trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jon Lilletun (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Det får vi håpe. Det er med ganske stor interesse og med stor undring eg har lytta til debatten i kveld. Når det vert sagt at Kristeleg Folkeparti har snudd trill rundt, er det sjølvsagt feil. Kristeleg Folkeparti meiner framleis at vi skal ha ein stor, offentleg eigarskap i kraftsektoren. Kraft- og energisektoren er ein av våre viktigaste sektorar. Vi ynskjer nasjonal eigarskap. Vi ynskjer ei ressursretta forvalting som er ansvarleg. Men når ein samanliknar denne saka med saka i samband med den førre kapitalutvidinga, vert det heilt meiningslaust. Då hadde vi ei sak frå regjeringa. Stortinget brukte god tid på ho. Dersom ein les saka igjen, ser ein at vi hadde klåre føresetnader når det gjaldt konkurranselova, då løyvde vi 6 milliardar kr, og ho skulle vere gjeldande. Vi avskaffa ikkje konkurranselova. Vi sa faktisk at ho skulle liggje til grunn, då vi løyvde desse pengane. Eg har lyst til å spørje representanten Brustad og Arbeidarpartiet: Når vart det tidlegare løyvt 10 milliardar kr over bordet her i salen? Når vart den typen saksbehandling etablert? Eg kan ikkje i det heile hugse noko som er i nærleiken av det som har vorte gjort her. Så seier representanten Brustad at vi har hatt god anledning! Eg har fått opplyst at næringskomiteen hadde avvist saka fordi dei ikkje hadde tid til å behandle fleire saker. Blant anna låg konsesjonslova ferdig til behandling. Så tek ein i etterkant denne saka, med eit omfang på 10 milliardar kr! Dersom det er ansvarleg saksbehandling, treng iallfall eg omskolering, og eg håper ikkje at den omskoleringa kan fungere, for å rekna det som det. Vi såg ein debatt mellom partileiarane i går. Kristin Halvorsen hadde eit interessant innlegg. Ho sa at i store saker, slik Stortinget no er samansett, må ein faktisk ta seg på tak og lage store forlik i store saker. Noreg har ingen sektor og ingen saker som er større og viktigare enn energisektoren, der vi har heilt spesielle naturføresetnader og historiske føresetnader. Då burde det vere akkurat her vi tok oss tid til å inngå store nasjonale kompromiss. Då Arbeidarpartiet la fram Statoil-saka, var det faktisk slik at eit stort fleirtal var villig til å gå inn for ei grundig saksbehandling og lage eit breitt fleirtal der alle gav og tok. Det er det òg behov for i slike saker som dette når det gjeld Statkraft. Eg er positiv til Statkraft. Det er òg Kristeleg Folkeparti. Men det tener ikkje Statkraft at ein skaper dei motsetnadene som ein gjer i denne saka her.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
I vår har vi hatt en spesiell situasjon i Stortinget, i den forstand at Regjeringen på en lang rekke områder ikke har fulgt opp klare vedtak fra Stortinget. Det gjelder bl.a. pensjoner. Det gjelder botilskudd til dem som har høye strømregninger, og det gjelder tiltak overfor vår maritime næring. Det har ført til unødvendig usikkerhet. Det har også gjort at Regjeringen har blitt påført nederlag to ganger, først når vedtaket fattes, og så når Regjeringen ber om omkamp og taper den også. Jeg mener at det ikke er en heldig håndtering fra Regjeringens side når man overser vedtak fra Stortingets side, ber om omkamp, taper den og så aksepterer de nederlagene. Hvis man ikke aksepterer Stortingets vedtak, må man si fra når vedtakene fattes, og ikke bli nedstemt to ganger på rad i samme sak. Jeg er glad for at Fremskrittspartiet har endret sin holdning, at de ikke lenger krever at Stortinget fatter et vedtak om børsnotering av Statkraft for å gå inn for å tilføre selskapet 10 milliarder kr. Det gjør at det er flertall for at Statkraft bør styrkes for å kunne være den tunge aktøren i norsk, nordisk og nordeuropeisk kraftmarked som Statkraft bør være, på linje med andre selskaper i det nordeuropeiske kraftmarkedet. Det er et klart flertall for dette, med akkurat de samme begrunnelser og akkurat de samme vurderinger som da et klart flertall, riktignok mot Høyres stemmer, tilførte Statkraft 6 milliarder kr for noen år siden. Det er den samme type vurderinger som nå ligger til grunn, nemlig ønsket om en sterk, nasjonal forankring i den industrien vi har, knyttet til kraft og våre vannkraftressurser. Det er et klart flertall, og jeg legger til grunn at Regjeringen forstår at den må følge opp Stortingets vedtak og ikke gjenta feilen fra pensjonistoppgjøret, bostøtten til strømofre og andre omkamper den har tapt tidligere i år.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
Jeg tror det på slutten av denne debatten er behov for at statsråden klargjør at han har tenkt å følge det vedtaket som Stortinget gjør i kveld. Det er fordi representanter for regjeringspartiene og statsråden selv nærmest har lagt til grunn den forståelse av dette vedtaket at det var en hyggelig flygeidé Stortinget kom med en sen juninatt, og ikke et vedtak som faktisk fattes. De signalene som går til Statkraft, som går til markedet, som går til alle miljøer etter at Stortinget er ferdig med behandlingen av dette i dag, er at Statkraft tilføres 10 milliarder kr. Det er nå statsråden sier fra til Stortinget at han har tenkt å rette seg etter dette vedtaket. Hvis statsråden har en annen holdning til det, er det meget oppsiktsvekkende.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Ja, jeg kan si meg fullt ut enig med representanten Signe Øye i at det er gledelig at vi nå har fått disse sakene fram. Det gjelder også E18. Det er jo en sentral del av Østfoldpakke fase 1, som består av disse to veiene. Det er viktige prosjekter. Og vi har gått inn på den såkalte dugnad og spleis-ordningen femti-femti over 15 år. Så var spørsmålet hvorfor vi ikke allerede nå kan gi tillatelse til lånefinansiering. Til det er det å si at vi har et styre i dette bomselskapet som nå på bakgrunn av de kostnader som har framkommet på grunn av forbedring til firefeltsvei på denne strekningen, som jeg nevnte i mitt innlegg, gis mulighet til å komme tilbake til Stortinget. De får da gjøre dette på bakgrunn av at vi også vet at det er økt trafikk, og dermed har de bedre inntektsgrunnlag i prosjektet.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Det er helt klart at det i samferdselskomiteen og i Stortinget er en betydelig forskjell mellom Fremskrittspartiet og de øvrige partier når det gjelder synet på hvordan vi skal løse sentrale og viktige kommunikasjonsutfordringer i forbindelse med vei. De øvrige partier har innsett at det er behov for, dersom man skal få en framskynding av viktige veiprosjekter, å gå til såkalt dugnad og spleis, noe som Fremskrittspartiet da ikke ønsker å delta i. Jeg må bare si at jeg er svært glad for at vi i hvert fall i mitt fylke og i svært mange andre fylker opplever at gravemaskinene kommer i gang og gjør betydelige framskritt. Hvis vi skulle ha gått etter Fremskrittspartiets modell, hadde vi i hvert fall ikke sett mange maskiner i aktivitet i vårt område, i Østfold. Jeg tror at folket ønsker det. Alle bompengeselskap som er opprettet, er opprettet i samråd med fylke og kommune.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Til representanten Geir-Ketil Hansen må jeg si at vi har et eget styre i NSB, og de har fått sine direktiver å regjere etter. Vi kjøper tjenester, og de har fått sitt rammeverk, og jeg må si meg helt ut enig i den tilføyelsen som står i merknaden. Jeg ønsker ikke at det skal være slik at vi skal gå inn og detaljstyre de ulike typer tjenester som NSB til enhver tid skal yte. Hvis et flertall i Stortinget derimot går inn og ønsker at ulike typer tjenester skal opprettholdes, må det skje gjennom at vi kjøper disse tjenestene. Det er ikke snakk om å dirigere styret.
