Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
I morgen får den pakistanske kvinnen Malala Yousafzai Nobels fredspris for sin uredde innsats for jenters rett til utdanning. Hun får den sammen med indiske Kailash Satyarthi, som har viet livet sitt til kampen for barns rettigheter og kampen mot barnearbeid og slaveri. I en verden der det ifølge en fersk rapport fra Walk Free Foundation er over 35 millioner mennesker som lever som slaver, er dette en fredsprisutdeling som jeg støtter ett hundre prosent. Samtidig er fredsprisen en sterk påminnelse om viktigheten av at vi i Norge nå skal fordoble vår innsats for utdanning i denne stortingsperioden. For Kristelig Folkeparti har utdanningsbistand alltid vært jobb nummer en, og dette budsjettet viser at utdanning igjen er det. Det er et konkret håndslag til Malala og hennes kamp. Det sterke bistandsbudsjettet gir oss handlekraft. Det gjør ord til handling i kampen for barns rettigheter. Årets fredspris viser oss klarere enn det meste at vår utviklingspolitikk handler om å sikre menneskerettighetene for barn og unge. Det er også grunnleggende rettigheter, retten til liv og helse, der den kritiske ebolaepidemien viser viktigheten av et godt utbygd helsetilbud, og at Norge derfor fortsatt må ha en ledende rolle for global helse, også for å bekjempe barne- og mødredødelighet. Det siste året har vi i Norge trappet opp vår humanitære bistand til mennesker i konflikt- og krisesituasjoner kraftig, og i neste års budsjett vil det være en videre økning med over 400 mill. kr. Dette er hjelp til mennesker i akutt nød. Jeg er stolt av å ha en utenriksminister med et så brennende engasjement for nødhjelpsinnsatsen. Han er ustoppelig på ballen der kriser skjer. Ja, han er så mye på reisefot at utenriksministre i andre land har begynt å lure på om Børge Brende er klonet, for det må jo finnes minst to stykker av ham for å rekke det reiseprogrammet han har. Men det er viktig for Norge som en aktiv bidragsyter til freds- og utviklingsarbeid i verden. I det kommende året blir dette engasjementet viktig, for vi så vel alle at FN i går sendte ut en appell om rekordstore 117 mrd. kr for å kunne finansiere sine humanitære operasjoner neste år. Halvparten av beløpet skal hjelpe ofrene for Syria-krigen. Resten er for å kunne hjelpe nesten 60 millioner mennesker i de 22 mest sårbare landene verden over i 2015. I utviklingspolitikken er det på ny en samlet komité som forsvarer et bistandsbudsjett på 1 pst. av bruttonasjonalinntekt. For andre gang i historien er det nå et enstemmig storting som stemmer for 1 pst. av BNI i bistand! Det begynner å bli en god tradisjon. I den økte rammen for vårt utviklingssamarbeid har vi styrket spesielt tre hovedformål: For det første ble støtten til sivilt samfunn, altså frivillige organisasjoners utviklingstiltak, økt med over 177 mill. kr. Det er den største økninga på svært lenge. Kombinert med budsjettavtalen om at de ikke skal være underlagt geografiske konsentrasjon, er dette en politisk viktig forbedring. Inkludert i denne økte rammen til sivilt samfunn videreføres også den såkalte infostøtten til organisasjonenes opplysningsarbeid uten kutt. Bevilgningen til infostøtten økes med om lag 50 pst. sammenlignet med regjeringas forslag. Hele kuttet reverseres. Retningslinjene fra 2014 videreføres ved fordelinga av midlene i 2015, og i løpet av året skal det arbeides med reviderte retningslinjer, og organisasjonene skal rådføres i denne prosessen. Det lover godt for en bra løsning som sikrer et best mulig arbeid for en samstemt politikk for utvikling. Også demokratistøtte gjennom partiene videreføres på samme nivå som i år. For det andre blir Norges støtte til Det grønne klimafondet fordoblet sammenlignet med regjeringens forslag, og Norges støtte blir neste år dermed på 400 mill. kr. Det er et svært sterkt bidrag. Det kan bidra både til forebygging av skadelige