09:
Selvfølgelig skal det være akkurat samme kvalitetskrav til leverandører innenfor fritt behandlingsvalg som det er innenfor hele vår helsetjeneste – hos private, hos ideelle og hos de offentlige. Det som er forstemmende, er at når statsråden snakker om fritt behandlingsvalg-aktørene, snakker statsråden om dette som en privatisering av norsk helsetjeneste. Det er altså helsetjenester betalt og finansiert av det offentlige, men de sikrer noen pasientgrupper, og for vår regjering var det viktig at de første som kunne få velge fritt, var pasienter innenfor rusbehandling og innenfor psykisk helse. Vi innlemmet i 2017 også at barn med cerebral parese kunne komme til Bergen fra hele landet, for før de ble godkjent som fritt behandlingsvalg-aktør måtte foreldre betale selv – reise, opphold og tapte inntekter. Vil ikke statsråden se at dette er tjenester betalt av det offentlige, og at det ikke er privatisering?
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-03-09:
«Barn med cerebral parese fra hele landet får i dag tilgang til intensiv trening hos Barnas Fysioterapisenter i Bergen. Da senteret ble godkjent som fritt behandlingsvalgsleverandør, fikk barnas foreldre/foresatte dekket utgifter til reise og opphold og kompensasjon for tapt inntekt. Hvordan vil statsråden sikre at dette viktige landsdekkende tilbudet om intensiv behandling for barn kan fortsette, og at det eventuelt ikke kun blir tilgjengelig for familier med god økonomi?»
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-03-09:
Takk for svaret. Når det gjelder realitetene for de familiene vi her snakker om, er det sånn at før Barnas Fysioterapisenter ble innlemmet i fritt behandlingsvalg, var det ikke et tilbud for alle. Det var et tilbud for dem som kunne klare å dekke kostnadene, hvis man da ikke bodde i Bergen og omegn og var så heldig at man visste om det. Det som er utfordringen, er at her kommer barn fra hele landet til Bergen for å trene intensivt. De bør ha med seg foreldrene sine. Det vil ikke være enkelt hvis man ikke får dekket opphold, slik man i dag får gjennom ordningen. Jeg synes fortsatt det er veldig vanskelig å forstå hvordan Barnas Fysioterapisenter skal kunne inngå avtaler med alle helseforetak i hele Norge, når disse barna i dagens ordning veldig enkelt og ubyråkratisk gjennom fritt behandlingsvalg får tilbudet.
Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2022-03-09:
Dette er ikke utfordringer som bare jeg ser. Dette er utfordringer som jeg fikk presentert av foreldre og barn da jeg besøkte Barnas Fysioterapisenter for bare et par uker siden. Jeg så hvordan Live og Michelle trente, og foreldrene og Live fortalte hva det betød for henne i hennes hverdag. Det som er et paradoks, er at vår felles offentlige helsetjeneste ikke gir dette tilbudet, og mange av de barna og foreldrene som er ved Barnas Fysioterapisenter i Bergen, får ikke det tilbudet lokalt. Derfor er ordningen fritt behandlingsvalg deres mulighet for å komme til et kompetent sted som gir dem akkurat den treningen som barna trenger. Det er derfor jeg noen ganger kjenner på en sånn tristhet over at statsråden tenker at fritt behandlingsvalg ikke er egnet for en god helsetjeneste. Her ser vi at det er nettopp denne ordningen som gir disse barna det tilbudet de trenger – uavhengig av hvor de bor, uavhengig av hvor god råd foreldrene har.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Vi har ikke tenkt å innskrenke pasienters rettigheter, men denne regjeringen vil avvikle godkjenningsordningen fritt behandlingsvalg, som ble innført av den blå-blå regjeringen i 2014. Det har gått et oppdrag til de regionale helseforetakene om å forberede det fra neste år – 2023 – og det vil kreve et lovarbeid fra mitt departementet som vi ser for oss skal legges fram for Stortinget til neste år. Det ligger også i oppdraget til de regionale helseforetakene å gå i dialog med de leverandørene som har særskilte tilbud, og som er basert på et behov hos pasientene i det opptaksområdet de regionale helseforetakene har ansvaret for å betjene, for å se på om det kan videreføres gjennom avtaler. Det ligger også i oppdraget til de regionale helseforetakene. Men det burde ikke være noen overraskelse for representanten Trøen at dette skjer. Dette er en ideologisk prioritering fra den forrige regjeringen om å gi ganske romslig etableringsrett for private behandlere, men da gjennom en finansiering fra pasientens lokalsykehus. Vi har sett negative konsekvenser av dette. Det er en ordning som er evaluert, og hvor evalueringen sier at det ikke har gitt noen særlig virkning på ventelistene. Det er også ressurssterke pasienter som velger å bruke disse tilbudene. Vi mener at samarbeidet med private skal skje gjennom avtaler mellom de regionale helseforetakene og de private behandlingsinstitusjonene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Først av alt: Jeg har referert til en evaluering, jeg har ikke karakterisert en eneste pasient, så det får stå for representanten Trøens regning. Når det gjelder den nevnte institusjonen, Barnas Fysioterapisenter, hadde vi så sent som i forrige uke møte med dem i departementet. De er av institusjonene som Helse Vest, som er det regionale helseforetaket som har dem i sitt opptaksområde, nå går i dialog med for å se om det kan være behov for å videreføre et samarbeid gjennom en avtale – det som var rammen for bruk av private for spesialisthelsetjenesten inntil Høyres privatiseringsreform fritt behandlingsvalg i 2014. Jeg har møtt flere pasienter, også dem som har ugreie erfaringer med fritt behandlingsvalg. Det håper jeg også representanten Trøen tar med når en viser til enkeltpasienters opplevelser.