Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2004-11-26:
Innledningsvis vil jeg svare igjen på det som var temaet i forrige replikk. Kristelig Folkeparti er glad for at boligskatten faller bort. Det er en skatt som rammer folk flest, og vi er stolte av å ha programfestet å gjennomføre at vi tar bort skatt på vanlige folks hus og hjem. Debatten i dag er en oppfølging og en konsekvens av debatten og vedtakene i Stortinget i går. Odelstinget skal gjennomføre de lovendringene som er nødvendige for å følge opp det vedtatte budsjettet. Av de lovendringene vi har til behandling i dag, er det spesielt tre områder det er viktig for Kristelig Folkeparti å omtale: de skritt som tas i forhold til en ny skattereform utvidelse av ordningen med skattefradrag for gaver til frivillige organisasjoner gevinstbeskatning for overdragelse av landbrukseiendommer Skattesystemets viktigste oppgaver er å skaffe inntekter til samfunnets fellesutgifter. Måten dette skjer på, er ikke uvesentlig. Skal en betale inn til samfunnets felleskasse, er det en rimelig forventning hos folk at det må skje på en rettferdig måte. Et av de største problemene i dag er at skattesystemet ikke er rettferdig, og dermed undergraver det skattesystemets legitimitet. I vår behandlet Stortinget skattemeldingen, og i statsbudsjettet for 2005 tas de første skritt for å følge opp denne. Målet med skattereformen er et bedre og mer rettferdig skattesystem og et redusert skatte- og avgiftsnivå. Dette bidrar til økt verdiskaping og en sikring av velferden. Skattereformen er en helhetlig reform. Det er en systemreform og ikke en à la carte-meny som en kan plukke fritt fra. Det er en reform som henger sammen. Noen av endringene gir skatteøkninger, andre gir skatteletter. Summen er et mer rettferdig, forutsigbart og næringsvennlig skattesystem. Det er viktig for verdiskapingen, og det er viktig for legitimiteten i skattesystemet for folk flest. I Lund kommune i Rogaland er det en liten bedrift med tolv ansatte som lager tresko. Det er viktige arbeidsplasser i Distrikts-Norge. Den lille bedriften, Eik Treskofabrikk, har ligget på om lag 7 mill. kr i omsetning. Bedriften har bygd seg opp over år og har i sommer gjort stor suksess med fargede norske tresko. Men de har en klar utfordring til meg: Fjern delingsmodellen. Vi har klart å gå med et overskudd som vi ønsker å la stå i bedriften til nye investeringer, og vi skjønner ikke at noe av dette skal beskattes som lønn. Delingsmodellen, som skulle skille ut lønnsinntekt fra næringsinntekt, fungerer ikke slik man hadde tenkt, og Regjeringen la fram forslag om å innføre nye modeller, blant dem aksjonærmodellen, som skal ta vare på de intensjonene. Det er positivt at det er flertall for forslaget om å innføre aksjonærmodellen. Den innebærer at aksjeutbytter og gevinst utover en viss avkastning skattlegges som alminnelig inntekt. Denne modellen bidrar til en mer rettferdig beskatning. Arbeidsinntekter og kapitalinntekter vil bli beskattet mer likt. Det betyr at i det øyeblikk en tar ut inntekt til privat forbruk, skal en betale skatt tilnærmet likt det en gjør for lønnsinntekter. Bruker en pengene til å utvikle bedriften eller investere i andre bedrifter og er med på å skape arbeidsplasser, skal en fortsatt bare betale 28 pst. skatt. Å innføre aksjonærmodellen alene vil være å innføre en netto skatteskjerpelse. Det er ikke hensikten med skattereformen. For Kristelig Folkeparti er det viktig å se hele skattereformen i sammenheng. Kristelig Folkeparti er positiv til innføring av fritaksmetoden som hindrer at aksjeinntekter blir beskattet flere ganger i en eierkjede med norske selskaper. Med denne nyordningen faller også retten til å kreve fradrag for aksjeeierkostnader bort. Det er derfor behov for overgangsregler for hvor selskaper kan kreve fradrag for tap ved realisasjon av aksjer etter 26. mars, dersom det kan dokumenteres at avviklingsprosess var besluttet iverksatt før 26. mars. I forslaget til overgangsregler blir det vist til at det ved siden av likvidasjon truffet av selskapets generalforsamling også kan brukes vedtak om oppløsning av tingretten. Dom i medhold av bestemmelser i aksjeloven kan også være grunnlag for et slikt fradrag. Her er det viktig at det i forskriften blir gjort klart at dersom det også på andre måter kan dokumenteres at man har tatt sikte på avvikling, skal det omfattes av overgangsbestemmelsene. Skattereformen innebærer også en gjennomgang av fradragsordningene. Noen fradrag kan det være riktig å fjerne mot et høyere generelt minstefradrag. De frivillige organisasjonene gjør en uvurderlig innsats for barn og unge, ja, de gjør en uvurderlig velferdsinnsats for hele samfunnet. Sammen med gode velferdsordninger bidrar de frivillige organisasjonene til innsats og dugnadsånd i lokalsamfunnet og til økt livskvalitet, og Norge er et godt land å bo i. Gjennom frivillig innsats og engasjement får mange også bruke andre sider av seg selv enn de gjør på jobb eller i skolen. For Kristelig Folkeparti er det viktig at de frivillige organisasjonene har stabile og gode økonomiske betingelser for sitt samfunnsarbeid. Vi er derfor svært glad for at det er flertall for å følge opp målsettingen i Sem-erklæringen om en ytterligere styrking av de frivillige organisasjonene. Den maksimale fradragsgrensen for gaver til frivillige organisasjoner vil derfor bli utvidet fra 6 000 kr til 12 000 kr. Det er med undring jeg registrerer at Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti ønsker å ta bort hele ordningen, og at Sosialistisk Venstreparti ser gaver med skattefradragsordning som en trussel mot offentlige inntekter. Gaver med skattefradrag er ingen trussel mot, men et positivt supplement til, de offentlige støtteordningene. La oss håpe givergleden til de frivillige organisasjonene øker kraftig. De reduserte skatteinntektene er vel anvendte penger. Det er god samfunnsøkonomi å gi de frivillige organisasjonene romslige vilkår. Til sist vil jeg si noen ord om gevinstbeskatning ved realisasjon av landbrukseiendom. I dag kan salg av landbrukseiendom skje uten gevinstbeskatning når eieren har hatt eiendommen i mer enn ti år. Denne regelen foreslås opphevet. Flertallet i komiteen går inn for å unnta familieoverdragelser av landbrukseiendommer fra gevinstbeskatning, dvs. å videreføre tiårsregelen for familieovertakelser, slik at generasjonsskifter fortsatt kan skje på ikke-kommersielle vilkår, og innføre skatt på gevinst ved andre overdragelser. Selger man en gård ut av slekta, bør man betale skatt på gevinsten. For Kristelig Folkeparti er det viktig at det fortsatt skal være rimelige skifter innad i familien. Det har vært en tradisjon at staten ikke skal tjene på familieoverdragelser innenfor landbruket. Kristelig Folkeparti er opptatt av et rettferdig, forutsigbart og næringsvennlig skattesystem. Vi er glad for økt fradrag for gaver til frivillige organisasjoner. Og vi ønsker gode rammevilkår for landbruket.