Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-11-25:
Gode og forutsigbare rammebetingelser for fiskeflåten er en hovedsak for Høyre i fiskeripolitikken. Selv om fiskerinæringen er viktig for å sikre «lys i husan», må fiskerne ha rammebetingelser som andre konkurranseutsatte næringer. Distriktspolitiske formål må altså ikke overskygge det faktum at fiskerinæringen, som andre næringer, må ha gode rammebetingelser for å produsere sunn mat til folket, økonomisk overskudd til eierne, skatteinntekter til samfunnet, trygge arbeidsplasser og aktivitet og bosetting langs kysten. Situasjonen til fiskerinæringen har vært krevende. Høye drivstoffpriser og konkurranse om til dels statssubsidiert arbeidskraft har vært en del av hverdagen. NOx-avgiften, et av Regjeringens virkelig store feilgrep på fiskeriområdet, gjorde heller ikke situasjonen bedre. Effekten av et høyt kostnadsnivå er at fiskeriene får svekket lønnsomheten. Resultatet er at kvoter ikke blir fisket opp, og at industrien ikke får tak i det råstoffet den trenger. Antall sysselsatte i hvitfiskeindustrien har dermed gått ned med ca. 3 000 årsverk, eller 46 pst., i perioden 1995–2005. Det er selvfølgelig flere faktorer som har spilt inn, men lønnsomheten i fisket er en del av dette. Selve reguleringen av måten fisket foregår på, er avgjørende. Dess mer effektivt fiske, dess større verdiskaping og dess mindre bruk av drivstoff. I Dagens Næringsliv 26. april kunne man lese at det stod fiskekvoter for en halv milliard kroner ufisket i 2007. Ifølge Fiskebåtredernes Forbund stod tilsvarende mengde kvoteverdier ufisket igjen etter 2005-sesongen bare når det gjaldt torsk, hyse og sei. Dette er i stor grad tapt aktivitet for fiskerinæringen og tapte muligheter for kystnæringslivet vårt. Hvis et fartøy kan avgi en gjenstående rest av en kvote, såkalt slump, til et annet fartøy som uansett skal ut på tokt, vil man kunne spare både drivstoff og miljøutslipp. Den såkalte slumpfiskeordningen skal dermed bidra til fleksibilitet i havfiskeflåten. Dette handler om å finne gode løsninger for det praktiske fisket til havs. Ordningen har imidlertid hatt en del ganske firkantede krav som har begrenset bruken. Høyres forslag av 22. mai i år gikk derfor ut på å bedre slumpfiskeordningen, slik at fisket kunne bli mer effektivt og kvotene bedre utnyttet. Det er positivt at Regjeringen har respondert på forslaget og tilsvarende krav fra fiskerinæringen. Endringene i slumpfiskeforskriften av 17. oktober nå i høst er, som saksordførerens talsperson konstaterte, i tråd med intensjonene i vårt forslag. Høyre støtter derfor endringene, som innebærer at kravet om at enbåtsrederi må inngå tre års kontrakt om samarbeid for å kunne benytte slumpfiskeordningen, blir fjernet enbåtsrederi gis anledning til å samarbeide med flerbåtsrederi, og omvendt fartøy som overfører kvote til et annet fartøy, ikke lenger må tas ut av annet fiske og skjæringsdatoen for slumpfiskeordningen, 1. oktober, er fjernet for alt fiske bortsett fra torsk Videre kreves det at fartøy som avgir kvote, må ha fisket halvparten av kvoten før det fartøy som mottar kvoten, kan starte fisket. Dette kom fra Fiskarlaget og skal hindre at fartøy som ikke hadde planer om å delta i fisket, likevel skal kunne selge 20 pst. av kvoten under slumpfiskeordningen. Komiteen har merket seg at fiskeriministeren vurderer ytterligere tiltak for å bedre kvotefleksibiliteten, bl.a. å endre kvoteåret og etablering av en kvotebank for overføring av kvote fra et år til et annet. Dette er positive skritt fra Regjeringen som vi slutter oss til. Vi må likevel ta hensyn til at en nesten samlet fiskerinæring ved Fiskarlaget, FHL og Innovasjon Norge vil gå lenger enn Regjeringen. Det viktigste forslaget de står fast på, er å øke prosentandelen for maksimalt slumpfiske fra 20 pst. til 30 pst. Dette er et sterkt virkemiddel, da det i realiteten betyr en 50 pst. økning i forhold til dagens opplegg. Videre mener næringen at skjæringsdatoen også må fjernes for torsk. Disse forslagene blir fremmet på nytt av Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti. Jeg kan ikke se noen god grunn til å si nei til forslagene når signalet fra næringen er så tydelig. Regjeringen begrunner motstanden mot 30 pst. med at dette – i motsetning til 20 pst. – ikke er en slump som ikke ville bli fisket på grunn av manglende eller marginal lønnsomhet. Jeg synes ikke denne argumentasjonen er spesielt overbevisende eller klargjørende. Jeg tror mange fiskere kan øke lønnsomheten, spare drivstoff, øke kvoteuttaket og øke volumet til fiskeindustrien dersom denne grensen økes videre til 30 pst. Det går et skille i norsk fiskeripolitikk mellom dem som er glad i reguleringer, og dem som er opptatt av et robust og framtidsrettet fiske med god lønnsomhet og trygge arbeidsplasser. Høyre tilhører definitivt den siste gruppen, og derfor ønsker vi ytterligere forbedringer i slumpfiskeordningen for å bedre effektiviteten og lønnsomheten i norsk fiskerinæring.