trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Det er ikke tvil om at den type reduksjoner ikke er det vårt land trenger. Det betyr forsinkelser i planlagte og strategisk viktige stamveistrekninger som har stått på vent i lang tid. Det gjelder i den landsdelen som jeg representerer, men det gjelder også i alle de landsdelene som Nye Veier har fått tildelt stamveiportefølje i. Det er snakk om sterkt ulykkesbelastede strekninger som ikke får bygd ut sine gode løsninger. Vi ser også at det går ut over verdiskapingen. Når det gjelder min landsdel, kan jeg si at er det noe en trenger, så er det oppgaver og ny virksomhet for entreprenørbransjen i sammenheng med at en nå mister mange arbeidsplasser innenfor olje- og gassektoren. Jeg tror en sånn reduksjon vil være en stor skuffelse både i min landsdel og over hele landet. Så det er et dårlig forslag når det gjelder å fremme verdiskaping og utbygging av vei over hele landet.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Når det gjelder bompenger, er vi selvfølgelig opptatt av at i tillegg til at bompenger er en del av finansieringen av veiutbyggingen i Norge, er det viktig at den oppleves som rettferdig og relevant. Vi har i flere bompengeproposisjoner i Stortinget nettopp vært med på å utvide betalingsperioden for å få en lavere sats for hver bompengepassering, og vi har vært med på å se på en rentedifferanse mellom det som kalles beregningsteknisk rente og markedsrente. Dette er tiltak som Kristelig Folkeparti vil se på videre. I tillegg vet vi at for de strekningene som Nye Veier har ansvaret for, vil de være opptatt av å se på mulige kostnadsreduksjoner. Her har vi flere tiltak som vi vil være med på å støtte i Stortinget framover, og vi anbefaler også at det blir fulgt opp i regionene og kommunene.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Kristelig Folkeparti er opptatt av å nå klimamålene om 40 pst. reduksjon innen 2030. Vi mener at gjennom tiltakene som vi bl.a. er med på når det gjelder 2017-budsjettet – en kraftig satsing på jernbane, på kollektiv, på bymiljøavtaler, på bypakker – bidrar vi til å legge forholdene til rette for at vi framover skal være med på å nå den målsettingen gjennom å redusere klimautslippene. Vi tror også at vi – gjennom den elbilpolitikken som vi står bak – bidrar til at vi i 2025 oppnår målet om at alle nye biler er elbiler, ved å videreføre de fordelene som vi har i dag. Så jeg tror at de tiltakene – selv om vi ikke ser virkningene av alle i dag – vil vi se virkningene av i årene framover. Vi legger et grunnlag gjennom det budsjettet vi vedtar i dag for transportsektoren i 2017.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Kristelig Folkeparti tror at vi gjennom jernbanereformen skaper en jernbane som gjør at flere velger å bruke toget. Det gjelder enkeltpersoner, men det gjelder også vareeiere. Sammen med en sterk økning i bevilgningene til både planlegging, investering og vedlikehold vil reformen bidra til at flere reiser kollektivt, og jeg tror at Senterpartiet iallfall deler målsettingen. Men Senterpartiet har valgt å stå utenfor reformen, og da er mitt spørsmål: Hvilke grep mener Senterpartiet må tas for at jernbanen skal bli mer attraktiv for flere reisende og for flere vareeiere?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
Flere partier har henvist til forslaget fra Grønn skattekommisjon om å implementere satellittbasert veiprising for biltransport. Hvilke tanker har SV om hva denne veiprisingen kan skape med tanke på nye muligheter for mer differensiering av bilavgifter på vei?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-12-13:
I statsbudsjettet for 2017 er det etablert en ordning om incentiver for å få mer gods fra vei til sjø. Ved å få bort en del av tungtransporten fra vei tror vi at vi skaper tryggere veier og et bedre klima. Kristelig Folkeparti er tilfreds med økningen som budsjettenigheten ga, om enda flere midler til den nye incentivordningen enn det regjeringen opprinnelig foreslo. Vil statsråden nå gå i dialog med næringen, slik at en får en god innretting av dette tiltaket, og kan statsråden love at disse midlene gjør at flere varer blir fraktet på sjø, istedenfor på vei, allerede i 2017?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Representanten Astrup var innom bredbånd i den forrige debatten, og jeg har lyst til å utfordre ham litt, for det er rett at vi har vært enige om at man skal bruke kommersielle aktører og bruke offentlige subsidier der de kommersielle aktørene ikke er med. Jeg synes regjeringen har lave ambisjoner når det gjelder å sørge for å få fortgang der de kommersielle aktørene ikke bygger ut, så jeg er glad for at Kristelig Folkeparti og Venstre klarte å forhandle inn mer. Når en ser på det store behovet for midler, det ser man jo på de søknadene som er hvert år, synes jeg det er litt forunderlig at Høyre, som har vært tydelig på at næringsutvikling er viktig, ikke bidrar mer for å sikre at næringslivet også utenfor de store byene kommer på raskere nett.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Noe av det vi ser etter denne perioden, er at byråkratiet har vokst veldig – også i transportsektoren. Ved reformer og andre grep har man fått ganske mange stillinger som knytter seg til det, og ikke til utbygging. Hva vil Arbeiderpartiet gjøre for å ta ned den byråkratiske veksten som vi ser, slik at vi kan bruke pengene til det de skal brukes til – investering i vei, bane og andre gode samferdselstiltak?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
I høst har vi lært et nytt ord: faseforskyvning. Betyr det at man skal skyve på prosjektet, eller skal man bruke prosjektet med bare bompenger? Hva ligger egentlig i det? I tillegg kutter man i veiinvesteringene. Hvordan stemmer det med det som representanten tok opp i sitt innlegg, at man ønsker mest mulig helhetlig utbygging, og ikke stykkevis og delt?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Nei, åpenbart ikke. Vi ser nå at det raser oftere, været er mer uforutsigbart, det er mange plasser som ligger inne i handlingsplanen for rassikring, som blir forsinket, og fylkeskommunene melder at det er behov for mer. Det samme gjelder for riksvei. Så det korte og konsise svaret er: Nei, jeg synes det burde ha vært bevilget betydelig mer.