trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Eg vil òg takke for debatten som eg ikkje har noko gale å seie om. Det har vore tidvis interessant. Det er min andre trontaledebatt, og det har slått meg både under den første og den andre at det hadde vore interessant å diskutere formatet på denne debatten – på eit seinare tidspunkt. Eg skal opp tidleg med ungar i morgon, så eg lèt det vere med det no! Så ei kort stemmeforklaring. Både forslag nr. 9 og forslag nr. 10, frå Kristeleg Folkeparti, har mykje fornuftig ved seg. Vi kjem likevel til å stemme imot å leggje fram ein eigen plan for kampen mot fattigdom i Noreg no, for det første fordi eg trur at det nok er ei heilt anna breidd og ein kompleksitet i tiltaka for å motarbeide fattigdom enn berre å leggje fram ein plan. Det same gjeld forslag nr. 9. Forslaget har mykje fornuftig ved seg, men eg trur òg der at dei verkemidla som skal til, er fleire og langt meir forskjellige enn berre «snarest å sikre at». Det er òg aktuelt for mange fleire område enn helse- og sosialtenester. Men dette er begge tema vi gjerne ønskjer å jobbe vidare med, med Kristeleg Folkeparti og alle andre som vil bidra, og som regjeringa òg kjem til å ha merksemd om vidare. Det same gjeld for så vidt òg forslag nr. 1, frå Venstre, som er eit veldig viktig tema som vi kjem til å måtte kome tilbake til. Men vi kjem altså til å stemme imot alle forslaga frå opposisjonspartia.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Først vil jeg gratulere representanten Jensen med å ha vært opposisjonsleder i seks år. La det vare seks nye! Jeg tror alle representantene her merker seg en ting, at verken på spørsmålet fra Helga Pedersen eller på spørsmålet fra Bård Vegar Solhjell valgte representanten Jensen å svare i forhold til kommende regjeringsalternativ. Det er ganske godt gjort etter at man har vært opposisjonsleder i seks år, at man ikke har klart å samordne seg litt bedre. Derfor skal jeg stille bare to spørsmål, som jeg håper representanten Jensen tar seg tid til å svare på. Spørsmål nr. 1: Er det fortsatt sånn at Fremskrittspartiet etter det dårlige valget setter som premiss at Fremskrittspartiet skal være en del av en ny regjering hvis opposisjonspartiene kommer i regjering? – Gud forby! Spørsmål nr. 2: Hvem skal være statsministerkandidat – er det representanten Solberg eller representanten Jensen, eller en annen kommende person?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Det var voldsomt til språkbruk fra en som ønsker å bli statsminister. Det forundrer meg at representanten Solberg, som er svoren EU-tilhenger og euroentusiast ikke bruker noe tid i det hele tatt på den grunnleggende krisen vi ser både i EU og i eurosamarbeidet. Man hopper bare glatt bukk over det. Det er spesielt når vi ser Høyres historie. Jan Tore Sanner sa i midten av forrige periode at fordelene er klart større enn ulempene ved å innføre euroen i Norge. Og representanten Solberg sa høsten 2008 at det er «viktigere å få Norge inn i EU enn å sitte i regjering». Mitt spørsmål til representanten Solberg er: Er det fortsatt viktigere for Høyre å innføre euroen og få Norge inn i EU enn å sitte i regjering?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Jeg synes representanten Solberg gjør seg selv veldig liten når hun gir uttrykk for at det ikke er naturlig å snakke om krisen i våre nærmeste naboland i en trontaledebatt i landets nasjonalforsamling, spesielt sett i lys av at hun har ambisjoner om å bli statsminister. Det med sitater er veldig slitsomt – det kjenner flere av oss til – men det er jo litt interessant også å få fram hva politikere har ment over tid. Jeg vil komme med et nytt sitat fra Erna Solberg, selv om jeg skjønte at det var plagsomt i stad: At Norge vil inngå i eurosamarbeidet ved et EU-medlemskap, framstår etter hvert som et viktigere og viktigere argument. Men da jeg hørte svaret ditt i stad, følte jeg nesten at representanten Solberg ønsket å distansere seg fra eurosamarbeidet og skille EU-medlemskap og eurosamarbeidet. Så spørsmålet mitt er: Mener representanten Solberg fortsatt at eurosamarbeidet er et viktigere og viktigere argument for norsk EU-medlemskap?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Først vil jeg gratulere Syversen med nytt ansvarsfullt verv. Politikk handler jo om saker, om å få gjennomslag for saker, og det er jo et verdifellesskap mellom Senterpartiet og Kristelig Folkeparti, og mellom Kristelig Folkeparti og den rød-grønne regjeringen, i veldig mange saker. Vi blir ofte angrepet av Kristelig Folkeparti for å gjøre for lite rød-grønn politikk. Jeg skal ta noen eksempler på det. I bistandspolitikken: Vi har prioritert den svært høyt. Vi har økt bistandsbudsjettene, og vi inngikk også et samarbeid med Kristelig Folkeparti i fjorårets budsjett, men Kristelig Folkeparti ville enda litt mer. Men vi har økt. I innvandringspolitikken: Den som kritiserer oss hvis vi gjør innstramminger der, er Kristelig Folkeparti. De er ikke fornøyd med den liberaliseringen vi gjør. Det samme gjelder i integreringspolitikken. I alkoholpolitikken: De som kritiserer oss for at vi ikke strammer inn enda mer enn det vi gjør, er Kristelig Folkeparti. I dag så jeg at deres leder var opptatt av sexkjøpsloven. Det var også i samarbeid med regjeringspartiene at den ble innført. I fattigdomspolitikken er det det samme, i distriktspolitikken er det det samme, i landbrukspolitikken er det det samme. På område etter område kritiserer de oss for å gjøre for lite rød-grønt. Men så sier dere at dere vil samarbeide med Høyre, og det forstår jeg ikke at Kristelig Folkeparti kan stå inne for, for det er jo politikken det handler om.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Klimautfordringene er de største utfordringene vi som samfunn står overfor på lang sikt. For oss i Senterpartiet har det vært viktig å ha en målrettet, konkret energipolitikk der man kan bygge ut og bruke landets ressurser på en forsvarlig og langsiktig måte. Tilfeldige utbygginger med store naturinngrep er det ingen av oss som ønsker. Det er kortsiktig tenkning, for da klarer vi ikke å skape entusiasme rundt videre utbygging av fornybar energi. Jeg håper også Venstre ser at vi må være villige til å gjøre små inngrep for å klare å løse klimakampen. Men jeg har et spørsmål til Venstre om en annen sak, og det gjelder at Venstre, som oss, har sine røtter i motkulturene. Senterpartiet har sine røtter i motkulturene. Da forundrer det meg stort at en av Venstres representanter, Ola Elvestuen, i forrige uke flåsete sa at det er å innføre leggetid når vi i Norge har et ønske om å føre en litt strammere alkoholpolitikk – når vi kjenner Venstres historie og Venstres røtter. Er representanten Trine Skei Grande enig i at det å føre en restriktig alkoholpolitikk er å innføre leggetid?