trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-04-22:
Først vil jeg takke både statsråden, selvfølgelig, som måtte komme hit i dag, og representantene fra Fremskrittspartiet og fra Høyre som faktisk deltok i debatten. Jeg vet ikke hvorfor ikke andre gjorde det, dette er uansett viktig. Det kan muligens tenkes at man føler at man har fått sagt sitt fra denne talerstolen. Jeg har i alle fall lyst til å kommentere de to innleggene som har vært. Når det gjelder representanten Vigdis Giltun, er jeg veldig enig med henne, og jeg tror det er helt riktig at finansieringssystemet har veldig stor betydning for samhandling. I likhet med Giltun er jeg glad for at finansieringssystemet nå blir sett på med nye øyne. En kommentar til intermediære avdelinger, som også statsråden var inne på: Jeg tror det er veldig gode tiltak. Det er bedre for pasientene, og det er samfunnsøkonomisk nyttig. Men jeg har lyst til å spørre statsråden om det kan tenkes at man burde se nærmere på systemet knyttet til finansiering nettopp av intermediære avdelinger. Det er også min erfaring fra de mange turene der jeg har vært rundt og sett på en del slike avdelinger, at det er mye fokus og mange diskusjoner knyttet til økonomien og til hvor mye hver enkelt - spesialisthelsetjenesten, henholdsvis kommunene - skal betale. Så til representanten Lønning. Jeg er enig i at det svikter i overgangene. Vi har ikke et sømløst, helhetlig system. Vi er ikke der i dag, dessverre - og det må vi alle ta ansvar for - at pasienten opplever at ting går på skinner, at pasienten ikke behøver å bry seg om det skjer i kommunene eller i spesialisthelsetjenesten. Der er vi ikke. I tillegg har jeg lyst til å si når det gjelder fastlegereformen: Ja, vi er nødt til, og det er også min mening selvfølgelig, å inkludere fastlegene når vi snakker om kommunehelsetjenesten. De er portvakter, og de skal være det. Etter min mening brukes de for lite når det gjelder samhandling, og også der kan det tenkes at det bør gjøres noen grep i forhold til hvordan man kan jobbe bedre sammen. Til sist vil jeg nevne det som vi har sett i en del andre land, dette med å følge et pasientløp mer enn å følge nivåene i helsetjenesten, altså å legge til rette for et helhetlig pasientløp ut fra det sykdomsbildet pasienten har, og lage noen flere standardiserte opplegg som vil gi forutsigbarhet både for pasienten og for det behandlende personalet. Jeg tror dette i mange tilfeller, innenfor mange behandlingstyper og ulike sykdommer, vil kunne gjøres med hell. Jeg er utålmodig på pasientenes vegne. Selv om vi ser for oss at dette er mye arbeid, må vi virkelig gå i gang alle sammen og bidra så godt vi kan. Det skal vi gjøre fra Stortingets side, og jeg ønsker selvfølgelig at statsråden så snart som mulig kommer tilbake og forteller hvordan verden ser ut om et halvt år, et år, og om vi er på rett vei. Det er viktig for oss alle.
Rune J. Skjælaaen (Senterpartiet), 2008-04-22:
Jeg vil også berømme representanten Sjøli for at hun alltid er engasjert i forhold til at vi skal ha en god fødsels- og barselomsorg i landet vårt. Det er et godt initiativ. Ellers synes jeg det er veldig bra at statsråden foran denne sommeren har tatt initiativ overfor helseforetakene når det gjelder sommerstengte fødeavdelinger. Det er veldig bra. Jeg synes også det er positivt at statsråden er ærlig på at ikke alt innenfor fødsels- og barselomsorg i landet vårt fungerer godt nok. Jeg er derfor glad for at statsråden varsler at hun vil komme med en stortingsmelding om føde- og barseltilbudet i landet vårt i løpet av 2008. Jeg merket meg også at statsråden sa at vi ikke har lyktes i å skape den nødvendige tilliten i befolkningen til at tilbudet er godt nok og trygt nok - det gjelder både følgetjenesten og barseltilbudet - og at vi har noen utfordringer i fødeselsomsorgen, kanskje særlig knyttet til distriktene. Når vi snakker om fødetilbud, engasjerer det. Det engasjerer veldig sterkt, fordi folk er opptatt av at man skal føde trygt. Da Stortinget i 2001 på en måte plasserte fødeinstitusjonene på nivåer etter antall fødsler, var det ett forsøk fra Stortingets side på å skape noen gode rammevilkår og sikre at folk fødte på de rette stedene, ut fra den risiko som hver fødsel innebærer. Derfor synes jeg det er interessant når statsråden i dag viser til at tilsynet med fødeinstitusjonene i 2004 ikke viste en sammenheng mellom antall fødsler og antall avvik, og at hun varsler at det bør vurderes om det bør utarbeides bedre mål på kvalitet enn de angitte grensene for antall fødsler. Det tror jeg faktisk er en veldig klok tilnærming - også at det faktisk er kompetansen hos personalet som er det avgjørende for om man kan føde trygt eller ikke, og ikke nødvendigvis den inndelingen som Stortinget har gjort tidligere. Jeg ser fram til at vi får denne stortingsmeldingen, og at vi da virkelig kan gå inn og drøfte hva som skal til for å skape den nødvendige og gode tillit i befolkningen i forhold til både fødsel, barsel og oppfølging i hele svangerskapet.
