trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Børge Brende (Høyre), 2006-12-07:
Globalt viser en FN-rapport som ble fremlagt i 2004, at det trolig forsvinner omtrent 100 arter fra jordas overflate hver dag. En art som forsvinner, forsvinner for alltid. Det vil si at ca. 40 000 arter forsvinner globalt i løpet av året. I går fikk vi en rødliste også for Norges del, hvor det viser seg at mange arter i Norge også er truet. Norge har jo inngått internasjonale forpliktelser, bl.a. i Johannesburg, om at man skal stoppe tapet i artsmangfoldet innen 2010. Hvilke tanker gjør Fremskrittspartiet seg rundt forvalteransvaret og det ansvaret vi har i denne generasjonen for at vi ikke skal ødelegge artsmangfoldet? Hvilke konkrete tiltak vil Fremskrittspartiet gå inn for for å hindre tap i artsmangfoldet i Norge?
Børge Brende (Høyre), 2006-12-07:
Takk for påminnelsen, president! Jeg tar opp Høyres forslag og forslagene fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre.
Børge Brende (Høyre), 2006-12-07:
Først vil jeg understreke at jeg i mitt innlegg nå sa at vi står overfor en «beslutningskrise» – det er ingen krise! Det er fullt mulig å komme med tiltak som kan hindre at vi får en strømkrise i Midt-Norge, og det har jeg invitert til å samarbeide om. Når det gjelder den perioden da vi satt i regjering, bygde vi ut mer vannkraft enn gjennom hele 1990-tallet. Vi fornyet konsesjonen til gasskraftverket på Skogn, for at det skulle komme på plass. Vi jobbet også intenst for å få på plass de grønne sertifikatene, som ville innebære en helt annen stimulans til fornybar energi – på linje med Sverige, som nå har forsynt 25 pst. av strømnettet sitt med fornybar energi, hvis jeg forstår det rett. Dette var historiske sjanser, historiske muligheter, som vi nå har sett ikke ble gjennomført. Når det gjaldt gass for øvrig, sa jeg som miljøvernminister ja til gasskraftverket på Snøhvit. Da var det faktisk representanter her i salen som satt utenfor kontoret mitt og demonstrerte. Vi fikk også på plass en investeringsbeslutning knyttet til gasskraftverket på Kårstø.
Børge Brende (Høyre), 2006-12-07:
Årsaken til at Høyre har vært imot tradisjonell kjernekraft, er at vi i løpet av en eller to generasjoner skaper et avfallsproblem som tusenvis av generasjoner etter oss må håndtere. Hvis det er slik at forskning og pilotprosjekter nå viser at thorium ikke har de negative egenskapene som tradisjonell kjernekraft – og det er ting som tyder på det – er dette på lang sikt en betydelig mulighet. Da snakker jeg om et tjueårsperspektiv. Jeg synes det bør gis honnør til Fremskrittspartiet for at de har reist denne debatten. Jeg har vært litt overrasket over at olje- og energiministeren har vært såpass avvisende til forskning og også til en gjennomgang av potensialet rundt thorium. Det skader ikke! Vi vet at det også finnes mye av de nødvendige grunnstoffene i Norge, så vi er ikke negative til det initiativet.
Børge Brende (Høyre), 2006-12-07:
Jeg er enig i at representanten Sørensen nå tuller med tall! Når jeg har brukt disse tallene for å illustrere en utvikling – og ikke minst har Heidi Sørensen tidligere vært opptatt av å fremskrive den type utslipp – så har jeg benyttet meg av tallene fra 2001 til 2005. Dette er et svar fra miljøvernminister Helen Bjørnøy til komiteen, som viste at i perioden 2001–2005, under Bondevik-regjeringen, økte ikke klimagassutslippene i Norge – i så fall økte de meget marginalt. Jeg tror faktisk det kunne vært en liten nedgang også. Grunnen til at jeg har brukt de tallene, er at det illustrerer at det faktisk er mulig å øke energibruken, men på en slik måte at man får mer ut av mindre. Det blir også den store globale utfordringen fremover. Derfor er det viktig å understreke disse tallene, og det blir spennende å se hvordan de utvikler seg i årene fremover med en miljøvernminister fra SV.
Børge Brende (Høyre), 2006-12-07:
Miljøvernministeren hevdet at hun i løpet av det året som er gått, har gjenreist Norge som miljønasjon. Tenkte da statsråden på at nærmere 100 vindmøller nå droppes i Midt-Norge og erstattes av tre mobile gasskraftverk? Var det det statsråden hadde i tankene når det gjaldt å gjenreise Norge som miljønasjon?. Stortinget har fått seg forelagt en stortingsmelding på fire sider som gjennomgår fornybarsatsingen. Den er så dårlig at ni av ti fornybarprosjekter droppes. Høyre krever nå – og vil ta dette opp i komiteen – at hele meldingen skal sendes tilbake, slik at vi får et ordenlig opplegg på plass, så Norge også kan få en økning av fornybar energi på linje med sine naboland. Når man ser at viktige fornybarprosjekter nå droppes, og vindmøller erstattes av forurensende mobile gasskraftverk, er statsråden villig til å gjennomgå opplegget og se på om vi også i Norge kan få bedre støtteordninger? Jeg håper at statsråden da svarer på spørsmålet: Kan vi få en bedre ordning, slik at vi får mer fornybar energi?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Jeg tar opp de forslag som Fremskrittspartiet har alene, eller er medforslagsstillere til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Som jeg nevnte i starten av mitt innlegg, vil mye av miljøpolitikken bli dekket i innlegget til Tord Lien. Men la meg nevne thoriumarbeidet som Fremskrittspartiet prøver å få i gang. Det er miljøpolitikk og energipolitikk på høyeste plan. Der kan du erstatte dagens forurensende kullkraftverk med mye mer miljøvennlige løsninger. Vi hadde en satsing på fornybar energi, der Bondevik II-regjeringen faktisk jobbet i fire år med å få på plass grønne sertifikater, støttet av alle partier på Stortinget. Det første denne regjeringen gjorde, var å skrinlegge hele satsingen og komme opp med en ordning som var mye dårligere. Globale CO2-tiltak: Fremskrittspartiet kutter Kårstø, fordi det er et dårlig prosjekt. Men vi støtter prosessen rundt Tjeldbergodden og Mongstad, for der får man teknologiutviklingen på vei. Vi vil heller ha langsiktige, robuste løsninger som gir gode miljøkonsekvenser på lang sikt, enn å ha dårlige løsninger som blir iverksatt kjapt, og som undergraver hele tilliten til det miljøarbeidet alle ønsker skal skje.