trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
En aktiv distriktspolitikk med mål om at folk skal kunne bo og arbeide der de selv ønsker, er avgjørende for at vi skal få vekst og verdiskaping i hele landet. Statistisk sentralbyrås tall over folketilvekst og nedgang viser at i 2015 var det folketallsnedgang i 249 kommuner. I 2013 var det nedgang i kun 112 kommuner. I 2019 er det hele 291 kommuner som har folketallsnedgang. Dette viser at distriktspolitikk nytter. Det betyr noe hvem som styrer landet. Befolkningstallene viser også hva som er fasiten etter denne regjeringen. Nei, det går ikke an å skylde på megatrender. Dersom det er politisk vilje, er det muligheter. For noen uker siden behandlet vi distriktsmeldingen her i Stortinget, og jeg avsluttet mitt innlegg med å slå fast at det var akkurat ti måneder siden landet fikk en distriktsminister, og at det sannsynligvis ville gå ti måneder til før vi fikk en distriktspolitikk. Regjeringens budsjettforslag viser med all tydelighet at jeg kommer til å få rett. Det er null satsing på Distrikts-Norge. Utdanningspolitikk er distriktspolitikk. Et desentralisert videregåendetilbud som gjør at 15-åringer slipper å flytte på hybel, er viktig for å beholde ungdommen. Det samme gjelder tilbud om etterutdanning og desentralisert høyere utdanning i dagpendleravstand. Nedlegging av Campus på Nesna er skoleeksemplet på hva som ødelegger kompetansetilfanget og næringsutviklingen i en hel region. Å spre statlige arbeidsplasser er viktig. Utflytting fra Oslo til Bergen, Tromsø og Trondheim er både riktig og viktig, men det er ikke distriktspolitikk. Statlige arbeidsplasser må i størst mulig grad spres på mindre steder. Arkivet på Tynset er et godt eksempel på at kompetansetilgang ikke er en utfordring selv om vi flytter ut statlige arbeidsplasser til små kommuner. Senterpartiet fremmer forslag om at det landsdekkende Husleietvistutvalget selvfølgelig må legges utenom de største byene. Gjennom byvekstavtaler overføres milliarder til de store byene, men små og mellomstore kommuner blir avspist med stadig trangere rammer. Senterpartiet har lansert bygdevekstavtaler. Målet er å legge til rette for næringsutvikling og levende lokalsamfunn i hele landet. Det er store områder i Norge som ikke blir utnyttet, og som med en målrettet næringspolitikk har et stort potensial. For noen uker siden la tidligere Høyre-statsråd Victor Norman fram en NOU om demografiutfordringer i distriktene. Deres konklusjon er: Aktiv distriktspolitikk krever mer desentralisert utdanning, bedre økonomi i distriktskommunene, slutt på kommunesammenslåinger, og klynger av små kommuner med godt interkommunalt samarbeid er bedre enn «bygdebytenking». Det må satses mer på veibygging i distriktene. – Hvor har jeg lest dette før? Jo, det har jeg lest i Senterpartiets program.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Først til statsråd Hofstad Helleland, som mener at Greni snakker ned distriktene: Nei, Greni snakker ikke ned distriktene. Greni ser mulighetene i distriktene. Vi ser kreativiteten, satsingsviljen, stå på-motet som er i distriktene. Utfordringen er at dagens regjering fratar alle distriktskommuner muligheten til å utnytte denne skaperkraften, og de kveler de etablererne som prøver seg i distriktene. De regionale utviklingsmidlene er halvert. Det er et veldig viktig virkemiddel bl.a. for å få opp aktiviteten der jeg bor. Og staten har forlatt disse kommunene. I min kommune har vi mistet Nav-arbeidsplasser, skatteoppkreveren, politiet – jeg tror vi har igjen én statlig arbeidsplass, og det er sannsynligvis presten. Sånn kan vi ikke ha det hvis vi skal ha en attraktiv plass å flytte tilbake til for ungdommen. Da må vi også ha arbeidsplasser til dem som flytter med, og da kan vi ikke sentralisere alle statlige arbeidsplasser. Så til Bø og formuesskatten: Statsråden har tydeligvis ikke lest mine kommentarer i Kommunal Rapport. Vi synes det er veldig kreativt at disse ordførerne ser på andre måter å løse utfordringene på for kommunene. Når kommunene nå har vært sultefôret i sju år, er det klart at de må snu alle steiner for å få dette til. Det er helt innenfor det lokale kommunale selvstyret, som vi vil forsvare med nebb og klør, men vi mener det blir galt hvis alle andre kommuner da skal finansiere det tapet de har. Utfordringen er at dette er ikke bærekraftig på sikt, dette løser ikke utfordringene for sultefôrede kommuner. Det er rett og slett ikke milliardærer nok i Norge til å dekke behovet hvis alle disse kommunene som nå ikke får budsjettet til å gå opp, skal bruke dette virkemidlet. Det funker for nummer én, to og tre – og kanskje for de første ti – men etter det vil ikke dette være bærekraftig. Så ja, det er full støtte til å utnytte det lokale handlingsrommet, men nei, det løser ikke så mye, for det er ikke milliardærer nok til alle. Til representanten Trellevik, som fortsatte å gjenta usannheter her i salen: Det blir ikke mer sant for det. Jeg har slått opp artikkelen som jeg refererte til, og der sa han tydelig at Øygarden vil få 4,5 mill. kr mindre med Senterpartiets budsjett. Det er en ren løgn. De vil få 23,5 mill. kr mer. Det står også at Bjørnafjorden taper. Det er en ren løgn. De får 11,1 mill. kr mer. Jeg vil si at å få 23 mill. kr mer å drive kommunale tjenester for, er ikke et stort tap for en kommune.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