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Fylkeskommunene har vært gode veieiere, men de får altfor dårlige rammer til faktisk å kunne ta det taket som de selv ser er nødvendig. Rammeoverføring til fylkeskommunene er helt nødvendig for å legge en bunnfinansiering når det gjelder investering i fylkesvei, men også for å sikre det kollektivtilbudet som veldig mange fylkeskommuner har. Jeg kommer fra en landsdel der hurtigbåter og ferjer er utrolig viktig, og med det systemet vi har nå, er det vanskelig å klare å finansiere det godt nok uten at man må kutte på skole. Et eget program for fylkesveiene tror jeg kan være en fornuftig vei å gå. Jeg ser helt klart at vi må ha samme ambisjoner med tanke på å ta igjen vedlikeholdsetterslepet på fylkesvei, som vi har på riksvei. Det kommer for dårlig fram, så langt. Jeg er veldig glad for at etatene har pekt på det, og det er en sak som vi er nødt til å løfte fram mot Nasjonal transportplan.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Vedlikehold er en sak som man konstant må fokusere på, både for vei og for jernbane. Vedlikeholdsetterslepet på fylkesveier var nok betydelig større enn noen forutså. Når man har lite penger å bruke på vedlikehold, blir vedlikeholdsetterslepet bare større år for år, og nettopp derfor er det så viktig, det jeg var inne på i forrige replikk: at man har ambisjoner for å ta igjen vedlikeholdsetterslepet, også på fylkesveinettet. Når det gjelder tunnelforskriften, er det vel sånn at også dagens regjering heller ikke følger opp det som er behovet for midler. Så der er vi vel egentlig i samme båt, og det er noe Stortinget i fellesskap må løfte for å sikre at tunnelene faktisk får god nok standard framover.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Senterpartiet var veldig tydelig i behandlingen av jernbanereformen og mente det var feil grep å ta. Vi ønsker en helintegrert jernbane, som de store jernbanelandene i Europa har lyktes veldig med. I stedet for å splitte opp ønsker vi å samle, og i stedet for å få flere direktører å betale lønn til ønsker vi å være med både på investeringer og på å vedlikeholde jernbanen. Jeg tror nettopp de grepene som må til for at folk skal ha tiltro til jernbanen, er at togene går når de skal, og at godsaktørene har forutsigbarhet for at det er sikkert nok å sende godset sitt på jernbane. Så en helintegrert jernbane er Senterpartiets løsning. Det var det vi foreslo ved behandlingen sist, og det kommer vi til å foreslå også ved senere anledninger.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Først: Jeg er jo ikke enig i inngangen til Abid Q. Rajas spørsmål. Men jeg skal konsentrere meg om de store byene, for jeg tror det er mange ting man bør gjøre. Det ene er å ha gode tilgjengelige kollektivtiltak, noe som vi har vært opptatt av, og i dagens Nasjonal transportplan la man opp til både bymiljøavtaler og belønningsmidler som en del av det. Så har jeg nettopp referert til at vi ønsker en tilskuddsordning for å få mye av varetransporten over på mer miljøvennlige og klimavennlige løsninger, som vi har hatt et forslag om. Et CO 2 -fond for tungtransporten mener jeg også er et godt grep, og vi har også foreslått et forsøk med veiprising som vi tenker kan være interessant å prøve, f.eks. i en av de store byene.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Representanten Abid Raja er jo kjent for å være en bypolitiker, opptatt av storbyer og slikt. Nå skal jeg utfordre representanten Raja på hva som er de viktigste grepene han og Venstre vil ta for Distrikts-Norge.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Vi hørte i en av de tidligere replikkene om forsinkelsen i elektrifiseringen av Trønderbanen og Meråkerbanen. Det synes jeg er svært beklagelig, for det var en av de tingene som vi var svært opptatt av i vedtakene i forbindelse med NTP i 2013, både at man skulle starte der, og at man skulle utrede de lange banestrekningene. Det er vel grunn til å tro at ambisjonsnivået kanskje ikke er så stort når det gjelder å ta det videre. Jeg håper at jeg tar feil, for jeg mener at et av de viktigste klimatiltakene vi kan komme med, faktisk er å få de gamle diesellokomotivene parkert og få elektrifisert, eller få nye banestrekninger – noen av dem på hydrogen. Hva tenker SV om det? Er det ikke grunn til å være litt betenkt over at man er så forsinket med Trønderbanen og Meråkerbanen som man er?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Gjennom media de siste ukene har det blitt gjort kjent at jernbaneprosjektet Bergen–Arna er overskredet med opp mot 3 mrd. kr. En av de tingene som det også ble opplyst om, var at det vurderes stenging av Bergen stasjon i rimelig mange måneder. Jeg synes det egentlig er ganske dramatisk, for det er et stort prosjekt, det er et viktig prosjekt. Hvorfor har ikke statsråden orientert Stortinget om de overskridelsene som vi har fått høre om gjennom bl.a. Bergens Tidende?
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2016-12-13:
Jeg må si at jeg er ganske stolt av den nasjonale transportplanen som vi rød-grønne fikk vedtatt i 2013. Det er den regjeringen styrer etter nå. Det er det man i grunnen tar æren for. Det er veldig mange gode løsninger som ligger der. Men det vi registrerer, er at regjeringen ikke har fulgt opp når det gjelder havner og farleder, man ligger etter på rassikring, man ligger også etter med en rekke veiprosjekt som var forutsatt skulle være startet opp. Når det gjelder jernbane, har det blitt bedre etter forliket – det skal jeg være veldig tydelig på, og det har jeg allerede sagt i debatten – men usikkerheten om elektrifiseringen av Trønderbanen ligger fortsatt der. E16 Filefjell blir årlig utsatt for kutt. Hva er det som gjør at man har sånne ambisjoner om å kutte akkurat på den strekningen? Det er i hvert fall ikke helhetlig utbygging slik som jeg tolker helhetlig utbygging. Bredbånd har man små ambisjoner for, i hvert fall utenfor de store byene, og i hvert fall der markedsaktørene ikke er villige til å bygge ut. De som sitter og ikke får de gode løsningene når man skal digitalisere flere offentlige tjenester, når man forutsetter at flere skal bruke aviser på nett, er de samme som ikke har bredbånd i dag. Det synes Senterpartiet er for dårlig. Det skaper ganske stor frustrasjon når man ser at andre har gode løsninger, og man ikke selv får det i den nærmeste framtiden. Senterpartiet vil gjøre noe med det, og derfor legger vi til 200 mill. kr ekstra til det. Lørdagsavisa svever fortsatt i det blå. Senterpartiet vil sikre dette. Senterpartiet vil ha en sterkere satsing på vei, og vi har brukt en del finansielle midler på å styrke f.eks. E39 Betna–Stormyra, E39 Byrkjelo–Sandane, E39 Sande–Myrmel, E6 Grong–Nordland grense, E6 Helgeland–Brenna–Brattås–Lien, E6 Helgeland nord gjennom Dunderlandsdalen, E16 Bergen–Voss, E16 Øye–Turtnes, E16 Fagernes syd–Hande, E18 Retvet–Vinterbro, rv. 9 Bjørnarå–Optestøyl og rv. 22 kryssing av Glomma. Og vi styrker rassikringen med 200 mill. kr. Senterpartiet vil at by og land skal stå sammen, men da må også landet bygges sammen.
