trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2008-04-08:
Venstre oppmuntrar foreldre i fattige land til å setje barn aleine på første fly til Noreg. Det er faktisk det som er konsekvensen av Venstre sitt forslag, om innvandringspolitiske omsyn skal nedprioriterast i saker om barn. Har Venstre ingen sympati med einslege mindreårige asylsøkjarar og deira foreldre? Proformaekteskap er eit kjempeproblem, men Venstre vil gjere det endå lettare å lure seg inn i Noreg. No treng ein ikkje ein gong å fingere eit bryllaup, for med Venstre sitt forslag om kjærastevisum er det fritt fram. Meiner verkeleg Venstre at det skal vere så enkelt?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2008-04-08:
Skuldingane har hagla mot Framstegspartiet sitt framlegg til utlendingslov. Venstresida skuldar oss for å bryte både med FN, menneskerettane og ei rekkje internasjonale konvensjonar, openbert utan å ha lese verken Framstegspartiet si lovtekst eller Innst. O. nr. 42 for 2007-2008. Den borgarlege regjeringa i Danmark har sidan 2001 gjennomført store delar av Framstegspartiet sin innvandringspolitikk, og Danmark har ikkje vorte dømt for brot på verken menneskerettane eller internasjonale konvensjonar. Tvert imot har Fogh Rasmussen si regjering vorte attvald fleire gonger. Framstegspartiet tek til orde for ein restriktiv innvandringspolitikk, og vil samtidig opne for å gje unntak for t.d. personar frå EØS-land, USA, Canada, Japan, Singapore, Australia og New Zealand. Allereie i dag vert det ført ein differensiert politikk overfor forskjellige land når det t.d. gjeld visumbestemmingar og EØS-reglane. Framstegspartiet sitt forslag til utlendingslov er ei vidareføring av dette prinsippet i tråd med etablert politikk i t.d. Nederland. Mens andre land vel kvoteflyktningar med kompetanse, vel Noreg kvoteflyktningar etter kven ein synest mest synd på. Framstegspartiet meiner at Noreg bør lære av USA og i staden plukke kvoteflyktningar etter utdanningsnivå og integreringspotensial i UNHCRs flyktningleirar. Framstegspartiet vil dessutan fjerne moglegheita for å få asyl på bakgrunn av helsemessige forhold. Det norske helsevesenet skal sjølvsagt stille opp i akutte situasjonar, men det skal ikkje vere slik at uføre og sjuke personar skal ha sterke incentiv til å kome seg til Noreg på uriktig grunnlag. Det er ein openberr samanheng mellom opphavsland og kor lett innvandrarar integrerer seg. Sysselsettingsgraden hos somaliarar, irakarar og afghanarar i alderen 15-74 år er ifølgje SSB høvesvis 31,7, 41,3 og 41,7 pst., mens tilsvarande tal for innvandrarar frå Chile, Sri Lanka og Filippinane er på høvesvis 68,1, 66,1 og 65 pst. Ifølgje professor i samfunnsøkonomi Kjetil Storsletten er innvandrarane sitt bidrag til norsk økonomi negativt når sysselsetjinga ligg under 60-70 pst. Innvandrarar frå land som tilhøyrer den islamske kulturkretsen, er blant dei innvandrarane som det er vanskelegast å integrere i Noreg, som i Europa elles. Dette må få konsekvensar for norsk innvandringspolitikk.
Bent Høie (Høyre), 2008-04-08:
Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre har en rekke forslag i innstillingen som vil gjøre det lettere for arbeidsinnvandrere å komme til Norge. Blant annet foreslår vi at bedrifter som benytter mange spesialister fra utlandet i sin arbeidsstokk, skal bli prekvalifisert og ha muligheten til selv å ansette personer, starte arbeidsforholdet og så få ettergodkjent søknaden. Vi foreslår også at bedrifter i Norge i større grad selv skal få lov til å definere innholdet med hensyn til hva som er en spesialist, og vi foreslår også at en skal få enklere regler, slik at personer som får arbeidstillatelse i Norge, også skal kunne jobbe med prosjekter i andre land, og veksle mellom Norge og andre land. Dette vil gjøre det mye enklere å sikre arbeidsplasser i Norge, sikre virksomhet i Norge. Vil SV, når Regjeringen nå jobber med en stortingsmelding om dette temaet, støtte disse forslagene og være med på å fremme dette for Stortinget?
Bent Høie (Høyre), 2008-04-08:
Jeg er enig med statsråden i at en skal være stolt av at en har et land der folk behandler sine asylsøkere på en skikkelig måte, og der deres beskyttelsesbehov og andre hensyn blir vurdert korrekt. Men som statsråden også er klar over, finnes det mennesker som utnytter dette systemet, som trenerer saksbehandlingen og dermed trenerer utsendelse eller endelig avslag gjennom gjentatte forsøk på å få tatt saken opp på ny uten at det er grunnlag for dette. I Aftenposten den 4. april 2006 sa statsråden følgende: «I arbeidet med ny utlendingslov vil jeg vurdere tiltak for å hindre at personer med endelig avslag forsøker å trenere saken ved stadig å fremsette nye omgjøringsbegjæringer. » Høyre har fremmet forslag i saken om dette. Men kan statsråden redegjøre for hva Regjeringen har fremmet av forslag for å møte de lovnadene som statsråden kom med for to år siden?
