trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Vi jobber nå med gjennomgangen av etatenes forslag, og det er klart at det er krevende, og det er store uttellinger som skal gjøres. Når vi ser reaksjonene på Nasjonal transportplan, så er det jo litt mindre fokus rundt omkring i fylkene på det som er inni planen, og litt mer fokus på det som ikke kom inn i planen. Og det er jo litt av utfordringene fremover, for det er klart at en del av det som ligger i planen, betyr at man må prioritere miljøtiltakene høyere enn en del andre prosjekter rundt omkring i landet. Den vurderingen kommer regjeringen til å gjøre til slutt, men de har levert på en bestilling som vi ga. I den overordnede planleggingen skal vi kunne virkeliggjøre de målene vi har satt oss i klimaforliket, og det har de levert på. Vi har sagt at vi skal gjennomføre klimaforliket, og det er helt naturlig at det ligger som en rammebetingelse for regjeringens nasjonale transportplan. Jeg kan ikke à la carte si at vi kommer til å støtte alle Arbeiderpartiets forslag som de har lagt frem i Stortinget. Veldig mange av de forslagene er på områder hvor regjeringen allerede er godt i gang. Vi er for den politikken vi er for, og da kommer vi til å stemme for de tingene vi er for.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg oppfatter samferdselsministeren som veldig opptatt av at vi skal nå målene våre også innenfor klimautfordringene, og det forslaget – uansett – som blir lagt frem fra regjeringen, vil være regjeringens helhetlige forslag. Det er ikke slik at vi har seksjonert ut regjeringen slik at enkeltstatsrådene har et eget ansvar – hele regjeringen har et ansvar. Men denne regjeringen har som utgangspunkt at vi skal forsterke klimaforliket. Vi har kommet til Stortinget med målsettinger om hvordan vi skal gjøre endringer, og hvilke målsettinger vi skal ha, med 40 pst. kutt i utslippene våre frem mot 2030. Vi har fått tilslutning i Stortinget til det og en modell som vi skal gjennomføre sammen med EU på den delen som ikke er kvotepliktig. Men på det området har vi også hele tiden sagt at vi må ta store tak her hjemme, og det er særlig transportsektoren som er den sektoren vi må gjøre noe med. Og det jeg synes vi skal si, rett og slett, er at det faktisk ser ut som om det er mulig å få det til med det som er lagt frem fra etatene nå. Det gir jo faktisk en større optimisme enn det klimadebatten av og til har vært preget av.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Det er ikke sånn at regjeringen venter på en avtale med EU om å gjøre noe. Den debatten vi har nå, om at vi har lagt rammebetingelser for Nasjonal transportplan for få levert et grunnlag som gjør at vi kan ta beslutninger for å nå målene innenfor transportsektoren, er jo nettopp et eksempel på at vi gjør noe annet. Så vil vi få Nasjonal transportplan til behandling i løpet av neste vår, og da må vi i fellesskap passe på at vi holder klimafanen og utslippsreduksjonene høyt oppe og kan levere på de tiltakene. På den andre siden har Stortinget vært enige om at hovedgrepet er kvotesystemet, innenfor den sektoren som i dag er en del av kvotesystemet, og at det er rammebetingelsene for norsk næringsliv. Så mener vi at vi må stimulere mer når det gjelder miljøteknologi og annet – flere virkemidler for å få til enda bedre resultater. Jeg er uenig i at dette betyr at vi venter og ser. Vi jobber med dette hver eneste dag.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Stortinget har gjort et valg, og det er at vi skal ha gjennomføring sammen med EU, også på ikke-kvotepliktig sektor. Da må rammebetingelsene være klare, og de rammebetingelsene vil klargjøres i løpet av det neste året i EU. Å lage en helhetlig plan for hvordan vi skal gjennomføre det uten å vite noe om rammebetingelsene våre, om hvilke mekanismer som kommer til å være, vil etter min mening være utfordrende. Derfor jobber vi med å nå målene for de ulike sektorene, fordi vi hele tiden skal strekke oss lenger for å få til mindre utslipp. At man er uenig i at vi skal velge denne modellen og vil ha en helt nasjonal gjennomføring, synes jeg i og for seg er greit – det er legitimt at man har en annen strategi. Men nå har Stortinget valgt en strategi, og da må vi faktisk følge den strategien. Men det betyr ikke at vi ikke gjør noe. Vi gjør noe hver eneste dag knyttet til dette. Derfor bidrar regjeringen med mer penger til mange av miljøteknologi- og klimateknologifondene, vi bidrar med å sikre bedre rammebetingelser, og ikke minst jobber vi nå med Nasjonal transportplan for den sektoren som er den største sektoren vi må ha ned utslippene fra, utenom kvotesektoren.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Når vi har fått rammebetingelsene på plass i forhold til EU, vil vi komme til Stortinget, selvfølgelig, med hvordan vi skal gjennomføre det. På veien dit skal vi gjøre mange tiltak som er grunnlaget for at vi får til resultatene, bl.a. gjennom Nasjonal transportplan, men også på veldig mange andre områder. Da vil vi også få en bred diskusjon om det er grunnlag for et nytt og forsterket forlik. Det får vi diskutere når vi kommer så langt. Men vi har altså en stor bredde bak det faktum at vi sammen med EU skal gjennomføre disse 40-prosentkuttene. Så er det viktig å huske at Paris-avtalen inneholder mekanismer som vi har slåss for å få inn, nemlig revurdering av hvor langt vi har kommet, og om vi må forsterke målene. Det betyr at etter fem år med avtalen må vi faktisk møtes. Da vil det være rom for å se om Norge kan stramme enda mer til for å nå enda mer sammen med andre land. Det er en dynamisk prosess som vi har laget for hele verden. Men først må vi klare å nå de målene vi ble enige om i fjor. Det skal bli en tøff jobb, men det er altså lysere tider for å få det til.