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg kan jo svare for mitt ansvarsområde. Det har vært samarbeid mellom private og den offentlige helsetjenesten siden tidenes morgen. Alle regjeringer har hatt den modellen, men det som er viktig, er at dette samarbeidet skjer på vår felles helsetjeneste sine premisser, og at den er tuftet på behov. Fellesskapets mulighet til å styre ressursene og ivareta alle pasienters behov over hele landet må ligge til grunn. Det vi ser, er at fritt behandlingsvalg-aktørene i all hovedsak har etablert seg i det sentrale østlandsområdet – med noen unntak – og har sånn sett heller ikke bidratt til at vi når den målsettingen som denne regjeringen legger til grunn, nemlig å gi gode og likeverdige helsetjenester til alle i hele landet.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Pasientrettigheten fritt sykehusvalg ble innført i 2001, og den gir alle pasienter mulighet til å velge behandlingssted, både blant de offentlige sykehusene og de private som har avtale med et regionalt helseforetak. Det er en pasientrettighet som skal fortsette, som vi ikke gjør noe med. Den godkjenningsordningen som Høyre og deres flertallspartnere innførte i 2014, handler jo om en sentral godkjenningsordning administrert av Helfo, løftet ut av de regionale helseforetakenes sørge-for-ansvar for alle pasienter. Så kommer finansieringen av den behandlingen hver enkelt pasient får, fra pasientens lokalsykehus. Jeg har lyst til å ta et eksempel: I forbindelse med Sykehuset Telemark etablerte det seg en fritt behandlingsvalg-aktør innen psykisk helsevern. Det førte til et uttrekk for psykisk helsevern i det offentlige sykehuset på 40 mill. kr årlig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Dette vil kreve en lovendring. Det legger vi opp til skal skje til neste år, og det må Stortinget beslutte. De regionale helseforetakene har ansvar for pasientene uansett hvor de får sin behandling. En av de tingene som bekymrer meg, og som jeg er litt overrasket over at Høyre og representanten Trøen ikke bekymrer seg tilsvarende for, er pasienter som har fått behandling hos en fritt behandlingsvalg-aktør, der aktøren rett og slett har lagt ned. Syv pasienter i Vestfold skrev et anonymt leserinnlegg – det var pasienter innen rus og psykisk helsevern. De mistet behandlingstilbudet fordi den private fritt behandlingsvalg-aktøren ikke greide å oppfylle kvalitetskravene eller gi dem den behandlingen de hadde rett på. Vi mener det gir dårlig forutsigbarhet og svekker tryggheten til pasientene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Nå har jeg svart på et av de forrige spørsmålene om akkurat den aktøren som representanten Trøen nevner, at Helse Vest går i dialog. Det ligger også i oppdragsbrevet til de regionale helseforetakene at de skal se på hvordan man kan inngå avtaler med nasjonale tilbud, som representanten Trøen er opptatt av. Men denne regjeringen vil prioritere vår felles helsetjeneste – den som er til stede over hele landet og gir alle pasienter like god tilgang til det fremste av medisinsk ekspertise, som i tillegg til å drive pasientbehandling også har ansvar for å utdanne spesialister, drive akuttberedskap, forskning og utvikling. For Sykehuset Telemark er det dramatisk å oppleve store budsjettkutt når de har så tunge oppgaver knyttet til både akuttberedskap og kompetanseutvikling og de pasientene som bor i deres opptaksområde. Så vi er imot denne ordningen, og det har vi vært helt siden den ble innført.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Det Helse Vest har gjort, er å utlyse en konkurranse, og der er man pliktig til ikke å utelukke noen fra konkurranse. Lenger fram i framdriften av denne anbudsrunden ligger tildeling til den enkelte institusjon, det enkelte behandlingssted. Vi er innstilt på å følge opp Stortingets vedtak, men det må gjøres innenfor de samme lovene som Stortinget har vedtatt. Vi ønsker å bruke ideelle, men å utestenge andre fra å kunne levere tilbud, har vi rett og slett ikke anledning til.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg oppfattet ikke noe spørsmål, men jeg tror det er fornuftig av enhver statsråd å følge loven. Det ligger lenger fram i tid å tildele disse oppdragene. Det er viktig at alle oppdrag som skal gjennomføres, all pasientbehandling som skjer i tråd med de regionale helseforetakenes ansvar, er gode og holder den kvaliteten. Vi mener – og det har jeg svart på mange spørsmål fra forrige spørrer – at det skjer best gjennom anbud og avtaler, ikke gjennom en godkjenningsordning som fritt behandlingsvalg, som gir en etableringsrett gjennom godkjenningsordningen, så kan aktøren tiltrekke seg pasienter, og så er det lokalsykehuset til pasienten som betaler. Det mener vi er et sugerør inn i fellesskapet og gjør det krevende å være en offentlig helsetjeneste.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg er usikker på om det er en sjarmerende prins i eventyret om prinsesse Vilikke. Det kunne i hvert fall gjort historien enda bedre! Men det burde ikke komme som en overraskelse at en regjering bestående av Arbeiderpartiet og Senterpartiet vil prioritere en sterk offentlig helsetjeneste. Det er den offentlige helsetjenesten som er til stede over hele landet. Fastlegeordningen er en veldig god ordning, som veldig mange andre land misunner oss. Hver eneste innbygger i Norge har rett på sin egen allmennlegespesialist som følger deg over tid. Det er en ordning som knaker i sammenføyningene. Det har vært åtte år hvor representanten Hoksruds parti har styrt helsepolitikken. Det er klart jeg er bekymret for en todeling og en økning i kommersielle aktører her, og det ser vi også. Når det gjelder ideologiske skylapper, har vi ikke det. Vi mener at samarbeid med private skal skje på fellesskapets premisser, og her vil jeg – ja, kanskje sitere en sjarmerende prins, Jens Stoltenberg, som ofte har sagt at «markedet er en god tjener, men en dårlig herre». Under pandemien har alle gode aktører blitt tatt i bruk, men det har skjedd på den offentlige helsetjenestens premisser, og det var også en tidligere helseminister med en annen partifarge som heller ikke fant det hensiktsmessig å bruke private aktører for å ta ned køene. Formålet må være at pasientene skal få den behandlingen de trenger, til rett tid, på rett sted, med riktig kompetanse. Da mener vi at avtaler med private er det som tjener fellesskapet best.