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2008-04-22:
Også eg vil takke representanten Sjøli for at vi fekk dette temaet på bordet her i dag. Det er også interessant at ein del av eksempla som representanten Sjøli nemner, gjeld - slik eg, som verkeleg kjem frå distrikta, ser det - relativt sentrale strok. Ho nemnde St Olavs Hospital som eit eksempel. Så eg vil fokusere på dei små fødeavdelingane i distrikta, der det verkeleg er lang veg til alternative fødetilbod. Å ha eit godt fødetilbod i rimeleg nærleik, og ikkje fleire timar unna, er det som skaper tryggleik hos dei som skal føde, og ikkje minst hos den nære familien. Elles er også eg glad for at statsråden poengterte at det ikkje er dokumentert, slik representanten Skjælaaen nemner, fleire avvik ved små enn ved store fødeavdelingar. Eg trur det er viktig at statsråden sa det frå denne talarstolen. Ho sa også at her må vi finne andre kvalitetsmål enn talet på fødslar. Det må eg seie at eg blei veldig glad for å høyre, for det er ikkje kvantitet som gir kvalitet. Det betyr ikkje at vi ikkje skal leite etter kvalitet. Sjølvsagt skal vi det. Det må vere trygt, og det må vere god kvalitet overalt. Men eg trur at det som ligg under i utsegna til statsråden, er - som iallfall eg vil understreke - at vi ikkje kan ha A4-løysingar i eit land som Noreg. Vi har ulik topografi. Vi har lange avstandar og ulike klimatiske forhold. Finnmark blei nemnt. Den som har prøvd å reise i Finnmark, veit at der tek det nær sagt fleire timar frå tettstad til tettstad. Så det er klart at det er enorme forskjellar i landet. Langs kysten er det mange fjordar og fjell, osv. Vi er så ulike. Eg ser også fram til og var nøgd over å høyre at statsråden varsla stortingsmeldinga. Den varslinga av stortingsmeldinga vil, slik eg kan begripe det, også bety at ein sender ut eit signal til Sjukehus-Noreg om at no må det vere slutt på nedleggingsforslaga. No må ein høyre på kva «sjefen» seier, og så får ein take det til etterretning. Eg håpar iallfall at det er eit signal som når heim hos dei som sit med kalkulatorane. Heilt til slutt: Når det gjeld spørsmål om sommarstengde fødeavdelingar, har det vore sagt at det ikkje skal vere på grunn av økonomi aleine. Kva er det da som er grunnen? Jo, da bruker ein etter mitt syn eit fullstendig vikarierande argument og seier at ein ikkje får tak i fagfolk, at det skal vere ein grunn. Eg har litt erfaring med det å vere lokalsjukehusdirektør - eg var det i elleve år - og eg må berre seie at når vi visste at vi skulle drive sjukehus ved alle avdelingar alle månader i året, så var det ikkje noko problem. Dersom statsråden tydeleg og greitt meiner at ikkje noka fødeavdeling skal bli lagd ned - og gir tydeleg signal tidleg - skal det ikkje vere noko problem. Det er 100 pst. sikkert.
