Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2000-11-27:
Jeg må starte med en liten kommentar til det siste replikkordskiftet. Det er vel ikke så ofte vi her i stortingssalen hører utilslørte oppfordringer til skattetilpasninger fremført av finanspolitiske talspersoner, slik vi hørte fra representanten Johansen for kort tid siden. Budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet og de tre sentrumspartiene har gitt nødvendig avklaring rundt Stortingets behandling av statsbudsjettet for 2001. Avtalen fører videre hovedprioriteringene i budsjettforslaget som Regjeringen la fram i oktober. Den gjør det ved at vi har beholdt økt satsing på velferd som helse, eldreomsorg, skole og barnehager mer rettferdig fordeling nasjonalt, med sterk omfordeling gjennom skattesystemet ved skatt på aksjeutbytte og lettelser i skatten på arbeid – og internasjonalt gjennom kraftig økning i bistandsmidlene trygghet for arbeid og personlig økonomi gjennom ansvarlig bruk av oljeinntektene for ikke å øke presset mot arbeidsplassene og på renta Avtalen for 2001 fører videre det budsjettarbeidet Arbeiderpartiet og sentrumspartiene fikk i stand i fjor for årets budsjett. Partiene har sammen tatt ansvar for å prioritere innenfor ansvarlige rammer, og har klart å finne fram til et opplegg som begge parter kan stå inne for fullt og helt. Dette skiller seg fra de budsjettene Bondevik-regjeringen fikk vedtatt for årene 1998 og 1999, hvor Fremskrittspartiet og Høyre stemte for sentrumspartienes forslag først etter at deres egne budsjettforslag var nedstemt i stortingssalen. Regjeringens budsjettforslag ble betegnet som et av de mest profilerte som har vært fremmet på mange år. Det ble skapt rom for økt satsing på velferd ved at næringslivet etter mange gode år må bidra noe mer til fellesskapet. Konjunkturavgiften som Regjeringen foreslo, er erstattet med andre og tilsvarende tilstramminger overfor næringslivet, og noe av tilstrammingen er flyttet over til forbrukerne. Skatt på aksjeutbytte blir med mindre endringer vedtatt slik Regjeringen foreslo. Forskjellene har økt det siste tiåret. Mesteparten av forklaringen ligger i utbetaling av aksjeutbytte. De 5 pst. rikeste mottar 90 pst. av aksjeutbyttet. Skatt på aksjeutbytte er derfor et meget viktig tiltak for mer rettferdig fordeling. På utgiftssiden er alle de viktige satsingene på velferd beholdt. Utdanning og helse er kommet ut med styrking gjennom budsjettavtalen. Den profil Regjeringen presenterte i sitt budsjettforslag, er med andre ord sikret gjennom avtalen med sentrumspartiene. Sammen med statsbudsjettet la Regjeringen i år fram forslag til en omfattende reform av merverdiavgiften. Momsreformen er en kraftig opprydning som sikrer staten langsiktige inntekter gjennom et bredere avgiftsgrunnlag. Det er viktig at et bredt flertall nå står sammen om gjennomføringen av denne reformen. Endringene i Regjeringens opplegg for momsreformen utgjør en stor andel av endringene knyttet til statens inntekter i budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene. Dette bidrar til å blåse opp tallene når man skal vurdere omfanget av forliket. I budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene ble det enighet om å redusere momssatsen på mat til 12 pst. fra 1. juli 2001. Det ble også enighet om unntak fra momssystemet for persontransport, overnatting, reisebyråer og enkelte andre virksomheter. Budsjettet for neste år gir rom for mer penger til helse, mer til eldreomsorg og flere barnehager. Dette er viktige satsinger i arbeiderpartiregjeringens budsjettforslag, og som budsjettavtalen fører videre. Kommunene kommer bedre ut av neste års budsjett enn hva som har vært tilfellet på flere år. Med en inntektsvekst på 5 milliarder kr, hvorav nærmere 2 milliarder kr er økning i frie inntekter, settes