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
I SVs arbeidsprogram for stortingsperioden vi nå er inne i, står det å lese: «I distrikta er det ofte få alternativ til bruk av privatbil. Der må samferdselsinvesteringane føre til at folk får betre vegar.» Samtidig går nå SV imot bygging av Eiksundsambandet i Møre og Romsdal, en utbygging som skal gi 22 000 innbyggere et fergefritt samband til fastlandet, en utbygging som er svært viktig for denne delen av distriktet. Jeg må spørre: Hva mener SV i programmet når ikke Eiksundsambandet kvalifiserer til en slik støtte?
Odd Holten (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
I lengre tid har Fremskrittspartiet lagt fram en lang rekke Dokument nr. 8-forslag i samferdselskomiteen her på Stortinget. Å ta disse ulike forslag på alvor begynner etter hvert å røyne på. I beste fall kan forslagene kun være en repetisjon av stedsnavn i våre kartbøker, for de kan neppe være alvorlig ment av forslagsstillerne, både ut fra tanken på praktisk gjennomføringsmulighet og økonomi. Uten at jeg har satt meg til å regne eksakt og summere alle forslag fra Fremskrittspartiet, vil jeg løselig anta at forslagene er i størrelsesorden flere titalls milliarder kroner totalt. Jeg har derfor mer kommet til at det uansett hvor en fremskrittspartirepresentant ferdes i dette land, skal kunne hentes fram et Dokument nr. 8-forslag som viser at det er foreslått utbygging, men vi maktet ikke å få støtte for forslaget vårt i Stortinget fordi de andre partiene ikke ville støtte oss. Jeg har svært vanskelig for å forstå at de to Dokument nr. 8-forslagene vi nå behandler, veistrekningen Nittedal–Oslo og miljøtunnel i Oslo øst, tjener på denne type saksbehandling. Men med Fremskrittspartiets modell for utbygging av store veiprosjekter hadde det ikke vært stor aktivitet rundt omkring i landet på veisektoren, mens dugnad og spleis har ført til mange gode veiløsninger, og flere vil det bli i årene som kommer. Jeg tillater meg å invitere Fremskrittspartiet til nytenkning, for dermed å unngå å stå på sidelinjen i sak etter sak hva angår veiutbygging. På den måten kunne vi kanskje komme fram til en bedre løsning og hurtigere framdrift i mange viktige saker.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Jeg er enig med representanten Holten i at det er veldig positivt at Stortinget nå gir klarsignal til at det skal bygges en smal firefelts vei på strekningen Momarken–Akershus grense, istedenfor tofelts vei. Med den sterke trafikkveksten som er, er dette nødvendig og framtidsrettet. Det er nå viktig også å komme i gang med parsellen gjennom Askim, og selv om Stortinget ikke bevilger penger, men gir tillatelse for bompengeselskap til å ta opp lån, er det bra. Arbeiderpartiet foreslo i forbindelse med budsjettet for i år, altså i fjor høst, at bompengeselskapet skulle kunne oppta lån på hele strekningen gjennom Askim. Mitt spørsmål til representanten Holten er: Hvorfor gis det nå ikke tillatelse til lånefinansiering på hele strekningen, slik at man vet hva man har å forholde seg til og ikke må komme tilbake til dette allerede til høsten?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Det er meget positivt at et flertall i kveld går inn for at det skal bygges smal firefelts motorvei på store deler av E18 gjennom Østfold, en vei der trafikken vokser meget raskt, og mye raskere enn de prognosene som tidligere lå til grunn for utbygging, der ulykkene er alvorlige og mange. Statens vegvesens tall for trafikkøkningen de siste ti årene er i overkant av 3 pst. Det er langt over det som ble lagt til grunn da Østfoldpakka fase 1 ble behandlet her i Stortinget. Derfor er endringen fra to til fire felt både framtidsrettet og nødvendig. Økte kostnader med en firefelts vei er beregnet til 750 mill. kr. Jeg forutsetter at staten på sin side dekker sin del av kostnadene som forutsatt i Østfoldpakka fase 1, inklusiv kostnadene den utvidelsen vi nå vedtar. Den økte trafikkveksten gir allerede økte bompenger. Det er all grunn til å tro at det ikke er behov for en dobling av bompengene, slik det er antydet i proposisjonen. Arbeiderpartiet mener det ikke er akseptabelt med en dobling av bompengene, men ser heller en løsning ved å forlenge bompengeperioden, slik det også er antydet i proposisjonen, og slik at også regnestykket går i hop. Positivt er det også at det nå gis klarsignal til at parsellen Sekkelsten-Krosby gjennom Askim får tillatelse til å låne penger, slik at anlegget kan ha sin framdrift og ferdigstilles innen 2005. Det betyr at statens penger til hele parsellen, som er kostnadsberegnet til 400 mill. kr, må komme senest i 2005, og jeg ber statsråden bekrefte det. Det er all grunn til å merke seg at Fremskrittspartiet fortsatt snakker om å bygge E18 uten bompenger. Dette er en gedigen bløff. Med deres forslag ville det gå enda lengre tid før vi fikk en mye mer trafikksikker og framkommelig E18 gjennom Østfold. Når SV går imot både å bygge fire felt og å forsere utbyggingen nå, er det grunn til å merke seg det. Vi er kjent med alle lidelsene i forbindelse med alle de alvorlige trafikkulykkene hver uke, og dersom man ikke er villig til å ta innover seg at dette vil skape en mye bedre trafikksikkerhet, mener jeg at det er all grunn til å merke seg det.