trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-15:
Flere av Høyres talere har utfordret arbeiderpartitalere på Fagrådet innen Rusfeltets oppfatning av Regjeringens innsats på rusfeltet. De har uttalt at Brustad skyver rusfeltet tilbake under bordet, og at et historisk dårlig statsbudsjett blir fulgt opp med et historisk dårlig revidert budsjett. Svaret Peter Skovholt Gitmark fikk fra Reidar Sandal, var at Reidar Sandal kjente seg ikke igjen i Peter Skovholt Gitmarks beskrivelse. Sylvia Brustad besvarte en tilsvarende utfordring fra Sonja Sjøli med at hun ikke kjenner seg igjen i Sonja Sjølis beskrivelse. De sitatene vi har konfrontert Regjeringen med, er verken Peter Skovholt Gitmarks eller Sonja Sjølis beskrivelse, men det er hvordan Fagrådet innen Rusfeltet oppfatter Regjeringens ruspolitikk. Jeg vil benytte anledningen til å utfordre finansministeren til å besvare hvordan hun oppfatter Fagrådet innen Rusfeltets beskrivelse av Regjeringens politikk, nemlig at de er blitt skjøvet under bordet, og at det er et historisk dårlig budsjett. Vil hun også avfeie det som en gal beskrivelse? Eller vil hun erkjenne at Regjeringen har sviktet, og at man vil gjøre det bedre når budsjettet for 2008 skal legges frem? Så til forslaget som en samlet opposisjon har lagt frem i dag, nemlig å be Regjeringen oppfylle statsminister Jens Stoltenbergs løfte om så fort som mulig å fjerne avkorting av pensjonen for 67–70-åringer som arbeider. Det er blitt åpenbart gjennom denne debatten at det løftet ikke var alvorlig ment, for man har ikke tenkt å fjerne avkortingen av pensjonen til 67–70-åringer så fort som mulig – med mindre det er slik at Regjeringen, når de skal gjennomføre noe og sier at dette skal skje snart, så tenker man at det skal skje i neste stortingsperiode. Det er faktisk flere år til vi kommer til 2010. Jeg mener at dette er ganske alvorlig for Regjeringen, for det betyr at statsministeren ikke hadde avklart dette spørsmålet internt i Regjeringen. I beste fall har man lurt pensjonistene. Statsministeren så pensjonistene inn i øynene, lovet at avkortingen skulle fjernes, men så viser det seg at det var ikke alvorlig ment. Helt til slutt vil jeg få lov til å gi en stemmeforklaring. Høyre kommer til å stemme for forslag nr. 105, fra Fremskrittspartiet. Vi er enig i at dette er Regjeringens beslutningsområde, men når vi ser hvordan Regjeringen har trenert denne saken om Trillemarka, mener vi at Regjeringen nå trenger et råd, og vårt råd er å følge det som ligger i forslaget.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2007-06-15:
Det er vel naivt å fremstille det slik at makspris i barnehager er en gavepakke til de fattige. Det er en gavepakke til de rike. Vi vet at i veldig mange kommuner har man inntektsgraderte barnehagepriser, og med Høyres opplegg vil barnehageprisen være 120 kr lavere enn det den var i 2005. Det vi gjør, er at vi satser mer på kvalitet i barnehagene. Vi satser mer på likebehandling mellom kommunale og private barnehager. Det vil sørge for at vi også får bygd ut de barnehageplassene som mangler. Men helt til slutt: Jeg er litt overrasket over at finansministeren velger ikke å ta ordet når jeg har utfordret henne på hvordan hun oppfatter den klare beskrivelsen til Fagrådet innen Rusfeltet når de sier at med den nye regjeringen er de rusavhengige blitt flyttet fra en plass ved bordet til en plass under bordet. Dette er beskrivelsen til Fagrådet innen Rusfeltet. Høyre har lagt frem konkrete forslag for å styrke rusområdet, mens Regjeringen har kommet med historisk dårlige budsjetter. Hvordan oppfatter finansministeren den beskrivelsen som Fagrådet innen Rusfeltet gir?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Høyre, og ikke minst finanspolitisk talsmann, Jan Tore Sanner, skryter av sine 122 mill. kr i innstramming og proklamerer, så vidt jeg kunne se på VG Nett, at Regjeringens opplegg vil gi et rentesjokk. La oss nå se litt på det som Høyre foreslår. 157 mill. kr er salg av eiendom, som ikke har innstrammende effekt. Så foreslår Høyre å fjerne sjokoladeavgiften fra 1. desember 2007. Men Høyre legger ikke inn noen provenyvirkning av dette forslaget. Det er i alle fall et sted mellom 90 og 100 mill. kr. Da er det ikke så veldig mye igjen. Er det slik å forstå at Høyre forutsetter, for å makte å dekke opp sine egne budsjetter, at det ikke skal selges sjokolade i desember? Kan Høyre bekrefte at de ikke tror det ikke kommer til å bli solgt sjokolade i desember? Hvordan skal de få det til? Har de kontakt med noen andre makter enn det vi har?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Jeg vil bare innledningsvis si at jeg tror nok både Kristelig Folkeparti og Hans Olav Syversen innser at det er forskjell på å være i posisjon og i opposisjon. Så har jeg lyst til å yte Kristelig Folkeparti den anerkjennelse at på mange måter er Kristelig Folkeparti et parti som står regjeringspartiene nært, både når det gjelder fellesskap og ikke minst når det gjelder å ha oppmerksomhet rettet mot dem som har et bistandsbehov i det norske samfunnet. Med bakgrunn i det forbauser det meg – og det forbauser meg stort – at Kristelig Folkeparti har et forslag om å redusere dagpengeplikten ved permittering fra 34 til 32 uker. Er ikke dette et usosialt tiltak, som rammer dem som ufrivillig har kommet i en veldig vanskelig situasjon, og som etter min mening burde være i den gruppen som Kristelig Folkeparti har et ønske om å være med og hjelpe?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Høyre og Fremskrittspartiet har lenge signalisert at de etter valget ønsker et regjeringssamarbeid. Vi har fått demonstrert her i dag at det er ganske stort sprik mellom partiene i den økonomiske politikken. Fremskrittspartiet kritiserer Regjeringen for å bruke for lite oljepenger og sier at oljepengebruken ikke påvirker renten. På den andre siden sier Høyre at Regjeringens bruk av oljepenger vil føre til at renten øker, og at det vil komme et rentesjokk. Vårt inntrykk er at Høyre ønsker innstramming i den økonomiske politikken, mens Fremskrittspartiet står på den motsatte siden. Kan Fremskrittspartiet garantere at hvis de får regjeringsmakt sammen med Høyre, vil de videreføre sin egen politikk i bruk av oljepenger?
