Trond Helleland (Høyre), 2016-10-04:
For tre år siden lovet vi landet en ny kurs. Helsekøene var for lange og ventetidene for lange. Etterslepet på veiene våre vokste, og det ble bygget for lite nytt. Fattigdomsbekjempelsen var for lite målrettet, forskningsinnsatsen var for lav, skattetrykket var for høyt. Samfunnet hadde endret seg, men politikken sto stille. Norge trengte nye ideer og bedre løsninger. Landet har fått en ny kurs. Helsekøene og ventetidene går ned, spesielt innen rus og psykiatri. Vedlikeholdsetterslepet på veiene og jernbanen reduseres. Forskningsinnsatsen er økt betydelig. Hvileskjæret er over. Vi sørger for at elevene lærer mer i skolen. Aldri før har så mange lærere søkt om og fått innvilget etter- og videreutdanning. Vi gir flere barn tilgang på barnehage. Vi fornyer og forbedrer offentlig sektor og setter i gang det grønne skiftet. Men noen utfordringer har vokst. Før valget advarte vi mot hvor avhengig norsk økonomi var blitt av oljen. Dessverre fikk vi rett raskere enn noen hadde forestilt seg. Oljeprisen er mer enn halvert siden regjeringen overtok, og det har ført til økt ledighet, spesielt på Sør- og Vestlandet. Mange hardt arbeidende kvinner og menn har fått føle usikkerheten i arbeidsmarkedet på kroppen. Det er viktig å unngå at ledigheten biter seg fast på et høyt nivå. For å sette ledige hender i arbeid har samarbeidspartiene bevilget 5 mrd. kr til en tiltakspakke målrettet mot Sør- og Vestlandet. Skoler og sykehjem pusses opp, bygging av veier og jernbane framskyndes, og verftene får nye oppdrag fra det offentlige. Dette skaper nye jobber, og det skaper aktivitet og lys i vinduer i hele Norge. Samtidig som vi setter inn ekstraordinære tiltak, må vi styrke den langsiktige vekstevnen i norsk økonomi. Bare ved å styrke veksten kan vi sikre en trygg velferd. Derfor investerer samarbeidspartiene i tiltak som skaper vekst, som f.eks. kunnskap og skole, forskning, innovasjon, samferdsel og vekstfremmende skattelettelser. Investeringene i samferdsel alene har økt med 50 pst. på kun tre år. Det har gitt stor aktivitet i byggenæringen, samtidig som varer og folk kommer raskere fram. På mange måter er det et slags kinderegg, der vi bøter på situasjonen i arbeidsmarkedet samtidig som vi bidrar til å styrke konkurransekraften og støtte opp om omstillingen Norge skal igjennom. Denne politikken fungerer. Vi har den siste tiden fått flere positive signaler i norsk økonomi. Nav rapporterte i forrige uke om nedgang i den registrerte ledigheten for fjerde måned på rad. Ser en landet under ett, er ledigheten redusert i 14 fylker det siste året. En rekke sektorer som tidligere har levd i skyggen av oljen, rapporterer om bedre tider. Reiselivet hadde en rekordsommer, oppdrettsnæringen har aldri gått bedre, og bygge- og anleggsnæringen går så det suser. Norges Bank, SSB, NHO og Virke mener alle at økonomien er på vei til å ta seg opp. Felles for disse er at de sier at den økonomiske politikken har bidratt til å dempe nedgangen i norsk økonomi. Alt dette er bra, men oppgangen er sårbar. Hvis vi øker skattebyrden for bedriftene, risikerer vi at kursen endres, og at oppgang snus til nedgang. Nettopp derfor er jeg glad for at vi i vår fikk på plass et bredt skatteforlik på Stortinget, som gir bedriftene lavere selskapsskatt. Det vil føre til økte investeringer, som igjen gir ny jobber. Noen vil også hevde at skatteforliket er en innrømmelse fra Arbeiderpartiet av at vekstfremmende skattelettelser faktisk virker. I så måte synes jeg det er uheldig at Stortingets største opposisjonsparti, Arbeiderpartiet, i sitt alternative budsjett for 2016 varslet at de vil skjerpe skatten for norske bedrifter og lønnsmottakere med over 10 mrd. kr. Det vil bidra til å forlenge nedturen og er motsatt oppskrift av hva bedriften som sliter, nå trenger. Det er også verdt å spørre seg om skatteregningen kan bli enda større. Som vi leste i VG i dag, har Arbeiderpartiet gitt velgerne en lang rekke andre, ufinansierte løfter som vil øke landets utgifter hvert eneste år framover. Det handler om skolemat, en time fysisk aktivitet hver dag, to barnehageopptak – for å nevne noe. Dette er løfter