Sveinung Stensland (Høyre), 2020-05-26:
Jeg er saksordfører for sak om representantforslag Dokument 8:51 S for 2019–2020. Jeg vil takke komiteen for et godt samarbeid – så godt at vi faktisk klarte å slå sammen to saker og fikk avgitt innstillinger før tidsfristen. Det var nok en sak med hurtigbehandling i Stortinget. Høyres mål er å sikre en god og verdig eldreomsorg som er tilpasset individuelle behov. Fremover vil befolkningens alderssammensetning endres, og kompleksiteten i oppgaveløsningen vil øke. Om vi fortsetter å arbeide akkurat som i dag, vet vi at det ikke vil være nok personell i fremtiden til å dekke de behovene som vi vet kommer. Økt kompetanse, endringer i tjenesteorganiseringen og økt bruk av velferdsteknologi skal bidra til bedre kvalitet og valgfrihet i omsorgen. Det er kommunesektoren som skal levere gode omsorgstjenester til alle innbyggere som har behov for det. Eldre skal få muligheter til å mestre livet lenger, ha trygghet for at de får god hjelp når de har behov for det, og pårørende skal kunne bidra uten at de blir utslitt. Med Høyre i regjering har vi hatt en økning i bevilgningene til kommunene. Kommunesektoren er styrket med om lag 30 mrd. kr siden 2013. Kommunesektoren har hatt gode overskudd, og antall kommuner som er registrert på ROBEK-listen, er historisk lavt. Dette har gitt resultater. Siden 2017 har det vært en vekst i årsverk i den kommunale helse- og omsorgstjenesten på 5 000 årsverk. Selv om tallene fra 2018 ikke er sammenlignbare av statistiske årsaker, ser vi at sektoren vokser også i 2018. I 2008 var årsverksinnsatsen 121 000, i 2013 var den ca. 123 000, og nå er den på 143 000. Så kan vi legge til at det er litt urettferdig å sammenligne, for utfordringsbildet endrer seg stadig, men det er feil å si at det ikke har blitt tilført mer midler. Diskusjonen blir jo hvordan en bruker dem best mulig. God omsorg handler ikke bare om nok folk. Det handler også om rett kompetanse på rett sted. Derfor har regjeringspartiene og Fremskrittspartiet satset på grunn-, videre- og etterutdanning. Med tilskudd fra Kompetanseløft 2020 har nærmere 14 000 ansatte i omsorgstjenesten tatt en grunn- eller videreutdanning, og over 70 000 ansatte har tatt en etterutdanning bare i perioden 2016–2018. Fordi dette har vært en suksess, vil vi fortsette kompetanseløftet for den kommunale helse- og omsorgstjenesten når dagens plan avsluttes. Det nye kompetanseløftet vil bli lagt frem i statsbudsjettet for 2021. Vi vet at hvis man øker kompetansen, får folk det bedre, og det jobbes bedre, og vi vet at det er nøkkelen til en fremtidsrettet helsesektor. Vi vil også gjøre alt vi kan for å styrke helsefagarbeiderne oppi dette, og vi legger til rette for flere lærlingplasser. Alt dette henger sammen. Vi vet at stadig flere rammes av demens. Noe av det som kan gjøre hverdagen mer meningsfull for disse, er å ha et godt dagaktivitetstilbud å gå til. Derfor har vi også bestemt at kommunene skal ha en plikt til å tilby nettopp dagaktivitet for hjemmeboende med demens. Til slutt et par ord om reformen Leve hele livet: Det er en innholdsreform som ble lagt frem for et par år siden. Den handler om mye av det som disse forslagene tar opp i seg. Vi deler utålmodigheten etter å bygge kompetansen i kommunene, og vi har faktisk en del enighet rundt veien videre, men vi må bygge på kompetanse, og vi må fortsette å styrke den kommunale helse- og omsorgstjenesten for å få et godt tilbud til eldre i hele landet.