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Det er tydelig at representanten Lien har vært i valgkamp. Det er bra, for da blir vi ivrige og flinke til å formulere oss skarpt og tydelig. Vi kommer ikke til å gjøre noen grep som skal svekke lokaldemokratiet. Vi skal legge fram en melding som klargjør forholdet mellom kommune og stat. Lokaldemokratiet er en helt avgjørende premiss for hvordan vi styrer Norge. Det forundrer meg litt at Fremskrittspartiet har blitt så veldig opptatt av lokaldemokratiet i dagens debatt. Deres nestleder, Per Sandberg, har vært den som tydeligst har tatt til orde for tvangssammenslåing, at de der ute ikke forstår hva som er best for dem selv, de der ute må vi tvinge sammen så det blir større enheter, for vi i ledelsen i Fremskrittspartiet ser bedre hva som er best måte å organisere f.eks. mitt fylke, Hedmark, på, enn det man gjør selv. Fremskrittspartiet er jo et sentralistisk parti. Per Sandberg løftet fram – senest i valgkampen – at målet deres er å slå sammen kommuner med tvang, på tvers av folks lokale vilje.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Representanten Lien har sikkert, som jeg, reist mye rundt under lokalvalgkampen og sett at det er stor lokal frihet i hvordan man organiserer skolehverdagen. Jeg var bl.a. på en skole i Tolga kommune der nesten all undervisning foregikk ute, og de klarte å nå de nasjonale læringsmålene, selv om den gjorde det. Senterpartiet – og jeg – mener at det er helt rett at vi har noen tydelige nasjonale mål for fellesskapsskolen, og at vi her i Stortinget setter noen nasjonale standarder for hvilken skole vi ønsker å ha. Så får det være opp til den enkelte pedagogiske leder og det enkelte kommunestyre å diskutere hvordan man når målet. Men at vi har en tydelig styring på skolen, er viktig. For vi ønsker at uansett hvor du bor – i Kirkenes, på Ilseng eller i Oslo – skal du ha en god skole. Da trengs det statlige midler og en statlig styring.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Noen lokalpolitikere vil sikkert møte innsigelser i morgen, og det kan godt være at det er rett også, f.eks. i jordvernspørsmål. Vi mener at det kan være feil å bygge ned mer dyrket mark. Det er en statlig prioritering som vi diskuterer her i Stortinget, åpent og redelig, og det kan være ulike prioriteringer rundt det. Når det gjelder verdiskaping, er næringsmiddelindustrien en av de viktigste næringene vi har i Norge. Det er Norges nest størst næring. I forbindelse med jordbruksoppgjøret i vår kom det signal om at man skal gjennomføre en skattelette for næringsmiddelindustrien, på 610 mill. kr. Dette er den tyngste industrien rundt omkring i hele Norge og en forutsetning for at vi skal klare å bruke de råvarene og de ressursene vi har i landet vårt. Så vi er veldig fornøyd med det budsjettet som blir lagt fram på torsdag, ikke minst når det gjelder næringsmiddelindustrien, som er en stor og betydningsfull næring for Distrikts-Norge, og som skaper mange arbeidsplasser og mye næringsutvikling rundt omkring i hele det langstrakte landet vårt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Det var mange elementer i den replikken. Jeg tar tak i det første elementet – begynner med det første først. Representanten sa at for Høyre er kommuner veldig viktig for næringsutvikling og -skaping rundt omkring i hele Norge. Senterpartiet ser på kommunene som et verktøy. Når det gjelder næringsutvikling, mener jeg at Høyre skal begynne å se litt på sin egen politikk, for jeg tror det aller viktigste vi har gjort etter at vi overtok makten, er den veisatsingen vi har gjort. I år legges det 3 535 km med nytt dekke. Når jeg har vært ute og reist, er det snakk om nettopp satsing på samferdsel og forutsigbar skattepolitikk, og så i neste omgang en kommune som server. Man må begynne med å tilrettelegge for næringslivet direkte, og det har vi gjort gjennom ikke minst å satse på samferdsel og å føre en forutsigbar skattepolitikk, der det ikke har skjedd flere endringer i løpet av ett år, sånn som det gjorde da dere hadde makten. For eksempel skognæringen i mitt fylke fikk tre ulike skatteregimer i løpet av ett år på grunn av at dere hadde forlik med Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet vekselvis.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Dette var en replikk jeg er veldig glad for – jeg fikk ikke tid til å snakke om kontantstøtte i innlegget. Vi er veldig stolte over og glad for den målrettingen vi nå gjør av kontantstøtten. Det vi gjør nå, er å styrke kontantstøtten for de minste barna. Vi øker den fra 3 300 kr til 5 000 kr. Vi vet av erfaring og ser av tallene at det er når barnet er minst, at flest ønsker å bruke kontantstøtten. Når Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV nå i fellesskap har klart å gjøre en sånn målretting, er jo det en sikring av ordningen. Så Kristelig Folkeparti bør også juble når de lukker døra, for gjennom at vi har gjort dette grepet, vil vi få en bærekraftig og god kontantstøtteordning framover. Nå har vi gjort tre store grep i familiepolitikken: Vi har gjennomført barnehageløftet, vi har forbedret foreldrepermisjonen med fire uker og i tillegg innført selvstendig opptjeningsrett for personer som er selvstendig næringsdrivende, og nå styrker vi kontantstøtten for de minste barna. Det er en kjempegod familiepolitikk som kommer til å stå seg over tid, og som Kristelig Folkeparti hører godt hjemme i.