trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2022-04-21:
La meg først få takke komiteen for samarbeidet. Jeg tror de fleste av oss som er glad fotball, foretrekker en duggfrisk, fin, grønn matte med naturlig gress, der anleggsgartneren har stullet og stelt, klippet og gjødslet, vannet og sørget for helt optimale forhold for det spillet mange elsker, enten som spillere eller som tilskuere. Men det er lenge siden vi hørte om eliteserielag i Norge som trente på grus om vinteren. Nylig kunne vi faktisk høre en bekymring over at norsk eliteserie var i ferd med å bli en ren kunstgressliga. Det er fordi kunstgressbanene har bredt om seg og gjort fotballen til en helårsidrett i vinterlandet Norge for både bredde og topp. Det har gjort at flere kan dyrke idretten sin, lidenskapen, og holde seg i form gjennom hele året. Dessverre har også denne suksessen en bakside, og det er at de vel 1 700 kunstgressanleggene i Norge også representerer en stor kilde til forurensning av mikroplast i naturen. Det skyldes gummigranulatet som brukes som fyllstoff i banene, og som gir spilleforhold så nær det en naturlig gressmatte kan gi. Etter biltrafikken er det faktisk kunstgressbanene som står for det største utslippet av mikroplast her i landet, og sånn kan det selvfølgelig ikke være. Fotballen har derfor i samarbeid med flere aktører, bl.a. fylkeskommunene og Kulturdepartementet, gjennomført flere prosjekter der man har forsøkt å finne gode erstattere for gummigranulatet – erstattere som har de samme spilleegenskapene, og som sørger for at spillerne kan spille trygt og godt uten skader. I 2021 ble det etter vedtak i Stortinget innført et krav i forurensningsforskriften til utforming og drift av kunstgressbanene. Det trådte i kraft 1. juli i fjor, tror jeg det var, og det vil anslagsvis kunne redusere utslippet fra banene med 90 pst. Regelverket gir også et pålegg til baneeier om å vurdere alternativer dersom det kan skje uten urimelig kostnad eller ulempe. Fotballen og anleggseierne har altså fått et knapt år på seg i forhold til de forsterkede kravene for å sørge for en mer miljøvennlig måte å drifte anleggene på. Som jeg nevnte, er det mange prosjekter der ute for å finne alternative fyllingsmaterialer, og det pågår et intenst arbeid for å tilpasse eksisterende og nye anlegg til forskrifter for å hindre gummigranulat på avveier i avløp og dreneringer – sågar i spillernes sko og joggebukser. Det har vi vel alle opplevd å få hjem når ungene har kommet fra fotballtrening. Flertallet er derfor enige om at det er viktig å gjøre noe med dette, men det er klokt å avvente resultatene av fjorårets innstramming før vi nå tar nye grep. Å skulle utrede og foreslå et totalforbud nå vil være til stor ulempe for de anleggene som er i ferd med å tilpasse seg nye krav. Det er derfor ikke vond vilje fra Stortinget som gjør at vi avviser dagens forslag, men det at det allerede er effektfulle tiltak, og utviklingen følges løpende.
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Noreg innførte sommaren 2021 ei eiga regulering av kunstgrasbanar med gummigranulat. Reguleringa er berekna til å kunna redusera utslepp av gummigranulat med heile 90 pst. Her er Noreg i front. Reglane set krav om fysiske barrierar og sørgjer for at dei ansvarlege må handtera både overvatn og snø for å hindra at gummigranulat hamnar på avvegar. Forskrifta inneheld òg krav om informasjon til brukarane av banen, slik at dei er med på å hindra spreiing av gummigranulat. Plastforureining er eit av vår tids sterkast veksande globale miljøproblem. Det har konsekvensar for økosystem på land og i den maritime næringa, og det har konsekvensar for økonomien og for velferda til menneske. Plastforureining er høgt på dagsordenen både nasjonalt og internasjonalt, og Noreg – med statsråd Espen Barth Eide i spissen – har underteikna ein historisk avtale mellom land i verda for å få på plass ein rettsleg bindande global avtale for å stansa plastforureininga i verda. Det er viktig å arbeida med plastforureining, og særleg utslepp av mikroplast frå kunstgrasbanar, som i dag er temaet på dagsordenen. Dette er den nest største kjelda til mikroplast frå landbaserte kjelder i Noreg, og dette er ei kjelde som Noreg har teke tak i. Reglane blei vedtekne etter grundige prosessar for mindre enn eitt år sidan. Aktørane innrettar seg no etter reglane, men reglane må få tid til å verke. Dette er ei av årsakene til at vi i dag ikkje støttar representantforslaget om forbod mot gummigranulat. Men vi forventar at reguleringa som blei innført sommaren 2021, vil gje vesentleg reduksjon av utslepp av gummigranulat over tid.
Mathilde Tybring-Gjedde (Høyre), 2022-04-21:
Selv oss som alltid ble valgt sist i fotball i gymtimen, vet at gummigranulat fra våre 1 700 kunstgressbaner er en stor kilde til mikroplastforurensning. Vi snakker vel om 1 500 tonn gummigranulat fra kunstgressbaner som havner ute i naturen hvert eneste år, og vi vet at dette har store konsekvenser for hav, elver, dyr og marine næringskjeder. Skal vi sikre at mengden plast i havet går ned – og ikke øker, som man nesten estimerer – i årene framover, må vi ta grep. Derfor er jeg veldig glad for at Solberg-regjeringen for under et år siden innførte et nytt regelverk om utforming og drift av kunstgressbaner. Den nye forurensningsforskriften vil kunne redusere forurensning fra gummigranulat med over 90 pst. Som det ble nevnt tidligere her, stilles det ganske konkrete krav. Det er om fysiske barrierer rundt idrettsbanen, at den ansvarlige må sørge for forsvarlig håndtering av drens- og overvann og snø for å hindre gummigranulat på avveier, og ikke minst at alle ansvarlige skal vurdere om det finnes alternativer for plastholdig fyllmateriale. Jeg vil understreke det siste, for vi vet at det allerede nå finnes ny teknologi som bidrar til at det kommer nye og bedre alternativer til gummigranulat, men at det selvsagt er noe uenighet om spilleegenskaper, miljøeffekter og levetiden til de alternativene. Høyre mener det er veldig viktig at idretten forsetter å utvikle gode alternativer, og at vi skal ha tydelige forventninger til at baneeierne bytter til miljøvennlige alternativer så snart det er mulig. Det er veldig viktig at vi følger prosessene i EU og EU-kommisjonen. De har varslet nye reguleringer knyttet til mikroplast, også gummigranulat, og vi vet at dette problemet er et internasjonalt problem, og at det er mange land som sammen kan utvikle nye og gode alternativer. Jeg håper også at når Norge nå har gått foran med den nye forskriften, kan våre erfaringer være et viktig bidrag inn i et eventuelt framtidig EU-regelverk. For Høyre er det viktig at vi nå lar innstramningene få virke. Det er flere anlegg som er i gang med å gjøre nødvendige investeringer for å tilpasse seg nye krav. Så må vi selvsagt vurdere endringer underveis. I statsrådens brev vistes det til at Kultur- og likestillingsdepartementet skal gjøre sin årlige revidering av tilskuddsordningen for anlegg for idrett og fysisk aktivitet. Det er bra, men også her er det viktig for Høyre at vi legger det grunnleggende prinsippet til grunn, og det er at forurenser skal betale.
