trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Stine Renate Håheim (Arbeiderpartiet), 2019-06-07:
Komiteen har hatt til behandling Prop. 91 L for 2018–2019, om endringer i smittevernloven. Regjeringen har fremmet flere endringer i loven fordi erfaringen med loven tilsier at det har vært behov for presiseringer og endringer av enkelte bestemmelser. Smittevernet er en av samfunnets viktigste oppgaver. For 100 år siden døde i snitt 10 pst. av alle barn, bl.a. på grunn av smittsomme sykdommer. Kolera, tyfus, lepra, tuberkulose og difteri kom i bølger og tok livet av mange. Nå er nesten alle de fryktede barnesykdommene nesten utryddet, takket være et iherdig arbeid fra offentlige myndigheter. Smittevernet har vært en ubetinget suksess. En samlet komité er enig om at den nye store utfordringen er antibiotikaresistens. Får vi ikke stagget den, vil det føre til høyere sykelighet og dødelighet i befolkningen. Derfor er det viktig at regelverket på smittevernområdet er oppdatert. Komiteen støtter at en pasient må være pliktig til å følge informasjon og smittevernveiledning for å hindre at andre skades. Komiteen støtter også at det gis adgang til å fatte hastevedtak om tvungen isolering, men vi i Arbeiderpartiet vil understreke at tvangsbruk må begrenses til helt nødvendige tilfeller. Et flertall i komiteen mener det er fornuftig å lovfeste de fire kravene ved bruk av smitteverntiltak. Dette mener vi gjør loven tydeligere både for helsepersonell og for folk flest. Vi i Arbeiderpartiet er bekymret for at ressurssituasjonen i det lokale smittevernet er for dårlig, og vi mener at det i tillegg til de endringene som er redegjort for, er behov for en nasjonal handlingsplan for smittevernet utenfor helseinstitusjonene. I tillegg er det kommet mange høringssvar som gir uttrykk for at regjeringens forslag ikke gir en tilstrekkelig avklaring av rollefordelingen mellom Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet. Vi i Arbeiderpartiet mener det er problematisk at det er uklarhet i ansvar og oppgaver mellom to statlige etater som skal håndtere alvorlige krisesituasjoner, og mener at regjeringen burde foreslått en mer avklart løsning. Jeg tar opp de forslag Arbeiderpartiet står bak, sammen med Senterpartiet og SV.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2019-06-07:
Jeg sitter ikke i helse- og omsorgskomiteen, men jeg tar ordet fordi jeg hørte representanten Kjersti Toppe omtale situasjonen på Askøy, hvor det mest sannsynlig er en vannbåren smitte i kommunen. Det kan være at det er en sammenheng mellom dette og at et barn har dødd, men det vet vi for lite om, og å omtale det som om noen er drept – jeg ville ikke brukt det begrepet, som Toppe gjorde, men nok om det. Toppe er jo fra Bergen og kjenner situasjonen i Svartediket og bakterieutbruddet som var der, og grunnen til at jeg tok ordet, er at vannbåren smitte også er viktig å diskutere i denne sammenhengen. Noen av de større utbruddene i verden har faktisk vært i Østersund, i Skellefteå og i Bergen. Nå ser vi kanskje et litt stort utbrudd på Askøy, og derfor er den kommunale vannbehandlingen svært viktig. Vannbåren smitte kan jo potensielt ramme mange. Da er det verdt å minne om at håndteringen av vann og avløp er en gebyrfinansiert tjeneste lokalt, og det er kommunene som har et stort ansvar når det gjelder å ha oppdaterte anlegg og ha barrierer mot utbrudd. Derfor er samarbeid lokalt og det å ha kompetanse, det å følge med på hvilke typer behandlingsanlegg en har, en svært viktig oppgave for kommunene. Det er også viktig for Stortinget og for staten å ha ulike lover og samarbeid oppdatert, men i forbindelse med at vi har fått en annen type vær, en annen type klima, vil sannsynligvis disse utfordringene tilta de neste årene. Derfor er det også viktig at vi samarbeider på tvers – på tvers av helse- og omsorgskomiteen, på tvers av energi- og miljøkomiteen – både her i Stortinget og i statlige organer ellers for å berede. Noe av det som har skjedd de siste årene, er at en har etablert en nasjonal vannvakt nettopp for å bistå kommunene når sånne typer hendelser skjer, som f.eks. på Askøy, slik at en kommer ut med informasjon så raskt som mulig. Mye av dette kan jo også spores via sosiale medier, faktisk, en kan se hvor i kommunen disse utbruddene skjer. Det hadde Skellefteå og Østersund bedre kapasitet på enn vi har hatt i Norge tradisjonelt, med at de hadde informasjonsavdelinger som var trent på dette, men vi har blitt mye bedre på det også i Norge, etter bl.a. Utøya. Så her er det mange aktører som skal samarbeide for å sikre den beredskapen. Det var det jeg ville minne oss selv på, at her er vi alle avhengige av å samarbeide, og særlig kommunene, om hva en skal bruke det gebyret til. Om en også kan bruke det til mer informasjonskapasitet, er faktisk en av diskusjonene vi er nødt til å ha.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2019-06-07:
Siden komiteen også har berørt menneskerettighetssituasjonen i Tyrkia, har jeg lyst til å si litt om det, selv om det selvfølgelig er en sak som ligger under en annens ansvarsområde: utenriksministerens. Situasjonen for menneskerettigheter og rettsstatens stilling i Tyrkia er bekymringsfull. Regjeringen har gitt uttrykk for det gjentatte ganger. Vi har styrket støtten til det sivile samfunnet i Tyrkia i takt med den forverrede situasjonen, og i 2018 var det 11,5 millioner norske kroner som gikk til tyrkiske organisasjoner som arbeider med menneskerettigheter, og vi prioriterer tiltak for ytringsfrihet. Det er også verdt å merke seg at den norske ambassaden prioriterer å være til stede ved rettssaker mot tyrkiske menneskerettighetsforkjempere, parlamentarikere og journalister. Samtidig har vi gjennom Europarådet bundet både Norge og Tyrkia til Den europeiske menneskerettskonvensjon og Den europeiske menneskerettsdomstol, så vi har et felles verdigrunnlag og sett av standarder som både Norge og Tyrkia har forpliktet seg til å følge, og som er utgangspunktet for den dialogen som Norge har med Tyrkia. Dette var ment som en orientering om hva regjeringen gjør. Så er det selvfølgelig slik at jeg setter pris på og mener det er riktig at en enstemmig komité i dag anbefaler å vedta forslaget.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
