Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 1999-12-15:
Det skuleåret som vi no er inne i, er heilt spesielt i den forstand at det byggjer ei bru mellom to tusenår. I møtet med det nye årtusenet er kunnskap og utdanning den beste utrustinga vi kan gje den komande generasjonen. Og medan mange taler om at oljeformuen og oljefondet er landets arvesølv, er ikkje eg i tvil om at vårt verkelege arvesølv er dei unge som veks opp i dag. Det er vår plikt og utfordring å syte for at dei får med seg i nistekorgene sine den faglege, teknologiske, sosiale, kulturelle og etiske dimensjonen som dei vil trenge for å orientere seg og finne fram i eit ukjent framtidslandskap. Difor er det gledeleg å sjå at fleire og fleire ser kor viktig det er å prioritere utdanning og kompetanse. Ved slutten av dette århundret kan vi også vere einige om at Noreg, og då særleg etter krigen, har bygd opp eit svært godt utdanningssystem. Dei mange internasjonale undersøkingane som vert gjorde, syner at Noreg ligg godt an på dei fleste felta, og på nokre felt i verdstoppen. Vi som arbeider aktivt med problematikken til dagleg, veit likevel at mykje er ugjort. Det har skuledebatten i haust vist, og vi har såleis mange utfordringar å ta fatt på også inn i det nye tusenåret. I dette perspektivet la Regjeringa i juni i år fram ei stortingsmelding om forsking, som no ligg til behandling i komiteen. Meldinga er ambisiøs og varslar at Regjeringa vil styrkje forskingsinnsatsen, slik at Noreg kjem på nivå med snittet i OECD-landa i løpet av fem år. I framlegget til statsbudsjett for 2000 har Regjeringa allereie starta opptrappinga mot dette målet, og budsjettframlegget viser ein berekna auke i forskingsløyvingane på vel 7 pst. Dette er den største auken sidan 1993, og eg er glad for at budsjettforliket i sum ikkje ser ut til å gje ein vesentleg lågare auke. Den første avkastinga frå Fondet for forsking og nyskaping vert delt ut i 2000. Fondet vil vere eit viktig verkemiddel for Regjeringa i arbeidet med å nå vekstmålet i forskingsmeldinga, og Regjeringa går inn for å auke fondskapitalen frå 3 til 4 milliardar kr i løpet av 2000. Då Stortinget samrøystes vedtok å opprette dette fondet, var det ein føresetnad at fondet skulle styrkje langsiktig, grunnleggjande forsking. I framlegget til statsbudsjett gjorde difor Regjeringa framlegg om at fondsmidlane skulle nyttast til å styrkje prioriteringane i forskingsmeldinga, nemleg den langsiktige, grunnleggjande forskinga i kunnskapsallmenningen, og fire tematiske satsingar. Eg legg til grunn at føresetnaden om å styrkje langsiktig, grunnleggjande forsking ligg fast, og at fondsmidlane kan nyttast til verkemiddel som rekruttering, vitskapleg utstyr og tiltak for auka kvalitet. Med dette som bakgrunn vil eg syte for å følgje opp komitefleirtalet sitt syn ved å gje prioritet til langsiktige tiltak innafor marin forsking, medisinsk forsking, IKT og energi- og miljøforsking. Fleirtalet i komiteen legg vekt på at satsinga på utdanning er heilt sentral i eit samfunn der kunnskap og kompetanse stadig vert viktigare for den enkelte og for næringslivet. Mellom anna peiker fleirtalet på at det er viktig å styrkje grunnskule og vidaregåande opplæring. Eg er difor nøgd med at dei frie midlane til kommunar og fylkeskommunar vert auka etter budsjettforliket, at skulefritidsordninga vert styrkt, og at elevar i vidaregåande opplæring får reduserte utgifter til lærebøker. Denne satsinga kjem i tillegg til den auken som alt ligg inne i Regjeringa sitt budsjettframlegg. Som eit viktig ledd i satsinga på skulen gjer Regjeringa framlegg til ei «skulepakke» i budsjettet. Denne satsinga aukar løyvingane til skulesektoren med 225 mill. kr, og hovudvekta er i fyrste omgang lagt på ungdomstrinnet i grunnskulen. Den auka satsinga på skulen utgjer 900 mill. kr over ein fireårsperiode, og fokuserer på informasjons- og kommunikasjonsteknologi, kompetanseutvikling, utviklingsarbeid og forsøk. År 2000 kan verte eit spennande og utfordrande år for universiteta og høgskulane sett i lys av at Mjøs-utvalet skal leggje fram si endelege innstilling 1. april. Utvalet skal bl.a. ha vurdert behovet for omstilling, finansieringsprinsipp, dimensjonering og ny gradsstruktur innafor universitets- og høgskulesektoren. Eg har merka meg at fleirtalet i komiteen ber om at dei ekstra midlane til universiteta skal verte fordelte og nytta til omstilling, forsking og rekrutteringsstillingar, og at komiteen understrekar at omstillingsarbeidet er ei kontinuerleg oppgåve. Departementet vil ved fordeling av midlar til omstilling prioritere tiltak som legg til rette for ei langsiktig strategisk omstilling ved universiteta. I innstillinga ber fleirtalet i komiteen om at økonomien ved kunsthøgskulane vert vurdert. I samband med