For å avslutte denne diskusjonen med Trellevik: Jeg tror ikke det hjelper om han får nye briller, for dette er bevisst «fake news». Det representanten sier, er akkurat like riktig som om jeg skulle gå ut i avisene og si at nå har regjeringen fjernet hele frivilligsentralen fra budsjettet til Kommunaldepartementet. Det er en sannhet, men det er en sannhet med modifikasjoner, for hvis jeg ikke samtidig sier at de har lagt det inn under et annet departement og ordningen heldigvis blir beholdt, er det faktisk «fake news». Når vi da trekker inn – vi tar med den ene hånden 4,5 mill. kr, og vi styrker med 28 mill. kr, sånn at de har en netto på 23,5 mill. kr. Det er en reell styrking. Til representanten Hofstad Helleland: Jeg håper hun har fått med seg at Senterpartiet vil redusere selskapsskatten i distriktet. Jeg tror Flokk hadde kommet veldig godt ut med Senterpartiets(presidenten klubber) skatteopplegg. Flokks største problem(presidenten klubber igjen) er vel flyrutene for øyeblikket. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Opp gjennom tiden har jo bosetting av asylsøkere gjerne foregått i de største kommunene. Mange har en høy innvandrerandel og store områdeutfordringer. Det oppstår også problemer med negativ sosial kontroll og det mange kaller gettofisering. I noen områder ser vi et enormt frafall fra videregående, særlig blant innvandrergutter, og det fører til et varig utenforskap. Små distriktskommuner har vist gode resultater, både når det gjelder å få samtlige ut i utdanning og arbeid, og når det gjelder å få dem inkludert i lokalsamfunnet, deltakende i idrett, annen frivillighet, osv. God integrering er selvsagt viktigst, men spredt bosetting er også god distriktspolitikk. Er representanten enig med Senterpartiet i at flyktninger i størst mulig grad bør bosettes i små og mellomstore kommuner for å avhjelpe denne problematikken?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det er en kjensgjerning at vi aldri har hatt så få asylsøkere og så liten tilstrømning av asylsøkere som vi har hatt de siste årene. Det er ikke noe som tyder på at neste år skal bli et toppår, f.eks. sånn som 2015. Det er selvsagt aldeles umulig å spå, men det er i hvert fall ikke det som er prognosene så langt. Vi bygde jo opp kapasiteten ganske kraftig i 2015, i etterkant av den asylkrisen som var da, og det er naturlig å bygge ned igjen kapasiteten når asyltilstrømningen har blitt kraftig redusert. Vi er selvsagt opptatt av at saksbehandlingstiden ikke skal forlenges, men vi må jo ha en kapasitet også i UDI som varierer i takt med asylstilstrømningen.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det er klart at ingen av oss kan spå om asyltilstrømningen neste år, men i 2015 hev jo Stortinget seg veldig fort rundt og sørget for tilleggsbevilgninger når det var behov for det. Senterpartiet vil selvsagt være med på det hvis det skulle komme en tilstrømning som den vi hadde i 2015. Det er ingen tvil om at hele Stortinget vil være med på å bygge opp igjen kapasiteten i UDI. Det tror jeg ikke det vil være noe spørsmål om. Når det gjelder ventetiden på behandling av dobbelt statsborgerskap, kjenner jeg ikke til den, men jeg var tilfeldigvis hos en fysioterapeut tidligere i uka som sa at hun hadde søkt om dobbelt statsborgerskap fordi hun ønsket å stemme ved stortingsvalget til høsten, og det hørtes ut som om det var store muligheter for å få det i orden. Så jeg regner med at to og et halvt års ventetid ikke er det som er gjengs, i hvert fall.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Nå tror jeg representanten har misforstått det med halvparten av årsbudsjettet, for det var vel over en ti- eller femtenårsperiode at de kom opp i et halvt årsbudsjett. Men det er en kjempekrevende situasjon, og det er en stor andel av budsjettet. Jeg mener staten bør gå inn og bidra der. Dette er ikke en innvandringsutfordring, det er en barnevernsutfordring. Utfordringen for Lavangen hadde vært akkurat like stor om det hadde vært en trønderfamilie med åtte barn som hadde mistet foreldreskapet og ungene hadde blitt plassert i fosterhjem i andre kommuner. Det er egentlig helt irrelevant hvor de ungene kommer fra. Det er en kjempeutfordring i alle kommuner der en får mange fosterhjemsplasserte unger, og der vertskommunen, bostedskommunen, da blir sittende med den utgiften. Senterpartiet vil ta til orde for å se på et makstak når det gjelder utgifter for kommuner som har unger barnehjemsplassert, for i enkelte kommuner er det en så stor andel av budsjettet at det går ut over tjenester til den øvrige befolkningen, helt uavhengig(presidenten klubber) av hvor ungene kommer fra. (presidenten klubber)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
Nå har vi hørt det skal komme 30 fra Moria rett etter jul. Moria-saken har vært diskutert her i salen flere ganger i det siste. Senterpartiet har vært opptatt av hvilken gruppe som prioriteres. Tilbakemeldingen fra dem på bakken er at unge enslige mindreårige, særlig unge jenter, er en veldig sårbar gruppe. Vi har tatt til orde for at enslige jenter under 16 år burde prioriteres. En annen representant hadde et forferdelig eksempel her før i dag. Hva tenker representanten Bransdal om at det nå kun er barnefamilier som prioriteres i det uttaket, og ikke veldig sårbare unge jenter som er for seg selv, uten omsorgspersoner, i disse leirene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-12-15:
I Prop. 1 S for 2020–2021 opplyses det at krav og råd fra helsestyresmaktene i forbindelse med virusutbruddet bl.a. medfører at færre beboere skal dele rom, bad og kjøkken på mottak. Det gjør at behovet for mottaksplasser er større enn hva prognosene og kostnadseffektiv drift i en normalsituasjon skulle tilsi. I den forbindelse kan asylmottaket på Vinstra nevnes, der 43 beboere ble smittet av covid-19 etter at en beboer ble flyttet til mottaket på grunn av nedleggelse av et annet mottak. Opplysninger i media sier at personer som ikke var smittet, ble nødt til å overnatte på samme rom som den smittede beboeren, da det ikke var ledig kapasitet på mottaket til å isolere beboeren. Det kan tyde på at det ikke er nok bufferkapasitet i alle mottak for å håndtere eventuelle smitteutbrudd. Er det ikke da fornuftig å ha en midlertidig stans i nedleggelse av asylmottak inntil pandemien er over?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Jeg registrerer at Fremskrittspartiet er bekymret for konsulentbransjen. Nå er det jo sånn at offentlig sektor har blitt en melkeku for konsulentbransjen. Jeg kan også berolige Fremskrittspartiet med at Arbeiderpartiet legger fram nødvendige midler for å sikre framdriftsplan for Ringeriksbanen, noe Fremskrittspartiet og regjeringen ikke gjør. Men tilbake til saken. Vi ser at dagens regjering, med støtte fra Fremskrittspartiet, ønsker å kutte i velferdsstaten, privatisere og sentralisere. Arbeiderpartiet ønsker å styrke velferdsstaten og gjennomføre en tillitsreform. Vi ønsker å bygge opp egen kompetanse. Derfor kutter vi i konsulenter, med beskjed om heller å bruke penger på faste ansettelser. Det vi ser i Nav, er at de sparer millioner på å ha egne ansatte. Det samme gjør politiet nå. Hvorfor har ikke Fremskrittspartiet større respekt for skattebetalernes penger, slik at penger til velferd faktisk går til velferdstilbud, og ikke til å fylle opp lommebøkene til konsulentbransjen?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Det har vel blitt tradisjon at jeg tar replikker på representanten Skjelstad, og tradisjoner må vi jo fortsette med. Sosialdemokratiet tok et viktig valg på1970-tallet – en aktiv statlig politikk som skulle sikre livsgrunnlag og velferd i hele landet. Dette skiller seg ut fra det vi ser i nabolandene og mange andre land i Europa, som la opp til en sentralisering. Men det vi har sett med dagens regjering, er jo en sentralisering vi ikke har sett maken til: en stat som stikker av, skattekontorer som blir lagt ned, en fjernpolitireform – eksemplene er mange. Venstre har vært en forkjemper for regionreform og kommunereform. Kan Venstre utdype hva slags nye sentraliseringsreformer Norge kan se for seg, dersom høyreregjeringen får fortsette?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Da pandemien traff Norge, var vi heldige som hadde de flotte folka i helsevesenet, helsefagarbeiderne, sykepleierne som jobber døgnet rundt for å redde liv og helse, de flotte folka i omsorgssektoren som slang seg rundt for å organisere hjemmeskole for barna våre, alle dem som sikrer trygghet, og som holdt hjulene i gang, fordi vi har velferdsstaten, den samme velferdsstaten høyresiden går til valg på å kutte, privatisere og sentralisere. Vi går til valg på å styrke velferdsstaten og gjennomføre en tillitsreform i offentlig sektor. Skal vi lykkes med å styrke velferdsstaten for innbyggerne, forutsetter det en sterk og velfungerende offentlig sektor i Norge. Mye er bra – mye kan bli bedre. De ansatte forteller oss at avstanden mellom dem som sitter på toppen, og dem som jobber ute i felt, øker. Velferdsstatens ansatte har minst medbestemmelse i hverdagen sammenlignet med andre yrkesgrupper. De som jobber med det som er aller viktigst for deg og meg – de eldre, barna våre, velferden vår – har minst å si. De forteller oss om en hverdag der markedstenkningen har tatt overhånd, en arbeidshverdag som må passe inn i et Excel-ark der mennesker blir et produkt, om privatisering som fører til at velferdstilbudene ikke henger sammen for oss som innbyggere, en hverdag preget av idiotisk målstyring og rapportering som båndlegger tid som kunne vært brukt på innbyggerne. De ansatte i barne- og ungdomspsykiatrien forteller at 20–25 pst. av hverdagen går til registrering og mindre tid til behandling. Skal velferdsstaten stille opp for oss når vi trenger den, må vi lytte til de dyktige fagfolka. De må få tid, tillit og ansvar. Vi må kvitte oss med feilslått målstyring, som skaper frustrasjon og båndlegger tid. Vi må slå ring om offentlig velferd og ideelle aktører, sikre reell medbestemmelse for ansatte, og vi må sikre en offentlig sektor som bygger opp egen kompetanse når det kommer til digitalisering. Det må bli slutt på at offentlig sektor blir melkeku for konsulentbransjen. Det er dårlig, og det er dyrt. I Nav sparer man millioner på å bygge opp egen kompetanse – det samme i politiet. Offentlige digitaliseringsprosjekter uten forankring hos dem som skal bruke løsningene i hverdagen, blir dyrt og dårlig – dårlig for ansatte, dårlig for innbyggerne. Derfor trenger vi et taktskifte i digitaliseringsstrategien i offentlig sektor. Vi kutter kraftig i konsulentbruk, med beskjed om å ansette i faste stillinger. Det handler om respekt for hvordan vi bruker skattebetalernes penger, og det handler om å ta de ansatte på alvor.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Arbeiderpartiet har, noe som sikkert er kjent for representanten Thommessen, foreslått å øke antallet kvoteflyktninger til 3 500 og en solidaritetspott på 2,5 mrd. kr til nærområdene nå. Det er viktig for at Norge skal ha troverdighet til å inngå slike samarbeidsavtaler som med f.eks. tredjeland, at vi stiller opp. Det som forundrer meg, er at da Arbeiderpartiet fremmet en rekke forslag i stortingssalen i forrige uke, som handlet om at Norges hovedprioritet burde være kvoteflyktninger, fordi det er den mest rettferdige måten å ta imot flyktninger på, og fordi vi da ikke legger til rette for den farlige dødsveien over Middelhavet, valgte Høyre å stemme imot de forslagene. Det forundrer meg, men det overrasker meg egentlig ikke, for det vi har sett den siste tiden, er at Høyre ikke lenger har en flyktningpolitikk selv. Den ene siden har man overlatt til høyrepopulistene i Fremskrittspartiet, og den andre siden har man overlatt til Venstre og Kristelig Folkeparti. Det er trist for Høyre.