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Samferdselsbudsjettene har økt i inneværende stortingsperiode, og det er veldig positivt. Også sammenliknet med budsjettet i fjor er det betydelige økninger, noe som også er positivt. Da man leste budsjettforslaget fra regjeringen, så man at det også var en del kutt. Det var litt dramatiske kutt, og på noen områder ganske betydelige kutt. I forhold til budsjettet i fjor foreslår regjeringen f.eks. å kutte belønningsordningen med 440 mill. kr, de foreslår kutt til jernbane med 383 mill. kr, og de foreslår kutt til sykkeltiltak med 62,5 mill. kr. Mitt spørsmål til representanten Astrup er: Har ikke representanten Astrup høyere ambisjoner enn det?
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Bare for å korrigere det siste representanten sa: Jeg tror at etterslepet på jernbane har Venstre, sammen med regjeringspartiene, bidratt til å få ned. I denne perioden har vi faktisk fått ned etterslepet, så jeg tror ikke det siste svaret var helt korrekt. Men til mitt egentlige spørsmål: Vi har fått til en del reformer sammen med regjeringspartiene, bl.a. På rett vei, som jeg akkurat nå hørte at representanten Sivertsen også så en del positivt ved. Etter valget i 2013 noterte jeg meg også at en rekke aktører som er her i dag, nevnte at man også måtte ta grep i jernbanesektoren, for man trengte en omorganisering. Aktørene ba selv om dette. Så har vi gått i vei og laget en reform, På rett spor, som jeg mener vil være å møte morgendagen. Men det er to ting jeg fremdeles er litt usikker på: Ser Arbeiderpartiet noe positivt ved dette? Og dersom de mener at dette er riv ruskende galt, vil det da si – hvis de eventuelt skulle vinne makten – at de har tenkt å reversere begge reformene?
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Jeg kjenner representanten Stordalen, og jeg vet at han har et engasjement også for jernbanen og kollektivsatsingen. Jeg antar at det var litt sørgelig da budsjettforslaget fra regjeringen kom og det lå inne et kutt på 383 mill. kr til jernbane og 400 mill. kr til kollektiv og sykkel. Jeg antar at gleden må ha vært stor da man fikk på plass en budsjettavtale som bidro til å løfte både jernbaneinvesteringene, drift og vedlikehold og ikke minst satsingen på kollektivtrafikk. Hvis man ser litt framover, er mitt spørsmål til representanten: Hvor forpliktende vil Fremskrittspartiet være når det gjelder NTP-en som kommer, og spørsmålet om å bygge ytre intercity helt ut til Skien, Halden og Lillehammer? Hvor står representanten Stordalen i dette, og hvor vil Fremskrittspartiet være når det kommer til det spørsmålet? Vil det også være litt sørgelig, det som da kommer fra Fremskrittspartiet, og at det er vi som vil måtte bringe gleden til bordet?
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Man forsøker å så tvil om hvorvidt etterslepet under den forrige regjeringen økte eller gikk ned – jeg har notert meg flere spørsmål fra enkelte representanter fra den rød-grønne siden der man forsøker å så tvil om det. Jeg tror vi må være enige om at vedlikeholdsetterslepet på vei og jernbane økte under den forrige regjeringen, og det er under nåværende periode at man faktisk har fått det etterslepet ned. Det sier også alle aktørene, det er det de som regner på dette, sier. At politikerne forsøker å snu på det, tror jeg tjener oss veldig lite til ære. Jeg vet at representanten Janne Sjelmo Nordås er veldig opptatt av distriktene. Jeg tenkte jeg skulle benytte anledningen til å stille et spørsmål om de store byene. Hva er de tre viktigste grepene som Senterpartiet gjør for at man skal få til best mulig trafikkavvikling i de største byene i Norge?
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Det er en god sammenligning å bli målt opp mot Dørum. Det er litt for store sko å fylle, men jeg takker selvfølgelig for skrytet og også for æren for at budsjettene har blitt gode. Når det gjelder dette med 20 pst., bidro Venstre sammen med regjeringspartiene i fjor til at vi fikk på plass 20 pst. månedskortreduksjon på NSB utenfor der det er eksisterende takstsamarbeid. I vårt alternative budsjett har vi budsjettert med f.eks. 2 mrd. kr i skattefritak på månedskort hvis man får dette fra arbeidsgiver. Vi har budsjettert med nullsats på moms, som vi har estimert til 750 mill. kr, som vil kunne gi 10 pst. reduksjon i månedskort dersom kollektivselskapene ga det videre til passasjerene, og vi har også skrevet at det skal være gradvis innfasing av 20 pst. månedskortrabatt, estimert med beløp for å nå dette målet. Vi er glad for at vi har fått til 105 mill. kr, som ikke vil gi rabatt på 20 pst. Men det ligger en merknad der som sier at dette kan bidra til at man får ned prisene, og min oppfordring til kollektivselskapene at det er nettopp det man skal bruke disse pengene til.
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Jeg takker for spørsmålet. Det enkle svaret på det er at det tror jeg ikke hadde vært mulig. Venstre er veldig glad for at vi sitter i den posisjonen som vi nå sitter i. Vi har budsjettmakt gjennom budsjettavtalen vi har, og ved at vi sitter på vippen sammen med Kristelig Folkeparti. Jeg tror at vi og Kristelig Folkeparti de siste fire årene i betydelig grad har bidratt til at vi både har fått ned vedlikeholdsetterslepet på jernbane og på vei, og at vi har klart å få opp belønningsordningen for byene, slik at man kan ta unna trafikkveksten og passasjerene kan reise mer med kollektive løsninger. Hvis man i hvert fall legger de fire forutgående år til grunn, tror jeg ikke dette hadde vært mulig sammen med de rød-grønne.