I mitt innlegg ba jeg om at forsvarsministeren svarte vedrørende henvendelsen fra Avinor til Forsvarsbygg om plassering av hangar for MPA-flyene. Jeg ba om svar på om det innebærer at hangaren må flyttes, om det får noen kostnadsmessige konsekvenser, og om det endrer de operative forutsetningene for plassering av MPA-flyene. Dette brevet er informasjon som er ny for Stortinget, og derfor mener jeg at det i høyeste grad er relevant at vi stiller spørsmål rundt det. Det er forsvarsministerens ansvar at vi tar informerte beslutninger i Stortinget, men det eneste svaret vi nå fikk, var at det jobbes med å finne konstruktive løsninger, hvis jeg siterer forsvarsministeren riktig. Så derfor spør jeg igjen: Er den kostnadsrammen som vi har til behandling i dag, reell, og lar plasseringen av disse MPA-ene seg gjennomføre under de forutsetningene som Stortinget tidligere har vedtatt?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Takk for svaret. Da velger jeg å legge til grunn at den kostnadsrammen vi nå behandler, er reell, og at prosjektet vil la seg gjennomføre innenfor den kostnadsrammen. Men allikevel, i lys av det som er sagt her i salen i dag, og i lys av statsministerens tidligere uttalelser, velger jeg å følge opp. Statsministeren har tidligere uttalt at det fortsatt skal være trening og øving på Andøya. Ingen har så langt kunnet svare på hva det egentlig innebærer, så mitt oppfølgingsspørsmål til forsvarsministeren er rett og slett: Risikerer vi nå med dette løpet å ende opp med to parallelle MPA-baser?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Jeg har problemer med å tolke forsvarsministerens svar her, og jeg antar at Stortinget blir nødt til å gå nye runder hva gjelder alliert mottak mer bredt, og hva slags konsekvenser det kommer til å få for vår basestruktur. Men han bidrar ikke til å oppklare hva statsministerens utsagn om fortsatt trening og øving faktisk innebærer, og vi hører bekymringen der ute om at dette kommer til å ende med at vi har utstrakt amerikansk virksomhet på Andøya, mens vi har en norskbasert aktivitet på Evenes. Er dette en utvikling som forsvarsministeren ser for seg, og som han mener er ønskelig?
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Jeg hadde behov for å tegne meg en gang til – av et par ganske åpenbare grunner. Den ene er for å avlegge representanten Elvenes en visitt, som her fra talerstolen velger å kalle en gjennomgang av det totale kostnadsbildet for anskaffelsen av kampfly for – jeg tror ordet var – en lapsus av ulike opplysninger. Jeg synes, for å være helt ærlig, at det er urovekkende at det fra posisjonspartienes side er en så laber interesse for å få avdekket hva som er fakta når det gjelder kostnadsutvikling i programmet som helhet, og også for utvikling av basene. For dette er en sak med potensielt store konsekvenser for Forsvarets evne til å gjøre andre typer investeringer i framtiden. Dette handler om Forsvarets handlingsrom i årene som kommer, og det burde vi alle være interessert i. Så tilbake til Evenes. Jeg har et behov for, før vi runder av debatten i denne saken, å presisere de forutsetningene som nå ligger til grunn, også etter at forsvarsministeren har vært på talerstolen i flere runder. Forsvarsministeren har uttalt at flytting av hangaren ikke kommer til å gi økte kostnader og øke tiden det tar å gjennomføre det prosjektet. Det har altså forsvarsministeren bekreftet fra Stortingets talerstol, og det merker vi oss. Forsvarsministeren har nå også tydelig uttalt at vi ikke skal ha to parallelle MPA-baser. Det er jo da fristende å spørre om det innebærer at forsvarsministeren nå har sagt at alliert MPA-aktivitet også skal foregå fra Evenes. I så fall er det fint om han kommer på talerstolen og klargjør og presiserer det. Jeg må si at jeg, i likhet med representanten Navarsete, er glad for at det føres referat, for dette er to sentrale avklaringer, som nå ligger til grunn for at Arbeiderpartiet stemmer som vi gjør i salen senere i dag. Det å få understreket nettopp det poenget er grunnen til at jeg gikk på talerstolen igjen nå.
Hårek Elvenes (Høyre), 2019-06-12:
Det var representanten Navarsete og representanten Lysbakken som fikk meg til å ta ordet. Representanten Navarsete sa at usikkerhetsfinansieringen ikke var finansiert. Det er feil. Usikkerhetsavsetningen ligger i kostnadsrammen som Stortinget har bevilget, men usikkerhetsavsetningen ligger ikke i prosjektets styringsmål. Hva gjelder representanten Lysbakken, har SV en gjentagende hang til å komme tilbake til F-35-prosjektet, hele tiden med det for øye å redusere antallet fra 52 til 40 kampfly. Det har SV vært opptatt av lenge før denne saken om en mulig kostnadsoverskridelse kom. SV har sågar hevdet i budsjettdebatten at ved å redusere antall kampfly fra 52 til 40 vil man ha 220 mill. kr mer å bruke på forsvarsbudsjettet. Så har man tillatt seg å si at gjennom det vil man styrke Forsvaret. For det første er det en veldig liten økning i forhold til den økningen som ligger inne i årets forsvarsbudsjett på 4 mrd. kr. Men det som er mer alvorlig, er at å redusere antall kampfly fra 52 til 40 gjør noe med Luftforsvarets kampevne, og når man reduserer Luftforsvarets kampevne, reduserer man også det totale forsvarets militære kampevne. Disse flyene skal ikke bare utføre operasjoner på vegne av Luftforsvaret, men de skal faktisk sikre at landstyrker og Sjøforsvaret er i stand til å gjennomføre de operasjoner som de må gjøre, når de er avhengig av et sikkert luftrom. Så til den påståtte kostnadsoverskridelsen på F-35. Det er to faktorer som varierer her. Den ene er prisen på selve flyet. Det bør nevnes at produksjonsprisen på flyet går ned og ligger lavere enn det man først antok. Så har man en valutakurs som vil variere over tid. Men hvis man ser disse to faktorene mot hverandre, og ser inn i glasskulen så langt som man overhodet har forsyn til å gjøre, er det ikke noe som tyder på at det ligger en kostnadsoverskridelse på dette prosjektet. Så kunne det også vært interessant, hvis man klarer den intellektuelle tanken, å se investeringskostnaden sammen med selve levetidskostnaden på prosjektet. Da sitter man med totalsummen på prosjektet. Som ministeren har påpekt flere ganger, er det intet som tyder på at denne totalsummen på F-35-prosjektet blir overskredet. Den saken i Bergens Tidende er en lapsus av uavhengige saksforhold, der man ser nødvendig EBA og fasiliteter man trenger for å drive F-35 i det daglige, sammen med investeringskostnaden. Hvis man velger å koke dette sammen uten å etterprøve egne påstander på en god måte, kan man lage en hvilken som helst historie.