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Helsetjenesten bruker mange private. Innenfor rus og psykisk helsevern og innenfor tverrfaglig spesialisert rusbehandling, TSB, er det mange private, mange ideelle som brukes. Det som er forskjellen på denne regjeringen og den forrige, er at vi mener at dette skal skje på fellesskapets premisser, gjennom avtaler og gjennom anbud som gir oversikt og mulighet for å prioritere ressursene. Det er en annen retning i politikken. Til spørsmålet om omsetning av helseforsikring: Det er noe folk betaler for, men vårt mål er at den offentlige helsetjenesten skal gi dem den hjelpen de trenger, når de trenger det, og at helsekøene skal gå ned. Det har de gjort siden 2010, og mye av det skyldes at man dagbehandler mer og skriver ut tidligere. Et av våre mål i denne regjeringsperioden er å dyktiggjøre kommunene tilsvarende for de tyngre pasientene som de har fått ansvar for.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Når det gjelder inneværende budsjett, hadde vi liten tid på oss. En påtroppende regjering får bare muligheten til å flikke på budsjettet til den avtroppende regjeringen. Men vi viser retning allerede i tilleggsbrevet. Vi styrker sykehusenes grunnfinansiering. Det gjør det lettere å prioritere pasientene innenfor psykisk helse og rus, som er dem vi er mest opptatt av ikke skal vente for lenge på behandling. Der skal ventelisten ned. Vi er helt klar på at vi ønsker å styrke vår felles helsetjeneste. I fastlegeordningen er brorparten privat næringsdrivende. Innenfor rusbehandling er det mange gode private aktører. Det de har felles, er at de har en avtale med det offentlige. Så denne ideologiske kampen er det høyresiden som driver, som ønsker en fri etableringsrett for private og at pengene skal følge pasienten.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Det er ikke slik at noen utestenges fra helsehjelp i Norge. I Norge har denne salen gitt hver eneste innbygger rett til medisinsk behandling når de trenger det, uansett hvem man er, hva man har i lommeboken, eller hvor man bor hen i landet. Da må vi ha en sterk offentlig helsetjeneste som er til stede i hele landet. Den privatiserte helsepolitikken som Høyre og Fremskrittspartiet står for, har vi fått en liten forsmak på gjennom godkjenningsordningen fritt behandlingsvalg. Vi ser hvor de kommersielle ønsker å etablere seg: Det er der markedet er best, der det er mest folk, på det sentrale Østlandet. Men denne regjeringen kommer til å sørge for gode helsetjenester over hele landet – i Båtsfjord, i Lierne, i Trondheim, i Vestfold, i Østfold og i Buskerud, der representanten Wold bor.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Vi er i gang med å ruste opp det psykiske helsetilbudet. Vi har varslet en opptrappingsplan, og vi gjør også en god del på kort sikt, i inneværende budsjett. Men hvis representanten tillater det, har jeg også lyst til å si litt mer om hvordan vi forbereder oss på den flyktningstrømmen som vil komme til oss, og som allerede er i nabolandene rundt Ukraina. For vi skal selvsagt øke vår egen kapasitet til å kunne hjelpe dem som kommer hit, men vi hjelper også nabolandene til å øke sin kapasitet, både gjennom det å svare på bistandsanmodningen fra EU, og det handler om alt fra å donere legemidler til personell og til alt det som den norske helsetjenesten kan mobilisere og stille opp med. Og den norske helsetjenesten stiller opp i internasjonale kriser. Det har den også gjort før. Akkurat nå har vi et oppdrag til våre underliggende etater om å sikre gode anbefalinger til UDI, som har ansvaret for mottakskapasiteten, og et godt samarbeid med politiet, sånn at de som kommer til Norge, får et såkalt d-nummer raskest mulig, sånn at de kan motta helsehjelp. Så vet vi at det er særlig viktig å ta vare på barn og unge som er traumatisert, og det skiller seg fra det mer tradisjonelle helsetilbudet, den mer tradisjonelle helsesjekken som tilbys flyktninger og asylsøkere. Så det jobber vi også med, sånn at vi kan fange opp den typen utfordringer tidlig. Der har vi ikke alle svarene, men vi samarbeider med statsforvalterne, for det vil i all hovedsak være mottak og det kommunale hjelpeapparatet som må mobiliseres i første omgang.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
En opptrappingsplan skal sikre en bedre psykisk helse-tjeneste på lengre sikt. Det var heller ikke mitt svar til forrige representant. Men vi har utfordringer innenfor det feltet, og nå får vi nye utfordringer. Det som er tilgjengelig av lavterskel psykisk helse-tilbud i kommunene, er det første som vil bli mobilisert når det blir bosatt flyktninger fra Ukraina i Norge. Så har vi erfaringer fra en krise som vi fortsatt håndterer, men som vi nå er i en langt mer håndterlig fase av, nemlig pandemien. Der har vi raskt etablert ordninger for helsefrivilligheten, for ideelle aktører, og vi ser på samme type responsmekanismer når vi får et behov for å ivareta barn og unge som har opplevd traumer før de kommer til vårt land. De skal få den helsehjelpen de trenger, så det jobber vi med.