trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
I motsetning til representantane Gulati og Bastholm har eg berre ei dialekt, og ho vil eg bruke til å gratulere Miljøpartiet Dei Grøne med at dei har klart å gjenerobre stortingsplassen, og at representanten Bastholm trekte det lengste strået. Eg har fått med meg at miljø er ei viktig sak, og det er ikkje noko gale med det. Tvert imot er eg eigentleg glad for at det er fleire parti enn berre Kristeleg Folkeparti som her seier at det er meir enn berre den materielle dimensjonen i politikken som skal bety noko. I Kristeleg Folkeparti og Miljøpartiet Dei Grøne har vi kanskje ulike draumar om livet etter døden, men vi deler iallfall draumen om livet etter olja. Skal vi kome dit, og skal vi få gjennomført det grøne skiftet, er vi nøydde til å ha folk med oss. Vi er nøydde til å ha ein miljøpolitikk der kvar einskild blir oppfordra til å ta grep i sin kvardag om vi skal klare å få til utslippskutta, slik vi er nøydde til. Eg opplever at når representanten snakkar om det grøne skiftet, at det handlar om kultur og verdiar, er ein inne på noko av det, men vi er nøydde til å ha ein miljøpolitikk der vi òg som folkevalde er med på å seie at dette er noko som folk skal vere med på. Er dette ei problemstilling som Miljøpartiet Dei Grøne ser?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
På vegne av representantene Torhild Bransdal, Tore Storehaug, Steinar Reiten og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om å innføre lærernorm, at nye kompetansekrav ikke gis tilbakevirkende kraft og endre karakterkravet i matematikk for opptak til lærerutdanningen.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Samferdselspolitikken er fornyet, forsterket og løftet opp på et nytt nivå de siste fire årene, bl.a. på grunn av et godt samarbeid mellom de ikke-sosialistiske partiene. Transportløsningene er også blitt bedre, mer effektive og mer moderne. Samtidig ser vi at det kommer ny teknologi og nye muligheter som også gir noen utfordringer vi ikke kunne se for oss bare for noen få år siden. Det må vi etter vår oppfatning møte offensivt. Uber er et resultat av den utviklingen. Kristelig Folkeparti ønsker nye plattformer velkommen, Uber inkludert, men da må vi også ha reguleringer som sikrer gode tilbud i hele landet. Kanskje må vi også se landet litt ulikt fordi behovene er forskjellige. I byer som Oslo kan drosjeregelverket mykes opp, mens det i distriktene er viktig å beholde ordninger som sikrer dagens drosjetransport. Hvordan vil statsråden håndtere selskaper som Uber, samtidig som drosjetilbudet i distriktene blir minst like godt som det er i dag?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-10-10:
Det er mye som er bra i norsk skole, og det er det først og fremst tusenvis av lærere som gjør en stor og viktig jobb hver eneste dag, som skal ha æren for. Læreren er faktisk nøkkelen til den gode skolen og til å løse utfordringene elevene møter i skolehverdagen. Det er derfor alvorlig når SSB kan melde at vi vil mangle 3 600 lærere i 2035. Dette trengs det politisk handling for å motvirke. Et grunnleggende viktig tiltak, etter Kristelig Folkepartis oppfatning, for å sikre tidlig innsats i skolen er å sørge for økt lærertetthet på alle klassetrinn – og spesielt de laveste. Når hver lærer har ansvar for færre elever, ja, så blir det enklere å gi den enkelte elev tilpasset opplæring. Da blir også behovet for spesialundervisning mindre. Dette vet vi fungerer godt. Et bra eksempel er Dovre kommune, som har klart å bryte den negative trenden med økende behov for spesialundervisning gjennom økt satsing, tidlig innsats, økt lærertetthet og kompetanseheving, sammen med flere forskningsbaserte undervisningsopplegg. Her ble andelen elever med behov for spesialundervisning halvert på bare ett år og har faktisk siden ligget på under 5 pst. Det er ca. halvparten av gjennomsnittet i landet for øvrig. De siste årene har det kommet flere faglige anbefalinger om økt lærertetthet. Tidstyvundersøkelsen, som Fafo utførte på vegne av Utdanningsforbundet, viste at tre av fire lærere mente de ikke hadde tid til å utføre arbeidsoppgavene sine på en skikkelig måte. Derfor har Utdanningsforbundet tatt til orde for en norm i grunnskolen som Kristelig Folkeparti i dag har fremmet. Kristelig Folkeparti er veldig glade for at vi de siste årene, i perioden som ligger bak oss, har prioritert økt lærertetthet på barnetrinnet og sammen med regjeringen og partiet Venstre fått på plass omtrent 1 700 nye lærerstillinger på 1.–4. trinn. Nå mener vi tiden er inne for å lage en norm som stiller krav til hvor mange elever hver enkelt lærer kan ha, slik at elevene sikres lik tilgang til skolens aller viktigste ressurs, som er læreren. Kristelig Folkeparti foreslår derfor en maksimalgrense for gjennomsnittlig gruppestørrelse per lærer på skolenivå: for 1.–4. klasse 15 elever og for 5.–10. klasse 20 elever per lærer. På Sørlandet ligger alt nå til rette for gjennomføring av store og viktige samferdselstiltak som knytter by og bygd sammen. Dette er et resultat av en storstilt satsing som de fire ikke-sosialistiske partiene har fått til. Landsdelen har også gode forutsetninger for å kunne etablere nye datasentre. Her trenger vi tilgang på fiber nasjonalt og mot utlandet som kan gi en god kapasitet. Det vil derfor være en sentral oppgave å få denne fiberinfrastrukturen på plass ved hjelp av statlige midler.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
President – jeg håper du er klar. Disse forslagene er viktig for alle de angår. På vegne av representantene Lars Haltbrekken, Kari Elisabeth Kaski, Arne Nævra, Torgeir Knag Fylkesnes og meg selv vil jeg framsette forslag om å gjennomføre Stortingets mål i klimaforliket om å kutte norske klimagassutslipp fram mot 2020. På vegne av representantene Solfrid Lerbrekk, Nicholas Wilkinson og meg selv vil jeg sette fram forslag om å sikre økonomisk trygghet for foreldre til alvorlig syke barn gjennom pleiepengeordningen. På vegne av representantene Freddy André Øvstegård, Karin Andersen og meg selv vil jeg framsette forslag om å sikre et trygt og stabilt barnevern uten profitt. På vegne av representantene Mona Lill Fagerås, Solfrid Lerbrekk og meg selv vil jeg sette fram forslag om profittfri barnehage. På vegne av representantene Lars Haltbrekken, Torgeir Knag Fylkesnes og meg selv vil jeg sette fram forslag om at det ikke skal gjøres strukturendringer i fiskeriene før etter at Stortinget har gjennomført en helhetlig gjennomgang av strukturpolitikken. På vegne av representantene Kari Elisabeth Kaski, Freddy André Øvstegård, Karin Andersen og meg selv vil