Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2007-12-17:
Jeg viser til Innst. S. nr. 124 for 2006-2007 og Innst. S. nr. 100 for 2007-2008. Jeg merker meg at kontroll- og konstitusjonskomiteen har kritiske merknader til noen sider ved driften i Entra Eiendom og til selskapets strategier. Jeg er enig i at undersøkelsen peker på forbedringspunkter i selskapets virksomhet. Det er noe som jeg, med utgangspunkt i komiteens flertallsmerknader, vil legge vekt på i min videre kontakt med selskapet. Jeg vil likevel tillate meg først å trekke fram de positive konklusjonene som undersøkelsen har gitt grunnlag for. Entras virksomhet har i stor grad rettet seg mot hovedformålet. Det har skjedd en betydelig økning av de arealene som leies ut til staten og andre offentlige leietagere. Undersøkelsen, som gikk fram til utgangen av 2005, viser at selskapet har gjennomført omfattende verdiøkende tiltak. Regnskapet for 2006 viser at denne verdiskapingen har fortsatt, og at Entra også i 2006 har skapt merverdi utover eiers avkastningskrav. Verdiøkningen har skjedd til tross for en betydelig rentestigning, og viser at renten ikke alene kan forklare verdiutviklingen. Jeg mener at det er grunn til å konkludere med at etableringen av Entra som eget selskap i all hovedsak har vært vellykket. Så til noen forbedringspunkter: Komiteen ber Regjeringen forsikre seg om at Entra følger opp Riksrevisjonens rapport og komiteens merknader. Selskapet startet alt sommeren 2006 et konkret arbeid for å forbedre rutinene sine. De nye rutinene er nå godkjent av styret, og arbeidet er dokumentert i et nytt kvalitetsstyringssystem, Entramodellen. Den siste tiden er det gjort ytterligere forbedringer i modellen, og det har vært fokusert på implementering og etterlevelse. Departementet holdes orientert om den videre utviklingen av modellen. Komiteen har merknader til selskapets bonusordninger. Departementet har hatt kontakt med styret for å sikre at selskapets eget bidrag til verdiskapingen reflekteres på en riktig måte. Selskapets styreleder har i møte med departementet opplyst at selskapet vil erstatte EVA-beregningene med beregninger som viser hvor godt Entra gjør det i forhold til andre aktører. Det skulle bedre reflektere selskapets egne prestasjoner. Jeg konstaterer at komiteen er tilfreds med at selskapets styre har vedtatt å avvikle en kollektiv pensjonsordning for ledergruppen som var i strid med gjeldende statlige regler. Bortfallet av den ordningen er delvis kompensert gjennom lønnsjusteringer, men uten at Entra framstår som lønnsledende i sin bransje. Styret vurderer videre å etablere en langsiktig insentivordning for ledergruppen innenfor rammen av statens retningslinjer. Det er styret som har ansvar for ansettelse og avlønning av ledere. Etter endringene i aksjelovene skal imidlertid styrene legge fram en orientering for generalforsamlingen om lederavlønningen og forslag til framtidsrettede retningslinjer for avlønning. Jeg vil gjennom det forsikre meg om at ledergodtgjøringen i Entra blir i overensstemmelse med statens retningslinjer. Det ble understreket av statens representant på årets generalforsamling i selskapet. Komiteen viser til at tilleggsundersøkelsen avdekker at flere av eiendomstransaksjonene var uoversiktlige, uten tilstrekkelig sporbarhet og dokumentasjon. Videre ber komiteen om at Nærings- og handelsdepartementet i samarbeid med selskapet følger opp arbeidet med å få på plass nye rutiner som sikrer god dokumentasjon i forbindelse med kjøp og salg av eiendommer. I et aksjeselskap er det styret som må kontrollere virksomheten på vegne av eierne. Styret satte, som nevnt, i fjor sommer i gang en bredere gjennomgang og utvikling av internkontrollsystemet i selskapet. En grundig revisjon av selskapets dokumentasjonsrutiner står sentralt. Komiteens og Riksrevisjonens merknader og vurderinger har gitt et nyttig bidrag til det arbeidet. Styreleder informerte departementet i et møte i vår om at styret hadde under vurdering etableringen av et eget opplegg for internrevisjon etter initiativ fra administrasjonen. Selskapet har bekreftet at et slikt opplegg nå er iverksatt. Det er ikke dokumentert at ledelsens fullmakter i Entra avviker fra det som er vanlig i veldrevne private bedrifter. Fullmakter er helt avgjørende for at forretningsmessige transaksjoner skal kunne gjennomføres. Det er imidlertid viktig at de knyttes til bestemte forutsetninger og gode rutiner for å informere om bruken av fullmakter. I Entra har 76 pst. av de transaksjonene som ligger innenfor administrerende direktørs fullmaktsgrenser, vært behandlet i styret. Komiteen mener det er kritikkverdig at Entra gav informasjon som ikke var tilstrekkelig, og opplysninger som var ukorrekte eller upresise, i forbindelse med behandlingen av saken. Det har vært uheldig at ikke all informasjon ble lagt fram for Riksrevisjonen i første omgang. Jeg har vært opptatt av full åpenhet og at alle steiner skal bli snudd i denne saken. Dette er også løpende understreket overfor styret i Entra. At styret engasjerte Veritas til på nytt å gå gjennom de aktuelle transaksjonene for å komme til bunns i saken, viser at styret har tatt kritikken på alvor. Komiteen ber om redegjørelse som egen sak til Stortinget. Jeg er selvfølgelig innstilt på å legge fram en egen sak om Entra, selskapets innretning og strategi når Stortinget ønsker det. Jeg ser det som en viktig oppgave å påse at forvaltningen av Entra er i overensstemmelse med Stortingets forutsetninger.