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Revidert nasjonalbudsjett har en klar og tydelig rød-grønn profil. Innenfor en redusert bruk av oljepenger er en rekke satsingsområder prioritert. Når jeg hører forsamlingen her i dag, og ikke minst Fremskrittspartiet, må jeg si at jeg tror faktisk vi er på to forskjellige planeter. Selv om vi nå har bredbånd over hele landet, er det mulig at vi ikke har kontakt. Fremskrittspartiets leder, Siv Jensen, er en ekspert på å svartmale og drive med elendighetsbeskrivelse av Regjeringens politikk. Det har hun også gjort i dag. Jeg skal ikke være noen veileder for Fremskrittspartiet, men jeg tror faktisk at med så høy lydstyrke kan det også bli skurr på linjen, slik at det kan være flere årsaker til at partiet ikke akkurat nå går opp på gallupen. Regjeringen satser på bredbånd, ikke minst i distriktene og i det fylket jeg kommer fra. Det leveres på barnevern, og så leverer vi i bøtter og spann når det gjelder barnehageplasser. Vi er nesten oppe i 39 000 plasser, mer enn det noensinne har vært. Og hva er det enkelte opposisjonspartier i denne salen er opptatt av? Jo, det er at finansministeren kom med en uttalelse om hva hun skulle gjøre hvis hun ikke nådde målet. Jeg liker statsråder som stiller krav til seg selv, og jeg liker regjeringer som stiller krav til seg selv – og så når vi faktisk målet, og vi oppnår resultater. Så jeg må si at de blant opposisjonen som fokuserer på det, er på ville veier når det gjelder å se hva som betyr noe. Vi burde glede oss over at vi faktisk er i stand til å levere det vi har sagt vi skal levere når det gjelder barnehagedekning. Vi har kommuner som stiller opp på en veldig bra måte for at vi skal nå resultatene. Det bygges, og det finnes løsninger med hensyn til barnehageplasser over hele landet. I en slik sammenheng må jeg si at jeg er forbauset over at Høyre vil ha flere i arbeid, men samtidig vil de øke barnehagesatsene. Da revidert budsjett kom, gikk Ulf Leirstein, som er nestleder i finanskomiteen, ut og sa at han var skuffet over at Regjeringen ikke hadde lagt inn mer penger til helseforetakene og sykehusene. Jo, vi har lagt det inn. Vi meldte det tidligere, og her ligger det altså 800 mill. kr, som også skal gå til forvaltningsnivået for psykiatri og rus. Det har også vært etterlyst. Det er et betydelig beløp som er lagt inn i revidert budsjett på det området. Jeg må si at jeg ikke kjenner meg igjen i den elendighetsbeskrivelsen som gis i denne salen.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Høyre foreslår i revidert å stramme inn AFP-ordningen for å flere 62- og 63-åringer til å stå i arbeid. Som representant for gruppa som ubehagelig raskt nærmer seg den alderen, har jeg en viss forståelse for dette målet. Jeg mener at vi fremdeles har en del å bidra med. Men det som får meg til å ta opp temaet i replikken, er måten Høyre gjør dette på. AFP-avtalen er en ordning som er framforhandlet av arbeidslivets parter, med deltakelse fra staten. Er Høyre av den oppfatning at inngåtte avtaler kan brytes av den ene parten, uten forutgående forhandlinger?
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
I dagens innstilling siteres representanten Syversen med følgende: «Dette medlem vil understerke betydningen av barnehage som arena for språkopplæring. Dette er særlig viktig for barn med minoritetsbakgrunn.» På bakgrunn av dette foreslår Kristelig Folkeparti å innføre gratis kjernetid i barnehagene for barn over tre år, dersom foreldrene mottar kontantstøtte. Jeg støtter fullt ut representanten Syversens understreking av barnehagenes betydning for språkopplæring for og integrering av barn med minoritetsbakgrunn. Det jeg reagerer på, er at dette kun skal gjelde barn av foreldre som mottar kontantstøtte. Hvorfor skal ikke barn som ikke har småsøsken, eller som har småsøsken som går i barnehage, få tilbud om gratis kjernetid, når vi er enige om hvor viktig dette er nettopp for språkopplæring og integrering?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Jan Tore Sanner brukte noen av minuttene sine til å snakke om klima. Det er jeg glad for. Jeg er glad for at Høyre nå ser ut til å komme på offensiven også i den debatten. Et av tiltakene han nevnte er billigere miljøvennlige biler. Så vidt jeg vet, har det vært sånn at det bilavgiftssystemet vi la om ved nyttår, fungerer som det skal. Gjennomsnittsutslippet fra gjennomsnittsbilen går ned. Det er veldig bra. Problemet til Høyre er at de har lovt velgerne at bilene skal bli mye billigere. Jeg har et oppslag her, med et svært pent bilde av avgiftspolitisk talsmann Peter Skovholt Gitmark, som for et år siden, da vi la fram bilpakken vår, sa om bilavgiftene: «Vi må sette ned bilavgiftene med minst tre milliarder kroner.» Meg bekjent har Høyre i statsbudsjettet for i år og i revidert sammenlagt satt ned bilavgiftene med litt i underkant av 300 mill. kr. Kan Sanner forklare det norske folk hvor de resterende 2,7 milliarder kr i nedsatte bilavgifter har havnet?