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Jeg vil ta utgangspunkt i den livsfasen jeg selv er i – jeg er i småbarnsfasen. Den reformen vi gjennomførte av fødselspermisjonen i forrige periode, som gir selvstendig næringsdrivende like god opptjeningsrett som arbeidstakere, var en stor reform som sikret nettopp det representanten her tok til orde for, bedre sosiale rettigheter for selvstendig næringsdrivende. Det er nyttig, og det gjør at unge folk har mer fleksibilitet i forhold til hvilke yrkesvalg de ønsker å ta, og vi er veldig stolt av den endringen. Det er det første vi har fått gjennomført. Så må jeg bare få gjenta at den forenklingen som vi nå gjør ved å fjerne revisjonsplikten for små AS, er en stor reform, med massiv motstand hos mange. Men på grunn av at regjeringen har veid hensyn opp mot hverandre og tør å stole på de private, gjennomfører man nå en sånn forenkling. Dette er to viktige grep, og så må vi se videre på hvilke andre typer grep vi skal gjøre. Men noe av det viktigste – og det vet jeg selv også som selvstendig næringsdrivende – er at vi har en forutsigbar skattepolitikk. Det som var poenget i forrige periode da dere hadde makten, var at det var så mange endringer at det var nesten umulig å tilpasse seg og planlegge som selvstendig næringsdrivende.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Da jeg hørte på min gode medrepresentant, var det vanskelig å ikke ta en replikk, for representanten for Fremskrittspartiet snakket om en rusmelding i starten av sitt innlegg. Noe av det viktigste i ruspolitikken er å tørre å ta politiske valg i forhold til restriksjoner. Norsk alkoholpolitikk er en suksesshistorie i og med at vi ligger lavt i Europa-sammenheng når det gjelder forbruk. Vanligvis pleier Fremskrittspartiet å vise til Politiets Fellesforbund, politiets behov, og at regjeringen ikke lytter nok til politiet. Politiet har vært veldig tydelig i en sak: De ønsker innskrenking i skjenketidene. Med representantens ruspolitiske engasjement og politiets klare råd ser jeg det som ulogisk at Fremskrittspartiet eventuelt skal gå imot. Hvordan kan representanten da forklare at Fremskrittspartiet kommer til å gå imot en innskrenking – for det vet jeg at de vil gjøre – når så mange blir rammet av lengre skjenketider, som f.eks. her i Oslo?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-10-04:
Det har vært en dag der vi har hatt mange gode debatter. Det er gøy å være i gang igjen og teste hverandre litt, og jeg synes det har vært spesielt gledelig for regjeringspartiene. Det var ved starten i dag nesten en litt underlig opplevelse at regjeringspartiene trengte å bruke fire replikker på Stortingets opposisjonsleder for å få henne til å klargjøre hva som nå er strategien i forhold til regjeringsdeltakelse, og for å få Fremskrittspartiet til å klargjøre hvem som er deres statsministerkandidat. At vi måtte bruke fire stykker, fire runder, for å få det svaret, viser oss at vi har et parti som delvis er ute av balanse, og det gleder oss i regjeringspartiene. Jeg synes jo det var en litt underlig opplevelse også i forhold til de andre sterke kvinnene på opposisjonssiden at vi måtte bruke flere replikker for å få klargjort Høyres EU-standpunkt og eurostandpunkt. Men det sier også litt om Høyre om dagen, for alle standpunkt som er litt kontroversielle, vil de ikke snakke så høyt om, for de kan støte noen. Nå skal en bare være i flytmodus, sørge for at en ikke sier noen ting som støter noen, for da skal en vinne valget om to år. Jeg tror den strategien kommer til å mislykkes, for politikk handler om å ta standpunkt, handler om å stille og tørre å stå opp for de standpunktene man tar. Men det tredje som gleder meg stort, er det fellesskap man har sett mellom SV, Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Kristelig Folkeparti i mange viktige saker. Av saker som er debattert i dag, er det alkoholpolitikk, bistandspolitikk, vi ser det i distriktspolitikken, vi ser det i fordelingspolitikken. Det er et klart verdifellesskap som går midt gjennom Stortinget, men det går også tvers gjennom hos opposisjonspartiene. Så for oss i de tre regjeringspartiene har det vært en god dag. Det har vært en god start på et nytt arbeidsår, og det gjør meg til optimist før valget i 2013 når man må bruke så mange replikker for å få klarlagt de mest elementære ting hos de største opposisjonspartiene.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Jeg registrerer at representanten Kolberg mener at denne regjeringen har gjort mye for de frivillige kreftene i samfunnet. Da blir det jo et paradoks når den organisasjonen som faktisk organiserer de fleste av de frivillige og ideelle institusjoner, sier at hvis den politikken som har vært ført under rød-grønt regime, skal fortsette, har vi ikke ideelle drivere om fem til ti år. Det sier meg noe om at det er et visst forbedringspotensial fra regjeringens side på akkurat dette punktet. Jeg opplever ikke at Høyre og Fremskrittspartiet stiller de frivillige organisasjonene og deres livsvilkår akkurat som om de var rene kommersielle aktører. Jeg oppfatter faktisk også at det der er en forståelse for at ideell sektor trenger langsiktige og forutsigbare rammevilkår, som betyr noe mer enn en kontrakt som løper over tre–fire år.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
For å ta det positive: Jeg har også registrert at Helsedepartementet har gitt en instruks til Helse Sør-Øst når det gjelder deres forhold til rusinstitusjoner. Samtidig må det sies at det var jo under rød-grønt styre at anbudsprosessene eskalerte. Det var jo da man fikk en voldsom fart på anbudskonkurransene – anbudskonkurranser som var slik utformet at det totalt skviste ideelle aktører som hadde lang fartstid i samarbeid med det offentlige. Men hvis dette er et første signal om at man akter å se på dette på nytt, er jeg den første til å være glad for det, men Stortinget har foreløpig ikke sett noe til hvilken linje prinsipielt denne regjeringen vil velge å følge.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Takk for gode lykkønskninger. Jeg tror representanten Slagsvold Vedum har lyttet altfor mye på kritikk, for det er ikke riktig at jeg har kritisert de rød-grønne, f.eks. når det gjelder bistand. Er det én person i denne sal som tvert imot har rost regjeringen, når budsjettet er blitt fremlagt, for å ha vist vilje til å se hen til at det er noen som trenger hjelp i et velferdssamfunn – ikke i det norske, men i andre land – så er det jo undertegnede. Jeg har rost regjeringen når man virkelig har satset på bistand. Når det gjelder alkoholloven og mulige innstramminger i skjenketid, er det bare det å si at når regjeringen først egentlig har konkludert med at man ønsker å stramme inn, har omtrent alle etater med seg i det, og så velger ikke å gjøre det, fortjener man faktisk kritikk.