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Dette heftet har mange felles trekk. Det går på utbygging av veier i Trondheim, i Rogaland/Vest-Agder, utbygging av E18 i Østfold og E18 i Drammen. Det som er spesielt, er at det er flere og flere bompengeprosjekter. Det er interessant å konstatere at Holten poengterer at det er gledelig å stå her oppe og nok en gang sende regningen til Østfolds innbyggere ved nybygging, istedenfor at man skulle få dekning for disse kostnadene når man kjøper bensin og kjøper seg bil. Så sier Holten at det er manglende finansiering i forslaget. Holten går til og med så langt at han beskylder Arbeiderpartiet for å legge fram forslag om dette. Arbeiderpartiet bruker vanligvis ikke å legge fram forslag om bevilgninger, men merknader med gode ønsker. Dette gjør de her også. Vi foreslår derfor: «Stortinget ber Regjeringen snarest mulig legge frem en finansieringsplan for bygging av ny firefelts tunnel for E 18 vest for Drammen». Hvorfor vil ikke Holten være med på det?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Jeg registrerer ut fra proposisjonen at man ikke kommer til å sette i gang store nye prosjekter. Man venter bl.a. med å sette i gang bygging av ny tunnel vest for Drammen. Nå ser vi at økonomer, bl.a. Mork, har uttalt i Dagens Næringsliv at man kunne ha satt inn 5 milliarder kr ekstra bl.a. til veibygging i forbindelse med revidert. Vi vet at skadde og drepte i trafikken koster samfunnet 25 milliarder kr pr. år, men man gjør ikke noe likevel. Man kan bedre forholdene for næringslivet ved at man bygger nye veier, men det gjør man heller ikke. Er det ikke på tide at vi begynner å sette folk i fokus ved at vi bygger trygge veier og ikke bare satser på fotobokser og slike tiltak? Få folk i arbeid, bygg nye veier! Når kommer forslagene?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Samferdselskomiteens leder, Petter Løvik, hadde et formidabelt angrep på Fremskrittspartiet i et innlegg tidligere i dag. Det er litt forunderlig med Høyre – av og til angriper de Fremskrittspartiets budsjett for at vi ikke har dekning for våre forslag. I dag er det tydeligvis motsatt – det var angrepet på dekningen vår som kom. Blant annet kom Løvik fram til at vi hadde skåret ned på samferdselsforskning. Ja, det er så enkelt at vi klarer å se det! Når fartsgrensen settes opp til 100 km/t, og det er stopp i antall drepte i trafikken i de områdene, det er stopp i forekomsten av hardt skadde – da trenger vi ikke forskning for å forstå at det er nye og bedre veier som trengs for å få slutt på ulykkene i trafikken. Det har vi forstått. Jeg tolker angrepet fra lederen mer som basert på prinsippet om at angrep er det beste forsvar. Hvordan er det med innsigelsene og løftene til Høyre, som nåværende parlamentarisk leder og tidligere leder i samferdselskomiteen, Nilsen, stod for? Regner vi over det og ser på Nasjonal transportplan, ligger de her – etter to år – 1,4 milliarder etter løftene. I tillegg hadde Høyre 1 milliard kr ekstra til vei pr. år, og her ligger de også etter. I tillegg kommer Sem-erklæringen, selvfølgelig. Det vil si at pr. i dag ligger Høyre 4 milliarder kr etter sine egne løfter. Framskynder vi dette ut perioden – Nasjonal transportplan-perioden – ligger Høyre 7,4 milliarder etter sine løfter. Jeg forstår at partiet Høyre har behov for å dekke over kanskje et av den moderne tids største løftebrudd, men de har skutt skivebom og angriper Fremskrittspartiets helhetlige budsjett. Høyre burde heller prøve å oppfylle egne løfter. Hadde Høyre gjort det, kunne de kanskje ha stemt for noen av Fremskrittspartiets forslag som foreligger i dag, men det gjør de ikke. I steden gjør de det motsatte av det Høyre tidligere har stått for – de skattlegger bilistene enda mer, gjennom enda mer bompenger.
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
Det er en enstemmig merknad i denne saken der komiteen ber om at det i forbindelse med statsbudsjettet for 2004 blir redegjort nærmere for innholdet i kjøpsavtalen mellom NSB og Samferdselsdepartementet. Så er det hengt på en passus i merknaden om at «Stortinget ikke skal gå inn i detaljstyring av kjøpsavtalen». Nå har styret for NSB vedtatt at de vil legge ned natttogene dersom de ikke får økt ramme til neste år. Er representanten Odd Holten enig i at det er en type spørsmål som ikke inngår i kategorien detaljstyring, men som det er naturlig at statsråden redegjør for i budsjettet for neste år?
Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
Statsråden har ved en rekke anledninger markert at det i revidert brukes 200 mill. kr mer på GSM-R, og på sikkerhet på jernbane. Det hører vel med til sannheten at det på den ene siden skal brukes 200 mill. kr ekstra på GSM-R, mens man på den annen siden har kuttet 90 mill. kr på drift, vedlikehold og sikkerhet på jernbanen – deriblant 25 mill. kr på sikring av planoverganger. Det er ikke et positivt bidrag i forhold til å bedre sikkerheten på jernbanen. Når jeg tok ordet, var det for å si at jeg har registrert at representanten Tor-Arne Strøm – som ikke er i salen akkurat nå – hadde en replikk tidligere i dag om Lofast. Replikken var formulert på en slik måte at man kunne få inntrykk av at han trodde at vi behandlet Lofotens fastlandsforbindelse som sak i dag, men det er altså fire år siden Stortinget vedtok Lofast og valg av trasé. SV har gått inn for Lofast, men vi har gått inn for et annet trasévalg, og det er det som reflekteres i den ene merknaden fra Heidi Sørensen. Men som nordlending, og som bosatt i en region hvor Lofast vil få betydning, kan jeg bekrefte at når den veien nå blir bygd, vil den få svært positiv betydning for regionen og for regionalutviklingen – det har jeg funnet det riktig å være med på en merknad om. Vi har vært enig i at Lofast bygges, dog med et annet syn på trasévalg, og vi foreslår heller ikke at prosjektet skal stanses i denne saken.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Ja, denne hadde eg venta meg. Men eg må seia at når eg høyrer på replikken og ser på svaret som står i innstillinga, lurer eg på om representanten Andersen og andre har lese kva Arbeidarpartiet og Framstegspartiet seier i denne saka. Me meiner at me ikkje kan byggja veg på den måten ved at me har fire felt som går over i to felt, og så får me fire felt att. Me må få vekk flaskehalsane, elles blir investeringane heilt meiningslause. Og me har sagt følgjande: «Disse medlemmer ser det som ønskelig at denne utbygginga blir fullført samtidig med fullføringa av Drammensbrua.» Arbeidarpartiet har sagt at me føreset at statsråden kjem tilbake med ei vurdering av dette i samband med Nasjonal transportplan. Då skal me òg ta vurderinga. Men eg har registrert at statsråden har vore høgt på banen i denne saka òg, så for meg verkar det nesten som om det er usemje i sjølve Regjeringa. Det verkar som om statsråden vil ha den løysinga som Arbeidarpartiet vil, men Høgre vil av ein eller annan merkeleg grunn ikkje ha det.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Når det gjeld bompengefinansiering, er det i denne saka som i alle sakene Arbeidarpartiet støttar, eit lokalt initiativ. Det er altså dei lokale styresmaktene som tek initiativ til å få løyst nokre problem, for dei kan ikkje venta på at Framstegspartiet ein gong om 100 år kanskje får desse pengane på statsbudsjettet. Føreslår dei å løysa problema sjølve – som i Gjesdal, som tverrpolitisk har laga eit reknestykke som går i hop – meiner eg at det ikkje skal vera noka nedre grense. Men det vil vera ei nedre grense i kvart prosjekt, for om det er for få bilar som kjører der, vil jo ikkje reknestykket gå i hop.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Å overtyda nokon som har bestemt seg for at det ikkje er gode argument, veit eg er umogleg. Men eg er ikkje i tvil. Etter å ha vore i Trondheim og sett på dette, er eg ikkje i tvil om at dette er det beste alternativet, og det er i tråd med det fleirtalet lokalt meiner. Eg er klår over at SV, både der og her, har vore imot det. Det har eg respekt for. Men eit fleirtal går inn for dette i Trondheim. Det er det billegaste alternativet. Det er faktisk sånn at det er ikkje berre ulemper for godsterminalen og for jernbaneområdet med denne løysinga, framfor alternativ 4. Med alternativ 4 ville ein fått ein ny veg rett gjennom jernbaneområdet i Trondheim. Det hadde vore eit dårlegare alternativ. Det går eit tog ein gong om dagen over den vegen me no vel, men det lèt seg dirigera på fornuftige tidspunkt. Me er altså samde med våre folk i Trondheim. Me trur det vert ei god løysing for Trondheims befolkning, utan at dei må betala meir enn det lokalpolitikarane sjølve synest dei skal betala.
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
No er det på tide at Framstegspartiet svarar litt for reknestykka sine, for det er ikkje rare reknekunsten dei syner, kan eg lova representantane i denne salen. Frå 1. oktober til 1. juni har dei føreslått ekstra vegtiltak på rundt 50 milliardar kr, litt etter korleis ein reknar. Så spør eg: Kor søren er resultata? Orsak, om det ikkje var eit parlamentarisk uttrykk! Det Framstegspartiet har, er ca. 2,6 milliardar meir i året til riksveginvesteringar. Det vil altså ta 20 år før dei kan halda lovnadene. Og dersom me ser på politiske resultat, har dei fått 200 mill. kr meir til veg i forhandlingar med Regjeringa, altså vil det ta 100 år. Når skal Framstegspartiet slutta å lura folk?
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Eg lurar på kvifor statsråden vil koma tilbake til Stortinget med ei ny sak om ferjeavløysing. No er det ein samla komite som har gjeve så klåre føringar at det berre skulle vera å rekna, så vidt eg kan forstå. Eg er glad for at det kjem ei eiga sak om narkotika og bilkøyring, og vil spørja statsråden om kor langt ein har kome i utviklinga av dette med narkometer e.l. Og dersom ein ikkje har kome så langt, kva for initiativ vil statsråden ta for å få fortgang i dette? Det er ein samla komite som vil sjå på kjøpsavtala mellom NSB og Samferdsledepartementet, og me slår fast at Stortinget ikkje skal gå inn i ei detaljstyring av dette. Meiner statsråden at nedlegging av alle nattogtilbod i dette landet er ein slik detalj?
Oddbjørg Ausdal Starrfelt (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Eg har eit spørsmål til samferdsleministeren som er nødvendig å avklara – difor denne korte forlenginga av møtet. Fyrst har eg lyst til å spørja representanten Kjæstad: Kvifor trur han at Noreg skal kunne driva tog generelt billegare enn andre land? Kvifor trur han at Noreg som det einaste landet i verda kan driva nattog utan subsidiar? Er det fordi Noreg er eit så enkelt land å byggja og driva jernbane i? Men så til spørsmålet til statsråden. Det handlar altså om ferjesubsidiar. Tidlegare har me sagt at ferjesubsidiane til det enkelte sambandet skal behaldast i 15 år etter at det er avvikla og erstatta med ei bru eller ein tunnel. I dag seier me at dei som kompensasjon for kapitalkostnader skal få 3,5 mill. kr i 15 år pluss 2,5 pst. prisstiging pr. år. I tillegg skal beløpet på 3,5 mill. kr vurderast kvart fjerde år. Når dei skal rekna ut kva det kostar å låna pengar for å finansiera dette, kan dei, dersom dei har ein bindande låneavtale, rekna ut frå den renta dei har fått. Dette er beskjeden, statsråd, frå ein samla komite. Det er ikkje behov for omkamp. Me har bestemt oss, utan atterhald. Eg vil gjerne ha ei forsikring på dette. For no må folk på Finnøy, på Hitra, i Askvoll, i Fjaler, i Kristiansund, over heile kysten, kunna rekna seg fram til kva dei kan få i støtte når dei lagar alternative prosjekt. No må me ikkje ha det slik at ein skal koma tilbake og sjå om det likevel passar. Dersom statsråden hadde trunge eit vedtak, måtte me ha fått beskjed om det. Men ein samrøystes komite skulle vera trygg og god for statsråden å lena seg til. Så eg håpar og trur at statsråden feiar til side all tvil om at me skal ha nye rundar når det gjeld ferjeavløysingsmidlar. Sjeldan har me vore meir konkrete og klårare enn det me er i denne saka.
