Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2020-05-26:
Bioteknologiloven regulerer veldig viktige forhold for biomedisinsk forskning og utvikling, med en enorm betydning for mange mennesker. En god lovgivning på dette feltet skal balansere viktige etiske hensyn og befolkningens rett på gode og trygge helsetjenester. Det kan framstå som et dilemma og en krevende balansegang, men historisk sett har denne balansen vist seg å være noe verden har løst på en god måte. Vi lever i dag med trygge medisinske framskritt som få ville ha vært foruten. For Arbeiderpartiet har muligheten for å hjelpe og behandle vært førende i vår tilnærming til bioteknologiloven. Det er vår etiske forpliktelse. Etter år med offentlig debatt vedtok faktisk et stort flertall i Stortinget våren 2018 en rekke endringer, men så fikk Kristelig Folkeparti lov til å stoppe alt. Statsminister Solberg har gitt all makt i disse spørsmålene til Kristelig Folkeparti og Kjell Ingolf Ropstad og hans 4,2 pst. av velgerne. Ropstad har varslet at Kristelig Folkeparti vil stemme i tråd med sin samvittighet i disse spørsmålene. Den samvittigheten er visst mye mer verd enn samvittigheten til det store flertallet av partiene på Stortinget og deres velgere. Arbeiderpartiet går inn for tidlig ultralyd etter klare råd fra landets fostermedisinske fagmiljø, som har jobbet for dette lenge. De kan nå med nye metoder behandle en rekke lidelser og tilstander i mors liv bare det oppdages tidlig nok. Norsk fostermedisin har en stolt tradisjon for å stå på fosterets side og hjelpe de aller minste pasientene. Utviklingen innen biomedisin har dreid seg i den retning at vi ønsker å hjelpe mennesker til å leve et så godt liv som mulig ut fra sine naturlige forutsetninger. FNs tredje bærekraftsmål er god helse og livskvalitet til alle. For mennesker med arvelige alvorlige og dødelige sykdommer har det betydd nytt håp, nye muligheter for behandling og en sjanse til å bære fram egne barn uten frykt for å føre de alvorlige sykdommene videre med ny lidelse og korte liv. Ved å ta i bruk disse metodene kan vi forhindre mye smerte. Derfor ønsker vi også å gi håp til og hjelpe dem med de sjeldne og de tunge diagnosene hvor eksperimentell behandling og genterapeutiske metoder rammet inn på en trygg måte er det eneste behandlingsalternativet. Spørsmålet om bioteknologi er sjelden svart-hvitt, men disse endringene kommer på ingen måte for tidlig og har definitivt vært gjenstand for offentlig debatt i forkant. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet nå bidrar til å bevege lovverket i riktig retning og gi bedre hjelp til ufrivillig barnløse og familier med arvelig alvorlig sykdom. Da bioteknologiloven ble vedtatt i 2003, bestemte Stortinget at loven skulle evalueres etter fem års praktisering. Det skulle gå hele 17 år. Høyreregjeringen leverte meldingen om bioteknologi i juni 2017, altså i forrige stortingsperiode. Den gangen var det et mye bredere flertall for de fleste av endringene som Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og SV legger fram i innstillingen i dag. Men i dag møter vi altså med pleksiglass og teller hver stemme. Arbeiderpartiet er glad for at vi nå passerer noen milepæler, og vi kjenner oss heller ikke igjen i beskrivelsen av at dette er veldig radikale endringer. Etter voteringen i dag, som vi alle er spent på, vil Norge være mer lik de landene vi naturlig sammenligner oss med, som har de samme etiske standardene som oss, og som vi samarbeider med gjennom vår felles helsetjeneste. For oss er det bra. Å sammenligne seg med andre land er noe vi ofte sier i negative ordelag, men vår holdning er at den nordiske samfunnsmodellen har kombinert nye metoder med god etisk refleksjon ved hver eneste korsvei.