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Vi har ikke ført noen bak lyset. Vi har gjennomført en utredning. Den informerte vi alle partiene på Stortinget om i går. Den utredningen har vist ulike mekanismer. Det er fem forskjellige modeller for å tenke annerledes enn det vi gjorde. Men vi har slått fast at det ikke er tid for å bruke ekstra milliardbeløp nå på dette i en veldig vanskelig økonomisk situasjon, og at konsekvensene og byråkratiet som skapes av de ordningene, per dags dato ikke er noe vi vil anbefale. Men så har jeg lyst til å si at det ikke er sånn at pensjonistenes kjøpekraft ble negativ i fjor. Nettopp på grunn av de nå av hr. Lysbakken utskjelte skattelettelsene sier Teknisk beregningsutvalg at pensjonistene opprettholdt kjøpekraften sin mellom 0,0 og 0,5. Så nettopp det vi gjorde i skattesystemet, har bidratt til at pensjonistene kom bedre ut. I tillegg har vi gjort noe med samordningen for ektefeller, og i forliket på Stortinget ga vi de enslige med lav pensjon et løft, som bidrar også til å hjelpe dem. Så dette er ikke riktig. Med et opplegg hvor man ikke hadde skattelettelser, hadde pensjonistene fått en liten, marginal, kjøpekraftsforverring. Men skattelettelsene hadde en profil som gjorde at de gruppene som ikke fikk regulering av pensjonen, faktisk har fått opprettholdt kjøpekraften sin. Det andre som er viktig å si, er at det er et generasjonsperspektiv i dette. Jeg registrerer at det er et område som SV nå har sagt at de skal være opptatt av i politikken. Den eneste innstramningen i pensjonssystemet for dagens pensjonister, som har vært inne en stund, er denne reguleringsmekanismen. Vi har laget et nytt pensjonssystem for fremtidens unge, som må betale mye, mye mer for å få et pensjonsnivå tilsvarende det de som i dag går ut, har betalt inn for å få. Dette er den eneste mekanismen hvor dagens pensjonister er solidariske i det nye pensjonssystemet. Det å ta vekk det vil også være en ganske stor endring i den balansen vi hadde, hvor vi sier at generasjonene etter de av oss som har passert 50, skal få mye mindre pensjon og betale mer inn for å få det.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Hele regjeringen står bak det vi la frem. Dette er altså gjennomføringen av pensjonsforliket. Spørsmålet om vi skal gjøre avvik i pensjonsforliket, er en ganske stor bit. Jeg skjønner at SV har meldt seg ut av det, selv om de i flere runder har vært med på dette gjennom sin regjeringsdeltakelse. Jeg har respekt for at man var imot pensjonsforliket som sådan da det ble inngått i første runde, men i alle runder etterpå har man vært med på det. Det betyr at nå må SV bare være ærlig på at de har gått ut av pensjonsforliket, at de ikke støtter de prinsippene, og at de mener neste generasjon, ungdommen i dag, skal få en enda større byrde i fremtiden, og at det generasjonsperspektivet de selv har løftet opp som en viktig satsing for fremtidens SV, døde her og nå.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Våre skattelettelser hadde en profil for inneværende år som bidrar til at de med lavest inntekt får høyere skattelettelser enn de med høyere lønnsinntekt. Det er strukturen på det som er vedtatt i Stortinget for neste år, nettopp for dem med lav inntekt. Så vedstår jeg at vi er tilhengere av arbeidslinjen. Derfor var det sånn at Stortinget vedtok at vi skulle lage endringer som gjorde at man ikke skulle få mer utbetalt i sum av uføretrygden og barnetrygden enn man tidligere ville hatt i jobb fordi det ville medføre at man da har negative incentiver til å kunne jobbe deltid og ha den tilknytningen. Den største fattigdomsutfordringen vi har, er manglende tilknytning til arbeidslivet – det er den største. For mange i vårt samfunn må vi ha bedre incentiver for at folk kan komme tilbake til jobb. Lager man terskler for folk som skal komme tilbake til jobb, får man store utfordringer – også med en større og varig fattigdom.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg er veldig fornøyd med at vi bidrar til omstilling av norsk økonomi for å skape nye jobber fremover. Vi bidrar til å gjøre endringer i skattesystemet som bidrar til at de med de laveste inntektene får lavere skatt, og det motiverer mer til arbeid at vi bidrar til det. Når det gjelder feriepengetillegget, er det sånn at det er tatt for dem som kommer tilbake igjen i jobb. Det betyr at du ikke får ekstra feriepenger, fordi du har vært arbeidsledig, når du er tilbake igjen i jobb. Det mener jeg er rimelig. Hvis du ikke har vært i jobb tidligere, men har gått ledig en stund og ikke har fått ledighetspenger, får du heller ikke feriepenger når du går ut i jobb. Det har vi syntes har vært logisk og greit. Og så er det sånn at innimellom må en gjøre noen innstramminger og endringer for å få rom til de store satsingene. Vi har satsinger for å gjøre det bedre for barnefamilier, og vi har differensiert betalingen for barnehager – noe Arbeiderpartiet ikke ville gjøre da de satt i regjering – sånn at de med lavest inntekt får tilgang til barnehager til lavere pris enn tidligere, og vi har gjort mer på aktivitetstiltak for fattige barn, så jeg er stolt av at vi på mange områder har bidratt til en bedre sosial profil for de mest utsatte gruppene.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg sa at jeg respekterte at SV var imot, og at de i regjering hadde vært for, men når man nå går tilbake igjen og er imot, har jeg påpekt generasjonsperspektivet som SV vanligvis snakker om, og det var det mitt angrep på SV dreide seg om – at de snakker om et generasjonsperspektiv, kanskje det største måleparametret på dette, og så prioriterer de ikke dagens unge gjennom de prioriteringene de gjør. Så vil jeg si at utgangspunktet mitt er at regjeringspartiene har forpliktet seg gjennom Sundvolden-plattformen. Sundvolden-plattformen er veldig klar og tydelig, og de forlikene vi har inngått, står som grunnlag for regjeringssamarbeidet.