Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-29:
Dette er en sak det er bred enighet om, og det er ikke mange som er kritiske til Den kulturelle skolesekken. Vi i Venstre syns også at ulikhetene som fins rundt omkring i landet, er ganske bra, men vi er litt skeptiske til at evalueringa kanskje ikke har brakt så mye av det som er bra, rundt omkring. Vi syns det er viktig å få en erfaringsoverføring, for det er store forskjeller også i den kulturelle infrastrukturen rundt omkring i landet. Det er klart at Oslo har en ganske stor tilgang på ferdiglagde produksjoner som andre ikke har, noe som gjør at man der har organisert Den kulturelle skolesekken på en annen måte. Men det er viktig at man får overført de kunnskapene man har, mellom fylkene. Jeg mener det er to grunnleggende utfordringer for Den kulturelle skolesekken slik den er i dag. Punkt 1 - og det aller viktigste - er kvalitet. Det er noen som går rundt og tror at man kan gi dårligere kvalitet til barn, fordi barn ikke er så kvalitetsbevisste. De har nok aldri opplevd kultur sammen med barn. Jeg syns av og til det er trist at voksne syns det er søtt når barn spiller feil eller ikke kan replikken sin - for barn er akkurat like kvalitetsbevisste som voksne, også når de er kulturutøvere sjøl. Det som er litt skremmende, er det vi lærte i løpet av høringa, at innen de kunstutdannelsene vi har, blir veldig få sett på som å være dyktige på området formidling av kunst til barn. Kunstformidling til barn blir også innen veldig mange av kunstutdannelsene oppfattet som noe dårligere enn kunstformidling til voksne. Nå har kulturministeren ofte understreket at kunstutdannelse er noe han ikke har noe med, og noe som ikke angår Kulturløftet. Men jeg vil likevel påpeke at å få inn kvalitet i formidling av kunst også i kunstutdannelsene er en viktig utfordring for å få Den kulturelle skolesekken til å bli bedre hver eneste dag. Det andre punktet jeg vil dra fram, og som mange her har snakket om, er samarbeid med skole og lærerkompetanse og muligheten til å få til et samarbeid mellom skole og Den kulturelle skolesekken. Halvparten av lærerne i første til fjerde trinn som underviser i ulike kunstfag, har ikke kompetanse i det faget. Det betyr at selv om heller ikke dette ligger under Kulturdepartementet sitt ansvarsområde, er det å bygge opp lærerkompetanse på kunstfag og det å bygge opp lærere som har et høyt kompetansenivå i de fagområdene de skal ha, veldig viktig for å få Den kulturelle skolesekken til å fungere. Vi må ha kunstlærere, men også norsklærere som er gode til å formidle kunsten i det faget de faktisk underviser i. Det er da en naturlig overgang til at de litterære produksjonene også burde ha vært med og fått produksjonsmidler i Den kulturelle skolesekken. Jeg håper det skyldes en liten glipp at det ikke er med her - og kanskje er det en utfordring til Regjeringen, når de skal vurdere en språkmelding, å legge inn at å formidle litteratur til barn også er en viktig del av Den kulturelle skolesekken. Til slutt vil jeg bare ta med noen andre punkter. Det er viktig at barn ikke bare blir lært opp til å være konsumenter av kultur, men at de også får være deltakere. Systemet med å la barn være kulturverter ser vi mange steder. Men vi må lage et system der vi ikke bare lærer barn å sitte og se teater, men der de også skjønner hvordan man kan uttrykke seg kunstnerisk. Vi vil også påpeke at å bruke kulturskolen ikke er noen regel som passer overalt, jf. de argumentene som representanten Knutsen framførte. I Venstre-kommunen Vestre Slidre f.eks., der hundre prosent av ungene er i kulturskolen, er det kanskje mer logisk å se på den som en samarbeidspartner for å utvikle Den kulturelle skolesekken, enn det kanskje er i andre kommuner.