Nikolai Astrup (Høyre), 2022-03-03:
La meg først få lov til å takke interpellanten for å reise en viktig debatt. Den er enda mer aktuell nå enn da interpellasjonen ble fremmet for vel en måned siden, gitt den brutale angrepskrigen som Russland nå fører i Ukraina. I motsetning til forrige taler, som jo stort sett er imot all ny kraftutbygging, mener jeg at en av løsningene på sikt er å bygge ut betydelig mer kraft for å hindre at vi kommer i en slik situasjon igjen, og sørge for at vi har mulighet til å ha rikelig, ren og rimelig kraft, som bør være et mål for Norge, og som definitivt er et mål for Høyre. Vi må sørge for å opprettholde den konkurransefordelen som dette har vært for industri, for øvrig næringsliv og for folk flest og husholdningene i Norge også i årene som kommer, og vi har et fantastisk potensial for å få det til. Særlig innenfor havvind kan vi bygge vesentlig ny kraftproduksjon, og på et område på bare 70 ganger 70 kilometer kan vi produsere nok havvind, tilsvarende hele Norges vannkraftproduksjon. Det høres illusorisk ut, men Skottland har utlyst 17 vindparker, med en installert effekt på 25 GW til sammen, som nærmer seg den samlede installerte effekten av vannkraftproduksjonen, og Norge har et betydelig større potensial enn det. Vi har Europas beste vindressurser, og vi må sørge for at det er kraft nok og fremdrift nok i havvindsatsingen til at dette blir realisert. Da kan det ikke være basert på radialer alene, så jeg håper og tror at ikke Senterpartiet får gjennomslag for at det skal være den fremtidige utbyggingsmodellen av havvind på sokkelen, for da blir det ikke noe av det potensialet som ligger der. Det blir en nedskalert, mye mindre satsing, og mye mindre kraft tilgjengelig. Det er fullt mulig å innrette disse hybridkablene på en slik måte at vi får en lønnsom satsing, men at det ikke får utilsiktede konsekvenser for det norske kraftmarkedet. Vi må også sørge for å få fortgang i landvind der hvor det er lokal aksept for det. Der gjenstår det et arbeid med å endre plan- og bygningsloven, og jeg håper at regjeringen har fullt trykk på det. Det ligger vel i skjæringspunktet mellom KDD, som det nå heter, og OED, og min erfaring som statsråd er at når noe ligger i skjæringspunktet mellom to departementer, kreves det ekstra årvåkenhet fra statsråden for å følge det opp og sørge for at det er tilstrekkelig fremdrift. Så da er herved det tipset gitt også til statsråden som er til stede i dag. Når det gjelder vannkraft, la vi jo om skattesystemet til en kontantstrømskattmodell som bør legge til rette for betydelig oppgradering også av vannkraftverk. Vi må bygge mer nett for å sørge for at kraften flyter rasjonelt i Norge, og at den kommer frem til de områdene hvor det er behov. Det er mange områder, ikke minst f.eks. i Vestland, hvor de har kraftoverskudd i regionen, men hvor det er nettet som er problemet og hindrer at man får realisert gode industriprosjekter, f.eks. Så må vi også se på hvilket bidrag f.eks. sol, geotermisk, økt bruk av fjernvarme i byene våre kan være for å avlaste elnettet vårt, og ikke minst enøktiltak. Så må jeg få lov til å avlegge representanten Myhrvold en visitt, for hans historieforståelse må jeg si er litt spesiell. Dette har jeg tatt opp før, men hans talepunkter forblir de samme. Det har vært bred enighet om det kraftsystemet vi har bygget i Norge de siste 30 årene. Ikke bare det, Senterpartiet har vært i førersetet for å utforme det kraftsystemet vi har i dag. Det er en fair sak at Senterpartiet nå i siste sving har inntatt nye standpunkt, men det å fremstille dette som at Senterpartiet hele tiden har ment at dette systemet har vært feil, det er altså ikke riktig. Tvert om var det Eivind Reiten som fremmet energiloven i sin tid. Det var Terje Riis-Johansen som underskrev på at vi skal ha et nordsjønett i Norge. Det var Ola Borten Moe som undertegnet de to avtalene om nye kabler til Storbritannia og England. Og det var Marit Arnstad som satt i energikommisjonen etter forrige episode med veldig høye strømpriser, hvor strømmen koster 12 kr i Midt-Norge en times tid i 2010–2011, og som konkluderte med at vi måtte ha flere kabler til land utenfor Norden. Dette ble også fulgt opp, gjennom de tiltak som jeg akkurat nevnte, av Stoltenberg II-regjeringen og videre av Solberg-regjeringen. Det har vært bred enighet om dette, og det har tjent Norge godt i 30 år. Det er også viktig, så endringer som vi gjør nå, må for all del ikke forkaste det som er bra med systemet, men vi må sørge for at folk og bedrifter har trygghet og forutsigbarhet, og at vi har tilstrekkelig med ren og rimelig energi til at vi kan holde lave energipriser også i tiden fremover. Så registrerer jeg at det igjen refereres til vedtak som ble gjort i februar i fjor. Det var altså ikke det som var ordlyden i vedtaket som representanten Myhrvold refererer til. Dette blir vi antagelig ikke enige om, men han kan jo gå tilbake og lese det, og så kan vi ta det derfra.