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Først vil jeg uttrykke glede over at representanten Sponheim har en konstruktiv tilnærming til rentediskusjonen og så til de grader nå skyter ned det noen vil kalle skremselspropaganda fra Jan Tore Sanner, knyttet til rentebanen. Det er jeg glad for, for det betyr at Høyre står alene igjen på borgerlig side med det man nå legger opp til. Sponheim karakteriserer klimapolitikken og miljøpolitikken som puslete – jeg husker ikke hva slags ord han brukte – men la meg nevne et par tiltak som har skjedd siden regjeringsskiftet: Avtale om rensing og CO2-fangst på Mongstad, 50 pst. økning i subsidiene til kollektivtransporten, Europas strengeste kvoteregime for industrien, 20 milliarder kr til ny fornybar energi, støtte til flexifuel-biler nå i revidert, kjøp av kvoter – i det hele tatt en lang rekke tiltak innenfor klimasektoren. Hvilke tilsvarende tiltak kan Sponheim ramse opp som den forrige regjering klarte å få til de fire årene før regjeringsskiftet?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2007-06-15:
Representanten Heikki Holmås brukte mye av sitt innlegg til å fortelle hvor flinke SV er på barnehagepolitikk, og det var dette de brukte mye av tiden sin på i siste valgkamp – at det skulle bli full barnehagedekning. Jeg kommer fra Buskerud. En av de verste kommunene i Buskerud når det gjelder barnehagedekning, er Nedre Eiker, som styres av Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti. Der vokser køene for våre smårollinger, som kommer i barnehagekø. Når vi ser på nabokommunen, Drammen, som styres av Fremskrittspartiet og Høyre, avskaffer vi barnehagekøene. Jeg siterer finansministeren, som ifølge Drammens Tidende har sagt i TV 2-nyhetene: «De fortvilte småbarnsforeldre som nå synes det går for tregt i egen kommune, de bør jo ha det høyt oppe på listen når de bestemmer seg for hvem de skal velge til høsten.» Er Heikki Holmås’ råd til fortvilte småbarnsforeldre i Nedre Eiker det samme?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2007-06-15:
For en god stund siden hadde VG en større artikkel der de tok for seg de 100 mest livsfarlige veiene i Norge. Det interessante var at 24 av disse 100 var veier i Buskerud. Jeg lurer da på hva Buskerud-representanten Lundteigen har gjort – og hva han vil gjøre – med det, hvorfor det ikke er en kraftigere opprustning av veiene, spesielt i Buskerud? Før han svarer, vil jeg også bemerke det han brukte som unnskyldning til representanten Leirstein når det gjelder veier, at anleggsbransjen ikke hadde kapasitet. Det er feil. Senest for to uker siden hadde vi møte med anleggsbransjen og deres interesseorganisasjon. De sier at de bare bruker 60 pst. av kapasiteten.
Svein Flåtten (Høyre), 2007-06-15:
Representanten Holmås snakket mye om barnehager, som han sier er et av de viktigste valgløftene. Vi hørte ikke noe om det andre viktige, nemlig fattigdomsbekjempelsen. Representanten Skovholt Gitmark siterte i en replikk til komitelederen tidligere i dag Fagrådet innen Rusfeltet, som skriver på sine hjemmesider at det er de rusavhengige som betaler prisen. Og videre at det er «et historisk dårlig statsbudsjett, som blir fulgt opp av et historisk dårlig revidert budsjett. Rusfeltet har gjennom de foregående helseministere fått satt seg inntil bordet, riktignok nederst, men Brustad skyver rusfeltet tilbake under bordet. Det bevilges ikke ei krone til å starte en satsning som har vært bebudet i snart 2 år!». Dette sitatet avfeide komitelederen som uriktige premisser og uriktige konklusjoner. Har representanten Holmås den samme arrogante holdning til dem som sitter nederst ved bordet?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-06-15:
Har Regjeringen levert, spør SVs parlamentariske leder, og svarer selv uten å ta ordet fattigdom i sin munn. Det er oppsiktsvekkende. I et voldsomt stramt arbeidsmarked som har endret seg mye siden Regjeringen la frem budsjettet i fjor høst, har jeg funnet 53 mill. kr i kvalifiserende jobbtiltak for langtids sosialhjelpsmottakere som den eneste satsingen på å få utsatte grupper inn i jobb. Det hjelper mindre enn én person i hver kommune i dette landet. Er representanten Ryan også fornøyd med denne innsatsen for de svakeste av de svake i arbeidsmarkedet?
Svein Flåtten (Høyre), 2007-06-15:
Representanten Meltveit Kleppa er befriende ærlig når hun sier at det er mye ugjort i utjamning og for de fattige. I en replikkveksling tidligere her i dag mellom representanten Peter Skovholt Gitmark og komiteens leder refererte Skovholt Gitmark fra en uttalelse fra Fagrådet innen Rusfeltet. De følte at de ikke engang satt inntil bordet, men svært langt nede, at helseministeren hadde skjøvet rusfeltet tilbake under bordet, og at det ikke nå ble bevilget en eneste krone til å starte en satsing som har vært bebudet i snart to år. Han siterte fra deres hjemmesider. Dette avfeide komitelederen som gale premisser og konklusjoner. Deler representanten Meltveit Kleppa denne oppfatningen om uttalelser fra dem dette egentlig gjelder?