Hårek Elvenes (Høyre), 2019-06-12:
Først vil jeg takke Ombudsmannen for en god rapport. Ombudsmannen skal jo, som det står i mandatet, ivareta de allmennmenneskelige rettighetene for Forsvarets personell. Norge var tidlig ute med ombudsmannsordningen, og nå skal man også se på om mandatet til Ombudsmannen er ajourført godt nok, sett opp mot dagens forsvar og dagens utfordringer. Rapporten har en del funn som er interessante. Det gjennomgående er et veldig positivt inntrykk: motiverte soldater, høy lojalitet, veldig få refselser og en vernepliktsordning som skaper godt omdømme for Forsvaret, også hva gjelder tillitsmannsordningen, som fungerer veldig godt. Men så er det noen funn som er interessante å kunne følge opp nærmere. For det første påpeker rapporten at velferdstilbudet nå reduseres på enkelte steder i Forsvaret. Forsvaret var jo en pioner på dette området gjennom Forsvarets velferdstjeneste. Man hadde en klar tanke om at når en så stor del av ungdomskullet viet ett år til fedrelandet, og ofte måtte tjenestegjøre på avsidesliggende steder, så skulle det være et ordentlig velferdstilbud. Det har vært et adelsmerke ved Forsvaret, og jeg håper at det blir videreført, slik at ikke det gode velferdstilbudet etter hvert blir dårligere. Det er interessant å se at kasernestandarden nå begynner å komme opp på et akseptabelt nivå, og det er med respekt å melde på høy tid. Kaserner i Forsvaret er langt på vei bygd på 1950-tallet, og mange av dem er gått ut på dato. Nå er den bygningsmessige standarden hevet, det blir mulig for begge kjønn å kunne bo på samme kaserne, og dette skal være tipp topp i løpet av 2020. Så er det et annet interessant funn i rapporten, og det gjelder dette med seksuell trakassering. Det synes som at de intervjuene og tilbakemeldingene som Ombudsmannen har fått, ikke i så stor grad fanget opp dette som den undersøkelsen som er gjort, vernepliktsundersøkelsen, som kartlegger at faktisk 16–17 pst. av de kvinnelige vernepliktige føler seg seksuelt trakassert. I sum er dette en veldig interessant rapport. Det er også klare oppfølgingstiltak, som storting og regjering tar ad notam.
Hårek Elvenes (Høyre), 2019-06-12:
Representanten Moxnes’ innlegg var helt blottet for forståelse av hva gjensidige NATO-forpliktelser egentlig innebærer. Man kan vel strengt tatt ikke vente noe mer av et parti som både er imot NATO og imot USA. Det som fikk meg til å ta ordet, var et poeng som tiden ikke tillot i forrige innlegg. Det var et viktig funn i rapporten. I rapporten står det at Forsvaret rekrutterer soldater med høyt utdannelsesnivå, som er sterkt motiverte, relativt sett mange fra tettbebygde strøk i Norge og få med yrkesfaglig bakgrunn. Det er en situasjon man skal se nærmere på, og som ikke bør forsterkes. Det er vel å merke veldig bra at man rekrutterer motivert ungdom med gode karakterer, men Forsvaret har behov for vernepliktige med en annen type bakgrunn. Man må ikke komme i den situasjonen man nå er kommet i i Finnmark, hvor man ikke klarer å fylle HV-stillingene fordi man mangler rekrutter fra Finnmark. Det er derfor man nå innfører seks måneders verneplikt i garnisonen i Porsanger, slik at de skal kunne få lengre tjenestetid i HV-styrken i Finnmark. Dette er et funn som Ombudsmannens rapport varsler, og som man må se nærmere på, slik at denne utviklingen ikke skjer også i andre deler av landet, for da kan vi få et oppsetningsproblem.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-06-12:
Det gjer eg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-06-12:
Det er svært mange spørsmål ein kunne hatt lyst til å stille, men eg skjønar at eg får berre ein replikk, og det seier sitt. Det kunne ha vore interessant å spørje om når forsvarsministeren var informert om problematikken med turbulens på Evenes knytt til den sivile luftfarten, og når han hadde tenkt å informere Stortinget. Kvifor har det slik hast å ferdigstille MPA-basen på Evenes? Er det ikkje rett at ein i dag flyr P8 frå Andøya, og gjer det veldig godt? Er det ikkje òg rett at det har vore problematiske prøveflygingar med P8 på Evenes? Men det kan ikkje spørjast om, for me har ikkje tid til alt saman. Det kunne vore interessant å vite om statsråden kan garantere at kostnadsrammene held, når me veit at kostnadsramma på Evenes har auka med 80 pst. før spaden er stukken i jorda. Men eg vil likevel berre spørje: Vil flyttinga av hangaren medføre auka kostnader? Og eg vil ta opp igjen spørsmålet frå Marthinsen: Vil me få to parallelle MPA-basar og bandleggje både Andøya og Bodø framover? Det er ikkje føreseieleg frå statsråden.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-06-12:
Det vart litt kort tid til å avslutte innlegget mitt i første omgang, så eg tenkte eg skulle gjere det ferdig – sjølv om eg ikkje skal forlengje debatten unødvendig. Det er interessant å registrere korleis statsråden berre avfeiar alle innvendingar. Det er bra at det vert ført i Stortingets logg, for det kan hende det vil kome til nytte ved seinare høve. Dei som arbeider i MPA-miljøet, dei som arbeider i ulike flyselskap, dei som er flygarar, seier ikkje det same som statsråden når det gjeld forholda på Evenes. Det er merkeleg at det er så ulike versjonar frå dei som faktisk dagleg har sitt virke som flygarar, og frå statsråden, som sit på eit kontor her i Oslo. Sjølvsagt har ikkje eg og Senterpartiet svar på status i saka mellom Avinor og Forsvaret sidan me ikkje har fått informasjon om det. Me har ikkje fått noko informasjon. Det burde me hatt. I verste fall kan me ende i ein situasjon der den sivile luftfarten vert fortrengd som følgje av utbygginga, når ein skal ha både QRA og maritime patruljefly inn på eit ganske avgrensa område, sidan dette òg er Ramsar-område. Det er òg topografi. I så fall misser Ofoten flyplass for sivil trafikk. Det har kome ei lang kravliste frå lokalmiljø og lokalpolitikarar for kva dei vil krevje. For det er klart at dei er no livredde for at dei vert sitjande med følgjekostnadene av dette arbeidet. Er den risikoen verdt å ta? Estimert kostnad for ein ny flyplass i Lofoten og Vesterålen er vel om lag 20 mrd. kr, ifølgje Avinor. Er dette ein risiko som det er verdt å ta? Så på bakgrunn av at det har kome nye opplysningar i saka mellom framlegging frå komiteen og debatten, har Senterpartiet levert eit laust forslag i dag der me ber om at investeringsproposisjonen går attende til komiteen for ny handsaming. Det rekk komiteen fint å gjere før sommaren om ein vil hastebehandle han. Då burde ein få ei full utgreiing frå statsråden, gjerne i lukka møte, i og med at han stadig viser til at mykje er hemmeleg. På bakgrunn av at me må fatte vedtak som skal ha legitimitet, som folk skal ha tillit til, som skal vere basert på fakta, og at all informasjon ligg på bordet, håpar eg på at Senterpartiet får støtte for forslaget sitt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-06-12:
Eg vil ta opp forslaget som Senterpartiet er medforslagsstillar til.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-06-12:
I beskrivinga som VG hadde om forholda på Skjold leir i indre Troms, seier hovudverneombodet: «Det var så skittent der at det kunne være helsefarlig å jobbe der.» Vidare fortel han at «det var så mye støv i en del elektrisk utstyr at det utgjorde brannfare». Det var varsla ny stenging i går – eg veit ikkje resultatet av det – dersom det ikkje endra seg. Forhåpentlegvis har det endra seg. Det fyrste spørsmålet mitt er et ja- eller nei-spørsmål: Har det hatt operativ tyding at fleire hallar har vore stengde på Skjold leir i indre Troms? Og så til det neste, som krev nokre fleire ord: Forsvarsdepartementet har sjølv gått bort frå å ha privat løysing på sitt reinhald. Kvifor?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-06-12:
Når Forsvarsdepartementet har fridomen til å gjere slike val, bør vel òg andre delar av Forsvaret kunne ha den same fridomen. Så vil forsvarsministeren då syte for at dei ulike delane av Forsvaret utanom Forsvarsdepartementet sjølve får høve til å vurdere om det er andre tilbod enn dei som ein no har, altså om det òg kan finnast løysingar der ein får ha meir fast tilsetjing enn det ein har i dag, om det er mogleg å få til? I dag har ein jo ikkje moglegheit til å gjere noko anna enn å få alt ut på anbod. Når statsråden seier at ein fann at det kunne vere konkurransedyktig pris, går eg ut frå at DSS ikkje leverte anbod på same måte som ISS gjorde. Vil ein no gi fridom til resten av Forsvaret til å gjere det same?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2019-06-12:
Det er interessant å lese rapporten frå Ombodsmannen for Forsvaret, og det er ein del punkt eg vil framheve. Det første er verneplikta, at ein undersrekar kor viktig det er at verneplikta og førstegongstenesta får rette og nødvendige rammer for ei heilskapleg god teneste. Det ligg òg nokre punkt og anbefalingar til Forsvaret som er viktige å understreke, for verneplikta er sjølvsagt viktig for rekrutteringa til Forsvaret, men ho er òg viktig for Forsvarets status blant folk. At fleire har kunnskap om Forsvaret frå innsida, er bra for forsvarsviljen i det norske folk, så verneplikta er viktig av mange årsaker. Ein samla komité er òg oppteken av og har merka seg Ombodsmannsnemnda si uro over vedvarande omstillingsprosessar og korleis dei påverkar personellet i Forsvaret. Det kan òg kanskje vere noko for statsråden å tenkje nøye gjennom, at når ein har så mange omstillingsprosessar parallelt som ein har i dag – både når det gjeld utdanning, korleis ein organiserer Forsvaret, og sjølvsagt det som ligg i både flytting, oppretting og nedlegging av ulike basar – medfører det stor belastning på enkeltmenneske og dei tilsette i Forsvaret. Eg vil òg trekkje fram at noverande veteranplan går ut i 2019. Det er viktig at det kjem ein ny plan på plass i god tid før 2020, og då begynnar det å haste. Veteranane våre må takast godt vare på, dei har gjort ein viktig jobb for landet, og dei må ha føreseielege rammer for korleis regjeringa skal utøve politikken, men òg korleis Stortinget skal gi rammene for det. Så vil eg nok ein gong undersreke at det å auke talet på vernepliktige i Forsvaret og ha balanse mellom oppdrag og ressursar er understreka frå Ombodsmannsnemnda, og det tenkjer eg det kan setjast eit stort obs ved. Det har vore gjort eit stort poeng frå regjeringas side av at ein no har balanse mellom oppdrag og dei økonomiske rammene. Ei kan jo lese i rapporten at Ombodsmannsnemnda kanskje ikkje er heilt samd i det.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-12:
Jeg tror statsråden bare må akseptere at flere saker i det siste har bidratt til at opposisjonen har litt frynsete tro på hans evne til å informere klart og tydelig om kostnadsrammer som sprekker. Nå ble det uklart for meg hva som egentlig var svaret på spørsmålene om Evenes. La meg ta opp den andre kostnadsrammen vi er bekymret for om dagen, og det gjelder kampflyene. Ifølge oppslag i Klassekampen tilsier de beregninger som valutaeksperter nå gjør, at ikke bare styringsmålet for kampflykjøpet ryker, men at også kostnadsrammen kan være i ferd med å ryke. Er det også statsrådens inntrykk, eller kan statsråden berolige Stortinget med å si at han har om ikke stø kurs mot styringsmålet, så i hvert fall kurs for å holde seg innenfor kostnadsrammen for F-35-kjøpet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-12:
To ord om kampfly først, siden både forsvarsministeren og representanten Elvenes har vært svært bombastiske i sin omtale av det: Jeg vil vel si at det som står på spill nå, ikke er Luftforsvarets kampevne, men kampevnen til resten av Forsvaret – hvis investeringene i et svært stort, omfattende og dyrt kampflyvåpen gjør at vi ikke kan investere i andre ting som er helt nødvendige for å få Hæren opp og stå. Det er helt riktig at SV mener det hadde holdt med 40 fly, og det er en rekke studier i forbindelse med kampflykjøpet som viser at det ville gitt Norge et godt og solid kampflyvåpen. Men alternativet i dag er altså 46 eller 52, siden svarene vi har fått fra Forsvarsdepartementet, tyder på at det ikke er juridisk mulig å gå tilbake på bestillingen av de siste seks. Det store spørsmålet nå er altså om vi skal gå til 52 eller ikke, og da vil det være – og det vil jeg understreke – uansvarlig å gå til 52 uten å ha tydeligere kontroll over kostnadsbildet enn det vi har i dag. Jeg merker meg – og det er igjen svært viktig at det føres referat fra dette møtet, vi skal ta godt vare på det referatet – at forsvarsministeren er veldig klar på at han nå ikke har noen som helst grunn til å frykte kostnadsoverskridelser, og at representanten Elvenes på Høyres vegne kaller det «den påståtte kostnadsoverskridelsen» og sier at det er «intet som tyder på» at kostnadene blir overskredet, osv. Alt er notert og vil bli tatt godt vare på. Jeg må også si at jeg synes Høyres omtale, gjennom representanten Elvenes, av kritisk journalistikk i denne saken i hvert fall er lite elegant. Jeg tror regjeringen skal møte kritisk journalistikk i denne saken med en smule mindre arroganse. Jeg får håpe for regjeringens skyld at det ikke viser seg at det er Bergens Tidende som har rett. Da vil dagens referat bli en belastning for regjeringspartiene. Kort til Evenes til slutt, det var derfor jeg egentlig tegnet meg.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-12:
Det har stått null hele tiden. Helt kort: Jeg mener det er kommet fram en del opplysninger knyttet til Evenes som gjør at det vil være fornuftig at vi tar den lille ekstra tiden det vil kreve å få gått én runde til i komiteen. Jeg synes Senterpartiet har gode argumenter for det, og derfor vil SV stemme for det løse forslaget som er fremmet av Senterpartiet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2019-06-12:
Jeg vil bare kort si noe om oppfølgingen av veteraner, siden vi har tatt det opp i merknader, og siden det har kommet opp i debatten her. Det er ingen tvil om – og la meg anerkjenne det først – at det har skjedd veldig mye positivt de siste årene knyttet til oppfølgingen av veteranene våre. Det har vært et bredt, tverrpolitisk engasjement for det, og det har vært satt i verk viktige tiltak både under forrige regjering og under denne regjeringen. Men det er fortsatt en del bekymringer og altfor mange rapporter som kommer fra veteranenes organisasjoner, om folk som ikke blir fulgt opp på den måten de burde. Særlig viktig tror vi det er at kommunene skos bedre for å følge opp sin del av ansvaret, og at det er en forsterket innsats for å overføre kompetanse fra helsetjenestene til kommunene. Det er også et sprik mellom det bildet som ofte tegnes i offentlige dokumenter av tilstanden, og det som rapporteres fra veteranenes egne rekker, der det fortsatt er for mange av dem som har tjenestegjort i internasjonale operasjoner for Norge, som rapporterer om bl.a. psykiske problemer som de ikke får god nok hjelp til å håndtere. Vi kommer til å stemme for det forslaget som Rødt har fremmet knyttet til dette.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Ja – med den kunnskapen vi har nå, er svaret ja på alle de spørsmålene. Dette er en naturlig del av prosessen. Man lager en reguleringsplan, man plasserer ut EBA, og så gjør man de analysene det er nødvendig å gjøre for et sånt prosjekt. Så blir det behandlet, og man må gjøre nødvendige justeringer. Både Avinor og Forsvarsbygg har skissert konstruktive løsninger her. Man kan enten flytte den, eller man kan dreie hangaren, som Avinor foreslår i sitt brev. Her er det altså et godt kunnskapsgrunnlag for å finne en løsning akkurat for den problemstillingen, og dette er en naturlig del av en prosess når man bygger en base av denne størrelsen.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Det er faktisk et kjærkomment og veldig godt spørsmål. Grunnen til at vi behandlet Bodø og Andøya i revidert nå, var som følger: NATO er i gang med å rullere sitt planverk opp mot alle medlemslandene. Det gjør at vi har behov for å rullere vårt nasjonale planverk når det gjelder baser. Både i Bodø og på Andøya har vi store sivile omstillingsprosjekter på gang. Vi hadde behov for å avklare status for Bodø og Andøya i så måte, sånn at vi fikk skapt forutsigbarhet for den sivile aktiviteten som er planlagt der. Derfor har både Bodø og Andøya fått en beskrevet beredskapsstatus. Ja, det kan bli alliert aktivitet der, men vi vil ikke ende opp med to parallelle MPA-baser. Andøya vil bli forberedt for en rolle i en krise-/krigssituasjon, en beredskapsrolle. Vi øver mye med allierte, og da kan det hende at vi må øve både på Bodø, Andøya og andre steder.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Nei, det er ikke en utvikling jeg ser for meg. Tvert imot har vi vedtatt i den langtidsplanen vi er inne i nå, og det nasjonale planverket vi bygger på, at vi skal øve sammen med våre allierte. Vi har også i konseptet for Evenes beskrevet aktivitet for allierte. MPA-aktiviteten skal foregå fra Evenes. MPA-aktivitet med allierte skal også foregå fra Evenes. Vi har forsøkt – for å skape forutsigbarhet for de sivile prosjektene i Bodø, ny by, ny flyplass, og på Andøya med testsenteret og Andøya Space Centre – å skape stor forutsigbarhet for de sivile interessentene som er inne, ved å beskrive en beredskapsstatus for de to basene. I et beredskapsperspektiv må enhver flyplass i Norge kunne være forberedt på at man kanskje må bruke den i krise eller krig. Men vi forsøker å skape så stor forutsigbarhet(presidenten klubber) for de sivile aktivitetene som mulig med det vi gjør. (presidenten klubber)
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Dette var et perlekjede av grunnløse påstander, så jeg er ikke helt sikker på hva jeg skal begynne med. Med det vi vet nå, vil ikke kostnadsrammen sprekke på Evenes. Hvis det tilkommer kunnskap om at det skjer, kommer vi til Stortinget og informerer om det – ganske enkelt. Men der er ingenting. Jeg registrerer at Navarsete i media uttaler seg om konflikten mellom Avinor og Forsvarsbygg. Dette er ikke en konflikt. Det er to fagmiljøer som gjør det de skal gjøre; de prøver å bygge så gode forhold som mulig på den nye basen. Avinor skisserer selv i sitt eget brev en mulig løsning: Drei hangarbygningen, så vil vi få gode operative hensyn. Man opererer sivilt på begge de flyplassene. Operativiteten er like høy på Evenes som den er på Andenes. På Evenes opererer man med jetfly, på Andenes opererer man med propellfly, sivilt – noe som burde tilsi at operativiteten på Andenes burde være enn høyere enn på Evenes.(Presidenten klubbar.) Det er altså gode forhold …(presidenten avbryt) (Presidenten klubbar.) (presidenten avbryt)