jeg sette fram forslag om rettferdig og fattigdomsbekjempende barnetrygd. På vegne av representanten Petter Eide og meg selv vil jeg sette fram forslag om å stanse eksport av våpen og forsvarsmateriell og flerbruksvarer til landene som intervenerer i Jemen, og ta initiativer for å ansvarliggjøre partene i krigen for brudd på humanitærretten og eventuelle krigsforbrytelser. På vegne av representantene Mona Lill Fagerås, Nicholas Wilkinson og meg selv vil jeg framsette forslag om flere lærere i skolen – mer likeverdig og tilpasset opplæring for elevene. På vegne av representantene Mona Lill Fagerås, Freddy André Øvstegård og meg selv vil jeg sette fram forslag om kompetansekrav for undervisning uten tilbakevirkende kraft. På vegne av representantene Petter Eide, Karin Andersen og meg selv vil jeg sette fram forslag om at Norge må utrede muligheten for å signere atomvåpenforbudet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Den bekymringen deler SV, og vi ser fram til å samarbeide om forslag som gjør at vi kan få økt kontroll med arbeidslivet vårt. Det betyr f.eks. å styrke arbeidsmiljøloven, det betyr å styrke Arbeidstilsynet, det betyr å øke straffene for brudd på bestemmelsene i arbeidslivet, og – som representanten Tvedt Solberg peker på – det betyr å gjøre noe med den dramatiske situasjonen når det gjelder misbruk av innleie av arbeidskraft i norsk arbeidsliv. SV mener det har gått så langt at svaret må være å forby bemanningsbransjen i den form den har i dag. Den bør begrenses til det som er ren vikarformidling, og ikke til den økende rollen den har fått i norsk arbeidsliv. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet også har signalisert en større vilje til å diskutere hvordan vi håndterer arbeidsinnvandringen. Arbeidsinnvandring må ikke bli en brekkstang for å dumpe lønns- og arbeidsvilkår i det norske arbeidslivet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Klimapolitikken blir taperen når man gir makt til partier som ikke bryr seg om klimautfordringen. Jeg tenker også at Arbeiderpartiet nå har fått en gyllen mulighet til å vise Venstre og andre partier at Arbeiderpartiet er villig til å få til mer i klimapolitikken enn det høyresiden har vært. Dessverre har historien i norsk politikk ofte vært at de grønne partiene har stått mot de grå partiene, og at Arbeiderpartiet har vært et av de grå partiene. Men nå begynner vi med blanke ark. Jeg ser fram til samarbeid med Arbeiderpartiet. SV har lansert 42 konkrete forslag for utslippskutt. Arbeiderpartiet har nå en gyllen mulighet til å vise at Arbeiderpartiet er klar til å være grønnere enn høyresiden i norsk politikk, og jeg gleder meg til å hjelpe Arbeiderpartiet på veien til det.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Høyre har brukt enhver mulighet til å få debatten om velferdsprofitt til å spore av og handle om noe annet enn det den handler om. SV er for private barnehager. Vi er de fremste forsvarerne av de små private barnehagene, som taper under den regjeringen som sitter nå. Det vi er imot, er at penger som er bevilget til barnehager, skal gå til profitt, til rike eiere, havne i skatteparadiser, brukes til noe helt annet enn det som var hensikten med pengene. Det er Høyre som har et forklaringsproblem. De må forklare hvorfor det er ansvarlig bruk av skattebetalernes penger at penger som folk tror skal gå til trygghet for barn, til god omsorg for barn, isteden går til å gjøre noen rike mennesker rikere, eller oppkjøpsfond enda mer lønnsomme. Det er meningsløs bruk av skattebetalernes penger. Det vi vil ha, er et enkelt, folkelig og fornuftig vedtak om at hver krone som bevilges til barnehager, skal gå til barnehager, i både private og offentlige barnehager.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
0–4: Jeg hadde ikke ventet at det var en kollega fra Hordalandsbenken som skulle ta opp Branns siste resultat. Det synes jeg var dypt illojalt(munterhet i salen) (munterhet i salen) Det SV vil ha, er en flytting av skatt fra arbeid til eiendom. Alle beregninger som er gjort – av det Finansdepartementet som styres av Siv Jensen – viser at vårt forslag til nasjonal eiendomsskatt vil redusere ulikhet i Norge. Det er ikke mulig i dag å få til et mer rettferdig skattesystem, å gjøre noe med økende ulikhet, uten også å tørre å se på hvordan boligmarkedet styres i Norge – eller ikke styres i Norge. Manglende skattlegging gjør at prisene eksploderer, at unge forretningsmenn kjøper boliger istedenfor å starte bedrifter, og det går ut over dem som har minst, ut over de unge som skal inn på boligmarkedene, og ut over dem som har de laveste lønningene og den laveste kapitalen i utgangspunktet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Jeg ser fram til samarbeid med representanten Enger Mehl og Senterpartiet i veldig mange saker. Det vil nok også bli sånn i Stortinget i denne perioden at akkurat rovdyr er et av de områdene der våre to partier har ulik politikk. Vi må finne en måte for god distriktspolitikk og god landbrukspolitikk og sameksistere med en ansvarlig forvaltning av rovdyrene våre. Jeg mener at det Senterpartiet går inn for, altså at Norge i praksis ikke skal ta noe ansvar for å ta vare på ulven i det hele tatt, er feil, det vil sende feil signal ut i verden. Vi står ikke bare oppe i en dramatisk klimakrise, men også i en annen miljøkatastrofe knyttet til tap av biologisk mangfold. Det rike landet Norge må klare å ta vare på vårt mangfold. Det innebærer også rovdyrene. Og så skal det forvaltes på en måte som gjør det mulig å drive landbruk i hele landet og få til sameksistens med en god og ansvarlig forvaltning av rovdyr.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Byråkratiet har vokst så mye med Fremskrittspartiet i regjering at det koster en del penger å opprettholde det, det er helt riktig. Men de skatteøkningene SV går inn for – som altså kombineres med en omfordeling som gjør at folk som har en inntekt på under 600 000, vil komme ut i pluss – vil gjøre det mulig å bygge ut velferden vår og å utvikle morgendagens arbeidsplasser gjennom en aktiv statlig næringspolitikk. Det trengs hvis vi både skal ha økt verdiskaping og bevare små forskjeller i det norske samfunnet. Vår viktigste reform når det gjelder offentlig sektor, koster likevel ikke en eneste krone, og det er en tillitsreform for å bli kvitt dagens overstyring av offentlig ansatte. Det kan gi virkelig effektivisering, men da må vi tørre å stole på dem som jobber der. For øvrig synes jeg – etter skandalen i alt fra barnevern og eldreomsorg til søppeltømming i det siste – at begrepet «velferdsinnovatør» er et modig begrep å ta i bruk.
