Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2016-03-14:
Dette har vært et tema i hvert fall siden 1991, da et Ap–SV-byråd overtok etter et byråd som ble ledet av Høyres Michael Tetzschner. Den gangen var vi klar over at det var mange velgere som var forvirret over hva som lå i begrepene «en byråd», «et byråd», «bystyre», og hvem som hadde ulike roller, og også forholdet mellom byrådet og ordføreren og hvilke oppgaver de forskjellige hadde der. Jeg må si at hvis man i dag ser på meningsmålinger over hvem som vet hvem som er hvem, og hvilke roller de forskjellige har i Oslo, vil jeg trekke i tvil at man kan være kategorisk og si at dette er innarbeidet. Folk vet hvem ordføreren er og hva ordføreren gjør, i hvert fall i andre kommuner, og vi har også visst hvem ordføreren i Oslo er i større grad, men at begrepene «et byråd», «en byråd», «byrådsleder» osv. ikke har vært godt innarbeidet ute i befolkningen, tror jeg ikke man trenger å ha noen mistro til befolkningen for å kunne konstatere. Siden den gangen vi innførte byrådssystemet og det parlamentariske system i Oslo, har idealet vært å ha en mest mulig parallell rolledeling til det som er i det parlamentariske systemet Stortinget–regjeringen. Så er det den forskjellen, som representanten Tetzschner påpekte, at regjeringen har på en annen måte en lovfestet rolle, men det grunnleggende forholdet at regjeringen utøver det som Stortinget bestemmer, og at byrådet utøver det som bystyret bestemmer, er det felles trekket og den viktigste rollen både for regjering og for byråd. Derfor vil det å bruke begrepet «byregjering» om det utøvende organet, som utøver det bystyret bestemmer, gi velgerne en parallell tankegang til hvordan regjeringen utøver det Stortinget bestemmer. Jeg synes derfor man skal være lite grann tolerant overfor argumentasjonen her, og se at det finnes argumenter for begge deler. Det er klart at det finnes argumenter for å beholde noe som har vært et begrep i 30 år, men det finnes også argumenter for at dette i liten grad har festnet seg, og for at begrepsbruken «en byråd», «et byråd» osv. er vanskelig for folk å koble opp til. Det å koble det til begrepet «regjering», altså de som utøver, og kalle det byregjering kan vise seg å være mer forståelig, og det vil være lettere å se hvordan arbeidsdelingen er. Når det gjelder om navneskiftet er fornuftig språklig sett, forståelsesmessig eller ikke, kan jeg vise til det direktøren i Språkrådet, Åse Wetås, meldte: «Rent språklig er «byregjering» en god ide fordi det blir tydeligere for folk hvilken myndighet dette organet har.» Også språkforsker Sylfest Lomheim, som har vært direktør i Språkrådet, uttalte til NRK: «Jeg synes det er et godt valg og godt tenkt, fordi de tenker på folk flest, og folk flest forstår dette mye bedre enn byråd. Fordi de vet at en regjering er det utøvende styrende organet som bygger på et valgt flertall. Så er det byråder i byregjeringen og statsråder i statsregjeringen. Det er faktisk ganske logisk, og rett og slett mye lettere å forstå enn den tidligere navnebruken, så godt tenkt.» Det er, som jeg sa, selvsagt viktig å veie dette opp mot hva som har vært innarbeidet praksis, men den innarbeidede språkbruken har ikke slått særlig godt gjennom i befolkningen, og det er klart at arbeidsdelingen mellom ordfører og byregjering også vil bli klarere når man bruker det begrepet. Når det gjelder det lovmessige og hva man har hjemler til i dag, gjorde kommuneadvokaten en vurdering av det før behandlingen i bystyret og kom da med sin anbefaling om at det var innenfor loven at bystyret kunne fatte det vedtaket man fattet. Så får vi komme tilbake til saken på den måten som statsråden varsler nå. Men jeg tror ikke man skal være redd for at det er noen fare for at befolkningen blander sammen den nasjonale regjeringen og byregjeringen i Oslo, fordi ordet «by» vil være så poengtert, fordi folk vil vite så godt forskjellen på de rollene, og fordi regjeringen har en så sterk rolle i folks bevissthet.