Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2016-06-03:
La meg lese fra Grunnloven § 115, første ledd: «For å sikre den internasjonale fred og sikkerhet eller fremme internasjonal rettsorden og samarbeid kan Stortinget med tre fjerdedels flertall samtykke i at en internasjonal sammenslutning som Norge er tilsluttet eller slutter seg til, på et saklig begrenset område skal ha rett til å utøve beføyelser som etter denne Grunnlov ellers tilligger statens myndigheter, dog ikke beføyelse til å forandre denne Grunnlov. Når Stortinget skal gi sitt samtykke, bør, som ved behandling av grunnlovsforslag, minst to tredjedeler av dets medlemmer være til stede.» Det som er viktig i den paragrafen, er selvfølgelig helheten. Men det står: «(…) er tilsluttet eller slutter seg til». Altså: Etter Grunnloven har vi ikke lov å gi fra oss makt til et organ vi ikke er medlem av. Det er det regjeringen ber oss om å gjøre – gi fra oss makt fra det norske stortinget og fra det norske finanstilsynet til Brüssel, til EU og til EUs finanstilsyn. (…) Som presidenten vet, har det norske folk sagt nei til EU to ganger. Finansminister Siv Jensen omtalte denne saken som ekstremt vanskelig da hun var på en hasteinnkalt høring i vår i finanskomiteen. La meg sitere fra proposisjonen som regjeringen har lagt fram: «Det er en underliggende forutsetning i den fremforhandlede modellen, at EFTAs overvåkningsorgan kort tid etter mottak av et slikt utkast fra den relevante EU-tilsynsmyndigheten vil fatte et likelydende eller tilnærmet likelydende vedtak». Altså et rent kopivedtak, som det står i proposisjonen. Professor Eivind Smith har etter høringen uttalt seg om denne løsningen. Han har sagt: «Løysinga regjeringa vil ha Stortinget med på, er mest ei rein formalistisk omgåing av krava for myndigheitsoverføring i Grunnlova.» Hos NRK kom statssekretær Vamraak i denne uka med nye opplysninger: «Baksiden av medaljen er selvfølgelig at vi ikke står fritt til å innføre fullt så strenge reguleringer som vi ønsker fra norsk side.» Gjennom media har vi fått opplyst at det skal være én mann som skal fatte kopivedtak i ESA. Regjeringen har gitt inntrykk av at det skal være en omfattende kompetanse. Gjennom media har vi fått opplyst at det skal være én mann med navn Per Christian Bærøe som skal gjøre rene kopivedtak. Han har selv sagt: «Ingen vet jo hvordan dette vil fungere i fremtiden». Det vi skal behandle raskere enn vi behandler et vanlig representantforslag, er den største suverenitetsavståelsen Norge har hatt siden 1992. Det hastebehandler vi igjennom i Stortinget. Vi bestemte framdrift på en tirsdag, hadde høring på en torsdag, og vi har knapt tid til å sette oss inn i de ulike motforestillingene. Det vi også har sett, er at gjennom prosessen fra det var bare Senterpartiet som var bekymret helt i starten, har SV blitt veldig tydelige, Kristelig Folkeparti har uttrykt usikkerhet, og vi ser i dagens media at Fremskrittsparti-representanter uttrykker usikkerhet om dette er en forsvarlig måte å behandle denne saken på. Etter at vi hadde saken på høring, har også statsråd Aspaker uttalt at denne malen ‒ denne løsningen ‒ vil være en mal også for senere spørsmål av samme type og karakter. Det er et stort prinsipielt spørsmål vi nå skal ta stilling til uten å få belyst de tunge konstitusjonelle motforestillingene som vi har fått, og som ikke minst professor Eivind Smith har uttalt kan være i strid med det som står i Grunnloven § 115. Derfor har vi sendt dette spørsmålet. Vi ønsker at denne type spørsmål skal behandles skikkelig. Da er vårt spørsmål: Vil presidentskapet ut fra sitt ansvar etter forretningsordenens § 32 sørge for utsatt avgivelse for å få belyst de vektige konstitusjonelle motforestillingene og sikre at vedtak skjer i samsvar med Grunnloven?