May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2003-12-11:
Sosialistisk Venstreparti er opptatt av å opprettholde en sterk og vital offentlig sektor som sikrer tilgang til velferdstjenester ut fra behov, uavhengig av økonomiske eller sosiale ressurser. Regjeringas moderniseringssamfunn vektlegger effektivisering, og virkemidlene er konkurranseutsetting og privatisering av kjerneoppgaver. OECD har gjort en undersøkelse om erfaringer med konkurranseutsetting og fristilling av offentlige tjenester. De fleste landene som er med i OECDs undersøkelse, har høstet de samme negative erfaringene. Konkurranseutsetting og fristilling har vist seg å være byråkratisk, ineffektivt og udemokratisk. Politikernes kontroll med velferdstjenestene er svekket. Det samme blir folks tillit til tjenestene, forvaltningen og det politiske systemet. OECDs konklusjon er klar. Ingen av landene som er analysert, satser lenger på fristilling og konkurranseutsetting for å fornye velferdsstaten. Regjeringas privatiseringsiver er umoderne og lite effektiv. Vi reduserer kap. 1500 med 55 mill. kr til moderniseringsarbeid i vårt budsjett. Moderniseringsarbeidet knyttet til Arbeids- og administrasjonsdepartementet er i liten grad forankret i samarbeid med de ansatte. Jeg vil henvise til statsråd Victor Normans redegjørelse for Stortinget 24. januar 2002, Fra ord til handling, som jeg har gjort mange ganger. Han sier i sin redegjørelse at modernisering i offentlig sektor er umulig hvis ikke de som jobber der, er delaktige i prosessen. En avgjørende forutsetning for en bedre offentlig sektor er derfor en personalpolitikk som virker motiverende. Han sier videre at det skal lages totalkostnadsregnskaper ved større omlegginger av tjenestetilbud. Totalkostnadsberegninger vil synliggjøre effekten og bevisstgjøre beslutningstakerne. Statsråden ivaretar ikke dette i sitt omstillings- og effektiviseringsarbeid, og jeg har liten tro på at han skal lykkes. Dårlig kommuneøkonomi over flere år har ført til redusert drift og kontinuerlig omstilling i flere kommuner. Det må føres en arbeidsgiverpolitikk i offentlig sektor hvor likelønn, arbeidstid, karrieremuligheter og muligheter til kompetanseutvikling er sentrale elementer. Deltidsstillinger som ikke gir trygderettigheter, må avskaffes. Det må settes i gang prosjekter som forsøk med 6-timersdagen, omgjøring av vikarbudsjett til faste stillinger og økt grunnbemanning. SV setter av 100 mill. kr til det i sitt budsjett. Sosialistisk Venstreparti vil stemme imot å omgjøre Statskonsult til aksjeselskap. Staten bør ha et eget fagorgan for effektivisering, organisering, ledelse, IT mv. Det er ikke statens oppgave å drive et konsulentfirma som skal konkurrere i markedet. Det er viktig å opprettholde Statskonsult som et redskap for iverksetting med en kritisk og uavhengig rolle. Statsråden har opptrådt kritikkverdig i denne saken ved å gi ulike og villedende svar når det gjelder de ansattes rettigheter om å velge staten som arbeidsgiver og retten til ventelønn. Det har igjen gått for fort i svingene, og kostnadsanalysene er ikke holdbare. Det er heller ikke dekning for denne omgjøringen i budsjettet. Som jeg har sagt tidligere i dag, er det uforståelig at Arbeiderpartiet gir subsidiær støtte til omgjøring til AS. Vi håper Fremskrittspartiet kan støtte vårt forslag om å utsette omleggingen av Statskonsult til vi får en egen sak om dette til Stortinget. Fylkesmennene har innrapportert at de ikke har ressurser nok til å ivareta sine tilsynsoppgaver, men på tross av dette er budsjettet redusert med 3,6 pst. Det skal også avsettes ressurser i fylkesmannsembetene for at de skal opprette egne stillinger som skal ivareta Regjeringas satsing på omstilling og effektivisering i kommunene. Dette forslaget fra Regjeringa henger dårlig sammen med kommunal frihet, og man tillegger her fylkesmannen en klar politisk rolle. SV styrker fylkesmannens budsjett med 50 mill. kr i sitt alternative budsjett. Det må legges til rette for et samfunn som tilbyr barn og unge like muligheter og rettigheter. Barnefattigdom må bekjempes. Det kan ikke aksepteres at det finnes tusenvis av barn i Norge, i verdens rikeste land, som lever under vedvarende fattigdom. Arbeidstilknytning og tilbakeføring til arbeidslivet av foreldre/eneforsørgere som har blitt utestengt fra arbeidslivet, vil