Marit Arnstad (Senterpartiet), 1998-10-20:
Prosessindustrien er storforbruker av energi og har til dels betydelige utslipp av klimagasser. Derfor er det en viktig del av energi- og miljøpolitikken å effektivisere energibruken og bidra til å redusere utslippene i denne delen av industrien. Å legge til rette for å få utnyttet energien fra spillvarme er bl.a. viktig. Dette er et ansvar både for bedriftene, for lokalsamfunnet og for statlige myndigheter. Globe Norge AS Hafslund Metall er lokalisert i et område hvor det burde være gode muligheter for å utnytte spillvarme. Borregaard og Glomma Papp, som begge ligger i nærheten, har et betydelig varmebehov i sine virksomheter. Mye av varmebehovet i disse bedriftene dekkes i dag, som interpellanten var inne på, gjennom dampproduksjon ved brenning av tungolje, som gir betydelige utslipp av CO2- og andre klimagasser. Det foreslåtte og omtalte miljøprosjektet rundt Sarpsfossen er etter Regjeringens mening et meget godt miljø- og energiprosjekt. Interpellanten spør i sin interpellasjon om jeg kan se noen mulighet for å få dette prosjektet realisert relativt raskt. Departementets vurdering er at flere forhold tilsier at det burde være gode muligheter for det. For det første synes prosjektet i seg sjøl å ha svært god lønnsomhet. Så langt departementet har hatt anledning til å gå inn i prosjektet og vurdere sider ved det, vil det på en betydelig måte kunne forventes å skape inntekter til bedriften som igjen kan styrke lønnsomheten til Globe Norge AS Hafslund Metall – ikke bare samfunnsøkonomisk, men også helt klart bedriftsøkonomisk. Regjeringen er på sin side innstilt på å bidra til at denne type tiltak blir utviklet og vil yte økonomisk tilskudd for at partene kan gjennomføre prosjektet. Fra Regjeringens side er følgende tiltak aktuelle som bidrag til å realisere prosjektet: Gjennom tilskuddsmidlene til alternativ energi vil prosjektet samlet sett kunne få inntil 11 mill. kr i økonomisk støtte. En stor del av disse midlene vil være bidrag fra de tilskuddsmidlene som forvaltes av NVE. Forutsetningen for at disse midlene kan utbetales, er at selskapet har søkt om og fått konsesjon for fjernvarmeanlegget. Et slikt tilskuddsbeløp er noe av det aller høyeste noen enkeltbedrift eller noe enkeltprosjekt noen gang har fått fra de omtalte tilskuddsmidlene. Dersom investeringer igangsettes, vil prosjektet også i 1999 kunne ha mulighet for en viss økonomisk støtte fra tilskuddsmidlene for alternativ energi. Fjernvarmeanlegg vil i likhet med andre alternative energitiltak gis fritak for investeringsavgift fra 1. januar 1999. Dette kommer i tillegg til investeringsstøtte og vil styrke det økonomiske grunnlaget for denne type prosjekt. Det aktuelle prosjektet anbefales også å søke lånefinansiering i det miljøfondet som Regjeringen har opprettet under Miljøverndepartementets budsjett, og som forvaltes av SND. Herfra kan det gis lån til prosjekter som direkte eller indirekte fører til reduserte utslipp av klimagasser og andre miljøskadelige stoff. Prosjekter rettet mot reduserte klimagassutslipp skal gis prioritet i den sammenheng. Samlet sett burde disse støttetiltakene og lønnsomheten i selve prosjektet kunne gi miljø- og energiprosjektet det løft som trengs for at partene velger å realisere prosjektet. Kraftvilkårene for Hafslund Metall har også vært framhevet som en hindring for gjennomføringen av det aktuelle varmegjenvinningsanlegget. Hafslund Metall har av historiske årsaker ingen statskraftskontrakt. Bedriften var opprinnelig forsynt med kraft fra Hafslund Energi, men i 1992 valgte smelteverket å si opp denne avtalen og kjøpe kraften i markedet. Bedriften er i dag dekket gjennom en forretningsmessig kontrakt mellom Fesil og Statkraft. Kontrakten ble inngått høsten 1996 da markedsprisen på kraft var ganske høy, og sett i forhold til den dagsaktuelle markedsprisen er vilkårene lite gunstige. Det har derfor vært spørsmål om departementet, som et ledd i å få gjennomført varmegjenvinningsprosjektet, kan gripe inn for å bedre kraftvilkårene for bedriften. Regjeringens fullmakt til å tildele nye kontrakter til industrien på politisk fastsatte vilkår er gitt gjennom Stortingets behandling av St.prp. nr. 