Hans Kristian Hogsnes (Høyre), 2004-11-18:
Denne proposisjonen inneholder et forslag til ny lov som skal erstatte tidligere lov av 27. juni 1947 nr. 9 om tiltak for å fremme sysselsettingen. Det har lenge vært behov for en fullstendig revisjon av sysselsettingsloven, fordi den på flere punkter er lite tidsmessig. Senest ved behandling av Ot.prp. nr. 70 for 2001–2002 om Aetats organisering ble dette varslet. I denne saken foreslås det en generell modernisering av loven. Det er lagt vekt på å klarlegge de ulike aktørenes rettigheter og plikter for å styrke brukernes reelle rettssikkerhet. Samtidig foreslås det en presisering i forhold til enkelte av forvaltningslovens saksbehandlingsregler. De største endringene fra gammel lov er nettopp at Aetats plikt til å gi service tydeliggjøres. Videre klargjøres Aetats hovedoppgaver i en egen paragraf. Det foreslås at Aetats registrering av arbeidssøkere, avklaring av arbeidssøkernes kompetanse og vurdering av behov for tjenester reguleres i loven. Aetats forpliktelse til å sikre brukermedvirkning lovfestes. Forholdet til forvaltningsloven presiseres. Tidligere lov regulerte i egen bestemmelse Aetats rett til å nekte arbeidsgivere som ikke lenger fylte rimelige krav, registrering eller andre tjenester. Denne bestemmelsen foreslås nå fjernet. Videre er det verdt å nevne at lovforslaget viderefører reglene om plikt til å melde ledige stillinger til Aetat. Ved masseoppsigelser foreslås det å reservere meldeplikten for tilfeller der arbeidstiden i mer enn fire uker innskrenkes til under 50 pst. Dette er en reduksjon fra tidligere bestemmelse, hvor det var en innskrenkning til under 30 timer. Det er også grunn til å merke seg at begrepene «privat arbeidsformidling» og «utleie av arbeidskraft» foreslås definert i lovteksten. Videre foreslås tidligere bestemmelser om å kreve at formidlings- og utleievirksomhet skal registreres som aksjeselskap, allmennaksjeselskap, eller få garanti opphevet. Oppsummert vil jeg understreke at det er viktig å foreta en modernisering av lovteksten. Det foreslås ikke de store forandringene, men loven forenkles en hel del. I tillegg forsterkes Aetats plikt til individuell oppfølging, og kravene, som tidligere har vært mest å sammenligne med sandpåstrøing i forhold til private formidlere, fjernes. Jeg finner også grunn til å vise til at det er bred enighet i denne salen om å bekjempe arbeidsledigheten. Det er grunn til å peke på en positiv utvikling på arbeidsmarkedet som bedrer mulighetene for et inkluderende arbeidsliv. Aetat har en sentral rolle i gjennomføring av arbeidsmarkedspolitikken, og jeg vil minne om at Aetat er styrket med midler tilsvarende nær 700 årsverk i perioden 2003–2005. Samlet sett er dette den største ressurstilførselen til Aetat på mange år. Jeg vil peke på at det legges stor vekt på å styrke Aetat for å gi arbeidssøkere bedre veiledning og oppfølging. Det er viktig å sikre god innsats, slik at personer som er avhengige av midlertidige trygdeytelser eller sosialhjelp, kan bli selvforsørget gjennom ordinært arbeid. Jeg vil på dette grunnlaget anbefale lovforslaget vedtatt, med de endringene som fremgår av forslagene nr. 1, 2 og 3, som jeg har æren av å fremme på vegne av Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, samt forslag nr. 4, som fremmes på vegne av Høyre og Kristelig Folkeparti.