Jon Gunnes (Venstre), 2017-10-10:
På vegne av representanten Carl-Erik Grimstad og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om innføring av lobbyregister.
Jon Gunnes (Venstre), 2017-10-10:
Behandlingen av Nasjonal transportplan endte nesten uavgjort mellom vei og bane, og representanter fra Fremskrittspartiet, både statssekretærer og stortingsrepresentanter, ville i valgkampen kalle Fremskrittspartiet et jernbaneparti. De har lært mye, for å si det sånn. Venstre i Sør-Trøndelag gikk til valg på raskere, oftere og billigere buss og tog. Pris har f.eks. vært en utfordring på enkelte jernbanestrekninger. Mange opplever prisen på en togreise som høy i forhold til andre reisemåter, som bil, buss og til og med fly. Spørsmålet mitt til statsråden er: Ser statsråden den samme utfordringen?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-10:
På vegne av meg selv har jeg gleden av å fremme følgende fem forslag: om en nærnaturlov som gir varig vern av bymarker, byfjell og naturen i nærheten av der folk bor om en rusreform for å sikre skadeforebygging og individuell helsehjelp til rusavhengige om å stanse tildeling av nye letetillatelser på norsk sokkel om et løft for norsk sirkulærøkonomi gjennom gjenvinning av avfall for næringsaktører og kommuner om å fase ut bruk av miljøgifter i forbrukerprodukter
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-10:
Jeg gleder meg veldig til å samarbeide de neste fire årene med Venstre og andre partier som har innsett alvoret i klimaendringene. Jeg kaller det gjerne en frihetskamp – det er et godt begrep. Så synes jeg kanskje at representanten Skei Grande var litt vag i hvilke tiltak som er viktigst for Venstre for å sikre at vi kutter utslipp i Norge, utover skatte- og avgiftspolitikken. Jeg tror det er veldig viktig for forutsigbarhet i næringslivet at en også sier tydelig fra hvor man skal, og hvilke tiltak ellers de kan forvente seg. Ett område hvor Norge bidrar til mye utslipp, rent konkret også i utvinningen, er på sokkelen. Jeg ønsker å spørre representanten Skei Grande om jeg kan vente støtte fra Venstre i å stanse nye letetillatelser på norsk sokkel i kommende periode. Det betyr i praksis å avlyse 24. konsesjonsrunde og de tildelingene som vil skje da som ikke ennå er gitt.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-10:
Mitt spørsmål handler ikke om Gud, men om noe som jeg tror Gud er veldig opptatt av, nemlig etikk. Der har Miljøpartiet De Grønne og Kristelig Folkeparti av og til kanskje en felles og litt annen inngang til politikken enn jeg opplever at andre partier fokuserer på. Klimapolitikken kan man forstå ut fra et klimagjeldsperspektiv, som Norge har. Vi har det veldig godt i Norge og kan være glad for det. Men det forplikter oss kanskje enda mer til å gjøre mer for dem som ikke har det godt på grunn av klimakrisen. Det samme gjelder tap av artsmangfold, hvor Norge også har flere muligheter til å gjøre mer enn mange andre land. Vi forbruker veldig mye mer enn mange andre land. Så spørsmålet mitt gjelder hva Kristelig Folkeparti mener det grønne skiftet egentlig handler om. Noen mener at det bare er et teknologisk skifte, et skifte i hvordan vi løser problemer rent konkret. Mener Kristelig Folkeparti at det også kan være et kulturelt skifte,(presidenten klubber) et skifte i hvordan vi forholder oss til fellesskapet, som vi er gode til å forsvare i Norge, men som vi må(presidenten klubber igjen) utvide? (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-10:
Det var et veldig godt spørsmål, som jeg håper flere partier setter seg ned og tenker over i denne tiden. Jeg mener jo, som jeg var inne på, at det å endre mandatet til Statens pensjonsfond utland som det er snakk om – nå endrer de tallene seg fra dag til dag, men rundt 8 000 mrd. kr har Norge investert over hele verden uten at vi aner klimaeffektene av det – er noe som er veldig viktig at Stortinget ser på. Det vil ha stor effekt. Så må vi også bli flinkere til å forplikte oss når det gjelder utslipp nasjonalt. Jeg mener at det vi er inne på om klimabudsjetter, er noe av det viktigste partiene i Stortinget bør sette seg ned og snakke om. Det er ikke bare utslippene som er viktig, men hvordan de styres og også forvaltningen av klimapolitikken.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-10:
Jeg er faktisk enig i definisjonen av grønn vekst, som representanten Tybring-Gjedde er inne på. Problemet er bare at det grønne skiftet vil innebære veldig mye mer enn å vri det økonomiske systemet over til grønn vekst, som vil si at vi kan fortsette å ha en velstand som er like høy og kanskje til og med kan vokse selv om vi kutter utslipp. Det er fullt mulig, det er bare å være smartere i bruken av ressurser og teknologi. Så er spørsmålet om vi må gjøre mer. Det må vi nok. Til og med avfallsbransjen sier at vi må ha mindre avfall, og mange aktører og økonomer sier at vi er nødt til å se på forbruket vårt. Arbeidstider er noe som Miljøpartiet De Grønne ønsker å se på gjennom en reform. Det må skje med partene i arbeidslivet. Det er ikke noe strakstiltak. Måten man finansierer det på er f.eks. ved å sørge for at redusert arbeidstid gjør at også flere kan dele på arbeidet. Det kan føre til at flere kan stå i arbeid lenger også, fordi veldig mange klarer ikke, særlig med de tunge løftene i helsesektoren, å stå i arbeid så lenge som vi ønsker.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-10:
Nå er det fristende å svare på min andre dialekt, som er nordlandsk.(Munterhet i salen) Det kan bli en «battle». (Munterhet i salen) Det vi i Miljøpartiet De Grønne gjør i vår alternative grønne transportplan, er å omprioritere ganske stort innenfor transporten. Det betyr at vi har mye penger som de ikke har, til f.eks. kollektivsatsing, til jernbaneutbygging over hele landet og elektrifisering av de eksisterende strekningene som ennå ikke er elektrifisert. Det betyr også at vi har mer til f.eks. bymiljøpakker, som styrker byene og transportsektoren i byene. Så jeg mener at en grønn transportpolitikk gir en mye bedre og lettere hverdag for folk flest, som Fremskrittspartiet er opptatt av. Og jeg venter også litt på at Fremskrittspartiet skal oppdage at framtiden ikke ligger i at alle sammen må kjøre bil i kilometer etter kilometer på de lange avstandene.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-10:
Jeg er enig i analysen – at Miljøpartiet De Grønne havnet under sperregrensen er dårlig for Stortinget. Jeg ser også at flere av de partiene som gikk fram, har vært opptatt av å løfte miljø og klima. Jeg mener også at miljø og klima ble en av hovedsakene i en valgkamp som ellers egentlig manglet hovedsaker. Jeg tror at det er veldig mange velgere i år som har gått til valgurnene og hatt miljø og klima som sin aller viktigste sak. Spørsmålet for vår del er hvorfor ikke Miljøpartiet De Grønne fikk flere av de velgerne. Det er noe vi klør oss i hodet over, og som alle andre partier også gjør over sin valgoppslutning. Men jeg tror at vi skal få til mye i denne stortingsperioden med de folkene som nå har kommet inn, og jeg tror det er viktig at vi nå ser framover. For Miljøpartiet De Grønnes del ønsker vi å samarbeide med alle partier som vil samarbeide med oss om klimapolitikken.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-10:
Det viktigste er hvor mye vi faktisk klarer å kutte, og jeg tror at vi og Venstre av og til er uenige om hvordan vi kommer dit. Det er greit nok. Det skal også sies at Oslo ligger helt i rute for å kutte utslippene etter egne mål om bare Stortinget hadde tvunget regjeringen til å gjennomføre Klemetsrudanlegget, slik at vi kunne vært i rute der. Det står for veldig mye av utslippene i Oslo. Representanten er inne på EU. Jeg vet ikke om det menes at jeg skal kommentere den delen av replikken, men Miljøpartiet De Grønne mener at det lar seg gjennomføre å ha det samarbeidet, og det bør vi ha, for EU ligger ofte foran Norge i klimapolitikken. Men det må ikke være noen hvilepute for å ha forpliktende utslippskuttmål i Norge og for klimabudsjetter – som jeg flere ganger har vært inne på at Oslo har innført – som gjør at vi faktisk når dem gjennom en styring av klimapolitikken.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-10-10:
I aller høyeste grad. Dette er noe av det viktigste for oss, og noe som vi egentlig bruker veldig mye tid på. Problemet i klimapolitikken er jo ikke at vi ikke har løsningene. Problemet er at vi må ha med oss folket, og vi må ha med oss Stortinget i den politikkutviklingen. Da handler det ganske mye om kommunikasjon, om hvordan man snakker om det. For eksempel i Oslo ser vi at vi kan kutte utslipp samtidig som vi lager bedre byrom, som er mer inviterende og mer inkluderende, som gjør det tryggere for eldre og barn å ferdes i gatene fordi det rett og slett er mindre friksjon i gatebildet. Det finnes mange sånne eksempler. Ikke minst tror jeg veldig mange nordmenn ønsker å være med og bidra til å kutte utslipp selv. Jeg tror for øvrig også at et grep er ikke å snakke så mye om å kutte utslipp, ikke snakke så mye om avtaler som er langt unna, om CO 2 -molekyler som ingen kan se, men å snakke om hvilke verdier vi faktisk står for.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
I likhet med representanten gleder jeg meg over høstflommen av gode forslag, som skal få positiv behandling i dette stortinget med nye konstellasjoner. Ordet «reform» betyr å gjøre ting bedre. Representanten kan være trygg på at Arbeiderpartiet vil være en pådriver for å gjøre ting bedre i hele vårt samfunn for å utnytte ressursene bedre, slippe fram folks initiativ og kunnskap og ha respekt for det. I offentlig sektor må vi fortsette arbeidet med å ta i bruk ny teknologi for å kunne gjøre ting på en bedre måte, slik vi hadde lang erfaring med i vår regjering – digitalisering, effektivisering. Men framfor alt tror jeg det er viktig å spille på lag med dem som jobber i denne sektoren, gi dem tillit og ikke styre dem ned til minste detalj, slik at de opplever at de blir rammet inne av byråkratiske, krevende og fordyrende løsninger. Vi har den fremste ressursen i dem som jobber der, og da tror jeg at det er å kaste bort tiden med reformer for strukturendringer, med en regionreform som jeg i valgkampen kalte et makkverk av en reform – jeg mener det fortsatt er det – og med andre reformer som stort sett byråkratiserer framfor å gjøre ting mer effektivt og godt for folk.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Dette er en reform som representanten egentlig er imot. Han er imot det nivået, han er imot de regionene og har aldri brent for dem. Jeg skal komme tilbake senere i denne debatten og påpeke en del svakheter ved dem. Jeg mener det er et makkverk, for det skaper et veldig ubalansert Norge, og det er også en regionreform som nesten ikke har innhold for hva disse nye regionene skal gjøre. Derfor må vi gjøre dette på den måten som de har vist vei på i Trøndelag: To fylker har slått seg sammen etter gode og grundige prosesser nedenfra. De ser ut til å lykkes med noe av det samme i Agder, og det kan komme i noen andre deler. Arbeiderpartiet er helhjertet for og også pådriver. Så skal vi ha en skatte- og fordelingspolitikk som er både rettferdig og nødvendig. Og nå får vi se på torsdag, når statsbudsjettet kommer, hvilken evne regjeringen viser til å prioritere innenfor ansvarlige rammer og samtidig gjøre det viktigste for Norge til det viktigste i politikken, også i budsjettpolitikken. Da skal vi nok se på hvordan fordelingen skal bidra til at vi opprettholder gode tjenester, fornyer Norge og gjør det på en måte som folk kjenner seg igjen i, og hvor de også kan yte sitt beste.