Sigurd Hille (Høyre), 2014-12-01:
Det å lese og forsøksvis sette seg inn i et norsk statsbudsjett er til dels utfordrende. Alle de fremlagte dokumentene med sine tallkolonner og omfattende skriftstykker vitner om et særdeles godt arbeid. Det må innrømmes at det ikke alltid er helt enkelt å få den ønskede oversikt og innsikt i alt sammen. Det må være all grunn til å rose Finansdepartementet og en regjering som leverer alt dette, og som i arbeidet med budsjettet svarer på alle slags spørsmål til nær sagt alle døgnets tider. Norsk økonomi klarer seg godt. Det er langt på vei hovedkonklusjonen. Hovedsatsingen i budsjettet legger til rette for økt produktivitet og fortsatt vekst i økonomien. Dermed vil nye arbeidsplasser kunne skapes og velferden i samfunnet trygges. Likevel vil det alltid være noen bekymringer, slik det også er nå. Tidene kan endre seg raskt, og det er nok å henvise til fallet i oljeprisen. Oljeprisen påvirker mange forhold i samfunnet. Vi har igjennom oljefondet laget en mekanisme som i stor grad skjermer fastlandsøkonomien. Vi legger store beløp av oljeformuen inn i budsjettet. Likevel vil formuen i oljefondet passere 6 000 mrd. kr ved utgangen av neste år. Apropos formue: Høyre og regjeringen har vært krystallklare på at formuesskatten skal ned, og hvorfor er nærmest til det kjedsommelige argumentert for i utallige eksempler. Skatten skal ikke ned med begrunnelse i at folk med store bankinnskudd og dyre boliger skal slippe beskatning, selv om det kan argumenteres godt for at den slags formue stort sett er beskattet tidligere. Nei, hovedbegrunnelsen er og blir at hensynet til de mange små og mellomstore privateide norske bedriftene skal slippe denne ekstrabelastningen som formuesskatten utgjør. Det er grunn til å minne om at privat sektor sysselsetter om lag 1,8 millioner mennesker, og dette er ca. 70 pst. av arbeidsstyrken. De fleste privateide norske bedrifter er små, med under ti ansatte, og disse utgjør ofte ryggraden i mange lokalsamfunn. Hvis vi mener noe med spredt bosetting og næringsliv, må vi stimulere til dette og ikke argumentere for det motsatte. Derfor er skatt på eierskap i norske bedrifter til dels urimelig, særlig når vi vet at konkurrerende utenlandske virksomheter ofte slipper formuesskatt. Skattelettelser fremstår for enkelte som noe vederstyggelig. Det uttrykkes gjerne at man gir en mengde skatteletter til folk og bedrifter. Jeg vil minne om det faktiske forholdet: Staten gir ingen ting av dette. Staten bare tar eller krever litt mindre av folk. Det er tross alt slik at en skatt er noe som folk betaler av sin inntekt og formue – det er ikke noe man får. Forenkling og fokus på byråkrati er viktig. Regjeringen legger fortjenestefullt opp til å gjøre noe med dette. Det foreslås å innføre en avbyråkratiserings- og effektiviseringsreform fra og med 2015. 0,6 pst. av alle driftsutgifter som bevilges over statsbudsjettet, tilbakeføres til fellesskapet gjennom de årlige budsjettene. For 2015 er dette beregnet til i underkant av 1,7 mrd. kr. Slike tiltak har blitt benyttet i andre sammenliknbare land, men gjerne med en høyere prosentsats enn det som foreslås her. Fremover bør det arbeides med ytterligere effektiviseringstiltak og forenklinger. Norge er et svært godt land å bo i. Vi kan være stolt av nasjonen vår. Vi har bygget opp en rimelig effektiv offentlig forvaltning på de fleste områdene, men det arbeides med at vi må bli bedre, og arbeidet med kommunereformen er et eksempel på dette. Det fylkeskommunale nivået skriker etter fornyelse, og formentlig ser vi også endringer her. Staten skal forenkles og fornyes. Det fremlagte budsjettet fra de borgerlige partiene tar Norge i en annen retning enn tidligere. Det endelige budsjettet er blitt til gjennom en forhandlingsprosess hvor regjeringens retninger kjennes igjen, og hvor omdisponeringene er blitt til i et konstruktivt og godt samarbeid. Det er ingen revolusjon, men flere skritt som betyr noe – som betyr noe for folk flest, og som gir oss og vårt næringsliv bedre og tryggere rammebetingelser. Budsjettet ruster Norge for årene fremover. Vi må aldri glemme hvorfor vi er politikere, som stort sett er enige i det meste, men hvor det likevel skal finnes ideologiske forskjeller. Det fremkommer jo fra tid til annen i denne sal. For oss som er verdikonservative, som har vårt ståsted på troen og tilliten til enkeltmennesket, er det slik at tilliten må opparbeides, men også gis. Det fremlagte budsjettet fra samarbeidspartiene gir tillit. Budsjettet bærer preg av en kombinasjon av at samfunnet prioriterer økt satsing bl.a. innenfor kunnskap, helse og samferdsel og moderate skattelettelser til næringsliv og folk flest. Alt dette bidrar til et bedre samfunn hvor enkeltmennesket har sin sentrale plass. Det er slik vi får tillit til hverandre, og som bidrar til at vi drar i samme retning.