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Det ville overraske meg veldig mye om Roar Flåthen har lagt fram et forslag som etter hans mening skaper mer fattigdom i dette landet. Det er jo det representanten Thorkildsen nå sier. Jeg har faktisk tro på at enkelte skattelettelser vil tjene hele samfunnet, hvis disse skattelettene er innrettet slik at man sørger for at vi har et næringsliv som skaper arbeidsplasser, arbeidsplasser som gir skatteinntekter, som gir arbeid, og som også gjør at vi kan gjøre mer for dem som faller utenfor og trenger samfunnets hjelp. Så her er nok representanten Thorkildsen og jeg litt uenig i premissene, kort sagt.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Jeg må vel tilstå at det er en stund siden jeg så Roar Flåthen i skjørt, men vi har ikke noe behov for å gjemme oss bak hans eller noen andres skjørt. Men vår politikk er en veldig god politikk fordi det handler om en skattepolitikk som sørger for at vi har et godt næringsliv, som skaper arbeidsplasser, og som sørger for at vi også kan gjøre mer for de fattige. Men av og til får jeg den følelsen at det er viktigere for SV og enkelte andre å bekjempe de rike enn å gjøre noe for de fattige.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Når representanten Sande snakker om prøvestein, har jeg vel også et inntrykk av at den kommende klimameldingen er en viktig prøvestein for samarbeidet mellom de tre regjeringspartiene. Vi ser fram til å diskutere den i Stortinget, selv om det faktisk ikke lå noen invitasjon i trontalen til et forlik i forhold til den kommende klimameldingen. Det overrasker meg noe. Men jeg kan forsikre Sande om at de avtaler vi inngår – og det var jo slik at i det klimaforliket vi faktisk har, var det Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre som flyttet de rød-grønne i en mer offensiv miljøpolitisk retning – og det engasjementet vi har for klima, kommer til å stå fast uavhengig av samarbeidspartnere.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Det forekommer meg at Hellas’ økonomiske problemer er litt mer sammensatt enn som så – herunder korrupsjon og spørsmål om en økonomisk politikk som har feilet over tid. Men mitt spørsmål er knyttet til innlegget til Helga Pedersen, og jeg lyttet nøye. Hun bruker ofte ordet «velferdsstat», og jeg er litt på leting etter det ideologiske ståstedet for Arbeiderpartiets parlamentariske leder. Hun snakket om «fellesskapsløsningene», «fellesskolen» – en rekke viktige tjenester for befolkningen. Mener hun at det er samsvar mellom velferdsstat og velferdssamfunn, eller mener hun at det faktisk er en tredje påle i det norske samfunnet: det sivile samfunn? Hvilken rolle mener hun i tilfelle at det skal spille?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2011-10-04:
Også jeg vil takke for en lang og tidvis god debatt. Så takker jeg også for betydelig støtte til de forslagene vi har fremmet i denne sal, selv om representanten Helga Pedersen nå måtte forklare hvorfor man stemmer imot noe man egentlig er for. Nå var jeg ikke så veldig overrasket, all den tid statsministeren jo har annonsert at det skal bli en dyd å si nei fra regjeringens side. Dermed lå det vel i kortene at det ble et nei også til et forslag man, som Helga Pedersen sa, i realiteten var for. Så var det Trygve Slagsvold Vedum, som var glad for verdifellesskapet mellom de rød-grønne og Kristelig Folkeparti. Jeg skal kvittere på følgende måte: Vi har med interesse merket oss den store interesse det har vært for Kristelig Folkeparti i denne lange debatten. At så mange partier, både til høyre og til venstre, føler et verdifellesskap med Kristelig Folkeparti, synes vi er veldig positivt, og det lover godt for å få et gult stempel på politikken. Til slutt en stemmeforklaring: Vi stemmer for forslag nr. 1, fra Venstre, og forslag nr. 7, fra Fremskrittspartiet.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Jeg slutter meg veldig tydelig politisk til det som var et av Syversens hovedpunkter, nemlig understrekningen av viktigheten av frivillig og ideell sektor, og jeg vil påstå at regjeringens politikk på dette området faktisk dokumenterer det. Det er mange tiltak som regjeringen har gjennomført i sin regjeringstid, som understreker akkurat dette, og som har styrket frivillig og ideell sektor på mange vis. Det som er den aktuelle problemstillingen i en trontaledebatt, er jo da å spørre Kristelig Folkepartis parlamentariske leder i denne sammenhengen om: Hvordan ser han på høyrepartienes iver for kommersialisering som en utfordring til ideell sektor? Jeg tror både Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti og flere andre partier i denne sal nettopp ser det som den største trussel, og jeg vil gjerne at han kommenterer det.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Jeg tror ikke det skal være grunn til å sette spørsmålstegn ved om det er en betydelig forskjell på Arbeiderpartiets og høyrepartienes forhold til ideell sektor. Jeg vil understreke det jeg sa i min første replikk om vårt sterke ønske om at de skal spille en rolle. Vi har latt dem spille en rolle. De har spilt en rolle i alle Arbeiderpartiets regjeringsperioder, både nå og i de tidligere. Det finnes to konkrete eksempler på denne regjeringens vilje når det gjelder dette som Syversen tar opp – nemlig at regjeringen nå innenfor barnevernet har lyst ut en egen konkurranse bare for de ideelle, og at man innenfor Helse Sør-Øst, på direktiv fra departementet, har tatt opp at de ideelle skal få langsiktige og gode kontrakter innenfor hele rusomsorgen i Helse Sør-Øst sitt område. Så påstanden om at det her ikke er forskjell på Arbeiderpartiets politikk og høyresidens konkurranseiver – som absolutt er det som utfordrer ideell sektor mest, ikke minst i Oslo – vil jeg igjen høre Syversen ta tak i.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Jeg vil også gjerne slutte meg til lykkønskningene. Mitt spørsmål dreier seg om fordelinga i samfunnet og klasseforskjeller, og sammenhengen mellom dette og fattigdommen i samfunnet. Jeg ser at det er to motstridende forslag som ligger på bordet fra Kristelig Folkeparti i dag. Det ene dreier seg om at vi skal utvikle en plan for å bekjempe fattigdom som vi i og for seg allerede har lagt fram, og det andre dreier seg om å se på ulike varianter for å ta ut såkalt arbeidende kapital fra formueskatten. Så er det en sammenheng mellom forskjellene i samfunnet og antallet og andelen fattige. Hvis man legger opp til et regime – som man gjør, hvis man går inn for et sånt skatteforslag – som gir målrettede skattelettelser i milliardklassen til dem som allerede har aller mest fra før, vil man også få en utvikling i samfunnet der man på sikt vil få flere fattige. Det er en sammenheng mellom fordelinga av rikdom i samfunnet og antall fattige. Er Kristelig Folkeparti enig i det?