som går utover Arbeiderpartiets vedtatte satsinger i deres alternative statsbudsjett. Om partiet går til valg på å avlyse disse løftene eller å øke skattene utover 10 mrd. kr, er noen av de avklaringene jeg håper å få i løpet av denne debatten. Det er ikke så veldig mye avklaringer så langt. La det være helt klart: Økte skatter på over 26 mrd. kr vil ikke bidra til å skape nye lønnsomme jobber i privat sektor. Økte skatter er det næringslivet og de som skaper arbeidsplasser, trenger minst akkurat nå. Hvorfor er dette viktig for Høyre? Jo, fordi det er folks arbeidsinnsats som gjør at vi kan skape en bedre velferd og en trygg hverdag. Det er folks arbeidsinnsats som gjør at regjeringen kan kutte helsekøene og skape pasientenes helsetjeneste. Det er folks arbeidsinnsats som gjør at vi kan forsterke klimateknologifondet og være det landet i verden som selger høyest andel lav- og nullutslippsbiler, og dermed vise at det grønne skiftet er mulig. Det er folks arbeidsinnsats som gjør at vi kan gjennomføre et stort lærerløft for å få bedre lærere og få mer læring inn i skolen. Og det er folks arbeidsinnsats som gjør at vi har rom som samfunn for å løfte dem som trenger det mest – det være seg rusavhengige, fattige barn eller mindreårige flyktninger – slik som samarbeidspartiene prisverdig har fått til. Dette er det verdt å minne om, for uten hardt arbeid fra menn og kvinner over hele landet hadde ingen av oss i denne salen kunnet gå til valg på bedre velferd til innbyggerne. Like viktig som bedre velferd er en trygg hverdag. I en tid med mer usikkerhet i verden og en ny sikkerhetspolitisk situasjon er jeg glad for at vi i Stortinget ofte kan samle oss om de store trekkene i utenrikspolitikken. Vi står samlet i fordømmelsen av grusomhetene som utspiller seg i Syria. Jeg opplever at regjeringen har fått bred støtte fra Stortinget i sitt arbeid for å styrke den humanitære innsatsen mot brutaliteten det syriske folk opplever. Likeledes føler jeg et samhold når vi i fellesskap diskuterer de store spørsmålene i utenrikspolitikken, som terror, organisert kriminalitet og internasjonale konflikter. Denne høsten skal Stortinget også diskutere hvordan Forsvaret skal møte framtidige sikkerhetsutfordringer i form av økt terrortrussel, et mer selvhevdende og uforutsigbart Russland og et fragmentert Europa. Det er kanskje den viktigste debatten dette huset har i løpet av denne fireårsperioden, for uten trygghet har vi heller ingen velferd. For å møte den nye sikkerhetspolitiske situasjonen har regjeringen fremmet en historisk satsing på Forsvaret. Målet er å styrke norsk forsvarsevne. Med langtidsplanen legger vi til rette for en langsiktig og bærekraftig utvikling av Forsvaret med reell balanse mellom oppgaver, struktur og økonomi. Meningene er mange om hvordan Forsvaret best kan styrkes, og det er bra. Men jeg er trygg på at utfallet av Stortingets debatt i høst vil være at Norge også i framtiden kan være blant verdens tryggeste land å bo i. Regjeringen har gjennom tre år vist at den leverer bedre løsninger som trygger Norge. Mye har blitt bedre, men vi er ikke i mål. Norge har fortsatt utfordringer som må løses. Ledigheten må bekjempes, og verdier må skapes. Økonomien og samfunnet må bli grønnere. Offentlig sektor må fortsatt reformeres. Barn må gis muligheter uavhengig av sosial bakgrunn. Elevene skal lære mer. Tryggheten vår må sikres. Dette er store oppgaver – oppgaver som Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre har vist evne til å håndtere. Jeg vil påstå at det har skjedd mer etter tre år med samarbeidspartiene enn etter åtte år med rød-grønn idétørke. Vi har vist gjennomføringskraft og evne til å holde det vi lover. Derfor tror jeg at velgerne vil si ja til fire nye år med bedre løsninger som trygger Norge. Jeg ser fram til det siste året i denne stortingsperioden. Det er mange spennende saker til behandling, og jeg er stolt av det engasjementet jeg ser i denne sal – på tvers av partilinjer. Stortinget er i dag et levende politisk verksted, og jeg tror ukene og månedene vi har i vente, på ny vil vise det. Derfor ønsker jeg alle en god høstsesjon og en ekstra god debatt nå!