Olav Akselsen (Arbeiderpartiet), 2001-03-27:
Denne saka er ein svært viktig del av strategien for å leggja om energiproduksjonen og energibruken i Noreg. Med denne lovendringa legg me grunnlag for ei heilt ny og meir effektiv organisering av arbeidet for å avgrensa energibruken, vri forbruket frå elektrisitet til miljøvennleg varme og auka produksjonen av alternativ energi. Eg er derfor glad for den store oppslutninga denne saka ser ut til å få i dag. Dagens måte å organisera dette arbeidet på er både fragmentert og lite målretta. Lovpålagd enøk er finansiert gjennom eit påslag på nettariffen, og arbeidet blir oftast utført av regionale enøksenter. Arbeidet er avgrensa til nøytral informasjon og rettleiing. For liten fleksibilitet i bruken av pengane, problem med å etterprøva resultata og manglande motivasjon hos nettselskapa, som er eigarane, tyder på at ting kan gjerast betre enn i dag. Noregs vassdrags- og energidirektorat kan koma opp i situasjonar der rolla som konsesjonsmyndigheit og regulator er i konflikt med arbeidet for å fremja auka bruk av fornybar energi. Som direktorat er NVE òg bunde av ei rekkje institusjonelle rammer som gjer det vanskeleg med ei langsiktig og meir aktiv satsing. Arbeidet med omlegging av energiproduksjon og energibruk må organiserast på ein annan måte for at me skal oppnå dei resultata som me ønskjer. Lovendringa byggjer opp under den breie semja om dei energipolitiske måla som kom fram i innstillinga til energimeldinga i fjor vår. Eit fleirtal var samd i målet om å avgrensa forbruket, om å ta i bruk 3 TWh ny vindkraft og 4 TWh med vassboren varme basert på nye fornybare energikjelder, varmepumper og spillvarme innan 2010. Desse måla ligg òg til grunn for Regjeringa sin politikk på dette området. På bakgrunn av innstillinga blir det no oppretta eit energiorgan i Trondheim før sommaren, og det nye organet skal bera namnet Enova. Like viktig som organiseringa er det at lovendringa fører til ei ny finansiering av dette arbeidet. Det at påslaget på nettariffen blir obligatorisk, og at me opprettar eit energifond, vil medverka til ei meir fleksibel og langsiktig finansiering. Aktivitetane til Enova skal finansierast av energifondet. Det skal setjast konkrete og langsiktige resultatmål for bruken av midlane i fondet. Stortinget vil årleg bli orientert om resultatet av arbeidet. Effekten av tiltaka skal evaluerast etter fire år. Føremålet med denne omlegginga er å få ei meir slagkraftig og offensiv organisering av arbeidet for å nå dei energipolitiske måla. Derfor overraskar det meg at einskilde parti ønskjer å splitta opp og byråkratisera dette arbeidet no. I samband med budsjettet for inneverande år var det brei semje om at ein ønskte å stimulera til bruk av gass i system med vassboren varme. Med mindretalet sitt opplegg ville slike prosjekt for framtida måtta senda to søknader og venda seg til to ulike byråkrati. Det vil vera eit tilbakeslag òg i forhold til den måten dette arbeidet er organisert på i dag. Naturgass er etter mitt syn ein viktig del av arbeidet med omlegging av energisystemet. Naturgassen vil i framtida spela ei langt viktigare rolle enn i dag. Det er bra både for næringsutvikling, for miljøet og for energiforsyninga. Heilt til slutt vil eg seia at dette nye organet er avhengig av å knytta til seg ekstern hjelp for å kunna gjera jobben. Dette skal altså ikkje vera eit utøvande organ, så m.a. i samband med arbeid i tilknyting til gass og andre energikjelder vil ein òg i framtida ha behov for dei miljøa som eksisterer på dette området i dag.