kommunene bedre i stand til å løse viktige velferdsoppgaver. Når økt ferie og lærerlønn på toppen av dette kompenseres, er det grunn til å slå fast at kommuneopplegget for 2001 er godt. Budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene kompenserer utover dette kommunene for merkostnader knyttet til endringer i pensjonssystemet, som er vedtatt i Stortinget. Budsjettavtalen er blitt godt mottatt i fagøkonomiske kretser. Det er en stor styrke at Arbeiderpartiet og sentrumspartiene gjennom forhandlinger om statsbudsjettet nå kan enes om et fortsatt balansert økonomisk opplegg. Det er de unge familiene med høye lån som er vinnere når Stortinget i morgen skal vedta et statsbudsjett som bidrar til å holde rentene nede. Arbeiderpartiet la ikke fram noe eget budsjettalternativ for 2000, og sentrumspartiene gjør heller ikke det for 2001. Enigheten mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene om budsjettene for de to siste årene er på denne måten vesentlig mer omfattende enn tidligere avtaler i denne stortingsperioden. Dette er blitt mulig fordi det i vesentlige spørsmål om innretningen av den økonomiske politikken er mindre avstand mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene enn mellom høyrepartiene og sentrumspartiene. Høyres og Fremskrittspartiets alternative budsjetter, slik det fremgår av finansinnstillingen, viser med all tydelighet hvor de store skillelinjene går i norsk politikk. Deres forslag om omfattende skatte- og avgiftslettelser skal betales gjennom svekket sykelønnsordning, gjennom mindre til kommuner og distrikter og gjennom mindre til de fattigste i verden. Deres skatte- og avgiftsløfter skal med andre ord betales ved å redusere på områder Arbeiderpartiet og sentrumspartiene gjennom to budsjettforlik har vært enige om å prioritere. I sitt alternative budsjett reduserer Høyre skattene og avgiftene med om lag 19 milliarder kr, Fremskrittspartiet med hele 40 milliarder kr. Hvem er det så som skal betale dette gildet ifølge de to høyrepartiene? Jo, det skal kuttes i sykelønnsordningen, noe som særlig rammer kvinner og eldre arbeidstakere. For en typisk industriarbeidende kvinne gir Høyres kutt i sykelønnsordningen et inntektstap på over 4 000 kr i året. Fremskrittspartiets opplegg gir et inntektstap på over 7 000 kr. Men utslagene blir verst for de langtidssykmeldte. Med ett års sykefravær blir inntektstapet for den kvinnelige industriarbeideren over 23 000 kr med Høyres budsjettforslag. Fremskrittspartiets sykelønnsordning gir et inntektstap for den samme personen på nesten 46 000 kr. Høyrepartiene tar også fra bistandsmidlene. Høyre vil ta bort 2,5 milliarder kr og Fremskrittspartiet 6,6 milliarder kr. De vil med andre ord at et av verdens rikeste land skal redusere støtten til verdens fattigste og krigsherjede områder. Høyrepartiene vil også kutte kraftig i virkemidlene overfor distriktene. De vil skjære ned med milliardbeløp på jordbruksoverføringene og næringslivsordningene. Fremskrittspartiets opplegg innebærer videre en skattesvikt på om lag 6 milliarder kr for kommunesektoren. Budsjettavtalen som sentrumspartiene og Arbeiderpartiet har inngått, blir da, satt opp mot budsjettforslagene fra Høyre og Fremskrittspartiet, meget avklarende. Høyrepartiene kutter der hvor Arbeiderpartiet og sentrumspartiene gjennom to budsjettforlik er enige om å prioritere. Det er et flertall i dette storting som vil prioritere mer til velferd, en styrket kommuneøkonomi, distriktstiltak og internasjonal solidaritet. Budsjettavtalen mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene viser at partiene som ønsker slik prioritering, har vist vilje til å sette mindre uenighet til side for å skaffe flertall for alt det viktige som vi faktisk er enige om. Det kommer landets innbyggere til gode.