trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nina Sandberg (Arbeiderpartiet), 2020-06-19:
Når jeg tar ordet nå, er det fordi det ikke er bare i denne debatten at tiden er i ferd med å renne ut. Den er også i ferd med å renne ut når det gjelder prisstøtte for studentene. Den varer i bare elleve dager til, men de økonomiske problemene som koronapandemien har skapt for studentene, kommer til å vedvare. Gjennom hele krisehåndteringen under koronautbruddet har Arbeiderpartiet stått på for sosialt rettferdige løsninger. Krisestøtten til studenter haµdde bare vært et rent lån hvis regjeringen fikk bestemme. Alle vet at studenter må jobbe ved siden av studiene for å greie seg. Uten tolv måneders studiestøtte må det være et politisk ansvar å finne løsninger for dem som er særlig sårbare når arbeidsmarkedet svikter etter at Norge stengte ned. Mange studenter opplever nå at sommerjobben de hadde avtalt, ikke finnes lenger. Studentene konkurrerer med mange flere om jobbene, og med høy arbeidsledighet er det ikke studentene som står først i køen. Noen kommer til å klare seg med familiens hjelp, men hva med de andre? I Arbeiderpartiet godtar vi ikke at pandemien skal gå mest ut over dem som har minst fra før. Vi godtar ikke at studenter skal være nødt til å bryte av studiene fordi de ikke kan fø på seg selv. Vi ser på det som en ganske trist ansvarsfraskrivelse at statsråden for høyere utdanning i denne vanskelige tiden abdiserer helt, og i fullt alvor ber studentene om å søke sosialhjelp. På den måten er han selv med på å medvirke til at pandemien rammer sosialt skjevt og gjør forskjellene i Norge større. Norsk studentorganisasjon har advart mot dette lenge, og vi i Arbeiderpartiet mener at statsråden snarest må finne en sosialt rettferdig og enkel, ubyråkratisk ordning i dialog med studentorganisasjonene selv. Så til slutt: Arbeiderpartiet vil bruke krisen til å skape aktivitet og legge til rette for framtidsrettet vekst. Vi setter av midler til 4 000 nye studieplasser som ett tiltak. Et annet er å oppgradere og tilpasse forsknings- og undervisningsarealer for 100 mill. kr. For å sikre studentene et godt velferdstilbud utover høsten vil vi trygge Studentsamskipnadene, som er en aktør som har falt litt mellom to stoler her. Vi vet at de gjorde en uvurderlig innsats da campusene stengte ned, inntektene forsvant, og ansatte ble permittert, samtidig som studentene trengte mer oppfølging enn noen gang. Helt til slutt: Mange av Studentsamskipnadenes boliger er utdatert. Vi vil rehabilitere disse gamle boligene som et motkonjunkturtiltak, men i tillegg vil vi ha på plass en permanent løsning. På den måten kan klimaavtrykket holdes nede og studentene også framover få gode og rehabiliterte boliger.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-06-19:
Pandemien rammer bedrifter og arbeidsfolk hardt, og vi bruker fellesskapets penger for å få trygghet, lønnsomhet i bedriftene, arbeid å gå til og inntektssikring ved permittering. Men det er ikke noe politisk fokus på privat eiendomsrett. Det er ikke noe fokus på private eiendomsrettshaveres samfunnsansvar. Jeg har lyst til å komme med et dagsaktuelt eksempel fra virkeligheten på hvordan eiendomsretten praktiseres i dag, og hvilke manglende styringsrammer som de folkevalgte har gitt det. Eksemplet er bedriften ELKO på Åmot i Modum. De produserer elektrisk materiell, har 85 ansatte og en rekke underleverandører som har ansatte fra ASVO-bedrifter i tre kommuner. Den er eid av Schneider Electric – 150 000 ansatte i 100 land. Den 16. juni, på styremøtet for ELKO, ble det vedtatt å legge ned bedriften, mot de ansattes stemmer. All produksjon opphører i løpet av 2021. Det er den eneste bedriften som produserer slikt elektrisk materiell. Statens pensjonsfond utland er den nest største eieren i selskapet, utenom selskapets egne aksjer, og aksjeposten har en markedsverdi på 13 mrd. kr. Noen tror kanskje at det går dårlig med bedriften. Driftsinntekten i 2018 var på 726 mill. kr, og overskudd etter skatt var på – hold dere fast – 187 mill. kr. Schneider Electric har en strategi om å kjøpe opp og legge ned bedrifter. Det har skjedd før i Norge, gjennom bedriften Norwesco. Folkevalgte virkemidler er svekket, senest ved at regjeringspartiene opphevet omstillingsloven, noe som var en ytterligere svekkelse i forhold til det som var situasjonen fram til utløpet av 1994, da vi hadde kapittel 3 i industrikonsesjonsloven, som satte myndighetene i stand til å regulere omsetningen av fast eiendom, altså industribedrifter. Det er borte nå. Dagen etter at bedriften var nedlagt, var det ved bedriften et fravær blant de ansatte på 99 pst. Produksjonen har stoppet opp. Det viser alvoret, og jeg vil si her fra Stortingets talerstol at jeg forstår de ansattes fravær meget, meget godt. Det har vært et spill, hele greia. Nedleggelse av ELKO er en signalsak. Nå må samfunnsbyggende krefter våkne. Vi må få på plass et nytt lovverk som sikrer at folkevalgte kan kontrollere og sikre at slik opptreden fra multinasjonale selskaper ikke er mulig å gjennomføre i kongeriket Norge.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-06-19:
Jeg har ingen illusjoner om å bli enig med framtredende representanter for dagens ledelse av Høyre. Til det har jeg fulgt dagens ledelse av Høyre over for mange år. Jeg har erfart hvordan tidligere leder i Høyre Erling Norvik ikke kjente seg igjen i partiet. Jeg har ingen illusjoner om at det partiet med dagens ledelse vil endre politisk kurs når det gjelder å legge rammer for innholdet i den private eiendomsrett. Skattlegging er viktig. Senterpartiet står på formuesskatt – sjølsagt gjør vi det. Vi står på formuesskatt på en arbeidsfri inntekt utover en viss størrelse. Det er først og fremst den formuen som gir den arbeidsfrie inntekten som skal beskattes. Det er en helt klar forutsetning for at vi skal ha en progressiv inntektsbeskatning. Hvis vi skal ha en progressiv inntektsbeskatning uten en formuesskatt, detter det folkelige grunnlaget for den progressive inntektsskatten bort. Men det vi diskuterer her, er eiendomsretten, den private eiendomsretten og rammer for den. Det vi opplever, er at partiet Høyre systematisk ønsker å ta vekk folkevalgtes muligheter til å legge rammer for utøvelsen av den private eiendomsrett, ikke minst for industrivirksomhet. De har ikke fått det vekk ennå når det gjelder landbruksvirksomhet, og det har jeg gitt honnør til Kristelig Folkeparti for før. Hadde ikke de kommet inn i regjeringa, hadde man også tatt vekk konsesjonsloven på landbrukseiendommer. Det har de ikke lyktes med, men på industrieiendom har en lyktes. En har også lyktes i å ta vekk omstillingsloven. Ordføreren på Modum er nå grunnleggende djupt berørt av dette her. Det er ikke den eneste bedriften som nå er i trøbbel. Hvilke virkemidler har vi som folkevalgte til å kunne gjøre noe? Schneider Electric sier at det ikke er noe de trenger fra Stortinget, det er ikke noe de trenger fra kommunen. De har fattet sin beslutning, de skal sentralisere sin produksjon til Tyskland. Der er ikke minst lønnsutgiftene 30 pst. lavere. Der er det hensiktsmessig for dem å gå. Dette er uansett hva slags formidable overskudd de har på virksomheten i Norge. Dette viser en form for rå kapitalisme som Senterpartiet er en klar motstander av. Jeg har ingen illusjoner – for å referere til representanten Martin Kolberg – om at dagens Høyre-ledelse vil snu på dette punktet. Det er bare én ting som nytter, og det er å skaffe et nytt stortingsflertall.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2020-06-19:
Det skal ikke være noen tvil om at Senterpartiet står bånnfast på at vi skal ha lønnsomhet i norsk privat næringsvirksomhet innafor industriproduksjon. Senterpartiet har aldri foreslått noe forbud mot utenlandsk eierskap. Det vi diskuterer, er rammene som eierskapet skal utøves innafor. Det eierskapet som vi nå får i stadig flere bedrifter, er multinasjonale, internasjonale selskaper som utøver et eierskap som er helt fremmed for det som er den norske tradisjonen, og det som det norske folk ønsker. I Kongsberg, Buskerud fylkes industribastion, er det bare ett selskap som er styrt fra Norge, de andre er styrt fra multinasjonale selskaper. Det er veldig lite vi kan gjøre. Eiendomsrett må på dagordenen, vi må sette rammer, og det må ramme de internasjonale konsernene som oppfører seg helt unorsk.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-19:
Når jeg nå først tegnet meg – og det skyldes oppfordringen fra representanten Kolberg, så jeg beklager å forlenge debatten når det er en så fin sommerkveld ute – la meg først benytte anledningen til å si litt om kommuneøkonomi, for det er flere representanter som har tatt opp det opp. Vi har vært tydelige fra dag én på at vi skal stille opp for kommunene og sette kommunene i stand til å levere gode tjenester både under denne krisen og etterpå. Hvis man ser på summen av nye anslag for pris- og lønnsvekst og de økte bevilgningene som storting og regjering har bidratt med i disse månedene, summerer det seg til nesten 26 mrd. kr. Representanten Andersen kalte det på onsdag for minimalt – jeg vil si at det er et betydelig bidrag til å opprettholde aktiviteten i norske kommuner, og det er vi selvsagt opptatt av, og vi skal skape mer og inkludere flere, for kommunene er definitivt en svært viktig del av det. Når jeg nå tegnet meg, handlet det også om eksemplet med ELKO. Representanten Kolberg blander sammen lettelser som gjøres i skatten på arbeidende kapital, med det at utenlandske eiere velger å legge ned en virksomhet i Norge. Utenlandske eiere betaler ikke den skatten på arbeidende kapital som her settes ned. Når vi reduserer skatten på arbeidende kapital, handler det nettopp om å styrke det norske private eierskapet og legge grunnlaget for at vi har sterke lokalsamfunn med engasjerte eiere med lokal tilhørighet som bryr seg om nettopp ringvirkningene i sitt lokalsamfunn. Historiene er over hele landet, langs hele kysten, om lokale bedrifter som stiller opp for sitt lokalsamfunn langt utover det man kan forvente, men skal vi få til det – med referanse til representantene Kolberg og Lundteigen – er vi nødt til å styrke det private norske eierskapet og legge til rette for det. Jeg antar, med de engasjerte innleggene som representantene Kolberg og Lundteigen har lagt for dagen nå, at de vil støtte forslaget om å redusere skatten på arbeidende kapital, for det er dette det handler om. Dette er kjernen i det det handler om. Da forventer jeg at representantene faktisk følger opp med å stemme for et så godt forslag som regjeringen har lagt frem. Og la meg si at denne debatten har vært relativt underlig å følge. De siste månedene har vi brukt – hvor mye, jeg vet ikke – opp mot 200 mrd. kr, én av dem på å redusere skatten på arbeidende kapital. Likevel har hele debatten i dag dreid seg om den ene milliarden, og ikke om de 180, 190, 200 mrd. kr som vi har brukt på andre ting. Det har vært litt underlig å bevitne. Og jeg beklager nå hvis jeg har bidratt til å forlenge debatten utover det som var nødvendig.