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg mener at det er mulig å finne gode ordninger for våre havnearbeidere og for de oppgavene de skal løse i norske havner, innenfor rammene av EØS-avtalen. Jeg mener at det innenfor denne avtalen er rom for å ivareta krav til både lønn, arbeidsbetingelser og vilkår, i tråd med norske tradisjoner, samtidig som vi også følger de prinsippene i EØS-avtalen som gjelder etableringer. EØS-avtalen har gjennomgående vist seg å være godt i tråd med å nå mål for norsk arbeidsliv. Den store utredningen vi hadde i 2012, viste at det gjennomgående var skjedd et løft for norske arbeidstakere, både på rettighetssiden, på inntektssiden og på de fleste andre områder. Så er det utfordringer som vi skal møte offensivt, men Arbeiderpartiet har tro på at vi kan gjøre det godt innenfor rammen av denne avtalen. En vei som skulle tilsi at vi sier opp avtalen eller går ut av den – som representanten tar til orde for – vil gjøre norske arbeidstakere mer utrygge og mer usikre når det gjelder både arbeid og rettigheter.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Det er en stor feilslutning fra representanten Limi – som jeg har mistanke om at han egentlig er klar over. Det skatteforliket som kom i Stortinget, hadde Arbeiderpartiet et vesentlig ansvar for, både for forslagene som ble fremmet, og for det som det ble flertall for. Vi skal selvfølgelig stå ved det. Da levde vi opp til noe fint i norsk politikk, nemlig at vi er enige om strukturen for skattesystemet. Vi kan ha litt ulikt syn på nivå. For øvrig hadde Arbeiderpartiet i sitt opplegg redusert verdifastsettelsen av såkalt arbeidende kapital til 80 pst. – mer enn det regjeringspartiene gjorde – for å gi en støtte til bedriftene som dette gjaldt. Vi skal gjennomføre skatteforliket, i tråd med avtalen. Vi har, som sagt, et annet syn på fordelingseffekten. Vi kan ha den samme strukturen for formuesskatten, selv om vi mener at satsene skal gjenspeile at de av oss med sterkest skuldre betaler noe mer. Derfor er skatteopplegget som vi gikk til valg på, og det vi står for her i Stortinget, helt i tråd med forliket. Det vil også representanten kjenne igjen når våre forslag kommer.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Når dette stortinget begynner sitt arbeid, vil Arbeiderpartiet gjennom arbeid i komiteene påse at det kommer en klar forventning til regjeringen om å vise hvordan den vil arbeide for nedrustning på et bredt felt, også på atomfeltet. Det skjedde i forrige periode, og skal skje også nå. Fordi Norge valgte å tre ut av det initiativet som den forrige regjeringen startet opp, og som jeg var aktiv i, ble resultatet av den prosessen, den traktaten som er vedtatt i FN, en annen enn den kunne blitt. Den er, slik den er i dag, ikke av en slik karakter at Arbeiderpartiet vil gå inn for signering av den. Men det betyr ikke at vi skal være passive på området atomnedrustning, hvor det trengs initiativ, også fra land som Norge. Derfor vil vi møte forslag som kommer i komiteen, på en konstruktiv måte. SVs forslag har per i dag i sin åpningstekst «signering og ratifisering». Det er vi ikke for. Men arbeidet for at vi skal være en pådriver innenfor dette området, er vi for, og vi kommer til å stille både krav og forventninger om dette. Jeg tror stortingsflertallet kommer til å vise regjeringen at den må stramme seg opp og komme med ny innsats på dette feltet.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Svaret på det første spørsmålet er nei, og svaret på det andre er ja. Det er kortversjonen. Jeg mener Arbeiderpartiet la fram mye viktig miljøpolitikk i valgkampen. Jeg nevnte noe på talerstolen, bl.a. finansiering av kollektivtransport i de store byene. Vi la fram forslag angående kyst og hav, fergeutbytting, nye oppdrag ved norske verft, å bruke miljøteknologipenger til også å skape arbeidsplasser innen ny teknologi og å få til løsninger som er bra både for miljø og klima. Så skal vi ta lærdom av hvordan valgkampen ga oss tilbakemeldinger. Men vi hadde klima som ett av våre hovedsatsingsfelt. Ja, det kommer ny politikk i neste periode, slik det gjorde i forrige – slik Arbeiderpartiet var pådriver for å få oljefondet ut av kull, slik Arbeiderpartiet medvirket til nye flertall på dette området. Det ble forsinket et år på grunn av representanten Skei Grande – dessverre, det skal sies. Men vi kommer til å komme med nye forslag, og vi kommer til å få en fraksjon og talspersoner for klima og miljø som kommer til å få Skei Grande til å bli målløs.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg har merket meg at både representanten Helleland og jeg har bilde av Hallingskarvet på kontoret vårt. Det skyldes at jeg elsker det fjellet, og det skyldes at Helleland kommer fra den dalen. Jeg har lært at på toppen av Hallingskarvet kan man se en sjettedel av Norge, men man ser bare halve Viken. Det vil si at man ser ikke til Halden. Nå er Buskerud-mannen Helleland i ferd med å bli Viken-mannen. Jeg lurer på hvordan han kjenner på det. Siden han er så opptatt av at dette skal bli bra for styringen av Norge og effektiviteten i Norge, skal vi nå organisere den videregående skolen fra Ål til Halden, Moss, Fredrikstad, samordne og få nærhet der. 1,2 millioner mennesker skal inn i denne regionen, dobbelt så stor i antall mennesker som neste region. Er dette en god struktur for Norge? Siden Hellelands innlegg var gjennomsyret av at nå skal vi alle være så konstruktive – og jeg har sagt at vi skal være et konstruktivt opposisjonsparti – er spørsmålet: Hvor konstruktivt flertallsparti er Høyre? Vil Høyre være med og se på dette på nytt, slik at vi får et Norge som vi kan være stolte av, av måten vi er organisert og innrettet på?