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Det er mange prosjekter som er viktige for Venstre, men jeg tror ikke noen i salen her vil bli overrasket dersom enkelte stortingsrepresentanter får gjennomslag for sine hjertesaker, og Betna–Stormyra er en viktig sak ikke minst for Pål Farstad, men også for Venstre lokalt. Jeg vil anta at også for hele Møre og Romsdal er den veien viktig. Jeg er glad for at det ligger en merknad der om at man skal se nærmere på den veistrekningen i forbindelse med NTP.
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Jeg er vel å merke født i en by, og jeg bor i en by, men jeg vil ikke si at jeg er en bypolitiker. Jeg elsker landet vårt, og jeg antar at jeg er blant de politikerne i denne komiteen, i hvert fall i inneværende periode, som har reist mest – jeg skal kanskje ikke si mest, men blant dem som har reist mest – rundt i landet og besøkt også distriktene.(Latter i salen.) Jeg sier ikke den som har reist mest, men blant dem som har reist mest.(Munterhet i salen.) Det er også for å lære landet å kjenne. Jeg tok nettopp en sykkeltur fra Lindesnes til Nordkapp og reiste en annen vei tilbake. Jeg har erfart at det er betydelige grep som må tas for landet. Veiene våre er dårlige, det er heller ikke bra. For det første er det ikke bra for passasjerene og bilene, det er heller ikke bra for miljøet at veiene er dårlige, og det er ikke bra for trafikksikkerheten. Sammen med regjeringspartiene har vi bidratt til å få ned veivedlikeholdsetterslepet betydelig, og jeg tror at det vil glede veldig mange folk i distriktene. (Latter i salen.) (Munterhet i salen.)
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Det var veldig mange hvis-er og om-er bakt inn i spørsmålet, så det er veldig vanskelig å svare helt konkret på noen av spørsmålene. Dette ligger hos statsråden, det skal utredes, og så vil det komme en sak om det før det blir nødvendige avklaringer. Men jeg tror det er viktig at vi får disse avklaringene om pensjonsrettighetene. Det er viktig for de ansatte. Samtidig er det viktig at vi får en jernbanereform. Jeg tror at alle aktørene som sitter på galleriet her, og som har vært pådrivere for at man burde reformere jernbanesektoren, er glad for at man har tatt de nødvendige grepene. Det er for å sikre at borgerne i framtiden får mest mulig jernbane for pengene, og det er for å sikre at man ikke får aktører som går i beina på hverandre, at man ikke bygger dyrt og usammenhengende, men gjør det motsatte – som vi er i ferd med å gjøre nettopp gjennom denne jernbanereformen som vi har fått til.
Abid Raja (Venstre), 2016-12-13:
Budsjettavtalen er klar. Den viser at det har blitt en del påplussinger på noen områder under samferdselsministeren. Det er 425 mill. kr mer til belønningsordningen for kollektivtrafikk, 400 mill. kr mer til drift og vedlikehold av jernbanen, 280 mill. kr mer til jernbaneplanlegging, 150 mill. kr mer til jernbaneinvesteringer osv. – totalt over 1,5 mrd. kr. Jeg antar at hvis man tar dette bort, ville hverdagen vært litt annerledes. Mener statsråden at denne innretningen, slik budsjettforliket til slutt endte, er i en mer riktig retning for landet Norge framover?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Nå vet ikke jeg om representanten Sivertsen er veldig glad i bompenger, eller om han primært sett ønsker bompenger. Men folk flest – også velgerne til Arbeiderpartiet – er ikke så veldig fornøyd med masse bompenger. Følgelig jobber Fremskrittspartiet daglig med å redusere bomtakster og å fjerne bomstasjoner, slik at belastningen for det norske folk går ned. I forbindelse med statsbudsjettet for 2017 har vi lagt inn 500 mill. kr for å kutte bomtakstene med 10 pst. Arbeiderpartiet har ikke lagt inn en sånn bomrabatt, men når dagens debatt er over og statsbudsjettet blir vedtatt med Høyres, Fremskrittspartiets, Kristelig Folkepartis og Venstres stemmer, er det flertall for 10 pst. rabatt. Jeg lurer på om representanten Sivertsen og Arbeiderpartiet vil bidra til positivt samarbeid med fylkeskommunene og regjeringen for å gi folket denne ekstra bomrabatten, eller ønsker Arbeiderpartiet å blokkere for at bilistene skal få en sånn hyggelig liten gave til jul?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Dette er en utrolig interessant debatt. Skal man ta opposisjonen på alvor, må man virkelig få inntrykk av at det er krise innen norsk samferdselspolitikk. Man får inntrykk av at både vei, jernbane og alt som har med transport å gjøre, er virkelig forsømt av dagens regjering. Det er det ganske interessant å sitte her og høre på. Hadde jeg nå vært en velger som ikke visste hva jeg skulle stemme, hadde jeg blitt totalt forvirret, for faktum er at det er et enormt løft dagens regjering gjennomfører på samferdsel. Jeg sa det i mitt forrige innlegg og kan gjenta det: Vi har økt bevilgningene med over 50 pst. siden vi kom i regjering, vi overoppfyller NTP. At det da skal være grunn for en så voldsom svartmaling, kritikk og krisemaksimering, synes jeg er litt spesielt. Jeg kan begynne med bompenger, for der får vi mye kritikk, registrerer jeg. Jeg har bare lyst til å minne om at siden høsten 2013, da vi kom i regjering, har vi redusert behovet for bompenger med over 2 mrd. kr i forhold til det som opprinnelig lå der fra de rød-grønne. Hvis man husker tilbake til en VG-artikkel for et års tid tilbake, viste den til at regjeringens reform ville gi ca. 30 pst. bompengerabatt. Med bompengebrikke på Nye Veier-prosjekt, f.eks. på E6 nordover gjennom Innlandet, var det før mulig å få 10 pst. rabatt på E6, den rabatten dobler vi til 20 pst. Vi tar flere grep som gjør at det blir billigere også på sideveiene. Vi prøvde å fjerne bomstasjoner på E16 til Kongsvinger. Det ble dessverre blokkert av et rød-grønt fylkesråd, men etter litt forhandlinger fram og tilbake og en tålmodig samferdselsminister