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Det som Arbeiderpartiet foreslår med tanke på å øke antallet kvoteflyktninger, er helt i tråd med vår politikk. Når det er lave asylankomster til Norge, forslår vi å øke antallet kvoteflyktninger, for det er en sammenheng mellom antallet asylankomster og muligheten til å ta imot flere kvoteflyktninger. Vi legger også inn denne forpliktende solidaritetspotten vår, for hvis vi skal få til samarbeidsavtaler med andre land for å kunne ha forutsigbarhet ved grensen og gjøre dette rettferdig, må de landene vite at Norge faktisk stiller opp. Da burde Høyre egentlig ha støttet Arbeiderpartiets forslag om å ta imot flere kvoteflyktninger og støttet en solidaritetspott. Men som jeg sier: Når man overlater politikken til høyrepopulistene, får man ikke en forutsigbar og rettferdig politikk på dette området.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Arbeiderpartiets politikk er godt kjent og enstemmig vedtatt på landsmøte, og den er godt kjent for dette storting og omverdenen. Det er forskjell på Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet ønsker null kvoteflyktninger. Vi foreslår å øke antallet kvoteflyktninger. Fremskrittspartiet ønsker å kutte i bistanden, vi ønsker å opprettholde vår innsats, men faktisk også øke den, med tanke på solidaritetspotten. Forskjellen mellom Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet er at Fremskrittspartiet heller ikke vil klare å finne løsninger som gjør at vi får kontroll ved grensen, for det er ingen land som vil inngå avtale med Norge om vi ikke stiller opp og viser solidaritet. Det så vi også i 2015–2016, under ledelse av Fremskrittspartiet, at Norge mistet kontroll ved grensene. Skal vi få til forutsigbare og rettferdige løsninger, må Norge være med på dugnaden, og det får vi ikke med høyrepopulister. Men som vi vet: Høyrepopulister er aldri opptatt av løsninger.
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Vi får fortsette litt med replikkordskiftet. Som kjent – det høres i hvert fall slik ut – deler Høyre Arbeiderpartiets syn, at den mest rettferdige måten for Norge å ta imot flyktninger på er gjennom kvoteflyktningsystemet. Men jeg har registrert at representanten Trellevik, som også er innvandringspolitisk talsperson for Høyre, gikk ut for noen måneder siden med forslag om at Norge ikke burde ta imot noen kvoteflyktninger i det hele tatt, altså på det samme nivået som representanten Listhaug og Fremskrittspartiet har vært. Men regjeringen mener jo, og Erna Solberg, statsministeren, var tydelig på, at Norge skulle ta imot 3 000 kvoteflyktninger. Det har vært litt usikkerhet rundt hva Høyres primærpolitikk for dette er. Er det et resultat av press at man går for 3 000 kvoteflyktninger? Blir det økning, eller er det slik at Høyre ikke ønsker noen kvoteflyktninger i det hele tatt?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Jeg synes det er trist at Venstre sa nei til Arbeiderpartiets forslag om 500 flere kvoteflyktninger og nei til Arbeiderpartiets forslag om 2,5 mrd. kr i solidaritetspott for nærområdene, men sa ja til Fremskrittspartiets forslag om fem års botid og midlertidighet for alle og ja til at flyktninger må tjene 260 000 kr ved siden av skole for å få familiegjenforening. Da sier det seg at Venstre har overlatt styringen til Fremskrittspartiet uten å støtte solidariske forsalg. Jeg registrerer også at Venstre er forbannet på Arbeiderpartiets forslag om å skille mellom konvensjonsstatus, asyl, og subsidiær beskyttelse. Men om dette er et så dårlig forslag, hvorfor har Venstre i regjering foreslått nettopp dette i en beredskapslov som nå er på høring?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Jeg velger å stille de samme spørsmålene som jeg stilte til Venstre, for jeg synes det er trist at Kristelig Folkeparti sa nei til Arbeiderpartiets forslag om å øke antall kvoteflyktninger med 500, sa nei til Arbeiderpartiets forslag om å etablere en solidaritetspott på 2,5 mrd. kr, men sier ja til Fremskrittspartiets forslag om fem års midlertidighet for alle, og sier ja til Fremskrittspartiets forslag om 260 000 kr i inntekt ved siden av skolen for å få til familiegjenforening. Hvorfor tillater Kristelig Folkeparti at Fremskrittspartiet får hånda på rattet i flyktningpolitikken – altså innstramminger for innstrammingenes skyld, ikke for å stille opp for en mer solidarisk flyktningpolitikk? Hvis det er et så dårlig forslag å skille mellom subsidiær beskyttelse og konvensjonsstatus, har representanten fått med seg at egen regjering faktisk har sendt ut en beredskapslov på høring, hvor man nettopp tar inn dette?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Arbeiderpartiets flyktningpolitikk står på to viktige bein. Det ene er at den viktigste innsatsen Norge gjør dersom vi ønsker å hjelpe flest mulig flyktninger, gjør vi i nærområdene. Det andre er at dersom vi skal ta imot flyktninger her hjemme, er den mest rettferdige måten å gjøre det på gjennom FNs kvotesystem. I dag har vi hatt en debatt om disse temaene, hvor man ser at representanter fra Venstre og Kristelig Folkeparti går på talerstolen og snakker mot løsninger som vil bidra til det. Jeg registrerte også at Høyre valgte å stemme imot de sju forslagene Arbeiderpartiet fremmet i forrige uke som nettopp kan bidra til dette. Hva tenker statsråden om det?
