Julie Christiansen (Høyre), 2004-12-03:
Regjeringens verdigrunnlag og ønske om å intensivere arbeidet for en verden basert på internasjonalt samarbeid reflekteres i den sterke støtten til FN, engasjement i fredsprosesser, arbeid for menneskerettigheter, omfattende humanitær innsats og betydelig bistand til fattige land. Regjeringens politikk gjør utenrikskapitlet til en klar budsjettvinner for 2005. Erkjennelsen av at sikkerhetsutfordringene har fått et globalt omfang, og at internasjonal innsats derfor må forankres i multilaterale institusjoner, kommer til uttrykk i prioriteringene Regjeringen gjør. Det er lagt stor vekt på å se de utenrikspolitiske virkemidlene i sammenheng. Men Regjeringen er helt klar på sitt ståsted, på hvor vi hører hjemme. Det er i det euroatlantiske fellesskap. Vår sikkerhet er forankret i NATO, samtidig som neste sak på dagens kart viser at Regjeringen aktivt tilpasser seg utviklingen innenfor det euroatlantiske området. Budsjettøkningen gjenspeiler ikke minst Regjeringens bevisste satsing på internasjonal fattigdomsbekjempelse. Mens bistandsbudsjettet for 2001 lå på 12,5 milliarder kr, vil det med dette forslaget ligge på nær 17 milliarder kr i 2005. Høyre er meget tilfreds med å være en bidragsyter til denne politikken. Vi ser at norske bidrag, selv om de i den store sammenhengen er små, likevel er viktige for å redusere andelen fattige i verden. Norsk bistand er effektiv, og den er blitt mer effektiv og mer målrettet under denne regjeringen. Mer enn 42 pst. av norsk bistand går til de fattigste landene, mot 35 pst. i 2001. OECD har nylig gjennomgått norsk utviklingsbistand, og konklusjonene var ifølge Aftenposten den 26. november i år helt klare: Norges bistand ligger på topp i verden når det gjelder både nivå og effektivitet. Regjeringen arbeider kontinuerlig med å effektivisere bistanden, slik at vi får hjulpet enda flere. For eksempel går Norge nå sammen med andre givere for å forvalte bistanden i enkelte mottakerland i fellesskap og på den måten redusere den administrative belastningen på mottakerlandene. Norsk bistand til helseformål, utdanning og næringsutvikling har vært satsingsområder de siste årene. I tillegg har Regjeringen skapt internasjonal oppmerksomhet om sin gjeldslettestrategi gjennom handlingsplanen for gjeldslette. Ved utgangen av 2003 har Norge ettergitt 1,6 milliarder kr av utviklingslandenes gjeld til Norge. Dette er satsinger som blir videreført i budsjettet for 2005. Utdanning styrkes med 350 mill. kr, kampen mot hiv/aids styrkes med 100 mill. kr. Bærekraftig utvikling, næringsutvikling, landbruksutvikling og fredsbygging får også betydelige økninger. Både helseformål og ikke minst kampen mot hiv og aids står sentralt i norsk utviklingspolitikk. For eksempel tilgodeses to globale fond, vaksineprogrammet GAVI og det globale fondet for bekjempelse av aids, tuberkulose og malaria med henholdsvis 300 mill. kr og 126 mill. kr. De økningene Arbeiderpartiet og SV foreslår, er for små justeringer å regne. Regjeringens vurdering har vært at kampen mot disse sykdommene må føres via disse, men også via andre kanaler. Selv om det er store utfordringer i utviklingspolitikken fortsatt, er vi inne på et riktig spor som fører til at de fattigste får en større andel av bistanden, og at pengene gir langsiktige resultater. St. meld. nr. 35 for 2003-2004, som trekker opp hovedlinjene for norsk utviklingspolitikk, vil også bidra til dette. Et stort antall væpnede konflikter, f.eks. i Afrika, skaper behov for en økt innsats også fra Norge. Selv om områdene vi bidrar i, ligger langt fra oss geografisk, ser vi at også disse konfliktene påvirker oss i en globalisert verden. Fjerntliggende konflikter vil kunne ha virkninger på vår egen sikkerhet, bl.a. i form av flyktningstrømmer, organisert kriminalitet, kriminell aktivitet og internasjonal terrorisme. Til sammen økes vår humanitære bistand og nødhjelp og arbeidet for fred og forsoning med 300 mill. kr i budsjettet. Bevilgningene gjør det mulig å styrke ikke bare vår egen innsats, men også FNs evne til å planlegge og gjennomføre fredsoperasjoner. Høyre støtter også bevilgningen fra en samlet komite for å videreføre Norges freds- og forsoningsengasjement på Kypros. Budsjettet gjenspeiler Regjeringens viktige satsing i våre nærområder. Arbeidet med atomsikkerhet og prosjektstøtte i Nordvest-Russland blir videreført på samme nivå som i 2004. Dette arbeidet får stadig mer internasjonal oppmerksomhet, noe som er en forutsetning for å komme videre. Utfordringene krever mobilisering fra både Europa og USA for å kunne løse de mange sikkerhetsproblemene vi ser knyttet til Russlands atomarv. Norge står overfor store utfordringer i tiden som kommer, knyttet til utformingen av vår utenriks- og sikkerhetspolitikk. Det skjer betydelige endringer i våre nærområder, der EU-prosessen uten tvil er den dominerende gravitasjonskraft. EUs sikkerhetsstrategi vektlegger gode transatlantiske relasjoner for å bekjempe eksisterende og nye sikkerhetstrusler. Både Norge og Europa for øvrig er fortsatt avhengig av et nært samarbeid med USA. Men det er viktig at Europa blir i stand til å bidra med mer. Derfor er det nødvendig at EU og NATO samarbeider i håndteringen av konflikt- og krisesituasjoner. EU-utvidelsen gjør det mer krevende å ivareta norske interesser i forhold til EU. Regjeringen styrker derfor innsatsen overfor EU-landene og EU-institusjonene. Gjennom EØS-finansieringsordningene vil Norge bidra til sosial og økonomisk utjevning i det utvidede EØS og til at de nye medlemslandene raskt blir i stand til å gjennomføre EUs regelverk. De norske bidragene til landene på Vest-Balkan, i Kaukasus og i Sentral-Asia har også stor betydning for vår evne til å ivareta felles europeiske sikkerhetsutfordringer. Også disse bidragene økes betydelig i dette budsjettet. Gjennom det budsjett som nå blir vedtatt, styrkes Norges bidrag til fredsarbeid og til økt sikkerhet i en konfliktfylt verden.