endte man opp med 50 pst. bompengerabatt, så vi tar mange grep også på sideveiene. Det beste eksemplet er vel Vestfold – det er et godt eksempel å vise til. Der var de opprinnelige kostnadene for å kjøre gjennom hele Vestfold 114 kr. Så begynte prisen å gå nedover og er vel nå 57 kr. Man tar grep, som lavere rente og lengre nedbetalingstid, og da har man også mulighet til å fjerne bommen på sideveiene. Det er mye positivt og fornuftig som skjer. Når det gjelder at E6 ikke blir bygd kontinuerlig, synes jeg det er litt interessant å få kritikk for det. Det er nettopp det vi nå gjør. I rød-grønn NTP var det stopp, det var stopp i Brumunddal, man skulle ikke engang begynne å bygge til Brumunddal før en eller annen gang før 2023. Nå begynner man å bygge til neste år, men i vår NTP stopper vi ikke i Brumunddal, vi bygger videre til Moelv og helt til Lillehammer. Det er absolutt ikke noe å kritisere, det er et massivt løft i forhold til det Arbeiderpartiet la opp til. Her møter Arbeiderpartiet seg selv i døra, for de la faktisk i 1962 opp til at man skulle være ferdig innen 1980. Hvis man skal kritisere noen for løftebrudd, er det Arbeiderpartiet som står for de løftebruddene – i hvert fall ikke dagens regjering.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Jeg vet ikke om jeg skal bruke mer tid på E6. Jeg tror faktisk de fleste har fått med seg at det regjeringen gjør der, er en historisk massiv satsing. Men siden representanten Sønsterud fortsatt kanskje ikke har fått med seg det, har jeg lyst til bare å gjenta det jeg sa i stad: Det vi gjør der, er imponerende. Det er nesten bedre enn vi hadde forventet – det er faktisk enda bedre enn planen til Trygve Bratteli fra 1962. Vi stopper ikke engang på Lillehammer; vi bygger videre helt opp til Hafjell. Så der er det ingen grunn til å ta noen kritikk overhodet. Når det gjelder rv. 3/25, har jeg lyst til å minne om at vi faktisk følger planen til de rød-grønne. Byggestart kommer i gang i 2017. Det lå også inne i den rød-grønne NTP-en, men så har vi i tillegg brukt tiden fornuftig og positivt. Vi har fjernet en rundkjøring og bygger planfritt kryss, og vi har justert litt på veien så vi kan få 110 km/t i stedet for 100. Så her får bilistene både i pose og sekk.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Fremskrittspartiet mener konkurranse er sunt, noe vi viser gjennom veireformen, veiselskapet, jernbanereformen og nytt selskap for tog. Jeg mener fortsatt at det også i luften er bra med konkurranse. Jeg tror vi skal være glade for at det ikke bare er ett flyselskap som opererer i Norge. Det er også konkurranse.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Fremskrittspartiet sier ja til å innføre bombrikke for tungbil. Det er nettopp for å sikre like konkurransevilkår med hensyn til utenlandsk transport og kabotasje, og det er viktig for næringen og noe næringen selv ønsker. Fremskrittspartiet er motstander av å innføre enda mer bompengebetaling og høyne prisen enda mer. Jeg håper Kristelig Folkeparti også er opptatt av å holde den kostnaden lavest mulig for folk flest, og ikke gjøre det dyrest mulig for næringslivet og folk flest.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Jeg er usikker på om jeg forsto spørsmålet fra senterpartirepresentanten helt rett, men Fremskrittspartiet er i hvert fall for at vi skal bygge prosjekter, og det er sluttdatoen som teller, og ikke når vi starter. Vi er også for at man kan bruke pengene smartere. Det er ikke dermed sagt at det er pengene som avgjør, men det er faktisk når man avslutter et prosjekt, og hvordan det blir til slutt, som er viktig for oss.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Jeg er ikke helt enig med premissene som Abid Raja legger i spørsmålet, for det er ikke noe kutt i bevilgningene til planlegging av jernbane. Det var en økning tilsvarende 1,3 mrd. kr totalt for 2017, og så er det helt riktig at det med de fire partiene på Stortinget ble forhandlet inn ytterligere 280 mill. kr til intercityplanlegging. Det skal ikke være tvil om at jeg fortsatt kommer til å jobbe for at vi skal planlegge intercity for å få opp frekvensene, men til hele nettet, i tråd med planene.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
I Fremskrittspartiet er vi opptatt av å bruke en gulrotpolitikk, som jeg sa i mitt innlegg. Det betyr at vi trenger ikke å straffe bilister når det kommer ny teknologi, når man legger til rette for det. Man trenger ikke gjøre det dyrere eller vanskeligere for næringslivet. Teknologien løser effektene av utslippene ganske godt selv. Jeg tror også at man skal bruke litt sunn fornuft i en del byer, at man kan vaske gater isteden, være opptatt av det lokale miljøet. Det er kanskje noe av det viktigste vi kan gjøre.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Representanten Heikki Eidsvoll Holmås er veldig engasjert når han snakker om jernbane, og det er jo bra. Men jeg har et spørsmål. Nå har altså SV vært imot reformene til denne regjeringen, men så kom SV på en sånn klok idé om at man nå ville ha Nye Baner – og det sa han også i sitt innlegg, at nå skulle vi bygge og drifte jernbane på en helt annen måte. Hva er det som gjør at man nå har sett det lyset, og ikke synes det er noen grunn til å gjøre noe med Nye Veier? Hva er det som gjør at man nå skal tenke annerledes på bane?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
