Sigbjørn Johnsen (Arbeiderpartiet), 2011-01-17:
Det er fint å begynne det nye året med en mer overordnet debatt. Det er jeg veldig for, for dette handler både om det vi skal gjøre i år, og ikke minst om det vi skal gjøre i årene framover. For å slå det fast: Regjeringen fører en politikk for å styrke, fornye og videreutvikle velferdssamfunnet. Hovedmålet ligger fast. Det er å sørge for at alle har arbeid, og at en har en mest mulig rettferdig fordeling av goder og byrder. Samtidig har jeg brukt mye tid på, og kommer i framtiden til å bruke mye tid på, hele diskusjonen rundt det jeg kaller generasjonskontrakten, nemlig det at vi skal overlate til neste generasjon noe som er mer verdifullt enn det vi selv tok over. Derfor må politikken være bærekraftig. Vi må ta vare på natur og miljø, vi må forvalte oljeformuen i en langsiktig sammenheng, og vi må sørge for at vi har en opprettholdbar finansiering av velferden. I tillegg til det må vi ha en sterk og effektiv offentlig sektor. Oljen og oljeformuen har gitt oss nye muligheter, likevel er det arbeidskraften og arbeidskraftens godhet som er avgjørende. Utfordringene framover er ganske godt kjent, tror jeg. Utsiktene for økonomien, slik vi ser det i dag, er at det etter hvert vil bli behov for betydelige tiltak som skal øke inntekter og/eller redusere utgifter på de offentlige budsjetter. Analyser viser at arbeidslinjen er helt avgjørende for å sikre bærekraften i offentlige velferdsordninger over tid. Derfor er pensjonsreformen, som begynte å virke for noen dager siden, viktig. Ser vi på yrkesdeltakingen, er den høyere i Norge enn i de fleste andre land, særlig for kvinner og eldre. Arbeidsstyrken er godt kvalifisert, arbeidsledigheten er lav, og blant OECD-landene er det bare Island og Sveits som har høyere sysselsettingsandel enn Norge. Det er viktig at det fortsatt skal være slik. Da må vi begynne med det grunnleggende, det grunnleggende må være i orden. Og det er at vi holder orden i økonomien og statsfinansene. På den måten legger vi til rette for en fortsatt god utvikling i norsk økonomi. Derfor er handlingsreglen viktig. Når jeg møter folk fra næringslivet ute i landet, sier de til meg som finansminister at det viktigste du har å gjøre, er å passe på at statsbudsjettet er i orden, dvs. at statsfinansene og den underliggende statsøkonomien er i orden. Så har vi også sett at det er viktig å ha gode inntektssikringsordninger, pensjons- og trygdesystem som stimulerer til arbeid, og et skattesystem som støtter opp under dette. Men samtidig skal også den enkelte sikres tilstrekkelig trygghet. Vi må utvikle arbeidskraften slik at vi også i framtiden har en omstillingsdyktig og velkvalifisert arbeidsstyrke. Det krever at vi investerer i framtidens arbeidskraft: barn og ungdom. De erfaringer vi har, viser at det ikke er noen motsetning mellom gode velferdsordninger og høy yrkesdeltakelse. Tvert imot, gode velferdsordninger stimulerer til høy sysselsetting, mens høy sysselsetting er avgjørende for de samme velferdsordningene. Så kombinasjonen av lav ledighet, omfattende fellesskapsløsninger, et godt sosialt sikkerhetsnett, jamn inntektsfordeling og inntektspolitisk samarbeid har vært, og må være, et sentralt kjennetegn ved vår modell. Det er viktig for å ha en produktiv og solid økonomi. Pensjonsreformen er viktig, som jeg har sagt. Andre reformer og tiltak som kan øke størrelsen på arbeidsstyrken framover, blir avgjørende. Fordi vi nå går inn i en periode der det er relativt små kull som årlig kommer ut i arbeidsmarkedet, er det viktig at vi sørger for å mobilisere reserver i arbeidskraften. Derfor er IA-avtalen viktig, og en reform av uføretrygden er viktig. Derfor har også regjeringen nylig lansert en sysselsettingsstrategi for personer med nedsatt funksjonsevne, der vi med deltakelse fra bruker-, erfarings- og idépaneler, som det heter, skal prøve å formulere ut noe som blir bra og framtidsrettet. Et offentlig utvalg arbeider for tiden med problemstillinger knyttet til migrasjon og inkludering, og et annet utvalg ser på tilrettelegging av tiltak rettet mot såkalt skjermet virksomhet. Integrering