Bent Høie (Høyre), 2008-04-08:
Jeg hadde i utgangspunktet ikke tenkt igjen å ta ordet i debatten, men innlegget fra representanten Tybring-Gjedde fikk meg til å gjøre det. Jeg forstår det slik at Fremskrittspartiet i debatten har følt at noen av deres meninger har blitt trukket til det ytterste, og at ting har blitt sauset sammen. Det tror jeg nok at Fremskrittspartiet kanskje må ta ansvaret for selv. Men enkelte av påstandene fra regjeringspartiene er jeg helt enig i har vært et sammensurium av ulike standpunkter som Fremskrittspartiet har. Når representanten Tybring-Gjedde går opp og holder sitt innlegg, kan en selvfølgelig velge bare å sitte i ro, høre på det og tenke at ja, ja, det var det - og ikke ta til motmæle. Men den type innlegg framført fra Stortingets talerstol kan ikke bli stående uimotsagt: Tenk om vi i Norge hadde en stortingsrepresentant som delvis brukte ordet «liberalistisk » i beskrivelsen av sin politikk, og som samtidig plasserte alle som tilhører samme religion, i én gruppe! Tenk om en som kaller seg liberalist, samtidig satte likhetstegn mellom alle individene i denne gruppen og individene med de mest ytterliggående standpunktene! Tenk om en representant som bruker ordet «liberalistisk », samtidig setter likhetstegn mellom alle i en etnisk gruppe med samme kulturelle bakgrunn og dem som er arbeidsskye og kriminelle! Tenk om et parti foreslår å sende individer tilbake til dødsstraff! Tenk om et parti foreslår å sperre individer inne på ubestemt tid og uten dom! Tenk om et parti foreslår å sende individer tilbake igjen til et land de ikke kommer fra, og som de ikke ønsker å bli sendt tilbake til! Tenk om et parti foreslår at etnisitet skal være avgjørende og skal kunne føre til at en får avslag på søknad om opphold på humanitært grunnlag, selv om en ellers tilfredsstiller kriteriene! Tenk om en representant som av og til bruker ordet «liberalist » om seg selv, samtidig bruker frykten for det ukjente for å få oppslutning! Tenk om en representant for et parti som forsvarer ytringsfriheten, samtidig blir fryktelig fornærmet når andre partier tar opp hans partis standpunkter - og belyser hva de faktisk innebærer!
Bent Høie (Høyre), 2008-04-08:
Jeg forstår at representanten Stokkan-Grande ikke kunne holde igjen gleden i sin iver etter å prøve å skape et inntrykk av at de samarbeidsutfordringene som et eventuelt alternativ til den nåværende regjeringen står overfor, er så store at de er uovervinnelige. Vel, da må vel kanskje representanten Arild Stokkan-Grande tenke litt igjennom hvorfor dette lovforslaget blir behandlet i april 2008 og ikke i april 2006, eller i april 2007, som det lå vel til grunn for da denne regjeringen overtok. På grunn av at de tre nåværende regjeringspartiene har kranglet om denne saken så busta fyker i snart tre år, har det tatt så lang tid å få saken fram. Det partiet som nå er med på å legge dette fram - SV - er det som i realiteten er mest i opposisjon til den politikken som i dag blir vedtatt.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-04-08:
Regjeringspartiene vil i forskrifter skjerpe kravet til underhold ved familiegjenforening, i tillegg skal bare den herboendes inntekt telle. Hensikten er god, for den er å hindre tvangsekteskap, men SV vet like godt som oss at dette er en skivebom og lett å omgå. Altså: En unngår ikke tvangsekteskap ved å skjerpe kravene. I virkeligheten betyr skjerpingen at det blir vanskeligere for dem med lave inntekter å få familiegjenforening. Og i tillegg er det et merkelig syn på utlendingen at det er en som kommer til Norge for å bli forsørget. Dette må være en sak som SV har tapt i regjering, eller er virkelig dette SV-politikk?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-04-08:
Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av at vi får konkretisert hva som menes med samarbeid. Noen av dem som har kommet til Norge og søkt om beskyttelse, har fått råd om at de ikke må ha id-papirer på seg. De kommer fra en situasjon der de på alle andre punkter har behov for beskyttelse, men fordi de har gjort en eller annen feil i prosessen, kan en se på dem som mennesker som ikke samarbeider. Det er viktig for deres rettssikkerhet at vi definerer hva samarbeid er, slik at det er noen som blir omfattet av den endringen. Frykten til Kristelig Folkeparti er at ingen skal omfattes av det flotte forslaget som ligger i innstillingen om at de som har vært her og samarbeidet, skal få opphold etter tre år. Så hensikten vår er at vi ikke må se på detaljer i prosessen som ødelegger for disse, men konkretisere hva samarbeid er. Vi må stimulere til samarbeid gjennom å konkretisere hva vi mener. Ifølge NOAS vil svært få bli omfattet av det som ligger i innstillingen i dag, og det bekymrer oss.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-04-08:
Jødeparagrafen hadde vi i århundret før annen verdenskrig. Den hadde vi dradd med oss i historien. Den sa at jøder ikke hadde adgang til riket. Jeg har aldri sagt at det er en ny jødeparagraf. Jeg har sagt at det ligner når Fremskrittspartiet sier at deres differensierte innvandringspolitikk går ut på at de skal si nei til enkelte etniske grupper. Hvis en omformulerer det, blir det: Somaliere har ikke adgang til Norge dersom de kommer som kvoteflyktninger. Sånn forstår jeg Fremskrittspartiets politikk, og da synes jeg det ligner litt på den paragrafen vi hadde. Jeg har ikke uttalt meg om det som skjedde i 1930-årene og under annen verdenskrig, men jeg har uttalt meg om den paragrafen vi hadde, som er en skamplett i vår historie, der vi utelukket etniske grupper fra Norge på 1800-tallet, altså fram til 1851. Jeg går altså litt lenger tilbake i historien. Jeg synes det er trist, og jeg håper at Fremskrittspartiet vil slutte å sjokkere oss med sine forslag til alternativ utlendingslov.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-04-08:
Når det gjelder forslaget som går på de papirløse, er vårt forslag helt identisk med det Flyktningrådet har sagt, og både Frelsesarmeen, Bymisjonen og alle de kristne organisasjonene har gått i sammen og sagt at vi må gjøre noe for den gruppen. Noe av det første vi må gjøre, er å definere hva vi mener med samarbeid. Dette er mennesker som kommer fra en vanskelig situasjon, som har hatt problemer med å fortelle hele sin historie i første intervju. Vi foreslår at de skal få et nytt intervju, slik at de trygt skal kunne fortelle hele sin historie og bli vurdert ut fra den. Vår innvending til det som ligger i innstillingen, er at det er for snevert å si at de skal samarbeide, når man ikke konkretiserer hva det er. Vi ønsker å ta disse menneskene på alvor, definere hva samarbeid er, og gi dem en ny sjanse. Det er ikke så veldig lett å samarbeide om retur dersom retur innebærer at man risikerer forfølgelse og tortur.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-04-08:
Senterpartiets stortingsrepresentanter engasjerer seg ofte i enkeltsaker. Et eksempel på det er Darren-saken, saken om Darren fra Nigeria som reiste til Norge og søkte asyl. Før han hadde fått innvilget oppholdstillatelse, jobbet han ulovlig og brøt dermed utlendingsloven. Han giftet seg med en norsk jente og fikk et barn med henne, men fikk avslag og ble sendt ut av landet fordi han hadde brutt utlendingsloven. Senterpartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre har engasjert seg sterkt i den saken. For å kunne hjelpe Darren og de som er i hans situasjon, må man legge inn i loven at det skal være en konkret forholdsmessighetsvurdering, der en vurderer alvoret i bruddet på utlendingsloven og familiesituasjonen som det er tale om, i forhold til hverandre. Senterpartiet var på banen i den aktuelle saken, men de støttet ikke merknaden fra Venstre og Kristelig Folkepartiet i lovarbeidet. Hvor var Senterpartiet da saken skulle inn i lovverket?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-04-08:
Regjeringen er opptatt av å bekjempe tvangsekteskap, og det synes Kristelig Folkeparti er bra. Derfor har også Kristelig Folkeparti og andre partier foreslått en rekke målrettede tiltak for å unngå at tvangsekteskap blir gjennomført. Regjeringen ønsker å skjerpe kravet til underhold, og det tror vi rammer blindt. Det rammer også andre enn dem det er tenkt for, og jeg tror det er et lite gjennomtenkt forslag, spesielt den delen som går på at inntekten til utlendingen som kommer, ikke skal telle med. Når den enslige moren forelsker seg i en amerikaner som kan ha en millioninntekt - en slags «Rockefeller-historie » - vil han altså ikke få lov til å komme til Norge, for han kan ikke forsørge henne. Det blir feil. Ser ikke statsråden at underholdskravet får en rekke utilsiktede virkninger, at det er en feil tilnærming, og at en må være mer målrettet?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-04-08:
Først til Senterpartiet, som lurte på hvorfor Kristelig Folkeparti ville foreslå en finsk modell. En må finlese dokumentet og se at vi foreslår at Regjeringen skal se til Finland og tenke ut en egen modell. Poenget med den finske modellen er å ta fatt i problemstillingen og ikke bare la alt være «business as usual », for det finnes fortsatt noen mennesker der som ikke får en verdig behandling. Så til Senterpartiet igjen: Når jeg nevnte Darren-saken, var det fordi Senterpartiet var på banen i enkeltsaken, men de var ikke på banen da vi behandlet loven, da vi kunne gjort noe med det, da vi kunne fått Regjeringen med på at vi må se på hvilken type brudd på utlendingsloven det handler om, og hva den utvisningen fra landet som vi her snakker om, har å si for familien, og vurdere disse forholdene opp mot hverandre. Der kunne Senterpartiet ha vært til stede og hjulpet sånne som familien Darren. Så til Fremskrittspartiet: Kristelig Folkeparti har valgt å kalle dem papirløse, akkurat det som Frelsesarmeen, Kirken og mange organisasjoner har sagt om disse menneskene, som er en stor gruppe - og det er mange forskjellige årsaker til at de er der. USA har også valgt ikke å kalle dem for ulovlige immigranter, «illegal immigrants ». De kaller dem «unauthorized migrants », uautoriserte innvandrere. Det handler litt om å gi disse et menneskeverd og behandle dem deretter. Jeg er enig med Fremskrittspartiet i at jødene er blitt utsatt for fryktelige ting opp gjennom historien. En av de tingene, en skamplett i vår historie, er jødeparagrafen, som sa at de ikke hadde adgang til riket. Det var trist. På samme måte er det trist at Fremskrittspartiet foreslår at andre nasjonaliteter ikke skal ha adgang til riket. Det var min begrunnelse for å se likheten mellom disse sakene. Så til statsråden: Dersom denne amerikaneren som jeg brukte i mitt eksempel, hadde sine inntekter fra formue, hvordan ville han da få opphold som arbeidsinnvandrer? Var mitt eksempel så korttenkt? Hva er statsrådens svar dersom en norsk alenemor finner en amerikaner som har inntekter, men har dem fra formue? Han kan ikke bli normal arbeidsinnvandrer i alle fall. Så mitt egentlige spørsmål til statsråden, som han ikke svarte på, var: Hva er begrunnelsen for ikke å la inntektene til utlendinger som kommer for familiegjenforening, telle når man avgjør søknaden?
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-04-08:
Kristelig Folkeparti raljerer ikke over forsørgelseskravet. Vi vil ha dagens ordning, vi vil ikke ha skjerpingen. Og jeg ønsker meg mitt eksempel tidligere i debatten for å vise at den rammer så skjevt. Jeg vil gjerne ha et svar fra statsråden: Blir det ikke slik, som vi sa, at vedkommende ikke vil få opphold i Norge? Jeg er ikke så sikker på om det er Kristelig Folkeparti som tenker kortsiktig, slik som statsråden sa. Så vil jeg si at det er et tankekors at Fremskrittspartiet er opptatt av alle de land som har en streng, restriktiv innvandringspolitikk, som f.eks. Spania, Italia og Finland. Nettopp land som dette er det som har gitt papirløse amnestier. Det har ikke Fremskrittspartiet kommentert. Til slutt: Kristelig Folkeparti kan samarbeide med utgangspunkt i sentrum, og vi kan samarbeide til høyre og til venstre. Men med ytterste høyre kan vi ikke samarbeide i regjering. Det har dagens debatt tydelig vist.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Det er svært viktig at de som søker om opphold i Norge, samarbeider med norske myndigheter, ikke minst sett i lys av at i det alt vesentlige er det slik at de som kommer til Norge, ikke har med seg papirer. Her har Kristelig Folkeparti en svært så liberal holdning. Det er sikkert velment, men jeg mener for eget vedkommende at det er lite klokskap i det. Det er viktig at vi har en ordning som stimulerer til samarbeid. Dersom ulovlig opphold belønnes med oppholdstillatelse, er ikke Kristelig Folkeparti da bekymret for at det vil undergrave respekten for lovverket og svekke asylinstituttet, som er ment å beskytte dem som har et reelt beskyttelsesbehov?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
