Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2012-12-05:
Representantforslaget inneholder en rekke forslag som skal bidra til at personer som mottar økonomisk stønad, ikke passiviseres. Arbeid og aktivitet er et gode, men jeg mener at de endringene som Høyre her tar til orde for, ikke kan dokumenteres å gi mer aktivitet. Partiet skriver jo i sitt alternative budsjett at de skal ha en «kunnskapsbasert velferdspolitikk». Jeg vil at de endringene som vi gjennomfører, også skal være kunnskapsbaserte. Denne regjeringen vil ikke ha et regelverk som innebærer at alle skal inn på aktivitetstiltak fra første dag. Det er veldig stor forskjell på en alenemor som går på sosialkontoret for å få hjelp til å kjøpe julegaver, en rusavhengig, som kanskje først og fremst trenger behandling, og han som egentlig trenger krav, for det ligger mye god omsorg i å stille krav. Forslaget fra Høyre innebærer å stramme inn på kommunenes muligheter til å bruke skjønn og sikre individuell vurdering. Målet for bruken av økonomisk sosialhjelp og sosiale tjenester er å gjøre hver enkelt i stand til å forsørge seg selv. Vi vet at den individuelle behandlingen er helt grunnleggende i våre sosiale tjenester og helt avgjørende for å lykkes med sosialt arbeid. Det er likevel mulig at vi skal endre regelverket, få flere statlige normer på dette feltet, men i så fall bør disse endringene begrunnes i fakta og i kunnskap. Derfor har vi både igangsatt forskning og kontaktet en del kommuner for å be om deres innspill til om vi trenger flere statlige regler på dette området. Kommunene stiller større krav om aktivitet enn før. Nav har gjennomført en undersøkelse hvor det viser seg at flertallet bruker krav om aktivitet. Vi har også sett at antallet sosialhjelpsmottakere går ned – både andelen og antallet sosialhjelpsmottakere har gått ned siden 2005. Men mange av dem som mottar økonomisk sosialhjelp, har omfattende problemer, og for dem er veien lang og ugrei. For regjeringen er det viktig at de tiltakene arbeids- og velferdsforvaltningen tilbyr eller pålegger folk å delta i, er gode og målrettede – at det ikke er et «liksomtiltak» etter to–tre dager for at politikere skal kunne slå seg på brystet og si at de stiller krav om aktivitet. Hensikten med gode krav er at de skal bidra til arbeid. Regjeringen er særlig opptatt av de unge. Innsatsen for å hindre at unge henvises til økonomisk sosialhjelp, er styrket gjennom en bred innsats for å styrke videregående opplæring, hindre frafall og utvide ungdomsgarantien. Med den nye ungdomssatsingen tas det nettopp høyde for at ungdom er ulike. Noen trenger utdanning, andre behandling for rusproblemer. Det er viktig å gi den hjelpen som er nødvendig for å komme i arbeid. I et nytt rundskriv til lov om sosiale tjenester er også oppfølgingen overfor unge særlig lagt vekt på. Jeg er tilhenger av krav om aktivitet, men jeg er opptatt av at vi har gjort dette på en god måte, gjennom å stramme inn gjennom rundskriv, gjøre undersøkelser gjennom Nav, be om bedre grunnlag for eventuelt å gjøre regelendringer og invitere kommunene med på råd om hvordan vi skal utforme de statlige retningslinjene. Det er blitt spurt om vi skal ha flere statlige normer for sosialhjelp. Jeg er ikke tilhenger av det, men jeg er tilhenger av at vi skal ha bedre samarbeid mellom stat og kommune innenfor Nav. Jeg merker meg at Trondheim, som har en enhetlig ledelse i Nav, har hatt størst nedgang i antall sosialhjelpsmottakere. I Trondheim er det nesten redusert med 20 pst. de siste fem årene. Der sier ordføreren: Vårt arbeid er systematisk. Vi gir folk et alternativ til sosialhjelp. Og det er det det handler om.