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Det er de fagfolkene vi har i tjenesten i dag, som skal gi hjelp til dem som kommer. Det vi helt konkret har gjort nå, er at vi har bedt Helsedirektoratet innkalle statsforvalterne til et møte for å forberede kommuner som vil få flyktninger til sin kommune – og dermed kan mobilisere sine ressurser. Så kartlegger vi hvilken type helsekontroll denne flyktninggruppen vil trenge. Den skiller seg fra tidligere bølger med asylsøkere og flyktninger, vi er særlig opptatt av det som dreier seg om å ha opplevd traumer og måtte flykte raskt, med de inntrykkene de har fått med seg hit. Og så er det viktig at vi klarer å organisere godt den responsen som vi nå skal gi, sånn at hjelpen kommer fram, og at ressursene blir brukt riktig, for det vil bli store oppgaver kommunene må ta på seg.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Regjeringen ønsker å utrede etableringen av et nasjonalt farmasiselskap og har ambisjoner for utvikling av norsk helsenæring og -industri. Samtidig må helsetjenesten i Norge, som i Europa, forholde seg til regelverk for offentlige anskaffelser og for statsstøtte ved innkjøp. I det inngår også forbud mot diskriminering av leverandører på bakgrunn av nasjonalitet. Markedet og forsyningslinjene for legemidler er globale. Vi trenger internasjonalt samarbeid for å sikre nasjonal tilgang i en beredskapssituasjon. Koronakommisjonen anbefalte at internasjonalt samarbeid om legemiddelberedskap i Norden og i Europa burde styrkes. Norge har, som våre naboland, vært tett knyttet til den europeiske håndteringen av pandemien. Det foreligger nå en rekke nye regelverk og initiativer som vil styrke den felleseuropeiske beredskapen. I det inngår også etablering av den nye helseberedskaps- og krisehåndteringsmyndigheten, HERA. HERA skal både operere i beredskapsmodus og stå klar til å håndtere en krise. HERA får da det helhetlige ansvaret for at det utvikles, produseres, anskaffes og distribueres nødvendige medisinske mottiltak til å dekke våre samlede behov. Det kan være alt fra legemidler og vaksiner til medisinsk utstyr. Når våre nærmeste samarbeidspartnere nå går sammen om kraftfulle løsninger for å sikre tilgang til kritiske innsatsfaktorer i en framtidig krise, er det avgjørende for vår nasjonale beredskap at Norge ikke blir stående utenfor. Dagens trusselbilde gjør det enda tydeligere. Regjeringen arbeider derfor aktivt for å delta i det europeiske samarbeidet om helseberedskap og kriserespons og slik ivareta befolkningens behov. Ambisjonene om styrket europeisk beredskap som ligger i HERA, vil også innebære utvikling av helsenæringen i Europa og i Norge. Det vil også bety muligheter for bærekraftige produksjonsbedrifter i Norge. Finansieringen av arbeidet kommer gjennom programmene som Norge deltar i, som EU4Health og Horisont Europa. Det er viktig at norske aktører følger med på utlysninger i regi av disse programmene. Her i Norge ønsker vi å utforske hvordan norske leverandører kan være med og selge sine produkter i Norge og i Europa.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Bedrifter som selger legemidler og smittevernutstyr, trenger kunder. De trenger noen som kjøper produktene deres. Nå står vi i en fase av pandemien der en stor del av Norges befolkning har fått en tredje vaksinedose, som et eksempel. Alle vaksinene som er satt i Norge, er produsert i Europa, så vi er nødt til å se dette i en internasjonal sammenheng. Bedrifter i representanten Hoksruds hjemmeområde kan ikke bare selge produktene sine til Norge. Det blir for lite. Da blir det heller ikke noe å leve av. Vi er nødt til å få til dette i et europeisk samarbeid. Det vil være i bedriftenes interesse. Det vil være i innbyggernes interesse fordi det gir oss forutsigbarhet og tryggere forsyningslinjer, og det mener jeg er riktig spor. I tillegg ønsker vi å se på om et nasjonalt farmasiselskap kan være en operatør som også kan bidra til samarbeid med bedrifter i Norge.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Vi jobber med å sikre produksjon også i en krisehendelse som en beredskap, men vi gjør det i et europeisk samarbeid. Det vil være en stor fordel også for norske produsenter, for da vil de ha større adgang til markedet. Jeg synes vi snakker lite grann forbi hverandre, representanten og jeg. Vi må utvikle en konkurransedyktig og god helsenæring i Norge, og det betyr at de må kunne selge produktene sine både til norsk helsetjeneste og til andre lands helsetjenester, og at de kan mobilisere produksjon i en krise. Under pandemien skjedde det at norske myndigheter gjennom Helse Sør-Øst, som fikk et hovedansvar, inngikk noen direkte anskaffelser. Det var begrunnet i en krisesituasjon. Lovmessig ville ikke det stå seg i en normalsituasjon, men her prøver vi(presidenten klubber) å utforske handlingsrommet. (presidenten klubber)
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg er glad for at SV støtter regjeringens vurdering av at det er behov for å nedsette et utvalg som skal se på abortloven og oppfølging av kvinner som tar abort. Som representanten Hussein er kjent med, har regjeringen i Hurdalsplattformen bestemt at vi skal sette ned et utvalg som skal se på abortlovens bestemmelser, oppfølging av kvinner som tar abort, og alternativer til dagens abortnemnder. Sammensetning av utvalg og frist for å levere henger tett sammen med hva utvalget får i oppdrag å utrede. Mandatet, sammensetning av utvalget og en tidsfrist vil vi gå ut med så snart alle elementene er på plass. Jeg tar sikte på at det skal skje i løpet av våren.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Det hadde selvsagt vært en veldig fin nyhet å gå ut med 8. mars. Representanten Hussein er nok sikkert klar over at i Hurdalsplattformen står det også en formulering om at de to partigruppene til regjeringspartiene skal stilles fritt i en votering om endringer i abortloven. Det er ikke en del av Hurdalsplattformen. Bakgrunnen for det er at Arbeiderpartiet og Senterpartiet har litt ulike holdninger i dette spørsmålet. Min oppgave som statsråd for en regjering som springer ut av disse to partiene, er å legge fram dette mandatet, sette sammen dette utvalget og gi et oppdrag for hva slags tidsfrist de skal jobbe etter. Det ønsker jeg å få gjort så fort som mulig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Jeg håper å få satt ned et utvalg som skal jobbe effektivt og godt med viktige problemstillinger for å modernisere en lov som vi har hatt i 40 år, og som har vært viktig, men som Hurdalsplattformen veldig konkret sier at vi skal utrede endringer av. Jeg er helt enig med representanten Hussein om nemndenes plass i 2022, men jeg må forholde meg til det oppdraget jeg har som statsråd. Jeg prøver å jobbe så fort som mulig, sånn at Stortinget kan få behandle dette.