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Dette var et typisk Høyre-svar. Jeg spurte om hva Helleland mente, og så kom han med hva Haabeth og Ryberg mener. Dem kan jeg snakke med, men fylkestingene i de tre fylkene har sagt nei. De har stemt nei til denne ordningen, de er imot den. Representanten Hareide, en av partnerne bak dette vedtaket, har sagt at dette er langt fra en perfekt reform, man må se nærmere på den. I den tonen som representanten Helleland trakk opp, som jeg synes var både mild og vennlig som representanten selv, ligger det at la oss sette oss ned og se på denne løsningen. Det kan ikke være slik vi ordner Norge rundt hovedstaden, med 1,2 millioner mennesker, når man attpåtil har satt seg imot. Spørsmålet mitt er igjen: Hva mener egentlig Høyre? Jeg vet jo at man ivret ikke for det tredje nivået. Nå er det en mulighet til å ta tak i dette igjen, gjøre det funksjonelt, ordne det slik at folk kjenner seg igjen i det. De forslagene ligger her i Stortinget. Vil representanten, i tråd med det innlegget han holdt, stille opp på den dugnaden?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg synes det var interessant å høre representanten Limi si at det nå skal forhandles om en regjeringsplattform. Det betyr kanskje at trontalen som vi hørte i går, skal justeres når en ny plattform ser dagens lys, og prioriteringene kommer inn der. For det blir jo interessant å se hvordan en del av det som representanten her trakk fram som krav fra Fremskrittspartiet, skal gjøres om til politikk. De lovet opp mot 50 mrd. kr i skattekutt i valgkampen og å avvikle eiendomsskatten uten kompensasjon til kommunene. Så har han i tillegg nå dratt opp scenarioer med ganske store oppgaver vi skal løse. Eldrebølgen kommer ikke fra 2030, den kommer fra 2020, tidlig i det tiåret, og man må begynne nå. Så spørsmålet mitt til representanten er: Hvordan har han tenkt å finne løsninger for samfunnet – og for kommunene – for å møte disse store oppgavene, samtidig som så store deler av inntektene skal bortfalle? Er det da et nytt syn etter fjorårets enighet når det gjelder ansvarlig bruk av oljepenger, for å bruke mer av dem, eller har han andre grep i såkalt effektiviserende retning?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Nå er det jo slik at når flere kommuner har tydd til eiendomsskatt, er det fordi de har funnet det helt nødvendig for å løse grunnleggende oppgaver knyttet til skole og eldreomsorg allerede. Jeg hører ofte representanten snakke om at kommuneøkonomien ble bedre i 2015 og 2016. Det snakkes ikke så mye om 2017 – for ikke å snakke om hva som kan komme i 2018 og 2019. Så jeg utfordrer fortsatt på det bildet av at man kan kutte eiendomsskatten og de andre store skattene – 50 mrd. kr var summen av de forslagene Fremskrittspartiet fremmet. Hvis man regner det ut, kommer man omtrent til det. Derfor mener jeg at det fortsatt er et uttrykk for en samfunnsretning som er stikk i strid med det representanten Helleland trakk opp – et samfunn med små forskjeller, med muligheter for alle og like muligheter til utvikling over hele landet – når man fjerner inntektsgrunnlaget for kommunene til å løse sine praktiske oppgaver. Så igjen: Hvordan har representanten Limi tenkt å løse de grunnleggende velferdsoppgavene når inntektsgrunnlaget for å løse dem forsvinner?
Trond Helleland (Høyre), 2017-10-10:
Etter en lang og spennende valgkamp og etter mange runder med evalueringer og diskusjoner om hva som gikk galt for Arbeiderpartiet, synes jeg at representanten Gahr Støre i dag varslet en ansvarlig politikk – han var opptatt av det – samtidig som vi før representanten Gahr Støre opplevde ikke en vårflom, men en høstflom av representantforslag som alle, iallfall mange av dem, har store kostnadssider. Hvis vi nå skal være mer påholdne med oljepengebruken, må vi gjøre noe for å effektivisere offentlig sektor, få offentlig sektor til å jobbe smartere, få offentlig sektor til å få mer ut av kronene. Da er spørsmålet til Arbeiderpartiet: Vil Jonas Gahr Støre bidra til nødvendige reformer, forlik og samarbeid for å bidra til at offentlig sektor jobber smartere, slik at vi kan gi mer rom for et bærekraftig velferdssamfunn?
Trond Helleland (Høyre), 2017-10-10:
Nå skal vi ikke gjøre denne runden kun til en runde om regionreform. Men det er interessant at de representantforslagene Arbeiderpartiet nå fremmer, vil gjøre om tre regioner og gå tilbake til syv fylker. Det er vel ikke et bidrag til en mer effektiv offentlig sektor som gir rom for å skape velferdstjenester. De videregående skolene ligger der, men det er administrasjonen, det å ha mer samordnet realpolitikk osv., som blir viktig. Det å øke skattene kan vi gjøre bare en gang, og Arbeiderpartiet hadde forslag i valgkampen om å øke skattene med 15 mrd. kr. Etter vår mening er det et uttrykk for politisk latskap og kortsiktig tenkning. Det er ingen løsning å gå fra å bruke oljepenger til å bruke folks sparepenger, og derfor må en effektivisere. Hvorfor starter da Arbeiderpartiet denne sesjonen med å reversere en regionreform som de selv før har jobbet aktivt for å få til uten å ha lykkes?
Trond Helleland (Høyre), 2017-10-10:
Det er riktig at når en er på toppen av Hallingskarvet, på Folarskardnuten, ser en langt, men om en ser til Halden, er jeg ikke helt sikker på. Det jeg er sikker på, er at den konstruksjonen som er valgt, handler ikke om Halden og Haugastøl. Den handler om at den byen vi er i nå, er et gravitasjonsfelt for både Østfold og Buskerud. Jeg vil minne om at det var fylkesordfører Ole Haabeth i Østfold og fylkesordfører Roger Ryberg i Buskerud, begge fra Arbeiderpartiet, som tok initiativ til Viken, så det må ha vært tenkt tanker i Buskerud Arbeiderparti og Østfold Arbeiderparti som åpenbart er blitt overkjørt av partiledelsen. Vi skal være konstruktive, men når vi har inngått en skriftlig avtale med tre andre partier om en regioninndeling i Norge, regner jeg med at den avtalen står. Slik er det også når det gjelder Gahr Støre, jeg håper at de avtalene vi har inngått, kan videreføres. Så får vi diskutere det vi ikke har avtaler om.
