Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-12-19:
2020 er et år som vil skrive seg inn i historiebøkene. Det er året da koronapandemien førte Norge inn i den verste helsemessige og økonomiske krisen siden annen verdenskrig. Det er året da barnehager og skoler ble stengt og en av syv arbeidstakere var permittert eller arbeidsledig. Det er året da svært mange ble nødt til å jobbe, studere og gå på skole hjemmefra og digitale møter med kolleger og familie ble den nye normalen. Pandemien har fått store økonomiske konsekvenser og gjort det nødvendig med omfattende økonomiske tiltak. Siden 12. mars har regjeringen lagt frem syv tiltakspakker medregnet forslagene i nysaldert budsjett for å sikre inntekt til dem som ble permittert og ledige, redde flest mulig arbeidsplasser og få Norge trygt gjennom krisen. Summen av krisetiltak for året samlet er anslått til 131 mrd. kr. Et slikt omfang av krisetiltak har ingen historisk sammenligning, i alle fall ikke i moderne tid. Samtidig har lavere aktivitet i økonomien redusert statens inntekter og økt utgiftene til dagpenger til ledige og permitterte. Til sammen har det bidratt til at budsjettbalansen i 2020 er kraftig svekket og bruken av oljepenger langt høyere enn i normale år. Vi forventer nå en oljepengebruk på 393 mrd. kr. Det er 2 mrd. kr lavere enn anslagene vi la frem i statsbudsjettet for 2021. Men det er nesten 150 mrd. kr mer enn det vi så for oss i saldert budsjett i fjor høst, og tilsvarer 3,9 pst. av Statens pensjonsfond utland. Budsjettimpulsen anslås til 4,5 pst. Det er den høyeste budsjettimpulsen vi noen gang har målt siden vi startet beregningene i 1970. Det har vært riktig og nødvendig å bruke mye penger for å motvirke de negative konsekvensene av pandemien og smitteverntiltakene. Alternativet ville vært store utfordringer for helsevesenet og kommunene, flere konkurser og tapte arbeidsplasser og antagelig større langsiktige kostnader av krisen. Vi er heldige som har en stor offentlig formue og en fleksibel handlingsregel som gjør det mulig å bruke mer penger for å motvirke kriser. Samtidig er det viktig at pengebruken kommer ned igjen når situasjonen i norsk økonomi kommer tilbake til normalen. Vi må spare i gode tider for å kunne bruke mer når neste krise kommer. Og vi må unngå at fremtidige generasjoner blir sittende med en for stor del av regningen. Vi er ikke tilbake til normalen ennå, men det er flere lyspunkter. Vi nedkjempet den første smittebølgen effektivt med omfattende smitteverntiltak og økonomiske tiltak. Det har bidratt til at Norge er blant landene som så langt har klart seg best gjennom krisen, både helsemessig og økonomisk. Nå er vi ferd med å slå den andre smittebølgen ned. Vi har lært mye gjennom året og møter denne smittebølgen med mer erfaring som både enkeltpersoner, bedrifter og myndigheter. Vi har funnet bedre måter å håndtere den nye hverdagen på. Økonomiske tiltak vil bli opprettholdt så lenge krisen varer. Men disse må spille på lag med smitteverntiltakene. Når smitten er høy og smitteverntiltakene strenge, er det behov for kompensasjon, men når smitten går ned og smitteverntiltakene lettes, kan det være behov for andre typer tiltak for å fremme aktivitet og jobbskaping. Regjeringen jobber nå med ulike tiltak som skal være tilpasset situasjonen utover vinteren og våren. Budsjettet for 2020 skulle egentlig vært innstrammende. Det skulle være et ansvarlig budsjett for et oppgangsår for norsk økonomi. Innstrammende ble det ikke, men budsjettet ble like fullt ansvarlig. Uten omfattende økonomiske tiltak kunne krisen blitt langt mer alvorlig. I dag er det tolv dager igjen av 2020, og vi kan rette blikket fremover. Det er god grunn til å vente at vi har bedre tider i møte. De gode vaksinenyhetene gir håp om at livet snart kan vende tilbake til det mer normale i løpet av 2021. I mellomtiden vil jeg ønske alle en riktig god jul – og en stor takk til presidentskapet, til finanskomiteen og øvrige stortingsrepresentanter og administrasjonen, som har strukket seg langt for at Stortinget har kunnet fatte gode vedtak gjennom dette helt spesielle året.