I innstillingen tar Venstre til orde for å kunne gi våre ambassader myndighet til å gi asyl, altså asyl i asylsøkerens eget land, noe som er i strid med vilkårene i Flyktningkonvensjonen, som sier at man skal befinne seg utenfor det landet man er borger av. Vi har stor tillit til våre utenlandsstasjoner, men er ikke Venstre bekymret for at vårt prinsipp om en regulert og kontrollert innvandring i så fall vil kunne bli undergravd? Og: Er Venstre heller ikke bekymret for at Norge vil få et stort antall asylsøknader også fra personer som ikke har reelt behov for beskyttelse?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Når det nå går mot slutten av denne debatten, vil jeg som komiteleder benytte anledningen til å takke det store flertall i komiteen for et godt og konstruktivt samarbeid. Så ser jeg jo at den uenighet som gjør seg gjeldende mellom oss som har - skal vi si - det samme hovedsynet, blir forholdsvis bagatellmessig når en hører Fremskrittspartiet. Her er det slik at sjokk avløser sjokk - etter Fremskrittspartiets innlegg. Her har Per-Willy Amundsen etter beste evne forsøkt å viske litt ut det som skjedde i går - med mer eller mindre hell. Så stiger representanten Tybring-Gjedde opp på talerstolen. Jeg er så enig som det går an å bli, i det som Høyres Bent Høie sa i denne sammenheng. Maken til stigmatiserende innlegg har jeg aldri hørt fra Stortingets talerstol - jeg har ikke hørt alle debatter her, men jeg håper at det aldri har vært hørt noe lignende, og jeg håper at vi aldri kommer til å høre noe lignende. Mitt konkrete spørsmål til komitekollega og Fremskrittspartiets innvandringspolitiske talsmann, Per-Willy Amundsen - og jeg vet at Per-Willy Amundsen kun har 1 minutt til å svare, så det er et ja- eller nei-spørsmål - er følgende: Ville Per-Willy Amundsen, som Fremskrittspartiets innvandringspolitiske talsmann, kunne ha holdt det innlegget som Tybring-Gjedde holdt?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-08:
Jeg er noe sjokkert og overrasket over Kristelig Folkeparti og representanten Tørresdals utspill i media de siste dagene. De mener at Fremskrittspartiets forslag til ny utlendingslov er en ny jødeparagraf. Mener representanten at det tragiske og grusomme som jødene opplevde på 1930-tallet, og ikke minst under siste verdenskrig, er sammenliknbart med den innvandringspolitikk som man f.eks. har i Danmark, der den borgelige regjeringen siden 2001 har gjennomført store deler av Fremskrittspartiets innvandringspolitikk?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-08:
I mange kommuner ser jeg at Senterpartiet og Fremskrittspartiet samarbeider og er enige om den lokale innvandringspolitikken med hensyn til hvor begrenset mottaket av innvandrere skal være i den enkelte kommune. Dette er fordi de opplever de samme utfordringer for de enkelte kommuner når det gjelder mottak av innvandrere. I Oslo er det nå flertall av innvandrere på 48 av 138 grunnskoler. Det er 27 flere skoler enn for 7 år siden. Det sier seg selv at integreringen nærmest er umulig når etniske norske elever er i et klart mindretall. Spørsmålet er: Når og hva vil Senterpartiet gjøre for å snu denne trenden?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-04-08:
Representanten Tørresdal var opptatt av de papirløse i sitt innlegg. Det er viktig å huske på at det er to kategorier papirløse. Det er enten dem som har søkt og fått behandlet sin søknad i flere runder, og deretter fått avslag, eller folk som ikke har søkt i det hele tatt. Det må vi ha i bunnen. Det som undrer meg med representanten Tørresdals innlegg, er at hun tar til orde for den finske modellen, som jeg forstår det. Og det står i merknaden fra Kristelig Folkeparti at selv de som ikke samarbeider frivillig, men som kunne ha returnert hvis de hadde samarbeidet, skal få oppholdstillatelse på to år. Ser ikke representanten Tørresdal at de lager en praksis der de som ikke samarbeider - når det står i Kristelig Folkepartis merknad at de faktisk kunne returnert hvis de ville det - skal få opphold, mens de som samarbeider, som ønsker å være lovlydige og følge det systemet vi har i Norge, ikke skal få opphold? Skal man belønne dem som ikke samarbeider med norske myndigheter?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-04-08:
Senterpartiet er opptatt av den kommunale selvstyremyndigheten, at kommunene selv skal stille seg aktive til det å bosette innvandrere i sin kommune. Det gjør man også i stor grad. Det er helt riktig som Ib Thomsen sier, at vi har store utfordringer når det gjelder integreringen av enkelte grupper. Det må vi bare jobbe med kontinuerlig. Derfor har vi allerede nå i år gjeninnført norskopplæring i mottak, slik at når folk kommer inn i Norge, kan de tidlig i prosessen, allerede fra første oppholdsdag, ha en mer aktiv tilværelse. Det som er hovedmottoet fra Senterpartiets side, er at vi må sette i verk alle mulig tiltak for å få folk over fra passivitet til aktivitet. Vi har ikke gjort en god nok jobb, og der har vi alle som sitter og styrer i dette landet, et felles ansvar.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-04-08:
Jeg er opptatt av at vi skal ha en utlendingsforvaltning som er basert på likebehandling, og selv om jeg eller en annen medrepresentant engasjerer oss i en spesiell sak, kan vi heldigvis ikke ha direkte påvirkning. Det skal være en likhet for loven, uavhengig av hvor sterke talsmenn den enkelte person har. Det er bra at stortingsrepresentanter engasjerer seg i enkeltsaker. På den måten kan en se om det er prinsipielle endringer man bør foreta, og da må de omfatte alle. Jeg har ikke mulighet til å gå inn i denne enkeltsaken. Men jeg er av prinsipp veldig opptatt av at vi som stortingsrepresentanter skal være særdeles forsiktige med å gi håp til personer når vi ikke har mulighet til å gå inn og styre enkeltsaker. Det er en praksis jeg mener er riktig. Men vi må diskutere enkeltsaker for på den måten å se om vi kan gjøre prinsipielle endringer. Vi mener at den loven vi nå har framlagt, gir en god mulighet til god og rettferdig likebehandling av folk som søker om opphold i Norge.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-04-08:
Det er ikke viktig for Senterpartiet å stoppe den norske legestudenten. Vi har vært for økningen som gjelder underholdskrav, men vi vil også at det skal være unntaksbestemmelser i det regelverket som vil bli utformet. Så det må man se på. Når det gjelder arbeid mot tvangsekteskap, har Regjeringen vært veldig aktiv her. Den la fram en handlingsplan og bevilget mye penger til dette arbeidet. Vi får se hvilke resultater det holdningsskapende arbeidet gir på sikt. Vi tror også de tiltakene vi nå setter i verk i utlendingsloven, og de unntaksbestemmelsene som vil komme etter hvert, på sikt vil gi gode resultater.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2008-04-08:
Jeg vil fortsette der representanten nå slapp. Senterpartiet og Venstre, slik jeg kjenner dem, er to partier som er opptatt av ryddighet i lovverket, et lovverk som er gjennomsiktig slik at man kan se hvilket grunnlag man har for den praksis som føres. Man ønsker å innføre nye ordninger, som f.eks. kjærestevisum, som Venstre tar til orde for gjennom sitt Dokument nr. 8-forslag, som også er omtalt i denne saken. Hvordan skal et slikt visum etterprøves? Hva slags skjønn skal legges til grunn? Hvordan skal vi få til ryddighet rundt et ordentlig opphold i forbindelse med et kjærestevisum? Jeg skjønner intensjonen. Men hva slags offentlig praksis skal vi ha rundt å definere «kjærester »? Vi har et forlovelsesvisum. Man kan få et tre måneders besøksopphold, og man kan gifte seg. Jeg skjønner at intensjonen er god, men jeg klarer ikke å forstå hvordan et parti som ønsker ryddighet rundt offentlig forvaltning, skal klare å få til det med et kjærestevisum.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-08:
I Senterpartiets program står det ikke så veldig mye om asyl- og flyktningpolitikk, men det står faktisk en passus om kampen mot tvangsekteskap. Jeg har en nabo i Gamlebyen. Hun er legestudent. Hun har forelsket seg i en gutt fra Sør-Afrika. Mens hun tar praksis som legestudent, tjener hun ikke nok ifølge de kravene som Senterpartiet i regjering nå går inn for, til i det hele tatt å kunne få sin kjæreste, som har fått jobbtilbud i Oslo, opp til seg. Likevel går Senterpartiet mot alle de forslagene som Venstre faktisk har fremmet for å bekjempe tvangsekteskap, og som vil gi en målrettet ordning. For det er tvangen man skal til livs - ikke den unge kjærligheten. Hvorfor er det så viktig for Senterpartiet å stoppe den norske legestudenten som akkurat nå ikke har høy nok lønn til å få hjem en mann som kan få full jobb? Hvorfor vil de ikke støtte alle de forslagene som Venstre har, som er målrettet på dette området?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-08:
Dette er noe vi ber Regjeringa om å vurdere. Jeg syns det er rart at Arbeiderpartiet og SV ikke går for dette - Arbeiderpartiet og SV, som jo må føle nære bånd til det som f.eks. skjedde i den norske ambassaden i Chile da Pinochet tok makten. Det er snakk om å innføre en ordning der norske, dyktige diplomater, som er aktive også for menneskerettighetene lokalt, får en mulighet til å bruke asylinstituttet i ekstreme tilfeller for å redde unna opposisjonelle som ellers hadde vært truet. Dette er faktisk en idé som kommer fra norske diplomater, og framført for oss. Jeg mener det bygger på en tradisjon der dyktige, norske diplomater faktisk har reddet veldig mange opposisjonelle som har kjempet en viktig kamp. Jeg mener òg at med såpass friske og såpass politisk nære bånd til det som skjedde i Chile, hadde jeg trodd at kanskje SV og Arbeiderpartiet hadde mer forståelse for det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-08:
Veldig mange av de ungene som representanten snakker om, har ikke foreldre. Vi har hatt eksempel fra Sri Lanka der vi har sendt et barn tilbake til en voldelig bestefar. Vi har flere slike eksempler, som sikkert også representanten fra Fremskrittspartiet har hørt om. Det vi sier, er ikke at alle barn skal få lov til å komme sjøl om de kommer alene. Vi sier at hvis det er slik at barnet lider overlast ved å bli sendt ut, er det ikke innvandringspolitiske hensyn, men barnets rettigheter som skal veie tyngst. Det dreier seg ikke om mange, men det dreier seg veldig mye om verdigheten i vår politikk. Så til proformaekteskap. Det å nedkjempe kjærligheten, som Fremskrittspartiet gjør med sine forslag, er ganske utrolig. Men å tro at det at man ikke skal få lov til å prøve ut kjærligheten sin før man blir gift, fører til større tvang, tror jeg faktisk fører til det omvendte.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-08:
Da må jeg forklare det for representanten. Det å få et forlovelsesvisum er ikke lett. Kirke skal være bestemt, og alt skal være booket. For den legestudenten som jeg nevnte i replikken i stad, tok det et år å få visum da hun skulle få besøk. Det er faktisk snakk om et visum. Det er ikke snakk om varig opphold. Det er ikke snakk om statsborgerskap. Det er ikke snakk om at man skal få lov til å være her for alltid. Det er snakk om en visumregel. Det som forundrer meg mest, er at vi hadde flertall for dette for kun kort tid siden. Da dette Dokument nr. 8-forslaget ble behandlet her i salen, var det bare Fremskrittspartiet som var imot. Alle var positive. Alle partiene syntes det var et godt grep. Men nå er det plutselig helt forferdelig, lite gjennomtenkt og ikke mulig å se konsekvensene av. Det er litt pussig at man går fra å hylle et forslag i én saksbehandling, for så å mene at det er helt inkonsekvent i en annen saksbehandling.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-08:
I fare for også å komme med eksempler utenfor saken vil jeg gi uttrykk for Venstres utålmodighet når det gjelder arbeidsinnvandring. I den forbindelse har jeg to spørsmål til statsråden. Ifølge NRK i kveld vil Norge i 2030 ha 120 000 færre yrkesaktive enn i dag. Dette vil særlig gjøre det vanskelig å holde det nivået vi ønsker i helse- og sosialsektoren. I Aftenposten Aften i dag kan vi lese at et nytt rundskriv fra UDI har stoppet muligheten for restauranter i Oslo til å få inn kokker av god faglig kvalitet. En tyrkisk restaurant er brukt som eksempel. Der serverer man mat som kan ligne på det som også finnes på gatekjøkken, ut fra navnene på rettene. Nå er det varslet en melding, men er ikke statsråden mer utålmodig når vi ser hvor lang tid disse endringene tar? Er ikke statsråden mer utålmodig, er ikke statsråden mer bekymret når det gjelder å få fortgang i denne saken? Kunne han ikke gå for noen av forslagene våre?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-08:
Jeg vil begynne med absurditeten hos Fremskrittspartiet, at det ville ha vært absurd ikke å utlevere Osama bin Laden til USA, til dødsstraff. Det betyr at dødsstraff i USA er mye bedre enn dødsstraff i andre land, at man syns at det er greit at noen blir skutt i Amerika, bare de ikke blir hengt i Iran. Det er en absurditet. Jeg er for menneskerettighetene - uansett hvem det gjelder. Og jeg er imot dødsstraff, sjøl om det er amerikanerne som gjennomfører dødsstraffen. Jeg må i tillegg informere Stokkan-Grande om én ting: Det å få en ny behandling betyr ikke å få et nytt intervju. Det er to helt forskjellige ting. Det å få et nytt intervju er å få mulighet til å legge fram saken på nytt. Jeg har lyst til å illustrere dette med en liten historie fra Røde Kors’ oppsøking av tidsvitner fra Fallstad konsentrasjonsleir: Kvinnen fra Røde Kors som går fra dør til dør med sin liste over fanger fra Fallstad konsentrasjonsleir, kommer til en kone og en mann som har vært gift i over 50 år. Han står på hennes fangeliste. Når hun spør om han har vært fange på Fallstad, setter han seg ned ved kjøkkenbordet og sier: Ja, det har jeg vært. Kona gjør store øyne. De har vært gift i over 50 år, og han har aldri klart å fortelle henne at han har sittet i konsentrasjonsleir. Det vi har av forferdelige opplevelser, er ikke noe vi lett forteller om, sjøl ikke til våre nærmeste. At alle asylsøkere klarer å fortelle alt den første gangen de skal levere inn papirene, er en klokkertro på systemet som jeg ikke har. Alle som prøver å få dette til å se enkelt ut, som prøver å få alle asylsøkere til å bli like, og som prøver å gjøre dette til enkle, greie spørsmål, tar feil. Dette er sammensatt. Dette er enkeltmennesker - de er veldig forskjellige. Sjøl om noen av dem faktisk ikke har fortalt hele historien sin, vil jeg at det skal være en ankefrist, der de i et intervju kan få lov til å fortelle historien sin, sjøl om de aldri har orket å fortelle den til sine nærmeste. Kanskje gjelder ikke dette alle, kanskje gjelder det bare en liten brøkdel - men lell er det en så viktig brøkdel at jeg er villig til å kjempe for den.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-04-08:
Statsråden har nok oppfattet Venstres forslag litt feil. Vi har aldri foreslått amnesti. Det ligger ikke i vårt forslag. Vi tror kanskje det er noen i den gruppa som jeg fortalte om sist, som vi kan hjelpe ved at de får rett til et nytt intervju. Vi mener også at de som ikke samarbeider, og andre som ikke får godkjent søknaden sin eller ikke har gode grunner for å få opphold i landet, ikke skal ha opphold i landet. Det er feil å tillegge oss andre meninger enn dem vi har. Til Fremskrittspartiet: Jeg må si at representanten Amundsens meninger viser at han har et annet verdigrunnlag enn det jeg har. Jeg mener likevel at vi kan ha Amundsen i landet. Jeg mener det skal være rom for mennesker med ulike verdigrunnlag i et samfunn, ulike meninger og ulike religioner. Jeg tror faktisk det er en styrke for et samfunn. Alle store samfunn har bygd seg opp gjennom brytninger mellom ulike kulturer. Grunnen til at USA er den supermakten det er, er nettopp at det har vært en smeltedigel for kulturer. Det har gitt landet kraft i det internasjonale samfunnet.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Jeg er førstog fremst veldig stolt av å bo i et land der de som kommer hit og søker asyl, får saken sin behandlet på en ordentlig måte i tråd med internasjonale avtaler. Har de behov for beskyttelse, skal de få bli. Og finnes det andre sterke menneskelige grunner, skal de få bli. At det ikke er en politikk som Fremskrittspartiet står for, det respekterer jeg. Jeg er bare veldig glad for at debatten i salen i dag viser at heldigvis er det ikke sånn at Fremskrittspartiet får flertall for det. Så den politikken Regjeringen nå fører, har bred oppslutning i Stortinget. Det kan vi konstatere ut fra dagens debatt. Antallet asylsøkere vi tror vil komme til Norge i år, er anslått til om lag 10 000, og det er gjennomsnittstallet for de siste årene. Så det å beskrive 10 000 asylsøkere til Norge som noe dramatisk nytt, er altså feil. Det er et tall i tråd med gjennomsnittet de siste årene.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Det går fram av forslag til ny utlendingslov at vi har vurdert hele klageordningen - selvfølgelig - som en del av arbeidet med lovforslaget, og har valgt gjennom vårt forslag til ny utlendingslov å videreføre den klageordningen vi har i dag. Men det er en ganske bred drøfting av hele klageordningen i lovproposisjonen, som altså konkluderer med å videreføre dagens ordning. Så har jeg, som jeg sa i mitt innlegg, merket meg at det er et sterkt ønske fra Stortinget om at det vurderes å nedsette et utvalg som skal se på om dagens klagemodell er den beste for å ivareta både politisk styring, rettssikkerhet, likebehandling og en rask og effektiv saksbehandling. Det vil jeg sørge for å følge opp.