Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2011-03-21:
Først vil jeg takke saksordføreren, representanten Foss, for et veldig godt utført arbeid med denne innstillingen, som stort sett er enstemmig. Jeg vil også slutte meg til veldig mye av det han sa. Som det framgår av innstillingen, og som vi hørte fra saksordføreren, har komiteen avholdt en høring om et av de temaene som omtales i Dokument 3:2, nemlig utviklingen av lønn og andre godtgjørelser for ledere i statlige selskaper og i konsern med en betydelig statlig eierandel. Vi hadde inne alt fra Entra til Hydro, som for så vidt dekker to ulike typer selskaper i denne sammenheng. Det var en interessant opplevelse. Det som kanskje var mest overraskende – det burde sikkert ikke vært det – eller tankevekkende, var at styrelederne for fem selskaper i høringen omtalte lederlønningene som et nisjemarked. Eller sagt på en annen måte: Styrelederne omtalte lederlønningene som en del av et begrenset marked og ikke sett i forhold til lønnsutviklingen ellers i samfunnet. Dette blir helt galt og bryter etter min mening også med Stortingets behandling av eierskapsmeldingen i 2007, nemlig at lederlønnsutviklingen skal være rimelig og moderat – konkurransedyktig, ja, men ikke lønnsledende. Lederlønningene skal bidra til moderasjon i den totale lønnsutviklingen. Det er også å vise samfunnsansvar, som for øvrig er en annen del av dette dokumentet fra Riksrevisjonen. Selv om ingen styreledere fra helseforetakene var inne til høring, vil jeg likevel vise til at VG i går hadde et større oppslag om lederlønnsutviklingen i helseforetakene. Ikke for å score billige poenger, men skal virkelig de administrerende direktørene i helseforetakene tjene dobbelt så mye som ansvarlig statsråd, pluss diverse frynsegoder og millionfallskjerm, uoppsigelighet og jeg vet ikke hva? En anestesisykepleier på Aker Universitetssykehus uttaler til avisen: «Det har blitt vanntette skott mellom oss og de øverste sjefene». Nettopp, det er akkurat det som skjer. Disse topplederne befinner seg i en lønnsmessig boble og definerer egne lønns- og arbeidsvilkår utelukkende i forhold til andre topplederstillinger, uten å se på hva slags lønn de har i forhold til sine egne ansatte eller andre i helseforetakene og i helsevesenet. Nå er det heller ikke uproblematisk at konsernsjefen i Hydro tjener fire ganger så mye som Norges statsminister – et tema som var oppe flere ganger i den nevnte høringen – noe som styrelederen i Hydro, Terje Vareberg, ikke hadde noen synspunkter på under høringen. I samme høring fikk for øvrig styrelederen i NSB et høyst betimelig spørsmål fra saksordføreren om hvorvidt kundetilfredshet er en del av grunnlaget for fastsettelse av lønnen til NSB-direktøren. For ordens skyld: Han tjener ca. 2,5 mill. kr i året og har en pensjonsavtale der han hvert år fra fylte 60 år kan ta ut to tredjedeler av sin årslønn. Lønnen økte for øvrig midt i det verste togkaoset i fjor. Noe som forsterker denne lønnsfesten, er at gunstige pensjonsordninger kommer i tillegg til et høyt lederlønnsnivå. Jeg er derfor veldig fornøyd med at statsråd Trond Giske i høringen bekreftet at han i den kommende eierskapsmeldingen også vil ta opp pensjonsytelser og sluttpakker. Dette er viktig også sett i forhold til Stortingets ulike vedtak som ledd i en modernisert folketrygd. Alle andre får sin pensjon gjennomgått. Det bør også ledere i statlig eide selskaper og selskaper med en betydelig statlig eierandel få. Som saksordføreren sa: Det statlige investeringsselskapet Argentum AS står likevel i en særstilling ved at de i tillegg til ordinære lønns- og bonusordninger opererer med en ekstra bonusordning gjennom et annet selskap, kalt Bradbenken Partner AS. Dette mener altså et bredt flertall i komiteen bryter med Stortingets vedtak i forbindelse med behandlingen av eierskapsmeldingen. Siden saksordføreren også var innom statsråden her, vil jeg understreke at statsråd Giske under høringen sa at dersom han hadde vært statsråd da Argentum ble opprettet, eller overtatt av Nærings- og handelsdepartementet, ville han ikke ha gitt dem en tilsvarende ordning. Han har da også svart nei til andre tilsvarende selskaper – eller selskap, i hvert fall. Helt til slutt en merknad om en helt annen sak som er omtalt i dokumentet og i innstillingen. Det dreier seg om brukerbetaling i Innovasjon Norge for rådgivningstjenester ved norske ambassader og andre utekontorer. Komiteen ber om at «det etableres et samarbeid mellom Utenriksdepartementet og Nærings- og handelsdepartementet slik at man har kontroll med brukerbetalingen» fordi opplysninger Riksrevisjonen har hentet inn ved to utekontorer, viser at Innovasjon Norge har tatt brukerbetaling utover nivået for selvkost, og at rådgivningstjenesten ved utestasjoner må holde seg innenfor Wien-konvensjonen og utenriksloven. Det vil si at bistand som ytes i utenrikstjenesten, ikke kan ha karakter av kommersiell virksomhet. Ellers vil jeg vise til innstillingen og igjen til saksordførerens innlegg.