Masud Gharahkhani (Arbeiderpartiet), 2020-12-15:
Det var jo slik at Arbeiderpartiet fremmet sju forslag, og Høyre hadde muligheten til å stemme for dem. Det var ikke noen allianse mellom Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet. De partiene her i stortingssalen som mente at det var riktig politikk, hadde anledning til å støtte det. Jeg registrerer at Høyre ikke gjorde det. Jeg merker meg også av måten statsråden svarer på, at det er uenighet i regjeringen om disse temaene, og det har vi sett i en rekke saker. Et annet spørsmål jeg har lyst til å stille statsråden, er på hvilken måte vi skal ta imot kvoteflyktninger i tiden framover. Arbeiderpartiet har vært opptatt av at Norge skal prioritere barnefamilier som har beskyttelsesbehov. Synes ikke statsråden det er uheldig at hva slags tro mennesker på flukt har, skal bli til et politisk spill i en regjeringsforhandling? Mener virkelig statsråden at hva slags gud barnefamilier tror på, skal avgjøre om de kan komme til Norge eller ikke?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det er ikke noen hemmelighet at Senterpartiet er skeptisk til formuesskatt på arbeidende kapital. Senterpartiet i Bø har på vegne av sine innbyggere gått inn for det forslaget som ble lansert av Høyres ordfører i Bø, et forslag som nå begynner å bli et ideologisk eksperiment der staten og regjeringen må komme springende til Bø fordi man ikke klarte å overskue konsekvensene av å redusere sin egen inntekt. Det er det som er fasiten av dette forslaget. Det burde ikke være noen overraskelse sånn som inntektssystemet fungerer, at dette ville lede til mindre inntekter. Samtidig har jeg full forståelse for Høyre-ordføreren i Bø, som sier at staten har forlatt oss, og kommer opp med gode, kreative forslag i et forsøk på å skape blest om og aktivitet i egen kommune. Det skal han ha berømmelse for.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det som er resultatet fra salget av nye konsesjoner i år, er vel 7,1 mrd. kr, hvis jeg husker rett, altså en drøy milliard over det som regjeringen estimerte kom til å være inntekten for året samlet. Vi i Senterpartiet har en annen fordeling også i vårt alternative statsbudsjett, og vi har for så vidt også lansert forslag der man skal øke andelen til kommunene og fylkeskommunene på bekostning av staten. Det er nå engang sånn at man ikke rekker innom alle temaer i debatten, og da tror jeg representanten er enig med meg med henvisning til at man kanskje skal lese innstillingen for å se hele opplegget og ikke minst de respektive partienes alternative statsbudsjett. Da får man et annet bilde både av hva som er fakta, og også totaliteten av hva partiene ønsker å gå innom, som for Senterpartiets del peker på en retning der tjenestene er nær folk, og et større lokaldemokrati er utslagsgivende for vår del for å skape aktivitet i hele landet.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det er ingen hemmelighet at undertegnede kjenner området godt – jeg har tidligere jobbet mye med det. Det er også sånn at det forslaget som representanten Andersen her viser til, som SV fremmer i innstillingen, ikke er det samme som representanten tidligere har vært med på. Dette forslaget går lenger og med en kortere tidsfrist enn det som var det opprinnelige forslaget. Det er for så vidt greit at man er enige om at man må få en finansieringsløsning som ivaretar de kostnadene som er på null- og lavutslipp, men det representanten Andersen også har foreslått, er at regjeringens kriterier for nye anbudsbrev uten unntak skal sette krav om nullutslipp. Der er ikke teknologien i dag, men Senterpartiet har stor optimisme med tanke på at man kommer dit en dag, og at det kommer til å skje ganske raskt. Men det forslaget som representanten Andersen drar opp, er et forslag som går lenger, og som setter et større krav og går videre i normsetting, som Senterpartiet ikke kan være en del av, selv om vi deler ambisjonen om at kostnaden ved overgang til null- og lavutslipp må dekkes av staten.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-12-15:
Senterpartiet er helt enig med Kommune-Norge og KS i at det er harde kår for lokalpolitikerne når de skal finansiere alle tjenestene og skape gode lokalsamfunn. Statsråden gjentar og gjentar at det er tidenes kommuneøkonomi, men det blir jo ikke sant av den grunn. Utgangspunktet er endringer i skatteinngang og andre elementer som har berget mange kommuner, også når man skal finansiere nye normer og krav. Når man tar ut de fem største kommunene fra regnskapet i 2019, er tallene noe helt annet for de andre kommunene. Der er det veldig dårlig. Regjeringens budsjettforslag var noe annet. Man har altså flaks. Og vi er dypt bekymret for muligheten som lokalpolitikerne har til å gi gode tjenester, særlig nå når vi står midt i en pandemi. Gjeldsveksten har aldri vært så stor som nå, og driftsresultatet kommer derfor, med mindre man har flaks igjen, antagelig til å ligge langt under anbefalt nivå neste år – korona eller ei. Hva er det som gjør at statsråden mener at kommunene skal bruke opp fondsmidler for å dekke opp manglende overføringer fra regjeringen, for det er jo det man skryter av, at man har så mye på fond?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-12-15:
Det begynner å bli en tradisjon at jeg tegner meg etter statsråden når han tror han skal få sitt siste innlegg. Etter det bruker det som regel å komme flere talere på talerlisten, og sånn blir det også i dag. Det som gjorde at jeg tok ordet, var egentlig det statsråden sa i sitt hovedinnlegg når man snakker om demografikostnader, altså at vi blir eldre, noe som i seg selv er bra, og at vi lever lenger. Den kostnaden bæres i utgangspunktet av oss alle sammen i våre kommuner. Det betyr at man har mindre økonomisk handlingsrom til å opprettholde andre tjenester, f.eks. skole, barnehage eller egentlig hva som helst av det kommunene holder på med. Vi debatterer nå godt over 600 milliarder norske kroner i salen, og det hadde kanskje fortjent en enda lengre debatt. Det statsråden sa i forbindelse med det, var knyttet til pensjonskostnader. Tidligere har man sagt at pensjonskostnadene er en del av det man tar bort når man diskuterer hva slags handlingsrom norske kommuner har framover. Pensjonskostnadene neste år er beregnet til 600 mill. kr, og når vi begynner å diskutere fondsavsetninger, er det for så vidt noe kommunene og fylkeskommunene bør og skal gjøre, der man i varierende grad setter av de påløpte pensjonsforpliktelsene, altså hvordan man skal betale for sine arbeidstakere i framtiden. I det handlingsrommet på 700 mill. kr, som både statsråden og andre Høyre-representanter, deriblant Trellevik, har vært inne på, er ikke, slik det framstilles i statsbudsjettet, proposisjonen fra statsrådens eget departement, pensjonskostnader medregnet. Det er derfor representanter fra flere partier, inkludert meg – og for så vidt fra Arbeiderpartiet – har snakket om at handlingsrommet reelt sett er et minusoppgjør. For når man begynner å trekke fra dette – aktivitetsplikten for dem som har det, underfinansiering på f.eks. barnehagenormen – ender man opp med et negativt handlingsrom for norske lokalpolitikere midt i en pandemi. Da blir det som Senterpartiet sier, kutt i tjenestene, for det er ingen annen måte å klare å få budsjettene til å gå opp på. Kommunene skal jo forholde seg til fire år, ikke til ett år, sånn som Stortinget gjør. Det gjør det særdeles krevende å få dette til – om statsråden kunne oppklart det. Til slutt vil jeg si noe om Senterpartiets bekymring for det som egentlig er Distrikts-Norge, altså mesteparten av Norge, om vi skal være ærlige og si hvordan det blir sett på her fra Oslo. Om de kommunene er på 20 000 innbyggere eller på 450, er de per definisjon en del av Distrikts-Norge, for de tilhører ikke det klassiske pressområdet. Vår uro handler om det vi ser av endringer som regjeringen legger opp til, ikke som en nedsnakking og svartmaling, slik distriktsministeren var inne på, men en reell bekymring for hvordan man får et grunnlag for å ta i bruk mulighetene til å skape arbeidsplasser og ikke minst beholde dem man har, til det beste for oss alle sammen.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2020-12-15:
Statsråden har jo ansvaret for integrering, og integrering er viktig for at vi skal klare å ha et godt samvær og ikke minst en utvikling som gagner alle sammen. Det som egentlig er litt bekymringsverdig nå når vi står i covid-19-situasjonen, er at mange faller utenfor eller henger etter i bl.a. språkopplæringen. Da blir det egentlig et interessant spørsmål hva slags tiltak regjeringen har tenkt på nå som vi forhåpentligvis etter hvert kommer i en mer normal situasjon, og disse skal ut og få praksisplasser, særlig med tanke på den nye integreringsloven, som ministeren var inne på i sitt innlegg. Hvilke tanker har regjeringen rundt at man skal sørge for integreringen nå når vi kommer i en normalsituasjon, med det store etterslepet vi kommer til å ha for folk som dessverre ikke har fått lov til å delta på en tilstrekkelig god måte, nå når vi skal inn i en sånn overgang? Har man midler, og har man tanker om systemer som skal sørge for at dette blir bra?
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-15:
Det var en interessant inngang på premissene for spørsmålet fra representanten Gharahkhani. For å ta et lite tilbakeblikk på det representanten kalte storhetstiden til Arbeiderpartiet: Jeg husker ganske godt – og jeg som er trønder, husker særdeles godt – da Hans Rotmo påpekte her midt på 1970-tallet at vi skulle sentralisere og sentralisere. Da var det Arbeiderpartiet som var tydelige og satt i førersetet. Systemstaten har på mange måter vært kjennetegnet på det partiet, og er det vel fortsatt. Når jeg ser dagens utgave av debatten, går man helt åpent inn og ønsker å redusere det vi bl.a. fikk til i forrige periode, med regionsentertilskudd, som er en styrke for distriktene for nettopp å motvirke det Gharahkhani kaller for en sentraliserende effekt. Så der tror jeg man heller må lese litt i de bøkene som Arbeiderpartiet ga ut tilbake på 1970-tallet, der ville man få mer sentralisering, om man ønsker det.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-15:
Jeg har stor respekt for mye av det tidligere statsråd Victor Norman har gjort og har kommet med. Det er ikke dermed sagt at man trenger å være enig i absolutt alt det som kommer fra NOU-utvalget som representanten peker på. Jeg tror ikke at kommunesammenslåing er løsningen på alt, for vi har altfor store geografiske variasjoner her i landet, og det regner jeg for så vidt med at Greni også er klar over. Jeg tror derimot at dette på mange måter også er kampen om kompetanse, og i større grad kampen om ungdommen og deres kompetanse. 70 pst. av ungdommene våre tar i dag høyere utdanning. Hvis vi ikke rigger det sånn at vi har attraktive arbeidsplasser også ute i bygdene, som i den jeg bor i, tror jeg at vi fort vil tape den kampen. Derfor virker det som at Senterpartiet har beveget seg bort fra det å se på mangfoldet, som de sto for tidligere. Det er ny politikk der Senterpartiet ønsker å ha mindre mangfold, det ønsker dagens regjering å ha mer av.