revidert nasjonalbudsjett 1999 orienterte eg om den økonomiske situasjonen ved Kunsthøgskolen i Oslo. Eg vil kome tilbake til ein vidare gjennomgang av økonomien ved kunsthøgskulane med ei samanlikning mellom institusjonane over tid. Eg har merka meg komiteen sitt framlegg til vedtak i samband med saka om samlokalisering av Noregs musikkhøgskole og tidlegare Østlandets musikkonservatorium. Eg er samd med komiteen i at denne saka skal løysast så snart råd er. Kyrkje-, utdannings- og forskingsdepartementet, Arbeids- og administrasjonsdepartement og Statsbygg er i dialog med NRK for å setje i verk eit arbeid for å greie ut dei alternativa som no ligg føre for tilleggsareal til Musikkhøgskolen. Eg tek òg til etterretning at komiteen meiner at den statlege innvendinga mot omregulering til bustadformål av det aktuelle tomteområdet skal trekkjast når nødvendige tomteareal til Musikkhøgskolen er sikra. Dette vil verte gjort. Som ei oppfølging av Stortinget sitt vedtak i samband med budsjetthandsaminga i fjor vart det i Kyrkje-, utdannings- og forskingsdepartementets budsjettproposisjon for 2000 lagt fram ei oversikt over byggjebehovet i sektoren. På bakgrunn av den økonomiske situasjonen og spesielt den høge aktiviteten i byggjebransjen vart det ikkje føreslått løyvingar til ny byggjeaktivitet i 2000. Eg har merka meg at komiteen fleire stader i innstillinga har ei omtale og prioritering av ulike byggjeprosjekt innafor universitets- og høgskulesektoren, og vil ta med dette i det vidare arbeidet. Prosjekteringsløyvinga til Urbygningen i Oslo vil verte følgd opp, slik komiteen ber om. Fleirtalet ber Regjeringa vurdere å endre reglane for tildeling av tilskot til studentbustader, slik at tilskotssatsen t.d. i Oslo kan aukast til 300 000 kr pr. bustadeining, men innafor den øvre grensa for tilskot på 60 pst. av byggjekostnadene. Reglane for tildeling av tilsegn om tilskott til bygging av studentbustader er allereie slik at tilskotssatsen t.d. i Oslo kan utgjere 300 000 kr. Eg er glad for den breie støtta frå komiteen til arbeidet med Kompetansereforma for vaksne, og for at komiteen har slutta opp om løyvingane på til saman 180 mill. kr i 2000. Reforma er avgjerande for at både privat og offentleg verksemd skal kunne få den kompetente og fleksible arbeidskrafta som trengst i eit samfunn der økonomien og velferda i framtida er basert på kunnskap. For at reforma skal vere vellukka, må den byggje på samhandling og engasjement frå mange aktørar. Prosessen er no godt i gang med eit tett samarbeid mellom styresmaktene, partane i arbeidslivet og organisasjonar og institusjonar som tilbyr kompetanseutvikling. Vaksne som treng grunnskuleopplæring og vidaregåande opplæring er særleg viktige målgrupper for reforma. Departementet arbeider med å følgje opp Stortinget sitt vedtak om å lovfeste retten til grunnskuleopplæring for vaksne. Eg er nøgd med at fleirtalet i komiteen støttar innføringa av ein rett for vaksne til vidaregåande opplæring frå skuleåret 2000-2001. Eg vil kome attende til Stortinget med ein lovproposisjon om dette våren 2000. Stortinget har nyleg vedteke endringar i arbeidsmiljølova som gjev arbeidstakarar individuell rett til utdanningspermisjon. Dette er ein viktig føresetnad for gjennomføringa av reforma, sjølv om det framleis er slik at vi ynskjer at det i størst mogleg grad skal leggjast til rette for kompetanseutvikling på arbeidsplassen. Endringane i utdanningsfinansieringa som Stortinget har slutta seg til, vil gjere det lettare å kombinere arbeid og utdanning. Når det gjeld komiteen sitt framlegg og merknader til kyrkjebudsjettet, har eg merka meg at komiteen går inn for at det vert skipa fleire preste- og diakonstillingar gjennom at det er funne plass for ein auke av ramma på 3 mill. kr for neste år. Eg ser dette framlegget, og komitemerknadene elles, som uttrykk for ei grunnleggjande positiv haldning til Kyrkja som folkekyrkje og til dei verdiane som dei tilsette i Kyrkja skaper i samfunnet vårt. Som kyrkjestatsråd er eg glad for denne grunnhaldninga. Elles har eg særleg merka meg framlegg og vurderingar som gjeld bruken av avkastninga frå Opplysningsvesenets fond. Spørsmål om bruken av avkastninga frå dette fondet vil verte drøfta i den stortingsmeldinga om økonomien i Kyrkja som vil verte lagd fram på nyåret. Eg meiner det er ein stor fordel at dette spørsmålet vert sett i samanheng med andre spørsmål som meldinga vil ta opp, slik at dei ulike spørsmåla kan verte diskuterte innafor ein heilskap, noko komiteen i budsjettinnstillinga frå i fjor sjølv peika på som viktig. Til slutt vil eg som fagstatsråd seie at eg er imponert over den måten som komiteen har gjennomført dette arbeidet på, og det grunnlaget dei har gjeve departementet og meg som statsråd å arbeide vidare på.