Anders Tyvand (Kristelig Folkeparti), 2015-12-03:
Det er enighet om at det å satse på skole og utdanning er viktig for å kunne møte de utfordringene som Norge står overfor i framtiden. Mange av framtidens bedrifter kommer til å bli etablert av dem som i dag er barn, og mye av framtidens teknologi og framtidens løsninger kommer til å bli utviklet av dem som i dag sitter på skolebenken og lærer seg tall og bokstaver og gjør sitt beste for å knekke lesekoden. Det er viktig at vi lykkes med norsk skole, ikke bare fordi skoleelever er framtidens gründere og arbeidstakere, men også fordi skolen er en viktig del av barnas hverdag og oppvekst. Derfor må vi ha en skole som legger til rette for faglig utvikling, en skole der barna kan føle seg trygge, oppleve at de blir sett og møtt med respekt hver eneste dag, og der de kan få utvikle seg som hele mennesker. Vi har en god skole i Norge. Elevene lærer mye. De fleste trives stort sett veldig godt, og tusenvis av lærere gjør en kjempejobb hver eneste dag. Men det betyr ikke at vi ikke skal ta de utfordringene vi har, på alvor. En av utfordringene er at det er for mange elever som ikke lykkes. Det er for mange barn som får en litt kronglete start på skolegangen, for det er nå engang sånn at alle barn er forskjellige. Noen trenger litt mer tid enn andre for å forstå pluss og minus, og mens noen kan både lese og skrive den dagen de går inn skoleporten for aller første gang, er det andre som trenger litt mer tid på å knekke lesekoden. Opplæringsloven er tydelig på at alle barn har rett til tilpasset opplæring, men i praksis kan det være vanskelig å følge opp. Noen barn får ikke den hjelpen og oppfølgingen de har behov for, og ofte kommer hjelpen for sent. Elever som kunne klart seg helt fint hvis de hadde fått litt mer tid med læreren sin, opplever å falle av lasset fordi læreren ikke har tid. De får kunnskapshull som det er svært krevende å tette senere, og de får et utfordrende utgangspunkt for den videre skolegangen. Dette handler ikke om lærernes kompetanse, dette handler ikke om lærernes dyktighet. Kristelig Folkeparti er opptatt av at vi skal ha gode, dyktige og kompetente lærere, og vi er stolte av å være med på et etter- og videreutdanningsløft. Denne utfordringen handler først og fremst om rammene rundt lærernes yrkesutøvelse. Dette handler om at lærerne har for liten tid til elevene, og at den enkelte lærer har ansvar for for mange elever. Hvis en står alene med ansvar for 25 elever som er forskjellige, som har ulike utgangspunkt, og som er på ulike nivåer, og opplever at tiden ikke strekker til for å kunne hjelpe alle godt nok, hjelper det lite med videreutdanning. Da vil nok selv ikke en mastergrad kunne hjelpe en. Det en trenger da, er først og fremst mer tid, nok tid til hver elev. For at hver lærer skal få mer tid til hver elev, trenger vi flere lærere. I budsjettet for 2015 fikk Kristelig Folkeparti gjennomslag for en satsing på økt lærertetthet gjennom et øremerket tilskudd til om lag 700 nye lærerstillinger til de minste elevene. Jeg er glad for at det også i budsjettforliket for 2016 er funnet rom til flere lærerstillinger. Samarbeidspartiene har blitt enige om å bruke 320 mill. kr på flere lærerstillinger på 1.–4. klassetrinn fra skolestart neste høst. Det utgjør om lag 1 000 nye lærerstillinger. Det er 1 000 flere lærere som vil stå klare til å ta imot elevene når de går inn skoleporten. Det er 1 000 nye lærere som kan bruke tid på de elevene som strever litt mer enn de andre og som trenger litt mer tid, og som kan bruke tid på de elevene som kanskje ligger litt foran de andre, og som trenger litt ekstra utfordringer. Dette er en spesielt viktig satsing i en tid da norsk skole må være forberedt på å ta imot et stort antall barn som kommer til landet vårt som flyktninger. Forskningen forteller oss at økt lærertetthet er spesielt gunstig for de elevene som er faglig svake, for barn med utenlandsk bakgrunn og for barn av foreldre med lav sosioøkonomisk status. Det er de samme barna vi finner igjen som overrepresentert i spesialundervisningen og som overrepresentert i frafallsstatistikken i videregående opplæring. Derfor er denne satsingen på tidlig innsats i skolen en viktig og målrettet innsats for å hjelpe de elevene som trenger det mest, og en satsing som vil føre til at flere barn vil lykkes i norsk skole.