Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2005-06-06:
I lov om endringer i lov om tvangsfullbyrdelse foreslår Regjeringen regler om utvidet registrering av utleggsforretninger i Løsøreregisteret og om å bedre samordningen av utleggstrekk fra flere namsmakter. Grunnstenen i den ordningen som er foreslått, er et felles saksbehandlingssystem for Statens innkrevingssentral og de alminnelige namsmennene, et system som er under utredning. Flertallet i justiskomiteen, bestående av regjeringspartiene og Arbeiderpartiet, mener viktige hensyn taler for en samordning av lønnstrekk fra de forskjellige namsmyndighetene. Dagens ordning fører til at namsmyndighetene ikke koordinerer de trekk de beslutter, i tilstrekkelig grad. Det kan medføre at enkelte i noen tilfeller pålegges så store trekk at de ikke sitter igjen med tilstrekkelige midler til underhold av seg selv og sin familie. En samordning av trekkene vil også redusere administrative byrder for arbeidsgivere og medvirke til at arbeidsgivere ikke får større kjennskap til ansattes private forhold enn nødvendig. Et felles saksbehandlingssystem der utleggsforretninger fra ulike namsmyndigheter registreres, vil bidra til å forhindre at en skyldner pålegges for mange eller for høye trekk, og også bidra til administrative innsparinger for arbeidsgiverne. En utvidet registrering av utleggsforretninger i Løsøreregisteret vil gi bedre kredittopplysning og motvirke resultatløse inndrivningsforsøk. Etter dagens lovverk er det slik at ved gjeldsinndrivning gjennom det alminnelige namsmannsapparatet kan utleggstrekk bare besluttes gjennom namsmannen i det distriktet der skyldneren har hjemting. Med tanke på norske forhold er det etter komiteens oppfatning en god løsning at slike saker blir samordnet gjennom den namsmannen som har størst nærhet til skyldneren. Komiteen er kjent med at det har vært tvil om tolkningen av denne bestemmelsen når det gjelder skyldnere som mottar lønn eller trygd i Norge, men som bor og oppholder seg i utlandet. I en kjennelse fra Borgarting lagmannsrett 30. juli 2004 kom retten under dissens til at bestemmelsen medfører at de alminnelige namsmyndighetene i slike tilfeller ikke kan nedlegge utleggstrekk. Komiteen mener dette er uheldig, fordi det vil innebære at lønns- og trygdeytelsene i slike tilfeller langt på vei blir beslagsfrie. Derfor ønsker komiteen å presisere i lovteksten at regelen om at utleggstrekk bare kan besluttes av namsmannen på skyldnerens hjemsted, bare gjelder når skyldneren har hjemting i Norge. For skyldnere med hjemting i utlandet kan utleggstrekk besluttes av namsmannen i det distriktet der den trekkpliktige har hjemting. Denne presiseringen gjør det vanskeligere for skyldneren å flykte fra krav gjennom å bosette seg i utlandet, og det blir vanskeligere å flykte fra gjelden sin gjennom å bosette seg i utlandet. Som ordfører for saken vil jeg kommentere ett forhold rundt høringen og tidsaspektet i denne saken. Justisdepartementet sendte ut et høringsbrev med forslag til lovendring vedrørende samordning av lønnstrekk, med høringsfrist 15. september 2000. Det videre arbeidet med proposisjonen ble stilt i bero, i påvente av endringene i organiseringen av den sivile rettspleien på grunnplanet. Løsningen som Regjeringen har valgt, hvor registrering i Løsøreregisteret skal skje via Statens innkrevingssentral, skiller seg fra det som var skissert i høringsbrevet i 2000. Der var det lagt opp til at namsmennene skulle melde inn disse sakene direkte. Mens Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti delvis på bakgrunn av dette ønsket å sende saken tilbake, var flertallet av den oppfatning at Regjeringen måtte avvente saken om den sivile rettspleien på grunnplanet. Det var helt nødvendig for at det avsluttede arbeidet med lov om endringer i lov om tvangsfullbyrdelse skulle bli forsvarlig behandlet. Fremskrittspartiet og Sosialistisk Venstreparti har et annet syn i saken, et syn som jeg går ut fra at de vil redegjøre for. De vil altså utsette saken ved å sende den tilbake og gjøre det vanskeligere å få på plass de endringene vi nå har fått på plass. Jeg vil også kommentere det som representanten Helleland kommenterte i sitt siste innlegg, at det rød-grønne alternativet var splittet i to av de to sakene som justiskomiteen hadde hatt til behandling til da. Slik er det også i denne saken. SV går sammen med Fremskrittspartiet. Da blir det slik at i tre av de tre sakene som justiskomiteen har hatt til behandling til nå i dag, går Arbeiderpartiet sammen med regjeringspartiene.