André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-15:
Mye er bra i det representanten Andersen kommer med her. Som jeg tidligere svarte representanten Greni, er jeg ikke religiøs når jeg sier at jeg ikke tror at kommunesammenslåing er løsningen på alt. Men jeg er rimelig sikker på at skal man kunne klare å møte de krav som stilles etter hvert, er man også nødt til å ha en bredere kompetanse innenfor kommunal sektor. Representanten Andersen har jo litt hukommelse; hun var med og stemte imot alle mulige slags forslag om eventuelt å gjøre kommunesektoren i stand til å ta vare på dette på en bedre måte, dvs. noen grad av kommunesammenslåing. Så det er litt forunderlig. Dette er litt spesielt, og jeg er enig med representanten Andersen i at vi må ha fokus på biologisk mangfold i kommunene. Jeg har vært en av forkjemperne lokalt bl.a. for å unngå lokale vindkraftverk, som tar veldig mye natur og biologisk mangfold. Det har jeg dessverre vært litt alene om. Så ja, Venstre står fast på at vi er nødt til å holde fanen høyt når det gjelder biologisk mangfold og natur.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Det er ingen veldig stor offentlig hemmelighet hvilket primærstandpunkt Kristelig Folkeparti har i denne saken. I flere foregående budsjettforhandlinger har vi altså klart å reversere kuttene. Jeg er den første til å beklage at vi ikke klarte det denne gangen, men vi oppfylte det vi signaliserte i revidert nasjonalbudsjett – at vi skulle gjøre noe for de minste kommunene. Det utgjør 55 mill. kr. Jeg skulle gjerne hatt 300 mill. kr så jeg kunne reversert det. Jeg skulle gjerne lagt på, men jeg synes det er godt gjort med 4,2 pst. å oppnå så mye.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Kristelig Folkepartis melding er selvfølgelig at vi tar det som kommer utenfra, på veldig stort alvor. En av de største bekymringene i denne pågående koronapandemien er faktisk hvordan dette påvirker barn og unge, og situasjonen for de menneskene som nå mister jobben. Ja, Kristelig Folkeparti inngår i et regjeringssamarbeid og må forholde seg til rammene for regjeringssamarbeidet. Det handler også om å fokusere på dette, og det opplever jeg at regjeringen gjør. Og jeg opplever at Senterpartiet øser ut av en Sareptas krukke, som regjeringen dessverre ikke har.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Det er en påstand, rett og slett, at vi liker det. Det er ingen offentlig hemmelighet hva Kristelig Folkeparti mener om nedsetting av diverse avgifter. Men det er en pris vi må betale for å beholde bistandsprosenten, for å beholde antall kvoteflyktninger. Og alle i denne sal vet hvordan det er å forhandle. Dette er ikke noe Kristelig Folkeparti kan gå høyt på banen og si er en seier. Det har representanten Andersen veldig rett i.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Det er flere temaer som har utmerket seg i debatten, og nummer én er Bø kommune. En må bare berømme Bø kommune for at de har klart å skaffe seg så mye publisitet, og en skal ha stor respekt for de lokale vedtak som er gjort der oppe, med varierende partiers medvirkning. Det har jeg stor respekt for. Når det er sagt, mener jeg at Bø kommune må ta konsekvensene av de vedtakene som de har gjort. Da blir det ganske spesielt hvis bare Bø kommune skal kompenseres. Det må ses i en sammenheng i inntektssystemet, hvis en overhodet skal gjøre det, for for Kristelig Folkeparti er faktisk disse skatteformene utrolig viktige. Også eiendomsskatten er blitt et stikkord her, og det ser ut til at målet er å begrense lokalpolitikeres rett til å skrive ut skatt til flest mulig. Jeg vil påstå at de som har den beste lokalkunnskapen om dette, faktisk er lokalpolitikere. Det er rart at en skatteform som forvaltes av det lokale nivået, skal være så uglesett i forhold til statsskatter. Senterpartiet påstår at de lytter til folks behov og vil være nært. Det har jeg stor respekt for, det bør være en målsetting for alle. Men jeg håper at Senterpartiet, når de kanskje en gang i framtiden flytter inn i regjeringskontorene, har dører som er brede nok til at de kan møtes to i dem, for ellers vil det smelle betraktelig. Så har jeg lyst til å komme med en bekymringsmelding om fylkeskommunen, det regionale nivået. Jeg hører her fra flere partier at det ikke er så stor omsorg for det regionale nivået. For Kristelig Folkeparti er det regionale nivået utrolig viktig for å forvalte tjenester som trenger mye kompetanse nær folk. Vi har bekymringer for et stort etterslep på fylkesveier, og vi har bekymringer for at distriktspolitikk er mer enn samferdselspolitikk, selv om samferdselspolitikken er viktig. Fylkeskommunen skal forvalte stadig skrumpende kasser og regionale utviklingsmidler. Meldingene som Kristelig Folkeparti får inn om dette, går ut på at regionale utviklingsmidler er helt essensielle for å stimulere små og mellomstore bedrifter, få til utvikling i distriktene og kanskje få etableringer i distriktene der andre ikke vil være. Men da er dialogen og oppmerksomheten fra fylkeskommunen essensiell, og det er de som sitter med lokalkunnskapen. Så i stedet for å fokusere på å reversere det regionale nivået vil Kristelig Folkeparti fokusere på å utvikle det.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Da er svaret kliss likt det Venstre ga, at vi har mange hensyn i hodet på en gang, dette med hensynet til nærområdene og dette med hensynet til mottak. Vi må ha en solidarisk og ansvarlig politikk på disse områdene. Representanten vet veldig godt at dette var budsjettforhandlinger. Budsjettforhandlinger er å gi og ta. I mitt innlegg betonet jeg veldig klart hva vi hadde gitt, og hva vi hadde fått – 1 pst. i bistand og 3 000 kvoteflyktninger.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Jeg mener utgangspunktet for dette spørsmålet blir litt feil, fordi Kristelig Folkeparti har helt klart gått inn i denne budsjettavtalen på den teksten som står, som representanten sier. Vi står veldig klart for at det kan ikke være verre å prioritere kristne asylsøkere enn å prioritere asylsøkere med homofil legning, med muslimsk bakgrunn eller av andre grunner. Det må være likt. Jeg reagerer faktisk også litt på at det harseleres veldig med at en prioriterer kristne. Vi skal være klar over at også kristne forfølges ganske hardt for sin tro i rundt om i verden.