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Dette er jo relevant i forhold til det arbeidet som skjedde på Stortinget i forrige periode, da man behandlet stortingsmeldingen om biologisk mangfold. Da var Fremskrittspartiet bl.a. med på å opprette Artsdatabanken, som er med på å gjøre dette arbeidet. Vi synes det er veldig bra at det blir gjort et konstruktivt arbeid for å kartlegge omfanget. Det er også en del arter som vi er enige i at vi bør bevare. Det arbeidet skal vi følge opp på linje med alle andre på Stortinget. Der er det ingen uenighet. Der det nok er litt uenighet mellom Fremskrittspartiet og en del andre partier, er om en del av de artene som man rødlister. Når det gjelder rovdyrbestanden i Norge, er vel f.eks. ulv på rødlisten, hvis jeg ikke tar helt feil, men den er ikke genetisk spesiell for Norge lenger. Spørsmålet er: Er det ønsket om å ha ulv som er det viktigste, eller er det ønsket om å ta vare på genetisk spesielle arter? Da synes vi litt av den rødlisten som framkommer, er mer politisk enn rent biologisk motivert.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Internasjonale miljøutfordringer må løses med internasjonale avtaler – så ja, global avtale er viktig. Kyoto-avtalen er ikke en god avtale i forhold til de målene en har. Derfor vil ikke Fremskrittspartiet støtte Kyoto-avtalen slik den er, men vi aksepterer at den er der. Så lenge Stortinget har ratifisert den, vil vi være med i debatten om hvordan vi skal gjennomføre de tiltakene som Stortinget har pålagt oss. Da er veldig mye av den tilnærmingen som Regjeringen har, dårlig, for det er dyre tiltak i forhold til den effekten de har. Kårstø-anlegget er ett eksempel. Den gasskraftpolitikken man fører i Midt-Norge, der man tillater mobile gasskraftverk, men ikke tillater konvensjonelle gasskraftverk, er også et dårlig eksempel som viser at Regjeringens miljøpolitikk ikke henger sammen. Når det gjelder menneskeskapte klimaendringer, venter vi på neste rapport. Vi registrerer at det gjøres veldig mye arbeid rundt klimaendringer, der en del forskere sier at CO2 påvirker klimaet, men i hvilken grad er det veldig stor uenighet om. Fremskrittspartiet har aldri nektet for at CO2 er en klimagass. Vi må også registrere den debatten som går om i hvilken grad CO2-endringene er med på å endre klimaet. Når en f.eks. ser at de i CERN jobber med en atmosfæremodell, synes vi det er veldig spennende. Det gir et bredt bilde av hva som egentlig skjer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
At vi har sett manglende handlekraft i energipolitikken, er vi enige om. Energisituasjonen er vanskelig, og vi har ikke fått noe gjennombrudd fra denne regjeringen. De mobile gasskraftverkene blir således et monument over en handlingslammet energipolitikk over lang tid. Det som representanten Brende tar opp i forbindelse med planen om rikets energitilstand, er helt i tråd med Fremskrittspartiets politikk, og det er godt å se at Høyre og Fremskrittspartiet nå er enige om de kortsiktige tiltakene for å få orden på kraftsituasjonen. Men i en sak om rikets energitilstand ville det også være ønskelig å se på mer langsiktige tiltak, og da kommer spørsmålet om thorium opp. Av mange ble det fremmet som en av de gode miljømessige og energimessige løsningene på verdens energiforsyning for lang tid framover. Det skal brukes 2 milliarder på mobile gasskraftverk – det er halvparten av det som trengs for å bygge et pilotanlegg for thorium. Hvordan vil Høyre stille seg til et eventuelt thorium-prosjekt?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Fornuftig bruk av ressurser har aldri vært en sterk side hos SV, og det får vi bekreftet i dagens innlegg. Regjeringen jobber for å bruke 2 mill. kr på mobile gasskraftverk, framfor å bruke de samme midlene til å ferdigstille store permanente kraftverk, eller i hvert fall framskynde dem. Så skryter representanten Sørensen av at det bevilges 720 mill. kr til CO2-rensing på Kårstø. Det er riktignok mange hundre millioner kroner mindre enn det Sørensen krevde i fjor på denne tiden i Dagsavisen. Men oppsiktsvekkende er det også at denne teknologien på Kårstø ikke vil være anvendelig særlig mange andre steder, ifølge energiministeren fra den rød-grønne regjeringen. Det er ingen midler bevilget til CO2-prosjektene på Mongstad og Tjeldbergodden. Der bevilger Fremskrittspartiet penger, så Sørensen tar feil i sitt innlegg. Det er heller ingen krav fra Regjeringen om CO2-rensing på statens eget kraftselskap, som bygger gasskraftverk i Tyskland. Jeg tror man skal ha en snever omgangskrets hvis en tror at resten av verden kun ser på CO2-rensing av gasskraftverk. Tvert imot, det er kullkraft man renser. Tror representanten Sørensen at Kina, Tyskland og andre land som har kullkraft- og gasskraftverk, vil rense sine gasskraftverk før de renser sine kullkraftverk?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2006-12-07:
Statsråden snakket om «satsing på bred front» og nevnte at størstedelen av klimatiltakene skal gjøres nasjonalt, ergo vil hun tilsidesette de mekanismene som ligger i Kyoto-protokollen, og som var meningen skulle føre til at utslippsreduksjoner ble gjort der de var billigst, og ikke nødvendigvis innenfor nasjonale grenser. Så nevnes Kårstø-prosjektet spesielt, med 720 mill. kr, men det nevnes ingenting om hva slags virkninger en forventer, hva slags teknologi en forventer skal komme ut av det, og hva slags kost–nytte-effekt det vil ha. Samtidig som statsråden skryter av miljøsatsingen, ser vi at den reelle konsekvensen av politikken til Regjeringen er at det blir brukt 2 milliarder kr på å kjøpe mobile gasskraftverk. Før skulle en leie dem, fordi en trodde det var en kortvarig sekvens. Nå når en kjøper, må det jo være fordi en tror en skal ha bruk for dem veldig lenge. Det er kostnadene ved ikke å gjøre noe, slik som statsråd Bjørnøy var inne på. En kan få mange gode energi- og miljøprosjekter for 2 milliarder kr. Men spørsmålet er: Tror statsråden faktisk at klimaeffekten blir bedre hvis man bruker 720 mill. kr på Kårstø-prosjektet i Norge enn hvis man bruker pengene på internasjonale klimatiltak?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