I slutten av mitt hovedinnlegg ga jeg opposisjonen – med Arbeiderpartiet spesielt – en liten utfordring. Det var at jeg håpet at denne debatten kunne dreie seg om politikk og løsninger, og om hva Arbeiderpartiet egentlig vil – ikke bare tom retorikk. Jeg har i løpet av fem timer ikke hørt et eneste ord – ikke en eneste forklaring – om hva Arbeiderpartiet egentlig vil. Jeg sa i mitt innlegg at de har stemt imot veireform og jernbanereform – stemt imot alt som er nytt. Jeg har enda ikke hørt et eneste ord fra en eneste representant om hva man vil gjøre annerledes. Det er godt gjort i løpet av så lang tid. Jeg har hørt Arbeiderpartiet gang på gang her i dag og i kveld si at man evner ikke å følge opp NTP, som de lagde. Nei, heldigvis. Skulle vi ha fulgt opp den når det gjaldt fylkesveier, måtte man nesten redusert bevilgningen med halvparten. Skulle man fulgt opp i forhold til satsingen på vedlikehold av bane, måtte man redusert kraftig. Skulle man fulgt opp NTP-en fra den forrige regjeringen når det gjelder planlegging, måtte vi tatt til takke med kun dette budsjettet – 1 700 mill. kr. Skulle vi fulgt opp med tanke på riksveier generelt, måtte vi ha kuttet. Og skulle vi ha fulgt opp Sverre Myrlis anbefaling om å kjøpe mer tog – og følge NTP-en – måtte vi omtrent ha avbestilt halvparten av togsettene denne regjeringen har bestilt. Jeg tror landet er glad for at vi ikke følger den NTP-en. Vi overoppfyller den, det er helt riktig. Jeg har heller aldri hørt så mye prat om Fremskrittspartiet i denne salen – nå skal jeg også prate om Fremskrittspartiet. Det har vært mye snakk om iver og rørende interesse for bompenger. Det er rart at så mange Arbeiderparti-representanter, nesten halvparten av stortingsgruppen til Arbeiderpartiet, etterlyser bompengekutt. Jeg har ikke sett i deres alternative budsjett at man kutter noe i bompenger. Jeg har ikke sett det. Jeg har ikke hørt at man skal stemme for, men man er hjertelig velkommen til å stemme for i kveld. Jeg skal gi en liten honnør til Senterpartiet som faktisk tar steget fullt ut, som har blitt inspirert av Fremskrittspartiet, og som har lagt inn penger til bompengekutt. Men jeg har vel hørt – mellom linjene – at Arbeiderpartiet ikke har råd til bompengekutt. Fremskrittspartiet tenker på alle innbyggerne og bilistene, det er dem vi er opptatt av, mens Arbeiderpartiet tydeligvis er opptatt av de rike, og man synes det er helt greit at folk flest må betale litt mer. Fremskrittspartiet er veldig glad for at vi faktisk har redusert bruken av bompenger, og jeg håper at Arbeiderpartiet har fått det med seg, særlig samferdselspolitikerne. I 2014 var andelen av bompengefinansieringen til veier i Norge omtrent 40 pst. I 2017 vil det være litt i underkant av 30 pst. Vi reduserer bompengeandelen hele veien og bevilger mer penger til samferdsel, nettopp fordi vi mener det vi sier. Vi måles på hva vi gjennomfører, ikke bare på hva vi har sagt.
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Regjeringspartiet Framstegspartiet har ivra for å selja Avinor, Flytoget, Mesta og NSB, med konkurranseutsetjing av alle jernbanestrekningar. Framstegspartiet skreiv i sine merknader til gjeldande NTP at dei ønskjer at Avinors monopol på sine tenester vert avvikla, at verksemda vert privatisert, delt opp eller seld, og at staten skal leggja opp til størst mogleg grad av konkurranse innanfor området. Den 1. november 2016 stansa drifta ved Rygge flyplass, og ein konkurrent til Avinor vart då borte. Meiner Framstegspartiets noverande talsperson at regjeringa er på rett veg, og at dette er politikken som regjeringa bør føra vidare?
Magne Rommetveit (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Det har gjennom åra vore mykje snakk om ubåten U-864, som sidan han vart torpedert og sundsprengd på slutten av krigen, har lege på om lag 150 meters djup utanfor Fedje i Hordaland. Ein av dei som har sagt veldig mykje om U-864, er FrP-ar og tidlegare medlem i transport- og kommunikasjonskomiteen, Arne Sortevik. Han sa frå denne talarstolen 31. mai 2010: «Hva er det med denne ubåten? Først og fremst ligger den for langt fra Oslo. Hadde den ligget ved Langesund eller i Oslofjorden ville den ha vært fjernet for lenge siden. Dernest er ubåten U-864 en tikkende miljøbombe med 67 tonn kvikksølv om bord – kvikksølv som har ligget i havet utenfor Fedje i Hordaland fra 1945, lagret i nesten 1 900 stålflasker. Vannet tærer på flaskene for hver måned som går. Norske myndigheter har kjent til lasten siden 1999. Det er over ti år siden. Fremskrittspartiet mener at den siden av saken bør ettergås både av Riksrevisjonen og av kontroll- og konstitusjonskomiteen.» Vidare sa han: «Tiden som brukes av regjeringen på mer utredning, mer vurdering og mer byråkratisk og politisk sommel, er tid som burde vært brukt på å få hevet ubåten og fjernet kvikksølvet sommeren 2011. Det er fullt ut forsvarlig og fullt ut mulig.» Framstegspartiet fremja frå denne talarstolen 14. april 2011 følgjande forslag: «Stortinget ber regjeringen så snart som mulig sørge for at ubåten U-864 heves og kvikksølvlasten fjernes, samt sørge for nødvendig etterarbeid med sikring av forurenset havbunn. Stortinget holdes jevnlig orientert om fremdriften av prosjektet.» Kva er så status no 89 månader etter Arne Sortevik sitt innlegg og etter tre og eit halvt år med Framstegspartiet i regjering og med ansvarleg statsråd? Jo, U-864, det som er igjen av han, ligg framleis på same plassen. Kystverket, som ligg under FrP-statsråd Solvik-Olsen, jobbar med to alternative miljøtiltak. Det eine er tildekking av vrak med last, og det andre er heving av last med etterfølgjande tildekking av vrak og havbotn. For begge alternativa er det no laga ei støttefylling som må setja seg i halvtanna år før noko meir kan gjerast. Arbeidarpartiet vil ha ei mest mogleg miljøriktig og sikker handtering av det ekstremt farlege kvikksølvet på havbotnen utanfor Fedje, men det er påfallande at regjeringa i løpet av fire år enno ikkje har valt å heva U-864. Eg må konstatera at retorikken frå tidlegare, ikkje minst frå denne talarstolen, og lovnadene gjevne av Framstegspartiet og Høgre opp mot stortingsvalet i 2013 no ikkje stemmer med politikken, og at det heile berre var ein bløff.