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2007-06-15:
I de to siste budsjettdebattene har jeg stilt spørsmål til representanten Holmås om situasjonen for ruspasienter. I begge tilfeller henviste representanten til det som skulle komme, en ordentlig oppgradering, en satsing, en opptrappingsplan. Situasjonen på russektoren etter at SV har sittet i regjering i snart to år, er en sterk forverring. Stadig yngre barn går i belastede miljøer. Det har vært en nesten like stor rekruttering til rusmiljøet i Oslo de fire første månedene i år som i hele fjor. Helsetilsynet alarmerer: Det er her en ensidig satsing på medikamentell og poliklinisk behandling, kortere langtidsbehandling, mangel på sammenheng i tjenestene, antallet rehabiliteringsplasser reduseres, og mange blir ikke definert som rettighetspasienter som skulle blitt det. Det er mange som er alvorlig bekymret. Det eneste organisatoriske grepet Regjeringen har tatt, er å legge til rette for 100 nye pol, i tillegg til en satsing på 50 mill. kr, og litt mer i fjor. Mitt spørsmål er: Hvorfor er ikke handlingsplanen for rusfeltet kommet? Jeg vet hva Regjeringen har prøvd å gjøre, men hvorfor er den ikke kommet?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
I valgkampen for snart to år siden var det veldig mange fra den rød-grønne leir av politikere som lovte industrien politisk bestemte kraftpriser og billig kraft. I det reviderte nasjonalbudsjettet vi behandler i dag, sier Regjeringen i realiteten det samme som den forrige regjering, at dette er det vanskelig eller umulig å få til på grunn av EØS-bestemmelsene, og at prisene må fastsettes i markedet og ikke i regjeringskontorene. På onsdag hadde vi en usedvanlig sjelden konsentrasjon av testosteron foran Stortingsbygningen, man påstod at politikerne manglet baller – og det var vel særlig rød-grønne politikere i denne sammenhengen. Men statsråden har, ifølge avisene, lovt at løftene skal holdes. Er arbeidet med å få politisk bestemte og lave priser for elektrisitetsindustrien noe representanten Holmås kommer til å prioritere de neste månedene framover?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
For et år siden hadde vi også en stor oppgang i norsk økonomi. Det gikk bra, og kjøpefesten var stor når det gjaldt hyttebygging, båtkjøp og veldig mange ting som en må kunne si er luksusinvesteringer. Representanten Lundteigen tok til orde for at vi trengte en begrensning i rentefradraget i norsk økonomi, og mange av oss forstod det slik at dette var et varsel om hva som kunne komme i statsbudsjettet. Det gjorde det ikke da. Men mitt spørsmål er knyttet til at kjøpefesten ikke bare har fortsatt fra i fjor sommer, men at den øker. Vi ser også at lånemengden øker, så mye at det kan være grunnlag for en viss skepsis når det gjelder hvor dette havner. Mitt spørsmål til representanten Lundteigen er: Mener han at hans forslag om å begrense fradraget i renter fortsatt gjelder? Og: Er det noe Regjeringen bør vurdere med tanke på budsjettet for 2008?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
Det er jeg imponert over. Men da bruker jeg i hvert fall tid til å ta opp de forslagene fra Venstre som jeg skal fremme.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
Det er rett at renten ville ha økt uansett hvilken Regjeringen vi hadde hatt. Tallet på 80 pst. av den renteøkningen ville vi nok hatt uansett, slik det er kommet fram. Men det jeg kan love komiteens leder, er at Venstre og jeg kommer til å ha et sterkt engasjement for at vi ikke skal få et særnorsk rentetillegg oppå den generelle renteøkningen. Jeg legger ikke skjul på at jeg går med en konstant frykt for at vi skal få et lite rød-grønt rentetillegg til mennesker som definitivt ikke tåler å betale det. Jeg skal være så ærlig og si at da jeg reflekterte over hva som ville komme i revidert nasjonalbudsjett rett før et valg, hadde jeg nok fryktet at pengebruken ville vært enda større enn det den er. Jeg synes Regjeringen er rimelig nøktern. Men som jeg akkurat sa i mitt korte innlegg, mener jeg at den kanskje kunne vært enda strammere. Det er ingen tvil om at vi nå er inne i en rentebane som synes å gå mot en høyere rente enn det den forrige regjeringen trodde ville komme, og det som vi strengt tatt burde hatt.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
Til det første spørsmålet: Tiltak i Norge nå er det viktigste for Venstre. Det at vi har penger og kan reise ut og kjøpe kvoter – det er det ingen fare for at vi skal være med på. Vi er redd for at Regjeringen nå skal skyve alle disse utenlandstiltakene foran seg, mens vi vil ha tiltakene nå. Derfor bruker vi kvotepenger i dette budsjettet for å sette inn tiltak i Norge nå. Men jeg skal love at når de norske tiltakene kommer på plass – og vi tror på Regjeringens vilje – skal vi endelig være med på å kjøpe kvoter ute, for alt det Regjeringen kan komme opp med av penger. Jeg husker for ett år tilbake, da vi diskuterte revidert nasjonalbudsjett, at vi hadde en skikkelig barnehagerunde mellom Heikki Holmås og meg og finansministeren, hvor jeg advarte Regjeringen mot å senke prisene før vi hadde full dekning. Jeg var dypt bekymret over at finansministeren måtte holde sitt løfte om å gå av etter 2007 fordi barnehageplassene ikke er der. Jeg ble skjelt ut av representanten Holmås. Så gikk det bare noen uker, og så gikk Djupedal ut og sa at de hadde nok gått for raskt ned med prisene, og at de burde ha tenkt på plassene først. Det er det Venstre gjør: Barnehageplass til alle, så lavere priser. Da hadde finansministeren kunnet ha litt rakere rygg i debatten i dag.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
Representanten Lars Peder Brekk er en gnistrende sosialøkonom, og da har han i hvert fall med seg den barnelærdommen som alle vi finanspolitikere har, at det er tre viktige parametere vi kan styre med. Det ene er at lønnsoppgjøret går innenfor fornuftige rammer, det andre er finanspolitikken – den rår politikerne over, nemlig de offentlige budsjettene og skattepolitikken – og det tredje er selvsagt sentralbanksjefens rentevåpen. Nå har vi bak oss en vår, hvor vi vel må kunne si at lønnsoppgjøret har gått innenfor rammene, men vi får allikevel alarmerende beskjed om at nå går det lokalt kanskje over det. Det legger press på finanspolitikken. Vi ønsker vel ikke at sentralbanksjefen skal rydde opp i dette gjennom rentevåpenet, selv om representanten Lundteigen gav uttrykk for at dette var et positivt og viktig våpen å bruke. Da står politikerne igjen med finanspolitikken, og den må være stram nok. Jeg frykter at det svakt ekspansive reviderte budsjettet vi behandler i dag, kanskje er for ekspansivt. Det burde vel kanskje vært et nøytralt budsjett, for å sikre at ikke de fattigste må betale et ekstra rød-grønt rentetillegg.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
