Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2017-02-23:
Takk til saksordføreren, som har lost komiteen gjennom en viktig sak på en betryggende og solid måte. En høy etisk standard krever en god kultur. Det er nødvendig for å sikre tillit. I vår tid kan tillit synes å bli et knapphetsgode. Jeg velger å bruke litt tid på bakteppet for dette, for vi lever i en tid da det vi trodde var udiskutable fakta, ikke lenger er det. «Fake news» og «alternative fakta» er begreper som har satt dagsorden og er på alles lepper. Før var det om å gjøre for en politiker å unngå å bli tatt i feil. Etter at USA fikk en ny president, er det mulig å ignorere dette fullstendig, slik han velger å gjøre. Det har selvfølgelig sin pris. 55 pst. mener at president Trump ikke er ærlig, ifølge en fersk meningsmåling utført av Quinnipiac University. Men mediene har også store problemer. Tilliten til mediene er lav i USA, så når president Trump blir møtt med at tidligere uttalelser er feil, anklager han mediene for å ha en politisk agenda, at de er imot ham, at de har sin egen dagsorden. Dette tror overraskende mange på. Likevel mener 52 pst. at mediene forteller fakta om viktige saker. Tilsvarende tall for Trump er mye lavere – 37 pst. Diskusjoner om hva som er fakta, når også forskningsverdenen. Det mest opplagte eksempelet er debatten om klimaendringene – er de menneskeskapte eller ikke? Et massivt flertall av verdens forskere innen naturvitenskap er tydelige på at menneskelig aktivitet påvirker klimaet på kloden slik at det blir varmere. Likevel er det stadig noen som går i batalje med klimaforskerne. Så hvorfor stole på disse forskerne, er ikke alt til syvende og sist bare påstander, også fra disse miljøene? Nei. Forskerne er vitenskapsmenn og vitenskapskvinner som gjennom systematisk, metodisk og kritisk undersøkelse, studium eller forskning har kommet fram til sine påstander. Skal noe kalles vitenskap, stilles det krav om fyllestgjørende bevis for eller begrunnelse av de påstander som framsettes, og så vil dette bli et tema for andre forskere som vil prøve å bevise eller motbevise dette. Denne aktiviteten, som foregår på et internasjonalt nivå, sørger for en kvalitetssikring som gjør forskningsfunn til fakta, i motsetning til en påstand. Men, for det er et men her: Dette betinger at forskerne ikke jukser, at de har en god etisk standard, og at de arbeider i forskningsmiljøer som sikrer, vedlikeholder og verdsetter en høy etisk standard på den aktiviteten de gjør. Disse holdningene må på plass tidlig i en forskerkarriere, og de må utgjøre en sentral del av kulturen i hvert forskningsmiljø. Juks forekommer dessverre også i forskningens verden, og fristelsen kan bli stor i miljøer hvor makt, penger og mye prestisje følger sammen med banebrytende forskning. Derfor er det viktig med et godt lovverk, som er tydelig på forskerens og forskningsinstitusjonenes ansvar. Senterpartiet og SV går i denne innstillingen litt langt i å hevde at resultatindikatorer – som de kalles – som vi har i finansieringssystemet, kan føre til mer forskningsjuks. Systemet vi har i dag, er jo sånn at institusjonen kan få mer penger ved at den uteksaminerer flere studenter eller publiserer flere artikler i tidsskrift. Men basisbevilgningen er likevel så stor at faren for dette ikke bør overdrives, etter Arbeiderpartiets mening. Arbeiderpartiet er enig i at det er svært uheldig med mange forskere som står i midlertidige stillinger. Trygge og sikre arbeidsvilkår er med på å sikre uavhengig forskning, og derfor forventer vi at regjeringen jobber hardt med dette hver dag. Men at midlertidige stillinger i seg selv skal føre til lavere etisk standard blant forskere, er ikke nødvendigvis sikkert. Like fullt kunne det nok være en fare for at flere ble fristet til etiske brudd om det meste av finansieringen var koblet til resultater, og de fleste var midlertidig ansatt. Sånn er det dog ikke i Norge. Vi bevilger mye penger til forskning, og vi har store forventninger til forskere. Vi tar det som en selvfølge at alle bestreber seg på en høy etisk standard, og dette er dyder som er vel så viktige som alle andre egenskaper man må ha for å være en god vitenskapsmann eller vitenskapskvinne. I tida vi lever i nå, vil nettopp forskere måtte ta et enda større ansvar for å delta i den offentlige debatten om hva som er fakta, og hva slags kunnskap som skal ligge til grunn i det politiske ordskiftet. Da vil det være helt avgjørende med en høy troverdighet, basert på høy etisk bevissthet hos den enkelte og i alle forskningsmiljøer. Til slutt vil jeg avgi en stemmeforklaring. Jeg vil opplyse om at Arbeiderpartiet vil stemme for forslag nr. 1. Vi vil stemme imot forslag nr. 2, på grunn av formuleringene knyttet til begrunnelsen, og imot forslag nr. 3.