Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2020-06-02:
Et seriøst og inkluderende arbeidsliv er grunnlaget for vår felles velferd, og hovedregelen i norsk arbeidsliv er og skal være faste hele stillinger. Dette er det faktisk ganske stor enighet om i denne sal. Men jeg har lyst til å minne representanten Grande om at LOs daværende sjeføkonom Stein Reegård i 2014 pekte på at hele sysselsettingstilveksten i årene fra 2008 og utover, altså på Arbeiderpartiets vakt, gikk til utenlandsk arbeidskraft, som han mente presset ut nordmenn. Sysselsettingen i disse årene falt, og arbeidslivskriminaliteten økte, særlig knyttet opp mot ulovlig innleie og sosial dumping. Jeg skjønner godt at man har behov for å skrive om historien litt, for når representanten Grande sier at man presset igjennom regulering mot regjeringens vilje, er det grunn til å minne om at det var i juni 2017 at arbeids- og sosialminister Anniken Hauglie foreslo omfattende endringer i reguleringen av innleie, en presisering av begrepet «fast ansettelse» og forbud mot såkalte nulltimerskontrakter. Reaksjonen fra LO-tillitsvalgte Boye Ullmann til VG var noe slikt som at «dette er en bombe og nesten for godt til å være sant», og at «da rapper de klærne til Ap, og vel så det». Så jeg skjønner godt at dette er sårt for Arbeiderpartiet, for etter at Solberg-regjeringen tiltrådte, har kampen mot arbeidslivskriminalitet blitt trappet betydelig opp gjennom opprettelsen av syv sentre mot arbeidslivskriminalitet, strengere straffer og høyere bøter for dem som bryter lover og regler, krav om lærlinger på alle bygge- og anleggsprosjekter som det offentlige betaler for. Hvis dette er å slepe bena etter seg, må bekjempelsen av arbeidslivskriminalitet under Arbeiderpartiet vært som støpt i sement. Vi ser dessuten nå at bruken av midlertidige ansettelser har gått ned og nå er lavere enn under forrige regjering. Før koronakrisen inntraff, hadde ikke arbeidsledigheten vært så lav på ti år, og andelen som jobber deltid, har falt år for år. Faste hele stillinger har vært og skal være hovedregelen i norsk arbeidsliv. På oppdrag fra Arbeids- og sosialdepartementet gjennomførte Fafo et forskningsprosjekt i perioden 2014–2018, om hvordan bruken av tilknytningsformer som midlertidig ansettelse, innleie og selvstendig næringsdrift utvikler seg i norsk arbeidsliv. Fafo anslo at innleie av arbeidskraft formidlet av bemanningsforetakene utgjorde mellom 1,5 og 2 pst. av alle årsverk, men at det er store regionale forskjeller og forskjeller mellom bransjer. Mye av veksten i bemanningsbransjen har kommet innenfor utleie til bygg og anlegg, som i 2019 sto for 33 pst. av virksomheten til bemanningsbedriftene i NHO Service og Handel. Likevel viser tall fra bemanningsbransjen en nedgang i aktiviteten for andre halvår i 2019, som hovedsakelig skyldes redusert utleie til bygg. I Oslo var nedgangen på hele 36 pst., noe bemanningsbransjen i NHO Service og Handel mener er et resultat av endringene Stortinget vedtok i regelverket. Men kartlegginger utført av bl.a. fagforeninger og også Fafo tyder på at det har vært utfordringer knyttet til etterlevelsen av reglene. Derfor foreslås det nå av regjeringen å styrke Arbeidstilsynets håndheving av reglene om likebehandling ved utleie av arbeidskraft, i tråd med strategien mot arbeidslivskriminalitet. Useriøse aktører og arbeidslivskriminalitet undergraver både den enkelte arbeidstakers rettigheter og et seriøst næringsliv og velferdsgrunnlaget for Norge. Det er uakseptabelt. Innsatsen mot useriøse aktører i utsatte bransjer har derfor blitt intensivert siden regjeringsskiftet i 2013, og det begynner å gi resultater. Ifølge Felles årsrapport for etatenes innsats mot arbeidslivskriminalitet 2019 viser det store bildet at omfanget av arbeidslivskriminalitet ikke nå bare har stagnert, men antakeligvis er redusert. Utsatte bransjer svarer i SERO-undersøkelsen fra 2019 at andelen som opplever liten eller svært liten oppdagelsesrisiko, har falt fra 30 pst. i 2009, på Arbeiderpartiets vakt, til 24 pst. i 2019. SERO viser også at over halvparten av virksomhetene i næringslivet mener det er stor eller svært stor sannsynlighet for å bli kontrollert i løpet av de neste to årene. Samarbeidet mellom partene i arbeidslivet og særlig utsatte bransjer med et samordnet og bredt myndighetsarbeid har bidratt til en helhetlig innsats mot arbeidslivskriminalitet. I tillegg har Arbeidstilsynet blitt styrket gjennom økte bevilgninger for å underbygge oppfølgingen av utsatte næringer og virksomheter gjennom kontroll og håndheving av regelverket. Når Stortinget nå vedtar regjeringens forslag, får Arbeidstilsynet, Petroleumstilsynet og Luftfartstilsynet myndighet til å føre tilsyn med at vilkårene for innleie fra bemanningsforetak og kravet til likebehandling ved utleie av arbeidstakere er oppfylt, og herunder at tilsynsmyndighetene får kompetanse til å gi pålegg og reaksjoner ved brudd på disse reglene. Denne regjeringen tar arbeidslivskriminalitet på alvor.