av innvandrere i det norske samfunnet blir viktig for å møte kravet til nye oppgaver og det å kunne ha en god arbeidskraft i årene framover. Investeringer i den framtidige arbeidskraften, fra barnehage til gjennomføring av grunnutdanning og høyere utdanning, må være høyt prioritert, ikke minst det å sikre at ungdom kan gjennomføre videregående skole. Sterkere søkelys på muligheter for læreplasser og yrkeserfaring er en del av dette. Forskning og utvikling er et annet viktig felt for å fremme innovasjon og produktivitet. Hvis en ser de siste årene under ett, har det vært betydelig økning i satsingen på forskning og utvikling. Norge ligger faktisk i verdenstoppen på dette området. Den offentlige finansieringen av FoU er høyere her enn i de fleste av våre naboland og hos våre handelspartnere. Om en ser på offentlig finansiert forskning per innbygger, rangerer Norge høyest i Norden og er på andreplass i OECD-området. Næringsrelevant FoU får støtte gjennom en rekke ordninger. De bedriftsrettede virkemidlene for innovasjon er i hovedsak samlet i Innovasjon Norge. Dette omfatter tilbud om finansiering, kompetanse, rådgivning, nettverk og profilering. Men samtidig er det slik at innovasjon og nyskaping først og fremst må skje i bedriftene selv. Den offentlige sektor skal være en pådriver og en medhjelper, men hovedjobben må gjøres i næringslivet. Høye investeringer i samferdsel og infrastruktur er en viktig del av arbeidet for å sikre framtidens verdiskaping. Likeledes er det å ha en sterk, effektiv og god offentlig sektor som støtter opp under verdiskapingen, fornyelse i offentlig sektor, fornying til forenkling for næringsliv og arbeidsplasser, eksempelvis Altinn, og endringer i revisjonsloven en viktig del av den strategien. Finanskrisen har lært oss hvor viktig det er å holde orden i de offentlige finansene. De vanskeligheter mange land nå står overfor, har også minnet oss om hvor viktig det er å føre en politikk i gode tider som gjør oss i stand til å møte de utfordringer som vi vet kommer fra tid til annen. Rammeverket for den økonomiske politikken, med handlingsregelen for budsjettpolitikken og sparing gjennom Statens pensjonsfond utland som sentrale stolper, legger til rette for dette. En budsjettpolitikk i tråd med regelen skal bidra til å stabilisere økonomien over tid og dermed holde arbeidsledigheten lav og sysselsettingen høy. Det er gledelig at en så stor del av denne sal slutter opp om grunntanken i den økonomiske politikken, sett i forhold til handlingsregelen. Vi fra regjeringens side legger stor vekt på å videreføre det inntektspolitiske samarbeidet med partene i arbeidslivet. Det er viktig at hensynet til konkurranseutsatt industri blir ivaretatt i lønnsoppgjørene, slik den etablerte frontfagsmodellen legger opp til. Ansvarlige inntektsoppgjør har tjent oss godt. Slik må det også være framover. Da blir det viktig at finanspolitikken, det Stortinget håndterer i den økonomiske politikken, bygger opp under dette på flere områder. Det vil også gjøre det lettere med hensyn til pengepolitikken å ha et fornuftig rentenivå i Norge i forhold til våre konkurrenter, slik at vi kan ivareta hensynet til det konkurranseutsatte næringslivet også på den måten. Samfunnsmodellen vår har fungert godt. Ser vi på de siste 20 årene, har veksten i verdiskapingen i fastlandsøkonomien vært høyere enn i USA og klart over veksten i euroområdet og i våre nordiske naboland. I internasjonal sammenheng er yrkesaktiviteten høy og ledigheten lav. Mesteparten av veksten i våre inntekter kan forklares med en god utvikling i produktiviteten, selv om vi også her vil møte utfordringer framover. Denne utviklingen har vært understøttet av et høyt utdanningsnivå, god omstillingsevne og et godt rammeverk for den økonomiske politikken. Vi må være stolte over det vi har fått til, og det vi får til. På en rekke områder har vi industri og næringsvirksomhet i øverste verdensklasse. Dette skal vi bygge videre på. Regjeringen vil ved en rekke anledninger framover gi sitt syn på og foreslå hva vi mener er nødvendig for å trygge verdiskaping og velferd i årene som kommer.