Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2016-06-07:
Den norske velferdsmodellen er tuftet på rike naturressurser, full sysselsetting, moderne teknologi og et velorganisert arbeidsmarked. Jambyrdige forhold mellom folk er en stor fordel. Det gir sterkere fellesskap, det gir større tillit, og det er basisen for at folk trekker i lag. De som er utenfor arbeidslivet på grunn av alder eller manglende arbeidsevne, får sine økonomiske grunnvilkår avklart gjennom trygdeoppgjøret, hvor regulering av grunnbeløp i folketrygden og særregler for minstepensjonister avklares. Trygdeoppgjøret omfatter mange hundre tusen mennesker og er en svært viktig del av fordelingspolitikken. Det er viktig for å sikre at de som er utenfor arbeidslivet, har en anstendig pensjon å leve av i høykostlandet Norge. Senterpartiet støtter representantforslaget fra SV om å sikre full behandling av trygdeoppgjøret i Stortinget, slik sakens viktighet og tradisjon tilsier. Trygdeoppgjøret har vært lagt fram som egen sak for Stortinget i flere tiår. Dette førte til at Stortinget måtte behandle den økonomiske situasjonen for bl.a. landets alderspensjonister. Senterpartiet mener en slik behandling gir saken det alvor den fortjener. Som følge av den norske tradisjonen med et velorganisert arbeidsliv er det tilsvarende viktig å ha en tillitsfull involvering av pensjonistorganisasjonene, nettopp fordi de spiller en viktig rolle i videreutviklingen av velferdssamfunnet, hvor de som frivillige organisasjoner gjør en stor og fortjenestefull jobb i mange sammenhenger, både sentralt og lokalt. Det er viktig å presisere at konsultasjon mellom staten og pensjonistorganisasjonene er en forberedelse til Stortingets behandling – dette fordi det bare er Stortinget som etter § 75 i Grunnloven kan bevilge de nødvendige pengebeløp for å dekke statens utgifter. Trygdeoppgjøret er en viktig del av fordelingspolitikken. Den økonomiske situasjonen for folk endres nå radikalt fra den ekstremt sterke realinntektsøkningen som har vært på 2000-tallet, til en situasjon med realinntektsnedgang, som blir konsekvensen for bl.a. pensjonistene. Dette faktum er det viktig å få en årlig, fullverdig vurdering av ved at bl.a. trygdeoppgjøret legges fram for Stortinget som egen sak på våren. Dette må skje samtidig som eksempelvis lønnsoppgjøret i privat sektor avklares mellom partene og de andre oppgjørene som staten er part i, eksempelvis lønnsoppgjøret for statsansatte og jordbruksavtalen, behandles i Stortinget. Høyre, Fremskrittspartiet og Venstres forslag i innstillinga om at informasjon om trygdeoppgjøret gis i egen melding sammen med statsbudsjettet på høsten, vil ikke være en forsvarlig løsning, fordi behandlingstidspunktet i Stortinget tas vekk fra det tidspunkt hvor helheten i lønns- og inntektspolitikken har folks og Stortingets fulle oppmerksomhet. Det er viktig at en har den fulle oppmerksomhet om helheten, og da må pensjonistenes situasjon behandles samtidig som de arbeidsføres situasjon. Derfor vil bare behandling på våren gi en reell behandling i Stortinget. Trygdeoppgjøret er som sagt veldig viktig, og som følge av svakere statsfinanser i årene framover vil det bli behov for å husholdere tydeligere med statens utgifter. Dette vil sjølsagt også omfatte de store bevilgningene som er konsekvensen av trygdeoppgjørene. For Senterpartiet er det derfor viktig å ha en løpende politisk diskusjon i Stortinget, tilpasset norsk økonomisk virkelighet, hvor Senterpartiets ledestjerne er å sikre mer økonomisk jambyrdige forhold mellom folk – mer økonomisk jambyrdige forhold mellom folk. Dette er en grunnstein i vårt politiske verdigrunnlag, og derfor må trygdeoppgjøret behandles på våren, sammen med de andre oppgjørene.