Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-06-17:
Slik Odelstinget pleier, foretar vi nå i juni noen få endringer i skatte- og avgiftsopplegget, for 2007. Det skal bli lettere for private arbeidsgivere å få oversikt over hva de må gjøre for å ansette hushjelp, snekker osv. på lovlig måte. Det blir gjort to hovedgrep for å få til dette. For det første økes grensen for når det skal betales arbeidsgiveravgift for arbeid i privat hjem og fritidsbolig, fra 50 000 kr til 60 000 kr. Dette betyr at når samlet årlig lønnsutbetaling fra husholdningen ikke overstiger 60 000 kr, skal det ikke betales arbeidsgiveravgift. Betaling for privat pass av barn under tolv år og barn med særlige behov er allerede i dag fritatt for arbeidsgiveravgift uavhengig av lønnsutbetalingens størrelse. For det andre vil beløpsgrensene som avgjør når man kan bruke de ulike forenklede oppgjørsordningene for innbetaling av skattetrekk, samordnes, slik at man får en felles grense på 60 000 kr. I de tilfellene hvor samlet utbetalt lønn er 60 000 kr eller mindre, kan man etter dette velge mellom to alternative oppgjørsordninger for skattetrekk: Man kan sette trekket inn på en vanlig skattetrekkskonto og betale det samlede beløpet inn til staten én gang i året, ikke seks ganger årlig slik andre arbeidsgivere må. Alternativt kan man gi melding om og betale inn forskuddstrekket til staten ved hver lønnsutbetaling. Alle som bruker den sistnevnte forenklede ordningen, slipper å skaffe seg organisasjonsnummer og opprette egen skattetrekkskonto, slik andre arbeidsgivere må. Slike forenklinger er viktige i kampen mot svart arbeid. Jeg synes dette er et bedre tiltak enn f.eks. skattefritak for arbeid i hjemmet, slik enkelte andre partier har foreslått. Utfordringen blir å gjøre dette tiltaket kjent, slik at folk benytter seg av det. I odelstingsproposisjonen ligger det også enkelte justeringer/opprettinger i rederiskatteordningen. Forslagene har sammenheng med omleggingen av rederibeskatningen i fjor høst. Det viktigste er at tidsperioden for overgangsreglene om inntreden i ordningen med regnskapsmessige verdier, forlenges til 1. januar 2009, slik at alle rederier får tid til å omorganisere seg i tide til å kunne tre inn i ordningen med regnskapsmessige verdier. De øvrige endringene er justeringer/opprettinger av mer teknisk og systemmessig art. Finanskomiteens mindretall har innvendinger mot ikrafttredelsestidspunktet for en av justeringene. Ved endringene i rederibeskatningen i fjor høst ble det vedtatt regler som skulle sikre at når selskaper tar virksomhet inn i ordningen fra ordinær beskatning, skal latente skatteforpliktelser knyttet til denne virksomheten beskattes. Beskatning skal skje bl.a. når andeler i deltakerlignede selskaper realiseres til selskap innenfor ordningen. Ved en feil nevner denne lovbestemmelsen bare «salg» og ikke andre typer realisasjon, f.eks. tingsinnskudd mot aksjer. Denne feilen foreslås rettet opp, slik at beskatningen ikke kan omgås ved å realisere andeler til selskap innenfor ordningen på annen måte enn ved salg. Ikrafttredelsen av denne opprettingen er satt til 5. oktober 2007, dvs. den samme datoen som den opprinnelige regelen trådte i kraft. I den nye rederiskatteordningen er det slik at når et rederi velger å flytte virksomhet som har vært utenfor ordningen inn i ordningen, skal alle latente skatteforpliktelser gjøres opp. Dette innebærer teknisk kompliserte regler, men den grunnleggende intensjonen er klar: Alle latente forpliktelser skal gjøres opp. Den presiseringen som er foreslått i skatteloven § 8-14 fjerde ledd, innebærer en oppretting av en opplagt inkurie og dermed en tetting av et mulig hull i reglene. Dette kommer neppe uforutsett på noen. Å la være å tette igjen et slikt hull ser jeg ingen grunn til. For øvrig er det neppe snakk om