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-19:
Også i dette innlegget kommer jeg til å holde meg litt utenfor mitt konstitusjonelle ansvarsområde, bare så dere er advart! Selvsagt er det beklagelig at ELKO legges ned, men jeg tror at hvis det representanten Lundteigen tar til orde for, er at vi skal ha et forbud for utlendinger til å gjøre omdisponeringer i bedrifter som de har kjøpt eller bygget opp i Norge, vil det ha vidtrekkende konsekvenser. Vi har et skattesystem i Norge hvor vi ønsker å legge til rette for at utlendinger skal investere i Norge. Derfor har vi satt ned selskapsskatten, for å kunne være konkurransedyktig med våre naboland. Det vil få store konsekvenser for norske bedrifter i utlandet. Jeg ba om ordet til en kort merknad, men kanskje jeg kan få ordet til et innlegg i stedet? Er det mulig? Med Stortingets velsignelse? Jeg ser på presidenten, og hun sier ingenting, så da tar jeg det som et samtykke(munterhet i salen) (munterhet i salen)
Nikolai Astrup (Høyre), 2020-06-19:
Til representanten Lundteigen: Jeg husker godt at jeg satt på en debatt i Samfundet i 2005 med Marit Arnstad, og da ble jeg skjelt ut fordi vi ikke hadde fjernet formuesskatten under Bondevik II-regjeringen. Hun holdt et fremragende innlegg om viktigheten av norsk privat eierskap, og at vi ikke skulle ende opp med at norske bedrifter var eid av utlendinger eller staten. Det prinsippet står seg fortsatt, men Senterpartiet har altså endret kurs. La meg også si at Erling Norvik dessverre døde i 1998, så når det gjelder dagens Høyre-ledelse, tviler jeg på at Erling Norvik hadde sterke meninger om den, for den var altså ikke valgt på det tidspunkt han dessverre gikk bort. Jeg skal gi meg der, ettersom jeg nå har overskredet min korte merknad med godt og vel halvannet minutt.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2020-06-19:
Det er godt at vi i dag har fått etablert eit fleirtal for det felles forslaget som i dag er lagt på bordet. Det kjem etter vedvarande strid gjennom heile våren knytt til fleire vindkraftprosjekt med for dårleg lokalpolitisk forankring. Difor er det også bra at regjeringa i dag har lagt fram ei vindkraftmelding, som Framstegspartiet tok initiativ til då vi var ein del av regjeringa. Eg meiner likevel at dette er ei viktig markering. I eit representantforslag tidlegare denne våren føreslo også Framstegspartiet hastebehandling av eit forslag som skulle gje stans i prosjekt fram til domstolane hadde fått prøvd dei sakene som var klaga inn der. Det fann Stortinget ikkje å kunne slutte seg til. Difor er eg takknemleg for at SV i dag har fremja eit forslag som gjer at vi får realitetsbehandle dette. I min eigen heimregion har vi sett demonstrasjonane på Haramsøya lenge. Det er eit klart uttrykk for ein situasjon som lokalbefolkninga ikkje toler, og som gjer at vi ikkje sikrar føreseielegheit for dei kommunane som er involverte i denne typen prosjekt, og det undergrev den føreseielegheita som næringsaktørane over tid er avhengige av. Difor er eg glad for at vi i dag bidreg til at vi skal gå gjennom alle gjevne vindkraftkonsesjonane på nytt og sørgje for at dersom det er gjort vedtak i strid med både energilovgjevinga og forvaltningslovgjevinga, skal prosjekta stoppast. Det er ei viktig markering frå Stortinget om at ein har høyrt dei tydelege signala ein har fått mange plassar i landet. Avslutningsvis vil eg gje ei stemmeforklaring. Eg har sett at Miljøpartiet Dei Grøne også har fremja forslag i dag, forslag som vi på mange måtar deler intensjonen i. Likevel meiner eg at med dei klare formuleringane som i dag ligg frå regjeringspartia, Arbeiderpartiet og Framstegspartiet, er det vareteke. For å vere sikker på det ber eg statsråden i sitt innlegg kort kommentere konkret om også vurderinga knytt til konsesjonane på Haramsøya vil verte gjennomført, og gitt det kjem vi til å stemme mot det forslaget frå Miljøpartiet Dei Grøne og med fleirtalet. Då ser vi det slik at det er vareteke.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2020-06-19:
Vindkraft engasjerer og provoserer. Mange føler seg overkjørt. Det er en uro som vi som folkevalgte må ta på alvor. Mange steder pekes det på at forutsetningene for vindkraftprosjektene endres fra konsesjon blir gitt, og fram til bygging og iverksettelse skjer. I dag hastebehandler vi et forslag fra SV som ble fremmet i går. Det betyr at forslaget ikke er vurdert i komité, det er ikke grundig behandlet i partigruppene, og det kan ha konsekvenser vi i dag ikke ser rekkevidden av. Det er også grunnen til at Senterpartiet var noe skeptisk til forslaget, selv om vi støtter intensjonen, nemlig å sikre at konsesjoner som er gitt, benyttes i tråd med de konsesjonsvilkårene som ble satt da disse ble gitt. Samtidig skal vi som storting sørge for forutsigbarhet for dem som innehar konsesjonene. Det kan være greit å friske opp manns minne, eller hukommelsen, for manns minne er kort – i Trøgstad sier vi at det tilsvarer omtrent avstanden mellom fartsdumpene i Kirkeveien. Da er det grunn til å spørre: Er det noen som husker debatten om de mobile gasskraftverkene for ti år siden? Dagens vindkraftdebatt oppsto ikke i et vakuum. Den kan føres tilbake til det som var en svært alvorlig kraftsituasjon i deler av landet. At vi ikke er i samme posisjon nå, skal vi være glade for, men utbygging av vindkraft på land var altså et svar på reelle problemer med å skaffe en del norske innbyggere strøm. Dagens situasjon er endret. Det er i større grad forpliktelsene knyttet til nasjonale klimamål og behovet for økt grønn kraftproduksjon som begrunner behovet. Senterpartiet er glad for at vi i dag, sammen med regjeringspartiene, Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet, kan besvare kravet om en gjennomgang av konsesjoner, slik at fortvilte innbyggere rundt i landet kan føle at de blir tatt på alvor, samtidig som vi opprettholder et skille mellom juss og politikk, utøvende og lovgivende makt, slik jeg mener dagens flertallsforslag gjør. At stortingsflertallet også slår fast at det ikke skal behandles nye konsesjoner før Stortinget har vedtatt et nytt konsesjonssystem, er bra, og Senterpartiet har også en positiv inngang til de signalene som i dag ble gitt i den nye stortingsmeldingen om konsesjoner. Vi trenger nemlig et konsesjonssystem som demper konflikter, og som gir forutsigbarhet både for dem som gir konsesjon, og – ikke minst – for dem som skal leve med vindmøller i sitt lokalmiljø. Senterpartiet vil framover jobbe for å sikre at lokal medvirkning og beslutningsmyndighet får en sterkere posisjon i konsesjonsbehandlingen, og det vil stå sentralt i vår argumentasjon i debatten framover.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2020-06-19:
Å gjøre det bedre er alltid mulig. Det må vi også gjøre når det gjelder konsesjonsregimet for vindkraft. Det er bl.a. årsaken til at regjeringa i dag ved olje- og energiministeren og klima- og miljøministeren har lagt fram en stortingsmelding som bl.a. inneholder de innstrammingene som representanten Haltbrekken etterlyste nå – bedre naturkartlegginger bl.a. Vi har sett det er en del rødlistearter som har gått under radaren ved naturkartlegginger, som vi finner i ettertid når disse ettergås. Det er flere grunner til at vi må forbedre konsesjonsregimet. Vi ser alle de protestene som pågår i dag. De har ikke bare med natur å gjøre, de har også med en frustrasjon å gjøre, om en type overkjøring. Det er et demokrati som ikke er helt i funksjon. Det må vi bidra til at det blir. Derfor sier også denne meldinga i dag at fylkene må ta et større ansvar for arealplanlegging og energiplanlegging i egen region. Vi ser at i en del fylker har det vært stor utbygging. I andre fylker har det vært tilnærmet ingen utbygging. Vi må fordele byrde bedre. Vi må også ta et blikk bakover. Vindkraftutbygging er et nokså nytt fenomen i Norge, og det er gitt 93 konsesjoner siden den første i 1999. Det er også et faktum at 50 av disse konsesjonene, mer enn halvparten, ble gitt under Stoltenberg II-regjeringa i perioden fra 2006–2013. Cirka 40 er blitt gitt under Høyre–Fremskrittsparti-regjeringa. Siden Venstre gikk inn i regjeringa, har det blitt gitt tre konsesjoner. Det jeg vil si, er at her må vi alle ta et ansvar for nettopp å gjøre det bedre, og selvfølgelig ta et skritt tilbake for å se om det er noe vi kan rette opp. Men vi er også en rettsstat, og når Stortinget har gitt lover, er det krevende å trekke tilbake gitte konsesjoner. Det skal mye til for å gjøre det. For Venstres del er fornybar energi viktig, men det er først og fremst vannkraft som gjør at Norge er fornybarnasjonen i Europa. Vi må utnytte alle de kildene vi har. Vi er heldig stilt i Norge – det gjelder vannkraft, det gjelder bioenergi, det gjelder termisk energi, det gjelder solenergi og det gjelder også vindkraft. Vi må balansere dette de neste årene. Vi har bygd ut mye fornybar energi nå, og vi blir flinkere til å utnytte den energien vi har. Punkt to i det vi legger fram her i dag, om at gjeldende konsesjoner ikke skal få utsettelse utover 31. desember 2021, er veldig viktig og vil kanskje være det viktigste signalet. Hvis man ikke har begynt å bygge i dag, er det veldig liten sjanse for at man faktisk får realisert det vindkraftverket.
Tina Bru (Høyre), 2020-06-19:
Stortinget har i dag fått oversendt en stortingsmelding med historiske innstramminger og forbedringer i konsesjonsbehandlingen av vindkraft på land. Lokal og regional forankring skal forbedres, og det skal tas mer hensyn til natur, miljø og naboer. Tidsløpet på prosessen skal skjerpes inn, og det skal bli langt færre endringer i utbyggingene. Jeg ser frem til behandlingen av denne meldingen i Stortinget. Som olje- og energiminister har jeg et viktig ansvar for å gjennomføre også vedtak som er gjort av tidligere statsråder, og sørge for at forvaltningen følger opp vedtak, herunder gitte konsesjoner for vindkraft. Det er en oppgave jeg tar på stort alvor. Konsesjoner til bygging og drift av vindkraftverk er basert på de krav som følger av energiloven og de forvaltningsrettslige rammer for saksbehandlingen. Energimyndighetenes saksbehandling følger gjeldende saksbehandlingsregler og relevant lovverk, bl.a. naturmangfoldloven og reglene om konsekvensutredninger i plan- og bygningsloven. Konsekvensutredninger og søknader varsles og informeres om. Høringer foretas på flere stadier under saksbehandlingen, og NVEs konsesjonsvedtak kan påklages til departementet. Konsesjonen gir utbyggeren en rettighet og en forutsigbarhet for at konsesjonen står ved lag dersom alle vilkår og pålegg følges opp. Skal det gripes inn i en slik rettighet, krever dette hjemmel i lov. Det er en høy terskel for omgjøring eller tilbaketrekking av konsesjoner. I vurderingene må hensynet til konsekvenser dette kan få for konsesjonæren og andre som har innrettet seg etter vedtaket, også tillegges vekt. Forvaltningsretten gir ikke hjemmel for omgjøring kun basert på at noe – som i forslaget som ligger her i dag – kan være gitt på feil eller mangelfullt grunnlag. Stans i iverksettelsen av et vedtak som er fattet, krever dessuten særlig hjemmel. En generell stans i prosjekter uten at forvaltningen gjør en grundig individuell vurdering i det enkelte tilfelle, vil øke risikoen for at staten sitter igjen med et erstatningsansvar. Tilsvarende vil gjelde dersom forvaltningen basert på representantforslaget skulle fatte ulovlige vedtak om omgjøring. Det må da påregnes rettsprosesser om statlig erstatningsansvar som vil være svært ressurskrevende, både for domstolene og for forvaltningen. Så til forslaget som ligger an til å bli vedtatt her i dag. Jeg har ikke grunnlag nå for å mene at det skulle foreligge feil eller mangler i gitte vindkraftkonsesjoner som skulle gi det rettslige grunnlaget som må til for at vedtak derfor må stanses. Men som forslaget her sier, skal vi vurdere behandlingen av gitte konsesjoner. Det skal vi gjøre, og siden det har blitt spesifikt etterlyst her i dag, kan jeg si at det også vil gjelde Haram.