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg besøkte mange kystsamfunn i Finnmark i 2002 under den store krisen, besøkte de mange stedene og de mange arbeidsplassene som da var stoppet opp. Det var primært på grunn av mangel på lønnsomhet. Et grunnleggende prinsipp for vår fiskeripolitikk er at vi må sørge for balanse, at det er lønnsomhet i alle ledd i fiskeripolitikken. Det er ikke sånn at vi kan regulere oss frem til lønnsomhet, det må faktisk basere seg på at man markedsmessig klarer å drive, klarer å skaffe et overskudd. Derfor er – etter vår mening – faren ved den politikken Arbeiderpartiet legger opp til, at vi vil oppleve at markedet bestemmer, ved at man får konkurser, man får bedrifter som ikke kan drive mer, og så får man da en situasjon hvor arbeidsplassene blir nedlagt og kanskje ender opp med at man har gjort det mer ulønnsomt i flere lokalsamfunn enn hvis man klarer å styrke dette. Bakgrunnen vår for regionalisering av leveringsplikten er at vi faktisk ønsker å styrke drivkraften og drivemulighetene i de ulike regionene sånn at ikke alle svekkes. Det er på en måte basisen for det. Det er fordi vi ønsker disse arbeidsplassene, fordi vi tror det er mulig, men vi tror ikke at politiske vedtak skaper den lønnsomheten og den sikkerheten for de arbeidsplassene. De politiske vedtakene må faktisk følge av den utviklingen vi har for øvrig på disse områdene, som gjør at det blir lønnsomt å gjøre det. Derfor er det nettopp sånn at vi ikke fjerner leveringsplikten, men vi regionaliserer den, sånn at vi bidrar til bosettingen i distriktene. I en situasjon hvor alle leddene på land, alle leveringsstedene, blir mindre og mindre lønnsomme, så blir jobbene for flere og flere usikre, og det er faren med den politikken som Arbeiderpartiet står for, også over tid. Da er vi tilbake igjen til det jeg synes var et dramatisk syn i Finnmark i 2002, hvor aktiviteten sto på sted etter sted, og det synes jeg ikke vi skal komme tilbake igjen til.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg kan ikke gi en tolkning av alle mørke krefter og motkrefter, men det er motkrefter mot en del av fiskerinæringen og sjømatnæringen. Jeg ser det f.eks. innenfor oppdrettsnæringen rundt omkring – jeg ser innlegg, jeg ser mye som ikke tar inn over seg hvilken stor verdiskaping det er. Så tåler ethvert samfunn alltid kritikk, men vi må tåle at man også påpeker at summen av en del av de kritiske stemmene er hva vi til slutt skal leve av i Norge, hvis ikke det å bearbeide sjømaten, det å ha en oppdrettsnæring og annet langs kysten vår, er ett av levegrunnlagene. Men jeg kan ikke gå god for hvilke rammer eller annet som fiskeriministeren har snakket om når det gjelder dette, men det må være lov til også å peke på at det er personer som i dag tegner et skremmebilde av f.eks. oppdrettsnæringen, som jeg mener ikke står i forhold til den store verdiskapingen de står for i det norske samfunnet.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg synes finnmarkingene har vært kjempeflinke til å finne på mye annet siden 2002. Reiselivsnæringen er nå større enn både landbruk og fisk i det fylket, så det rådet jeg ga i 2002, var åpenbart et veldig godt råd, og finnmarkingene har omfavnet det og virkelig gjort noe med det. Finnmark er i dag et stort industriområde, det er stor aktivitet knyttet til olje og gass, det er lyse tider i forhold til det det har vært tidligere. I så måte har finnmarkingene gjort en kjempejobb siden 2002. Men fisk kommer til å være en viktig del av næringsgrunnlaget i Finnmark også i årene fremover. Derfor foreslår vi ikke å fjerne leveringsplikten, men vi foreslår å regionalisere den. Det betyr at den fortsatt vil gå til Finnmark, men det betyr at man får lønnsomhet på noen av de stedene hvor flere i dag sliter med dårlig lønnsomhet. Det betyr at det vil være arbeidsplasser knyttet til dette. Det er derfor vi sier at vi av og til må modernisere – når verden rundt oss forandrer seg.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Jeg tror ikke at fiskeriministeren mener at alle som har en annen politikk enn han selv eller regjeringen, er mørkemenn. Derimot er det enkelte som har en tendens til å snakke ned de næringene som bidrar til verdiskaping, og som er store og viktige for Norge. De må også tåle at man har diskusjon rundt de standpunktene de har, for Norge skal leve av noe også i fremtiden. Jeg tror at fisk – sjømatnæringen – er en av de store tingene vi kan ha, hvis vi klarer den miljømessige balansen, hvis vi klarer å sørge for at vi har robusthet og lønnsomhet nok i næringen, slik at vi kan dyrke de markedsmulighetene vi har for de svært lønnsomme delene. Da må vi faktisk også si at noen strukturendringer kommer det til å være. Når vi har vært opptatt av å gjøre noe med bearbeidelsesplikten, er det fordi den faktisk bidrar til mindre lønnsomhet nå. Hvis prisen er høyere hvis det er uforedlet enn hvis det er foredlet, bør man kanskje sikre jobbene ved at man sørger for at det man driver med, er lønnsomt, og at man selger til den beste prisen.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Hvis man fordeler en viss mengde med råstoff på mange fremfor på noen færre, bidrar det til dårligere lønnsomhet for alle. Derfor er det slik at når man regionaliserer leveringsplikten, vil man få mulighet til å få mer robuste enheter, mer lønnsomhet, mer sikkerhet for jobben. Det er det vi foreslår. Men hvis man har mangel på råstoff i den strukturen man har i dag, vil det mest naturlige være at man samler det råstoffet slik at man har lønnsomhet, har mulighet til å være forutsigbar overfor dem man har kontrakt med, og kunne levere mer regulært inn til det markedet man skal levere til. Vi vet at pris også dreier seg om hvor man er i markedet, og hvem man kan levere til. Hvis det blir veldig stor grad av ustabilitet i de leveransene, får man lavere pris. Alt dette er en av grunnene til at vi f.eks. lager de torskehotellene som vi nå gjør, for å kunne utnytte den prisen som finnes ute i markedet. Det er en av grunnene til at vi har lagt opp til mer regionalisering, men det er regionalisering og ikke avvikling.
