Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2020-12-11:
Også når det gjelder statsrådets protokoller, er innstillinga fra kontroll- og konstitusjonskomiteen enstemmig. Det dokumentet vi nå behandler, innebærer en viktig kontroll for å følge opp at de vedtak og intensjoner med vedtak som ligger til grunn for Stortingets vedtak, følges opp av regjeringa. Derfor er dokumentet viktig, selv om en sjelden hører de store merknadene fra Stortingets side. Denne gangen er det rapportert om en dissens i regjeringa. Det var regjeringsmedlemmene fra Venstre som tok dissens i lovforslaget om Etterretningstjenesten. Når det gjelder benådninger, er det få. De aller fleste søknader blir avvist, noen blir anket til statsråd, og noen få blir etterkommet, da som regel i tråd med en positiv innstilling fra departementet. Men i disse dager kan jeg si at vi får være glad for den praksisen vi har når det gjelder eventuelle benådninger. Når en ser hvor stort politisk tema dette er i USA for tida, er jeg glad for det systemet vi har, og at det ikke blir brukt politisk. Så er det gjennomgang av forskrifter, som er en vesentlig del av denne saken, og i år har det vært et veldig spesielt år. Rapporten vi har nå, gjelder fram til 30. juni, og i den perioden, og for så vidt også i perioden etterpå, har vi hatt og har fremdeles en spesiell situasjon i Norge. Noe av det spesielle denne gangen, er at det ble vedtatt en egen koronalov i Stortinget. Det var etter forslag fra regjeringa, men med betydelige endringer i loven da den ble behandlet i Stortinget. Virketida ble redusert fra seks måneder til én måned, det ble strammet inn i forhold til et generelt ønske om å kunne fravike lover til at det ble begrenset til 62 nærmere angitte lover, og ikke minst ble det lagt inn en sikringsmekanisme om at et eventuelt forskriftsforslag kunne stoppes av en tredjedel av Stortinget. Da ville det selvfølgelig være mulig for regjeringa å komme med forslag til Stortinget og få det behandlet på ordinært vis. Og jeg vil si at i løpet av koronaperioden har Stortinget vist en fantastisk god evne til både å samarbeide og å behandle saker raskt. Men det er en veldig spesiell situasjon, som jo er en dominerende del av denne rapporten om statsrådets protokoller. Et annet område som har vært brukt spesielt mye i år, en annen lov som har blitt brukt som utgangspunkt for forskrift, er smittevernloven. Det er vedtatt 53 forskrifter med hjemmel i smittevernloven, og det er en enstemmig komité som mener at både når det gjelder praktiseringen av den midlertidige loven, som ble opphevet 27. mai, og ikke minst praktiseringen av smittevernloven, som jo er ment å være en permanent lov, er det viktig å gå igjennom erfaringene med dem og ikke minst det demokratiske perspektivet ved dem, når vi har lagt perioden med den spesielle situasjonen bak oss. For det er viktig at vi finner balansen mellom den utøvende myndighets mulighet til rask handling og demokratisk kontroll. Den balansen må vi sørge for at er ivaretatt. Til slutt noen få betraktninger om nettopp det med forskrifter, for det har vært et tema bl.a. i tidligere gjennomganger av statsrådets protokoller fra kontroll- og konstitusjonskomiteen, og jeg kan si at det også er et tema i det stortingsoppnevnte Harberg-utvalget: Det er et dilemma i vårt demokrati at når det gjelder fullmaktsadgang på delegert fullmakt, begynner avstanden til lovgivers intensjon å bli ganske stor. Da er det usedvanlig viktig at vi som skal passe på demokratiet, ser etter at de forskrifter som utformes, faktisk er i tråd med Stortingets intensjon. Det må være den typen delegerte fullmakter, men det er viktig at vi passer på at de også følges opp av Stortinget.