Anne Berit Andersen (Høyre), 2003-06-18:
Når det gjelder motorvegbroen over Drammen, er Høyre veldig fornøyd, og når det gjelder tunnelen i denne saken, er vi veldig glad for at den også blir forsert. Men her har Arbeiderpartiet gått kjempehøyt på banen. De har nesten gått ut og sagt ja til denne tunnelen før de har bevilget pengene. Den 21. mai uttalte representanten Sigrun Eng til NRK Buskerud at hvis det ikke kom ekstra midler, kunne det tenkes at det måtte omprioriteringer til, og hun nevnte da ruten mellom Oslo og Kristiansand. Mitt spørsmål til Arbeiderpartiet er: Er det virkelig sånn at de går inn og omprioriterer viktige prosjekter langs sørlandskysten og i Vestfold for å få broen og tunnelen på plass?
Anne Berit Andersen (Høyre), 2003-06-18:
Først vil jeg si at det Arbeiderpartiet legger fram, om at de vil ha disse to prosjektene ferdig samtidig, er ganske urealistisk. Men når en vet at planleggingen av selve tunnelen er ferdig i slutten av 2005, og vi vet at motorveibroen er ferdig i begynnelsen av 2006, da er det noe som sier meg at dette ikke går i hop. Det er mer å hive ut noe som kan skape forventninger blant innbyggerne i Buskerud. Jeg er så ærlig å si at dette vil vi få inn i en plan, og det skal vi sørge for. Men jeg vil ikke la det gå på bekostning av andre prosjekter, for de er også viktige. Dermed betyr det at vi setter inn alt for å få tunnelen på plass i Nasjonal transportplan, og vi baserer oss på planleggingen. Det betyr også at det er viktig med den prioriteringen vi gjør.
Anne Berit Andersen (Høyre), 2003-06-18:
Det ble nok med ett spørsmål fra representanten Nistad, skjønner jeg, og det gjelder Mosseveien. Det vi konsentrerer oss om i denne saken, er Mosseveien i tunnel, der vi sier vi skal ha to felt i hver retning og ett av dem skal være kollektivfelt. Vi sier også i Nasjonal transportplan at vi skal ha et dobbeltspor. Vi vil komme tilbake igjen til både det og plassering av Mosseveien i tunnel i kommende Nasjonal transportplan. Det er der vi setter tidspunktet, og det er der vi ser alt i forhold til hverandre.
Anne Berit Andersen (Høyre), 2003-06-18:
Jeg vil inn på noe av det samme som de to før meg har tatt opp, nemlig: Er det ikke bånn i bøtta hos dere? Det er Sareptas krukke, som jeg har sagt tidligere. Vis til de årlige budsjettene, om dere har inndekning! Jeg nevner bare noe nå: E6 i fire felt til Trondheim, E18 fra Østfold til Kristiansand i fire felt, Listapakka, Drammensbrua, Kleivenetunnelen, Rv 4, miljøtunneler, Trondheimspakka, alle enkeltprosjekter i den samme proposisjonen, Bergensprogrammet. Dette er bare noen av alle prosjektene. Kom og vis det i de årlige budsjetter!
Anne Berit Andersen (Høyre), 2003-06-18:
Jeg skal være kort. Presidenten viste til innstillingen, og jeg vil bare si hva komiteens flertall har kommet fram til. Det er et flertall uten Fremskrittspartiet. Vi ønsker ikke å ta stilling til innholdet i forslaget, og dermed kan vi ikke anbefale at det blir behandlet nå. Fremskrittspartiet støtter forslaget fra Simonsen, og vil kanskje ta ordet for å redegjøre for sitt syn. Flertallet i komiteen vil bare henvise til Nasjonal transportplan, som kommer til behandling våren 2004. Her vil trafikksikkerhet bli tatt opp i hele sin bredde. Vi vil også vise til de årlige budsjettbehandlinger. Med denne begrunnelse foreslår flertallet i komiteen at dokumentet vedlegges protokollen.
Anne Berit Andersen (Høyre), 2003-06-18:
Jeg skal også i disse to sakene være kort. Vi har til behandling to Dokument nr. 8-forslag, og begge er fremmet av representanter fra Fremskrittspartiet. Komiteen har valgt å ta debatten om disse to forslag under ett, fordi de omhandler samme riksvei, nemlig Rv 4. I Dokument nr. 8:119 foreslår representantene følgende: «Stortinget ber Regjeringen fremme forslag om en fremdriftsplan for, og tilleggsfinansiering utenom de nåværende samferdselsbudsjetter, av utbygging av Rv 4 i ny trasé fra Gran i Oppland til Åneby i Nittedal som motorvei klasse B, og fra Åneby i Nittedal til Grorud i Oslo som motorvei klasse A med 4 felt, planskilte kryss og midtdeler, og med ferdigstillelse innen 2008.» I det andre forslaget, Dokument nr. 8:120, fremmer de følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen igangsette arbeidet med å bygge ut miljøtunnel for Rv 4 i Oslo, i fire felt mellom Hausmanns bro og Sinsenkrysset.» Flertallet i komiteen, alle med unntak av Fremskrittspartiet, ønsker ikke å ta stilling til forslagene nå. Jeg regner med at Fremskrittspartiet vil kommentere sitt syn. I nær framtid, nærmere bestemt våren 2004, får vi Nasjonal transportplan til behandling. I den forbindelse vil vi se alle behov på veisektoren under ett, slik at de rette prioriteringer innen veisektoren vil bli gjort. Etter vår vurdering hører slike prosjekt som dette inn der, og vi håper også at vi kan se på det i en helhet. Av den grunn finner flertallet ikke å kunne ta stilling til de konkrete forslag som nå er til behandling. Flertallet vil anbefale at dokumentene vedlegges protokollen.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Når det gjelder bompengeprosjekter, er Arbeiderpartiet av de ivrigste. Nå ser det ut til at ingen vei kan bli for liten, for nå skal vi også ha et bompengeprosjekt på Rv 45 i Gjesdal kommune. Der er årsdøgntrafikken altså nede i 700 biler. Innkrevingskostnadene vil bli på svimlende 17 mill. kr, og de vil sikkert bli større når det har gått en stund. Da har jeg et spørsmål til Arbeiderpartiet: Finnes det noen nedre grense for årsdøgntrafikken når Arbeiderpartiet skal ha alt som bompengeprosjekt?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Det kunne vært godt å ta en ny runde om Kleivenetunnelen med Høyre, for det er jo hjerteveien til Høyres representant. Men jeg skal ta en annen ting. Representanten er også opptatt av å bygge E18 på Mosseveien i tunnel. Og der er det også et ønske om at dette skal gjøres med en gang. Men så har hun samtidig sagt at hun også ønsker nytt dobbeltspor på jernbanen. Hvilken av disse to tingene prioriterer hun? Jeg kunne også gjerne ha tatt – nei, beklager!