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Nå har jeg tro på at en samtale med statsministeren kanskje vil få Roar Flåthen på bedre tanker, men jeg tror ikke man trenger å gjemme seg bak – jeg hadde nær sagt – skjørtene til Roar Flåthen. Man kan stå for sin egen politikk. Kristelig Folkeparti har jo fremmet dette som forslag flere ganger. Poenget er at en sånn endring ville gi ca. 3,5 mrd. kr rett i lomma på de 800 personene i Norge som har over 3 mill. kr i inntekt. Det vil igjen føre til at vi får en utvikling hvor de rikeste i Norge vil slutte mindre opp om velferdsstaten, som er det viktigste omfordelende virkemidlet vi har. Formuesskatten vil raskt stå for fall hvis det vil være sånn at de aller rikeste – de som har aksjeeiendeler – ikke lenger betaler formuesskatt, men at det bare skal være vanlige pensjonister som skal betale den. Formuesskatten og kombinasjonen av den og utbytteskatten er grunnen til at vi har klart å få til en progressiv betaling av skatt i vårt samfunn igjen – som man ikke hadde under den regjeringa som Kristelig Folkeparti deltok i.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
En ministerpost som Venstre uansett ikke får, er finansministerposten. Jeg vil tilbake til spørsmålet om formuesskatten, som er et veldig viktig tema i dag, og som de fleste medier har kastet seg på. Venstre er jo også for at vi skal fjerne formuesskatten, eller i hvert fall at vi skal ta vekk såkalt arbeidende kapital fra denne. En fjerning av formuesskatten vil føre til at vi deler ut 13 mrd.–14 mrd. kr til private, til noen av landets rikeste mennesker. Hvis vi tar det bare fra såkalt arbeidende kapital, går halvparten, 7 mrd. kr, rett til de menneskene i Norge – i hovedsak menn, for øvrig – som har over 3 mill. kr i inntekt. Venstre er også nødt til å ta inn over seg at det er en sammenheng mellom forskjellene i samfunnet, hvor store sosiale problemer man har i samfunnet, og hvor stor andel fattige vi får. Da lurer jeg på om Venstre også har tenkt å gå i seg sjøl og se på om man kanskje heller burde støtte opp under en omfordelende skattepolitikk og en progressiv skattepolitikk også for de rikeste.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Disse såkalte studiesirklene som SV tydeligvis bedriver, deler vi i så fall med millioner av mennesker verden over, som nettopp er bekymra over en utvikling der det blir større forskjeller mellom fattige og rike, og at det har en klar påvirkning også på hvor mange som er fattige. Vi har fått en veldig interessant bok, som er fagfellevurdert forskning, som nettopp har gått inn og sett på sammenhengen mellom ulikhet i et samfunn og fattigdom, men ikke minst også sammenhengen mellom ulikhet og hvor godt samfunnet er å leve i for hele befolkninga. Vi slutter oss til den forskninga. Vi er enig i at det er bra å ha samfunn med små forskjeller, fordi det gir mindre helseproblemer, og det gir mindre kriminalitet. Det gir også større produktivitet fordi folk blir mer omstillingsvennlige. Så det er også bra for næringslivet å ha små forskjeller. Men det lar seg ikke samsvare med en skattepolitikk der de rikeste får stadig mer og drar ifra.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Hvis man ønsker seg et bedre helsevesen, burde man kanskje ikke samtidig gå inn for skattelettelser i størrelsesorden 50, 60, 70 eller var det 80 eller 90 mrd. kr – som for øvrig i hovedsak vil gå til dem som allerede har mye i samfunnet – eller legge opp til storstilt kommersiell privatisering av norske sykehus, eller legge opp til enda større bruk av anbud og flere aktører, som Adecco, som vi har sett konsekvensene av i norske sykehus. Noe av det vi virkelig trenger å gjøre framover, er å sikre at sykehusene våre er attraktive arbeidsplasser. Da blir det å gi folk gode arbeidsvilkår, ikke å gå til angrep på pensjonene deres, å sørge for at de vet at de også har jobb i morgen, og at ikke arbeidsgiverne deres plutselig blir byttet ut, som blir viktig. Er representanten enig med meg i noe av dette?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Jeg er fra samme fylke som representanten Olsen, og politiets anbefaling er i hvert fall klar, og den er at vi bør redusere skjenketida. Jeg har et annet spørsmål som dreier seg om noe helt annet: Fremskrittspartiets fylkesledere roper nå, ifølge media, etter å løfte fram igjen innvandringspolitikken. Vi hørte også Siv Jensen berøre dette i sitt innlegg. Jeg er litt spent på hva dette betyr, og på hva det betyr når Siv Jensen sier at det aldri har vært større behov for Fremskrittspartiets innvandrings- og asylpolitikk enn akkurat nå, for dette blir viktig for hva slags tone vi får i denne debatten framover. Da er spørsmålet mitt til nestlederen i Fremskrittspartiet om man vil endre tonen, om man vil være mer etterrettelig i disse debattene, om man vil slutte å bruke begreper som «korstog», sammenligne nazisme og islam og snakke om snikislamisering med det mål for øye å skape større utrygghet i befolkninga.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-10-04:
Jeg vil over på spørsmålet om klimaendringer. Høyres leder sa i stad at SV burde holde munn om klimagassutslippene, så lenge vi ikke har levert forslag. Men mitt og SVs svar til det vil være at Høyre kunne jo stemme for de forslagene som vi faktisk allerede har levert i påvente av den klimameldinga som skal komme. Vi har levert flere forslag for å hindre norske klimagassutslipp i å øke og få ned de utslippene vi allerede har – og Høyre har konsekvent stemt imot. Det gjelder spørsmålet om rensing av gasskraftverk. Det gjelder spørsmålet om restriktive tiltak overfor biltrafikken. Det gjelder i spørsmålet om oljeboring i nord, og da å ikke starte oljeboring utenfor Lofoten, Vesterålen og Senja. Alle de forslagene har Høyre vært imot. I tillegg har man sjøl tatt initiativ til å gå imot å elektrifisere, også der hvor det ikke vil være så dyrt. Hva kan dette komme av?