Først vil jeg ta tak i dette forsøket fra Arbeiderpartiet og regjeringssiden på å lage en større avstand enn det er, mellom det representanten Jan Tore Sanner og Høyre står for, og det jeg gir uttrykk for. For det første: Vi analyserer, og vi går i akkurat samme retning. Vi bruker nok litt ulike ord. Både Jan Tore Sanner og jeg vet at vi også, om vår regjering hadde fortsatt, ville ha måttet forsvare renteøkninger. Men vi er ganske sikre på at vi ville ha kjørt et strammere økonomisk opplegg, som kanskje kunne ha bidratt til noe lavere rente. Dette er, etter mitt skjønn, ikke et område hvor det går an å være skråsikker. Dette er et komplisert og sammensatt fag, men vi vet nok til å vite at det går an å være litt føre var og litt strammere i finanspolitikken enn det vi er nå. Den forrige regjeringen førte en miljøpolitikk som fikk ganske bred anerkjennelse, ikke minst fra miljøbevegelsen. Nå er det slik at hele folket roper på klimatiltak. Folk er klare til å gjøre noe for klimaet, og vi venter på Regjeringen. Det er kanskje Regjeringens største problem.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
For det første var forutsetningene i spørsmålet til representanten Klungland ikke riktige. Jeg sa i mitt tidligere svar at Venstre er for både å kjøpe kvoter ute og gjøre tiltak hjemme. Det viktigste vi må gjøre, og det som gir oss mest troverdighet, er å vise vilje til å gjøre nødvendige ting hjemme, og gjøre nok hjemme. Det er for øvrig en Kyoto-forpliktelse. Det vi kan gjøre ute, er bare supplerende tiltak. Når vi i en situasjon hvor Stortinget går og venter og venter på at Regjeringen skal prute seg fram til et resultat på hvor mye vi skal gjøre hjemme, og man i revidert starter med å handle ute, blir det feil for Venstre. Vi ønsker å handle først hjemme, og vise det i vårt reviderte budsjett. Det har vi gjort. Jeg kan forsikre representanten Klungland om at så fort vi har på plass et ambisiøst nok nivå på tiltak hjemme, skal det definitivt ikke stå på Venstre når det gjelder å støtte Regjeringen i å kjøpe kvoter og bidra til reduksjoner ute og i fattige land. Men vi må altså vise vilje til å gjøre det som er nødvendig hjemme først.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
I og med denne budsjettbehandlingen er halvparten av denne stortingsperioden gått. Det er to forslag, to tydelige områder, som finansminister Kristin Halvorsen så langt vil bli husket for, etter mitt skjønn. Det ene var de bastante lovnadene om full barnehagedekning innen utgangen av 2007, uten nyanser, uten noe forbehold, og som vi alle har på teip. Løftet er forlatt. Så var det å utrydde fattigdom – det var et spørsmål om vilje. Det kunne gjøres på noen måneder. Åpenbart hadde ikke Bondevik noen som helst vilje til å gjøre det. Dermed var listen lagt ekstremt høyt for Regjeringen. Nå er det gått mer enn noen måneder. Løftet er forlatt. Angrer finansminister Halvorsen på de bastante lovnadene fra partileder Halvorsen?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
Representanten Solberg, Arbeiderpartiets parlamentariske leder, hadde et sterkt engasjement i valgkampen for to år siden for å skaffe industrien fortsatt billige kraftkontrakter. Jeg har mange sitater fra representanten Solberg fra den valgkampen. Den forrige regjering sa da at EØS-avtalen hindrer oss i regjeringskontorene i å dele ut kontrakter eller fastsette priser. Det må kraftselskapene gjøre, og det må markedet gjøre. Det betyr ikke at ikke industrien kan få billigere kraft enn den som går til forbruk, fordi det er et annet produkt de kjøper – større mengder som brukes hele døgnet. I det reviderte nasjonalbudsjett vi behandler nå, sier Regjeringen i realiteten det samme som den forrige regjering. Riktignok sier de at de skal prøve å påvirke EU, slik at de kan bli snillere på dette området en gang i framtiden, men dette kommer til å ta lang tid, står det. Er representanten Solberg bekvem med at hun lovte velgerne at hun kunne gjøre noe på dette området, og at det til de grader parkeres i det reviderte nasjonalbudsjettet vi behandler i dag?
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
Det overrasker meg at representanten Heikki Holmås velger å være så høyt på banen når et mindretall som kun har argumenter å bruke, påpeker at vi er i en situasjon hvor maktarrogansen gir seg ganske mange utslag i den politiske debatt og i Stortingets arbeidsvilkår for tiden. Vi ber ganske enkelt om å få motargumenter når vi fremmer argumenter i innstillinger. Det burde vi ha krav på. Vi tør håpe og tro at sakene kommer såpass tidlig til Stortinget at det er mulig å få til den åpne, grundige behandling i stortingssalen som demokratiet krever. Det burde det være mulig å gi noen innrømmelser av. Jeg har benyttet denne debatten også til å komme med en oppfordring – og jeg er villig til å legge bak meg de to første årene – om at de to siste årene av stortingsperioden må handle om Regjeringens politikk og hvordan de vil løse oppgavene framover, og ikke det som synes å være det fremste limet fortsatt i den rød-grønne regjering, nemlig å være i opposisjon til den forrige regjering. Jeg forventer å ha statsråder som er statsråder for hele nasjonen og ikke inntar sine gamle opposisjonsroller. Så er det mitt syn at vi har sett en regjering disse to første årene som ikke bare delvis oppfyller sine løfter, men som avlyser dem og på mange områder knapt har øyekontakt med det de lovte sine velgere. Fattigdom har vært sentralt i denne debatten. Finansministeren og SVs leder har selv avlyst løftet over mange spalter i avisene, det løftet vil de ikke holde, kan de ikke holde. Det mest presise løftet som velgerne ble stilt overfor, nemlig barnehageplass til alle innen utgangen av 2007, ellers skulle hun gå av, har vi nå fått beskjed om ikke vil bli holdt. Vi har i denne meldingen fått klar beskjed om at det som kanskje var et av de mest avgjørende poenger for et regjeringsskifte for to år siden, nemlig et helt nytt, og politisk, industrikraftregime, får vi ikke. Et annet eksempel, som Senterpartiets parlamentariske leder måtte opp og kommentere, gjelder lovnaden i forbindelse med Kårstø om rensing i 2009, som nå foreløpig er utsatt til 2012, man skyldte på teknologi. Jeg minner om at renseteknologi av denne typen etter hvert er blitt handelsvare, man kan reise til Japan og henvende seg til bedriften Mitsubishi, så får man det man skal ha. To år er lang tid. Jeg er likevel villig til å akseptere det som en nødvendig læretid for Regjeringen. Nå håper jeg vi kan få to operative år foran oss.