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Det er godt at Arbeiderpartiet har moderert seg litt. Sist de var på meg med dette, hadde jeg lagt fram veiplaner for 100 milliarder, nå er det nede i 50. For det første har ikke vi sagt at dette er til drift, eller noe sånt. Vi har sagt at å bygge nye, bra veier i Norge er ren, skjær investering. Og vi har sagt at istedenfor å sette en del av alle våre oljemilliarder på bok vil vi investere i veinettet – og jeg bruker ordet investere. Vi mener at å ha et bra, moderne veinett på like fot med andre land, er og blir en investering. Vi er nødt til å gjøre noe med veinettet i dette landet for næringslivet. Da mener vi at det er atskillig bedre å bruke disse milliardene på veiinvesteringer, istedenfor å gjøre som Regjeringen gjør nå, med god støtte av Arbeiderpartiet, putter oljemilliardene inn i alle mulige aksjefond og aksjer ute, og vi vet alle at tapet i fjor var 123 milliarder.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Jeg kan trøste representanten Sahl med at det er ikke sprengt; vi kommer med et nytt forslag i morgen. Så det blir ett til. Men når det gjelder representanten Sahl og hans hjemfylke, revner ikke magen i det hele tatt. Da er det Lofast, da er det 2 milliarder, da skyver han alt til side. Når det gjelder Nasjonal transportplan, som vi behandlet i forrige periode, og som også representanten Sahl var med på, la Fremskrittspartiet fram en økning utover det Regjeringen hadde, på 5,5 milliarder pr. år. I lø-pet av en tiårsperiode er det 55 milliarder. I tillegg har vi sagt at vi er villige til å bruke en god del av oljeformuen til å investere. Og når det gjelder å investere i Nord-Norge, følger Sahl oss i alle saker, men når det gjelder det indre østland, nei, da er det liksom fy, fy. Da er det ikke så veldig fint for ham.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Ordbruken fra Høyre var «bånn i bøtta». Det er klart at den bøtta som Høyre har, i hvert fall lekker som en sil. De har altså et underforbruk på over 2 milliarder hittil, de hadde Sem-erklæringen, som var en påplussing på 600 mill. Ingenting av dette har vi sett. I tillegg har vi kostnadene ved trafikkulykkene, som nå er oppe i svimlende 25 milliarder kr. Dette er det ingen som tar innover seg i det hele tatt. Og det viser seg at dette kan vi redusere kraftig hvis vi er villige til det. Det er altså bevist ved de få store prosjektene som er gjennomført, på E6 og på E18. Der hvor vi har bygd ut tofelts motorvei, og hvor vi har fått økt farten til 100 km, har ulykkeskostnadene gått ned. Vi har også sagt at næringslivet sliter i Norge. De ligger på sine knær for å få ned transportkostnadene ned til kontinentet. Og så kommer Høyre – Høyre av alle – og sier nei til videre utbygging i Norge. Det er da resonnementet blir feil fra Høyres side.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Fremskrittspartiet vil i denne saken fremme følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen legge frem en handlingsplan for økt trafikksikkerhet, som blant annet inneholder forslag om en betydelig reduksjon av importavgiften på nye biler, eventuelt kombinert med innføringen av en vrakpant på et betydelig nivå, samt forslag om økte fartsgrenser på enkelte vegstrekninger.» Tidligere hadde Fremskrittspartiet et forslag om å øke fartsgrensen på firefelts motorveg fra 90 km/t til 110 km/t. Alternativet ble 100 km/t, som i hvert fall var et stykke på vei. Den har nå vært praktisert en god stund, og med bra resultat. De steder som i dag har 100 km/t, har praktisk talt vært ulykkesfrie. Så teorien som hele tiden lanseres om at fart dreper, stemmer ikke helt i alle tilfeller. Det er like mye mangel på gode veier, dårlig trafikkflyt, frustrasjon m.m. som er en alvorlig medvirkende årsak til ulykker. I dag koster også ulykkene oss, som jeg sa tidligere i dag, 25 milliarder kr pr. år. Da er det et tankekors at vi bruker kun 11,5 milliarder kr til både drift, vedlikehold og investeringer på veinettet. Når det gjelder vrakpant, har vi hatt et forsøk med dette tidligere som viste seg å være vellykket så lenge kampanjen varte. Men dessverre ville denne forsamling også kutte i denne ordningen. Jeg viser da til forslaget som er fremmet i innstillingen.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Representanten Holten er veldig kritisk til alle våre forslag om å bygge veier, men han er ikke så veldig kritisk når vi foreslår noe nede i Østfold. Da er han som regel blid som ei lerke. Han var veldig godt fornøyd da vi hadde ekstrapenger til E18 ved Mysen, og da vi la fram et Dokument nr. 8-forslag om E6 i Østfold, var det bra. Da var han fornøyd. Når det gjelder de to forslagene om Rv 4, er vel ikke Heidi Sørensen så veldig begeistret for det. Hun bor vel 200 meter unna tunnelinnslaget. Hadde jeg visst det på forhånd, skulle jeg ha flyttet det 200 meter. Men det er nå en annen skål. Jeg kjenner godt til hvor tunnelinnslaget er. Hvis en kjører herfra og kommer oppå Bispelokket og tar Rv 4 oppover, blir tunnelinnslaget akkurat ved rundkjøringen oppi der. Det er før vi kommer til skolene, og det er før vi kommer til barnehagene. Da vil altså de 30 000-40 000 bilistene som i dag kjører midt mellom to skoler, en del barnehager og videre oppover Sarsgata, gå utenom, og området vil ikke ha én bil. En kan bare ta den veien og gjøre den om til et eller annet for disse skolene, en fotballplass eller hva en vil. Da har en fått trafikken unna. Hadde det ikke vært for de tunnelene som Oslo har i dag, hadde det vært det komplette kaos i hele Oslo. De tunneler som er bygd, og de er bygd for de pengene som er dratt inn på bomringen i Oslo, har faktisk reddet hele Oslo. De tunnelene som er, har fungert godt, og vi mener at denne tunnelen også ville vært et veldig gode for Oslo. Aller, aller flottest må det jo bli for Oslo indre øst, selv om Heidi Sørensen bor 200 meter fra tunnelinnslaget.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Det er helt ufattelig at det er partiet Høyre som nå overtar rollen til SV. Det er og blir en gåte at de som angriper veiutbygging i dag, er ikke lenger fra SV. Det er Høyre. Hvert eneste prosjekt om veibygging i dag er det Høyre som går ut og angriper. Dette er rene, skjære galskapen, sier de. Se på nabolandet vårt, Sverige, som er et fattig land. De har bygd veiene sine ferdig. Og hva gjør de nå? Nå satser de 100 milliarder kr på å bygge ut jernbanen. Det er Sverige, som ikke har ei oljekrone, som ikke har fem øre på bok, mens vi som egentlig flyter over av oljemilliarder, ikke har råd til jernbane. Ikke har vi råd til fly, ikke har råd til veier – ingen ting! Høyre som i alle år egentlig har stått og snakket om veier – jeg husker Oddvard Nilsen, som vi hadde som leder forrige gang, det var ikke måte hvor mange veistubber han lovet rundt omkring. Plutselig har en ikke én krone – ingen ting!