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-10-04:
Den varsla klimameldinga blir ein prøvestein på korleis nasjonen taklar å møte den stadig meir alvorlege åtvaringa som kjem frå FNs klimapanel. Kristeleg Folkeparti har tradisjon for å stå i lag med Senterpartiet og andre parti med miljøengasjement i denne sal for ein offensiv klimapolitikk. Ein har ikkje berre gått lenger enn regjeringa på fleire område og fleire tiltak i klimapolitikken, ein peiker samtidig generelt politisk på behovet for eit alternativ til dagens regjering, eit alternativ som vi veit vil medføre ein større innverknad for Framstegspartiet i norsk politikk, eit parti som seinast i dag gjentok at dei ikkje har bestemt seg for om det eksisterer menneskeskapte klimaendringar. Kva tankar gjer representanten Syversen seg om moglegheita for å få gjennomslag for ein offensiv klimapolitikk i eit system der Framstegspartiet har større innverknad i norsk politikk?
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-10-04:
Høgre yndar jo å framstille seg sjølv som næringslivet sin ven, og i valkampen reiser dei land og strand rundt og besøkjer bedrifter og fortel om Høgre sin politikk for næringslivet. Men det ein ikkje vel å snakke om, er dei reiskapane mange av desse bedriftene har brukt for å kome i gang, anten det er kommunale næringsfond eller regionale utviklingsmidlar – eit verkemiddelapparat som Høgre foreslår å kutte dramatisk i. I mitt fylke er eksempel på bedrifter Moods of Norway, som skulle vere kjent for dei fleste, Olden vatn og andre fantastiske bedrifter som har fått hjelp i ein oppstartsfase, som ikkje hadde pengar der og då, då dei trong dei, men som har betalt tilbake dei pengane mange gonger gjennom den verdiskapinga dei står for. Mitt spørsmål er ganske enkelt: Kvifor er det så viktig for Høgre å ta vekk denne reiskapen? Ser ikkje Høgre at slik risikokapital kan vere viktig i ein oppstartsfase?
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-10-04:
Det kan vere greitt òg med eit spørsmål frå eit parti som er nokonlunde på same planet i ein slik debatt! Hareide peiker på at i nokre saker ser ein mot høgre, og i andre saker ser ein mot venstre. Det er litt av det å vere eit sentrumsparti. Men i alle dei sakene som har vore tema for denne debatten frå Kristeleg Folkeparti si side, miljø og klima, ruspolitikk, det å sikre heile landet ei positiv utvikling, nedkjemping av fattigdom, internasjonal solidaritet, så peiker alle piler mot løysingar mellom sentrum og venstre i norsk politikk, mens blikka til Kristeleg Folkeparti ser ut for å gå mot høgre. Eg lurer rett og slett på korleis Kristeleg Folkeparti ser på moglegheita for å få gjennomført sin politikk på desse viktige områda i samarbeid med parti som heilt tydeleg skriv ut ein heilt annan medisin for klima, distriktsutvikling og ruspolitikk og andre ting vi har debattert i dag.
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-10-04:
Representanten Tenden og Venstre har eit engasjement for gründerar og småbedrifter, og det er eit engasjement vi i Senterpartiet deler. Eg hadde jo ei replikkordveksling med Høgre tidlegare i dag. Eg har to eksempel frå Tenden sin heimkommune – i alle fall før. Olden vatn og Moods of Norway er døme på bedrifter som har nytta seg av risikokapital for å komme i gang i ein oppstartsfase, men i etterkant sjølvsagt har betalt tilbake til samfunnet denne støtta mange gonger gjennom verdiskaping. Derfor var det mange i Senterpartiet som var overraska då Venstre i den førre regjeringsdeltakinga si var med og kutta desse midlane og reduserte dei. Sidan har dei hatt ei meir konstruktiv tilnærming til det, og mitt spørsmål er ganske enkelt: Kan vi vente at Venstre viss dei i framtida ein gong skulle komme i regjering, vil stå saman med Senterpartiet for å sikre desse viktige midlane for gründerar og initiativtakarar over heile landet?