Erna Solberg (Høyre), 2016-03-16:
Den største utfordringen for kystflåten vil alltid være at man må legge ned mottakene, eller at de står fordi det ikke er gode nok leveranser til dem. Derfor mener jeg at det er forutsigbart for kystflåten at man sørger for at det er lønnsomhet i de anleggene som er på land. Så har jeg lyst til å si at det er ikke en sentralisering. Disse fiskemottakene ligger ikke alle på sentrale steder. Det er i så fall en styrking av enkelte utkantkommuner i forhold til andre utkantkommuner, det er det det er. Og det sørger for at ikke begge kommunene i så fall blir svekket, og at man sikrer dette. Men sentralisering er det ikke snakk om i denne sammenheng.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2016-03-16:
Arbeidsløysa aukar, medan tiltakspakka frå regjeringa vert mindre. Det som skulle vera 4 målretta milliardar kroner til Sør-Vestlandet, viste seg etter at Stavanger Aftenblad ettergjekk desse midlane, å vera under halvparten. Ved utgangen av januar var det 12 600 rogalendingar som var heilt utan arbeid, og nesten 5 000 har vore utan jobb i meir enn seks månader, og alle indikasjonar tilseier at det vil fortsetja å auka. Det er ei belastning på kvar enkelt, og det er ei belastning på familiane deira, og i tillegg er det uklokt for samfunnet at det vert såpass mange og stadig fleire arbeidslause. Så behovet for målretta tiltak no er heilt avgjerande. No seier òg NHO at krisen er i ferd med å spreia seg til stort sett alle delar av landet. Me i Arbeidarpartiet får nesten leva med at Høgre-leiaren ikkje er einig med oss, men er ho einig med NHO?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-03-16:
Statsministeren er tydelig på at utfordringene på arbeidsmarkedet er veldig geografisk ulike. Statsbudsjettet som regjeringa la fram, kom i oktober, og budsjettforliket kom i desember. Hvert år har vi muligheten til å revidere statsbudsjettet, og det kommer i mai. Kristelig Folkeparti har jobbet lenge med aktive, målrettede tiltak som vi tror blir viktige i den sammenheng, for å oppdatere det bildet som vi nå ser. Det er spesielt fylkene Aust-Agder, Vest-Agder, Rogaland, Hordaland og Møre og Romsdal som rammes sterkt i den nedgangen som er nå. Derfor tenker vi at det er viktig med mer målrettede tiltak, f.eks. direkte gjennom kommunene eller Nav for å nå direkte dem som er ledige, eller geografiske tiltak som kan skape arbeidsplasser akkurat der de bor. Er det en innretning og målretting som statsministeren synes høres fornuftig ut, og som hun vil se på med grundige øyne når vi eventuelt legger det fram i forbindelse med revidert?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2016-03-16:
Et av de viktige prinsippene i avtalen for å stoppe at så mange flyktninger kommer til Hellas, er at hver flyktning som kommer over til Hellas fra Tyrkia, skal sendes tilbake til Tyrkia. I stedet for at en da kan komme rett over igjen til Europa, vil en komme bakerst i køen, og så vil en kunne ta syrere over til Hellas. I utgangspunktet høres det greit ut, men utfordringen med det er at mange færre sannsynligvis vil flykte. Da lykkes man for så vidt med avtalen, men i neste omgang vil det være færre syrere som kan hentes fra Tyrkia. Så resultatet av avtalen kan bli at en langt på vei mister retten til å søke asyl, og så vil det heller ikke kunne være så mange syrere som flyttes til Europa. Jeg er kjent med at statsministeren har gode kontakter nedover i Europa og liker at Norge skal være med på å påvirke. Så jeg er veldig nysgjerrig på hva statsministeren og Norge har gjort for å være med på å påvirke det resultatet som vi forhåpentligvis vil se i en avtale i løpet av de neste dagene, og som blir viktig for Norge, men ikke minst for alle flyktningene.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-03-16:
VG har i dag et oppslag der statsministeren «jubler for lav kronekurs». På Politisk kvarter i dag kunne en høre at arbeidsministeren takket for den drahjelpen en lav kronekurs gir til norsk næringsliv. Det er ingen selvfølge at det er sånn, for Høyre har ivret for å bytte ut den norske kronen med euroen. Jan Tore Sanner har tidligere sagt til NRK at fordelene med euro er klart større enn ulempene. Så mitt spørsmål til den jublende statsministeren er: Er statsministeren fornøyd med at vi har en egen, norsk valuta, eller skulle statsministeren i stedet ønsket at vi hadde innført euro i Norge?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-03-16:
Det er et stort engasjement langs hele kysten for å sørge for at fisken vår bidrar til levende lokalsamfunn. Det er i dag tre måneder siden fiskeriministeren ble utnevnt. Den øvelsen han har praktisert mest, er å ha en diskusjon mot noen fiktive mørke krefter, som det er litt vanskelig å finne ut hvem egentlig er. Komiteen var i Vesterålen og Lofoten. Der møtte vi ordførere fra mange partier, inkludert Høyre, som advarte mot den politikken som regjeringen har gått inn for i sjømatindustrimeldingen. Så mitt spørsmål er ganske enkelt: Deler statsministeren det synet at de som mener at regjeringens svar ikke er rett politikk for kystsamfunnene, fortjener betegnelsen «mørke krefter»?
Abid Raja (Venstre), 2016-03-16:
Det er åpenbart at det å miste jobben ikke umiddelbart er en fordel, og det er spesielt vanskelig når det er mange som gjør det i det samme området av landet. Vi bør derfor ikke sløse bort debatt-tid på begrepsbruk om hvorvidt ledigheten utgjør en krise eller ikke. Ledigheten rammer den enkelte hardt, den er høy, og det er mange som av mange grunner ikke kan flytte på seg dit hvor jobbene er. Jeg mener vi heller bør fokusere på å sette inn flere målrettede tiltak for å få opp aktiviteten i de deler av landet som sliter mest, spesielt på Sør-Vestlandet. Som vi hørte på nyhetene i dag morges, er det en rekke byggeprosjekter som står klare i disse områdene, men som mangler noe finansiering for å kunne iverksettes. Et slikt prosjekt som både jeg og statsministeren kjenner til, er planene om å bygge en nasjonal sykkelvelodrom på Sola i Rogaland. Mange av disse byggeprosjektene kan realiseres med noe statlig finansiering – direkte eller indirekte – og vil stimulere til aktivitet. Spørsmålet mitt til statsministeren er: Vil hun være med på å legge til rette for en målrettet ordning for å iverksette slik aktivitet når Stortinget i vår skal behandle revidert nasjonalbudsjett?