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Denne regjeringen vil avvikle godkjenningsordningen i fritt behandlingsvalg. Bakgrunnen er at vi ikke ønsker ordninger som styrker private aktører på bekostning av de offentlige sykehusene. Vi vil at sykehusene skal være åpne for samarbeid med gode partnere, men at det må skje på vår felles helsetjenestes premisser. Stiftelsen Barnas Fysioterapisenter har ett av sine tilbud finansiert gjennom godkjenningsordningen fritt behandlingsvalg. Tilbudet omfatter intensiv trening av barn med vesentlig nedsatt funksjonsevne som skyldes medfødt eller tidlig ervervet hjerneskade. Departementet hadde nylig møte med ledelsen ved Barnas Fysioterapisenter og et foreldrepar som fortalte om gode erfaringer med tilbudet til sin datter. Foreldrene fortalte også om bekymring for framtidig tilbud til datteren sin, som har hatt mange behandlingsopphold ved Barnas Fysioterapisenter. Regjeringen vil videreutvikle det gode samarbeidet med ideelle aktører i helse- og omsorgssektoren om langsiktige avtaler, basert på kvalitet i det tilbudet som gis. Pasienter skal fremdeles ha rett til å velge mellom ulike offentlige sykehustilbud, og denne retten skal også gjelde behandlingssteder som har avtale med de regionale helseforetakene. Vi skal gjennomføre avviklingen av fritt behandlingsvalg på en forsvarlig måte. Vi vil legge vekt på hensynet til pasientene som er under behandling hos fritt behandlingsvalg-leverandører, særlig de som har et lengre behandlingsforløp. Derfor har jeg valgt å varsle at vi tar sikte på å avvikle ordningen fra 2023, slik at sykehusene får tid til å forberede seg og eventuelt utvide kjøpene fra private. Vi vil komme tilbake til detaljene i høringsnotatet vi jobber med. Høringen vil gi mulighet for de godkjente virksomhetene og brukerne til å uttale seg og komme med innspill.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Vi har tilbud i helsetjenesten som er sentralisert, både regionalt og nasjonalt, så jeg ser ikke de samme utfordringene som Tone Trøen gjør. Vi har sagt at vi skal gå i dialog med de behandlingsinstitusjonene som fyller et behov, og se på løsninger. Dette er en aktør som har hatt avtale med Helse Vest før godkjenningsordningen fritt behandlingsvalg ble innført, og så har de ett av tilbudene sine gjennom den såkalte fritt behandlingsvalg-ordningen, som vi ønsker å avvikle. Da er det riktig av oss å gå i dialog med aktøren. Det er et oppdrag vi har gitt til de regionale helseforetakene. Vi har også gitt et oppdrag om å se på nasjonale tilbud innenfor avtaleregimet som de regionale helseforetakene bruker overfor private.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2022-03-09:
Her synes jeg representanten Trøen generaliserer veldig, både når det gjelder hva statsråden skal ha sagt og ment, og hva som er realitetene. Vi har også møtt foreldrepar og aktøren det her snakkes om, og synes de gjør en god og formidabel jobb. De har levert god behandling gjennom avtale med Helse Vest i mange, mange år. Hvis ikke høyreregjeringen hadde innført privatiseringsreformen fritt behandlingsvalg, ville det også vært en veldig aktuell diskusjon om ikke dette skulle ha blitt et nasjonalt tilbud som ga muligheter for barn i andre deler av landet. Men å framstille det som at vi ikke bryr oss om pasientene, synes jeg ikke er et debattnivå som tjener saken. I vår felles helsetjeneste skal alle få god hjelp – den hjelpen de trenger ut ifra sitt utgangspunkt.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-09:
Helse Vest og spesialisert rusbehandling og rehabilitering har vært nevnt. Nylig kunne vi lese at statsråden og Helsedepartementet hadde gitt grønt lys til Helse Vest for at de kunne åpne for kommersielle aktører i anbud om TSB-tjenester i 2022. Helse Vest har da tolket signalene fra Helsedepartementet, og i avisen kunne vi lese at helseministeren ga grønt lys. Samtidig har vi to stortingsvedtak fra denne sal som sier at man ønsker ideell vekst i årene som kommer, og at man også ønsker at TSB skal forbeholdes denne. Hvordan tenker statsråden at dette balanserer behovet til pasientene og ønsket om godt samarbeid med ideell sektor?
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-09:
I statsrådens svar til foregående spørsmålsstiller var statsråden bekymret for pasientenes sikkerhet i møte med kommersielle aktører som på kort sikt kunne legge ned bedriften sin og på den måten etterlate veldig mange pasienter uten et godt nok behandlingstilbud. Det vi vet, er at ideell sektor i Norge har vært en av pådriverne for bedre behandling. Det bekymrer meg at statsråden gir dette signalet til Helse Vest om å la kommersielle aktører delta i disse anbudene og på den måten presse veldig mange ideelle ut av helsetjenestene – særlig TSB, der vi vet at de ulike ideelle aktørene har vært pådrivere for å gi bedre tilbud.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-09:
«Regjeringen har i Hurdalsplattformen slått fast at de skal nedsette et utvalg som skal se på abortlovens bestemmelser, oppfølgingen av kvinner som tar abort, og alternativer til dagens abortnemnder. Et viktig moment for SV er at kvinnebevegelsen er representert. Hvilke planer har regjeringen for når utvalget skal settes ned, om det vil være et lovutvalg, og når utvalget skal levere sin rapport?»
