Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2021-11-25:
Lat meg fyrst få takka representanten Holm Lønseth for å ta opp eit veldig viktig tema. Det er dessverre sånn at talet på ungar i låginntektshushald har auka betydeleg over tid, og det er ein ganske stor andel av desse ungane som har innvandrarbakgrunn. Det heng tett saman med at me har sett ein auke i talet på barnefamiliar med innvandrarbakgrunn, og at foreldra ikkje deltek fullt ut i arbeidslivet. I tillegg ser me ei opphoping av fattigdom og levekårsutfordringar i enkelte område i storbyane. Difor er det òg viktig å sjå levekårsutfordringane i eit geografisk perspektiv og unngå å busetja nykomne flyktningar i eit område som har store levekårsutfordringar eller stor innvandrarandel. Det er den typen utfordringar som regjeringa kjem til å ta tak i, knytte til både levekår og sosial mobilitet. Difor føreslår me allereie for 2022-budsjettet å auka løyvingane til områdesatsing i dei store byane med 20 mill. kr utover det som låg til grunn i budsjettet til Høgre-regjeringa. Det å få fleire i arbeid er noko av det viktigaste me kan gjera for å redusera fattigdom og sosiale forskjellar, òg blant ungar eller blant barnefamiliar. I Noreg er det sånn at folk som er i jobb, som oftast kan forsørgja seg sjølve og familiane sine, så det at foreldra er i arbeid, er difor ganske avgjerande for å løfta ungar og ungdomar ut av økonomisk vanskelege kår. Arbeidslinja kjem til å stå sentralt i regjeringas innsats mot fattigdom. Me er jo eit arbeidarparti. Arbeid er nøkkelen til integrering, og vegen til arbeid går via utdanning og kvalifisering. I dag ser me at det er altfor mange innvandrarar som står utanfor arbeidslivet, eller fell ut av arbeidslivet i løpet av nokre få år. Målet må vera at perioden utan arbeid vert kortast mogleg, og at kreftene vert sette inn for å gje folk kompetanse som kvalifiserer for ei meir stabil deltaking i arbeidslivet. Eg kjem til å setja meg ned og gå grundig gjennom dei kvalifiseringsløpa som er tilgjengelege for innvandrarar, for å sikra at dei i størst mogleg grad bidrar til å få fleire i arbeid. Me kjem til å styrkja arbeidet med kompetanse og dermed arbeidslinja i norsk integreringspolitikk. Arbeidarpartiet har heile tida vore oppteke av at passivitet i mottak for dei som er nykomne, er til hinder for integrering og sløsing med resursar. Før busetjing skal flyktningar gjennomføra kompetansekartlegging som skal bidra til at ein vert busett i ein kommune som har eit relevant tilbod om utdanning og arbeid. Fylkeskommunane skal òg utarbeida planar som skal omfatta tiltak for å kvalifisera innvandrarar til å møta regionale arbeidsmarknadsbehov. Eg må innrømma at i lys av dette, og ikkje minst i lys av interpellasjonen som representanten har teke initiativ til, har eg med forundring fylgt det kuttet som Høgre-regjeringa gjennomførte i 2017, i norskopplæring på mottak, frå 250 til 175 timar. Ein skulle jo tenkja at det å læra norsk på eit tidleg tidspunkt vil vera sett på som nyttig når ein er oppteken av at fleire skal kunna få moglegheita til å stå i jobb. Det er òg kvalifisering for arbeidslivet. Me har òg sett at introduksjonsprogrammet ikkje i tilstrekkeleg grad har dekt gapet mellom den kompetansen som nykomne kan ha med seg, og det som eigentleg vert kravd i det norske arbeidslivet. Målet må vera at fleire skal få ein formell kompetanse innanfor rammene av introduksjonsprogrammet, bl.a. at fleire skal kunna ta vidaregåande opplæring på fulltid. Det er viktig for oss å leggja til rette for at fleire deltakarar får ta fagbrev gjennom relevant tilrettelegging i form av språk- og læringsstøtte. Det er òg ei satsing som vil kunna bidra til at fleire kjem raskare i arbeid og får varig tilknyting til arbeidslivet. Regjeringa vil gjennomføra eit kraftfullt løft for yrkesfaga, og det veit eg at kunnskapsministeren er godt i gang med. Over tid har me òg sett at mange ikkje oppnår dei norskferdigheitene som krevst for å koma i arbeid og i vidare utdanning, så det å ha gode, grunnleggjande norskferdigheiter er viktig både for deltakinga i arbeidslivet og for samfunnet elles. Me kjem difor til å styrkja tilbodet til innvandrarar som har svake norskferdigheiter. Kombinasjonen av opplæring i norsk og samfunnskunnskap i mottak skal bidra til å gje moglegheiter til å kombinera arbeid og språkpraksis. Eg er òg glad for å kunna seia at å bidra til å auka talet på tiltaksplassar neste år med 1 000 og å styrkja driftsbudsjettet til Nav med 175 mill. kr betyr noko for Navs moglegheiter til å følgja folk tett opp når dei står utanfor arbeid.