Abid Raja (Venstre), 2016-03-16:
Fra bil til skip: I morgen vil Venstre fremme forslag om null- og lavutslippsskip. Selv om innenriks skipsfart står for bare 9 pst. av totale norske utslipp, er tallene for NOx og SOx henholdsvis 34 pst. og 25 pst. Skipsfarten utgjør dermed både en lokal og en global utslippskilde. Elbilfordelene har vist at politikerne kan framskynde en grønn omstilling for bilindustrien. Det samme kan vi gjøre for skip. Fagetatene anbefaler at avgiftsstrukturen innrettes slik at miljøvennlige løsninger alltid lønner seg. Det å bygge flere null- og lavutslippsskip vil både modernisere, få ned utslippene og også få opp sysselsettingen – god motkonjunkturpolitikk. Mitt spørsmål til statsministeren er: Hva slags tiltak vil statsministeren fremme så det lønner seg både å bygge og bruke miljøvennlige skip?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-16:
Det må gjøre inntrykk å være arbeidsløs og høre en regjering som er så opptatt av å understreke gang på gang at det ikke er en krise – men det er nå så. Jeg hørte arbeidsministeren i dag på NRK oppfordre norske kommuner til å sette i gang vedlikeholdsprosjekter og ha prosjekter klare for å få i gang aktivitet i kommunene. Det kan alle være enig i, men hvorfor kuttet regjeringen da mange hundre millioner kroner i sin egen pakke for vedlikehold i kommunene så seint som i desember?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-16:
Jeg slutter meg til representanten Arnstads analyse. Paris-avtalen og 1,5-gradersmålet forutsetter en helt annen framdrift og et helt annet omfang av klimatiltak enn det stortingsflertallet har vært villig til å diskutere til nå. Da stiller jeg meg også spørsmålet: Når skal egentlig regjeringen komme med sin helhetlige plan for hvordan Norge skal ta sin del av dette ansvaret? Stykkevis og delt å diskutere ulike sektorer og prosesser som går mange år fram i tid, er en ting, men det vi trenger, er et felles, nasjonalt prosjekt for å nå 1,5-gradersmålet. Når har regjeringen tenkt å komme med en ny, forpliktende klimaplan som Stortinget kan diskutere og vedta?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-16:
Jeg spør meg hvordan det kan ha seg at det aldri er tid for å bruke milliardene – som statsministeren sier – på dem som har lavest ytelser, mens det hvert år er tid for å bruke milliarder på store skattekutt til dem som har mest i samfunnet. Jeg synes det var en god overgang av statsministeren å snakke om ungdommen i dag og det å legge en byrde over på dem. Det er en øvelse regjeringen har god erfaring med, for det er ikke bare pensjonistene med minst penger som rammes av regjeringen, det er også barnefamiliene med minst penger. Nå har kuttene i barnetillegget for uføre forsørgere trådt i kraft. Det betyr at flere hundre familier får store, store kutt i sine ytelser. Hvordan kan det ha seg at det alltid er de som har minst, som avkreves mest solidaritet av statsministeren og regjeringen, mens de med høyest pensjon, de med høyest lønn, og de med høyest formue har fått delt ut milliard på milliard i skattekutt?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-03-16:
Det er no fem år sidan borgarkrigen i Syria starta. Det er ein konflikt som har kravd over 250 000 menneskeliv og drive 11 millionar menneske på flukt. Dei siste vekene er det skapt nytt håp. Ei våpenkvile er inngått mellom dei fleste partar, sjølv om terroristgrupper som ISI ikkje er ein del av dette. Våpenstillstanden har gjort delar av Syria til krigsfrie soner. Humanitær hjelp når fram til fleire, bistanden lettar lidingane, men nøda er framleis enorm. Neste skritt må no vere forhandling om ei politisk løysing. Men dette blir krevjande og vil ta tid. Det vil òg den militære kampen mot dei ekstreme islamistane. Av 11 millionar fordrivne har 4,5 millionar allereie flykta til utlandet, særleg til nabolanda. Flyktningleirar har vore underfinansierte. I desperasjonen fortset mange flukta vidare til Europa, det siste halve året særleg via Tyrkia og over til Hellas. No forhandlar EU med Tyrkia om ein avtale. Målet er å regulere flyktningtilstrøyminga, redusere den livsfarlege båttransporten og stanse menneskesmuglarane. Men Tyrkia skrur opp prisen EU må betale for ein avtale, og den indre spliden i EU, særleg om kvoteflyktningar, gjer utfallet uvisst. Noreg må bidra konstruktivt. Derfor vil eg spørje statsministeren: Kva meiner ho om moglegheita til å oppnå ein god avtale mellom EU og Tyrkia? Og kva har Noreg tilbydd å bidra med for å få ein avtale som kan fungere?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-03-16:
Eg vil takke for svaret. Det er ikkje tvil om at Noreg er med på å bidra med humanitær bistand i nærområda. Me bidreg både med båtar i Middelhavet, som reddar liv, og som statsministeren òg nemner, med EØS-midlar til Hellas. Me har auka talet på kvoteflyktningar me tar imot, og asyltilstrøyminga som har vore det siste året til Noreg, har gjort at me har tatt vår del. Men det er viktig òg for Noreg at det blir ein avtale. No veit me ikkje nøyaktig korleis den blir, men det finnest nokon krevjande utfordringar med ein sånn avtale. Eg har lyst til å utfordre statsministeren på to ting. Det eine er korleis statsministeren ser på ein avtale som i praksis forskjellsbehandlar syriske flyktningar og andre reelle flyktningar frå andre krigsområde, som denne avtalen legg opp til. Det andre er: Med kva for sikkerheit meiner statsministeren at me har fått retten til asyl reelt ivaretatt i den avtalen som me no ser kan bli forhandla fram mellom EU og Tyrkia?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-03-16:
Den flyktningsituasjonen vi står oppe i, krever et sterkere internasjonalt samarbeid. Derfor er det viktig at Norge er en pådriver for en felles europeisk håndtering, slik at vi kan ha kontroll på Schengens yttergrenser, og slik at vi selvfølgelig også kan gi beskyttelse til dem som har krav på det. EU er i forhandlinger med Tyrkia om en flyktningavtale. Arbeiderpartiet mener det er viktig å få til en felles europeisk avtale som kan håndtere flyktningsituasjonen innenfor internasjonale konvensjoner, slik som statsministeren også var inne på. Spørsmålet blir: Hvordan vurderer statsministeren mulighetene for å få til en fordeling av de flyktningene som da skal gjenbosettes – gitt den avtalen?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2016-03-16:
Arbeiderpartiet legger reell frivillighet til grunn for kommunesammenslåinger. Mange steder er det i gang prosesser for å se på kommunesammenslåinger, og mange steder vil det bli folkeavstemning, slik som det er sagt. Arbeiderpartiet mener at det er bra at dette bestemmes lokalt. Det som ikke er bra, er at det fortsatt er uklart hvilke oppgaver kommunene skal ha i årene framover. Oppgavemeldingen la opp til mange utredninger, og disse er det ikke konkludert på. Kommunene kan heller ikke vite hvordan det kommunale inntektssystemet vil se ut når de skal be om råd fra sine innbyggere. Det kan igjen føre til at man tar beslutninger på usikkert grunnlag. På tross av at regjeringen selv ikke har greid å bringe klarhet i to så sentrale elementer, avkrever man altså svar fra kommunene innen sommeren. Kommunene som ønsker å fortsette gode prosesser noe lenger, får blankt avslag fra kommunalministeren – gulrøttene går ut på dato 1. juli i år. For Arbeiderpartiet er det viktig at vi har gode prosesser, og at de får fortsette. Hvorfor kan ikke regjeringen støtte en slik tilnærming?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2016-03-16:
Planen EU og Tyrkia har jobbet fram, kan potensielt føre til store endringer i migrasjonsmønsteret. Ifølge avtalen skal alle som drar fra Tyrkia til de greske øyer, enten de har beskyttelsesbehov eller ikke, returneres til Tyrkia. Og for hver syrer som returneres til Tyrkia, skal EU-landene ta en syrer fra Tyrkia. De flyktningene som prøver seg båtveien, skal etter planen havne bakerst i køen. Dersom avtalen mellom Tyrkia og EU har den effekten den er tiltenkt, er det grunn til å tro at andre ruter vil være hovedveien inn til Schengen-området og bli mer aktuelle. Hvordan tror statsministeren den avtalen kan påvirke tilstrømmingen over Storskog? Kan Storskog bli en ny hovedrute inn til Europa? Og har regjeringen noen plan for å håndtere dette dersom grensesamarbeidet med Russland igjen viser seg å svikte?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-16:
Det er bra at statsministeren tegner opp et bilde der det er nærområdene og flyktningene som er i krise, og ikke Norge. Så spørs det bare om det vi gjør, står i forhold til det. Norge kunne bidratt atskillig mer, både i nærområdene og ved å ta imot flere kvoteflyktninger, men det er også viktig at vi nå bidrar i den internasjonale debatten for å holde menneskerettighetene oppe i en krisetid for dem som flykter for sitt liv. Statsministeren refererte nå til at Donald Tusk etter sigende har ment at man må ivareta sine internasjonale forpliktelser og sørge for at asylsøkere får behandlet sine søknader i Europa, hvis de kommer inn i Europa. Spørsmålet er bare da om også den norske regjeringen vil utrede sine internasjonale konvensjonsforpliktelser knyttet til en slik type avtale som det nå ser ut til at EU og Tyrkia har planer om å inngå.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-03-16:
Statsminister Erna Solberg fører en politikk som bidrar til en sterk sentralisering av Norge. Det er sentralisering av politi, sykehus, skatteetat, energiselskap, innenfor fiskeri, innenfor jordbruk – på alle områder er svaret det samme: Det er sentralisering, det er byråkratisering, og det er stordrift. Og den største sentraliseringsreformen av dem alle er kommunereformen. Målet er en massiv nedlegging av kommuner, sentralisering av sykehjem, sentralisering av skoler. Statsministeren og regjeringen frykter folket i dette spørsmålet, og Høyre har advart på det sterkeste mot lokale folkeavstemninger, for folket kan jo ha et annet synspunkt enn regjeringen. Men til tross for disse sterke advarslene fra statsministeren, fra Høyre og fra hele regjeringen, skal opp mot 200 kommuner nå ha lokale folkeavstemninger – lokalt vil man lytte, lokalt frykter man ikke folket. Mitt spørsmål til statsministeren er: Kan statsministeren her og nå avklare at hun vil respektere resultatene av demokratiske, lokale folkeavstemninger?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-03-16:
Det er helt utrolig at ikke regjeringen snart klart og tydelig kan si: Selvfølgelig skal vi respektere lokale beslutninger. Statsminister Erna Solberg høres ut som en sann tåkefyrste i spørsmålet om kommunesammenslåing. Det er om å gjøre å tåkelegge mest mulig, det er om å gjøre å skape mest mulig frykt lokalt, for til sjuende og sist kan den store staten med regjeringen i spissen komme med tvangsspøkelset. Så da gjentar jeg spørsmålet. Når man har hatt en lokal folkeavstemning og lokal debatt, og kommunestyret har hørt på folkeavstemningen og sier nei – folket sa nei, derfor respekterer vi i kommunestyret folket, da sier vi også nei, vi ønsker å fortsette å ha sykehjem og skole nær folk – kan da de lokale folkevalgte og folket i kommunen stole på at regjeringen ser at de som bor lokalt, vet bedre enn de som sitter på et statsministerkontor i Oslo?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-03-16:
Statsministeren er ikke spesielt klar. I sitt første svar sa hun at det var åpent for tvang, og i sitt andre svar sa hun at det skal ligge en frivillighetslinje til grunn. Men regjeringen har jo gitt fylkesmennene en sentral oppgave når det gjelder oppfølging av kommunereformen, og noen av fylkesmennene ser ut til å gå inn i oppgaven med en sånn iver at en skulle tro det var statlige byråkrater som skulle gjennomføre denne reformen, og ikke kommunestyrer og lokale prosesser. I løpet av sommeren skal fylkesmennene komme med sine tilrådinger om kommunestruktur i sitt eget fylke, og da blir spørsmålet hvordan regjeringen har tenkt å sikre at fylkesmennene har respekt for den lokale prosessen, enten det er f.eks. når Høyre-kommunen Herøy på Sunnmøre sier nei, eller når det sies nei i lokale folkeavstemninger. Så spørsmålet er: Er det statlige byråkrater eller er det lokalt engasjement og frivillighet som skal være styrende for denne prosessen?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-03-16:
Jeg synes det er nokså betegnende akkurat nå at klimadiskusjonen og klimapolitikken i Norge er stykkevis og delt. Den runden vi har hatt her nå, viser litt av nettopp det. Det vi får lov å diskutere i Stortinget om klimapolitikken til 2030, er det som representantene sjøl legger inn av forslag om klimapolitikk. Vi venter fortsatt på hva regjeringen kommer til å komme tilbake til Stortinget med. En redegjørelse om Paris-avtalen et halvt år etter Paris er ikke en tilstrekkelig oppfølging. Spørsmålet er også hvor lenge industri og næringsliv i Norge skal vente før de forbereder seg på det som må skje i årene framover, også når det gjelder 2030-målene. Nettopp fordi norsk klimaoppfølging blir så tett knyttet til EU, brukes det nå som et middel til å skyve diskusjonen om tiltak her hjemme foran seg. Vi vet ikke hvor mye vi skal kutte hjemme, hvor mye fleksibilitet det kommer til å være, hvordan skog skal telles inn. Spørsmålet er: Er det holdbart at vi kanskje må vente fram til 2018 eller 2019 for å diskutere det?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2016-03-16:
Jeg lyttet nøye, og til slutt klarte ikke statsministeren å dy seg for en smule angrep på SV fordi SV var imot pensjonsforliket, men i regjering stemte for det i Stortinget etter at de innså at de i regjeringsforhandlinger ikke vant fram med forandring. Det er den vanlige parlamentariske praksisen. Det var sikkert krevende for SV, men jeg må si at det står respekt av at man gjør det på den måten istedenfor den måten denne regjeringen gjorde det på i fjor, en måte som jeg gjerne vil at statsministeren skal klargjøre om regjeringen har tenkt å gjøre det på også i år. Er det sånn at statsministeren også i år vil tillate at Fremskrittspartiets stortingsgruppe stemmer imot dette forslaget i Stortinget, og gambler med at vi andre som står bak forliket, skal redde regjeringspartiene og regjeringen i Stortinget? Vil statsministeren tillate at det skjer i år? Og hvis hun har tenkt å tillate det, burde hun kanskje ha dempet sitt angrep på SV lite grann.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-03-16:
Vi har inngått en historisk klimaavtale i Paris, der vi satte ambisiøse mål om at vi kanskje skal klare å nå bare 1,5 graders økning i temperaturen. Det hersker heller ikke noen tvil om hvor vi egentlig skal hen – jo, vi skal til et mål med null klimaskadelige utslipp. FNs klimapanel sier at for å nå de globale utslippsmålene om 2 grader, må vi kutte 40–70 pst. innen 2050. Venstre har registrert at når det legges fram et forslag til ny transportplan, har etatene endret tone litt fra det de har hatt tidligere, og har relativt sett – i forhold til det de før har lagt fram – ganske ambisiøse mål: Klimagassutslippene skal ned med 50 pst. innen 2030, det er en kraftig satsing på nullutslippsteknologi, en bypolitikk som krever at veksten skal tas i kollektiv, sykkel og gange, og det er økt bruk av biodrivstoff. Fram til 2040 tror vi at vi kanskje øker Norges befolkning med 1,2 millioner, og mange av dem vil bo i byer. Om vi skal klare å nå målene som fagetatene setter, har vi ganske dårlig tid. Venstre er veldig glad for at det som er lagt som faggrunnlag, har så pass ambisiøse mål, sjøl om Sverige, hvis vi sammenligner oss med dem, mener at de skal ha nullutslipp innen 2030. Klima er blitt en viktig del av Nasjonal transportplan, og nå skal statsministeren gjøre jobben. Hvordan vil statsministeren bruke NTP for å nå de ambisiøse klimamålene som vi har satt oss?
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-03-16:
Det var en veldig god overgang, for 65 pst. av alle utslippene er det person- og varebiler som står for innenfor transportsektoren. Ut fra målene som fagetatene setter, skal nye privatbiler og bybusser være utslippsfrie innen 2025, og innen 2030 skal også 50 pst. av alle tunge lastebiler være utslippsfrie. Da er avgiftsdifferensiering og subsidiering av lav- og nullutslippskjøretøy veldig viktig – både at vi viderefører det, og at vi utvikler det videre. Da kommer det et spørsmål som statsministeren kanskje tipper at Venstre skal stille: Er hun enig med oss i at vi må bruke det grønne skatteskiftet til å gjøre fossilt drivstoff dyrere og nullutslippsdrivstoff billigere?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-03-16:
Tidligere klimaminister Tine Sundtoft sa etter at Paris-avtalen var undertegnet at det trengs dramatiske omlegginger i transportsektoren for å nå de ambisiøse målene som er. Og jeg er glad for at statsministeren erkjenner at det innspillet som nå er kommet fra fagetatene, er i tråd med den bestillingen som regjeringen har gitt, også på klimaområdet. Så da har jeg to spørsmål til statsministeren. Er det slik at statsministeren mener at forslagene til tiltak på transportsektoren som fagetatene nå tilråder, i tråd med bestillingen fra regjeringen, er ambisiøse og kraftfulle nok – eller «dramatiske» nok, for å bruke Sundtoft sine ord – til å møte de forpliktelsene og målene vi har? Det andre er at Arbeiderpartiet la fram forslag som lignet veldig på dette, tidligere i vår. Kan vi forvente støtte fra regjeringspartiene til de forslagene som nå ligger til behandling i Stortinget, som er i tråd med fagetatenes tilråding?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-03-16:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I sitt svar 26. februar 2016 på skriftlig spørsmål nr. 647 fra representanten de Ruiter, tegner statsråden et rosenrødt bilde av situasjonen i norsk bygg- og anleggsbransje, og ser tydeligvis ingen grunn til bekymring. I Klassekampen 9. mars tar administrerende direktør i Skanska, Ståle Rød, derimot opp flere forhold i bransjen, som ordreinngang og muligheten for å sikre norsk kompetanse innenfor anleggsdelen som bygger veier og annen infrastruktur. Mener statsråden at sjefen i Skanska har misforstått situasjonen i sektoren?»