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2003-06-18:
Jeg måtte bare opp en gang til. Dette er en veldig grei EØS-sak. Som saksordfører har jeg bare en liten merknad fra komiteen. Det er at en enstemmig komite ber Regjeringen arbeide for at kontroll med fartsskriverne kan utføres på alle godkjente kontrollsteder i hele EØS-området, og ikke bare i det landet hvor kjøretøyet er registrert.
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Usanningar blir ikkje meir sanne om dei blir gjentekne fleire gonger. Arbeidarpartiet skriv i innstillinga at det er ønskjeleg at utbygginga av ny Kleivene-tunnel skjer parallelt med ny motorvegbru, og bed Regjeringa om å koma tilbake med ei sak om dette i samband med rulleringa av Nasjonal transportplan. Høgre viser til utsegn frå kontrollkomiteen og skriv som tilsvar: «… det er oppsiktsvekkende at en del av de samme partiene som da understreket dette, nå vil gå inn for å starte bygging av et prosjekt som det bare så vidt er startet planlegging av. Disse medlemmer tar avstand fra en slik saksbehandlingsmåte, og vil peke på at en slik lettvinthet kan bety betydelige ekstrautgifter, som igjen vil ramme andre samferdselsprosjekter.» Ser representanten Andersen nyansane, og meiner ikkje representanten at trafikantar til Sørlandet òg vil ha god nytte av å få fjerna flaskehalsen Kleivenetunnelen? Er Høgre villig til å omprioritera pengar, om nødvendig?
Sigrun Eng (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Det begynner å bli seint på kvelden, men eg er ikkje riktig sikker på om eg oppfatta at statsråden sa så mykje om motorvegbrua i Drammen og Kleivenetunnelen, og eg kunne ha tenkt meg at ho hadde gitt nokre synspunkt på det. For slik som eg har oppfatta utsegna frå statsråden i andre samanhengar, har ho sagt at ho er positiv til å finne ei løysing for ny Kleivene-tunnel. Samtidig registrerer eg her i debatten at regjeringspartia er temmeleg skarpe i sine merknader om det same og er redde for at det vil gå ut over andre prosjekt eller andre parsellar på E18. Kan statsråden seie noko om kva slags tankar ho har når ein da ser innspela frå fagetatane og dei tankane dei har gjort seg om det same, nemleg Kleivenetunnelen?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2003-06-18:
Jeg vil gjerne følge opp i samme tråd som siste replikant. Det er et ordtak som heter at før god mat skal spilles, skal buk revne. Fremskrittspartiet har en utrolig appetitt på å sluke gode samferdselsforslag. Men man må jo i rettferdighetens navn få lov til å stille spørsmålet om ikke Fremskrittspartiets alternative budsjettforslag selv har revnet. Og det unngikk representanten Thore Nistad nokså smidig å svare på. Bare i den saken vi har oppe til behandling nå, er det altså seks forslag, som går delvis på nye prosjekter, som går på å ta bort bompengeprosjekter, og så har vi hørt tidligere at vi skal ha firefelts vei fra Oslo til Trondheim, selv over Dovre. Ett sted må jo grensen gå for Fremskrittspartiets pengekasse. Mitt spørsmål går direkte på: Er ikke nå Fremskrittspartiets alternative budsjettforslag for i år sprengt for lenge siden?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
Prosjektet representanten Strøm tar opp, er et av de prosjektene som virkelig drar ned den samfunnsøkonomiske nytten av det som settes i gang. I tillegg er det et prosjekt der man sørger for å velge en trasé hvor man ødelegger mest mulig natur. Det beklager jeg sterkt at man har valgt. Det er trist at stortingsflertallet har valgt det. Det er sånn at man må ta noen verdivalg en gang i blant. Da kan det hende at det er ting som er viktigere, som det å verne om natur, urørte områder og vern av truede arter, enn valget av akkurat en bestemt trasé. Tor-Arne Strøm stiller et spørsmål han vet svaret på. Det har vært også delte oppfatninger i SV om dette. Det har det. SV har gått for et annet alternativ hele veien, fordi vi har ment at det hadde gått an å unngå de største … Og sånn er det.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
Det må være to samferdselspolitikker i Norge. Vi må ha en politikk for de store byene, og så må vi ha en politikk for det vi må kalle Distrikts-Norge. Vi kan ikke føre den samme politikken på Grünerløkka som vi gjør på Røst. Men for denne samferdselskomiteen har jeg på følelsen at Distrikts-Norge er alt utenfor Ringvei 2 i Oslo. Hvis det er slik at kollektivtrafikken er bra for det som er innenfor Ringvei 2 i Oslo, men ikke ellers, da har vi et alvorlig problem. Når det gjelder Eiksundsambandet, har SV vært imot det så lenge jeg kan huske politikk, og det er mange år. Vi har framhevet gang på gang lokalt at hadde vi anvendt de pengene annerledes, kunne vi ha fått til rassikringsprosjekter og utbedringsprosjekter som vi i sum kunne hatt mye større samfunnsøkonomisk nytte av, og kunne vært til større nytte for de folkene som bor der, enn at man samler alle de pengene i ett prosjekt.