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-09:
I går var det ca. 10 000 kvinner i Oslo som gikk i 8. mars-toget. Hovedparolen mange gikk under, var å fjerne nemndene: «Abort er kvinners valg – avskaff nemndene nå!» Vi vet av erfaringer fra land med et mer liberalt regelverk at det ikke er flere senaborter. Denne debatten handler derfor kun om hvem som skal bestemme, om det er kvinnen eller nemndene, og abortnemndene er en mistillit mot kvinner og kontroll over kvinnekroppen satt i system. Jeg hører at statsråden sier at de skal gjøre det i løpet av våren, men hadde ikke dette vært en gladmelding å gå ut med i forbindelse med 8. mars? Kan statsråden være litt mer tydelig på når i vår? For nå er vi jo i mars, og det er ikke lenge til våren er over og vi går offisielt over til sommer.
Marian Hussein (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-09:
Abortnemndene er bygget på gammeldags overformynderi og har utspilt sin rolle, slik SV og Arbeiderpartiet er enige om, og jeg tror det er veldig mange andre representanter i denne sal som er enige med oss. Vi i SV ønsker et samfunn der kvinnene er frie, og at det er de som bestemmer, og alle barn som kommer til verden, skal være ønsket og velkommen. Norge har Nordens strengeste abortlovgivning. Når ser statsråden for seg at regjeringen kan levere en sak til Stortinget, slik at vi får realisert lovnaden om å fjerne nemndene?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
Aldri før har det vært flere med private helseforsikringer, meldte TV 2 nylig. Vi vet også at helsekøene har økt som følge av pandemien. Mens man i det offentlige risikerer å måtte vente i fire uker på en time hos fastlege, kan private tilby konsultasjon i løpet av 9 minutter. Forskjellene er eksepsjonelle og har stor betydning for dem som rammes. Pasienter lider fordi dagens regjering fører en ideologisk kamp mot private helseaktører, og for Kjerkol er det tydeligvis bedre med en ordrereserve hvor syke mennesker skal stå i sykehuskø, enn å bruke all den ledige kapasiteten som er hos både private, offentlige og ideelle aktører. Til tross for at vi går mot et stadig mer todelt helsevesen, avvikler regjeringen nå ordningen med fritt behandlingsvalg. Det har vært en ordning som ikke bare har fått helsekøene ned og gjort private helsetjenester tilgjengelig for alle, men som også har fått ned prisen på behandling, til glede for fellesskapet. I stedet for å korte ned Kjerkol-køene på sykehusene og gjøre private helsetjenester tilgjengelig for alle, slik Fremskrittspartiet vil, ønsker Arbeiderpartiet–Senterparti-regjeringen med støtte fra SV å gjøre det enda dyrere med privat helsehjelp. Når man hører på statsråd Kjerkol, får jeg egentlig litt følelsen av eventyret om prinsesse Vilikke. Mener statsråden det er rettferdig at vanlige folk blir tvunget av regjeringen til å stå i Kjerkol-kø, mens de med tykke lommebøker eller de som har helseforsikring betalt av arbeidsgiver, kan få konsultasjon på bare noen få minutter?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
Jeg håper at prinsen skal sørge for at den regjeringen som sitter nå, blir kastet ut om under fire år – da er det en god prins. Da helseforsikringene virkelig skjøt fart, det var under de rød-grønne forrige gang. Folk stoler altså ikke på at man får den behandlingen man trenger, når man må stå i helsekø. Under de rød-grønne fra 2011 til 2012 økte det altså med 120 000 nye helseforsikringer. Med en rød-grønn regjering nå som ikke ønsker å la private få mulighet til å være med og bidra for å hjelpe folk, tror jeg at det kommer til å øke kraftig også de neste årene. Paradokset er at helseministeren sier at hun vil behandle flere mennesker, til tross for at behandlingen nå blir dyrere, mindre tilgjengelig og Kjerkol-køene bare vokser og vokser. Kan statsråden redegjøre for regnestykket som ligger bak, når hun sier at avvikling av fritt behandlingsvalg og bruk av private vil gi flere behandling?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
«I mai 2021 valgte et enstemmig storting å slutte seg til Fremskrittspartiets forslag om å sikre nasjonal produksjon av legemidler. Samme måned ble det også vedtatt å sikre nasjonal produksjon av smittevernutstyr. Med dagens trusselbilde i Europa blir dette stadig mer aktuelt og viktig. Likevel ser vi flere norske produsenter som nå legger ned produksjonen. Dette kan bety at mange menneskeliv står i fare ved en eventuell krisesituasjon. Hvordan har statsråden tenkt å følge opp stortingsvedtakene?»