Espen Barth Eide (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Jeg synes representanten Elvestuen var inne på et meget godt spor da han ble klubbet! Jeg vil takke for den gratulasjonen og si at dette er en lagseier. Dette er et arbeid som har foregått over år, gjennom flere regjeringer, så vi kan dele gleden ved at det nå er enighet om å utvikle et internasjonalt legalt bindende forbud mot eller reguleringer av mikroplast, eller av plast i det hele tatt. Dette er et stort og viktig problem, og som alle talere fortjenstfullt nok har nevnt, er det slik at i Norge er gummigranulat en av de to største kildene til utslipp av mikroplast, som ender i naturen – i havet, i drikkevannet vårt, i fisken, i maten og etter hvert også i oss. Jeg har i opptakten til FNs miljøforsamling testet mitt eget blod, og det ble funnet både rester av plast der og også kjemikalier assosiert med plast, så at dette problemet er svært omfattende, er det ingen tvil om. Derfor har også Stortinget tidligere tatt grep, og som daværende stortingsrepresentant hadde jeg gleden av å være med og fremme det forslaget som bidro til at tidligere statsråd Elvestuen satte i gang med dette viktige arbeidet. Jeg har lyst til å understreke at det var et enstemmig storting som ba den forrige regjeringen om å gjøre akkurat det den forrige regjeringen endte opp med å gjøre, nemlig utarbeide forskrifter som skulle – strengt – regulere dette. Det var også et enstemmig stortingsvedtak. Riktignok brukte regjeringen litt lengre tid enn Stortinget hadde ønsket, men la gå, det ble nå i hvert fall gjennomført som ønsket. Og da støtter jeg flertallets syn, at nå må disse forskriftene få lov til å virke, man må være i stand til å evaluere konsekvensen av dem, hvor effektive de er. Men jeg vil også understreke, som heldigvis flere var innom, at det ligger i disse forskriftene ikke bare regler for hvordan kunstgressbaner skal bygges og tilrettelegges, men at man også skal være på konstant leting etter alternativer. Det er også min overbevisning at vi på sikt går mot et forbud, og at det forbudet nok etter hvert vil komme fra EU. Men det som nå utredes i EU, er altså forbud versus reguleringer, og de reguleringene kan kanskje være litt i retning av de reguleringene vi nå allerede har innført i Norge. Så jeg synes det er klokt av komiteens flertall – og det som ligger an til å bli Stortingets flertall – at man tar litt tid til hjelp for å se hvordan de forskriftene som nå er innført, vil virke, men at vi har et langsiktig blikk på at vi må nok på sikt finne bedre alternativer som sørger for at vi kan spille fotball også om vinteren i hele landet.
Turid Kristensen (Høyre), 2022-04-21:
Det er nok ingen uenighet i denne salen om at vi ønsker å gjøre noe, at plastforsøpling er et stort problem som vi er nødt til å komme til livs. Jeg var nok også en av dem som alltid ble valgt sist i fotball, hvis jeg i det hele tatt ble valgt, for der hadde jeg ingen talenter, men vi har altså flere hundretusen fotballspillere i dette landet, og de må også ivaretas. For ikke mange uker siden var jeg i en debatt hos Viken idrettskrets, hvor nettopp kunstgress, alternative innfyllsmaterialer og pad-en var temaet, hvordan man skulle håndtere dette i fremtiden – en heldagskonferanse. Med unntak av en av mine motdebattanter fra SV var det bred enighet om at dette er et problem vi bør gjøre noe med. Idretten har lyst til å sitte i førersetet, idretten har lyst til å komme dette problemet til livs, men det må finnes gode alternativer på plass før vi beveger oss i retning av et forbud. Jeg tror det forbudet kommer på sikt, men dette vil ramme svært mange barn og unge. Og det rammer heller ikke bare breddeidretten. I innstillingen fra komiteen ser jeg at det tas til orde for at det finnes gode alternativer allerede for breddeidretten. Det gjør det ikke, og det gjelder alle spillere som veier over 60 kg, altså tolvåringer og oppover. Det er ikke tillatt for herrespillere fra 4. divisjon og oppover, 2. divisjon for kvinner, og vi har nå så mange eksempler på klubber som allerede har byttet innfyllsmateriale, men som opplever at banen blir ubrukelig. Nardo Fotballklubb i Trondheim byttet materiale og har nesten ikke kunnet bruke banen etterpå. Trondheim har derfor gått tilbake på sitt vedtak om å ha et totalforbud. Min egen hjemkommune, Lørenskog, vedtok et forbud mot kunstgress med gummigranulat, men ser at dette nytter ikke. Det finnes per i dag ikke gode nok alternativer. Vi ser at Viken fylkeskommune vedtok et forbud, men det er så strengt at selv om de nå tester ut et materiale som har 99,2 pst. mindre plast, er ikke det godkjent, og dette setter idrettslagene og spillerne våre i en forferdelig vanskelig situasjon. Jeg er helt enig i at vi skal ha en omstilling, jeg er helt enig i at vi nok beveger oss mot et forbud, men før vi kommer dit, må vi faktisk ha fullgode alternativer på plass. Det må ikke være helseskadelig for spillerne våre å spille på disse banene, og vi må kunne sørge for at alle disse hundretusener av spillere kan være i aktivitet hele året. Jeg mener at vi nå må følge det internasjonale arbeidet, som statsråden er inne på. Vi har et kunstgressprosjekt, KG2021, som er i gang, og som skal evalueres, og som vil gi oss mer informasjon, og jeg mener at disse tingene er vi nødt til å få resultatene av før vi i det hele tatt beveger oss i nærheten av å sette et forbud. Jeg er enig i at vi kan pushe på som politikere, men å sette et årstall nå eller å begynne å vurdere å sette et årstall nå før vi vet at dette er realistisk, mener jeg vil være feil vei å gå. Det vil sette idrettslagene våre i en veldig vanskelig situasjon, og det vil gjøre det vanskelig – og faktisk ikke trygt – for alle de hundretusener som spiller.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-04-21:
Her i Norge ser vi enden på pandemien, men konsekvensene av den skal vi leve med lenge. Konsekvensene er store for elever og studenter. De har blitt rammet hardt, og pandemien har rammet skjevt. I går var fristen for å søke til høyere yrkesfaglig utdanning og høyere utdanning, og på nyhetene i dag tidlig kunne vi igjen høre at til høsten får vi et stort kull med førsteårsstudenter, som har hatt en helt annen videregående skolegang. De har gått glipp av mye, både faglig og sosialt. De har hatt mye digital undervisning. De har ikke hatt noen eksamen, og de har hatt lange perioder uten sosialisering og aktivitet. I tillegg har tusenvis av andre-, tredje- og fjerdeårsstudenter flyttet hjemmefra for første gang i løpet av pandemien. De har flyttet til nye byer og bygder uten sosialt nettverk og blitt møtt av tomme gater, sosial nedstenging som ramme for sine studier, framfor livlig campusmiljø og inkluderende omgivelser. Pandemien har satt spor, og det er spor som vil synes over tid, dersom vi som samfunn ikke bidrar til å viske dem ut. Derfor mener vi i Høyre at det er viktig og riktig for den enkelte student og for samfunnet å be regjeringen vurdere tiltak for å gi mer undervisning med høy kvalitet, sånn at studenter som har gått glipp av mye under pandemien, får anledning til å ta igjen det tapte og være forberedt for videre studier. Så vil jeg legge til at i tillegg til fokus på å innhente tapt studieprogresjon er det viktig å bidra til at studentene våre har det bra. Hvis de ikke har det bra, er det vanskelig å lære. Det er vanskelig å oppnå gode resultater, fungere godt sosialt og rett og slett å håndtere livet. Derfor er det viktigere enn noen gang med rause og inkluderende studentmiljøer og å videreføre små, men viktige tiltak som gjør stor forskjell for den enkelte og dermed også for samfunnet. For eksempel arrangerte studentsamskipnadene gå-turer, mentorordninger og digitale kollokviegrupper, som er noe av det fine som skjedde under pandemien, og som jeg håper vi kan videreføre etter pandemien. Så tiden er inne for å strekke ut en hånd og inkludere alle, både faglig og sosialt.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-04-21:
Jeg vil begynne med å si at jeg tror vi alle i denne salen er enige om noe som har vært nevnt i debatten, nemlig lærernes og skolens enorme innsats gjennom pandemien. De har drevet endringsledelse i en presset tid, og det har de gjort på en veldig god måte – og så lar vi det ligge til grunn. Så vil jeg si at debatten har hatt en del interessante innlegg, som tegner et bilde av høyresidens politikk som jeg ikke kjenner meg igjen i. Jeg vil få lov å minne om at det er høyresidens politikk som de siste årene har ført til at flere fullfører og består videregående skole, og at elevene er mer til stede på skolen. Og hvorfor er det viktig for oss? Jo, fordi samfunnet trenger alle vi kan få gjennom videregående skole, ut i et arbeidsliv og ut i videre studier. Det har blitt sagt at skolen bærer konsekvensene av pandemien. Ja, det kan man si, men det er den enkelte elev som bærer konsekvensene av pandemien, og det vil eleven gjøre over tid. Derfor er det viktig å understreke at det som blir tegnet som et testregime, for oss i Høyre er en kartlegging av hver enkelt elev, fordi vi vet at skal vi ha kunnskap i skolen, må vi ha kunnskap om skolen. Skal vi gi hver enkelt elev kunnskap på sitt nivå og klare å løfte hver enkelt, er vi nødt til å ha kunnskap. Derfor sier alle skoler som lykkes godt med å løfte den enkelte elev, at de kartlegger, og at kartlegging er grunnleggende viktig. Og hvorfor er vi opptatt av å registrere fravær? Jo, fordi det er utrolig stor forskjell på Skole-Norge – på skoler i kommuner og mellom enkelte klasser. Det er store forskjeller i hvordan fravær følges opp. Vi har ikke noe nasjonalt fraværsregister, og aldri før har det vært viktigere å sørge for at elevene er til stede på skolen, for aldri før har så mange elever hatt så mye fravær og gått glipp av mye viktig læring. Og hvorfor sier vi at sommerskole er viktig? Jo, fordi det sosiale er viktig. Veldig mange har gått glipp av mye sosialt i løpet av pandemien, og vi har erfaring med og mener det er en god idé å tilby sommerskole som inkluderende sosialt treffpunkt i trygge omgivelser. Hvorfor bruker vi ikke kulturskolene våre, f.eks. som en aktør inn i det? Så det som fra venstresiden blir presentert som høyresidens testregime i skolen, er vår måte å gi ulike barn like muligheter på, ved at vi møter dem på deres nivå, der de fortjener det.
