Tage Pettersen (Høyre), 2019-05-28:
La meg starte med noe statsråden var inne på i sitt første innlegg. Det er flere steder enn presselosjen vi gjerne skulle sett flere til stede under denne debatten. Men la meg uansett starte med å takke interpellanten for å løfte et viktig tema i samfunnsdebatten, et tema som ikke minst er svært relevant når vi i disse dager jobber med mediemeldingen her på Stortinget. Jeg vil også benytte anledningen til å takke statsråden for hennes gode tilnærming til problemstillingene. Som de begge har vært inne på, er de redaktørstyrte mediene den viktigste bærebjelken i vårt demokratiske samfunn, og mediemeldingen er også gjennomgående tydelig på dette. De aller største utfordringene vi står overfor, er kampen om tid, kampen om befolkningens betalingsvilje og kampen mot de store internasjonale musklene hos aktører som Facebook og Google. Jeg lar imidlertid de utfordringene ligge i akkurat dette innlegget. Jeg vil adressere tre hovedutfordringer som vi – både politikere og bransjen selv – må ta på største alvor, og som vi kan gjøre noe med på relativ kort sikt. For det første må vi ha en mediepolitikk som bidrar til et stort mangfold av redaktørstyrte medier, og en mediebransje som er i stand til å innovere og utvikle seg, slik at de til enhver tid er relevante og tilgjengelige. Mediemeldingen gir mange gode svar her. For det andre må bransjen utvikle medieplattformer og virkemidler som gjør nyheter interessant for dagens ungdom. For å sikre et godt ordskifte er vi avhengige av at den oppvoksende generasjonen finner det attraktivt å få tilgang til nyheter, utover det algoritmene tilbyr dem. For det tredje må samfunnet sette den eldste delen av befolkningen i stand til å kunne skille reelle nyheter fra falske nyheter. Dette er, som nevnt, berørt i en helt fersk rapport fra Medietilsynet, og jeg vil bruke litt tid på akkurat denne gruppen i dette innlegget. Halvparten av de over 60 år sliter med å gjenkjenne om en nyhetssak er falsk eller ikke, viser undersøkelsen. Vi trenger et krafttak for å øke den kritiske medieforståelsen blant dem over 60 år. Kritisk medieforståelse er den kunnskapen og de ferdighetene hele befolkningen trenger for å orientere seg og ta informerte valg om medieinnholdet de konsumerer, lagrer og ikke minst deler. I alt er det fem funn om den eldste aldersgruppen som bør bekymre oss: Mange over 60 år har lavere digitale ferdigheter, noe som har betydning for den kritiske medieforståelsen. Eldre har lavest forståelse av hvilke digitale aktiviteter som påvirker innholdet man eksponeres for. Bare tre av ti klarer å gjenkjenne alle kilder i et nettsøk. Halvparten av de over 60 år gjenkjente ikke, eller var usikre på, om en nyhet var falsk eller ikke. De eldre har færre metoder for å sjekke om en sak er falsk. De eldre er vant til nettopp å forholde seg til redaksjonsstyrte medier, der redaksjonen jobber etter Vær Varsom-plakaten og Redaktørplakaten. Sosiale medier, blogger og algoritmer forholder seg, som vi vet, ikke til slike standarder, og det kan derfor være krevende å vite hva som er sant og ikke i jungelen av informasjon. Samtidig vet vi også at de eldre er de mest nyhetssultne av oss, og vi må derfor sikre oss at de er i stand til å skille falske nyheter fra andre. Dette viser oss at de redaktørstyrte mediene har en viktigere rolle enn noen gang. I mediemeldingen foreslås det å opprette et uavhengig råd for fordelingen av mediestøtten. Mediestøtten bør i større grad bidra til innovasjon og utvikling i mediebransjen. En viktig oppgave for rådet bør bli å se på hvordan vi kan løfte nettopp denne utfordringen gjennom de ulike støtteordningene. Mange medier er allerede flinke til å innovere for å sikre at de unge får tilgang til det redaktørstyrte mediemangfoldet. Like viktig vil det være å tenke nytt når det gjelder den eldste målgruppen. Regjeringen og kommunene jobber med å rulle ut Leve hele livet, landet rundt. Her kan det f.eks. være fornuftig å løfte inn aspekter knyttet til kritisk tenkning og sette de eldre i stand til å avdekke falske nyheter som en del av den digitale opplæringen.