Erling Sande (Senterpartiet), 2011-10-04:
Borghild Tenden og Venstre viser jo til forenklingar for eksisterande næringsliv. Det er eit godt initiativ, men det er samtidig sånn at veldig mange av framtidas arbeidsplassar enno ikkje er skapte. Det er nettopp fordi dei eksisterer som tankar og idear inne i hovudet på gründerar som har gode idear, og som ynskjer å setje dei ut i livet. Mange plassar i landet har desse personane behov for litt starthjelp. Ein har ikkje nødvendigvis feite lommebøker eller rike onklar som kan sikre dei hjelp til å komme i gang. Nettopp derfor har ein reiskapar som Innovasjon Norge, kommunale næringsfond og regionale utviklingsmidlar, som vi ser skaper mange arbeidsplassar kvart einaste år. Spørsmålet mitt er: Vil Venstre kjempe for desse midlane og at dei skal oppretthaldast, i lag med Senterpartiet, eller vil dei gå inn på den linja som dei førte då dei sat i regjering, nemleg å kutte ned på desse midlane?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Som representanten vet, gikk det veldig bra med Venstres søsterparti i Danmark, Radikale Venstre, under folketingsvalget i høst. Nå er partiet en del av den sosialdemokratisk ledede regjeringen. Representanten Skei Grande har selv i ulike sammenhenger påpekt de politiske likhetene mellom Radikale Venstre og norske Venstre. Radikale Venstre ser politikken sin tjent med å se til sentrum-venstre, mens norske Venstre ikke er fremmed for å se til Høyre og Fremskrittspartiet. Det er to helt ulike verdivalg. Jeg lurer likevel på hva representanten vil lære av den regjeringsplattformen som hennes danske søsterparti har vært med på å forhandle fram. For eksempel står det der at de vil styrke kommunenes tilskyndelse til å opprette helhetsskoler hvor læring, fysisk utfoldelse og sosiale aktiviteter kan integreres i et helstøpt forløp over hele dagen. Hva er forklaringen på at søsterpartiet til Venstre i et sammenlignbart nordisk land er sterkt for noe som norske Venstre er sterkt imot?
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Takk for svaret. Min utfordring til representanten var hva representanten vil lære av det som står i regjeringsplattformen til den danske regjeringen. Jeg skulle gjerne hatt et enda tydeligere svar på hvordan deres søsterparti gir sin tilslutning til et helt annet verdivalg enn det man ser at norske Venstre gir uttrykk for gang på gang ved mange veiskiller, der man støtter opp om Høyre og Fremskrittspartiet, sånn som man har gjort i Oslo, sånn som man gjør i Tromsø, og sånn som man gjør veldig mange andre steder. Det er to prinsipielt ulike veivalg, og det er det jeg gjerne skulle hatt klarhet i.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2011-10-04:
Frivillig innsats er også verdiskaping. Det handler først og fremst om nære, menneskelige verdier. Statistisk sentralbyrå har regnet ut hva verdiskapingen som de ideelle og frivillige organisasjonene står for, betyr i kroner og øre. I 2008 var det 92 mrd. kr. Det tilsvarer verdien av 21 Bjørvika-operaer i året. Fellesskap og frivillighet kan ikke bli vedtatt av politikere. Det må skapes av folket og det sivile samfunn. Men politikere kan gi gode rammer, slik at frivillig arbeid blir mulig. Frivillig initiativ og ideelle organisasjoner må ha gode støtteordninger og trygge rammevilkår. Vårt velferdssamfunn er bygd på tradisjoner for dugnad og deltakelse. Mye av den velferden som i dag blir finansiert i fellesskap, som rusomsorg og hjelp til de fattige, ble før drevet utelukkende av frivillige ildsjeler. I dag er frivillig sektor og private ideelle tilbud et viktig supplement til det offentlige velferdstilbudet. Derfor har vår regjering utvidet ordningen med momskompensasjon for frivillige organisasjoner. Vi skal trappe opp bevilgningene med 1 mrd. kr innen 2014. Vi prioriterer dessuten ideelle organisasjoner når oppdrag innen barnevernstjenesten blir utlyst. Det samme gjør vi i rusomsorgen, og vi vil arbeide for å sikre dem mer forutsigbare rammevilkår generelt. De private ideelle tilbudene er viktige. De befinner seg mellom det velferdsstaten leverer av velferd, og det markedet kan levere av varer og tjenester. I mellomrommet mellom det offentlige og det markedsstyrte finnes det mye kreativitet og gode spirer til sosialt entreprenørskap. Det er spirer, ideer og fornyelser som samfunnet vårt vil ha enda mer behov for i en tid da velferdssamfunnet er under press på grunn av demografiske endringer, samtidig som teknologiske framskritt gir skyhøye forventninger til hva som skal leveres. Det er to store trusler mot frivilligheten og de private ideelle aktørene. Hvis ansvaret blir for stort, kan belastningen på den enkelte også bli for stor. Da gir man opp. Den andre trusselen er å bli utkonkurrert av markedsmekanismer som gir fordeler til kommersielle og profittdrevne aktører. Det vil vi forhindre. Derfor vil vi ikke blindt slippe til profittdrevne aktører som velferdstilbydere. Derfor vil vi prioritere de private ideelle aktørene. De er drevet av engasjement, ikke av ønsket om profitt. De konkurrerer om kvalitet, ikke om pris. De bringer nytenkning, ikke markedstenkning inn i velferdstilbudene.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2011-10-04:
Venstre vil gjennom sterk satsing på fornybar energi sikre at Norge opprettholder sin posisjon som energinasjon. Men i praksis stemmer de imot småkraftverkplaner, vindmølleprosjekter, bygging av skogsbilveier og andre ulike tilrettelegginger for økt bruk at fornybar energi. Mitt spørsmål er derfor: Hvordan vil Venstre i praksis øke bruken av fornybar energi uten å legge til rette for dette ved f.eks. å bygge skogsbilveier for uttak av skogsvirke og framføring av småkraftverk?
