Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-12-12:
La meg først få presisere i forhold til representanten Brende at forslaget om konjunkturavgift på næringsbygg var som kjent ikke Regjeringens forslag. Det var et resultat av behandlingen i Stortinget som Regjeringen tar til etterretning. Så til den foreliggende sak. Lov om årsregnskap mv., regnskapsloven, ble som kjent vedtatt i Stortinget i juni 1998 og da basert på et forslag fra regjeringen Bondevik. Den trådte i kraft 1. januar 1999, og for lovens kapittel 2 om registrering, dokumentasjon og oppbevaring av regnskapsopplysninger ble det gitt en overgangsperiode på to år med valgfrihet mellom nye og gamle regler. I den foreliggende proposisjon foreslår den sittende regjering visse lempninger og tilpasninger i den vedtatte loven med sikte på å gjøre overgangen fra det gamle lovverket enklere. Det foreslås å forlenge overgangsperioden for å benytte reglene om registrering og dokumentasjon i den gamle loven fra 1977 istedenfor reglene i den nye lovens kapittel 2 fram til 1. januar 2002. Det foreslås også visse andre endringer i kapittel 2, i hovedsak for å imøtekomme ønsker fra brukerne, f.eks. knyttet til kortere oppbevaringstid for visse typer regnskapsmateriale og avgrensing av plikten til registrering av avtaler. I proposisjonen foreslås det videre at plikten til å bruke egenkapitalmetoden utsettes ytterligere, slik at det for alle selskapstyper unntatt livsforsikringsselskap blir en adgang, men ikke plikt, til å benytte denne metoden også for regnskapsårene 2000 til og med 2003. Videre fremmes det forslag om endringer i syv andre lover som innebærer avvikling av krav om statsautorisert revisor for revisjon av årsoppgjør for visse foretak. Jeg registrerer av finanskomiteens innstilling til proposisjonen at finanskomiteen slutter seg til Regjeringens forslag på de to sistnevnte områdene. Jeg registrerer at komiteens flertall også ber departementet vurdere å forskriftsfeste en adgang til å benytte avvikende regnskapsår for særskilte næringer, noe vi selvsagt vil overveie. Det er imidlertid med en viss forundring jeg registrerer at komiteens flertall, herunder sentrumspartiene, ber om at det utarbeides forslag til et nytt kapittel 2 i regnskapsloven. Det innebærer jo da at disse partiene nå tar avstand fra lovbestemmelser som de selv la fram og var med på å vedta i 1998, og da la stor vekt på at Arbeiderpartiet skulle bli med på å vedta – uten at jeg helt kan se at det har skjedd noen betydelige endringer i løpet av de siste to årene. Regjeringen vil selvsagt ta flertallets syn til etterretning, og vil sette i gang et slikt lovarbeid som flertallet ber om. Jeg gjør samtidig oppmerksom på at det fortsatt vil være valgfritt for de regnskapspliktige om de vil benytte nye eller gamle regler inntil et nytt kapittel 2 er ferdig utredet og vedtatt. Slik sett ser jeg det som en ulempe at komiteens flertall avviser de forslagene Regjeringen har lagt fram, som ville ha forenklet situasjonen for dem som måtte ha gått over til å følge ny lovs kapittel 2 eller har planlagt å gjøre det fra nyttår. Når det gjelder Regjeringen, har vi forholdt oss til at et flertall i Stortinget har vedtatt regnskapsloven slik den foreligger. Det forundrer meg som sagt at de som stod bak framleggelsen av det forrige lovforslaget, har et annet syn nå enn for kort tid siden da man selv satt i regjering. Denne Regjeringen har forholdt seg til det som har vært Stortingets vedtak, og søkt å finne en tilpasning som skulle være enklere for brukerne når det gjelder overgangen til nytt lovverk.