Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-03-24:
Det er veldig positivt at komiteen har klart å samle seg så langt som den har gjort når det gjelder intensjonen om et lovforslag som kan kalles en klimalov, men som ikke tar steget riktig så langt som Senterpartiet, sammen med Miljøpartiet De Grønne og Kristelig Folkeparti, skulle ønsket seg. Men jeg synes det er positivt at saken vi behandler i dag, betyr at vi skal få et lovforslag, der de langsiktige nasjonale utslippsmålene fastsettes, og at det skal skje på en slik måte at den saken skal behandles i inneværende stortingsperiode. Det er bra. Debatten om klimalov har gått i mange partier, og jeg tror vi skal erkjenne at sjøl om en i dag står nokså samlet om en del føringer knyttet til et lovforslag, er det nok ulike ambisjoner i de ulike partiene om hvor overgripende en slik klimalov kommer til å være, og hvor forpliktende den kommer til å være, hvor detaljert den kommer til å regulere de ulike ting. Det får vi nok rikelig anledning til å komme tilbake til, og det tror jeg er viktig. For Senterpartiet er det avgjørende at vi kan få et rammeverk som gir oss et mer langsiktig og en mer sektorovergripende forpliktelse, rett og slett, og det er det klimalov egentlig handler om. Det handler om å få et lovverk, en rammelov, som gir oss mer langsiktighet og mer helhet og dermed også forplikter oss på en sterkere måte enn det vi ser i dag. Så må vi etter Senterpartiets mening erkjenne at karbonbudsjett er et viktig virkemiddel i en slik lov. Sjøl om det skal være en rammelov, er spørsmålet om et karbonbudsjett noe av det viktige. Det er kanskje også noe av den viktigste erfaringen fra Storbritannia, at det karbonbudsjettet de har, har vært en av de tingene som har gjort den loven positiv. Det er riktig, som enkelte har sagt, at en klimalov alene gir oss ikke nødvendigvis en bedre klimapolitikk, men det gir oss mulighet til mer langsiktighet og mer helhet, og det er bra. Erfaringene fra Storbritannia er jo nettopp at klimaloven er viktig når det gjelder mål, ansvar og prosesser, og at karbonbudsjettene er de viktigste virkemidlene for å spesifisere både utslippsbaner og også gi delmål knyttet til klima. Det igjen øker også helhetstilnærmingen til klimaspørsmålet. Jeg synes det er viktig når det nå skal utarbeides et lovforslag, at vi tar med oss at den britiske loven virker, og at ansvaret virker sterkere når det er lovfestet, og at det fører til en ansvarliggjøring av mange parter. Det øker Klimadepartementets overordnede rolle, og ikke minst er det viktig i forhold til budsjettprioriteringene. Jeg synes at på det området er også en klimalov viktig. Jeg tror at enhver klimaminister trenger noen våpen i kampen framover, og det å kunne ha slagkraft når det gjelder budsjettprioriteringene, og det å kunne skape samordning mellom ulike sektorer, og den tyngden, den forpliktelsen, må være sterkere enn tidligere, og det vil en klimalov kunne bidra til. Så er sjølsagt noe av det spesielle i denne saken at de to regjeringspartiene ikke er enige seg imellom når det gjelder en klimalov. Der må jeg få lov til å slutte meg til representanten Aasland, som sier at han håper at den delen av regjeringen som nå slutter seg til innstillingen, også vil bidra til at den blir fulgt opp overfor Stortinget. Jeg registrerer også at Venstre har lagt fram et løst forslag, og det var på tide. Senterpartiet var litt redd for at Venstre nok en gang skulle redde regjeringens ansikt i en slik sak, men jeg regner med at det gjør det lettere for Venstre også når regjeringspartiene splitter lag i innstillingen, å fremme det forslaget. Det forslaget er ikke helt slik som Senterpartiet ønsker, men vi ser at III i forslaget til vedtak neppe får flertall i salen her i dag, og derfor kommer Senterpartiet til subsidiært å stemme for Venstres forslag dersom III skulle falle.