noen realitetsendring av reglene på dette punktet, men derimot å bringe lovteksten mer i samsvar med den fortolkning som uansett måtte legges til grunn av ligningsmyndighetene, i samsvar med odelstingsvedtakets intensjoner. Også forarbeidene til den opprinnelige regelen, jf. Ot.prp. nr. 1 for 2007-2008, gir støtte for dette, ved at formuleringene «realisasjon» og «salg» er brukt om hverandre. Regjeringen har registrert at tidsperioden for overgangsreglene om inntreden til regnskapsmessige verdier var for kort, og foreslår en endring på det punktet. De tidligere manglende overgangsreglene er imidlertid ingen unnskyldning for de som eventuelt har valgt å benytte et mulig hull i regelverket. Så litt om økning av antall terminer for betaling av petroleumsskatt. Vi går inn for å øke antallet betalingsterminer for petroleumsskatt fra to til seks terminer. Alle høringsinstansene som uttalte seg, var positive til denne økningen, så hele komiteen slutter seg til forslaget uten merknader. Bakgrunnen for forslaget er at de store innbetalingene av petroleumsskatt påvirker gjennomføringen av betalingsoppgjørene for bankene og skaper usikkerhet i pengemarkedet. Skattesystemet bør ikke ha slike uheldige utslag. Så til et annet punkt. Det foreslås endringer i ligningsloven for fiske- og fangstnæringen. For det første innføres en hjemmel for å pålegge fiskesalgslagene en opplysningsplikt til ligningsmyndighetene om verdien av all omsetning av råfisk som er omsatt eller godkjent omsatt gjennom salgsorganisasjonen. For det andre foreslår vi nå en hjemmel for ligningsmyndighetene til å pålegge gebyr ved for sent eller ikke innleverte lønns- og trekkoppgaver for arbeidsgivere i fiske- og fangstnæringen. Slike kontrolloppgaver fra fiskesalgslagene vil kunne bidra til å avdekke inntekt som er forsøkt holdt skjult for beskatning, samt at man forventer en preventiv effekt på svart arbeid. Ligningsmyndighetene har hjemmel til å pålegge gebyr overfor arbeidsgivere i andre næringer, og slik bør det også være for fiskeri- og fangstnæringen. Vi vedtar i dag en ny hjemmel for ligningsmyndighetene til å innhente kontrollopplysninger om bruk av utenlandske betalingskort i Norge. Bakgrunnen for dette er at etablering av bankkonti i utlandet er et tilbud som er lett tilgjengelig og åpent for alle og enhver. Internasjonale kontrollerfaringer viser at bruk av utenlandske betalingskort knyttet til en bankkonto i utlandet er en vanlig metode til å bruke penger som er gjemt bort i utlandet, enten av skattemessige årsaker eller på grunn av at de stammer fra kriminell virksomhet. Bakgrunnen for forslaget er at ligningsmyndighetene i dag ikke har mulighet til å identifisere innehaver eller bruker av slike utenlandske betalingskort. Kontroll med bruken av utenlandske betalingskort i Norge vil kunne avdekke midler plassert i utlandet som ikke er oppgitt til beskatning her. I tillegg kan kontrollen identifisere personer som reelt sett oppholder seg i Norge, og som skulle skattet hit, men som hevder at de bor i utlandet. Tiltaket antas også å ha en viss preventiv effekt. Forslaget medfører at de næringsdrivende vil måtte bidra med noe mer opplysninger og muligens foreta noen tekniske tilpasninger, men Regjerningen antar at dette ikke vil være vanskelig å gjennomføre, og det må vi forholde oss til. Gjensidige brann- og husdyrforsikringsselskaper er i dag fritatt for skatteplikt. Fritaket innebærer en uheldig konkurransevridning mellom ulike forsikringsselskaper og er problematisk i forhold til statsstøtteregelverket etter EØS-avtalen. Lovbestemmelsen er dessuten uklar, og den opprinnelige begrunnelsen gjelder ikke lenger. Komiteen har merket seg at Finansdepartementet vurderer å foreslå for Stortinget å oppheve skattefritaket med virkning fra inntektsåret 2008 i samband med budsjettet for 2009.