Torleik Svelle (Senterpartiet), 2022-04-21:
Er det en gruppe jeg tror alle vi her i salen har hatt vondt av under corona-pandemien, er det studentene. Jeg tror veldig mange av oss som har studert, husker den gangen vi gikk av bussen på et helt nytt sted, hvor man kanskje ikke kjente noen, klar for å begynne en ny dag i et helt nytt miljø, på et nytt universitet. Det er en følelse vi som gikk på skolen utenom corona-pandemien, forbinder med forventninger og glede, men som de studentene som gikk på skolen under coronaen, forbinder med usikkerhet og kanskje også med frykt, fordi man kom til et nytt sted uten å kjenne noen. Og på grunn av corona-restriksjonene ble også mange av de sosiale mulighetene til å både bli kjent med folk og utvikle seg som student og menneske tatt bort fra mange elever. Det tror jeg bekymrer alle oss som sitter her i salen. Videre jobber universitetene, men ikke minst studentene godt og grundig med å danne de sosiale arenaene som skaper både inkludering og mestring, og som gjør at elevene trives rundt omkring på universitetene. Jeg tror at de tiltakene som treffer best, er noen av de tiltakene denne regjeringen er i gang med å jobbe med. Det handler nemlig om å satse mer på studentfrivilligheten. Det handler om å gi universitetene mulighet til å lage gode undervisningsopplegg, for alle her er nok også enige om at Teams-undervisning er dårligere enn å sitte i en forelesningssal. Jeg har lyst til å sitere lite grann fra høringssvarene som kom inn fra en del studenttillitsvalgte på bl.a. universitetene i Bergen, Oslo og Trondheim, NMBU og NTNU. De sier nemlig ganske tydelig om forslaget som fremmes fra Venstre, at «tiltakene som skisseres i utkastet som er lagt fram treffer dårlig.» Videre sier de også: «Hvis man ønsker å utvide det akademiske året stiller det spørsmål om eksamensperioden må flyttes. Hvis ikke vil undervisningen tilfalle etter eksamensperioden, noe studentene ikke kommer til å prioritere.» Jeg har derfor lyst til å spørre Venstre hva det er de egentlig mener med dette forslaget? Ønsker de å pålegge undervisning til elevene i sommerhalvåret, eller om de ønsker å flytte eksamen, som nå allerede er i gang? Og jeg vil si helt til slutt at den dagen vi ikke har som mål å øke undervisningen, ja da slutter jeg med politikk.
Torleik Svelle (Senterpartiet), 2022-04-21:
I mitt tidligere innlegg tok jeg opp en bekymring fra en rekke studenttillitsvalgte i en rekke universiteter, knyttet til Venstres forslag. Jeg ønsker en klargjøring av hvorvidt Venstre ønsker å pålegge studenter undervisning i sommerhalvåret, eller om man ønsker å flytte undervisningen, med det forslaget man har lagt fram her i dag. Jeg er glad for at regjeringen med Senterpartiet og Arbeiderpartiet ser at studentfrivilligheten har en helt avgjørende rolle for å inkludere studenter i det daglige virket. Det er også slik at det blir ikke noe studentfrivillighet av at vi bare vedtar det her i salen. Studentfrivillighet er nødt til å skapes av studentene selv, og det beste vi kan gjøre, er å legge til rette. Derfor er jeg glad for at man klarte å få på plass 170 mill. kr som er med på å legge til rette for god studentfrivillighet rundt omkring, og som også bidrar til god inkludering av studenter.
Lise Selnes (Arbeiderpartiet), 2022-04-21:
Pandemien har selvsagt også påvirket studentene og hverdagen deres. Likevel vil jeg peke på og si at jeg er veldig glad for – jeg vet ikke om det er riktig å si det – at pandemien skjedde i en digital tidsalder. Hvordan pandemien hadde truffet undertegnede som student på 1990-tallet, er vanskelig å forestille seg. Tiltakene vi da måtte ha igangsatt for å ta inn læringsutbyttet, hadde måttet bli enorme. Men den digitale undervisningen som har foregått, har også vist at mye læring for studentene har skjedd, og resultatene har på enkelte steder også blitt bedre. For å ta igjen den tapte læringen som også er der, er det viktig med den dialogen som foregår mellom departement og institusjonene. Vi er nå i det vi kan kalle en normal studiehverdag, og det er tydelige krav til institusjonene om å levere en god opplæring for studentene, med fysisk undervisning i størst mulig grad. Men det skal også være mulig å ha lært av pandemien – der det er hensiktsmessig, skal det være mulig å bruke de digitale verktøyene som er blitt utarbeidet superraskt gjennom den tiden pandemien har vart. Jeg vil også peke på alvoret som har vært nevnt tidligere her, som gjelder det psykososiale miljøet. Det kanskje hardest rammende for studenter under pandemien har vært når de ikke har kunnet delta på studentfester og sosiale lag, møte folk og få relasjoner på et helt nytt sted. Derfor er det viktig å peke på den bevilgningen regjeringen har gjort, på 170 mill. kr, som skal være med og bøte på noen av tiltakene i møtet med institusjonene, studentsamskipnadene og andre. Det er viktig å ta på alvor hva pandemien har gjort annerledes for oss. Det gjelder det som påvirker i positiv retning, men ikke minst handler det om å ta tak i de utfordringene som ligger der. Jeg tror at institusjonene har fått en tydelig beskjed fra departementet, og jeg forventer at det leveres kvalitativt god undervisning for studentene.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Jeg deler forslagsstillernes bekymring for studentene og hvordan det går med dem nå etter en lang tid preget av smittevernbegrensninger på universitetene og høyskolene våre. Vi vet hvor viktig det er å kunne være til stede på campus og møtes både faglig og sosialt. Veldig mange studenter har også blitt hardt økonomisk rammet – på den ene siden når deltidsjobber har blitt borte og man ikke har fått det samme økonomiske sikkerhetsnettet som andre arbeidstakere, og på den andre siden når prisene i samfunnet har økt. Spørsmålet er hva som er rett medisin. SV er enig med Norsk studentorganisasjon og flere i høringen, som mener at forslag fra høyresiden om bl.a. å utvide studieåret ikke er det som trengs nå, men heller at institusjonene, som alltid, må bli bedre på å følge opp studentene tettere. Det slår også flertallet fast i innstillingen. Så kan ikke det sosiale underdrives. Den årlige rapporten om studentenes helse har lenge vært alarmerende, og pandemien har bare gjort det verre. Uten å ha det bra i hverdagen er det vanskelig å fullføre