Lars Sponheim (Venstre), 2007-06-15:
To år tok det Kristin Halvorsen i regjering å bli like maktarrogant som Arbeiderpartiet på sitt verste. Jeg påpekte en del forhold som er ubestridt, som at Regjeringen ikke argumenterer i denne innstillingen mot argumenter fra opposisjonen. Jeg pekte på det forhold at her får vi viktige politiske debatter etter at Stortinget har gått fra hverandre, fordi Regjeringen ikke klarer å bli ferdig på kammerset. Og jeg pekte på at ved avslutningen av denne stortingssesjonen, før vi går til et valg, er vi altså i en situasjon hvor vi ikke får til en partilederdebatt på tv. Den har vært varslet i mange uker, og alle partilederne i Regjeringen har sagt de ikke kunne delta. Jeg aksepterer at finansministeren ikke kunne være der, men de kunne i alle fall ha sendt de andre partilederne i Regjeringen, og kanskje en nestleder. Dette fortjener norsk demokrati i det offentlige rom av og til. Så kort: Venstre står ved barnehageløftet som vi gav, men det løftet gikk også ut på at vi først skulle ha full barnehagedekning, før prisene senkes. Kristin Halvorsen satte sin personlige integritet inn på at var det ikke full barnehagedekning i 2007, ville hun gå av som finansminister. Vi venter.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2007-06-15:
Når det gjeld ein konkurranse om arroganse, så veit eg ikkje kven som ville ha vunne. Men når det gjeld ein konkurranse om sjølvskryt, så trur eg at representanten Heikki Holmås kjem veldig høgt på lista. Sjølvskryt skal ein som kjent lytte til, for det kjem som regel frå hjartet. Det gjer det nok i dette tilfellet òg. Det er nærast ikkje ein ting som denne fortreffelege regjeringa ikkje greier å få orden på. Når det gjeld arbeidsløysa, så går den ned, og sysselsetjinga går opp, og det kjem av, ifølgje representanten Holmås, Regjeringas fortreffelege politikk. Men når det derimot gjeld renteaukingane, så er det noko som Regjeringa ikkje har noko ansvar for. Det kjem av den internasjonale høgkonjunkturen, som Regjeringa då sjølvsagt ikkje har noko som helst ansvar for. Det er litt vanskeleg å sjå denne samanhengen. Så eg kunne godt tenkje meg at representanten Holmås kunne forklare nærare: Korleis har det seg at nedgangen i arbeidsløysa kjem av Regjeringas fortreffelege politikk, mens renteoppgangen ikkje kjem av Regjeringas politikk, at det er det utanforliggjande årsaker til? Korleis har det seg at det eine har Regjeringa skulda for, og det andre har ikkje Regjeringa skulda for?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2007-06-15:
Som finansministeren var inne på, er Noreg no inne i ein markert høgkonjunktur, og det gir seg utslag på mange måtar, m.a. i at den private gjelda til hushald stig i eit tempo som vi ikkje har sett tidlegare. Det er det mange som er bekymra for, også representanten Lundteigen, som i dag har teke fram igjen sitt forslag om å setje eit tak på gjeld som ein kan krevje rentefrådrag for på sjølvmeldinga. Representanten Lundteigen viser til at dette no er eit langt meir aktuelt tiltak å gjennomføre enn det var for eit år sidan. Mitt spørsmål er: Synest ikkje finansministeren at representanten Lundteigen har eit poeng, og at dette er noko som Regjeringa burde greie ut nærmare for å sjå om det er eit aktuelt verkemiddel?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Det er et og et halvt år siden Bondevik II-regjeringen la fram sitt siste budsjett – på lang tid, håper vi alle. Det virker for oss som om det er 150 år siden. Derfor har jeg lyst til å gjenta litt av historien fra den gangen. Småbarnstillegget ble kuttet. Bevilgningene til SFO ble kuttet. Egenandeler for eldre og uføre ble gjeninnført. Bevilgningene til attføringstiltak ble kuttet. En foreslo å fjerne nettolønnsordningen for sjøfolk. En utvidet lønnsplikten under permittering. Og det ble foreslått – og vedtatt – en skattelette på 12 milliarder kr. Føler Kristelig Folkeparti seg bekvem med – etter et og et halvt år – å leve stormann på andres penger?
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Jeg hørte på representanten Sponheim da han svarte på hvorfor han ikke vil være med på å kjøpe kvoter i utlandet. Han ville heller ta kuttene innenlands. Det er jo et dagsaktuelt problem hvordan en skal gjøre det. Men når et parti, og en partileder, er så bastant og sier at de istedenfor å redusere utslippene i utlandet heller vil gjøre det innenlands, synes jeg selvsagt det skal bli interessant å høre hvor representanten vil kjøpe kvoter, og hvor han vil ta de kuttene som han tydeligvis er klar over i revidert budsjett, i og med at han flytter penger eller kutter ut kjøp av kvoter.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-06-15:
Representanten Hans Olav Syversen understreker i sine merknader at Kristelig Folkepartis alternative budsjettforslag vil innebære en marginalt bedre balanse enn Regjeringens forslag, en innsparing på 80 mill. kr. Det er etter min mening en veldig presis beskrivelse. Jeg synes det tjener Kristelig Folkeparti til ære at man ikke arrogant overser virkningene av egen politikk, som enkelte andre i denne salen gjør i dag. Men så uttrykker Kristelig Folkeparti videre bekymring for renteutviklingen framover gjennom følgende formulering: «(…) dersom en skal unngå enda raskere rentestigning i tiden framover enn det både Regjeringen og markedsaktører har lagt til grunn tidligere, må Regjeringen legge fram et statsbudsjett for 2008 hvor det strukturelle, oljekorrigerte budsjettunderskuddet stiger mindre.» (…) Mitt spørsmål til representanten Syversen er om ikke Kristelig Folkeparti selv har et ansvar for å legge fram forslag for å bedre balansen i økonomien. Det er iallfall særdeles positivt at Kristelig Folkeparti her uttrykker stor støtte til Regjeringens evne til å styre norsk økonomi. Hva er Kristelig Folkepartis egne forslag?
