Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2007-12-11:
I går overvar jeg, i likhet med mange andre i denne salen, Al Gores Nobel-foredrag i Oslo rådhus. Han hadde et meget klart budskap, som gjorde meg om mulig enda mer sikker på at de overordnede miljø- og klimautfordringene er nåtidens viktigste utfordring. Samtidig trer sammenhengen mellom disse klimaproblemene og den internasjonale matvaresituasjonen tydeligere fram. Landbruket, både jordbruket og skogbruket, spiller en svært viktig rolle i klima- og miljøarbeidet både i Norge og i resten av verden. Matproduksjon og forbrukerenergi bidrar isolert sett til globale CO2-utslipp. Skogen er samtidig verdens globale CO2-fanger, og den lagrer CO2. På motsatt vis bidrar avskoging til en situasjon vi ikke ønsker. En god landbrukspolitikk er derfor en politikk som også er god klimapolitikk. Vi er i gang med å videreutvikle norsk landbruk innenfor dette brede miljøbegrepet. Det er et arbeid som jeg prioriterer meget høyt, og jeg er glad for at et flertall i komiteen peker på at det er behov for forsterket innsats overfor miljøutfordringene i landbruket framover. Jeg forsterker departementets innsats på dette området vesentlig framover. Landbruket gjennomgår store endringer og står overfor store utfordringer knyttet til framtidig nasjonal matproduksjon, lønnsomhet og rekruttering til næringa. Inntektene i jordbruket varierer over år ut fra naturgitte og markedsbaserte forhold. I tillegg tar det tid å endre en næring med langsiktige perspektiver over seg. Med det som utgangspunkt er det naturlig å se inntektsutviklinga over tid. For bønder som f.eks. står midt oppi et byggeprosjekt, er det en realitet at regninger ikke betales på sikt, men om 14 dager. Det har i salen i dag vært en debatt om hva som har skjedd tidligere. Jeg er veldig enig med representanten Kongshaug og andre i at det som er poenget nå, er å se framover og sørge for endringer som bidrar til en forbedret situasjon. Samtidig er det greit å være enige om at vi har bak oss en periode med betydelige utfordringer på det vis at inntektsutviklinga var klart lavere enn for andre grupper. Det har vært en utfordring å ta tak i det og forbedre inntektsutviklinga, slik at mulighetene for utvikling i landbruket framover blir bedre enn det som har vært tilfellet. Vi jobber hardt for å få både inntekter og optimisme på plass i landbruket. Da er det helt uforståelig det vi ser, at høyrepartiene her i Stortinget aktivt jobber for det motsatte ved å angripe den inngåtte jordbruksavtalen og foreslå milliardkutt i bevilgningene til landbruket. Mange er urolige over markedssituasjonen og knappheten på norske varer innenfor en rekke produksjoner. Jeg er også svært utålmodig på dette området. Samtidig vil jeg understreke at etterspørselen i markedet også innebærer økte muligheter for næringsutvikling på den enkelte gård. Vi har iverksatt flere tiltak for å bidra til produksjonsøkninger, i tillegg til satsingene i jordbruksavtalen. Jeg har merket meg at Høyre og Fremskrittspartiet også har uttrykt bekymring for bl.a. sau og melk. Høyrepartiene dobbeltkommuniserer imidlertid når de krever produksjonshevende tiltak samtidig som de foreslår å redusere lønnsomheten i næringa med henholdsvis 30 000 kr og 120 000 kr pr. årsverk. Jeg mener at den økte prisen på sauekjøtt med 4 kr pr. kg sammen med økte tilskudd som kom på plass i årets jordbruksavtale, er det viktigste enkelttiltaket på flere tiår for å øke produksjonen av sauekjøtt. Høyre og Fremskrittspartiets forslag er de tydeligste forslagene for å redusere omfanget av den samme produksjonen. De siste ukene har vi igjen blitt minnet om viktigheten av å sikre trygg mat. Konsekvensene av uønsket bakterieforekomst i mat kan være katastrofale for enkeltpersoner. Derfor er trygg mat hovedmålet i matpolitikken. Sammen med de andre fagansvarlige i departementene arbeider jeg kontinuerlig med å iverksette effektive tiltak langs hele verdikjeden. Mattryggheten i Norge er generelt god. Etter fjorårets alvorlige sykdomsutbrudd forårsaket av E. coli-bakterien i spekemat har både Mattilsynet og Folkehelseinstituttet hatt en grundig gjennomgang og iverksatt en rekke tiltak for å være bedre rustet til å møte lignende situasjoner. Den nylige listeriasaken i forbindelse med mykost fikk tragiske konsekvenser for noen, og viser at det fortsatt er behov for forbedringer for å sikre mattryggheten og for å gi god veiledning og trygt kosthold til utsatte grupper. Jeg har i budsjettproposisjonen lagt vekt på at Mattilsynet må frigjøre ressurser internt for å øke veilednings- og tilsynsaktiviteten ute på den enkelte gård, ute på den enkelte bedrift. Gjennom forenklinger i regelverket har vi også bidratt til å frigjøre ressurser. Med andre ord: Vi tar grep for å styrke mattrygghetsarbeidet ved at det blir mindre administrasjon og mer tilsyn. Jeg vil nøye følge forbedringsarbeidet i Mattilsynet framover. Komiteen har gjort et godt og grundig arbeid med innstillinga. Innstillinga viser klare skillelinjer i retningen på landbrukspolitikken. Jeg konstaterer allikevel at et klart flertall på Stortinget gir sin tilslutning til Regjeringas politikk på landbruks- og matområdet.