klimaendringer og til å hjelpe utsatte land til å tilpasse seg, slik at de bedre mestrer de endringene som dessverre kommer. For det tredje økes bevilgningen ti1 flyktningtiltak i Norge. Det gjøres for å gi rom for en økning i antallet kvoteflyktninger som Norge skal ta imot i 2015, og for å gi ungene og mindreårige enslige asylsøkere et bedre tilbud. Like viktig som disse budsjettendringene er de politiske endringene som det ble enighet om mellom samarbeidspartiene i forbindelse med budsjettavtalen. Det skal skje en forsiktig geografisk konsentrasjon av norsk bistand, som skal behandles i en egen sak neste år. Der har vi fått gjennomslag for at vi skal konsentrere stat-til-stat-bistand, og samtidig ha to viktige prinsipielle unntak fra konsentrasjonsprinsippet: Landlista omfatter nemlig ikke humanitær bistand og heller ikke bistand gjennom frivillige organisasjoner. Det er vi i Kristelig Folkeparti godt fornøyd med. Det er også verdt å sette to streker under den enigheten vi har fått om at regjeringa skal gjøre Utenriksdepartementets budsjett mer informativt, og diskusjonen mellom Arbeiderpartiet og Høyre tidligere her i salen har egentlig et tydelig svar i innstillinga: For budsjettproposisjonen neste år vil nemlig gi Stortinget bedre mulighet til innsyn, innflytelse og kontroll med bruken av budsjettmidlene. Dette har Kristelig Folkeparti vært opptatt av gjennom mange år uten å få gjennomslag. Nå har vi vunnet fram. Utviklinga i Midtøsten er skremmende. Ekstreme, islamistiske grupper har oppnådd stor militær styrke. De herjer i store deler av både Syria og Irak. Det sier sitt at terrorgruppen ISIL, som er så brutal at selv Al Qaida tar avstand fra dem, i år har klart å bygge opp en så stor militær styrke. De væpnede islamistene er den største sikkerhetstrusselen i hele Midtøsten. Fra Kristelig Folkepartis side la vi også denne gang mye arbeid inn på å få gode og balanserte merknader til situasjonen i Midtøsten, spesielt omtalen av forholdet mellom Israel og palestinerne. Jeg er glad for at hele komiteen er med på dette – unntatt SV, som hopper av når det gjelder kritikk av Hamas og andre militante grupper. Resten av komiteen er med på en nyansert vurdering av situasjonen. Vi påpeker kritiske forhold på både israelsk og palestinsk side, samtidig som vi understreker begge siders ansvar for å bidra til å få til en to-statsløsning der israelere og palestinere kan leve side om side i fred og sikkerhet. La meg til slutt spesielt framheve at Kristelig Folkeparti er fornøyd med at forsvarsbudsbudsjettet skjermer operativ evne. Som alltid vil vi fra Kristelig Folkepartis side understreke betydningen av mannskapenes kompetanse og at de årlig får nok øving og trening. Det mest moderne utstyr er ikke nok. Det må betjenes av folk som kan jobben. Forsvarsbudsjettet vektlegger tilstedeværelse i nord. Det er viktig også i en situasjon hvor forholdet mellom NATO og Russland er blitt anstrengt på grunn av konflikten i Ukraina. Der har Russland klart brutt internasjonal lov. De har okkupert og annektert territorium i et annet europeisk land. Dette er en alvorlig situasjon, der et fast, avklart og konstruktivt forhold til Russland er viktig – det siste ikke minst for å sikre en bærekraftig fiskeriforvaltning, redningssamarbeid og en videreutvikling av folk-til-folk-samarbeidet mellom våre to stater i nordområdene. Kristelig Folkeparti har lang tradisjon for å støtte Det frivillige Skyttervesen, DFS. Derfor er vi også glad for at vårt initiativ førte til at budsjettavtalen inneholder et punkt om at støtten økes til 2014-nivå. DFS får dermed ikke noe kutt i støtten i 2015. De folkelige organisasjonene som får støtte over dette budsjettet – blant dem Folk og Forsvar – er med på å sikre Forsvarets folkelige forankring og kunnskapen i befolkningen om Forsvaret. Dette demokratiske rotfestet i befolkningen er viktig og må derfor holdes sterkt levende.