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
Jeg kommer fra et fylke hvor det er en bedrift som driver med legemiddelproduksjon, som nå står i en svært kritisk situasjon. 80 ansatte risikerer å miste jobben sin fordi morselskapet har gått konkurs. Jeg har hørt noe av den samme argumentasjonen til statsråden før. Det var den samme som jeg fikk på et skriftlig spørsmål om denne problematikken. Man har sagt at man ønsker å jobbe for å sikre nasjonal legemiddelproduksjon i Norge. Vi har ikke så mange legemiddelprodusenter i Norge per i dag, men Stortinget er veldig tydelig på at man ønsker å styrke det. Jeg opplever at det eneste statsråden viser til, er det europeiske samarbeidet og de ordningene som er der. Det er jo ikke det som gjør at flere velger å satse i Norge. Da må man være offensiv. Vi har hatt en stortingsmelding om helsenæringen der det var veldig tydelig at man ønsker å jobbe med det. Da vil jeg utfordre statsråden: Tror man at man kommer til dette med luft og kjærlighet? Hvilke konkrete tiltak ser statsråden for seg må komme for at vi skal få folk til å etablere den typen produksjon i Norge?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
Jeg har ikke sagt noen ting om at man ikke skal ha samarbeid med resten av Europa, men jeg mener jo det er kritisk at vi sørger for også å ha norske produsenter. Flere av de norske produsentene har enten lagt ned eller er i ferd med å vurdere å legge ned produksjonen sin. Det kom 200 mill. kr for å sikre beredskap i Norge, og da tenkte mange av disse produsentene – for som statsråden sa, trenger de å ha noen å selge produktene til – at noen av de pengene skulle gå til å sikre at vi fortsatt har den nasjonale produksjonen, f.eks. av smittevernfrakker, av munnbind og av andre ting. Bedrifter som Sfactor, Innovern, ASAP og andre – det er ikke veldig mange i Norge – trenger å ha noen å selge produktene til og å være sikre på at de får solgt noen av produktene sine. Da kan man også konkurrere med andre. Da må man ha en beredskapsavtale. Jeg opplever at statsråden og regjeringen er veldig bakpå. Hvorfor er man ikke mer offensiv og prøver å få til noen avtaler som sikrer at man har en viss produksjon? Vi så det under pandemien da det var tomt i hele Europa og i verden. Da trengte vi det utstyret.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
Selv om jeg er rojalist, blir det verken prinsesser eller prinser i dette spørsmålet. At det er rød-grønn motstand mot alt som er privat, er vi vant til. Hurdalsplattformen slår fast at det skal bli vanskeligere å kjøpe privat helseforsikring, og nå vil Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen innføre en ny omsetningsavgift for private helseforsikringer. I stedet for å gjøre helseforsikringer mindre tilgjengelige vil Fremskrittspartiet gjøre det gratis å få privat behandling. Hvorfor mener statsråden at det er vanlige folks tur til å stå i en stadig lengre Kjerkol-kø, når vi hører mange triste historier om folk som venter i månedsvis for å få den hjelpen de så sårt trenger?
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2022-03-09:
Det som skaper et todelt helsevesen, er når et veldig stort antall nordmenn utelukkes fra den ene delen av helsevesenet fordi regjeringen har det vi mener er ideologiske skylapper på – eller sagt på en annen måte: allergi mot det meste som har ordet «privat» i seg. Så jeg gjentar egentlig bare mitt spørsmål: Hvorfor synes det å være viktigere for helseministeren å la vanlige folk stå i Kjerkol-køen, framfor å ta i bruk det som er av ledig kapasitet – en ledig kapasitet som det er mye av blant de private aktørene?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-09:
Jeg har et spørsmål til statsråd Ola Borten Moe. Det russiske regimets angrep på Ukraina påvirker selvfølgelig studenter og forskere både i Ukraina og Russland. Flere tusen russiske studenter og ansatte i akademia har signert opprop mot Putins ulovlige angrepskrig, og de fortjener vår støtte og vår respekt. Samtidig har over 180 russiske universitetsledere signert en uttalelse med støtte til invasjonen. Den akademiske friheten i Russland er svært begrenset. Institusjonene er i stor grad underlagt myndighetenes makt og kontroll. Det er derfor all grunn til å frykte for at forskerne og studentene som protesterer, risikerer alvorlige konsekvenser, både rettslig forfølgelse og også for sine utdanninger og stillinger i akademia. Programmene Students at Risk og Scholars at Risk er laget for å gi beskyttelse til studenter og forskere som blir utsatt for forfølgelse i sine hjemland, slik at de kan fullføre utdanningen eller forskningen sin, f.eks. i Norge. Men programmene er begrenset i omfang. De kan per nå ikke gi rask beskyttelse når det trengs, og de kan kun hjelpe noen få. Vil statsråden gi støtte til en ekstraordinær utvidelse av ordningene Students at Risk og Scholars at Risk for å kunne gi rask beskyttelse og akademisk frihet til russiske studenter og forskere som protesterer mot krigen, og vil regjeringen bidra til å støtte arbeidet med å få etablert et felles europeisk program for Students at Risk og støtte andre land som vil opprette sine egne programmer, som bl.a. Norsk studentorganisasjon har tatt til orde for her i Norge?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-09:
Det er godt å høre at russiske studenter og forskere som protesterer, er hjertelig velkomne til å fullføre sin utdanning i Norge. Så registrerer jeg at statsråden mener vi skal se på dette sammen med våre europeiske kollegaer. Det må vi gjøre hva gjelder å etablere et europeisk program, men i Norge har vi allerede Students at Risk og Scholars at Risk. Dette haster åpenbart for mange studenter og forskere som akkurat nå risikerer å oppleve alvorlige konsekvenser. Kanskje mange allerede er blant dem som er arrestert. De har ikke tid til å vente, enten de er russere eller ukrainere. Derfor vil jeg gi et signal fra SV om at vi med glede og raskt vil gi flertall til en endring i budsjettet for å få til en kraftig utvidelse av Students at Risk og Scholars at Risk. Vil statsråden vurdere å komme med forslag til Stortinget om å endre budsjettet for å få til dette? Disse ordningene er jo nettopp laget for å gi beskyttelse for studenter som opplever undertrykkelse, som mange russiske studenter nå gjør.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-09:
Det er bra at statsråden har bedt universitetene og høyskolene ta imot ukrainske forskere og studenter på flukt, slik at disse kan fortsette sitt arbeid eller sine studier i Norge. Spørsmålet er om statsråden planlegger å gi institusjonene finansiering til å gi flere studieplasser og stillinger for å få til dette, og om statsråden også vil ta initiativ til at flyktningene får trygge rammer sosialt og økonomisk gjennom samskipnadene, sånn som andre studenter. Disse menneskene som har flyktet fra Ukraina og nå kommer til Norge – og som gjerne vil fortsette sine studier, sine forskningsprosjekter – vil trenge steder å bo. De vil trenge helsehjelp osv., sånn som andre studenter, men med et helt annet utgangspunkt. Hvordan har regjeringen vurdert det spørsmålet hittil?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-03-09:
Takk for svaret. Studenter i Ukraina er i en akutt situasjon. I tillegg opplever særlig studenter fra afrikanske og asiatiske land alvorlig diskriminering på grensen ut av landet, som vi kunne lese om f.eks. i Dagbladet den 3. mars. Utsendinger fra studentenes hjemland har kommet med kraftige reaksjoner. Jeg har forståelse for at norske myndigheter ikke kan løse dette i en kaotisk situasjon på bakken i et annet land, men likevel er jo grensene til Ukraina vår yttergrense gjennom Schengen-samarbeidet. Derfor angår det også oss. Hvordan har statsråden reagert på denne behandlingen av utenlandske studenter på vår yttergrense, og hva gjør regjeringen opp mot våre europeiske kollegaer for å sikre veier ut for utenlandske studenter i Ukraina?