Jeg har tre konkrete spørsmål til Fremskrittspatiet, som jeg bare ønsker enkle, konkrete svar på. Det første er: Er Fremskrittspartiet enig i konklusjonene fra FNs klimapanel om at de klimaendringene vi opplever nå, er menneskeskapte? Det andre: Ønsker Fremskrittspartiet en global avtale for å redusere utslippene av CO2? Og det tredje: Fremskrittspartiet stemte mot klimaavtalen fra Kyoto i Stortinget forrige periode. Har dere nå endret synspunkt, og støtter avtalen? Tre enkle spørsmål: Er dere enig med FNs klimapanel? Vil dere ha en global avtale for å redusere CO2-utslippene? Støtter dere Kyoto-avtalen i dag?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
Den siste uken har vi sett representanten Brende svinge seg i media med en påstand om at mens han var miljøvernminister, gikk utslippene av klimagasser i Norge ned, mens de nå øker. Jeg mener at det er en retorikk som ikke er en tidligere miljøvernminister verdig. Børge Brende ble som kjent miljøvernminister i 2001 og gikk av i 2004. Utslippene i den perioden var: da han startet, 54,8 mill. tonn, og da han sluttet, 54,9 mill. tonn – i den perioden hadde det vært en liten bukkel. Man skulle tro at Børge Brende mente at Knut Arild Hareide og Helen Bjørnøy i fellesskap – som delte året 2005 – var mye mer effektive som miljøvernministre enn Børge Brende, for da var utslippene nede i 54,2 mill. tonn. Men med all respekt: Er ikke dette bare tull med tall og en retorikk en tidligere miljøvernminister burde holde seg for god til å komme med?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
Etter at Regjeringen tiltrådte, og etter at man satte i gang arbeid både på Kårstø, Tjeldbergodden og Mongstad, har norske ministre vært rundt om og fått beskjed om og spørsmål om å snakke om hva vi gjør med CO2-rensing. Og mange er interessert. Britene er interessert, hele EU-systemet er interessert, og vi er i dialog med Kina, som er interessert. Dette har vært en suksess. At Fremskrittspartiet går forbi det, får være Fremskrittspartiets problem. Fremskrittspartiet har et nettokutt på CO2-rensing som er meget kraftig, og hvis man skulle ha gjennomført Fremskrittspartiets budsjett, ville vi ha stilt i klasse med Bush om å være den minst klimavennlige nasjonen i verden. I forhold til den mobile reservekraften som er bestilt, er det også grunn til å minne representanten Solvik-Olsen om at mobile gasskraftvek kan gå på enten fornybar biobrensel eller naturgass. Mitt råd i så henseende for å få nullutslipp også fra dem, vil være at de skal gå på fornybart biodrivstoff.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
Jeg har dessverre ikke tid til å gjenta mitt innlegg. Men la meg ta noen hovedpunkter, hvis representanten Kristiansen gikk glipp av det: 3 milliarder kr mer til miljøtiltak i dette budsjettet enn i budsjettet for 2006. Det betyr en økning på 15 pst. 1 milliard kr mer til jernbane. 780 mill. kr mer til CO2-rensing, 50 pst. mer til energieffektivisering og fornybare energikilder, 350 mill. kr mer til miljørettet utviklingssamarbeid. Jeg synes at 3 milliarder kr pluss på miljøtiltak over statsbudsjettet er en god start på det som vi står helt fast på, og som er en ambisjon vi overhodet ikke rikker, nemlig å gjenreise Norge som et miljøpolitisk foregangsland. Men hvis representanten Ivar Kristiansen trodde at det var gjort i en håndvending etter det forrige regimet vi hadde, så deler ikke vi den oppfatningen. Det er en stor jobb som skal gjøres.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
Jeg har i denne salen tidligere rost tidligere miljøvernminister Knut Arild Hareide for å ha satt ned Lavutslippsutvalget. Det var noe av det bedre vi arvet fra den forrige regjeringen, og en arv vi vil følge opp. La meg svare på to spørsmål samtidig, for representanten Kvassheim stilte også et spørsmål i sitt innlegg som går i samme retning som det spørsmålet representanten Line Henriette Holten Hjemdal stiller her. Vi ønsker en bred drøfting i Stortinget av de tiltakene Lavutslippsutvalget foreslår. Jeg tror også at det er lurt at klimatiltak forankres så bredt som overhodet mulig i Stortinget. Jeg vil også si meg enig i det representanten Kvassheim sa om at klimaspørsmål ligner litt på pensjonsspørsmål. Det handler om langsiktighet. Det som gjøres, må forankres i et bredt flertall, slik at det kan stå ikke bare over stortingsperioder, men over tiår, hvis vi samlet sett skal ha muligheten til å møte de store utfordringene vi står overfor.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Representanten Børge Brende holdt en bemerkelsesverdig høy profil i sin kritikk av den nåværende regjeringen, spesielt når det gjelder ansvaret for manglende kraftproduksjon i Midt-Norge, som er et hett tema i dag og for så vidt også har vært det tidligere. Representanten Brende sitter i Stortinget, og han har fire års erfaring fra regjering. Han vet at det tar tid fra beslutninger tas til en har produksjonen på plass. På denne bakgrunn er det naturlig for meg å spørre representanten Børge Brende om hvilke tiltak hans regjering – altså Bondevik II – hadde for å få på plass gasskraftproduksjonen i Midt-Norge, altså den produksjonen som kan fylle det gapet som må fylles?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-12-07:
SV feide jo over landet, både før og etter valget, med det budskap at kom de til makten, så skulle vi få se et miljøpolitisk gjennombrudd. Norge skulle bli et miljøpolitisk foregangsland. Etter å ha lyttet til representanten Sørensens timinuttersinnlegg, og etter det året som er gått med SV i posisjon, kan jeg ikke se eller finne i budsjettet det hun sa i sin replikk til Hareide for et år siden, at en ny regjering skulle gjennomføre en snuoperasjon – en handlingsplan – som mønster for andre land. Hva er det store gjennomslaget som andre land kan adoptere? Er det nye mobile gasskraftverk, er det kutt i giftopprydding, eller er det oljevirksomhet i Barentshavet? Budsjettet viser en økning på 1 pst. Det er på ingen måte verken en handlingsplan eller en snuoperasjon som det står noen slags respekt av.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2006-12-07:
Jeg vet ikke hva som gjorde at jeg kom på den kjente øvelsen innenfor sport å selge strikk i metervis, da jeg hørte representanten Borten Moes innlegg, hvor han i løpet av ti minutter var gjennomført fornøyd. Han er gjennomført fornøyd med at nå erstattes vindkraft i Midt-Norge med mobile, forurensende gasskraftverk. Han er gjennomført fornøyd med at energihandlingsplanen for Midt-Norge utsettes. Han er strålende fornøyd, slik jeg velger å tolke ham, med at nå er Midt-Norge blitt et eget prisområde. Og vi kan ikke oppfatte Borten Moe annerledes enn at han tilsynelatende er fornøyd med at det lovte industrikraftregimet som skulle være på plass i løpet av en ettermiddagsstund, ennå ikke er på plass. Er det ingen grenser for hva som kan gjøre representanten Borten Moe fornøyd når vi snakker om energi- og miljøpolitikk?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-07:
Representanten Sørensen begynte sitt innlegg med å reflektere over det å være gravid og hvordan levevilkårene når det gjelder klima, vil være for datteren i 2050. Vi i Bondevik-regjeringen gjorde noen grep. Vi satte ned Lavutslippsutvalget, som nå har levert innstillingen og foreslått, som representanten Sørensen var inne på, rasende billige tiltak. Det som da forundrer meg litt, og som jeg ønsker å utfordre representanten Sørensen på, er om ikke SV ser behov for at Stortinget tar en samlet diskusjon om de innspill og de strategier som Lavutslippsutvalget har gitt oss, for vi vet ikke hvilket flertall dette hus får etter 2009. Nå er SV med i flertallet. Er det ikke da lurt å bruke dette flertallet til å stadfeste den politikken som Lavutslippsutvalget anbefaler?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-07:
Jeg takker for positiv omtale. For Kristelig Folkeparti er det viktig at vi er et konstruktivt opposisjonsparti, også innenfor miljø- og energipolitikken. Vi har en velgerskare bak oss som har gitt oss et mandat; å ta vare på framtiden for neste generasjon. Det er det mandatet jeg prøver å ta fatt i gjennom mitt politiske virke. Kristelig Folkeparti så seg nødt til å komme med nye avgifter innenfor deponi, fordi Regjeringen sår usikkerhet i forslaget til Miljøverndepartementets budsjett når det gjelder dette. I 2007-budsjettet står det at man skal vurdere deponiforbudet. Dette er politikk som har vært stadfestet gjennom mange år, men i denne proposisjonen går Regjeringen inn for å vurdere. Jeg er glad for at det i innstillingen nå er lagt på plass at deponiforbudet skal tre i kraft i 2009. Det er bra for miljøet.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-07:
Jeg takker for spørsmålet. Gasskraft og innenlands bruk av gass har vært en viktig sak for Kristelig Folkeparti, i regjering og i opposisjon. Derfor brukte vi mye tid på å få til forliket med de andre partiene i forbindelse med en gassrørledning, både til Grenland og til Midt-Norge og Trondheim, i forrige periode. Vi opprettet også Gassnova. Vi opprettet et forskningsfond for å utvikle ny renseteknologi for gass. For Kristelig Folkeparti henger dette sammen med CO2-håndtering. Kristelig Folkeparti har hele tiden hatt en politikk, og den står vi på fortsatt, at vi skal ta et visst ansvar. Men det må ikke være slik, som jeg opplever at kanskje representanten antyder, at staten skal ta det fulle og hele ansvaret. Det må være en balanse. Det tror jeg egentlig representanten er enig i, for hvis industrien skal være med, må også den se at den har nytte av å være med på å utvikle en teknologi. Men vi skal fra statens side ta et betydelig ansvar for å få mer bruk av naturgass innenlands.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-07:
Når det gjelder vern og vernepause, er det nokså lett å stadfeste at denne regjeringen ikke har innfridd det den lovet å innfri. Det er vel 20 dager igjen til 2006 er omme, og det skal vernes nokså mange områder i disse ukene hvis man skal verne det som stod i proposisjonen i forbindelse med 2006-budsjettet. Skjøtsel er også viktig. Derfor etterlyser Kristelig Folkeparti i merknads form en plan for skjøtsel. Dette er ikke regjeringspartiene med på. Når det gjelder regjeringssamarbeid, viser det seg at Kristelig Folkeparti og Venstre – vi må vel si det slik, hvis vi skal legge begrunnelsen til Borten Moe til grunn – er gode til å forhandle. Når vi forhandler, får vi med oss Høyre. De står last og brast med oss om en god miljøpolitikk. Jeg vil si at Børge Brende og Knut Arild Hareide som miljøvernministre kom med mange gode tiltak. Jeg kunne gjerne ha ramset opp mange gode tiltak. Det som er positivt med det representanten Sørensen sa til meg, er at dette var en av de bedre tingene miljøvernministeren overtok. Da er vel i hvert fall miljøvernminister Helen Bjørnøys ord om at skuffene var tomme da hun overtok kontoret etter Knut Arild Hareide i fjor høst, gjort til skamme.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-07:
Senterpartiet har i finansinnstillingen gitt tilskudd på hele 1 mill. kr til Folkeaksjonen ny rovdyrpolitikk. Det viser – og også nikket viser – at dette er viktig for Senterpartiet. Vi vet at det er store lokale konflikter i forhold til rovdyr. Et redskap for å redusere konfliktene kan være en god bestandsregistrering og -overvåking. Kristelig Folkeparti har satt av mer midler til dette i vårt alternative budsjett for å se om bestandsmålene er nådd osv. Mitt spørsmål er da: Er Senterpartiets representant Ola Borten Moe fornøyd med Regjeringens budsjettnivå innenfor dette området?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2006-12-07:
Den dagen Stortinget skal bevilge penger for 2007, sier statsråden at det er for lite penger. «Det trengs betydelig mer penger», sier hun i Aftenposten i dag. Så dette var det første skrittet, da, som miljøvernministeren gav som svar til Børge Brende tidligere i replikkordskiftet. Når vi ser på Regjeringens budsjettforslag, finner vi vel lite miljøsatsing på Miljøverndepartementets budsjett. Grovt sett finner vi vel miljøsatsingen på grønne avgifter innenfor finans, kollektivtiltak i transportsektoren, miljørettet bistand til utviklingsland og satsing på klimatiltak innen energiforsyning. Hvordan skal vi ha tiltro til at det vil bli betydelig mer penger innenfor Miljøverndepartementets budsjett, når vi ser at Miljøverndepartementet ikke blir prioritert i Regjeringens budsjettforhandlinger?
