Thor Erik Forsberg (Arbeiderpartiet), 2013-03-19:
Stortinget behandler i dag Prop. 7 L om endringer i folketrygdloven for å bekjempe trygdemisbruk. Vi kan være stolte av hvordan vi har bygd opp en folketrygd som gir trygghet når man har mistet arbeidet, ikke er i stand til å jobbe av helsemessige årsaker eller kan støtte opp om barnefamiliene. Dagens folketrygd er det viktigste vernet mot fattigdom. Rettigheter opparbeides ved å delta i arbeidslivet. Det gir mer likestilling og individuell frihet enn i de land hvor den enkelte er mer avhengig av familieforsørging. På lik linje med skatteunndragelser er trygdemisbruk tjuveri fra fellesskapet. Misbruk undergraver viljen til å finansiere vår felles trygghet. Norske og utenlandske studier på området regner med betydelige mørketall for misbruk av velferdsordningene. I de senere årene er det avdekket organisert trygdemisbruk som involverer samarbeid mellom et stort antall personer og systematisk utnyttelse av reglene. Metodene for å begå trygdebedrageri blir stadig mer kreative og stiller kontrollorganene overfor store utfordringer. Arbeidsinnvandring og mulighetene for å eksportere trygdeytelser til andre land gir ekstra utfordringer for kontrollen med utbetalinger fra norske velferdsordninger. Regjeringen tar trygdemisbruk på alvor. I 2009 fikk vi flere lovendringer – som adgang til å utveksle informasjon med forsikringsselskaper ved mistanke om trygdemisbruk eller forsøk på misbruk, adgang til å innhente opplysninger fra enhver som antas å kunne avklare eller bekrefte mistanke om misbruk, og adgang til kontrollbesøk på arbeidsplasser i særlig utsatte bransjer. Dette er også viktig for å støtte opp om det seriøse arbeidslivet i konkurranse med de useriøse. I tillegg ble det innført endringer i reglene om tilbakekreving for å klargjøre og effektivisere adgangen til å kreve tilbake feilutbetalte ytelser. I oktober 2012 ble beløpsgrensen for å unnlate tilbakekreving økt fra halvparten av rettsgebyret, som er på 430 kr, til fire ganger rettsgebyret. Regjeringen har de siste årene styrket kontrollvirksomheten i de årlige budsjettene. Arbeids- og velferdsetaten bruker i dag 120 årsverk på trygdemisbruk, og har et budsjett til Nav-kontroll på ca. 85 mill. kr. Det gir resultater i form av at mer misbruk blir oppdaget, anmeldt og straffeforfulgt. I Prop. 7 L kommer det flere verktøy i kampen mot trygdemisbruk, slik som adgang til opplysninger direkte fra regnskapsfører, legitimasjonsplikt, registersamkjøring og rapporteringsplikt for andre offentlige etater. Adgangen til å kreve opplysninger direkte fra regnskapsfører kan redusere behandlingstiden når selvstendig næringsdrivende søker om inntektsavhengige ytelser. Etaten vil dermed få den samme adgang og mulighet til å verifisere inntektsopplysninger fra næringsdrivende som man har for arbeidstakere, der kontrollpunktet er arbeidsgiver. Komiteen er positiv til økt registersamkjøring. Det gir gjenbruk av allerede oppsamlede data, og kontrollformen gir færre saker og færre personvernopplysninger som trenger å gjennomgås av fysiske saksbehandlere. Komiteen er enig i departementets presisering av at helseopplysninger eller andre personopplysninger som regnes som sensitive etter personopplysningsloven, skal unntas. Komiteen er videre opptatt av at de som blir gjenstand for videre oppfølging etter kontroll og registersamkjøring, må få melding om dette og gis en reell mulighet til å gjøre sitt syn gjeldende. Videre er det viktig at den enkelte gis innsyn i hvordan opplysninger blir lagret og hvem som har tilgang til dem. Vedtak i andre offentlige organer har i visse tilfeller betydning for retten til ytelser ved Arbeids- og velferdsetaten. I særlig grad gjelder dette vedtak hos utlendingsmyndighetene, som kan ha avgjørende betydning for medlemskapet i folketrygden. Det foreslås i proposisjonen at det kan gis forskrift om rutinemessige meldinger fra utlendingsmyndighetene til Arbeids- og velferdsetaten. Forskriften vil imidlertid først kunne gis om noen tid, da det ikke er teknisk mulig å gjennomføre dette i dag. Komiteen er positiv til dette arbeidet. Over flere år har arbeids- og velferdsetaten, bl.a. i samarbeid med andre kontrolletater, avdekket en rekke tilfeller der personer har mottatt utbetaling av ytelser ved å la andre personer opptre i sitt navn overfor aktuelle offentlige myndigheter og helsepersonell. Folketrygdloven inneholder i dag ingen regler som eksplisitt stiller krav om at den som fremmer krav om ytelse, må legitimere seg. Loven inneholder heller ingen direkte krav om at den som blir undersøkt av helsepersonell med hensikt om å få utarbeidet en erklæring til arbeids- og velferdsetaten, må legitimere seg ved fremmøte til undersøkelse. Mange av de misbrukstilfellene som er avdekket, kunne ha vært avslørt ved en enkel identitetskontroll på de ulike stadiene av saken. På bakgrunn av dette støtter komiteen forslaget. Det er viktig at en legitimasjonsplikt ikke står i veien for nødvendig helsehjelp. Slik er heller ikke regjeringens forslag å lese. Fremskrittspartiet fremmer forslag om karantenetid. Komiteens flertall, fra Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet ønsker ikke en generell innføring av karantenetid. Grovt trygdemisbruk innebærer at det er gitt ytelser som vedkommende ikke har fylt vilkårene for. Ytelsene skal da stoppes og tilbakebetales. Flertallet viser også til at grov trygdesvindel i tillegg gir straff også etter andre deler av lovverket, og at dette har god preventiv virkning. Flertallet mener at det om man fyller vilkårene for de ulike ytelsene, skal avgjøre hvorvidt man har rett på den aktuelle ytelsen eller ikke. Forslaget er derfor lite hensiktsmessig. Vi tar trygdemisbruk på alvor, og legger med dette grunnlaget for at enda flere kan bli tatt. Likevel mener jeg det er viktig at vi ikke skaper et inntrykk av at dette er et større problem enn det faktisk er. Man skal være noe varsom med å blande sammen trygdemisbruk og feilutbetalinger. Feilutbetalinger kan skyldes forhold hos den enkelte som søker og hos Nav selv. Vi må nok erkjenne at på flere områder er vårt regelverk vanskelig tilgjengelig for mange. Et eksempel på dette er foreldrepenger. Barneministeren har tatt initiativ for å få på plass et enklere regelverk. Det å overdrive omfanget av trygdemisbruk kan også undergrave folks tillit til velferdsordningene og bidra til en stigmatisering av Navs brukere. Lenin sa en gang: Tillit er bra, kontroll er bedre. Jeg tror vi kan slå fast at vi aldri kommer dit hvor det ikke vil forekomme noe trygdemisbruk. Det vil i så fall bety et kontrollregime som ikke møter mennesker med tillit. Når vi er sårbare og har behov for hjelp fra fellesskapet, er det kanskje da det er viktigst å bli møtt med tillit. Regjeringens forslag balanserer godt hensynet til fellesskapets behov for kontroll med utbetalinger og hensynet til personvernet. Jeg anbefaler med dette komiteens innstilling og flertallets forslag.