Are Helseth (Arbeiderpartiet), 2010-11-18:
Jeg vil takke utenriksministeren for en grundig redegjørelse. Særlig bekymringsfullt på kort og lang sikt er gjeldssituasjonen til flertallet av landene i EU. Norsk politikk bør ha større oppmerksomhet på konsekvensene for arbeidsplasser og vanlige familiers økonomi i Norge som følge av dette. Jeg vil imidlertid bruke mitt innlegg i dag til å knytte kommentarer til to andre elementer i redegjørelsen, direktivet om audiovisuelle medietjenester og forberedelsene til det 8. rammeprogram for forskning. Direktivet om audiovisuelle medietjenester handler om vilkårene for fjernsynssendinger i EØS-området. Mottagerland har ikke adgang til å begrense reklame som er i samsvar med direktivet i sendinger fra andre land. Norge har i dag en tilpasning som gir adgang til å stanse alkoholreklame i sendinger rettet mot Norge. Vi ønsker å beholde denne adgangen og utvide den til å gjelde bakkenettet. Kommisjonen har gitt uttrykk for at unntaket ikke kan videreføres. Regjeringen har arbeidet aktivt opp mot kommisjonen og utvalgte EU-land for Norges posisjon i saken. Vårt syn bygger på folkehelseprinsipper som har dokumentert effekt. En rekke rettssaker i EF-domstolen har slått fast at en restriktiv alkoholpolitikk, som Norge og andre land fører, ikke er i strid med EF-retten. Domstolen har sagt at et totalforbud mot alkoholreklame på tv kan være både forholdsmessig og nødvendig om et medlemsland ønsker dette. Blant annet Frankrike har vedtatt reklameforbud på tv, og en rekke land har strammet inn på alkoholpolitikken, også innen markedsføring. Selv om Norge nå er i en krevende forhandlingsposisjon, er den helhetlige situasjonen for alkoholpolitikken i EU langt mer positiv enn tidligere. Kommisjonens rådgivende vitenskaplige komité, Alcohol and Health Forum, har slått fast at reklame fører til større forbruk og flere skader. Norge står derfor på en kunnskapsbasert politikk som har bred støtte. EF-domstolen har støttet det franske totalforbudet mot alkoholreklame på tv. EF-retten slår videre fast i en rekke saker, bl.a. om alkoholreklame, at et land har rett til selv å bestemme hva slags restriksjoner en innfører. Det foreligger forslag som skal drøftes i Europaparlamentet i desember, som vil kunne skjerpe restriksjonene for grenseoverskridende reklame i EU, og som vil kunne få konsekvenser for det audiovisuelle direktivet. Alkoholreklame er en del av denne diskusjonen. At det audiovisuelle direktivet forbyr tobakksreklame og utelater reklame for pengespill, viser at EU vil og kan gjennomføre begrensninger for å skape god folkehelse. Norge har vært og er førende når det gjelder en konkret og virksom folkehelsepolitikk på disse områder. Det pågående politiske arbeidet mellom Norge og EU er derfor svært viktig. EUs rammeprogram for forskning er verdens største internasjonale forskningssamarbeid. I dette samarbeidet deltar Norge på like fot med EU-landene gjennom EØS-avtalen. Neste generasjons rammeprogram skal nå forberedes, og Norge har muligheter til å gi innspill. Gjennom prioritering, betydelige ressurser og samlet innsats skal de beste forsknings- og innovasjonsmiljøene i Europa bidra til løsninger på store utfordringer i vår tid, f.eks. på klima- og energiområdet. Velferdsstatenes største utfordring på 20 års sikt kan bli generasjonsmismatchen med for små årskull som trer ut i arbeidslivet, samtidig som en jevn økning i levealder vil føre til en stor økning i antall personer med demens. Vi har i dag ikke blikk for hvordan dette skal løses for å få rettferdig tilgang til omsorg for alle uavhengig av personlig økonomi. Forskningsmessige gjennombrudd i forståelsen og behandlingen av demens er en forutsetning for fremtidige stabile velferdsstater. Norge bør derfor bidra til at demensforskning blir en prioritert satsing i det 8. rammeprogram.