Eva M. Nielsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-07:
Det er noe befriende med Kristelig Folkeparti i opposisjon og Kristelig Folkepartis miljøpolitikk når de er kvitt Høyres klamme hånd. Det er positivt. Jeg vil gi representanten Holten Hjemdal ros for å presentere Kristelig Folkepartis politikk i dag, og ikke gjøre som vi har sett at mange andre har gjort, bare kritisere Regjeringas forslag uten å fremme alternativer. Jeg er veldig glad for at Kristelig Folkeparti vil stemme for innstillinga ved voteringa senere i dag. Jeg har et spørsmål til representanten Holten Hjemdal. I 2007-budsjettet har Kristelig Folkeparti fremmet forslag om en ny avfallsavgift. Mitt spørsmål er: Kan representanten Holten Hjemdal være litt mer konkret og si hva den nye avgiften skal dekke, hvor høy den skal være, og hvilken innretning Kristelig Folkeparti tenker seg at den skal ha? Det er kanskje spesielt interessant å få vite hvor høy den nye avfallsavgiften skal være, og hvordan den skal berøre forbrukerne og ikke minst næringslivet.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
Når det gjelder klimatiltak, er vi nødt til å satse på bred front. Norge har et særlig ansvar for å redusere sine klimautslipp nasjonalt, altså i Norge, fordi Norge er en del av den verden som har sørget for at utslippene har blitt så store. Det er den vestlige delen av verden som har sluppet ut disse klimagassene – og vi må komme med tiltak og redusere utslippene hjemme. Men i tillegg har vi altså en forpliktelse til å være i front når det gjelder teknologiutvikling som nettopp kan brukes andre steder, og det vi gjør med CO2-håndtering, kan nettopp bidra til både å redusere utslippene, og å sørge for utvikling av teknologi som kommer andre steder til gode, og som kan brukes av andre land.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
I Soria Moria-erklæringen har vi en klar visjon om at vi skal gjenreise Norge som miljønasjon. Jeg har ikke sagt at vi er i mål. Det jeg har sagt, er at dette budsjettet er et viktig ledd – ett første skritt – for å nå det målet. Men det er helt riktig som representanten Brende sier, at det er en lang vei å gå, fordi miljøområdet har vært så veldig forsømt de siste årene. Derfor er det ikke gjort på ett år. Men vi har tatt det første skrittet. Når det gjelder fornybar energi, er det også helt riktig at på det området har det ikke vært gjort noe tidligere. Derfor har vi altså tatt det første skrittet. Men vi er slett ikke i mål på det, og vi har mye å gjøre. Men vi har altså tatt det første skrittet for å gjenreise Norge som miljønasjon. Når det gjelder selve vurderingen av satsingen på fornybar energi, må vi se resultater over litt tid før vi begynner å kritisere et opplegg som nå så vidt er kommet i gang. Jeg tror at det er viktig å ha muligheten til å evaluere og se på prosjektene før vi feller dom over dem.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
Det viktigste er miljøpolitikken. Jeg må være helt ærlig og si at for meg er det aller mest interessante hva Regjeringen gjør i miljøpolitikken, og at vi får et gjennomslag for miljøpolitikken på ulike departementers arbeidsområder. Det er ikke et mål i seg selv å få mange penger på Miljøverndepartementets budsjett. Det aller viktigste er at Regjeringen totalt sett gjennomfører en politikk som har miljøperspektiv og miljøretning på alle de oppgavene vi går løs på. Så er det helt riktig, som jeg har sagt mange ganger, at budsjettet for 2007 er et første skritt på veien til å gjøre både samfunnet og de ulike sektorene mer opptatt av miljø og mer gjennomsyret av miljøpolitikk. Jeg har også sagt i dag – det gjelder den dokumentasjonen vi fikk i går, på at det biologiske mangfoldet har minsket betraktelig –at vi trenger mer penger. Vi trenger å satse mer på det i årene som kommer. Og det vil Regjeringen gjøre.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
Jeg har lyst til å kommentere representanten Kvassheims innlegg i tre korte punkter. Det ene er at ingen skal være i tvil om at Norge skal innfri sine Kyoto-forpliktelser, og det skal gjøres i kombinasjon med reduksjoner hjemme, tiltak som tas nasjonalt, og bruk av kvoter. Det andre jeg har lyst til å si, er at vi i dag diskuterer budsjettet for 2007. Jeg vil altså ikke akseptere at vi går inn i en tenkning hvor en skal felle en dom over noe som bare så vidt er i startgropen for å få til satsingen på nettopp fornybar energi. Det tredje jeg har lyst til å si, er at selvfølgelig skal vi lytte til erfaringer som gjøres, og til ulike miljøer som har sterke meninger. Hele Regjeringen ønsker å føre, og vil føre, en politikk som gjør at vi har en lyttende holdning og skaffer oss erfaringer – selvfølgelig også innenfor dette området.
