Bjørn Lødemel (Høyre), 2011-01-17:
Noreg har vore ei energistormakt innen olje og gass i fleire tiår. Vi har hausta av dei enorme ressursane i Nordsjøen, og det har gjort oss til eit av verdas rikaste land. Framleis er det store ressursar vi kan utnytte. Noreg er også ein storprodusent av rein fornybar energi i Europa. Det blir hevda med tyngd at vi er Europa sitt batteri på kraft. Dersom vi skal kunne spele denne viktige rolla, er det heilt avgjerande at vi har tilstrekkeleg og sikker nettkapasitet til Europa. Derfor er også infrastruktur eit viktig tema i den debatten interpellanten her tek opp. I februar 2010 hadde vi ein interpellasjon om «supernett» til Europa her i salen. Same dag vart det underteikna ei avtale mellom Noreg og nordsjølanda om eit samarbeid om å greie ut eit offshorenett i Nordsjøen. Det vart også underteikna ei avtale 3. desember 2010 mellom partane i The North Seas Countries’ Offshore Grid Initiative, der Noreg også er med. Det er positivt at regjeringa følgjer opp, men det hadde også vore spennande å høyre kva for konsekvensar statsråden meinar utviklinga av eit slikt offshorenett i Nordsjøen vil ha for utviklinga av nettet i Noreg og for dei andre planane om utanlandskablar som vi har sett i det siste. Det hadde også vore interessant å utfordre statsråden på i kva tempo ein ser for seg ei slik utbygging. Noreg har stort potensial for produksjon av fornybar energi, og det er store planar for ny produksjon av fornybar energi. Regjeringa si klimamelding og klimaforliket på Stortinget frå januar 2008 viser til at Noreg innan 2016 skal realisere 30 TWh ny fornybar energiproduksjon eller energibruk. Det eksisterer i dag kjende gasskraft- og vindkraftprosjekt som kan stå for ein årsproduksjon på mellom 40 og 50 TWh kvar dersom alt dette blir realisert og produserer for fullt. I tillegg er der kjende planlagde vasskraftprosjekt tilsvarande om lag 12 TWh årleg produksjon, og prosjekt innan varme tilsvarande 5 TWh årleg produksjon. NVE slår fast at det er 35–40 TWh vasskraftressursar tilgjengeleg utanfor området som er omfatta av verneplanen, og vidare at det er meldt ca. 35–40 TWh vindkraft. NVE seier dessutan at 25 TWh bioenergi, medrekna 4 TWh avfall, er tilgjengelege utan å ta ressursar frå treforedling. NVE slår òg fast at innan 2020 vil kraftbalansen i Norden vise eit overskot på 30–40 TWh årleg produksjon. Av dette vil Noreg kunne ha eit overskot på opptil 12 TWh. Dersom Noreg skal produsere meir fornybar energi, og vi ikkje forventar stor auke i innanlands forbruk, må kapasiteten til utlandet aukast vesentleg, eventuelt i tillegg til at ein også kan elektrifisere delar av plattformene på norsk sokkel. Norsk Industri er uroa for kva kraftoverføringa til resten av Europa vil bety for prisnivået på kraft i Noreg. Leiaren i LO-forbundet Industri Energi, Leif Sande, har bl.a. åtvara mot fleire utanlandskablar. I Dagens Næringsliv 18. januar 2010 uttalar konsernsjef Svein Richard Brandtzæg i Hydro: «Det er ikke noen motsetning mellom eksport av kraft og eksport av aluminium. Begge deler er eksport av fornybar energi, videreforedlet eller som råvare, begge deler kan bidra til å løse klimaproblemene, og begge deler gir verdiskaping for det norske samfunnet.» Eg har tru på Hydro og på framtidig norsk foredling. Vindmøllene har som kjent ikkje moglegheit for å lagre energi. Dermed kan heller ikkje produksjonen frå desse regulerast opp eller ned i takt med prisnivå og etterspørsel i marknaden. Noreg vil – med våre effektive moglegheiter til å regulere produksjon frå vasskraftmagasina – kunne importere billig kraft i løpet av natta. Det bør kraftkrevjande industri, med døgnkontinuerleg skift, kunne utnytte. Faktisk har denne energien vore så billig sist haust at spotprisane har vore negative til tider, og vi har betalt for å kjøpe krafta. Med større kapasitet til og frå Europa vil dette også ha innverknad på prisnivået her heime, og det er tydeleg å registrere at det er mindre skepsis til fleire kablar mellom Europa og Noreg også på grunn av prisen. Dette er kanskje bakgrunnen for at leiaren i Norsk Industri, Stein Lier-Hansen, har uttrykt seg positivt til ei styrking av kabelsambandet til utlandet. Dersom vårt mål er at Noreg skal vere ei energistormakt som utnyttar dei industrielle moglegheitene vi har innanfor produksjon av fornybar energi, er auka kapasitet på utanlandssambandet ein grunnleggjande og nødvendig føresetnad, og då blir det viktig å sørgje for at Statnett og andre så fort som mogleg får gjort investeringar i nye kablar til Europa.