Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Dersom folk skal bo i hele Norge, er landbruket viktig. Og dersom Norge skal produsere mer mat for å bidra til et mål om større matproduksjon, er vi avhengig av et levende jordbruk i hele landet. Vi må bruke ressursene der de finnes. Landbruksoppgjøret bidrar ikke til det. Skal ressurser brukes der de finnes, må vi ha en offensiv virkemiddelbruk fra statens side og myndigheter som bidrar til at de djerve målsettingene som ble nedfelt i stortingsmeldingen om norsk landbrukspolitikk, gjennomføres. Stortingsmeldingen som Stoltenberg-regjeringen la fram, ble godt mottatt her på Stortinget, i næringen og hos forbrukerne. Den la grunnlaget for en retning i landbrukspolitikken som skapte optimisme og framtidstro. I mitt hjemfylke, Oppland, er landbruksnæringen viktig for både bosetting og sysselsetting – ikke bare i landbruket, men også for næringsmiddelindustrien, reiseliv, kulturbaserte næringer og opplevelsesbaserte bedrifter. I Lesja f.eks. utgjør landbruket 22 pst. av sysselsettingen. I mange år var det begrenset med investeringer i landbruket, men i møter med dem som er i næringen i dag, har vi sett optimismen sakte komme tilbake. Unge gardbrukere har investert mange millioner i nye driftsbygninger og skapt framtidstro for nye generasjoner bønder. Det har skjedd fordi virkemidlene har gjort det mulig. Norsk landbruk er bygd på en finmasket struktur, som gjør det mulig å drive landbruk både nord i Norge, i dalførene oppover Gudbrandsdalen og Valdres, i flatbygdene på Hadeland og i de store jordbruksområdene på Jæren. Gjennom det tilbudet som ble framlagt, og som skal vedtas her i Stortinget i dag – som er pyntet litt på – rokker vi ved denne strukturen. Virkemidlene rettes mot de store gardene i sentrale strøk i landet. Det rammer de små og mellomstore brukene. Arealer i mindre sentrale deler av landet blir tatt ut av bruk. Alternativet for mange bønder er at de vil bruke mer tid på transport av fôr og gjødsel enn på det som er kjernen i landbruket. Det hjelper lite at Fremskrittspartiets landbrukspolitiske talsperson, Morten Ørsal Johansen, sier han ønsker at små og mellomstore bruk skal kunne drives videre. For at det ønsket skal oppfylles, må det også prioriteres ordninger som bygger opp under det. Hvis ikke blir det bare ønsker. Vi hørte at Fremskrittspartiets landbrukspolitiske talsperson bekreftet at innholdet i den avtalen som behandles her i dag, ikke er i tråd med Fremskrittspartiets primærstandpunkter – primærstandpunkter som vil legge deler av Landbruks-Norge brakk. Vi har også hørt at de fortsatt vil jobbe for sine primærstandpunkter. Da vet vi hva vi har i vente. Landbruket trenger framtidslyst, og næringen trenger flere ungdommer som motiveres til å delta. Landbruket har mange muligheter. Som representanten Hjemdal, fra Kristelig Folkeparti, var inne på i sitt innlegg: Dette er en næring som har hatt god produktivitetsutvikling, og som er innovativ og teknologitung. Landbruket er faktisk en av de næringene som har tatt i bruk IKT-løsninger i størst omfang. Det burde vi snakke mer om når vi skal motivere ungdom inn i næringen. Nettopp rekruttering og utdanning er avgjørende for at framtiden skal være lys for landbruksnæringen. Da er det underlig at regjeringen ikke kunne møte organisasjonene på kravet om et prosjekt som setter rekruttering og utdanning i sammenheng. Jeg mener at når man skal jobbe videre med landbruksoppgjøret, må vi også legge mer vekt på tiltak som rettes særlig mot jenter som vil inn i næringen. For få jenter bruker de mulighetene de har i dag, så også på dette området trenger vi en aktiv likestillingspolitikk. Jeg håper virkelig at landbruksministeren vil legge fram en politikk som sørger for at vi motiverer flere unge jenter til å komme inn i næringen.