Helen Bjørnøy (Sosialistisk Venstreparti), 2006-12-07:
Jeg fastholder at satsingen på fornybar energi er historisk, og jeg fastholder at det aldri før har vært lagt til rette for så mye satsing på fornybar energi som denne regjeringen gjør. Vi har akkurat startet på det, og vi må se resultater før det skal felles en dom over hvorvidt dette har vært vellykket eller ikke. Jeg skjønner at opposisjonen har et ønske om å svartmale. Jeg skjønner at opposisjonen har et ønske om å trekke konklusjoner før vi ser resultatet av dette. Men det er rett og slett lite hensiktsmessig, synes jeg. Ytre Vikna reduserte opplegget sitt i går. Vi må være klar over at det prosjektet som de faktisk setter i gang, er ganske stort – ikke så stort som det opprinnelig var planlagt, men de er altså i gang med et fornybart vindprosjekt i det området.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-11-28:
De tre partiene som i dag sitter i regjering, Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, har en bred enighet om hvilken retning det norske samfunnet skal utvikle seg i. Det er blitt bekreftet gjennom dette året, med valg av fellesskap framfor skattelette, felles løsninger framfor privatisering, et bedre arbeidsliv framfor et råere arbeidsmarked. Det som er oppsiktsvekkende, er at Fremskrittspartiet og Høyre har gjort det klart at de ønsker å utgjøre et regjeringsalternativ ved neste valg, mens når vi får presentert budsjettet, får vi ikke presentert noe felles opplegg – og det er nå så – men tvert imot opplegg som går i stikk motsatte retninger. Det er jo slik at Høyre retter kritikk mot Regjeringen for at den etter Høyres syn bruker for mange penger. La det da ligge at Høyres opplegg og Regjeringens opplegg vil gi den samme virkning på norsk økonomi, men vi hører kritikken fra Høyre. På den andre siden ser vi Fremskrittspartiet, som vil bruke 23 milliarder kr mer. De har altså et fundamentalt forskjellig syn på hvordan den økonomiske politikken skal være. Der kan man finne store forskjeller.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-11-28:
La meg først gjenta overfor representanten Sanner at det er en styrking, en betydelig styrking, av budsjettene både for grunnskolen og videregående skole i tillegg til den opplæringen som er i barnehagen. I tillegg er det faktisk en styrking av budsjettet for forskning. Sanner hadde gjerne ønsket mer, men det er en styrking på 900 mill. kr. Så snakker representanten Sanner om rente. Situasjonen er jo at Høyres budsjettopplegg og Regjeringens budsjettopplegg vil ha samme virkning på rentenivået. Det er senest bekreftet i brev fra Finansdepartementet, som komiteen mottok i går. Utfordringen er ikke forskjellen på Arbeiderpartiets og Høyres opplegg. Utfordringen for Sanner må jo være forskjellen mellom Høyres og Fremskrittspartiets økonomiske opplegg. Jeg gjentar at sjefen for Norges Bank entydig har uttalt at et opplegg som det Fremskrittspartiet foreslår, vil ha en umiddelbar virkning i form av høyere rente. Det er som kjent Fremskrittspartiet Høyre vil be velgerne om tillit til å regjere sammen med. Kanskje han bør bruke mer av oppmerksomheten på det!
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-11-28:
Det er nok slik at enhver regjering må ta et valg om hva den skal satse på i det enkelte år. Regjeringen ønsker å styrke høyere utdanning, men har ikke funnet rom for å gjør det i neste års budsjett. Det er riktig som representanten Syversen her sier. Derimot har vi prioritert andre viktige områder innenfor utdanningssektoren. Barnehager er et viktig fundament for senere opplæring. Vi har en kraftig styrking av grunnskoleopplæringen med 1,4 milliarder kr til Kunnskapsløftet. Vi sørger for at våre skoleelever i videregående opplæring vil få gratis læremidler, som vi vet at skoleelevene har hatt et sterkt ønske om over mange år. Samtidig tar vi også mange andre viktige løft i budsjettet. Vi tar et viktig løft ved at vi styrker eldreomsorgen. Det tror jeg Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet er veldig enige om. Vi tar et viktig løft ved at vi setter inn nye tiltak for å gjøre hverdagen enklere for dem som har dårlig økonomi. Det tror jeg også vi er enige om. Og ikke minst tar vi et viktig løft for bistanden. Jeg registrerer at Kristelig Folkeparti og regjeringspartiene derfor har vært enige om mange viktige prioriteringer.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-11-28:
Først og fremst en ryddighet i den økonomiske politikken. Jeg antar at representanten Sponheim og Venstre må være enig i de hovedvurderingene av økonomien som Regjeringen foretar. I all hovedsak deler Venstre synspunktet om doseringer i økonomien, slik det ligger fra Regjeringens side. Jeg har registrert at Venstre foreslår å kutte i kommuneøkonomien med 500 mill. kr, og med det har de 500 mill. kr mindre i samlet ramme. Det har som Finansdepartementet skriver i et brev til komiteen, ingen vesentlige virkninger sett i forhold til pressituasjonen i norsk økonomi. Derimot må jeg si at jeg er overrasket over at Sponheim ikke er enig med Regjeringen i at det er behov for disse tiltakene for bl.a. å gjøre det mulig å løse de utfordringene som finnes i grunnskolen, og å løse de utfordringene vi har ved å gi et bedre tilbud til våre eldre, slik Regjeringen har lagt opp til, ved bl.a. å se til at det skal ansettes 10 0000 flere for å gi våre eldre et bedre tilbud. Da er også flere ansatte i kommunesektoren en naturlig følge av det.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-11-28:
Selvfølgelig gjelder skatteløftet, og Regjeringen har selvfølgelig også holdt det. Det representanten Hagesæter her viser til når det gjelder inkluderende arbeidsliv og tiltak for dem over 60 år, er en forhandlet løsning, i utgangspunktet mellom partene og myndighetene, hvor det lå inne en løsning allerede i det opprinnelige budsjettforslaget, og hvor det ble gjort ytterligere endringer som en følge av Sykelønnsutvalget, som ble ledet av statsministeren. På samme måte går jeg ut fra at representanten Hagesæter ikke mener at når man nå gjeninnfører gradert arbeidsgiveravgift, skal det regnes som en skattelette ved at det gjør at en tar bort de kompensasjonstiltakene som følger av det. Her tror jeg man må ha en ryddighet i argumentasjonen. Jeg tror jeg aldri tidligere har hørt noen som har fremmet den påstanden som representanten Hagesæter her kommer med. Skatteløftet holdes, men det vesentlige bak skatteløftet er at innenfor det skatteløftet er det mulig å foreta de prioriteringene som jeg viste til i mitt innlegg, noe som ikke er mulig dersom man velger å bruke de store pengene på å gi nye lettelser til dem som allerede har mest, slik den forrige regjeringen dessverre kom i skade for å gjøre.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-11-28:
Den forrige regjeringen beskrev i sitt nasjonalbudsjett at renten ville øke noe i årene framover. Vi ser nå at denne justeringen gjennomføres. De fleste av oss er bekymret for at unge familier får økte kostnader som følge av det. I denne situasjonen foreslår Fremskrittspartiet et økonomisk opplegg som ville økt renten ytterligere, et økonomisk opplegg som ville økt valutakursen, noe som ville ført til tap av arbeidsplasser for titusenvis av ansatte i norsk industri, i reiseliv og annen konkurranseutsatt virksomhet. Er dette å unne oss litt mer velferd, slik representanten Leirstein sa i sitt innlegg, eller er det et uansvarlig økonomisk opplegg som må betales av unge familier og dem som blir arbeidsledige i industrien?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-11-28:
Fremskrittspartiets finanspolitiske talsmann sa nettopp at han ville ha et eksperiment for å prøve ut en politikk med kraftig økt pengebruk. Sanner advarte på sin side nå nettopp mot press i økonomien. Samtidig vil Høyres leder legge til rette for et regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet. Høyre ber om tillit til sin økonomiske politikk. Vil det være et ultimativt krav fra Høyre som grunnlag for et eventuelt regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet at handlingsregelen skal legges til grunn for den økonomiske politikken?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2006-11-28:
For mange av oss er det overraskende å registrere at Høyre søker å saldere sitt budsjettopplegg nettopp med kutt i bistand – ikke minst etter at man har vært sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti i en regjering som har hatt en uttalt ambisjon om å nå det samme mål, på 1 pst., som også denne regjeringen arbeider ut fra. Så hører jeg representanten Erna Solbergs svar på spørsmålet fra representanten Hill-Marta Solberg og registrerer at det til forveksling er likt det svaret som Fremskrittspartiet tradisjonelt gir, at man reduserer tollsatser i stedet for å foreslå bevilgninger. Er det som Høyre her foreslår i budsjettet, en tilnærming til Fremskrittspartiet med sikte på å mykgjøre et framtidig samarbeid?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-11-28:
Det er meget interessant å registrere at representanten Schjøtt-Pedersen så til de grader velger å kommentere Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett i sitt innlegg, der han egentlig kanskje skulle presentert hva de selv er opptatt av å få til. Det bare konstaterer vi, og det er bra at man bruker såpass mye tid på vårt budsjettalternativ. Da bør kanskje noe av det etter hvert også kunne synke inn. Innlegget representanten hadde, viste at det tydeligvis ikke har gjort det. Dommen over Regjeringen og flertallets politikk ville også Schjøtt-Pedersen dele ut allerede, men det skal vi heldigvis overlate til velgerne i 2009. Det er rørende å høre at Schjøtt-Pedersen er veldig opptatt av at de borgerlige partiene ikke har samlet seg om et alternativt statsbudsjett. På tilsvarende tidspunkt i forrige stortingsperiode hadde heller ikke de rød-grønne partiene samlet seg om noe statsbudsjettalternativ. Hvorfor i alle dager er det slik at Schjøtt-Pedersen er så opptatt av at de borgerlige partiene er nødt til å gjøre det når de rød-grønne ikke så behov for det på tilsvarende tidspunkt før forrige valg?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-11-28:
Jeg synes det er viktig at vi fokuserer på det Fremskrittspartiet faktisk har foreslått. Fremskrittspartiet er det partiet i denne sal som kutter mest i statens utgifter på en rekke områder, spesielt i forhold til å få avbyråkratisert Norge. Det betyr altså at vi velger å gjøre store omprioriteringer til dem som har lite fra før av. Vi velger å gi store skatte- og avgiftslettelser. Jeg konstaterer at representanten Schjøtt-Pedersen mener at dette vil sette renten kraftig opp. Fagøkonomer konstaterer at det ikke kommer til å bli gigantiske rentehopp med Fremskrittspartiets politikk. Jeg konstaterer også at veldig mange innenfor Arbeiderpartiet og de rød-grønne partier selv mener at vi kan unne oss noe mer i form av investeringer, fornuftige investeringer som nettopp får fart i økonomien på en enda mer positiv måte. Hadde det vært sånn at Fremskrittspartiet bare hadde økte utgifter med å ansette en rekke nye mennesker i offentlig sektor, kunne jeg skjønne at man blinket med varsellampen, men med vårt opplegg mener vi at det ikke er fare for det som Schjøtt-Pedersen tar opp.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-11-28:
Fremskrittspartiet er stolt av at vi kutter mye i byråkratiet, og grunnen til at vi bl.a. kutter i skatteetaten og andre etater knyttet til den skatteinndrivelsen som skjer i Norge, er nettopp at Fremskrittspartiet reduserer skattene betraktelig, forenkler skattesystemet og avgiftssystemet og fjerner flere avgifter – ergo trenger man faktisk færre personer til å gjennomføre inndrivingen. I tillegg konstaterer jeg at skatteetaten nå skal omorganiseres. Det skal investeres store beløp i omorganisering uten at det reduseres noe på antallet årsverk, og uten at man skal oppnå noen effektivisering. Det er ganske underlig at man gjør store endringer i en etat uten at man skal oppnå effektivisering. I det private næringsliv ville man nettopp ha sett på mulighetene for effektivisering før man gjorde store omorganiseringer. Så til utenlandsbudsjettet. Heikki Holmås mener det er underlig å sette opp et utenlandsbudsjett, men ganske mange, også økonomer, er faktisk enige med Fremskrittspartiet i at det å sette opp et eget utenlandsbudsjett, kjøpe tjenester i utlandet, kan være en særdeles fornuftig omprioritering av oljepengene.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-11-28:
Det er veldig bra at man er bekymret for de skadevirkningene som alkoholmisbruk medfører i samfunnet. Der deler jeg og Fremskrittspartiet representantens bekymring for at vi har noen utfordringer. Men vi skiller vei i forhold til hva som kan være aktuelle virkemidler. Vi ser i dag at vi har store problemer bl.a. med rusmidler i Norge, men det har vi jo på tross av at vi har et flertall i denne sal som fører en meget restriktiv alkoholpolitikk, og som sørger for ganske store avgifter på alkohol. Fremskrittspartiet har tiltro til at vi faktisk må kunne gi det enkelte menneske noe mer frihet og mulighet til å handle varer legitimt, framfor at man skal ha en enorm grensehandel, som kanskje tapper norsk næringsliv for 10 000 arbeidsplasser, og at vi har en stadig økning av smugling av illegale varer inn til landet. Vi mener at det er mye bedre å senke avgiftene på alkohol, slik at mennesker selv kan kjøpe alkoholen her i Norge, til en billigere penge, noe som både vil få slutt på grensehandelen og føre til noe reduksjon i den illegale importen av alkohol.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-11-28:
Fremskrittspartiet tar viktige grep i sitt statsbudsjett. Vi gir enorme skatte- og avgiftslettelser, og jeg tror, når det gjelder retningen på det, at både jeg og representanten fra Høyre mener at det er en riktig utvikling. Det betyr også at de store grepene vi tar, er enorme skatte- og avgiftslettelser, noe også partiet Høyre legger opp til i sitt alternative budsjett. Da må Fremskrittspartiet og Høyre dele den oppfatning at skatte- og avgiftslettelser er fornuftig også i den økonomiske situasjonen vi har nå. Så får vi se på hvilke prioriteringer Fremskrittspartiet gjør. Vi foreslår bl.a. en gigantisk satsing på veiutbygging, men vi får stadig høre at det ikke er arbeidskraft til å håndtere dette. Jeg har her en pressemelding fra Maskinentreprenørenes Forbund, hvor det står at 397 av deres 467 medlemsbedrifter har ledig kapasitet til veibygging de neste 12 månedene. Det er altså deler av samfunnslivet hvor vi har mulighet til å foreta fornuftige investeringer, som også vil gagne næringslivet på sikt og gagne bilistene. Så vi har absolutt belegg for det vi har lagt fram.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-11-28:
Jeg konstaterer at også representanten Lundteigen mener at renten vil øke drastisk med Fremskrittspartiets økonomiske opplegg. Men vi har altså ikke prøvd ut opplegget. Nå skulle vi gjerne bedt om å få flertall her i dag, så ville man ha sett hvordan dette hadde slått ut. For hvis man går inn og ser på hvordan vi legger opp den økonomiske pakken, så er det altså store skatte- og avgiftslettelser, det er store kutt i en del overføringer, bl.a. til en yrkesgruppe som Lundteigen er veldig opptatt av, og vi foretar store kutt i byråkratiet. Hvis man hadde tatt det som utgangspunkt, tror jeg også at sentralbanksjefen faktisk ville ha moderert seg. Det man tar utgangspunkt i, er at man uhildet bare bruker 20–30 milliarder mer, men man må se på hva man faktisk bruker de 20–30 milliardene mer til. Man foretar altså store avgiftskutt og store skattereduksjoner. Fremskrittspartiet kutter i byråkratiet, gjør Norge mer effektivt og sørger for at den enkelte selv skal få mer penger i lommeboka si, som man vil kunne disponere fritt over.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-11-28:
I sommer registrerte jeg at representanten Lundteigen var veldig på hugget, bl.a. i media, i forhold til å få fram et synspunkt om at vi nå burde bruke mer oljepenger i norsk økonomi, spesielt rettet mot investeringer. Spesielt nevnte Lundteigen, etter det jeg klarte å få med meg, at det var behov for ytterligere større investeringer i forhold til veier og infrastruktur, og at han ønsket å bruke mer oljepenger til det. Nå konstaterer vi at representanten Lundteigen er med på dagens flertallsinnstilling. Betyr det at den grensen som Regjeringen nå har satt i forhold til bruken av oljepenger, er den grensen som også representanten Lundteigen etterlyste og er enig i, eller er det slik at representanten Lundteigen var opptatt av å drive en form for dobbeltkommunikasjon, hvor han lover velgerne mer penger til disse formålene, mens han når han skal inngå forlik i Regjeringen, uten problemer gir dette på båten?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-11-28:
Jeg konstaterer at finansministeren spår om rentevirkningene av Fremskrittspartiets økonomiske politikk. Jeg konstaterer at ingen fagøkonomer har begynt å snakke om at renten skal gå opp verken 2 eller 3 prosentpoeng, som finansministeren insinuerer. Men la nå den debatten ligge foreløpig. Det er noe jeg har lyst til å ta opp. Jeg konstaterer at finansministeren nå har brukt sitt embetsverk til å regne litt på Fremskrittspartiets forslag. Fremskrittspartiet har som kjent sterkt fokus på effektivisering av offentlig sektor, spesielt med tanke på å få redusert byråkratiet. Man har også fått Finansdepartementet til å se på konsekvensene. Det blir jo på mange måter som å sette bukken til å passe havresekken å be embetsverket i Finansdepartementet se på konsekvensene av det å redusere og kutte i byråkratiet. Svaret er vel gitt på forhånd. Betyr det altså når man nå har store omstillinger i Skatteetaten, at finansministeren i svaret til oss bekrefter at det ikke skal bety færre årsverk? Er man da komfortabel med at effektiviseringen i statlig virksomhet ikke skal bety at det blir færre årsverk, mens Regjeringen skriver i det samme statsbudsjettet at det er et betydelig effektiviseringspotesial i kommunal sektor?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2006-11-28:
Jeg registrerer at representanten Solberg sier at selve budsjettforhandlingen har foregått i rolige former her på Stortinget. Hvor rolig det var før budsjettet ble lagt fram i regjeringspartiene, sier representanten Solberg ingenting om. Det får vi heller tenke oss til. Jeg konstaterer at Fremskrittspartiet får en del karakteristikker, bl.a. er vi uansvarlige med vår økonomiske politikk. Det kom ikke som noen bombe at Arbeiderpartiets parlamentariske leder mener nettopp det. Men jeg konstaterer at stadig flere tillitsvalgte og folkevalgte i Arbeiderpartiet faktisk tar til orde for akkurat det samme som Fremskrittspartiet fremmer forslag om i Stortinget. Blant annet på Troms Arbeiderpartis fylkesårsmøte, for å ta ett eksempel, gikk fylkesrådslederen fra Arbeiderpartiet ut og mente at et var på tide å bruke mer av oljefondet. Han sier bl.a. at det må være bedre å omforme realverdiene til veier, rassikring og annen infrastruktur vi trenger for å bygge framtiden. Jeg har sett flere eksempler fra arbeiderpartitillitsvalgte og -folkevalgte som mener det. Anser da parlamentarisk leder i Arbeiderpartiet tillitsvalgte og folkevalgte i Arbeiderpartiet som hevder det samme som Fremskrittspartiet, som uansvarlige?