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Det første som slår meg, er at Kristelig Folkeparti er glad for alt det Regjeringen har fått til etter at Kristelig Folkeparti gikk ut av regjering. Det får vi bare ta til etterretning. Nå er plutselig barns rettigheter blitt styrket, og på en rekke områder får vi nå, etter at Kristelig Folkeparti har forlatt regjeringen, en utlendingspolitikk som er i tråd med det Kristelig Folkeparti ønsker. Kristelig Folkeparti gjør veldig ofte veldig kortsiktige analyser og bygger feil konklusjoner på en totalt feil analyse. Hvis en amerikaner har et jobbtilbud i Norge med en millioninntekt som mulighet, får jo denne amerikaneren oppholdstillatelse på selvstendig grunnlag som arbeidsinnvandrer. Det er hvis man ikke har arbeid og må forsørges når man kommer til Norge, at underholdskravet sørger for at det ikke er staten som har ansvaret for å forsørge vedkommende, men den som skaffer utlendingen oppholdstillatelse, gjennom f.eks. et ekteskap. Så eksemplet er totalt utenfor det denne saken gjelder.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Så vidt jeg vet, er denne forskriften for nasjonalkokker helt identisk med den forskriften som gjaldt da Venstre satt i regjering. Men for å svare på hovedspørsmålet: Stortingsmeldingen om arbeidsinnvandring kan jeg nå si kommer fredag den 18. april - altså ikke nå førstkommende, men neste fredag. Vi vil da invitere Stortinget til å behandle den på en sånn måte - og det forstår jeg at komiteen er innstilt på - at de lovforslagene som kommer som følge av den, kan gjennomføres samtidig med ny utlendingslov. Det at vi tar dette i forbindelse med stortingsmeldingen, gjør at Stortinget får anledning til å drøfte arbeidsinnvandring i en bredere sammenheng enn bare i forbindelse med en utlendingslov, f.eks. også i en integreringspolitisk sammenheng, som er ganske viktig. Og så, hvis man da blir enig om behovet for endrede forskrifter, regelverk osv., kan det gjennomføres helt parallelt med den måten vi nå innfører ny utlendingslov på. Så det er ingen forsinkelse i Regjeringens opplegg.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Det er for en gangs skyld korrekt: Vi har hatt en ganske omfattende vurdering av ulike tiltak mot tvangsekteskap. Vi har diskutert underholdskrav, vi har diskutert aldersgrense, vi har diskutert tilknytningskrav, vi har diskutert informasjonskampanjer, vi har diskutert en mye mer aktiv bruk av skolene som arena. Vi har hatt en bred diskusjon, og vi har hatt en bred høring, der ulike alternativer ble vurdert. Basert på både høringen og disse diskusjonene har Regjeringen konkludert med det vi i sum mener er de beste tiltakene. Vi er ikke enig med Fremskrittspartiet i hva som vil virke best. Vi tror mer på summen av de forslagene vi har fremmet, som handler om underholdskrav, som handler om minoritetsrådgivere på skolene, som handler om integreringsrådgivere på utenriksstasjonene, som handler om samarbeid med frivillige organisasjoner, og som handler om informasjonskampanjer. Jeg har full respekt for at Fremskrittspartiet mener noe annet, men vi er altså uenige.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Det som gjorde at jeg tok ordet en gang til, var innlegget fra representanten Amundsen, der han sier at jeg fremmer feilaktige påstander om at Fremskrittspartiets forslag er i strid med internasjonale avtaler og grunnleggende menneskerettigheter. Det gjør jeg selvfølgelig ikke. Jeg viser til det brevet jeg sendte til Fremskrittspartiets stortingsgruppe 28. mars i år, med kopi til komiteen. Der redegjør jeg for fire punkter, blant mange, f.eks. Fremskrittspartiets forslag til § 14, som er i strid med Schengen-avtalen, og Fremskrittspartiets forslag til § 30, om utelukkelse fra rett til anerkjennelse som flyktning, som er i strid med Flyktningkonvensjonen. Jeg viser videre til Fremskrittspartiets forslag til § 62, hvor man ikke har med at et vedtak om utvisning ikke må være uforholdsmessig, som er i strid med Den europeiske menneskerettskonvensjon, og til det som representanten Amundsen selv var inne på i sitt innlegg, Fremskrittspartiets forslag til § 65, vern mot utsendelse, som er i strid med Den europeiske menneskerettskonvensjon. Så her er det redegjort for ett brudd på Schengen-avtalen, ett forslag i strid med Flyktningkonvensjonen og to forslag i strid med Den europeiske menneskerettskonvensjon. I tillegg til det har man en formålsparagraf i loven som sier at man i lovens formål skal legge til grunn en restriktiv fortolkning av alminnelig folkerett og internasjonale konvensjoner. Jeg gjør oppmerksom på at når Den europeiske menneskerettighetsdomstol behandler sine saker, legger man ikke til grunn restriktiv fortolkning av EMK. Så med en slik politikk ville Norge systematisk komme i en situasjon hvor man ville bli dømt for brudd på Den europeiske menneskerettskonvensjon. Det bekymrer åpenbart ikke representanten Amundsen, for ifølge hans eget innlegg, nok en gang, er bl.a. Den europeiske menneskerettskonvensjons krav til vern mot utsendelse «en absurd bestemmelse ». Det er klart at når man har den type analyse av internasjonale menneskerettighetskonvensjoner, og karakteriserer deler av dem som absurde, bekymrer det sikkert heller ikke at man legger fram et lovforslag som er i strid med både Schengen-avtalen, Flyktningkonvensjonen og Den europeiske menneskerettskonvensjon. Derfor er jeg også så stolt over å bo i et land der hele det øvrige politiske Norge avviser dette forslaget.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Jeg skal benytte anledningen til å svare på noen utfordringer jeg har fått. Først noen ord til representanten Trine Skei Grande. Nei, dette er ikke enkle spørsmål, det er jeg helt enig i. Men mitt utgangspunkt er - hvis vi nå bruker et konkret eksempel - at vi får to søkere med noenlunde samme bakgrunn fra Bagdad som søker asyl i Norge. Så får de begge avslag, noe de begge er uenig i. Så sier den ene at vel, vel, jeg respekterer Norges lover, jeg skulle ønske jeg kunne fått bli, men jeg har fått avslag og må derfor samarbeide med IOM om en retur. Og så sier den andre at ja, jeg ser at det er fattet et vedtak, det er jeg uenig i, og det har jeg ikke tenkt å respektere, derfor går jeg under jorda. At løsningen på disse utfordringene skal ligge i at den ene, som respekterer norsk lov og returnerer, er taperen, mens den andre, som ikke respekterer norsk lov, går under jorda og nekter å forholde seg til lovlig fattede vedtak, skal være vinneren - nei, dette er ikke enkelt. Men det jeg er helt overbevist om, er at det i hvert fall ikke er løsningen