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Denne statsråden får også litt frynsete tiltro til opposisjonens vilje til å tilegne seg den kunnskapen som trengs i disse sakene. Vi har sagt hele tiden at kostnadene for kampflyprogrammet er avhengig er tre ting: Hva slags kostnadsreduserende tiltak man kan fortsette å gjøre – hittil har man tatt ned prosjektet med 8 mrd. kr i forhold til styringsrammen. Hva slags forhandlinger man gjør framover for at man forhandler seks og seks fly når man kjøper dem – det vil også ha sitt å si for prisen, det kan være kostnadsreduserende. Det tredje er valutaen. Når representanten viser til regnestykket i Klassekampen, nekter Klassekampen å ta inn de to første faktorene. De lager en prognose kun basert på valutaen. Nei, det er ikke sånn dette prosjektet ble presentert for Stortinget, da representanten satt i regjering. Det er ikke sånn vi har informert Stortinget i årene etterpå. Det er ikke sånn vi har planer om å informere i framtiden heller. Vi tar hele bildet. Hvis vi ser en mulig kostnadssprekk, informerer vi selvfølgelig Stortinget.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Det er en merkelig inngang til denne debatten. Ut fra det representantene Navarsete og Nordlund sier, skulle man nesten tro at det ikke fantes flyfaglig kompetanse verken i Forsvaret eller i Avinor. Jeg stoler på at de fagfolkene som behandler den prosessen, kan det de skal gjøre. Hvis man legger hele brevet fra Avinor til grunn, gir det legitimitet til prosessen, for man beskriver et problem, og man viser at man er i en konstruktiv prosess for å få løst det. Willfred Nordlund spør: Når startet man med plasseringen? Vel, Forsvarsbygg foreslo åtte alternative plasseringer. Avinor valgte den plasseringen som er valgt ut nå, og så gjør man simuleringene av turbulens, noe man er nødt til å gjøre uansett hva man bygger på en flyplass. Det er altså en høyst ordinær prosess man er inne i. Så til det med kampfly og den basen. Jeg registrerer at opposisjonen bruker begrepet «avslørt» om den prosessen. Bergens Tidende får jo ikke SKUP-prisen for å lese de dokumentene regjeringen har sendt til Stortinget. Der har de hentet kunnskapen om kampflyprogrammet. Som jeg sier, hvis man skal lage en kvalifisert prognose framover, må man ta inn over seg at man har kostnadsreduksjoner i programmet, man må ta inn over seg at det skal forhandles pris på de neste flyene, og man må ta inn over seg valutaproblematikken. Alt dette er det informert om i dokumentene til Stortinget. Jeg er helt enig i at det er utfordrende hvis vi skal sitte med en dollarpris på nærmere 9 kr i seks år framover, men en valutautfordring er også beskrevet, samtidig som vi har brukt mye tid på å beskrive at prosjektet er vellykket. På styringsrammen har vi per nå gått ned med 8 mrd. kr, fra 74 mrd. kr, innenfor prosjektet. Man gjør kostnadsreduserende tiltak som kommer prosjektet til gode. Så til det siste, anbud. Man gjør en forhåndsgodkjenning av leverandørene. Dette er prosesser som tar tid, sånn at vi skal sikre at alle får levert. Det er den prosessen som nå er i gang på Evenes på det ene prosjektet. Man får en godkjenning av leverandørene, man har lagt ut anbudsdokumentene på Doffin, og så har man tatt forbehold om politisk godkjenning av det. Det er en høyst ordinær, veldig transparent og trygg prosess som er i gang her.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Her må vi skjele lite grann til roller. Det er ikke slik at Stortingets utenriks- og forsvarskomité er styringsgruppen til prosjektet på Evenes. Det er ingen kunnskap tilgjengelig som tilsier at prosjektet kommer til å sprekke. Nei, vi har fått kunnskap om at det er en god prosess på gang – det er en god dialog mellom Avinor og Forsvarsbygg. Det er ingen tilgjengelig kunnskap som tilsier at man i Stortinget ikke bør vedta investeringsproposisjonen. Det vil komme mange utfordringer i et så stort prosjekt som dette. Det står heller ingen steder – slik det forsøkes antydet fra representanten Nordlunds side – at Forsvaret har en intensjon om å senke de operative evnene på Evenes som lufthavn med hensyn til sivil trafikk. Nei, tvert imot: Man er i en dialog, i en prosess, for å opprettholde de operative egenskapene ved lufthavna. Derfor har man gjort de turbulenssimuleringene, og derfor er det et alternativ å flytte den. Et annet alternativ som Avinor også har pekt på, er å dreie hangarbygningen. Det vil gi betraktelig bedring. Det er klart det skal være sivil trafikk på Evenes også i framtida. Så til det med prosessen: Reguleringsplanen er inne til godkjenning nå. Den vil sette rammene for støy, for utslipp og for alle de kravene som er kommet. Jeg er veldig glad for at det er et lokalpolitisk engasjement på Evenes for forholdene rundt lufthavna – det skulle blott bare mangle. Jeg er veldig glad for det. De har også kommet med innspill i det som er de demokratiske prosessene – planverkprosessene vi har i Norge. Det er veldig bra. Dette er en sunn prosess, og det er ingen grunn for Senterpartiet til å prøve å så tvil om hvor vi er i denne prosessen nå, eller stoppe opp og prøve å antyde at man ikke har tilgjengelig all den kunnskapen man trenger. Jo, all den kunnskapen man trenger, har man tilgjengelig. Dette er et stort prosjekt, og det kan komme justeringer underveis. Men vi har ingen kunnskap om at vi vil ha noen økende kostnader nå, vi har ingen kunnskap som tilsier at vi får noen kostnadssprekk. Hvis så skulle skje, kommer jeg selvfølgelig tilbake til Stortinget og informerer om det.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
