Lise Selnes (Arbeiderpartiet), 2022-03-22:
Først av alt: Tusen takk til interpellanten, som tar opp et veldig viktig tema. Det å kople forskning opp mot næringslivet er vi skjønt enige om er viktig, på tvers av samtlige partier som har vært på talerstolen her i dag. Det vi diskuterer, er hvordan vi skal få til dette beste mulig. Svaret på det har vi helt sikkert ikke på plass ennå helt og fullt, men en viktig forutsetning for å komme et steg videre er langtidsplanen, som det nå jobbes med. Når en ser på høringssvarene inn til den langtidsplanen, løftes også dette av flere av institusjonene, både de etablerte høyskolene og universitetene og ikke minst av forskningsinstituttene, som ønsker å ta en tydeligere rolle, ønsker å ta et større ansvar og ønsker å være enda mer på banen for å løse de framtidige utfordringene og være med og nå de målene vi har for å øke andelen forskning i næringslivet. Det er i hvert fall helt sikkert at å få til dette også krever en innsats fra den fine regjeringen vi har nå, med Arbeiderpartiet og Senterpartiet. Jeg er glad for de svarene som statsråden kommer med når han peker på mulighetsrommet og viljen. Ikke minst er formuleringene i Hurdalsplattformen også med oss for å klare å finne de gode løsningene. Jeg må, siden vi har en minister til i salen, peke på at den forskningen som næringslivet skal gjøre, også er viktig for kommunene, for det handler også om hvordan kommunene skal løse utfordringene i framtiden. Knibe Kroglund nevner det desentraliserte – som forrige taler også nevnte – og det er også viktig, hva som foregår lokalt der ute, i møte med næringslivet. Både de store aktørene og de små og mellomstore kan være med på å finne løsninger for hvordan vi møter framtiden, men de kan også være med på å finne løsninger for hvordan vi skal få til mer aktivitet desentralisert og i kommunene. Jeg vet at også kommunene ønsker å være med og være aktører inn for å få til mer forskning og utvikling der de er, så det å koble kommunene på for å få næringslivet til å yte mer, tror jeg er en viktig inngang. Jeg utfordrer de to ministrene som er i salen i dag, til å snakke mer sammen om det. Jeg vil peke på et lokalt eksempel der forskning og utvikling opp mot næringslivet har lykkes og er i gang. Det er Kongsvinger-regionen og det som foregår der. Det er hentet inn 100 mill. kr fra næringslivet for å få til et lokalt forskningssenter à la det vi ser i Agder. Der kobler en på de store aktørene i næringslivet, men det gir også en mulighet for de små og mellomstore bedriftene til kanskje å ansette noen som tar en doktorgrad. Det er ikke de store tallene det bringer inn, men det skaper en utvikling og en optimisme, og det er positivt i det store Distrikts-Norge. Som det pekes på i Hurdalsplattformen, er det å knytte det opp mot næringsklynger en unik mulighet til å gå noen steg videre, selv om det ikke utløser de store tallene, som vi også er ute etter, der vi trenger å se på Horisont Europa og andre, som har enda større krefter i seg. Det er faktisk det vi gjør gjennom forskningen i dag, og det vi gjør i forskningen det neste året og de neste ti årene som vil være med og sette ord på de utfordringene vi har, og om vi klarer å løse dem. Vi vet ikke hvilke spørsmål vi skal stille ennå, vi vet ikke hvilke svar vi skal få for å klare å løse det. Det dreier seg om det grønne skiftet, det dreier seg om digitalisering, og det dreier seg om så mange ting. Det er så mange gode krefter der ute som ønsker å bidra, så vår jobb nå er å rigge systemet slik at vi får utnyttet mulighetene vi har i Norge gjennom de rammene vi har, og vi må spisse de rammene enda tydeligere for å kunne klare å få til enda mer forskning og utvikling. Jeg ser fram til å jobbe videre med dette i komiteen, og ikke minst med statsråden.