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
Statsråden har helt rett i at det er forslag om å sette i gang mange nye prosjekter i denne proposisjonen. Men jeg lurer på om statsråden har reflektert over at ingen av de prosjektene er knyttet til jernbane eller kollektivtrafikk. Jeg vil altså spørre: Er det betegnende for den samlede samferdselspolitikken som denne regjeringen står for? Og så vil jeg også bruke anledningen til å gjenta spørsmålet fra Oddbjørg Ausdal Starrfelt: Er det slik at det å legge ned det samlede nattogtilbudet i Norge er å betrakte som en detalj?
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
Det at klokka har passert midnatt, gjør ikke disse forslagene fra Fremskrittspartiet noe bedre. Nå vet ikke jeg hvor lokalkjent Fremskrittspartiets representanter er i Oslo øst, men la meg på det sterkeste få lov til å advare mot noe som presenteres som en miljøtunnel, men som skal ha tunnelinnslag ved Hausmanns bro. Innenfor en radius på 500 meter fra det tunnelinnslaget er det to barneskoler, Lakkegata og Vahl, og en ungdomsskole, Hersleb, og tre barnehager i tillegg. Vi som bor i byen, vet at det at man har bygd tunneler, har fått trafikk unna boområder. Men vi vet også at vi har fått noen nye vanskelige punkter i byen, nemlig innslagene til tunnelene. Det å legge et firefelts innslag akkurat der vil bare mate Oslo sentrum med biltrafikk på en måte som jeg på det sterkeste vil advare mot. Jeg beklager at jeg måtte si dette så sent, men vi som bor ved dette tunnelinnslaget, ønsker det alt annet enn velkommen. Kom ikke og kall en slik plage for en miljøtunnel!
Heidi Sørensen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-06-18:
SV ønsker også å stemme imot.
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Nå var ikke Heidi Sørensen – proposisjonen omhandler mange ting – innom Lofast. Men i innstillingen står det først om Lofast i merknaden som bl.a. representanten Geir-Ketil Hansen har vært med på, at man er tilfreds med at utbyggingen av prosjektet skal begynne, og det blir understreket at prosjektet vil få store positive ringvirkninger for området. Dernest sier representanten Heidi Sørensen i sin merknad at hun «vil på det sterkeste advare mot de meget omfattende natur- og miljøødeleggelsene dette prosjektet vil medføre, og som i stor grad kunne vært unngått ved valget av annen trasé». Da blir mitt spørsmål: Kan representanten Heidi Sørensen fortelle meg hva som er SVs politikk når det gjelder prosjektet Lofast? Hva skal befolkningen i dette området forholde seg til om SV f.eks. var på vippen i en avstemning om denne saken? Dette kan ikke være mye seriøst. Hva er SVs politikk når det gjelder bl.a. Lofast?
Tor-Arne Strøm (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
St.prp. nr. 67 omhandler bl.a. E10 Fastlandssamband til Lofoten, Lofast. Arbeiderpartiet er meget tilfreds med at dette nå er på plass, og at prosjektet nå skal settes i gang i sommer. Dette prosjektet vil få store positive ringvirkninger for dette området. Det vil ha stor betydning for sysselsettingen og næringslivet. Det vil også ha stor betydning for bosettingen. Det vil bety at en f.eks. kan bo i én kommune og jobbe i en annen. Da er det viktig med gode samferdselsløsninger, og Lofast er et bra bidrag i den retningen. Det er veldig god distriktspolitikk. Når det gjelder Posten, som noen har vært innom her i dag, er det viktig at vi har et godt tilbud over hele landet. Da er det også viktig at vi har gode løsninger. Så må jeg berøre den utbyttepolitikken som drives overfor Posten i dag. I dag tar vi et utbytte fra en bedrift som går med underskudd. En kan stille seg spørsmål om dette er en riktig politikk. Vi har i dag en bedrift som er under store omstillinger, og da er det viktig at Posten har et skikkelig økonomisk grunnlag for å klare denne oppgaven. Derfor må vi etter Arbeiderpartiets oppfatning følge nøye med på situasjonen og se nærmere på disse problemstillingene. Arbeiderpartiet har merket seg at Regjeringen finner det nødvendig å foreta en nærmere vurdering av bevilgningene, og at Regjeringen eventuelt vil komme tilbake til Stortinget med saken. Arbeiderpartiet er kritisk til at Regjeringen fortsetter sin politikk med å svekke Posten Norge BAs konkurransekraft og muligheten for å utvikle selskapet, og ber om en grundig gjennomgang av dette i § 10-meldingen, som nå er utsatt til høsten. Når det gjelder alternativ bruk av ferjetilskudd, er det over flere år arbeidet med et opplegg som vil gjøre det mulig å motta ferjesubsidier i en periode etter at bru eller tunnel har erstattet ferja. En slik løsning vil være bedre både for innbyggere og for staten. Når Stortinget får dette på plass, blir det en utrolig viktig sak for mange steder og lokalsamfunn i dette landet. Norskekysten er full av øyer, og vi har en kystlinje som er dobbelt så lang som det er rundt ekvator. Menneskene som bor på øyene, trives, og mange trives også med å reise med ferje. Men andre, både privatpersoner og bedrifter, opplever ferjene som en ulempe i forhold til bosetting og i forhold til næringslivet. Alternativ bruk av ferjesubsidier vil løse mange menneskers problemer. Vi i Arbeiderpartiet er veldig godt fornøyd med at Stortinget har samlet seg bak våre prinsipper, og at en fant en god og praktisk måte å løse dette på. Så alle sammen bør være glade i kveld, og være fornøyd med at vi har funnet en god løsning for mange mennesker i vårt land.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2003-06-18:
Som samferdslekomite har vi eit ansvar for å leggje vekt på det som gjeld trafikktryggleik, vi har ansvaret for å finne dei beste løysingane, og vi har ansvaret for å bruke samferdslemidlane på best mogleg måte. Eg sa i innlegget mitt at eg meiner at det alternativet som Senterpartiet likevel har gått inn for, ikkje er den optimale løysinga. Vi hadde to alternativ å velje mellom, og etter mitt syn er alternativ 4 eit betre alternativ enn 3.2.A, som no har fått fleirtal. Eg lista opp dei argumenta som akkurat viser at alternativ 3.2 A har sine svakheiter, og at alternativ 4 ville ha vore meir framtidsretta. Men som eg sa i innlegget mitt: Når vi òg skal ta omsyn til dei lokale meiningane, har dei lokale meiningane fått ei vekting som gjer at vi likevel kan støtte alternativ 3.2.A. Vi gler oss over at vi får ei løysing for Nordre avlastingsveg.