Bjørn Lødemel (Høyre), 2015-10-05:
Denne trontalen peikar på viktige utfordringar landet vårt står framføre: behov for raskare omstilling enn det mange hadde trudd for berre få månader sidan, ei flyktningkrise i Europa som både verdssamfunnet, vårt land og våre lokalmiljø må takle, og gjennomføring av viktig reformarbeid som skal tryggje framtida til innbyggjarane våre. Verda står overfor den største flyktningkrisa sidan 2. verdskrigen – med 60 millionar menneske på flukt frå krig og konflikt. Vi skal ta ansvar for flyktningane, men Noreg kan ikkje gjere dette åleine. Det kan heller ikkje Europa. Situasjonen krev innsats og engasjement på tvers av fleire kontinent. Vi må hjelpe i Syria, i nærområda og her i Noreg. Regjeringa har kome med ei lang rekkje tiltak for å støtte dei landa som tek imot mange flyktningar, til redningsoperasjonen i Middelhavet og til å kjempe mot dei humanitære krisene som tvingar menneske på flukt. Også her heime vil det krevje ein stor dugnad. Dei som kjem, skal integrerast i skular, idrettslag, arbeidsplassar og lokalsamfunn over heile landet. Jobben er ikkje gjord når dei kjem til landet; det er då han startar. Vi har alle eit ansvar for å gje eit godt tilbod og gjere overgangen til eit nytt liv i Noreg så enkel som mogleg. Det er svært gledeleg å sjå det engasjementet folk viser for å hjelpe dei som kjem. I fjor blei det busett 7 784 flyktningar, dvs. 19 pst. fleire enn i 2013. Dette er fleire enn på 20 år, men likevel ikkje nok for å byggje ned restansen av busetjingsklare i mottak. IMDi har no sendt ut oppmodingsbrev til alle kommunane i landet og bedt dei om å busetje flyktningar. Så langt har kommunane sagt ja til å busetje 11 000 flyktningar i år. Kommunane har ei nøkkelrolle i dette arbeidet, og dette viser eit svært positivt engasjement ute i norske kommunar. Høgre gjekk til val på at vi treng nye idear og betre løysingar for å ruste Noreg for framtida. Vi visste allereie for fleire år sidan at vi hadde ei utfordring med eit todelt næringsliv, og tida vi no er inne i, viser kor rett vi hadde. Oljeprisfallet og behovet for omstilling kom raskare enn nokon hadde venta. Trontalen viser at regjeringa vil levere eit budsjett for arbeid, aktivitet og omstilling. Det betyr satsing på kunnskap, forsking og innovasjon, infrastruktur og skattelette. Alt dette vil gjere norsk næringsliv meir konkurransedyktig og både få fart på og lette omstillinga. For næringslivet er særleg redusert skattlegging av bedrifter, redusert formuesskatt, utviding av SkatteFUNN-ordninga og forenkling i meirverdiavgiftsordninga viktig. Dette vil gje næringslivet meir pengar å bruke på å skape arbeidsplassar. Til saman har regjeringa gjennomført vekstfremjande letter i skattar og avgifter med 15 mrd. kr sidan 2013. Den nye selskapsskatten vil også bidra til omstilling og motivere til vekst, både i næringslivet, i distriktskommunar og sentrale strøk, ved å påskjøne kommunar som skaper fleire arbeidsplassar. Med dei omfattande satsingane på samferdsle med rekordstore løyvingar både til riksvegar, fylkesvegar og vegvedlikehald oppfyller regjeringa fleire viktige sider ved behovet for raskare omstilling. I 2015 blir det brukt 10 mrd. kr meir på veg og jernbane enn i 2013. Dette er ein auke på 30 pst. på to år. No går vedlikehaldsetterslepet ned, og nye vegar blir bygde raskare. Høgre ønskjer eit samfunn med moglegheiter for alle. Det betyr at vi må styrkje innsatsen for å løfte dei som fell utanfor. Dette er ei av dei sterkaste drivkreftene i det reformarbeidet som regjeringa gjer på kommunesektoren. Vi treng ein kommunestruktur med kommunar som kan løyse dagens og morgondagens utfordringar med å sikre gode velferdstenester og ei berekraftig samfunnsutvikling. Det er eit breitt fleirtal på Stortinget som ønskjer ei kommunereform. Hovudlinja er frivilligheit, med unntak for tvang i særlege tilfelle der enkeltkommunar forhindrar ei formålstenleg regional løysing. Ei rekkje undersøkingar viser at det er fleirtal for ei kommunereform blant innbyggjarane, lokalpolitikarane og rådmenn. Dei partia som ønskjer ei kommunereform i Stortinget, har fått om lag 85 pst. av stemmene i lokalvalet, medan Senterpartiet og SV, som er imot ei kommunereform, har fått til saman 12,6 pst. Valresultatet kan difor ikkje tolkast som ein protest mot kommunereforma, slik som enkelte ønskjer å framstille det. Ein gjennomfører ei kommunereform fordi Noreg har forandra seg svært mykje sidan 1960-talet. Difor vil dette viktige arbeidet halde fram med full styrke.