Tina Bru (Høyre), 2020-06-19:
Kan jeg også få benytte anledningen til å ønske Stortinget en god sommer og si takk?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-05-19:
Jeg vil framsette et representantforslag om å opprette en stortingsoppnevnt granskningskommisjon for å granske Equinors utenlandsinvesteringer og eierstyringen av Equinor.
Olemic Thommessen (Høyre), 2020-05-19:
Denne saken dreier seg om midlertidige endringer i plan- og bygningsloven med sikte på å gjøre det enklere for kommunene å håndtere noen av de utfordringene som covid-19-epidemien gir oss. Forslaget, som komiteen gir sin tilslutning til, går i korthet ut på å frita private og offentlige aktører, innenfor nærmere definerte helse- og omsorgstjenester, fra vanlig saksgang når det gjelder midlertidige bruksendringer og oppføring av midlertidige bygg. En samlet komité ser at dette er nødvendig, noe det også later til å være allmenn tilslutning til fra høringsinstansene. Det er også enighet om at loven kan tre i kraft straks. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet, Senterpartiet og SV mener imidlertid at loven ikke behøver å gjelde lenger enn til 1. november 2020 – dette til forskjell fra regjeringens forslag, som angir en varighet frem til 1. januar 2021. Jeg antar at noen fra de partiene vil fremme sitt eget forslag om dette. Fra regjeringspartienes side er det ikke noen stor prestisje i hvor lenge denne loven i og for seg skal vare. Tidspunktet 1. januar er fastsatt ut fra en antakelse om hvor lenge loven vil være nødvendig å ha. Det er jo ikke verre enn at om tidsfristen blir for kort, eller om 1. januar, som anslått, ikke er lenge nok, må vi behandle det på nytt her i salen. Iallfall: Det er bred enighet om forslaget, og jeg vil takke for godt samarbeid og konstatere at vi i hovedsak får tilslutning til dette.
Olemic Thommessen (Høyre), 2020-05-19:
Denne saken er også en midlertidig lovendring som følge av covid-19-epidemien. Dette gjelder videreføring av bestemmelser som tidligere er gitt som midlertidig forskrift om opplæring i mottak, introduksjonsprogram og opplæring i norsk og samfunnskunnskap. Bakgrunnen er at noen av smitteverntiltakene er uforenlig med det å få gjennomført de programmene som introduksjonsloven anviser, på en tilfredsstillende måte. Det er bred enighet, og en samlet komité slutter seg til regjeringens forslag. Likevel synes jeg det er grunn til å si at det er en forventning om, og vi tror også, at kommunene vil gjøre sitt ytterste og faktisk gjennomføre introduksjonsprogrammet så langt som overhodet mulig. Jeg har stor tiltro til at alle de som jobber i kommunene med disse tingene, vil strekke seg langt for å imøtekomme behovene som ligger der. Det er viktig at de som har krav på introduksjonsprogram, faktisk får et tilbud og ikke blir satt tilbake i tid når det gjelder utviklingen de skal ha for å nærme seg det norske samfunnet. Som sagt, i en situasjonen som det vi er i, må vi ha tillit til at kommunene bestreber seg på dette, og det har jeg. Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har, i tillegg til å slutte seg til regjeringens forslag, også fremmet et eget forslag om at kommunene må kompenseres fullt ut for ekstrautgifter til introduksjonsstønad og introduksjonsprogram som følge av covid-19-epidemien. Regjeringspartiene har forståelse for at kommunene skal holdes økonomisk skadesløse, men vi mener at dette spørsmålet er et av dem som bør trekkes inn i det arbeidet som samarbeidsutvalget, som skal nedsettes mellom KS og regjeringen om kommuneøkonomien etter covid-19, skal gjennomføre, og vi forutsetter at dette bringes inn i den sammenheng og ses i en større helhet. For øvrig vil jeg nok en gang takke for et godt samarbeid og en effektiv behandling.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-05-19:
Som saksordføreren har gjort rede for, gjelder dette midlertidig unntak fra krav til søknad og tillatelse for bruksendring og plassering av midlertidige byggverk som skal brukes til helse- og omsorgstjenester, barnehage, skole, krisesentre, familievernkontor, innkvartering av asylsøkere osv. Departementet sier at de har mottatt innspill fra kommunene, som har avdekket behov for endringer, så disse unntakene er det nødvendig å ha en mulighet for også framover. Senterpartiet støtter det forslaget. Vi mener imidlertid at unntaksloven har en unødvendig lang varighet. Det bør være tilstrekkelig med unntak fram til 1. november 2020. Da er Stortinget samlet, og hvis det sulle være nødvendig å videreføre loven, kan vi behandle et sånt forslag da. Vi støtter innholdet, men vi ønsker en kortere virketid for loven. Jeg vil med det ta opp forslaget fra Fremskrittspartiet, Senterpartiet og SV.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2020-05-19:
Statsråden sier at regjeringen har forsikret om at disse utgiftene skal bli dekket, og at kommunene skal være trygge på det, men situasjonen der ute er noe helt annet. Nå er kommunene i gang med tertialrapport og justering av budsjettet, som de etter kommuneloven er pliktig å gjøre. Vi hører om store nedskjæringer på tjenester, vi hører om kommuner som nå legger investeringsoppgaver på vent, vi hører om kommuner som må sette til side oppgaver fordi det ikke er økonomi til det. I lokalmedia i helgen leste jeg om formannskapsrepresentanter fra Høyre i Alvdal som fremmer forslag om en reduksjon på 10 pst. for alle ansatte i kommunesektoren fordi alle må være med på dugnaden og dekke koronautgiftene. Regjeringens representanter har tydeligvis heller ikke noen tro på at dette kommer. Hvordan skal regjeringen prøve å trygge kommunene nå, slik at de ikke kommer med nedskjæringer?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-19:
Det er ikke noen tvil om at det er behov for en slik lov, men det er også viktig at Stortinget ikke har slike kriselover lenger enn høyst nødvendig. Jeg tenker særlig på situasjonen i skolene der elevene ikke kommer på skolen. Der kan det absolutt være behov for at kommunene må rigge skolelokaler med brakker o.l. Så får vi håpe at det innen 1. november har normalisert seg, og at man da kan bruke skolebygningene slik de er. Vi mener at slike midlertidige lover skal ha så kort varighet som overhodet mulig, derfor legger vi opp til denne behandlingen. Stortinget har sagt seg villig til å behandle lover raskt når det er nødvendig i disse tidene. Derfor mener vi dette er tilstrekkelig tid til Stortinget er blitt samlet igjen til høsten og eventuelt kan forlenge en slik lov hvis det skulle vise seg nødvendig.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-19:
Det er nødvendig med disse endringene, så det er SV enig i, men vi mener det er viktig å understreke at også denne loven må benyttes i så liten grad som mulig. Forutsetningene for loven er ikke en hjemmel for en aksept for å redusere antall nemndsmøter med personlig frammøte og erstatte det med nemndsmøter uten frammøte og kun skriftlig behandling. Det er viktig at regjeringen nå påser at denne midlertidige loven blir brukt skjønnsomt og forsiktig. Det er positivt med det lovframlegget som kom fra regjeringen nå, for det var klare forbedringspunkter i det høringsutkastet som ble sendt ut. Det er også en kortere varighet i det som foreslås nå, enn det var i høringsutkastet, og det er SV veldig glad for. Vi mener det er positivt at det foreslås å lovfeste en rett for utlendingen til å uttale seg både før fjernmøtet besluttes, og før den muntlige delen. Det må være en forutsetning at de deler av møtet som nå kan kortes ned, gjelder sider av saken som uansett ikke ville vært behandlet i nemndsmøtet med personlig frammøte, og at kortere møter ikke må gå på bekostning av klagers mulighet til å forklare seg om forhold som kan ha avgjørende betydning for utfallet. Dette er vanskelige saker, og det er veldig viktig at regjeringen påser at rettssikkerheten blir ivaretatt også i unntakssituasjoner.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-19:
Ja, det er en nødvendig endring for å håndtere situasjonen nå, slik at man kan ta nødvendige smittevernhensyn også når man gjennomfører introduksjonsordningen. Jeg har i likhet med saksordføreren stor tiltro til at kommunene ordner dette på beste måte, og at man ikke stenger ned mer enn høyst nødvendig. Det er viktig, for alle vet at det å være i aktivitet og få del av slike programmer er veldig viktig, både for den enkelte i hverdagen og ikke minst for vellykket integrering i samfunn og arbeidsliv. Grunnen til at Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har funnet det nødvendig å fremme et eget forslag, som jeg fremmer, om at kommunene må få full kompensasjon for ekstrautgifter til introduksjonsstønad og introduksjonsprogrammet i forbindelse med covid-19-situasjonen – for her kan det være snakk om forlengelse – er at departementet mener at en økning i kommunenes utgifter i en periode som følge av covid-19-pandemien vil kunne finansieres innenfor dagens økonomiske rammer. Det står det i proposisjonen, og det er litt annerledes enn det saksordføreren sa nå, om at man skal se på dette i det utvalget som skal komme med en innstilling til neste år. Men disse utgiftene påløper nå. Mange utgifter påløper nå. Mange inntekter svikter nå, og det er veldig alvorlig i mange kommuner. Det er ingen grunn til at Stortinget ikke allerede nå skulle slå dette fast når regjeringen sjøl sier at dette skal dekkes innenfor de økonomiske rammene som allerede er der. Derfor er dette nødvendig, og jeg oppfordrer Stortinget til å stemme for dette forslaget. For det er denne type forsikringer som kommunene ber om nå for å slippe å sitte og være urolig for at ekstrautgiftene de får, ikke skal bli kompensert videre. Det siste vi trenger nå, er at kommunene må begynne å snu på kronene, kutte ut tiltak, legge seg på et annet kvalitetsnivå fordi de ikke har penger til å gjennomføre disse tiltakene på en god måte og all den andre aktiviteten som kommunene har nå. Der må vi sørge for at flest mulig er i arbeid, både i kommunal virksomhet og i det som er tilknyttende virksomhet, og som kan få en del hjul til å snurre rundt. Det er viktig at flertallet stemmer for dette forslaget.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-19:
Regjeringen sier at de følger med, men det som er viktig nå, er at det gis klare garantier for at ekstrautgifter som følger av pandemien, blir dekket. Det er runde på runde nå, der man sier: Jo, vi skal nok gjøre det, men vi skal sette ned utvalg, og vi skal betale til neste år. Kommunene trenger forsikring nå om at utgifter som følger av pandemien, blir dekket. Jeg hører i andre anledninger regjeringen si at det er en forutsetning. Men da kan det ikke være vanskelig å si at vi slår fast den forutsetningen fra Stortinget og regjeringens side, slik at den usikkerheten kan bli feid til side. Det går ikke an å sitte nå og fintelle på en oppgave her og en annen oppgave der, som er finansiert litt sånn og litt sånn. Det er en helhet nå, der kommunene må få et klart løfte fra regjering og storting om at alle ekstrautgifter skal dekkes. Er statsråden uenig i at alle ekstrautgifter skal dekkes?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-19:
Først er det grunn til å si at det er Stortinget som har forhandlet fram pengene som kommunesektoren har fått. Det lå ikke i forslaget fra regjeringen – der lå det 250 mill. kr til økte skjønnsmidler. De 5 mrd. kr som kommunesektoren har fått, er et resultat av forhandlinger i Stortinget, altså ikke regjeringens utgangspunkt og forslag. Det har vist hva regjeringen nå forsøker å gjøre, og det har også kommunalministeren vært ute i media og sagt, at her ønsker man at kommunesektoren skal effektivisere. I koronatider med behov for flere lærere, flere klasserom og mye mer renhold er det kanskje ikke effektivisering som burde stå på dagsordenen. Og utydeligheten blir enda større nå. Det er ingen i dag som har foreslått i kroner og øre hva kommunene skal få kompensert, men vi har sagt at de skal få sine ekstrautgifter og sine tapte inntekter kompensert. Det er dét saken handler om. Det handler om prinsippet – ikke om detaljene, men om prinsippet. Kommunesektoren etterspør dette nå, og jeg forventer at storting og regjering er tydelig, helt klar og entydig og ikke sier én ting i media, noe annet i proposisjonen og det tredje på talerstolen her. Det går ikke lenger. Nå må kommunesektoren få et klart svar fra storting og regjering: Alle ekstrautgifter og alle tapte inntekter skal kompenseres.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-05-19:
Først må eg få lov til å takka komiteen for rask behandling av saka. Denne proposisjonen inneheld forslag til mellombelse endringar i utlendingsloven som følgje av utbrotet av covid-19. Forslaget inneber bl.a. at Utlendingsnemnda skal kunna halda nemndsmøte som fjernmøte, og at den delen av nemndsmøtet der utlendingen elles ville ha delteke og forklart seg munnleg, kan forkortast og gjennomførast skriftleg. Utbrotet av covid-19 har fått alvorlege negative konsekvensar for saker som vert behandla i nemndsmøta i UNE. Føremålet med lovforslaget er å leggja til rette for at UNE framleis kan avvikla saker i nemndsmøta innanfor rammene av dei anbefalte tiltaka frå myndigheitene for å hindra eller avgrensa smittespreiing. Lovforslaget vil bidra til at utlendingar får saka si behandla raskare, og at UNEs restansar ikkje byggjer seg opp unødvendig. Det er ein samla komité som stiller seg bak innstillinga. Det er berre SV som har eigne merknadar, og dei vil sikkert gjera greie for desse sjølve.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-19:
Utbruddet av covid-19 har fått negative konsekvenser for UNEs muligheter til å avvikle saker i nemndsmøter. Jeg er glad for at komiteen støtter forslaget om tilpasninger i UNEs saksbehandling, slik at nemndsmøter kan avholdes som fjernmøter. Det bidrar til kortere ventetider og at UNEs restanser ikke bygges opp. Ordinære nemndsmøter i UNE gjennomføres i dag med en nemndleder og to nemndmedlemmer fysisk til stede, og ofte gis klageren adgang til å møte personlig sammen med advokat og tolk. Helsemyndighetenes anbefaling om å begrense reisevirksomhet og holde avstand kan være uforenlig med at nemndmedlemmer, klager og advokat er tilreisende og møtes fysisk i UNE. Lovforslaget åpner for at nemndsmøter kan gjennomføres som fjernmøter. Det betyr at klageren deltar via video- eller lydlink sammen med sin advokat. Jeg er glad for at komiteen også støtter forslaget om at klagerens muntlige deltakelse i et nemndsmøte kan begrenses. Det betyr at nemndsmøtet kan avgjøre saken med grunnlag i saksdokumentene. Klagerens rettssikkerhet er svært viktig. Det er et absolutt krav at smittevernhensyn må gjøre det nødvendig å benytte en løsning med fjernmøte og delvis skriftlig saksbehandling, og at en slik løsning er ubetenkelig. Lovforslaget legger derfor opp til at klageren skal gis rett til å uttale seg, og at uttalelsen skal tillegges vekt når nemndleder vurderer hvordan nemndsmøtene skal gjennomføres. Andre hensyn, som bl.a. sakens karakter og klagerens sårbarhet, kan også vektlegges. Lovforslaget legger opp til fleksible ordninger som kan anvendes når smittevernhensyn gjør det nødvendig og klagerens rettssikkerhet ivaretas. Hovedregelen er at nemndsmøter fortsatt skal gjennomføres på ordinær måte.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-19:
I medhold av koronaloven ble det 27. mars 2020 gitt en midlertidig forskrift om straffegjennomføring. Forskriften regulerer bl.a. besøk i fengsel, elektroniske kontrolltiltak som vilkår for prøveløslatelse fra fengselsstraff og straffeavbrudd. Med noen justeringer følger lovproposisjonen opp bestemmelsene om dette. Det midlertidige kapittel 3 A i straffegjennomføringsloven er foreslått å skulle vare ut oktober måned. Utbruddet av covid-19 har betydelige konsekvenser for kriminalomsorgen. I fengsel lever de innsatte tett på hverandre, og den enkelte har begrensede muligheter til å beskytte seg mot smitte. Hensynet til både innsatte og ansatte krever at kriminalomsorgen forebygger smitte. Et av tiltakene har vært å nekte besøk i fengsel. Videre har det vært viktig å sikre at kriminalomsorgen har en viss fleksibilitet med hensyn til hvor mange innsatte fengslene skal ha, slik at belegget kan tilpasses kapasiteten. Situasjonen er heldigvis nå mer oversiktlig enn den var i mars, men kriminalomsorgen må fortsatt forebygge smittespredning og kunne tilpasse virksomheten til kapasiteten, også om situasjonen skulle endre seg til det verre. Det er disse behovene som ligger til grunn for forslaget i proposisjonen. Etter forslaget skal spørsmålet om innsatte kan ta imot besøk, undergis en konkret vurdering. Kriminalomsorgen har lagt til rette for at innsatte kan ha kontakt med familie gjennom fjernkommunikasjon, og er innstilt på at spørsmål om fysiske besøk nå vil måtte vurderes mer konkret enn i den første fasen. Straffeavbrudd av kapasitetshensyn, slik det ligger i forslaget til § 45 c, er ikke ideelt, men er likevel foreslått som et verktøy for å sikre at det ikke er flere innsatte i en situasjon med smitte og smittefare enn det kriminalomsorgen kan håndtere. Opp mot viktigheten av smittevern og forsvarlige forhold i fengslene mener jeg at forslaget til lovbestemmelse er forsvarlig, og jeg takker komiteen for godt samarbeid og veldig hurtig behandling.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-19:
Soningskøen var i prinsippet nede på 500. Kapasiteten var stor, og vi ville få en overkapasitet hvis vi ikke la ned fengselsplasser. Situasjonen er kraftig snudd på hodet, men vi jobber nå sammen med kriminalomsorgen for å få opp kapasiteten. Det kalles nå igjen inn til soning etter at det har vært stopp en stund. Vi har også bedt om at dublering av fengselsceller vurderes. Vi har jo hatt 200 – altså 400 har sonet sammen, for å si det sånn, slik at det ligger kapasitet der. I tillegg åpnes nye Agder fengsel i juni – i slutten av juni etter planen. Så vi jobber nå med å få opp kapasiteten, slik at alle som står i kø, skal bli kalt inn til soning så raskt det lar seg gjøre i den situasjonen vi er i.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-19:
Svaret på det er ja. Det er koronakrisen som er årsaken til at vi avviklet dubleringer. Hvis situasjonen nå kommer under kontroll, og man kan ivareta dette på en smitteforsvarlig måte, kan man bruke de plassene som man tidligere dublerte, til fortsatt dublering. Det er besluttet av Stortinget å avvikle plasser. Den planen er nå forstyrret av en koronasituasjon, men det er det som er motivet, ikke den generelle debatten knyttet til våre helt sikkert ulike standpunkt når det gjelder kriminalomsorgen. Men dette må gjøres på en smitteforsvarlig måte, og det er ikke aktuelt å gjøre det før det er forsvarlig – selvsagt ikke.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-19:
Vi følger selvsagt opp flertallsmerknader. Dette er en merknad som krever at vi får informasjon fra kriminalomsorgen. Det gjør vi fortløpende, vi har tett dialog med dem. Skulle det komme behov og uttrykk for det, som gjør at vi må gå til Stortinget for å få økte bevilgninger – dette er jo et budsjettspørsmål – skal vi selvsagt gjøre det.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-19:
Vi er jo i en fortvilt situasjon. Akkurat nå har vi veldig lite smitte, men vi er opptatt av å holde kontrollen. Det har vi et ansvar for overfor alle landets innbyggere. Derfor er vi i en situasjon hvor barn ikke er på skolen – mitt barn er ikke på skolen og har fullverdig uke – veldig mange er ikke det. Beboere på sykehjem får ikke besøk, og innsatte i fengsler får heller ikke besøk. Det er smittevernfaglige råd som gjør dette. Det er ikke et spørsmål om straff eller vilkårlighet, det er rene smittevernhensyn. Det kriminalomsorgen gjør, er å sende ut felles retningslinjer. Det ble gjort i går, slik at fengslene skal kunne forholde seg til veiledning – slik vi gjør innenfor mange sektorer i denne situasjonen – som gjør at der man kan legge til rette for besøk, skal man gjøre det. Men hvis man ikke kan, har man grunnlag for å ikke gjennomføre besøk, på grunn av smittefaren.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-19:
Jeg tror vi er helt enige om at dette er inngripende tiltak. Men når det skal gjøres en individuell vurdering, er jo det nettopp for å styrke den innsattes rettigheter og nettopp for at man ikke skal ha generelle betraktninger. Man skal altså gå inn og vurdere helt konkret: Kan det la seg gjøre? Utgangspunktet er at rettigheter til innsatte skal ivaretas, men jeg har tillit til både kriminalomsorgen, fengslene og Kriminalomsorgsdirektoratet, at de foretar gode vurderinger, og at det sendes veiledere nå, slik at fengslene kan følge opp dette på best mulig måte. Dette er en midlertidig situasjon. Jeg håper vi kommer gjennom den så fort som mulig, men akkurat nå er det nødvendig med denne lille fleksibiliteten.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-19:
Stortinget har vedtatt at koronaloven skal oppheves den 27. mai 2020. Forskrifter gitt med hjemmel i koronaloven opphører da å gjelde. Regjeringen fastsatte den 27. mars en slik midlertidig forskrift om tilpasninger i prosessregelverket for å avhjelpe situasjonen i justissektoren for domstolene, politiet og påtalemyndigheten. Tilpasningene gikk bl.a. ut på å utvide adgangen til å holde fjernmøter og behandle visse saker skriftlig i domstolene, og det ble lagt til rette for midlertidige løsninger for signering og avsigelse av rettslige avgjørelser. Saksavviklingen i domstolene har som følge av utbruddet av covid-19 vært kraftig redusert siden 13. mars. Forskriften som ble fastsatt, bedret situasjonen og har hatt stor betydning for å få avviklet saker i domstolen siden smitteverntiltakene ble innført. Under høringen som gjaldt forlengelse av koronalovens varighet, var det særlig de midlertidige reglene for domstolene som ble trukket fram som viktig å videreføre. Selv om smitteverntiltakene i samfunnet er blitt lempet noe siden forskriftene ble gitt, er det også i månedene framover behov for tilpasninger som gjør saksavviklingen mulig i domstolene. Ved å videreføre de tiltakene som virker, settes domstolene i stand til å utføre sitt samfunnsoppdrag, med formål om å unngå at saksbehandlingstiden blir for lang, og at det bygger seg opp enda større framtidige restanser. I en velfungerende rettsstat og for den enkelte borgers rettssikkerhet er det et grunnleggende prinsipp at saker behandles på en betryggende måte og innen rimelig tid. For å ivareta dette ser jeg det som helt avgjørende at tiltakene videreføres, og jeg er veldig glad for at justiskomiteen støtter forslaget. Etter forslaget skal loven gjelde med de begrensninger som følger internasjonale forpliktelser. Loven vil ha en begrenset varighet, og den legger opp til forsvarlige og trygge rettsprosesser. Forslaget setter oss i stand til å ivareta befolkningens rettssikkerhet, også i denne situasjonen, og jeg takker komiteen for godt samarbeid og rask behandling også i denne saken.
Monica Mæland (Høyre), 2020-05-19:
Varemerker er viktige for konkurranseevnen til norske foretak, og jeg er glad for at en samlet næringskomité har sluttet seg til regjeringens forslag om gjennomføring av EUs varemerkedirektiv fra 2015 i norsk rett og tiltredelse til Singaporetraktaten. Lovforslaget vil klargjøre og modernisere varemerkereglene på flere punkter. Blant annet blir det mer teknologinøytralt hva som kan registreres, og det åpnes for bedre finansiering ved særskilt pantsettelse av registrerte varemerker. Reglene om foretaksnavn harmoniseres mer med varemerkereglene. Dette er positivt for næringslivet som forholder seg til begge regelverk. I tillegg foreslås endring av tollovens regler om tilbakehold og ødeleggelse av varer som gjør inngrep i immaterialrettigheter, slik at det blir enklere og billigere for rettighetshaverne å benytte tollmyndighetenes bistand. Dette vil øke muligheten for å bekjempe ulovlig handel med piratkopier og varemerkeforfalskninger, og det er viktig.