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2007-06-15:
Representanten Sponheim uttrykker i sitt innlegg bekymring for renteutvikling og rentebaner. I en merknad i budsjettinnstillingen uttaler Venstre følgende: «Dette medlem frykter imidlertid at den ekspansive økonomiske politikken – særlig innenfor offentlig sektor – som Regjeringen nå legger opp til, vil medføre svært kostbare lønnsoppgjør og dermed ytterligere press på rente- og kronekurs.» Det går også fram av merknader i budsjettinnstillingen at Venstre foreslår å bruke 250 mill. kr mindre i revidert. Det foreslås inndekning gjennom salg av eiendom, Statsbygg 100 mill kr, og økt utbytte, Argentum 122 mill. kr. Den samlede etterspørselen fra Fastlands-Norge er anslått til 1 671 milliarder kr, privat konsum til 916 milliarder kr og offentlig konsum til 440 milliarder kr. Hvorfor er Venstre så bekymret for offentlig sektor med hensyn til ekspansiv økonomisk politikk og ikke bekymret for veksten i private investeringer og konsum? Og hva er det i Venstres alternativ til revidert nasjonalbudsjett, der Venstre forslår 250 mill. kr i mindrebruk av pensjonsfondet, som tilsier mindre press i norsk økonomi, sammenlignet med det Regjeringen har foreslått?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2007-06-15:
Som representanten Lundteigen er vel kjent med, merkes NOx-avgiften kraftig langs kysten. Mange fiskere må faktisk betale opp til 100 000 kr pr. person i NOx-avgift, uten at man oppnår de nødvendige NOx-målene med det. Det er en sikker kostnad, men en usikker miljøeffekt. Derfor er fiskerne veldig opptatt av å få på plass avtalegrunnlaget for et NOx-fond, slik at man kan få en balansert utvikling på det området. Vi vet at en slik avtale må notifiseres av ESA. Det tar tid. Da er mitt spørsmål til representanten Lundteigen om han vil være en pådriver for at Regjeringen får dette avtalegrunnlaget på plass før sommerferien, og om han i så fall kan se på om de fiskerne som har betalt avgift for 2007, kan få den tilbakebetalt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Representanten Leirstein vet utmerket godt at jeg ikke kan komme med verken meninger eller synspunkter eller lekkasjer på neste års statsbudsjett eller statsbudsjetter deretter. Men det er viktig at vi både får voksne og eldre arbeidstakere til å stå i arbeidslivet så lenge som mulig, og at de som også er i alderen mellom 67 og 70 år, stimuleres til å delta mer i arbeidsmarkedet. Så jeg er helt enig i intensjonen bak Leirsteins replikk, og i det som statsministeren sa. Det er mange 67–70-åringer som kan bidra betydelig i arbeidslivet, og vi har selvfølgelig et fokus på det når vi trenger mer arbeidskraft.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Jeg kan forsikre representanten Jan Tore Sanner om at vi ikke har noen planer om å gå av i 2009, så uansett hva som gjennomføres i 2010, har vi tenkt at det er vi som skal gjøre det. Både statsministeren og arbeids- og inkluderingsministeren har jo fokus på den aldersgruppen som representanten Sanner er opptatt av, nemlig aldersgruppen 67–70 år. Men vi har ikke konkludert på hva som skal være forslag til budsjett for 2008, 2009 eller 2010. Vi har et fokus på dette. Jeg støtter deres intensjon. Det er hele Regjeringen opptatt av, men jeg kan ikke si noe mer om hva som kommer i budsjettene framover, enn det. Det som er viktig nå, er jo både å se at dagens positive situasjon på arbeidsmarkedet gjør at mange av dem som gikk for tidlig ut, da de var i slutten av 50-årene, og ble uattraktiv arbeidskraft, har nå en mye større og bedre mulighet. Så er det en utfordring å få AFP-pensjonistene til å stå lenger i jobb. Hvis vi da i tillegg kan få aldersgruppen mellom 67–70 år til å bidra mer i arbeidsmarkedet, har vi lagt opp en god seniorpolitikk og bidratt til et bedre arbeidsmarked.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Når det gjelder utviklingen av fattigdom og forskjeller, har jeg ikke noen konkret bombastisk statistikk å legge på bordet, for den er ikke så fersk. Den siste vi hadde, var fra den forrige Bondevik-regjeringen. Der ble det konstatert at fattigdommen økte. Nå tror jeg at vi ser to tendenser. Den ene er at de som har store eierandeler i næringslivet, som går så det griner på grunn av høykonjunktur, har betydelig økning i sine inntekter. Og vi vet at blant de 10 pst. rikeste i Norge er det mange som har store deler av sine inntekter knyttet til disse kapitalinntektene. Den andre er at fattigdommen reduseres fordi arbeidsmarkedet er som det er. Vi holder et veldig høyt nivå på tiltakene med vilje, selv om arbeidsløsheten går ned, nettopp for at mange som har vært utenfor arbeidsmarkedet lenge, kan benytte denne muligheten til å komme seg inn. Så jeg tror vi ser to tendenser. Den ene er at fattigdommen reduseres, men den andre kan være at forskjellene øker, fordi de på toppen nå drar fra. Det gir jo en veldig stor utfordring for en rettferdig skattepolitikk. Og Kristelig Folkeparti er hjertelig velkommen til å støtte den rød-grønne regjeringens skattepolitikk istedenfor den Høyre-dominerte regjeringens skattepolitikk, som gikk motsatt vei.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Nei, det gjør jeg ikke. Jeg mener at de løftene har vært en veldig viktig drivkraft for å komme så langt som vi har gjort, både når det gjelder barnehagesatsing og kamp mot fattigdom. Det jeg lovet i valgkampen i 2005, er det samme som et samlet storting har vært for, nemlig å gjennomføre det store barnehageforliket. At det viste seg at representanten Sponheim mener at det bare er jeg, SV og den rød-grønne regjeringen som har forpliktet oss til å gjennomføre forliket, sier mer om Venstres forhold til løfter enn om mine. Vi har en gigantisk satsing på barnehageutbygging. Det er flere som strømmer til køen for å få til barnehager. Venstre prøver å løse det ved å øke prisen. Det er i strid med barnehageløftet. Det er ikke vår vei. Vi har et meget høyt trykk på dette. Når det gjelder å avskaffe fattigdommen, stiller jeg meg 100 pst. bak formuleringene i Soria Moria-erklæringen. Det er klart at man stiler høyt når man sier at man skal avskaffe fattigdommen. Det er nærmest et umulig mål å nå, men man løser ikke det ved å avskaffe målet, for det må man jobbe etter hver eneste dag. Å stå utenfor og være fattig i et samfunn som går så fort rundt som vårt, er en meget stor belastning.