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-03-09:
Takk til Øvstegård for å ta opp et viktig og dagsaktuelt tema. La meg først rekapitulere det som er Norges posisjon og holdning så langt. Det er at vi har avsluttet alt stat-til-stat-forskningssamarbeid, utdanningssamarbeid, med Russland. Vi har også bedt våre institusjoner avslutte det institusjonelle samarbeidet dem imellom, nettopp begrunnet både i angrepskrigen i Ukraina og den støtten som vi ser at institusjonene gir til Putin-regimet i Kreml. Så har vi sagt at vi ønsker at forsker-til-forsker-samarbeidet skal fortsette. Det er all grunn til å støtte opp under det som måtte være av selvstendige forskere og selvstendig akademia i Russland. Det er viktig for oss å ha kontakter. Det er viktig å tenke at vi på et eller annet tidspunkt skal ha mulighet til å gjenoppta kontakten med Russland på vennskapelig og godt vis. Og endelig har vi også videreført studentsamarbeidet, i den grad det er mulig. Der tror jeg det er en del praktiske utfordringer vi kommer til å møte framover, som en konsekvens både av de sanksjonene som Vesten har satt i gang, og reiserestriksjoner. Men i den grad russere ønsker å fullføre studieprogrammene sine i Norge, er de selvsagt hjertelig velkommen til det. Det er viktig for denne regjeringen å signalisere at sånn skal det være. Når det så gjelder den akademiske friheten i Russland, tror jeg den er svært begrenset, sånn som det her ble sagt. Skulle det dukke opp russere i Norge som har et reelt behov for beskyttelse, vil de selvsagt bli behandlet på ordinært vis som en del av det asylinstituttet vi har. Så har vi de programmene som det ble referert til. Det får vi se på sammen med våre europeiske venner.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-03-09:
Ja, det vil jeg på ingen måte avvise – selvsagt. Det er viktig å understreke at forutsetningen for at man kan ta disse programmene som eksisterer allerede, i bruk, er selvsagt at folk er her, og at folk har en reell mulighet til å søke. Som representanten Øvstegård helt sikkert vet, er jo reiseaktiviteten og mulighetene for å reise mellom øst og vest kraftig redusert den siste tiden. Jeg tror også deler av den aktiviteten som vi ønsker skal fortsette – bare for å ha sagt det – knyttet til studenter, forskere og forskningssamarbeid, vil bli betydelig påvirket av det faktum at det ikke går fly, at de fleste grensene for alle praktiske formål er stengt, og at pengestrømmene er kuttet. Men som sagt: I den grad folk er her og har et reelt beskyttelsesbehov, er de selvsagt velkomne i Norge, og da skal vi gjøre vårt for å legge til rette for at de kan fullføre sine studieløp og eventuelle forskningsprosjekter i Norge.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-03-09:
Vi har pekt på studenter fra tre land som trenger særskilt oppmerksomhet, og det er Russland, Hviterussland og Ukraina. Det sier seg selv at utgangspunktet er veldig annerledes for ukrainere, som nå er på masseflukt. Det er all grunn til å tro at det er veldig mange av dem som allerede har flyktet, og som kommer til å flykte, som kommer til å ende opp i Norge. Det forbereder nå hele det norske samfunnet seg på. Departementet har vært veldig tydelig på i vår kommunikasjon og våre samtaler med institusjonene – altså universitetene og høyskolene – at vi ønsker så raskt som overhodet mulig å integrere, ta opp og gi studietilbud til dem som er i de relevante årskullene og går den type utdanning. Vi er også innstilt på å se på ulike regelverkstilpassinger, sånn at man får dem fort inn. Det kan handle om godkjenningsordninger og akkrediteringer. Det kan også handle om en del frister, som f.eks. fristen for Samordna opptak, den 20. april, men jeg opplever heldigvis at hele systemet har et voldsomt engasjement for å få til dette. Jeg tror dette kommer til å gå veldig bra.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-03-09:
I den grad – og det gjør det, for alt jeg vet, helt sikkert, jeg tar representanten på ordet – det foregår diskriminering av andre nasjonaliteter på grensen mellom Ukraina og Polen eller Ukraina og Romania, tar vi selvsagt skarpt avstand fra det. Det skulle bare mangle. Jeg opplever ikke at det har vært en problemstilling i det norske offentlige ordskiftet. Dette er jo tredjelandsborgere, og de kommer fra et sted. Når de har kommet seg vel over grensen, er de i Europa og i sikkerhet, og der tror jeg vi må legge til grunn at systemene fungerer godt. De vil ha mulighet til å reise hjem i den grad de ønsker det. Vårt fokus ligger på å håndtere det vi allerede nå må anta blir en stor ukrainsk flyktningstrøm til Europa. Det kommer helt åpenbart også til Norge. Det må hele det norske samfunnet innstille seg på, inkludert universiteter og høyskoler.