De ansatte som gikk over til ISS, har konkurransedyktige lønns- og pensjonsvilkår. De har lønns- og pensjonsvilkår i henhold til de tariffene og rammene som er fastsatt. Det handler ikke om pragmatisme med hensyn til kvalitet. Nå har vi sjansen til å kontrollere kvaliteten, og vi har mulighet til å klausulere. Hvis vi ikke er fornøyd, kan vi enten si opp kontrakten, eller vi kan levere dagbøter. Vi har nå en mulighet til å måle kvaliteten på renholdet, og vi har en mulighet til å gjøre noe når vi ikke er fornøyd. Det er et veldig godt system.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Det er to ting. Det ene er at vi får målt til hvilken pris vi kan få levert denne tjenesten. Det er et sunt økonomisk prinsipp all den tid vi skal prioritere hvordan vi skal bruke midlene i Forsvaret. Så gir anbudsprinsippet også en mulighet for å beskrive kvaliteten på den tjenesten vi skal ha levert. Det mener jeg også er veldig sunt og et veldig greit prinsipp for å bruke ressursene på en best mulig måte for fellesskapet.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Dette er en litt krøkkete debatt. Hvis spørsmålet fra representanten Kolberg er om det var noen som klaget på renholdet i Forsvaret da Forsvarsbygg hadde ansvaret, så er svaret ja. Selvfølgelig var man ikke like godt fornøyd overalt. Men mitt poeng er at ved å bruke det anbudsprinsippet, det konkurranseprinsippet vi har brukt, klarer vi å beskrive en kvalitet på den tjenesten man vil ha, og vi klarer å få flere leverandører til å levere på det, sånn at vi får levert den tjenesten med den kvaliteten til best pris. Vi bruker altså fellesskapets ressurser på en riktig måte. Så mener jeg faktisk at vi har tatt vare på de ansatte på en veldig god måte i overgangen her, der man har tatt hensyn til både alder, ansiennitet og det med virksomhetsoverdragelse. Så vi har fulgt de reglene som er satt i arbeidslivet for denne typen overgang.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Jeg har ikke noen rapporter om at det har hatt operativ betydning at de to hallene var stengt. Det jeg har fått beskjed om, er at man var misfornøyd med kvaliteten, og man gikk til det skritt å stenge dem. Renholdsleverandøren har nå gjort rent, og hallene er åpne igjen. Når det gjelder overgangen fra ISS til Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon, var det, som jeg har sagt tidligere i denne salen, sånn at man ikke var fornøyd med leveransene fra ISS i departementet. Man gikk i forhandlinger med ISS. Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon, som har de andre departementene, kunne også levere til Forsvarsdepartementet innenfor konkurransedyktige betingelser. DSS kunne altså levere på lik linje med det ISS hadde gjort, og det var en god løsning å ta en overgang til Departementenes sikkerhets- og serviceorganisasjon. Da får man én organisasjon som tar alle departementene, og det gir mange svar på mange utfordringer.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Nå er jeg ikke helt sikker – altså DSS leverte jo inn et regnestykke som gjorde at de kunne overta det, på samme betingelser som ISS hadde, så det var på konkurransedyktige betingelser. I tillegg var fordelen at de har de andre departementene. Da forenkler det også at de har Forsvarsdepartementet. Når det gjelder de andre områdene – vel, område 10, Skjold, skal ut på anbud fra 1. januar, og det vil være mange modeller som kan tenkes for hvordan man skal levere det. Primært vil det være at leverandører, renholdstjenester, leverer inn et tilbud for å ta tjenestene, og så får vi se hva slags resultat vi får på det.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2019-06-12:
Bare avslutningsvis: Ombudsmannen for Forsvaret er underlagt Stortinget. Det er presidentskapet som nå ser på mandatet og på det eventuelt å inkludere veteraner som et ansvar for Ombudsmannen. En av de første tingene jeg meldte til Stortinget da jeg ble statsråd, var at jeg mener det er et godt grep. Når det gjelder MOST-undersøkelsen, er det to ting å si om den: Jeg er like bekymret som veldig mange andre over den beskrivelsen som kommer fra organisasjonene når det gjelder MOST, men jeg mener også Forsvaret skal ha honnør for at de så et problem. De rigget en helt egen spørreundersøkelse tilpasset Forsvarets drift for å avdekke virkeligheten, skaffe seg kunnskap om dette. Jeg mener det nå jobbes bra med det, men all mobbing er et ledelsesansvar, rett og slett. Nå jobbes det godt for å peke på lederne og også for å skape varslingsrutiner som skal kreves. Omstilling er alltid krevende, men jeg tror ikke vi skal skape et inntrykk av at omstillingen i Forsvaret bare er drevet av politikere med omstillingslyst. Det aller meste er beskrevet i forsvarssjefens fagmilitære råd. Han ser det som nødvendig for å bygge et forsvar for framtida. Vi er alle enige om at det er krevende å gjennomføre det, og vi følger situasjonen. Veldig mange jobber veldig godt med omstillingen. Avslutningsvis til veteranarbeidet: Jeg er helt enig med Lysbakken; det er et arbeid vi kan smykke oss med, for det har vært jobbet veldig godt. Organisasjonene jobbet fram saken. Så ble det tatt opp politisk, og det har vært jobbet veldig godt gjennom flere regjeringer, gjennom alle de ti årene jeg har vært rikspolitiker. Det har vært kontinuitet i dette arbeidet. Vi skal fortsette å ta dette arbeidet med. Vi jobber med at dette skal bli tatt på alvor av fylker og kommuner, det mener jeg er en viktig del. Vi jobber for å etablere et kunnskapscluster som også fastlegene kan benytte seg av når det gjelder helse hos veteranene, og vi har et arbeid på gang for å ha en gjennomgang av de erstatningsordningene som har vært. Det kommer mange spørsmål om veteranene og om erstatningsordningene. Vi ser på hvordan denne erstatningsordningen – som er veldig god – har fungert. Så ser vi på om det er ting som må justeres, og vi vil komme tilbake med disse tingene hvis vi finner behov for det. I korthet: Vi har ikke rapporter om at noen veteraner har fått avslag på søknad om erstatning på grunn av foreldelse. Det er et mer komplekst bilde enn som så. Men, som sagt, vi får dette utvalget til også å se på den delen når de skal inn og se på erstatningsordningen.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2019-06-12:
Proposisjonen som vi nå behandler, legger opp til at vi skal foreta store investeringer i Forsvaret. Det som er bekymringsfullt, og som flere representanter fra Senterpartiet har tatt opp – og jeg hører at også SV ønsker å støtte det – dreier seg om at man har et uavklart kostnadsbilde så langt, slik det framkommer når det gjelder bl.a. oppbygging av virksomheten for maritime patruljefly på Evenes. Grunnen til at den virksomheten er viktig, er at det handler om et av de viktigste bidragene Norge gir til NATO, og det dreier seg om vår egen overvåking, sikkerhet og kontroll med ressursene i havet. Det som har løftet saken i det siste, handler om den korrespondansen som har framkommet mellom Avinor og Forsvarsbygg om beregnet risiko ved Evenes flyplass ved inn- og utflygning med dagens utforming og den infrastrukturen som ligger i det akseptable risikoområdet – det er akkurat innenfor i dag. Samtidig skal altså planlagt utbygging på Evenes på bakgrunn av behovet for nye hangarfasiliteter mv. for maritime patruljefly kunne føre til at internasjonale krav for turbulens ikke overholdes. Det er ikke forsvarsministerens ansvar, egentlig, å sørge for at konsekvensene for sivil luftfart og øvrig områdeutvikling på Evenes – og for så vidt i Bodø – ivaretas, men det er jo interessant å kunne høre om man har gjort seg noen vurderinger dersom de internasjonale sikkerhetskravene på en sivil flyplass overskrides ved opprettelse av militære bygningskropper nært flystripa. Det er videre slik at når kostnadsoverslaget henger så mye i lufta og forsvarsministeren uttaler til NRK at dersom det kommer nye anslag, skal man selvfølgelig komme tilbake til Stortinget, er det betimelig å spørre hvorfor man ennå ikke har fått på plass reguleringsplanen, og hvorfor man har lyst ut anbudene i forkant, før man har fått Stortingets godkjenning av den kostnadsrammen man legger til grunn. Så er det også kommet fram i det siste at USA har gjort simuleringer bl.a. av takeoff av fullastede P8, de nye maritime patruljeflyene som er besluttet kjøpt inn, og de har vært mislykket. Det betyr jo at man i utgangspunktet bare kan ta av eller lande én vei på Evenes, og gitt de topografiske og klimamessige forholdene som vi vet eksisterer der, er det spesielt at man fra flere partiers side er så standhaftig på at man allerede nå skal foreta beslutningen om investeringsramme uten at man har kartlagt om det faktisk er mulig å gjennomføre den plasseringen man har lagt til grunn. Det er interessant at statsråden sier at det er igangsatt et arbeid for å finne en best mulig plassering, men man burde jo kunne anta at dette var man klar over tidligere. Da kan jeg godt spørre: Når startet det arbeidet? Hvor er skissene og den nye plasseringen av området som man skal ha? Og er det slik at man er trygg på det alternativet man legger fram? Jeg tolker signalene som har kommet så langt, dit hen at det er man ikke, men man velger likevel å gå videre. Det er bekymringsfullt.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2019-06-12:
Jeg merket meg at forsvarsministeren ikke var interessert i å gå inn på hva man gjør dersom Forsvarets plassering av bygg på Evenes vil komme til å legge hinder for at man klarer å oppfylle de flyfaglige kravene som fastsettes internasjonalt. Men mer interessant er det at forsvarsministeren angriper Senterpartiet for å stille spørsmål ved den flyfaglige kompetansen. Tvert imot – det har vi ikke gjort. Det er nettopp den flyfaglige kompetansen som ligger til grunn, og det brevet som er kommet fram med diskusjon om turbulensen som oppstår med den plasseringen man har valgt, som gjør at vi stiller spørsmål. Det er jo flyfaglig kompetanse som har påpekt at med de forholdene man legger opp til nå, er det ikke mulig å gjennomføre. Jeg registrerer også at statsråden er enig i det, og det er derfor man nå, til slutt, har igangsatt et arbeid med å se på en alternativ plassering. Det framkommer ingen steder i proposisjonen at disse forholdene ikke er avklart, men man er veldig tydelig på at man har behov for å fastsette en kostnadsramme, og at man er klar til å gå i gang. Det er for så vidt også et signal som blir gitt gjennom at man har startet det som heter prekvalifisering av leverandører, i forbindelse med anbud for bygging av ny hangar på Evenes. Risikoanslagene for hvordan de flyoperative forholdene skal være, er i kraftig vær, man kan godt si at de er i kraftig turbulens, og det er svært usikkert om man klarer å få en trygg landing. Det er også det forholdet Avinor har påpekt i forbindelse med plasseringen av hangaren som Forsvarsbygg har foreslått. Jeg registrerer også at regjeringen er svært usikker – og tydeligvis litt usikker på sine vinger – på hvor hen man skal lande, og det er jo et uttrykk for at man, selv om man påstår at man kjenner kostnadsrammen, signaliserer at man godt kan ha behov for å komme tilbake til Stortinget med nye, oppdaterte anslag når de foreligger. Det er bekymringsverdig at vi skal foreta en sånn investeringsbeslutning i Stortinget i dag uten å ha disse forholdene avklart, og det ville vært formålstjenlig om vi faktisk evnet å ta en liten pause for å sjekke at vi er der vi skal være, og at vi ikke går på noen stor kostnadssmell her. For det vil ha påvirkning på øvrige prosjekter som vi er helt avhengige av blir igangsatt, med bygging og innkjøp av nytt materiell i Forsvaret og for øvrig en generell styrking av hele vår forsvarsevne.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2019-06-12:
Jeg tviler på det, men legger til grunn at dette ikke er ideologi, men det som kalles for pragmatisme og et ønske om effektiv drift. Da er mitt spørsmål til forsvarsministeren, som ansvarlig for all virksomhet i Forsvaret, også det vi snakker om her: Er det ut fra et pragmatisk synspunkt riktig å sørge for at de ansatte får dårligere lønns- og pensjonsvilkår, og at man kommer i en situasjon hvor renholdet blir såpass dårlig at man er nødt til å stenge virksomheter i Forsvaret? Er det en pragmatisk riktig måte å lede deler av Forsvarets virksomhet på?