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Nei, det er ikke aktuelt for denne regjeringen å innføre et tak på rentefradrag. Representanten Lundteigen har lov til å ta opp tanker som Senterpartiet har, men denne regjeringen har ingen planer om å gjennomføre det. Jeg deler den bekymringen som er når det gjelder gjeldsopptak, særlig for de yngste i boligmarkedet. Det er ingenting ved de gjennomgangene som Kredittilsynet har av den totale gjeldsbelastningen, som skulle tilsi at vi står foran en ny gjeldskrise. Men mange av de yngste har strukket strikken langt, de låner 100 pst., kanskje til og med mer enn det, og har lån med avdragsfrihet over lengre perioder. Det er klart at de er sårbare i en slik situasjon, og vi følger med på det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Jeg er stilt et direkte spørsmål om Fagrådets oppfatning av hvordan vi satser på å bekjempe rusproblemer. Jeg er ikke kjent med den uttalelsen som de eventuelt har kommet med. Jeg synes det er vanskelig å forstå at den forrige regjering skulle ha invitert dem nærmere bordet enn det denne regjeringen har gjort, for vi har faktisk økt innsatsen for å bekjempe rusproblemer. Men jeg erkjenner at dette er en utfordring, for oss, for resten av Stortinget. Det er ofte mange og sammensatte problemer som folk sliter med, det er ungdomsproblemer, det kan også være godt voksne folk. Men særlig kanskje for ungdom vet vi at hvis vi kommer inn tidlig, kan vi endre en persons liv og hindre en lang løpebane som rusmisbruker. Så dette er en sak som vi må jobbe videre med. Så når det gjelder Sponheims gjentatte påstander: Jeg har ikke avskaffet Regjeringens mål om at vi skal avskaffe fattigdommen. Jeg har gjentatt det i den artikkelen som det vises til hele veien. Det kunne ikke falle meg inn å avskaffe det som mål, for det er nemlig vel gjennomtenkt at vi skal ha det som et meget krevende mål som vi skal jobbe for å nå. Forholdene når det gjelder arbeidsløshet hjelper oss et stykke på vei, men vi jobber jo med dette når det gjelder å få til universelle, gode ordninger, frukt og grønt som ikke koster noe. Vi vet at det er de tre ungene i en klasse det gjelder når det koster noe å være med på en frukt og grønt-ordning, med de foreldrene som har dårligst råd, og som stiller minst opp – vi vet at det er dem, spør en hvilken som helst lærer. De kan fortelle akkurat det samme. Så vi skal ikke avskaffe det, vi skal jobbe for det, universelle ordninger, bedre skattesystem, målrettede tiltak mot fattigdom, skikkelig arbeidsmarkedspolitikk for å få det til. Det skal vi holde på med, og det er ingen kunst å slå den forrige regjeringen når det gjelder innsats på dette området. Vi klarer mer enn det de klarte på fire år i løpet av to år, men vi har ikke den forrige regjeringens ambisjonsnivå på dette området som vår målestokk. Vi har som målestokk at vi skal avskaffe fattigdommen. Det er derfor vi har noe å strekke oss etter. Så når det gjelder barnehagesatsingen: Ja, jeg må si jeg er veldig i stuss. For det er altså ikke et privat, oppdiktet barnehageløfte som jeg har gitt. Dette er det som hele Stortinget var enig om skulle gjøres. Hele Stortinget var enig om at vi skulle ha full dekning innen 2007. Men hvis det er slik å forstå at Venstre og Høyre mener at det ikke var noe særlig, og det hadde ikke de tenkt å gjøre, det var bare vi som hadde tenkt å gjøre det, vel, vel, så får småbarnsforeldre høre det. Høyre benytter anledningen til å øke satsen med 300 kr pr. måned, og sier at det ikke rammer de fattigste. De 7 000 barna som da forsvinner fra barnehagene, har selvfølgelig de foreldrene som har dårligst råd.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-15:
Det er jo hinsides all redelighet når man beskriver denne Regjeringens politikk i forbindelse med at vi legger fram dette reviderte statsbudsjett, sånn at det eneste som skjer på utdanningsfronten, er barnehager. Nå mener ikke jeg at det går an å snakke om «det eneste» når det gjelder full barnehagesatsing. Internasjonal forskning viser at de investeringene vi gjør i de yngste barna, er noen av de mest lønnsomme, ikke bare i kroner, men i hvordan en unge oppmuntres og kan lære for resten av livet. Så barnehagesatsing er kunnskapssatsing. I dette revidert fremmer vi forslag om frukt og grønt i ungdomsskolen, bedre rådgivningstjeneste, forsøk med heldagsskole. Vi har gjennomført et opplegg for gratis lærebøker i videregående skole. Vi øker forskningen. Litt redelighet kunne man jo koste på seg. I tillegg kommer jo en kraftig forbedret kommuneøkonomi, som gjør at f.eks. Oslo kommune har fått 1,9 milliarder kr mer å rutte med etter at vi overtok. Det har blitt litt romsligere for dem, for å si det forsiktig. Så bare en liten visitt til Lars Sponheim, som etterlyste min deltakelse i en tv-debatt, og mente at det var et viktig politisk poeng å få fra Stortingets talerstol. Da den tv-debatten pågikk, var jeg i stortingssalen fordi vi hadde Statens pensjonsfond til diskusjon. Som Sponheim er fullt klar over, går Stortinget og hensynet til Stortinget foran alt annet. Såpass respekt bør enhver statsråd ha for landets nasjonalforsamling.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Det er helt riktig observert at Arbeiderpartiet og den rød-grønne regjeringen er opptatt av hvordan utviklingen går i distriktene. Det har vi bl.a. synliggjort med en kraftig satsing på samferdsel. Det har vi synliggjort gjennom at vi slåss intenst for å beholde den graderte arbeidsgiveravgiften. Vi kan vise til mange andre eksempler, bl.a. det som skal vedtas i Stortinget i dag, en utbygging av bredbånd som gjør at næringslivet også i utkantene kan ha tilgang til moderne teknologi. – Så vår regjering er veldig opptatt av utviklingen i distriktene. Så kjenner representanten Leirstein vel til at i forbindelse med statsbudsjettet for 2007 ble det lagt et opplegg for hvordan man skulle håndtere prosessen videre med NOx-avgiften. Det ligger fast. Det arbeidet pågår. Dette er også, som representanten Leirstein kjenner til, et arbeid som foregår i dialog med næringen som er berørt.
Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2007-06-15:
Jeg må aller først si takk til representanten Foss for hyggelig omtale og si at det var aldeles ikke min hensikt å gjøre det oppsiktsvekkende at det var forskjell mellom den økonomiske politikken til Høyre og Fremskrittspartiet. Det var snarere et forsøk på å si at alt er ved det gamle. Så til det som spørsmålet omhandlet. Jeg vil si at jeg tror både representanten Per-Kristian Foss og andre kan legge til grunn at når statsministeren har sagt at dette skal bli endret, så vil det bli endret. Noen filologisk diskusjon om hva som er «så fort som mulig» eller «så snart som mulig», har jeg ikke tenkt å begi meg ut på. Men jeg er helt overbevist om, som vi også har hørt tidligere her i dag, at dette kommer til å bli endret. Dette vil Regjeringen få gjennomført.