studiene. Derfor er det viktig at SV og regjeringspartiene i januar ble enige om å bevilge 170 mill. kr mer til det psykososiale tilbudet på institusjonene. Det er penger som også kan gå til studentfrivilligheten, som er viktig, og som gjør et veldig godt arbeid med å skape liv, fellesskap og inkludering på campus. Dårlig økonomi kan gå ut over både helsen og muligheten til faktisk å satse reelt på studiene. Når studenter må jobbe mer for å få endene til å møtes, så mye at det går ut over studiene eller at de ellers i det daglige hindres av dårlig økonomi, går det helt klart ut over gjennomføringen. Derfor er det økte stipendet på 3 000 kr til alle studenter med strømutgifter, noe SV fikk forhandlet inn i januar, også viktig, men det er klart at det ikke holder. I tiden vi står i nå, med høy prisvekst, blir studiestøtten bare mindre og mindre verdt. Derfor blir også kampen for å øke studiestøtten bare viktigere for å sørge for at alle studenter nå får gode muligheter til å ta igjen det tapte og satse på studiene sine.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Den sosiale og økonomiske tryggheten til studentene er ganske så avgjørende for muligheten de har til virkelig å kunne satse på studiene sine. Hvis man må jobbe nesten heltid ved siden av fulltidsstudier for å klare å betale husleia, lunsjen og strømregningen, blir det lite tid og krefter igjen til lesesalen. Nå er det sånn at studiestøtten prisreguleres med 2 pst. i år. Som vel de fleste er klar over, er prisveksten vesentlig høyere enn det. Statsråden har tidligere sagt at han ikke har noen planer om å øke studiestøtten. Er det en plan han tenker å se nytt på, nå som virkeligheten har endret seg siden han uttalte det han gjorde den gang?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Det er ganske åpenbart at skolen bærer konsekvenser av pandemien fortsatt og nok vil gjøre det en god stund. Bare ett ganske hjerteskjærende eksempel på det er den bølgen av ufrivillig skolefravær, eller skolevegring, som helsesykepleierne i skolen for noen uker siden advarte om: barn som ikke kommer seg opp, som gruer seg, som kanskje etter lang tid, med en veldig annerledes skolehverdag, har mistet noe av fotfestet sitt i skolen. Gjennom pandemien har det nok blitt tydelig for de aller fleste hvor viktig skolen er i ungenes liv, og det skorter ikke på advarslene både underveis i pandemien og nå etter. Barneombudet og Elevorganisasjonen med flere sendte et brev til regjeringen for noen uker siden, hvor de pekte på mye av det samme. De ba om en ekstraordinær opprustning av laget rundt eleven, alle de yrkesgruppene som jobber med elevene på skolen utover lærerne. Parr-utvalget, som leverte sin rapport i fjor, har også kommet med tydelige anbefalinger om tiltak som bør settes i gang, bl.a. igjen det å styrke laget rundt eleven. Det er nettopp det Barneombudet, Elevorganisasjonen, Parr-utvalget og flere anbefaler som rett medisin – ikke det å sette i gang en generell kartlegging av lese- og regneferdigheter, slik høyresiden ønsker. Og det vitner for meg om en høyreside som kanskje mangler noe kreativitet, når svaret stadig, samme hva spørsmålet er, er mer testing. For det første er SV helt enig med det bl.a. Utdanningsforbundet sier, at et sånt nasjonalt pålegg er en mistillit til lærerne, som fra før vurderer elevenes utfordringer og tilpasser undervisningen i hvert klasserom. Enda mer testing pålagt ovenfra, vil dessuten kreve mye tid og ressurser. SV vil heller lytte til lærerne, Elevorganisasjonen, Barneombudet, Parr-utvalget og Skolelederforbundet som ber om og ønsker å få bidrag til mer tid og ressurser på hver skole i hvert klasserom, flere dyktige ansatte, både flere kvalifiserte lærere og flere i laget rundt eleven, for å kunne følge bedre opp de elevene som sliter nå. Det som trengs etter at viktige år i barnas skoleløp har vært preget av hjemmeundervisning og mindre oppfølging, er nettopp tettere oppfølging både faglig og sosialt. Men tiden med pandemi har vist hvor kritisk lav bemanningen i skolen er av både pedagoger og andre faggrupper, og sykefraværet har vært for stort. Det har gått ut over tilbudet mange steder, og nå er mange ansatte i skolene og barnehagene utslitte. Derfor er det bra at hele komiteen i stedet står bak et forslag om å be regjeringen å ha dialog med kommuner og fylker om andre tiltak.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
I mars sendte Barneombudet, Elevorganisasjonen og Skolelederforbundet et brev til regjeringen hvor de ba om at laget rundt eleven skal styrkes. Barneombudet sa det godt, så jeg skal sitere henne: «Nå er det regjeringens tur til å stille opp for barn og unge. De må nå styrke laget rundt elevene og sørger for at de får den oppfølgingen og hjelpen de trenger i og rundt skolen. Regjeringen kan ikke gå inn i denne nye fasen etter pandemien med en vente-og-se-holdning, selv om mye er tilbake til det normale.» Er statsråden enig i dette hjertesukket fra Barneombudet? Og, kanskje enda mer konkret, er statsråden enig i at også regjeringen bør hjelpe kommunene som vil satse på laget rundt eleven, f.eks. i forbindelse med det forslaget komiteen nå enstemmig fremmer, om å be regjeringen ha dialog med kommunene for å vektlegge Parr-utvalgets forslag til tiltak?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-04-21:
Jeg takker for svaret, og det er et godt svar. Det er viktig å finne den rette balansen i hvordan nasjonale myndigheter kan hjelpe alle dem som står ute i hvert enkelt klasserom, til å få både tid og mulighet til å gjøre den jobben de vet hvordan skal gjøres. Det jeg opplever er etterlysningen fra Barneombudet, Elevorganisasjonen, Skolelederforbundet og andre, og som også berøres i Parr-utvalgets rapport, er vel kanskje de nasjonale rammene for å hjelpe kommunene med å bemanne opp en del tjenester ut fra de lokale behovene de selv ser, særlig i laget rundt eleven, som det kalles, men også, for så vidt, i form av kvalifiserte lærere, sånn at lærerne får tid til å kunne se, hjelpe og tilpasse undervisningen til hver elev. Så mitt spørsmål til slutt til statsråden er om hun er enig i at dette også er regjeringens ansvar å bidra til, selv om det er et kommunalt ansvar i siste instans.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-04-21:
Tett i tett i auditoriet, timer på lesesalen, kaffe i kantina, labforsøk, vorspiel, nye venner, nachspiel, kanskje noen nye uvenner – det er mange måter å beskrive studentlivet på. Men de to foregående årene er det få eller ingen av tingene jeg nevnte, som har preget tiden for våre studenter. Foreleserne har holdt sine forelesninger på Teams, studentene har tilbragt det meste av døgnets timer på hybler, og fadderuka forgikk digitalt eller i små grupper med god avstand og med munnbind og det hele. Jeg husker et bilde av en student som deltok på et digitalt sosialt arrangement. Han hadde stelt seg og ordnet seg, men i stedet for å gå ut døra hadde han vært løsningsorientert og slått opp strykebrettet foran sengen. På strykebrettet sto pc-en og en ølboks. Jeg tenkte at det så ensomt og vanskelig ut, for hvordan blir man egentlig venner på Teams hvis man ikke kjenner folk fra før? Våre studenter har to tøffe år bak seg, men det gjelder ikke først og fremst den faglige progresjonen. Studentene har hatt det tøft sosialt, faglig og økonomisk. Tallene viser at ensomheten har økt. Flere studenter rapporterer om dårligere psykisk helse. Mange var avhengige av økonomisk hjelp hjemmefra når deltidsjobben falt bort og studentene ikke fikk dagpenger. Ikke alle har foreldre som kan bidra med støtte, og nye tall viser at hele 28 pst. av studentene tar opp forbrukslån i løpet av studietiden. Det er noe vi ikke kan være bekjent av i et av verdens rikeste land. I dag er Norsk studentorganisasjon samlet til landsmøte. Vi bør lytte til studentenes egne krav og ønsker, og de kan ganske kort oppsummeres slik: Øk finansieringsgraden. I en rapport fra SSB fra 2020 slås det fast at jo mer man jobber ved siden av studiene, jo mindre er sannsynligheten for at man står på eksamen. Økt finansiering er god gjennomføringspolitikk, og det er bra for studenten og bra for samfunnet at de har tid og krefter til å studere. Bygg flere studentboliger. Dyre hybler og dyre studentkollektiver spiser opp studentenes månedlige utbetalinger og fører til at de aller fleste må jobbe ved siden av eller få økonomisk hjelp. Inkluder studenter i dagpengeordningen. Hvorfor skal den ene servitøren ha rettigheter og den andre ikke? Det har vært en vanskelig periode, og det er ikke til å komme unna at det har hatt konsekvenser for utbyttet både faglig og sosialt. Når vi nå skal finne de gode tiltakene for veien videre, må vi lytte til studentene selv for å finne den rette medisinen. Vi må sørge for at det er gode nok rammer til at studentene får tid til å være studenter.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-04-21:
Disse to pandemiårene vil vi ha med oss inn i framtiden. Spørsmålet er hvordan vi griper an utfordringene og problemene. Er det med øye for hva som er best for barnas læring på lang sikt eller politikerens prestisje på kort sikt, slik at de kan vise til gode målinger? Kontroll og testing er utvilsomt egnet for bilproduksjon, men menneskets vekstprosesser er fundamentalt forskjellige fra produksjonsprosesser, sa hjerneforsker Per Brodal på høringen om Venstre og Høyre sine forslag om å tette de såkalte kunnskapshull etter pandemien, som vi i dag debatterer. Forslagene bærer preg av et foreldet læringssyn, der barn oppfattes som tomme beholdere som skal fylles med kunnskap, og der mer kunnskap går inn dersom man øker læringstrykket, sa Brodal. Og som vanlig er høyresidens medisin, uansett hva sykdommen er, mer testing, flere målinger. Dette er en medisin vi etter 20 år, der Høyre har satt premissene i skolepolitikken, vet at ikke fungerer. Testing, kartlegging og rapportering ble mer utbredt med Kunnskapsløftet. Å produsere sammenliknbare data, ofte gjennom testing, har vært løftet fram av politikere og skoleeiere som viktig i arbeidet med å fremme kvalitet og læring i skolen. Høyre sørget for at resultatene fra nasjonale prøver ble offentliggjort. Resultatene har blitt brukt til å rangere skoler og kommuner, og hvert år kan man lese i landets aviser hvilke skoler som gjør det bra, og hvem som gjør det dårlig. Flere steder har tester blitt gjenstand for prestisjejag blant skoledirektører og politikere. Krav og forventninger om stadig bedre testresultat setter hele utdanningssystemet under press, viser en forskningskartlegging gjort av Kunnskapssenteret for utdanning. Stadig testing stresser lærerne og gjør at de velger en mer lærerstyrt undervisningsform, det hemmer bruk av lek og elevstyrt aktivitet – og det stresser barna. Ungdata viser økende psykisk uhelse blant unge, og at de opplever til dels overveldende stress og prestasjonspress knyttet til skolen. Som Brodal sa: Det er jo ikke slik at jo mer kunnskap du trykker nedover ungene, og jo tidligere du gjør det, jo mer lærer de. Det er grunnleggende pedagogikk. At barn opplever mestring og er motivert er en elementær forutsetning for læring. Det er kunnskap om elevenes faglige utvikling som gjør at vi må bort fra høyresidens ensidige og gammeldagse mål og resultatstyring i skolen. Nå må lærerne få konsentrere seg om det beste for elevenes læring på lang sikt, ikke politikernes prestisjeprosjekt. Det er til det beste for våre barn, for utdanning er langsiktig og derfor advart Brodal mot kortsiktig tenking om å fylle opp såkalte kunnskapshull.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-04-21:
Som foregående taler er jeg også opptatt av laget rundt eleven, og den pedagogisk-psykologiske tjenesten, også kjent som PPT, har vært presset de to foregående årene, på lik linje med barnehage og skole. Men PP-tjenesten var i en utfordrende situasjon allerede før pandemien. PP-tjenesten har langt flere oppgaver enn det tjenesten er dimensjonert for. Per nå er statlige krav om kompetanse og bemanning nærmest fraværende i PPT, og den svake lovreguleringen fører til betydelig variasjon i tjenestene mellom kommunene. Eksempelvis var det i 2019 i Trondheim 714 barn per fagstilling i PPT, mens det var 428 i Levanger. Det kan ikke være sånn at det avhenger av hvor du bor, hvor raskt barna får den hjelpen de trenger. Å komme tidlig inn med støtte er viktig, og en styrking av støttesystemene handler om å utjevne og bekjempe Forskjells-Norge. Så mitt spørsmål blir: Hva vil statsråden gjøre for å øke bemanningen i PP-tjenesten nå, og vil statsråden på sikt gå inn for en bemanningsnorm i PPT?