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-03-16:
Statsråden signaliserer jo selv at det skal bygges mer sammenhengende og raskere enn før, og med det følger jo gjerne at oppdragene blir større, noe vi ser f.eks. på Follobanen, der vi har veldig store anbud som legges ut. Men nå viser jo store norske entreprenører og deres interesseorganisasjoner seg å være ekstra bekymret for at konjunkturproblemene slår inn for fullt, og for første gang på mange år meldes det om behov for permitteringer, som flere allerede har gjort. Når vi nå ser at flere av de store oppdragene innen fornying og bygging av infrastruktur går til utlandet, og kanskje til firmaer som bruker innleie av utenlandsk personell i stor skala, blir spørsmålet: Hvordan har statsråden tenkt å forsikre seg om at bevilgningene til infrastruktur munner ut i faktiske oppdrag som vil skape ringvirkninger for norsk økonomi, som f.eks. økte skatteinntekter og flere jobber lokalt og regionalt i de områdene hvor de store infrastrukturprosjektene skal bygges?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2016-03-16:
Det er uklart for meg hvor statsråden har det fra at undertegnede er fornærmet over hvordan kontraktene tildeles. Stavanger Aftenblad har tidligere i år avslørt at regjeringen bløffer om hvordan milliarder av kroner skal gå til Sør-Vestlandet for å bøte på økende ledighet, særlig innenfor olje- og gassektoren, og mange mener seg dermed berettiget lurt av regjeringens tiltakspakke. Så da synes jeg ikke svaret på spørsmålet er spesielt tillitvekkende. Kan statsråden nå bekrefte hvor mange jobber som har kommet til ulike deler av landet som følge av den sysselsettingspakken som ble flagget veldig høyt i fjor?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2016-03-16:
I går meldte flere media det de kalte «en helt vanvittig temperaturøkning» i februar i nordområdene, en temperaturøkning som overrasker og bekymrer klimaforskerne. Dette føyer seg inn i rekken om at det haster. Transportsektoren står for en tredjedel av utslippene og må reduseres kraftig for å nå klimamålene. Vi har en dyktig samferdselsminister som er offensiv og får fart på mange prosesser. Spørsmålet blir da: Kan vi forvente at han er aktiv nok på det aller viktigste, nemlig grønn omlegging av transportsektoren?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-03-16:
Det som framfor alt karakteriserer norsk klimapolitikk, er fortsatt mål som ikke blir gjennomført. Derfor kommer jeg i ordinær spørretime til å spørre klima- og miljøministeren om hvordan framdriften er på det aller viktigste virkemidlet i den sammenhengen, nemlig oppfølgingen av Stortingets vedtak om en klimalov, en klimalov som bør forplikte regjeringen til å gjennomføre de kuttene som er vedtatt. Men i mellomtida, som flere representanter har påpekt, står vi altså i en situasjon hvor vi har underskrevet en avtale i Paris som er ekstremt mye mer ambisiøs enn de målene vi opererer med i dag, og spørsmålet, i en ny variant, er da: Vil regjeringen ta initiativ til et nytt forlik i Stortinget som faktisk legger klimaavtalen i Paris og dens nye ambisjoner til grunn?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-03-16:
Den delen av fiskeflåten som kalles kystflåten, er mer avhengig av lokale leveringssteder og samtidig mer avhengig av økonomi i de leveringsstedene for å kunne få sin del av økonomien til å gå rundt. Ressursleveransene fra havfiskeflåten er en veldig avgjørende del i det bildet. Nå er det en interessant diskusjon om hvorvidt dette er et forslag som også vil svekke selve leveringsplikten, men vi er i hvert fall enige om at en regionalisering eller sentralisering av leveringsplikten ligger inne i forslaget. Hva mener regjeringen vil være effekten for kystflåten og kystflåtens økonomi av de forslagene som legges fram i meldingen?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-03-16:
Spørsmålet til klima- og miljøministeren lyder: «Klimaavtalen i Paris betyr at ambisjonsnivået i norsk klimapolitikk må skjerpes dramatisk. Et viktig ledd i en ny klimapolitikk må bli en klimalov med juridisk bindende utslippsmål. Et bredt flertall på Stortinget har vedtatt at regjeringen skal legge fram et forslag til en klimalov tidsnok til at loven kan vedtas i denne stortingsperioden. Kan statsråden bekrefte at Klima- og miljødepartementet har startet arbeidet med å utarbeide en klimalov som kan sikre reelle utslippskutt i Norge?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-03-16:
Takk til statsråden for svaret. Det er selvfølgelig helt riktig at Paris-avtalen ikke pålegger Norge å innføre en klimalov, og det er like riktig at land etter land ser seg tjent med å innføre en slik klimalov. For Norge er situasjonen den spesielle at er det noe vi har demonstrert med dunder og brak i norsk klimapolitikk, så er det at vi har levd med klare og tydelige mål for utslippskutt og en eksepsjonell evne til å la være å gjennomføre disse utslippskuttene. Det er derfor det trengs en klimalov som er juridisk bindende med hensyn til at regjeringen skal gjennomføre de klimamålene som blir vedtatt. Kan statsråden bekrefte at det er en slik lov med juridiske bindinger for gjennomføring av vedtatte klimamål som det nå arbeides med?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-03-16:
Statsråden har fullstendig rett i at det er den praktiske politikken som avgjør hvorvidt klimamålene blir gjennomført, og den praktiske politikken har altså sørget for at klimamålene i Norge ikke blir gjennomført, gjennom lang tid. Det er det som er formålet med en klimalov, akkurat som det er formålet med andre lover, at politikk faktisk blir gjennomført i praksis. Så vil en slik lov, hvis den får den virkningen som den skal ha, ha stor betydning for norsk næringsliv og for norsk samfunnsliv. Det betyr at det blir et stort behov for en grundig behandling i Stortinget. Kan statsråden bekrefte at lovforslaget blir lagt fram så tidlig at det blir god tid til en grundig behandling i Stortinget i denne perioden?