på det vanskelige problemet. Etter min mening ville ingenting ha forsterket problemet i så stor grad som forslaget fra Venstre og Kristelig Folkeparti. Så til underholdskravet: Formålet med underholdskravet er at den som ønsker å hente en ektefelle til Norge, og som skal ha ekteskapet som oppholdsgrunnlag, må kunne ha et selvstendig økonomisk fundament i livet. Det er viktig fordi ektefellen som kommer, ikke automatisk kan forvente å bli underholdt av staten. Men det viktige i tvangsekteskapssammenheng er at dersom man skal stå imot et press, vil det ofte handle om å bryte med familien. Muligheten til å stå imot et press og eventuelt bryte med familien vil være så mye større hvis man har et selvstendig økonomisk fundament i livet. Hvis det store problemet for Kristelig Folkeparti i så måte er at dette hjelper mot tvangsekteskap, men det vil kanskje ramme en amerikansk millionær som har en formue på en million - vel, hvis det er utslaget av å innføre en lovparagraf som jeg er overbevist om vil bidra til å bekjempe tvangsekteskap - er jeg villig til å leve med at dette kanskje blir noe vanskelig for den amerikanske millionæren. Det er andre som bekymrer meg mer enn akkurat den søkergruppa.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
I det brevet jeg sendte til Fremskrittspartiets stortingsgruppe 28. mars 2008, sies det veldig klart på side 2 at de formuleringene som Fremskrittspartiet velger å ikke bruke, er de som er benyttet i Schengen grenseforordning og som beskriver rammen for vår handlefrihet innenfor Schengen-forpliktelsene. Fremskrittspartiet har sett bort fra det vi sier, og legger fram et lovforslag i strid med Schengen-avtalen. Når det gjelder § 30, gjøres det veldig klart i brevet at eksklusjon på dette grunnlag for øvrig vil være i strid med Flyktningkonvensjonen. Fremskrittspartiet velger likevel å legge fram lovforslaget som de har foreslått. På side 4 i brevet om krav om forholdsmessighet står det: «Vi gjør oppmerksom på at det uansett foreligger en forpliktelse til å foreta en forholdsmessighetsvurdering etter den europeiske menneskerettskonvensjonen(EMK) artikkel 8, som også er gjort til norsk lov gjennom menneskerettsloven. » (EMK) Fremskrittspartiet velger å se bort fra det og legger fram en paragraf i strid med EMK. Som Fremskrittspartiet selv har innrømmet, er med andre ord bestemmelsene i Fremskrittspartiets lovforslag § 65 annet ledd i strid med våre folkerettslige forpliktelser. Det er altså klart uttalt i mitt brev til Fremskrittspartiets stortingsgruppe. Likevel velger Fremskrittspartiet å legge fram et lovforslag hvor én paragraf er i strid med Schengen-samarbeidet, én paragraf er i strid med Flyktningkonvensjonen, to paragrafer er i strid med Den europeiske menneskerettskonvensjon. Dette er klart og tydelig uttalt i mitt brev til Fremskrittspartiet.
Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2008-04-08:
Jeg føler behov for å understreke at som en av dem som virkelig har jobbet med diskusjonene i denne regjeringen om forslaget til ny utlendingslov, kan jeg forsikre representanten Bent Høie om at det er ingen av regjeringspartiene som har foreslått at vi skal bryte Schengen-avtalen. Det er ingen av regjeringspartiene som har foreslått at vi skal bryte Flyktningkonvensjonen. Det er ingen av regjeringspartiene som har foreslått at vi skal legge fram en lov der vi på to punkter er i strid med Den europeiske menneskerettskonvensjon. Representanten Høie står nok overfor betydelig større utfordringer i sitt regjeringsprosjekt enn det vi har hatt for å få fram dette forslaget til utlendingslov.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-08:
Vi lever i en tid da de fleste landene rundt oss i Europa strammer inn sin innvandringspolitikk. Vi så nå sist at Sverige, av alle, kom med nye signaler i så måte og legger til grunn litt reduksjon av sin innvandring. I denne situasjonen går altså Regjeringen i stikk motsatt retning. Man har åpenbart ingen ønsker om eller vilje til å legge til grunn en utlendingslov som kan redusere og få kontroll med innvandringen til Norge, slik at vi kan klare å integrere de mennesker som kommer hit hvert år. Og når vi ikke strammer inn, og de andre gjør det, vil antallet bare øke for hvert år som går. Mitt spørsmål til statsråden er: Når blir antallet innvandrere for stort? Når blir problemene på innvandringsfeltet så store at selv statsråden vil sette bremsen på?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-08:
I forbindelse med Regjeringens arbeid med å forberede ny utlendingslov var det særlig to spørsmål som var oppe, og som det ble sagt mye positivt om, ikke minst av statsråd Bjarne Håkon Hanssen og andre medlemmer av Arbeiderpartiet. Man vurderte å ta i bruk 24-årsregelen og tilknytningskrav, noe som åpenbart ville vært et langt, langt bedre virkemiddel for å bekjempe tvangsekteskap. Det ser man ikke minst i Danmark. Nå har Fremskrittspartiet fremsatt nøyaktig de samme forslagene, men nå er det plutselig brudd på konvensjoner, internasjonale avtaler og jeg vet ikke hva. Var statsråden likevel ikke så opptatt av å bekjempe tvangsekteskap, eller er det SV som har satt foten ned for Regjeringen også i denne saken?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-04-08:
Fremskrittspartiet hadde sitt alternative lovforslag til lovteknisk gjennomgang hos Arbeids- og inkluderingsdepartementet. Det var noen påpekninger som ble gjort der, de fleste av teknisk karakter. Dem rettet vi oss faktisk etter i den interne gjennomgangen av loven. Det som står igjen, og som vi står ved, er § 65, vern. Der mener vi faktisk at vi må ha en åpning for retur i situasjoner hvor vi har sterke grunnleggende nasjonale interesser. Til denne utfordringen: Som flere har sagt i denne salen, er det selvfølgelig ikke slik at alle som tilhører en religion, er like på alle måter. Men Fremskrittspartiet ser at vi har en situasjon hvor mange innvandrere kommer til Norge og ikke nødvendigvis deler det verdisynet som denne nasjonen og vår kulturkrets er fundert på. Det er en langsiktig utfordring i innvandrings- og integreringspolitikken i Norge. Det må vi ta på alvor. Jeg registrerer dessverre i dag at denne salen ikke gjør det.