Trond Helleland (Høyre), 2017-10-10:
Høyre mener det Arbeiderpartiet mente helt til partipisken smalt. I Buskerud var det et bredt flertall i fylkestinget for å gå inn for Viken. Så skjedde det et eller annet som gjorde at plutselig hadde alle snudd. Jeg tror det var et representantskapsmøte, det er vel ofte det som avgjør sakene i Arbeiderpartiet. Men fylkestingsgruppen var tydelig. Fylkestinget i Buskerud var tydelig. Jeg har ingen problemer med å forsvare Viken – heller det enn kunstige konstruksjoner. Arbeiderpartiet har jo egentlig ingen konstruksjoner, de vil bare tilbake til det gamle, dagens fylkesinndeling. Hvis vi skal ha en effektivisering av offentlig sektor, er jeg ikke redd for at de som søker seg inn på Ål videregående skole, blir sendt til Halden. Vi i Høyre er tilhengere av fritt skolevalg. Det gjør at en kan gå på videregående skole på Gol, i Numedal, på Ål. En trenger ikke reise til Østfold, selv om det sikkert er hyggelig å reise dit også. Det kan hende de har noen linjer og noen tilbud som vi ikke har i Buskerud, og det vil være positivt.
Trond Helleland (Høyre), 2017-10-10:
Jeg følte at det var jeg som spurte.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Trond Helleland (Høyre), 2017-10-10:
Jeg skal gi representanten Kjersti Toppe rett i én ting: Senterpartiet var det tydeligste opposisjonspartiet i denne valgkampen, i hvert fall når det gjaldt distriktspolitikk og sentralisering. Jeg hadde flere hyggelige runder med Trygve Slagsvold Vedum om distriktspolitikken. Der har vi litt ulike utgangspunkt, men jeg mener at samferdsel, det å satse på veibygging, binde landet sammen, det å stole på at privat næringsliv i distriktene klarer å skape nye jobber, viser seg å gi resultater. Reiselivet i Norge går så det suser, det er fantastisk utvikling i sjømatnæringen, distriktsnæringene går bra. De fylkene som er de typiske distriktsfylkene, har den laveste arbeidsledigheten, så der har vi en juvel som vi skal polere videre. Men det betyr ikke at vi kan si at offentlig sektor ikke skal gjennomgå endringer, og det er der vi opplever at Senterpartiet er litt bakstreverske. Men jeg mener at Senterpartiet har gitt veldig gode signaler nå etter valget, senest i Vårt Land, og jeg ser fram til et samarbeid med Senterpartiet i denne perioden, om reformer vi kan enes om.
Trond Helleland (Høyre), 2017-10-10:
Det er klart det gjør inntrykk på meg som Høyres parlamentariske leder at så mange sier nei til oljeboring i Lofoten. Det er nettopp derfor Høyre har vært tilhenger av å ha en konsekvensutredning. Det å vite hva en går til hvis en eventuelt skal starte oljeboring, må jo være noe som faktisk er ganske viktig. Vi er veldig opptatt av – som jeg var inne på i det forrige innlegget – både reiseliv og fisk. Lofoten er virkelig en juvel som har alle forutsetninger for å lykkes, og det er ingen som vil sette det på spill. Poenget med norsk oljesektor er at den er verdens sikreste og har utviklet seg stadig. Men det vi mener, er veldig enkelt. Vi ønsker å konsekvensutrede. Så vil det bli diskusjoner her i huset om det faktisk blir mulig å få til.
Trond Helleland (Høyre), 2017-10-10:
Svaret kunne vært veldig enkelt: Ja, det er vi innstilt på. Gjennom denne fireårsperioden som vi har bak oss, har vi virkelig utviklet klima- og miljøpolitikken i et godt samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti. Det har vært et av de mest dynamiske områdene, der veldig mye har skjedd. Mye har vært skapt underveis fordi vi har utviklet nye virkemidler, men vi ser hvordan den teknologioptimistiske tilnærmingen vi har på mange områder, nå gir resultater; elbilpolitikken, utslippspolitikken knyttet til ferger osv. Ny teknologi utvikles hele tiden. Vi står fullt og helt bak dette og mener det er smart for Norge å satse på en klimavennlig politikk, for det vil også være en viktig næring for Norge framover når oljen etter hvert begynner å få mindre betydning. Men det er en balanse her. Vi vet at olje og gass vil være – og er – viktig for finansieringen av AS Norge. Derfor må vi finne den balansen, og vi må skape rom for de gode klimaløsningene.
Trond Helleland (Høyre), 2017-10-10:
Et av hovedanslagene både i trontalen og i mitt innlegg var at vi må begynne å se på hva ting koster og hvordan samfunnet skal bruke de inntektene vi har. Det å utvide med fire nye uker vil ha en kostnad, og jeg regner med, og håper, at når det gjelder også alle andre gode forslag som er eller vil bli fremmet her i dag, vil Kristelig Folkeparti være med i en diskusjon om hvordan vi i så fall skal finansiere dette. Som Jan P. Syse sa i sin tid: «Vi politikere er ofte mot summen av alt vi er for.» Det er mange gode og ideelle målsettinger. Jeg er tilhenger av en lang pappapermisjon, jeg hadde selv en deling med min kjære kone som var ganske god: fifty–fifty. Det er mulig å få til. Men jeg ønsker at far skal ta et større ansvar, og det er det viktigste. Så må vi se hvordan vi kan få lagt til rette for det. Nå ligger det mange forslag på bordet, men det har en økonomisk kostnad, som jeg håper Kristelig Folkeparti vil være med og vurdere.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Arbeiderpartiet var med på en del forlik i Stortinget i forrige periode. Blant annet ble det et forlik om skattereformen, hvor det ble etablert enighet om å redusere skattesatser både for bedrifter og for personer og også redusere formuesskatten på arbeidende kapital – mens Arbeiderpartiet i valgkampen jo lovet at de ville øke skattene med 15 mrd. kr, nettopp det motsatte av hva skattereformen egentlig legger opp til. Kan vi tolke det som et signal om at Arbeiderpartiet ikke lenger vil bidra til en bred enighet i saker og på områder som er svært viktige – både for norske bedrifter, for norske skattebetalere og for verdiskapingen i Norge?