være den beste måten å redusere langtidsfattigdom på ved siden av kontantoverføringer til barnefamiliene. Barnehage er bra for barn. Makspris og full barnehagedekning er en forutsetning for at barnefamilier skal kunne få en reell valgfrihet med hensyn til omsorgsløsning for barna. Et godt barnehagetilbud er med på å styrke barnas livslange læringsprosess. Det var en gledens dag da barnehageforliket var et faktum våren 2003. Forliket er ikke godt nok fulgt opp i dette budsjettforslaget, og det har igjen vært stor usikkerhet ute i kommunene. Vi håper nå, når komiteen enstemmig har presisert hvordan dette skal ivaretas, at vi kan få ro rundt barnehagene og få på plass stimuleringstilskuddet, likebehandling av private og kommunale barnehager, søskenmoderasjon og tilskudd til barn med spesielle behov. Nå må vi brette opp ermene og bygge barnehager. Kontantstøtten har vist at den ikke virker etter hensikten. Den har ikke økt valgfriheten og heller ikke vesentlig økt tida foreldre og barn har sammen. SV vil føre en familiepolitikk som tilrettelegger for en god omsorg for barna, samtidig som foreldrene gjennom et likestilt foreldreskap skal kunne kombinere foreldrerollen og arbeid. SV fjerner i sitt budsjett kontantstøtten fra 1. januar 2004. Kontantstøttemidlene bruker vi i vårt alternative budsjett i hovedsak til å styrke kommuneøkonomien, til tiltak for barn og unge og likestillingsarbeidet. I vårt budsjett innenfor rammen brukes midlene i hovedsak til å gjeninnføre småbarnstillegget, prisjustere barnetrygden og å opprette en ny post 60 under kap. 857 til tiltak barn og unge i kommunene, en overføring til kommunene på over 1,3 milliarder kr. Barnetrygden er en av de viktigste kontantoverføringene til barnefamilier. I St.meld. nr. 6 for 2002-2003, Tiltaksplan mot fattigdom, viser Regjeringa til at barnetrygden er en viktig inntektskilde for lavinntektsgruppen. Adopsjonsstøtten i Norge er lavere enn i de andre nordiske land. Derfor hever SV i sitt alternative budsjett adopsjonsstøtten til folketrygdens grunnbeløp 1 G. Barnevernet sliter med manglende ressurser til å hjelpe barn og foreldre i alvorlig krise. Barnevernet er nå inne i en stor omstillingsfase når det fra 1. januar 2004 opprettes som Statens barnevern og familievern. SV er imot at det kun skal opprettes fem regioner, og mente at regionen for Østlandet skulle legges utenfor Oslo. Vi mener at plasseringen i Oslo ikke er i samsvar med Regjeringas politikk om å flytte statlige arbeidsplasser ut av Oslo. Dette burde være en selvfølge ved nyetableringer. Barnevernet har store behov for styrking både ressurs- og personalmessig. Samtidig trenger vi en økt forskningsinnsats for å forstå bakgrunnen for alvorlige atferdsproblemer. Det er nødvendig å forske på de tiltakene vi iverksetter i barnevernet, slik at vi kan få mer kunnskap om hvilke tiltak som er målrettet og gode nok. SV styrker kapitlet for tiltak i barne- og ungdomsvernet med 10 mill. kr i sitt alternative budsjett, og barne- og ungdomstiltak får en styrking på 44,5 mill. kr. Regjeringa følger ikke opp med penger til tiltak for barn og unge. Det er skuffende å se at Regjeringa velger å redusere virkningen av tippemidlene som bl.a. tilfaller Frifond. Utfordringene når det gjelder barn og unges oppvekstmiljø, er store og møtes ikke offensivt nok fra Regjeringas side. SV øker tilskuddet til Frifond med 22 mill. kr. Det har lenge vært rapportert om problemer med finansiering av flere av landets krisesentre og incestsentre og om slitasje med en usikker driftssituasjon, sommerstengninger og nedleggelser. Samtidig er det en økning i bruken av sentrene. Krise- og incestsentrene fyller en viktig funksjon for voldsrammede og incestutsatte kvinner og barn. Det er alvorlig at vi ikke har gjort noe med finansieringsordningen til krise- og incestsentrene i budsjettet for 2004. Tilskuddsordningen med 50 pst. statlig driftstilskudd videreføres, til tross for at flere krisesentre har vært nedleggingstruet over lang tid. Ressursbruken på krise- og incestsentrene er i dag mer et resultat av tilgjengelige ressurser enn det reelle behovet brukerne har. Dette er lite forutsigbart for driften av krise- og incestsentrene. Vi fremmer et forslag utover ramme 1 og stemmer derfor imot komiteens innstilling til ramme 1. Vi har vårt eget forslag til ramme 2.