Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2021-11-30:
Regjeringen Solberg løste koronapandemien på en god måte. De fortjener takk, og framfor alt fortjener selvfølgelig de som sto i første rekke – forvaltningen, helsevesenet – og de mange andre som tok den store støyten, takk. Den forrige regjeringen fikk stor tillit fra partiene på Stortinget, og Miljøpartiet De Grønne har samme holdning til den nye regjeringen. Vi har tillit til at den nye regjeringen viderefører og forsterker pandemiarbeidet. Miljøpartiet De Grønne har også vært kritisk til deler av koronapolitikken, først og fremst til den belastningen den har påført folk i helsevesenet. Der har kapasiteten konsistent vært for lav, særlig innen intensiv, infeksjon og akuttmottak, og belastningen på førstelinjen, fastleger og helsesentre har vært altfor stor. Ikke minst har de aller mest sårbare gruppene falt igjennom. De hjemløse og barn har blitt stående til dels utenfor hjelpetiltakene, og innenfor næringslivet har sektorene kultur, uteliv og reiseliv hatt altfor usikre forhold og fått en altfor stor del av støyten, med en hjelp som kom for sent for mange. Det står i sterk kontrast til stortingsflertallets iver etter å bruke forferdelig mange penger på å undergrave klimapolitikken med pandemien som unnskyldning gjennom eksepsjonelle støtteordninger til oljeindustrien i fjor sommer. Derfor oppfordrer Miljøpartiet De Grønne statsministeren og regjeringen til å styrke den videre koronapolitikken særlig på tre områder. For det første: Kapasiteten i helsevesenet må styrkes nå. Alle er glade for at statsministeren lovet dette i sitt innlegg, og det blir en avgjørende test av regjeringens evne til å vise handlekraft og omsette dette i raske realiteter og ikke bare i ord. Miljøpartiet De Grønne mener at det trengs i hvert fall 100 nye intensivplasser og 300 nye overvåkningsplasser raskt, og så må akuttmottak og infeksjonsmedisinske sengeposter bygges ut. Vi må også få større kapasitet ved den kommunale helsetjenesten, som pasienter veldig ofte skrives ut til, og som nå til dels er en propp i systemet. Fastlegene, som skal håndtere de mildeste tilfellene, må få bedre kapasitet. Hvordan skal dette skje i praksis? Det håper jeg at statsministeren kan komme tilbake til i sitt sluttinnlegg. Vi må være forberedt på neste bølge, og denne gangen må krisepakkene være klare på forhånd. Vi må dempe belastningen på de svakeste gruppene, og de mest utsatte delene av næringslivet må vite at støttepakkene står klare. De som trenger mat og et sted å sove, må vite at de får det. De næringene som har tatt den virkelig store støyten, må vite at denne gangen er hjelpen til stede, slik at ikke kulturarbeidere, ansatte i utelivet og ansatte i reiselivet ser for seg at de mister jobben en gang til, at de går konk en gang til. Statsministeren sa noe viktig: «Pandemien er ikke over før alle er vaksinert.» Utrullingen av vaksiner i land som vårt, har vært imponerende. I dag er 90 pst. av den norske befolkningen fullvaksinert, og halvparten av de eldre har fått en booster-dose. Men i Sør-Afrika, som er landet med høyest vaksinedekning i Afrika, har bare 25 pst. fått vaksine, og i svært mange andre land er nivået enda mye lavere. Pandemien er altså ikke over før aller vaksinert. Nå, mens vi er på full fart med å rulle ut den tredje vaksinedosen i Norge, er det et veldig stort moralsk, men også medisinsk dilemma at vi ikke har en større internasjonal innsats for å gi alle vaksine. Dette dreier seg om alt fra egeninteresse til elementær solidaritet og moral. Derfor er det godt at statsministeren lovet både penger til og innsats for mer internasjonal vaksinespredning. Det arbeidet må Norge intensivere, både gjennom WHO og gjennom sin rolle i ACT-A og TRIPS, og det kommer vi til å komme tilbake til fra Miljøpartiet De Grønnes side. Til slutt: Pandemiarbeidet må forankres bedre i Stortinget for å sikre legitimitet i befolkningen, og vi oppfordrer regjeringen til å ta viktige avgjørelser oftere tilbake til Stortinget.