104 for 1990-91. Det framgår helt klart at det bare kan tildeles kraft til nye prosjekter. Spørsmålet om tildeling av 104-kraft til Hafslund Metall har vært vurdert flere ganger de siste årene. Fordi det ikke er snakk om investering i ny produksjonsvirksomhet som medfører økt kraftbehov, men om kraft til erstatning for andre kraftleveranser, har ikke departementet fullmakt til å imøtekomme en søknad om tildeling etter 104-regimet. En annen mulighet som har vært vurdert, er å pålegge Statkraft å tre ut av den forretningsmessige kontrakten med Fesil. Jeg kan etter en samlet vurdering ikke gå inn for et slikt tiltak. Som jeg nevnte innledningsvis, fins det mer direkte økonomiske virkemidler som Regjeringen nå velger å ta i bruk for å støtte selve varmegjenvinningsanlegget, altså det prosjektet det i dag er tale om. Kontrakten mellom Fesil og Statkraft er inngått på frivillig basis mellom to sjølstendige parter. Statkraft har i denne sammenheng oppført seg akkurat slik stortingsflertallet – inkludert interpellantens parti, Arbeiderpartiet – har ønsket at de skal oppføre seg. Å gripe inn i Statkrafts disposisjoner vil gi betydelige presedensvirkninger. Det kan være vanskelig å forskjellsbehandle andre aktører som også er part i forretningsmessige avtaler med Statkraft. Statkrafts forhandlingsposisjon i framtidige forretningsmessige avtaler kunne også bli påvirket. Det er dessuten høyst tvilsomt om tiltaket er i samsvar med EØS-avtalens statsstøtteregler. Dersom man skulle instruere Statkraft om å si opp kontrakten, ville det i tilfelle være riktig av Stortinget å bevilge Statkraft en kompensasjon for tapet knyttet til en slik oppsigelse. Det ville innebære et meget betydelig bevilgningsbehov. Departementet arbeider nå, som interpellanten var inne på, med ulike løsninger for framtidige kraftkontrakter for industrien. Hvilke bedrifter som skal inkluderes vil i så måte være en sentral problemstilling. Hafslund Metall er en bedrift som åpenbart må vurderes i sammenheng med fornyelsen av statskraftskontraktene, det såkalte 105-regimet. Hva som blir Hafslunds konkrete stilling i et nytt industrikraftregime er det imidlertid for tidlig å si noe om. Stortinget har gjennom behandling i vår forutsatt at proposisjonen om kraftkrevende industris framtidige kraftvilkår skal legges fram senest høsten 1998. Som jeg nevnte i stortingsdebatten 12. juni i år har arbeidet med å avklare industriens langsiktige kraftvilkår høy prioritet i departementet og i Regjeringen. Saken er imidlertid også – som jeg regner med at flere representanter her og ikke minst interpellanten, er kjent med – meget kompleks. Forslaget vil berøre en rekke aktører med høyst ulike interesser, og det er mange hensyn som må avveies. Dersom proposisjonen legges fram i løpet av høstsesjonen i år, vil Regjeringen ikke ha mulighet til å redegjøre tilstrekkelig for alle relevante forhold. Som varslet i statsbudsjettet for 1999 anser Regjeringen det derfor som mest hensiktsmessig at proposisjonen om kraftkrevende industris framtidige kraftvilkår blir lagt fram samtidig med energimeldingen, dvs. før påske i 1999. Det vil også gi Stortinget mulighet til å foreta en helhetlig vurdering av energipolitikken, industrikraftens stilling inkludert. Regjeringen er innstilt på å bidra til at fjernvarmeprosjektet basert på spillvarme fra Globe Norge AS Hafslund Metall kan realiseres gjennom en betydelig økonomisk støtte til prosjektet. Samlet betyr dette inntil 11 mill. kr i 1998. Økonomisk støtte kan utbetales når konsesjon er gitt. Dersom investeringer blir igangsatt kan prosjektet også påregne en viss økonomisk støtte i årene framover. Som sagt er det også grunn til å anbefale Hafslund å søke lån gjennom miljøfondet. I tillegg vil fritak for investeringsavgift som iverksettes fra årsskiftet, styrke lønnsomheten i prosjektet. En prioritering av energiarbeidet i kommunene neste år vil dessuten også kunne legge grunnlaget for en utvidelse av bruken av fjernvarme i Sarpsborg-området. Samlet sett er det Regjeringens vurdering at disse bidragene gjennom direkte økonomisk støtte, burde medvirke positivt til at et godt og lønnsomt prosjekt får det løftet som trengs for at det kan realiseres.