Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-12-08:
Me kan vere einige om at det er eit stort behov for å modernisere transportnettet i landet vårt. Me skal ha eit transportsystem som dekkjer behovet for transport i heile landet, som fremjar regional utvikling, og som gir tryggleik for dei som skal ferdast på vegane. For å dekkje desse behova er det nødvendig å bruke mykje meir ressursar enn i dag til å halde vedlike eksisterande infrastruktur og til å sikre ei raskare utbygging av nye anlegg enn det me har sett dei seinaste tiåra. Me skal òg ha meir miljøvenlege og sikrare transportløysingar. Hovudutfordringa er altså å få tilført meir ressursar i form av pengar. Dette utgangspunktet kan me ikkje organisere oss bort frå. Det er viktig at me set oss realistiske mål, og at me gjennomfører tiltak som er tilstrekkelege for å nå desse måla. I Nasjonal transportplan for 2010–2019 er det slike prioriteringar som er viktige. I planen vil Regjeringa gjere greie for sitt syn på utfordringane innanfor transportsektoren, for målsetjingane, vurdere verkemiddel og føreslå planrammer og finansieringsløysingar som er eigna for å nå måla. Eg kan love representanten Sortevik at den transportplanen som skal leggjast fram, vil synleggjere at denne regjeringa er villig til å byggje vidare på den satsinga som har lege i budsjetta me har lagt fram så langt i perioden. Debatten om mål, økonomiske rammer, finansiering og andre verkemiddel i transportpolitikken heng saman. Denne samanhengen vert viktig å få fram i Nasjonal transportplan for å få ein debatt om heilskapen i transportpolitikken. Denne regjeringa har auka løyvingane til samferdsle kraftig og har overoppfylt planrammene i eksisterande Nasjonal transportplan. Me har sytt for eit lyft i løyvingsnivået på 11 milliardar 2009-kroner til oppfølging av Nasjonal transportplan samanlikna med framlegget til den førre regjeringa. Når interpellanten viser at det kan ta 50 år å få gjennomført nødvendige tiltak, nemner han ikkje at det var med løyvings- og ambisjonsnivået til den førre regjeringa. Til liks med representanten Sortevik meiner eg det hastar med å gi samferdslesektoren eit solid lyft. Interpellanten viser til at det er eit aukande behov for modernisering av veg- og jernbanenettet i Noreg. Eg går ut frå at dei tala han refererer, er henta frå stamvegutgreiinga og stamnettutgreiinga, som Statens vegvesen og Jernbaneverket har gjort. Begge utgreiingane har vore utførte som ein del av førebuingane til Nasjonal transportplan og er berre ein del av grunnlaget for meldinga. Regjeringa har i arbeidet med Nasjonal transportplan dessutan lagt opp til ein open og inkluderande prosess med lokale styresmakter, næringsliv og ikkje minst med etatane. Dette er viktig for at Regjeringa kan gi Stortinget det best moglege grunnlaget til å fatte vedtak for transportpolitikken for dei neste ti åra. Interpellanten meiner det er nødvendig å ta i bruk nye finansielle verktøy som kan sikre avklara, langsiktig og føreseieleg finansiering av investeringar i det nasjonale transportnettet. Samstundes vil han ha bort bompengar. Han vil altså ta bort eit verktøy som har gitt framgangsrike resultat både i distrikta og i sentrale strok. Eg er samd i at bompengefinansiering har fått eit stort omfang. Fleire av prosjekta er fremja av representanten Sortevik sine partifeller i Framstegspartiet. I ei tid då særs mange prosjekt står for tur og behovet for utbygging er stort, vil investeringar berre finansierte med statlege midlar ikkje strekkje til. For å møte dei lokale ynska om realisering og fortgang i prosjekta vert bompengefinansiering eit reelt verkemiddel. Bompengeinnkrevjing byggjer som kjent på lokale initiativ, og ordninga har ført til forsering av vegprosjekt som ikkje ville vorte gjennomførte eller gjennomførte seinare dersom det skulle vore finansiering med berre ordinære løyvingar. Det trur eg Framstegspartiet òg innser, sjølv om dei i alternative budsjett sjølvsagt har løysingar for det meste. Mange vegar og kollektivprosjekt har vorte realiserte ved hjelp av bompengar. Mange av bompengeprosjekta har vore med på å finansiere bru- og tunnelløysingar som kjem i staden for ferjesamband i Distrikts-Noreg. Også forskottering og tilskot har vore brukt, spesielt for vegprosjekt. Me har også prøvd ut modellen med Offentleg Privat Samarbeid, OPS, på tre vegprosjekt. Finansieringa av desse prosjekta skjer i fyrste omgang gjennom det private OPS-selskapet og uavhengig av statsbudsjettet, medan rekninga for staten kjem på eit seinare tidspunkt. OPS er altså veg på avbetaling. Viss eg kjøper ein bil på avbetaling, vil eg måtte betale atskilleg meir for den bilen enn om eg kjøper han og betaler kontant. Me reknar no på kor store kostnader det systemet har påført dei tre vegprosjekta. Eg har ikkje fått svaret på det, men det skal verte interessant å samanlikne det med ei kontantfinansiering, som me elles brukar i Noreg. Eg vil ikkje her gå vidare inn på vurderinga av nye finansielle verktøy for investeringar i transportnettet. Det vil eg som nemnt kome attende til i Nasjonal transportplan. Som eg sa innleiingsvis: finansielle verktøy kan aldri bøte på manglande vilje til å satse på bygging av veg og bane. Men eg kan nemne at transportetatane i planforslaget til Nasjonal transportplan for 2010–2019 har teke opp spørsmål om finansiering av større prosjekt for å få til ei optimal framdrift. Eit overordna omsyn må vere at me har eit system som sikrar at investeringsprosjekt får midlar, slik at me har rasjonell framdrift under heile byggjeprosessen. Denne regjeringa har gitt samferdsle eit lyft som langt overgår både ambisjonane og evnene til dei regjeringane som har vore før oss. Det har ført til ein kraftig auke i ressursane til vedlikehald av det eksisterande transportnettet, samstundes som me har hatt fullt trykk på utbygging av dei prosjekta som er starta opp. Eg kan love at Regjeringa har eit høgt ambisjonsnivå når det gjeld modernisering av transportnettet i landet vårt. Dette vil kome klårt fram i Regjeringa sitt framlegg til Nasjonal transportplan. Eg kan òg love at me vil leggje fram ein plan som sikrar finansieringa av desse ambisiøse planane.