Torhild Bransdal (Kristelig Folkeparti), 2020-12-15:
Tusen takk, dette spørsmålet visualiserer på en veldig god måte at i Moria-leieren sitter flere grupper med et uttalt behov. Å fokusere på unge jenter under 16 år synes jeg er veldig betimelig. Det har helst vært snakket om unge mannlige asylsøkere som kanskje ikke har et så stort behov. Vi vet at i tillegg til den gruppen som ble dratt fram nå, er det spesielt syriske barnefamilier som har store behov. Dette visualiserer veldig godt at uttaket fra Moria kunne ha vært langt flere enn 50.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-15:
Ja, vi har vært tydelige på at vi skal stille opp for kommunene, og det gjelder fortsatt. Det er ingen tvil om at vi, som sagt, har fulgt opp det løftet med over 20 mrd. kr i støtte til kommunesektoren og ulike tiltak hittil i år, pluss lønns- og prisvekst. I oktober, da arbeidsgruppen vi har sammen med KS, la frem sin rapport, lå regjeringens kompensasjon betydelig over det KS selv mente var de reelle utgiftene. Men det er store variasjoner, og derfor har vi skjønnsmidler. Det vil som sagt bli utbetalt nærmere 1,8 mrd. kr førstkommende fredag i nettopp skjønnsmidler til kommunene for å bøte på de lokale forskjellene, for det er store forskjeller mellom kommunene. Jeg er veldig glad for å høre at Bodø har klart å holde smitten nede i 18 dager. Da er det selvfølgelig utrolig viktig at folk ikke kommer rekende fra Oslo og tar med seg smitte opp dit. Jeg håper selvfølgelig representanten bringer det med seg nå som han skal på juleferie.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-15:
Vi har hele tiden vært tydelige på at vi skal stille opp for kommunene og dekke merutgiftene og mindreinntektene de har som følge av korona. Det gjelder selvfølgelig også for Bodø kommune. Jeg tror vi skal anerkjenne at dette er en krevende situasjon for kommunene, men også for fylkesmennene, som har direkte kontakt med den enkelte kommune om de faktiske utgiftene de har. Det er også store forskjeller på hva de ulike kommunene regner som merutgifter, og hva de ikke regner som merutgifter. Her er det store variasjoner rundt omkring i landet. Vi prøver å treffe så godt vi kan. Arbeidsgruppen som jobber, skal jobbe med 2020 helt frem til april neste år, så det vil være rikelig anledning til å komme tilbake. Men vi prøver som best vi kan å treffe de behovene kommunene har, i inneværende år, derav den store utbetalingen som kommer førstkommende fredag.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-15:
Jeg mener det er positivt at ordførere rundt omkring i landet er kreative og prøver nye grep for å skape aktivitet og vekst i kommunene sine. Grepet som Sture Pedersen har gjort i Bø, utfordrer i og for seg inntektssystemet vårt. Dette systemet har ligget fast i lang tid, og det er ingen kommuner som har gjort noe lignende på flere tiår – jeg tror vi må 30–40 år tilbake, minst, før vi finner noen eksempler på dette. Derfor var det veldig vanskelig å overskue konsekvensene av det vedtaket da det ble fattet i desember 2019. Det som er åpenbart, var at Bø selv hadde regnet med et tap, og det tapet må de bære. Når det gjelder det tapet som følger av at regelverket og rammeverket er uklart, der bidrar vi med å stille opp, samtidig som vi har satt ned et utvalg som skal se på hele inntektssystemet for kommunene, herunder også denne problemstillingen, slik at vi for fremtiden vil ha et system som jeg tror er tydeligere og mer forutsigbart enn det vi har nå, for det er(presidenten klubber) vanskelig å overskue konsekvensene i dette systemet. (presidenten klubber)
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-15:
Det er ikke slik at kommunesektoren bare har mye i fond, de har også hatt gode driftsresultater i mange år. Går vi tilbake til det siste året hvor representantens parti satt i regjering, var driftsoverskuddet for kommunene 1,2 pst. Det har aldri vært så lavt med denne regjeringen. Tvert om har det vært solide driftsoverskudd. Så har representanten helt rett i at noe av det skyldes økte skatteinntekter. Det er helt korrekt, men økte skatteinntekter er også inntekter, jeg bare minner om det. Så jeg mener at den beskrivelsen som gis av situasjonen for kommuneøkonomien, ikke er riktig. Ja, kommunene ønsker seg alltid mer penger, men det er slik at de har hatt solide overskudd. De har nå 67 mrd. kr på bok i kommunesektoren, mot 30 mrd. kr i 2013. De har kunnet bygge opp denne bufferen nettopp fordi de har hatt gode resultater, og det gjør dem selvfølgelig bedre stilt i usikre tider. Men det er ingen tvil om at vi skal stille opp også for neste år, og vi leverer et stort handlingsrom i frie inntekter for 2021.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-15:
For en gjennomsnittlig barnefamilie som mottar bostøtte, har boutgiftene økt med 34 pst. siden 2013. I samme periode har gjennomsnittlig bostøtte økt med 38 pst. Det er altså ikke riktig som representanten fremstiller det, at alle har kommet dårligere ut under denne regjeringen når det kommer til bostøtte. Så er vi helt enige om at alle fortjener et trygt hjem, alle trenger et trygt hjem. Vi har akkurat lagt frem en ny strategi for sosial boligpolitikk som skal se på hvordan vi kan bidra til å hjelpe flere vanskeligstilte inn på boligmarkedet. Vi er særlig opptatt av hvordan barnefamilier som lever under trange kår, kan få tryggere boforhold. Vi ønsker å hjelpe så mange som mulig inn i det ordinære leiemarkedet. Startlån kommer derfor fortsatt til å være et veldig viktig virkemiddel, og vi har satt en låneramme på 13 mrd. kr på startlån neste år, som blir viktig for å hjelpe nettopp dem. Men når det gjelder bostøtte, har vi også satt ned et eget utvalg, et ekspertutvalg, som skal se på bostøtten og se på hvordan vi kan sørge for at den blir enda bedre og treffer de menneskene som virkelig trenger den.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-12-15:
Jeg kan garantere at Statsbygg kommer til å følge de reglene som følger av offentlig anskaffelsesregelverk, og vi er selvfølgelig svært opptatt av å ha seriøsitet i alle statlige byggeprosjekter, og at særlig staten har et ansvar for å sørge for at det er ryddige forhold. Når det gjelder denne konkrete saken, var ikke Statsbygg kjent med at det forelå noen arbeidskonflikt på det tidspunktet den kontrakten ble tildelt, så vidt jeg vet. Men dette har representanten, så vidt jeg husker, også stilt meg et skriftlig spørsmål om, så jeg antar at han da vil få et mer utførlig svar fra meg om akkurat dette. Men så vidt jeg husker, er det slik at man ikke var kjent med at det forelå noen arbeidskonflikt på det tidspunktet avtalen om denne leveransen ble inngått, i mars 2020.