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Den 1. april 2017 skal man i gang med nye anbudsruter på kortbanenettet i Nord-Trøndelag og Nord-Norge, de såkalte FOT-rutene. I den forbindelse har det vært lagt ut nye anbud, og det har blitt laget nye kriterier. Resultatet er at det har ført til en del endringer, som igjen har ført til en god del støy i denne delen av landet. Det går på at det har blitt nye rutetider, det har blitt færre fly, det har blitt andre tidspunkter. Noe av dette var vi for så vidt kjent med kunne skje allerede da anbudskriteriene forelå, og man kritiserte det, men ble møtt med at det bare var ren svartmaling. Resultatet ser vi nå. Det er stor støy i denne landsdelen. En av de tingene er kriteriene for å sende de nye tidstabellene ut på høring. Det tok departementet bort, så det skjer ikke lenger. I budsjettet som foreligger, ligger det et forslag om å innføre den praksisen igjen, og da lurer jeg på hvorfor Kristelig Folkeparti ikke vil gå med på å reversere den praksisen?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Budsjettet handler om å prioritere mellom mange formål, en øvelse politikere nok synes kan være både krevende og til tider ikke av de morsomste oppgavene. Det har vi vel sett i denne budsjettinnspurten. Men like fullt: I denne runden ser vi at representanten Grøvans parti, Kristelig Folkeparti, valgte å slutte seg til et forslag som de i utgangspunktet var imot, og da tenker jeg på de 500 mill. kr til reduksjon i bompengesatsene som skulle gå til store lettelser for bilistene. Resultatet ser vi er noe annet. Det betyr at de bilistene som her rammes, faktisk får et større kutt, for man endrer samtidig pendlerfradraget, det har man gjort i denne stortingsperioden, og man reduserer kilometergodtgjørelsen. Så en pendler som er avhengig av bil, får større kostnader. Vi ser at en bruker penger på det i stedet for å opprettholde tilskudd til sykehusene. Er representanten Grøvan fornøyd med denne prioriteringen?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Samferdselsløftet startet uten tvil med Stoltenberg-regjeringen i 2005, men kanskje for fullt i 2009 med NTP-en som fikk en påplussing på 45 pst., og ikke minst med den vi styrer etter i dag, fra 2013, der det ytterligere ble påplusset fra storting og regjering med 50 pst. Den historien vil man ikke nevne, men man er likevel veldig opptatt av å ta historien bakover i tid. Ingen av talerne fra Fremskrittspartiet og Høyre som har stått på talerstolen, har valgt å nevne et ord om budsjettalternativene til Arbeiderpartiet i denne perioden. Man ønsker å se tilbake i tid. Jeg synes kanskje man også burde se framover. Det velger man ikke å gjøre, og da blir kanskje ikke sammenlikningen helt rett. Velger man å ta den sammenlikningen, ja så har man en litt dårligere sammenlikning, for da er det faktisk 2,2 mrd. kr mer under sluttstreken når vi summerer opp denne fireårsperioden i Arbeiderpartiets budsjett. Det betyr at det er mer til veg og mer til bane og også til vedlikehold, som noen prøver å si at Arbeiderpartiet ikke bryr seg om. Det er direkte feil. Så til statsråden, som på nytt poengterer fra talerstolen at han ikke vil selge ut noe, og han vil i hvert fall ikke selge ut NSB. Da blir det på nytt det vi er vant med fra Fremskrittspartiet – de sier én ting i regjering og en annen ting utenfor. For noen få dager siden kunne vi lese av Fremskrittspartiets programutkast at de nettopp vil selge ut NSB. Da lurer vi veldig på om det er regjerings-FrP som skal få lov til å bestemme og styre, eller om det er programkomiteen som skal legge politikken for de neste fire årene, vi skal lytte til. Til det med bom: Jeg kan ikke huske at ikke vi har stemt for de prosjektene som har blitt lagt fram i den perioden vi nå har hatt. Hadde man ønsket mindre bompenger, hadde jeg forventet at regjeringen hadde lagt det inn. Vi har stemt for de prosjektene som har ligget der. Ville man tatt dem ned, ja så måtte man foreslått noe annet. Jeg har registrert at det har heller ikke Fremskrittspartiet i regjering gjort. Da kan man jo prøve seg på nytt – ta det opp på annen måte i salen som FrP-er enn det regjeringen har gjort. Det har vi smertelig fått erfare. Rett utenfor min stuedør går E6 Helgeland. Alt går ikke så bra i nord, selv om mye går bra i nord, for man kutter der. Man kutter i vegpakke Helgeland nord selv om statsråden for fjorten dager siden sto og sa at man skulle se på muligheten for å forlenge den. Man kutter i Helgeland sør, og man har kuttet i bompengene. Det har man gjort, men hva var det opprinnelige prosjektet? Da lå vegpakke Helgeland inne med 20 pst. rabatt. Da den kom til Stortinget, var det 10 pst. rabatt, så det er ikke så voldsomt om man på nytt nå løfter den til 20 pst. rabatt. Det var jo det som opprinnelig var forutsatt for dem som skulle kjøre på denne vegstrekningen.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2016-12-13:
Først: Regjeringen overoppfyller ikke NTP-en. Det er sagt flere ganger. Færre prosjekter blir gjennomført, det tar lengre tid, og det er prosjekter man ikke gjør ferdig eller kutter i. Det er ikke noen tvil om det. De står også oppramset i budsjettdokumentet, så hvis man ikke har klart å få det med seg fra talerstolen, kan man gå inn og lese det der. Men jeg ville lede oppmerksomheten mot et av forslagene til Arbeiderpartiet, forslag nr. 1. Der hadde Stortinget hatt mulighet til å rette opp en stor forsømmelse – det at man ikke lenger skal sende de nye tidtabellene til Widerøe, som har vunnet kortbanenettet i Nord-Trøndelag og Nord-Norge, ut på høring. De ble sendt ut på høring til regioner og kommuner, så man kunne komme med innspill før de ble endelig bestemt. Dette har regjeringen, som Solvik-Olsen er en del av, tatt bort med et pennestrøk. Nå har de mulighet til å rette opp i det. Widerøe har ikke noe imot å få et sånt pålegg, men hva gjør stortingsflertallet? Det er ikke for sent, det skal voteres over det litt senere.