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2022-04-21:
Jeg kan begynne med å betrygge representanten Vamraak med at jeg ikke er så veldig stresset. Jeg er representant fra venstresiden, men det er ikke mitt stress som er temaet her. Det kan jo bl.a. handle om at jeg ikke lenger jobber som pedagog i barnehage. Men jeg må tydeligvis gjenta meg selv, for det er ikke sånn at venstresiden har sittet og funnet på forskningsresultater. Jeg viste til forskningskartlegging gjort av Kunnskapssenter for utdanning, som viser at lærerne blir stresset av det evige jaget, av testregimet, og det er Ungdata som viser til at barn og unge rapporterer inn et stress knyttet til skolehverdagen. Høyresiden har et slags behov for å male et bilde av at det bare er høyresiden som er opptatt av kunnskap. Dette stemmer ikke. Vi er også på venstresiden opptatt av kunnskap, vi er også opptatt av at alle skal ha muligheten til å lære. Derfor ønsker man flere praktiske fag inn tidligere, osv. Vi er opptatt av at man må styrke laget rundt elevene slik at de kan føle trygghet og mottakelighet, som Brodal i sitt svar til høringen var – gjentakende – inne på er nødvendig for å lære. Og hvis man skal bruke tid på å kartlegge og teste barn – ja, så tar det pedagogen ut av enten barnehagegruppa eller klasserommet. Jeg har som pedagog testet mange barn. Hver gang jeg har gjort det, har jeg gjort det fordi vi har trengt å få kunnskap om konkrete ting. Noen ganger har det handlet om motorikk, andre ganger har det handlet om språkforståelse eller andre sosiale ferdigheter. Dette gjøres i landets barnehager og skoler når pedagogene og de øvrige rundt barna ser behov for kartlegging og testing. Det er fornuftig å kartlegge og teste de gangene vi lurer på om barna er der de bør være – som for så vidt også er noe man kan diskutere – men å skulle ha et regime som sier at alle skal, og at man skal ha det som et grunnlag for undervisning eller pedagogisk opplegg, er noe helt annet. Vi som er opptatt av kunnskap og læring, har lyttet til forskerne, vi har lyttet til lærerne gjennom deres fagforeninger og til Elevorganisasjonen, som sier at dette er ikke med og fremmer god læring.
Abid Raja (Venstre), 2022-04-21:
Pandemien har hatt stor påvirkning på studenter over hele landet. Det har veldig mange av de forutgående talerne allerede vært inne på. Jeg ser også av brevet som statsråden har sendt, at man er enig i store deler av problembeskrivelsen. Omfattende digital undervisning og manglende sosialt fellesskap på studiestedet har gjort det vanskelig for en del studenter å ha den faglige utviklingen de ønsket seg. Studiebarometeret 2021 understreker at studentene har opplevd kvaliteten på nettundervisningen som dårligere enn fysisk undervisning, og at de har opplevd denne undervisningen som mindre motiverende. Jeg vil understreke at universitetene og høyskolene har hatt en krevende jobb med å tilpasse undervisningen under pandemien, og at det er imponerende hva de har fått til på kort tid og under en vanskelig periode. Likevel er det alvorlig at så mange studenter har opplevd nettundervisningen som krevende for sin studiehverdag. Så er jeg glad for – og det er positivt – at andelen bachelorstudenter som gjennomfører på normert tid, har økt i pandemiårene 2020 og 2021, og at andelen mastergradsstudenter som fullfører på normert tid, er høyere i 2021 enn det har vært på mange år. Dette betyr likevel ikke at studentene har opplevd å få god faglig undervisning, men at mange har klart seg bra på tross av vanskelighetene under pandemien. Regjeringen redegjør i sitt brev til komiteen for mye av arbeidet Kunnskapsdepartementet har gjort og gjør for å styrke undervisningen. Venstre er enig i at institusjonene har ansvar og frihet hva gjelder innhold og opplegg for undervisningen. Forslaget er ikke formulert med henblikk på å overstyre virkemidlene hos utdanningsinstitusjonene, men som virkemidler som kan vurderes i dialog med institusjonene. Centre on Experiential Legal Learning, CELL, ved juridisk fakultet ved Universitetet i Oslo støtter i hovedsak forslag 1 som er fremmet. Vi er enig med CELL i at man i arbeidet med implementeringen av forslaget bør arbeide for å unngå eventuelle negative bivirkninger. Venstre er også enig i at det viktigste er å velge de undervisnings- og vurderingsmetodene som er best egnet for å oppnå læringsmålene og sikre læringsutbytte. Pandemien har ført til en betydelig utvikling av digitale tilbud ved lærestedene. Derfor er det viktig at forslag 2 gjennomføres i dialog med institusjonene for høyere utdanning, slik forslaget lyder. Samtidig mener Venstre at det fysiske tilbudet til studentene bør styrkes etter pandemien på en måte som sikrer gode læringsmiljø. Hvor stor del av et slikt fysisk tilbud som brukes til undervisning, må fortsatt være opp til institusjonene selv å bestemme.
Abid Raja (Venstre), 2022-04-21:
I sitt svarbrev skriver statsråden: «Det er helt klart at pandemien har hatt negative konsekvenser for mange studenter, og representantene peker på viktige utfordringer når det gjelder undervisningskvalitet og oppfølging av studentene.» Mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden gå i dialog med institusjonene for høyere utdanning for å sikre at alle studenter får tilbud om deltakelse i fysiske læringsmiljø i samme omfang som før pandemien, og samtidig vurdere ytterligere tiltak som støtter mer kvalitet i deling av faglig innhold, nye digitale læringsplattformer og digitalisering av undervisningen?
Abid Raja (Venstre), 2022-04-21:
Jeg er veldig glad for at statsråden bekrefter det, for jeg syns det var litt rart. Spørsmålet jeg formulerte, er i realiteten ordrett fra det forslaget vi har fremmet, forslag nr. 2, om at Stortinget ber regjeringen i dialog med institusjonene for høyere utdanning sikre at alle studenter får tilbud om deltakelse i fysiske læringsmiljø, osv. Det er nøyaktig det samme spørsmålet jeg formulerte til statsråden, og da syns jeg det er verdt å spørre statsråden: Hva syns statsråden om at regjeringspartiene stemmer imot dette forslaget her i salen, som statsråden sier at statsråden både er i gang med og vil fortsette å være i gang med?