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2011-10-04:
Når jeg hører på Arbeiderpartiets parlamentariske leder, høres det ut som om Arbeiderpartiets politikk kom først, og så kom verdiskaping og arbeidsplasser etter det. Men realiteten er at først kom verdiskapingen. Det er jo ikke slik at de 200 000–300 000 arbeidsplassene som er blitt skapt, er blitt vedtatt av regjeringen. De kom fordi det er folk som gjør som Bjarne Håkon Hanssen sa: De står opp om morran og går på jobb. Og så er det folk som eier bedrifter og skaper bedrifter. Da tenker jeg som så at det ville vært naturlig, når det er mange i Norge som er flinke til å skape bedrifter og skape arbeidsplasser, å spørre dem om råd om hva slags politikk man skulle føre – på samme måte som når Norge gjør det godt i VM. Da er det hyggelig at det skjer under et rød-grønt styre, men det mest naturlige ville jo være å spørre idrettsutøverne og trenerne hvordan de kan gjøre det enda bedre ved neste mesterskap. Næringslivet etterspør jo bl.a. mer forskning, bedre skole, mer samferdsselssatsing. De etterspør også lettelser i formuesskatten og mindre byråkrati.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2011-10-04:
Jeg lytter veldig godt når Arbeiderpartiets parlamentariske leder snakker. Jeg får høre at representanten gjentar «å skape og dele», men jeg er litt mer usikker på om hun egentlig tar konsekvensen av det. La meg bare ta et enkelt eksempel: Hvis det er slik at jo flere midler bedriftene har – flere midler kan vi vel være enige om – for å skape nye arbeidsplasser, jo tryggere blir også arbeidsplassene. Hvorfor er det da ikke en fornuftig idé å la bedriftene beholde flere midler, slik at de kan skape flere arbeidsplasser og trygge flere arbeidsplasser? Det er jo ikke slik at man trygger Norges velferd i fremtiden gjennom å skatte mer hvis man skaper mindre.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-10-04:
Fornying av offentlig sektor er viktig for Venstre og for velferden, og derfor har vi i de to siste trontaledebattene tatt opp nettopp kommunesammenslåing med representanten Helga Pedersen. Hun har begge gangene sagt at Soria Moria-erklæringen ligger fast, og at det derfor ikke vil skje noe de neste årene. Flere sentrale arbeiderpartifolk er stadig ute og mener at kommunesammenslåing er viktig, nettopp på grunn av velferden som Helga Pedersen snakket mye om i sitt innlegg. Det går på eldreomsorg, og det går på barnehageplasser og på Samhandlingsreformen som nå skal på plass. En arbeiderpartiordfører i Skedsmo har vært veldig tydelig på at dette er viktig, og sagt at hvis ikke debatten kommer nå, må det skje ved tvang. Er representanten Pedersen enig i at hvis ikke debatten starter nå, må det skje ved tvang etter hvert?
Borghild Tenden (Venstre), 2011-10-04:
Representanten skal også få mulighet til å snakke om næringspolitikk. Næringspolitikk, gründerpolitikk og verdiskaping er viktig for Venstre, og det tror jeg faktisk det er også for Senterpartiet. Vi har kommet litt på vei ved at revisjonsplikten er borte for små selskaper, og det varsles redusert krav til aksjekapital. Det er bra, og noe Venstre har jobbet for lenge. Det gjenstår derimot to andre viktige ting, og det er forenkling og bedre sosiale rettigheter for selvstendig næringsdrivende. Forenklingen har gått feil vei. Ifølge Dagens Næringsliv 30. september har byråkratiseringen blitt verre selv om de rød-grønne statsrådene lovet tidenes satsing på forenkling. Mitt konkrete spørsmål til representanten er følgende: Hvilke konkrete råd vil representanten gi til regjeringen sin når det gjelder forenkling og bedre sosiale rettigheter for gründere?
Borghild Tenden (Venstre), 2011-10-04:
Først vil jeg takke for en god oppsummering av Venstres politikk. Det var velkjente ting alt sammen, og det varmet mitt hjerte. Når det gjelder regjeringsspørsmålet, håper jeg på forståelse for det Trine Skei Grande har sagt flere ganger, at vi skal gi et klart svar i god tid før valget i 2013. Så er det sånn at i Oslo holder de nå på å forhandle, som representanten også sikkert kjenner godt til. Der har de gått inn i en konstellasjon sammen med Høyre og Kristelig Folkeparti. Det trivdes vi med i Bondevik II, og det vil vi komme til å trives godt med i Oslo.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-10-04:
Nå har vi en ny leder, en leder som også er veldig glad i landet sitt, og jeg er helt sikker på at hun, sammen med alle oss andre, vil ta et klokt valg.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-10-04:
Det spørsmålet vil jeg veldig gjerne komme tilbake til når vi nå skal behandle vårt alternative statsbudsjett, så det må representanten Holmelid vente litt med å få svar på.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-10-04:
Venstre er et parti som stemmer for det vi er for, og mot det vi er imot, noe jeg tror også alle de andre partiene gjør. Når det gjelder nedsalg: Hvis representanten hadde fulgt med i mitt innlegg, så sa jeg der hvordan vi vil bruke pengene. Vi vil bruke de pengene til oppstart av nye bedrifter, verdiskaping, gründervirksomhet. Det synes vi i Venstre er en klok måte å bruke pengene på.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-10-04:
Først er jeg veldig glad for at representanten sier at Senterpartiet er et parti for gründere og småbedrifter. Jeg synes på mange måter vi har sett litt lite til det i disse årene jeg har sittet på Stortinget. Når det gjelder Olden vatn og Moods of Norway, er jeg helt sikker på at de bedriftene hadde greid seg like bra med alle de virkemidlene som jeg refererte til det kjedsommelige på talerstolen for en liten stund siden.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-10-04:
Når det gjelder akkurat Innovasjon Norge, er vi litt uenige når det gjelder den typen Innovasjon Norge som jeg tror representanten snakker om. Vi ønsker å dele opp Innovasjon Norge i to, slik at mer penger brukes til nettopp nye bedrifter og nye tanker, som representanten snakker om, og ikke at det er sånn som nå – at mye av pengene brukes til allerede etablerte bedrifter. Det synes vi er en stor ulempe. Det brukes altfor lite penger til nye bedrifter og nye tanker. Så har vi alle de andre virkemidlene som jeg også har håpet at et parti, et sentrumsparti som Senterpartiet, ville støtte litt mer opp om. Men det kan komme nye tider.
Per Arne Olsen (Fremskrittspartiet), 2011-10-04:
Representanten Solhjell åpnet prisverdig nok med et sitat fra Margaret Thatcher, og slo vel også da ettertrykkelig fast noe vi vet fra før, at de er et parti for det kollektivistiske, et parti som setter systemet, staten, det offentlige foran enkeltmennesker. Det gjør man når det gjelder de regionale helseforetakene, hvor hensynet til Arbeiderpartiet er viktigere enn hensynet til egen politikk når man vil legge ned de regionale helseforetakene. Det gjør man overfor landets eldre når de står i kø for å få sykehjemsplass, det gjør man overfor rusmisbrukerne; det er over 5 000 som venter på behandlingsplass, og det gjør man overfor de foreldrene som er så uheldige å få barn for sent på høsten, slik at de ikke får barnehageplass. Kan representanten Solhjell være snill og nevne noen tilfeller hvor SV faktisk har sagt enkeltmennesket, pasienten, borgeren foran systemet?