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Det er jo slik at det ved inngangen av ny periode skal utformes ny politikk, og det foregår jo også noen samtaler på ikke-sosialistisk side. Det tar vi i tur og orden. Fremskrittspartiet har ikke lovet 50 mrd. kr i skattelette – det er nok andre som har lovet det på våre vegne. Men det er helt klart at vi ønsker å redusere skattenivået i Norge, og vi ønsker å avvikle eiendomsskatten. Eiendomsskatten utgjør en veldig liten del av kommunenes samlede inntekt, og vi vet at kommunene har hatt veldig gode resultater både i 2015 og i 2016, så det bør være fullt mulig å avvikle eiendomsskatten over tid. Dette er ikke noe som skjer sånn over natten, men over tid, slik at kommunene får anledning til å tilpasse seg et lavere skattenivå.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Jeg regner med at representanten Gahr Støre også har sett på KOSTRA-tallene, hvor man kan sammenligne kostnadsnivået i norske kommuner. Det vi ser, er at det er store forskjeller på de kommunene som har lave kostnader i sin tjenesteproduksjon, og dem som har de høyeste kostnadene, og som da driver minst effektivt. Altså: Bare ved å løfte de «dårligste i klassen» opp på nivå med de beste vil man hente ut en betydelig effektiviseringsgevinst. Og som sagt, eiendomsskatten utgjør en liten del av de samlede inntektene for kommunene. Jeg forholder meg til resultatene i 2015 og 2016, for det er kjente tall. Da kan vi dokumentere at økonomien i kommunene er veldig bra. Forhåpentligvis vil vi få en positiv utvikling videre. Det gjenstår å se, men vi vet at kommuneøkonomien per i dag er veldig bra, og vi vet at kommuner som har overskudd og et positivt driftsresultat, også har innført eiendomsskatt, uten at det egentlig er nødvendig, for å kunne utføre det som er de høyest prioriterte oppgavene – å levere tjenester til innbyggerne.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Dette ble egentlig en litt merkelig sammenblanding. For det første tror jeg at Senterpartiet ble irettesatt og korrigert nok ganger i valgkampen på denne påstanden om sentraliseringspolitikk. Den ble erklært død opptil flere ganger, selv om det ble hevdet at det var en politisk påstand som ikke kunne faktasjekkes. Er det noe Høyre og Fremskrittspartiet har gjort i foregående periode, i samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti, er det nettopp å styrke beredskapen, bevilge mer penger til flomsikring, til rassikring, til utbedring av tunneler, osv. Det har vært en høyt prioritert oppgave. Det har blitt bevilget penger over statsbudsjettet, og dette er selvfølgelig noe som gjøres i samarbeid med kommuner og fylker, for det er ofte de som har det operative ansvaret. Men det skal ikke være noen tvil om at ansvaret for å bevilge penger ligger her, og på regjeringsnivå, og det vil det fortsatt gjøre også i denne perioden.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Absolutt ikke. Det er nettopp det at vi har et godt utbygd sosialt sikkerhetsnett som skal skape forutsigbarhet og trygghet for folk flest i Norge. Så er vi heldigvis i den situasjonen at de aller fleste klarer å forsørge seg selv og sine. Men vi vet at det er noen som ikke gjør det, og det er der vi må målrette tiltakene. Det jeg tror vi vil oppleve nå fremover, er at om det ikke blir mindre rammer, så blir det en litt annen budsjettsituasjon, og det betyr at vi må tørre å tenke litt nytt. Vi må se på hvordan vi kan utnytte disse ressursene våre bedre for å få bedre resultat, og kanskje bruke mindre penger. Jeg er veldig uenig i det som til tider synes å være opplest og vedtatt i norsk politikk, at man hele tiden skal fokusere på bevilgningenes størrelse, men svært lite på resultatene, og det er vi nødt til å snu.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Jeg kan glede representanten Elvestuen med at nå har også jeg kjøpt elbil, og trives veldig godt med det, ikke minst – selv om det er en kombinasjon av flere ting – fordi det er lønnsomt. Fra spøk til alvor: Ja, jeg tror at det som er det viktigste i tiden fremover, er å klare å komme dit hen at man balanserer avgiftspolitikken i enda større grad når det gjelder bil. Nå har vi i foregående periode, sammen med Venstre, fått gjennomført endringer i engangsavgiften, nettopp for å premiere biler med lave utslipp, ikke nødvendigvis null, men lave utslipp, og det har kommet norske forbrukere og norske bilkjøpere til gode. Så har det aldri vært meningen at elbilfordelene skulle vare evig. Det er i første omgang avgrenset til 2020. Jeg tror at vi er nødt til å forberede oss på den situasjonen som vil oppstå ved at man fortsatt skal premiere biler med lave utslipp, men det er ikke sikkert at det avgiftssystemet blir utformet på samme måte som i dag.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Det er et veldig viktig område Hareide her tar opp, og vi ser også at det er et vanskelig felt. Vi ønsker ikke å sette for store begrensninger på mulighetene som oppstår ved å bruke ny teknologi. Samtidig må den teknologien også håndteres og utøves med stor varsomhet, for det kan bli et etisk dilemma. Ingen ønsker et sorteringssamfunn, overhodet ikke. Det skal være like muligheter for alle, og man skal ikke kunne velge bort noe. Men samtidig er det noen som ønsker å bruke denne teknologien til å oppnå noe som de alternativt ikke gjør. Så jeg ser at det har to sider, og jeg tror at det er viktig å belyse det, spesielt det etiske, men ikke nødvendigvis å forby det.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Som vi er kjent med, er partiene i Norge uenige i spørsmålet om hvordan Norge på best mulig måte kan bidra til at verden kvitter seg med atomvåpen. Regjeringspartiene understreker at de ikke ønsker at Norge skal slutte seg til forbudet mot atomvåpen, men det er derimot noe usikkerhet rundt Arbeiderpartiets posisjon. Representanten Gahr Støre nevnte heller ikke noe om dette i sitt innlegg. De siste dagene har man i mediene fått inntrykk av at Arbeiderpartiet støtter arbeidet for et internasjonalt forbud, men det er uklart om Arbeiderpartiet støtter SVs initiativ om å få utredet en mulig prosess med sikte på at Norge slutter seg til dette. Mitt spørsmål til Gahr Støre er derfor om Arbeiderpartiet vil støtte regjeringens avvisende linje eller om Arbeiderpartiet vil samarbeide med SV for å finne en konstruktiv rolle for Norge for hvordan vi kan bidra til at verden kvitter seg med atomvåpen.