Abid Raja (Venstre), 2022-04-21:
Jeg vil nødig oppkonstruere problemstillinger, jeg viser bare til forslag nr. 1. Det kan hende statsråden vil være enig i at det er relativt mykt formulert, for det står i forslaget fra Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre at «Stortinget ber regjeringen vurdere tiltak for å gi mer undervisning med mer kvalitet for å innhente tapt studieprogresjon i forbindelse med pandemien», og at det må skje i dialog med institusjonene, slik det står i det videre. Spørsmålet kan jo formuleres til statsråden slik at han kan forsikre Stortinget: Vil han vurdere tiltak for å gi mer undervisning med mer kvalitet for å innhente tapt studieprogresjon i forbindelse med pandemien – selvfølgelig i dialog med institusjonene for høyere utdanning? Vil han vurdere dette?
Abid Raja (Venstre), 2022-04-21:
Det er veldig flott at statsråden vurderer det, men det er litt rart da likevel at regjeringspartiene på Stortinget stemmer imot dette forslaget. Forslaget er jo ikke et pålegg til regjeringen om hvilke tiltak man skal gjøre, men at man skal vurdere de ulike tiltakene. Jeg er veldig glad for at statsråden iallfall på eget initiativ kommer til å vurdere de to forslagene som ligger der, selv om hans parti og det andre regjeringspartiet stemmer imot disse forslagene.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-21:
Jeg tror alle her i salen vil det beste for studentene. Jeg tror også alle her i salen helst skulle sett at pandemien aldri hadde skjedd, med de konsekvensene det har hatt. Vi er alle enige om at det er viktig at studentene får undervisning av høy kvalitet, god faglig oppfølging, og at de har et godt læringsmiljø – både faglig og sosialt. Det er dette som til sammen fremmer god læring. Universiteter og høyskoler har etter universitets- og høyskoleloven ansvar for å sikre kvaliteten i utdanningene, og jeg er sikker på at institusjonene følger opp sitt ansvar for studentenes læring på en god måte. Det har vært kommunisert fra departementet gjennom hele pandemien, i etterkant av pandemien og i den dialogen departementet løpende har med institusjonene. Under pandemien la smitteverntiltakene dessverre begrensninger på institusjonenes handlingsrom til god oppfølging av studentene. Det er ingen tvil om at stor grad av digital undervisning over tid var vanskelig for både studenter og ansatte. Men selv om pandemien har vært krevende, har den også gitt nye muligheter. Økt kompetanse om digitale verktøy og digital undervisning skaper også noen spennende muligheter. Vi vet at institusjonene er opptatt av å tilby undervisning av høy kvalitet. Nå som smitteverntiltakene ikke lenger legger føringer, kan de faglige vurderingene for undervisningsform og metode igjen få veie tyngst. Jeg har tillit til at den enkelte underviser og den enkelte institusjon i tråd med universitets- og høyskoleloven velger det som best fremmer studentenes læring, enten det er digitale eller fysiske undervisningsformer. Derfor mener jeg det er hensiktsmessig at institusjonene får mest mulig frihet til å vurdere hva som skal til for å bøte på konsekvensene av pandemien. Samtidig er det viktig å gi institusjonene gode rammer for dette arbeidet, og senest i januar fikk institusjonene og samskipnadene tilført ekstra midler. Selv om pandemien for vår del i stor grad er over og Norge har åpnet opp, har vi ikke full oversikt over de langsiktige konsekvensene av pandemien. Der må vi bare følge med i fortsettelsen og over tid. Vi vil fortsette å følge med på studentenes progresjon og gjennomføring og ha dialog med universitetene, høyskolene og studentenes egne organisasjoner.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-21:
Jeg er i den heldige situasjonen at jeg styrer på grunnlag av det budsjettet som representanten Øvstegård selv var med og vedtok. Det gir også rammene for både nivået på studiestøtten og hvordan den studiestøtten skal vurderes i tråd med konsumprisindeksen. Over tid er det sånn at kjøpekraften til studentene har vært lik KPI. Som representanten påpeker, er det imidlertid mulig at det er utfordringer i situasjoner som i år, der man kanskje har og vil få en svært høy stigning i KPI. Det er ting vi eventuelt må komme tilbake til.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-21:
Jeg tror det er hevet over enhver tvil at pandemien har hatt enorme konsekvenser for nær sagt alle mennesker i Norge, inkludert oss som sitter i denne sal, og selvsagt også for studentene. For å kvittere ut spørsmålet: Det er ikke bare sånn at vi har planer om å gå i dialog med universitetene og høyskolene, det er en dialog vi har hatt hele tiden gjennom pandemien. Forventningene har vært og er så god undervisning som overhodet mulig, så høy kvalitet på undervisningen som overhodet mulig. Jeg opplever at det er svært stor oppmerksomhet på hvordan man kan tilrettelegge for god undervisning og gode sosiale miljø, spesielt i etterkant av pandemien, der mange har mye å ta igjen, og der det er viktig å komme tilbake til noe som ligner en normal hverdag og et normalt liv. Det har også både regjeringen og Stortinget bidratt til å øke tilretteleggingen for gjennom ekstra bevilgninger.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-21:
Jeg mener det er helt naturlig, for Stortinget er lovgivende forsamling og gir rammene for oppfølging av sektoren gjennom lov. Ansvaret for den praktiske gjennomføringen av de målene vi har satt oss, ligger til institusjonene selv, klarlagt klart gjennom universitets- og høgskoleloven. Det er ryddig at Stortinget ikke vedtar denne type anmodninger, men nøyer seg med – etter mitt skjønn – å konstatere at denne jobben gjøres. Det er ikke noen uenighet mellom posisjon og opposisjon. Det er i så fall en oppkonstruert problemstilling.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-21:
Dette er det vi gjør hele tiden, på oppdrag fra Stortinget, så ikke bare er forslaget vurdert, det er også kvittert ut.
Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2022-04-21:
Nå har man konstruert en uenighet som ikke eksisterer. Jeg vet ikke hvor mye lenger vi kommer med dette her, så det er ikke så mye mer å si.