Torill Eidsheim (Høyre), 2016-12-13:
I fleire av dei alternative budsjetta til opposisjonen er det lagt opp til at vegselskapet Nye Vegar anten blir lagt ned, eller, som i alternativet til Arbeidarpartiet, at ein fjernar 10 pst. av finansieringa. Kva betyding meiner representanten dette ville fått for norsk vegbygging?
Torill Eidsheim (Høyre), 2016-12-13:
U-864 har blitt trekt fram i debatten i dag – og då ikkje for å bidra til ei konstruktiv løysing, men berre brukt retorisk. Som nemnt har ein kjent til lasten sidan 1999. Det burde ha gjeve Arbeidarpartiet og dei raud-grøne full moglegheit til å gjere noko med denne saka. Det gjorde dei ikkje – av redsel for eit upopulært vedtak? Kanskje. Denne regjeringa har gjort som lova og faktisk starta arbeidet. Det var kjent allereie i 2005 at ein måtte stabilisere skråninga, uansett vidare valde løysing. Omdømet til norskekysten burde vere for viktig sjølv for Arbeidarpartiet til å harselere retorisk med. Så la oss heller halde oss til fakta og bruke den tida som støttefyllinga treng for å setje seg, konstruktivt. Det å bruke all si tid på å snakke om snøen som fall i fjor, tener til lite, men det er klart at åtte år med raud-grøn, sosialistisk politikk har prega Noreg. I samferdselssektoren viser dette seg tydelegast gjennom den manglande evna til å prioritere og få valuta for pengane. Trass i auka pengebruk auka òg vedlikehaldsetterslepet under raud-grønt styre. Det er fakta. Det borgarlege fleirtalet står for nytenking, og Noreg har gått frå aukande forfall under raud-grønt styre til oppgraderingar over heile landet. Dette begynner folk å merke i kvardagen. Det skjer ei historisk satsing på samferdsel, og det har vore eit verkeleg trendskifte. Transportsektoren må ha ei aktiv rolle i arbeidet med å adressere dei negative ringverknadene som sektoren genererer, og god miljøpolitikk handlar om å ha løysingar som faktisk lèt seg gjennomføre. Det å straffe folk gjennom stadig aukande skattar og avgifter blir feil. Også på dette området må det faktisk skapast før det kan fordelast, og i denne samanhengen tenkjer eg då på at det er moglegheitene som må skapast, og ansvaret som må fordelast. Vi må få fram dei miljøvenlege alternativa, vi må styrkje innovasjon og forsking, og vi må gjere det lettare for folk å ta dei rette vala. Dette er ei viktig rettesnor for vår politikk. Og faktum er at Høgre og Framstegspartiet, saman med Kristeleg Folkeparti og Venstre, leverer langt betre verkemiddel innan miljøfeltet enn det den tidlegare regjeringa gjorde.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Nå har ikke jeg for vane å stille replikker til gode samarbeidspartnere, men jeg kunne ikke dy meg i dag. Jeg registrerer at representanten Grøvan sier at det ikke lå inne et kutt på 0,5 mrd. kr på bompenger i det alternative budsjettet – nei. Men representanten har vært veldig tydelig på at han ønsker å senke bompengepresset og kostnaden på nye E39 som blir bygd av Nye Veier. I den sammenhengen ønsker jeg å utfordre representanten når det gjelder å rettlede sine representanter i de lokale bystyrene og kommunestyrene, for der har jo Fremskrittspartiet fremmet forslag nettopp om å øke innkrevingstiden, lavere mulig beregningsteknisk rente, samordning mellom de ulike bompengesystemene, osv. Det stemmer Kristelig Folkeparti imot. Hva mener representanten om det?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2016-12-13:
Usannheter blir ikke sannere om de gjentas i det uendelige. Mye har vært sagt i debatten, og mye kunne vært kommentert. Historikk er viktig, ja, og det finnes både en rød tråd og en blå tråd. I åtte år med rød-grønn tråd har Norge hengt på veggen i glass og ramme og støvet ned. Vi har tatt Norge fram i lyset, tørket av støvet og igangsatt en mengde reformer som vil være avgjørende for den rette utviklingen for Mor Norge framover. Norge må opp og fram. Vi må henge med i svingene om vi skal være på når det skjer. Derfor er det viktig at vi ser på det som skjer utenfor landets grenser på området infrastruktur. Vi i Fremskrittspartiet ønsker å lære av det andre har gjort – det som funker, det som er bra, som opprettelsen av et veiselskap, grønne datasentre, konkurranseutsetting av jernbanen, fiberkabel til utlandet og ikke minst et felles europeisk avtaleverk når det gjelder ulovlig kabotasje og rammebetingelser i luftfarten. Luftfarten er det kollektivtransportmiddelet som i størst grad knytter landet sammen. Man får ikke et godt tilbud til folk flest om man ikke ser sammenhengen mellom ulike ruter, transportaktører og annen logistikk. Jeg vil gå så langt som å si at et fly er en buss med vinger. Og da er det jo litt pussig, det som skjer når jeg nevner ordet «buss» eller for den saks skyld «tog». Da får ofte pipen en annen lyd. Da er det ikke måte på hvor viktig tog og buss er. Luftfartsbransjen er blitt det som det hakkes på – den og bilen. I det ene øyeblikket skal fly helst ikke finnes, alle skal over på kollektivtransport – husk hva jeg nevnte, fly er landets største kollektivtransportmiddel – men i det neste er man opptatt av at fly må være tilgjengelig, særlig om man bor «der ingen skulle tru at nokon kunne bu». Det henger ikke på greip. Derfor må vi være så fair som vi i Fremskrittspartiet er, og si ja takk, fly vil vi ha, og nei takk, vi går ikke over til hest og kjerre. Norge er et langstrakt land. Uten fly og bil stopper Norge opp. Tidvis kan man få inntrykk av fra enkelte partier her i salen at politikken som føres, er laget med bybriller à la «made in Oslo only». I komiteens behandling av budsjettet er det mye enighet, men også flere steder uenighet, f.eks. rundt problematikken ved Alta lufthavn, som en kan si veldig mye om. Det samme gjelder det flertallet som har vært i komiteen når det gjelder forskuttering av en ny storflyplass på Helgeland. Nå har Venstres representant sagt at de vil trekke seg, slik at det nå ikke er et flertall. Det tenker jeg er lurt med tanke på den behandlingen vi skal ha når den nye NTP-en skal vedtas.