Inge Lønning (Høyre), 2008-11-03:
Hva er det som skiller tomtefestere på tomter som eies av Opplysningsvesenets fond fra alle andre tomtefestere i dette land? Det er jo det spørsmålet man må kunne gi et fornuftig svar på. Og hva er det som gjør at det er berettiget å pålegge Opplysningsvesenets fond en plikt som ingen andre tomteeiere i dette land blir pålagt? Det har jeg heller ikke hørt noe svar på. Vilkårlig overføring til tilfeldige personer – ja, det er vilkårlig å forskjellsbehandle tomtefestere, like vilkårlig som det er å forskjellsbehandle andre borgere, selvfølgelig. Tilfeldigheten ligger jo i at man altså velger ut 3 pst. av alle tomtefestere i dette land og gir dem en gave fra staten. Jeg skulle gjerne ha hørt statsråden kommentere det som jeg la stor vekt på i mitt innlegg, nemlig at forsvarlighetskravet under enhver omstendighet følger av Grunnloven § 19 og ansvarlighetsloven § 10, som åpner for at statsråder som opptrer på den måten som medlemmer av Regjeringen har gjort i denne sak, kan tiltales for riksrett.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-03:
Eg anbefaler Lagtinget å halda fast ved vedtaket som Odelstinget har gjort. Det er grundig dokumentert òg i innstillinga til Odelstinget at dette er greitt. Inge Lønning og andre forsøkjer no å revitalisera Lagtinget – nærmast å bera havre til ein hest som nesten er død. Det synest eg er påtakeleg. Me har hatt ein debatt tidlegare, om partnarskapslova, men no tek han ein ny runde rett før Lagtinget skal leggjast ned. Dei raud-grøne følgjer opp den anbefalinga dei har fått frå Lovavdelinga. Det vil eg absolutt anbefala Lagtinget òg å gjera. Så må eg berre kommentera ein påstand frå Lønning om at me skulle forsera ei saksbehandling her fordi me no skal gå av – tydelegvis. Den raud-grøne regjeringa har ikkje tenkt å gå av – tvert imot, me har tenkt å regjera langt inn i framtida, og forhåpentlegvis klara å halda Høgre ute av regjering. Det er vårt mål. At me forserer ei behandling av denne saka – det må vera grenser! Så vil eg berre heilt til slutt seia at når regjeringspartia seier at ein skal sjå på ein kompensasjon for dette, meiner ein jo sjølvsagt det. Det er alvorleg meint. Så eg anbefaler regjeringspartia å støtta innstillinga og lovvedtaket frå Odelstinget.
Jon Øyvind Odland (Senterpartiet), 2008-11-03:
Jeg er veldig enig med representanten Lønning i én ting, og det er at dette er en sak som virkelig fortjener en skikkelig debatt også i Lagtinget. Når det er sagt, og det er reist såpass mye tvil om Senterpartiets rolle i dette, er vi nødt til å presisere noe fra Senterpartiets side. Saken er en viktig del av Soria Moria-avtalen vår, der det var tre selvstendige partier som skrev under på at vi skulle gjennomgå både statlige fond og statlige eiendommer for å se om vi trenger tilpasning til en moderne tid. Dette er et resultat av den avtalen som Senterpartiet står fullt ut bak. Og når da Kristelig Folkepartis representant virkelig kjører skremselspropaganda her, at vi raserer barne- og ungdomsarbeidet i Den norske kirke, vil jeg med all respekt si: Dette er tøv! Vi har sagt veldig klart at dette ikke skal gå på bekostning av noe som har med barne- og ungdomsarbeidet å gjøre, og det skal heller ikke gå på bekostning av vedlikehold av bygningene til Den norske kirke. Dette ligger klart under. Det siste jeg ønsker å ta opp i dette korte innlegget, er vårt forhold til såkalte referansepersoner, til sakkyndige personer. Man bruker en professor Smith for alt hva det er verdt. Samtidig har Lovavdelingen en helt annen vurdering av saken. Senterpartiet ser virkelig fram til at vi får en skikkelig, juridisk vurdering av saken, også som en brekkstang for at vi skal kunne se på både fond og statlige eiendommer på en måte som virkelig kan komme folket til nytte framover.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-11-03:
Dette er bare en liten kommentar til statsråden, i og for seg til Kristoffersen også. Det har ikke kommet fram noen gode forklaringer på hvorfor man skal forskjellsbehandle tomtefestere i Norge. Det er jo det vi gjør her. Den generelle adgangen til å kjøpe tomt kom gjennom tomtefesteloven, og der ble det gjort en avveining i forhold til investeringer og hvordan tomtepriser hadde utviklet seg. Det kan man være enig eller uenig i, men det ble i hvert fall fastlagt. Nå er vi ute og pålegger OVF ytterligere å subsidiere festere, og det på en meget tilfeldig måte. Det har det kommet fram nok av historier om. Det er antakelig tomtefestere som ikke får noen gave, og så er det mange som får betydelige gaver – opptil 90 pst., som jeg var inne på – og gaver som nærmer seg 1 mill. kr. Det er et paradoks av en rød-grønn regjering.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2008-11-03:
Når det gjelder ansvarlighetsloven og det mer – jeg holdt på å si – kriminalpolitiske aspektet som representanten Lønning trekker fram ved dette, mener jeg det er en helt irrelevant problemstilling, først og fremst fordi vi her er på et område med politiske vurderinger av bl.a. hva som er forsvarlig, og det er foretatt av Regjeringa på en forsvarlig måte. Jeg mener også at debatten her i dag har vist at det er varierende hva slags grunnlag man har for å trekke den ene eller andre konklusjonen. Det er vel det som er en del av politikkens vesen – hva som er viktig. For noen her er det viktigste å hegne om fast eiendom, spørsmålet om Opplysningsvesenets fond. For andre har det større betydning å bidra til å skape rimelig innløsning for mange festere som har et stort behov for bl.a. å få avklart eiendomsforholdet – trygghet for framtida og trygghet for egen bolig. Jeg har vanskeligheter med å se at den politiske avveiningen som der skal gjøres, ville bringe noen som helst i straffbart ansvar, enten det var på høyre eller venstre side. Det nærmeste man kommer kriminalpolitikken når det gjelder tomtefestepolitikk, må jo være at tomtefestepolitikken feilaktig er plassert under kriminalpolitikk i Soria Moria-erklæringen, men det er en tilfeldig feil.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-11-03:
Det var innlegget fra Gerd Janne Kristoffersen som fikk meg til å ta ordet. Her behandles festere og eiendomsbesittere nærmest under samme forutsetning om forutsigbarhet. Det er jo nettopp det som er noe av kjernen i denne saken, at de som har gått inn og festet eiendom, har forholdt seg til en forutsigbarhet i lovverket som også eiendomsbesitterne har gjort. Her endres altså spillereglene underveis. Det synes jeg må anføres. I tillegg vil jeg på slutten av debatten si at jeg synes det er påfallende at en flertallsregjering, når det tross alt hersker så stor tvil og grad av uenighet i en sak som dette i henhold til Grunnloven vår, likevel velger å trumfe gjennom saken på dette viset. Det synes jeg er oppsiktsvekkende.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-03:
Representanten Lønning seier at Lagtingets oppgåve sjølvsagt er å kvalitetssikre Odelstingets vedtak. Sjølvsagt er det slik. Ein kan til og med forpurre Odelstingets vedtak. I det minste kan ein forseinke Odelstingets vedtak. Men etter at Lagtinget blei vedteke lagt ned, og vi er eit såkalla forretningsministerium, sette jo representanten Lønning sjølv i ein tidlegare debatt kriteria for korfor ein igjen skal kjøre ein ny debatt om ei sak som har vore behandla i Odelstinget. Det kriteriet representanten Lønning sjølv sette, var at ein i det minste måtte bringe fram noko nytt i debatten. Eg har ikkje klart å sjå det. Når ein hører opplesing av innlegg som eg har hørt i Odelstinget, synest eg det i dette forretningsministeriet si tid er å dra debatten litt langt når ein ikkje klarer å få fram noko nytt.
Finn Martin Vallersnes (Høyre), 2008-11-03:
Jeg hadde egentlig ikke til hensikt å delta i denne debatten, men jeg synes det siste utsagnet fortjener en reaksjon. Å karakterisere Lagtinget som et «forretningsministerium» så lenge det er lovlig i funksjon, synes jeg er et drøyt stykke. Jeg synes egentlig det hadde fortjent presidentens påtale.
Jan Petersen (Høyre), 2008-12-04:
Høyre har definitivt ikke gitt opp. Selv om det er vanskeligere å lage et budsjett i Stortinget enn når man sitter i regjeringskontorene, har vi allikevel greid å få denne ganske betydelige satsingen inn i Forsvaret – for å vise i hvilken retning vi ønsker å gå. Jeg mener at noe av det som ble vedtatt i fjor – og som er irreversibelt – bør man snu om på, f.eks. det som gjelder Olavsvern, som det er mulig å få til innenfor denne rammen. Signe Øye må ikke være i tvil om at vi forferdelig gjerne vil tilbake til regjeringskontorene, slik at vi kan legge premissene for budsjettene fra første øyeblikk. Da vil det være lettere å få til en kursendring, og Høyre har tidligere vist at vi greier å få til kursendring i norsk politikk.
Jan Petersen (Høyre), 2008-12-04:
Disse pengene er jo ikke så friske som Jacobsen synes å mene, fordi svært mye av det går til å kompensere de neddragninger av budsjettet som den rød-grønne regjeringen selv stod for. Det vi står overfor her, er at man i og for seg har brukt mye penger på å nulle ut sine egne nedskjæringer. Det som er viktig, er at det beløpet Regjeringen har satset på, ikke må stå skrevet i stein i norsk politikk. Det er derfor vi mener at vi må legge oss høyere. Jeg skulle ønske at vi kunne legge oss mye høyere, men her gjelder det å ha kontakt med virkeligheten, og det har man i Høyres budsjett. Ellers er jeg fullt klar over at det var et folkeflertall som brakte de tre partiene i regjering. Men jeg går ut fra at Jacobsen også har merket seg den manglende begeistring i årene etterpå. Og det er der poenget ligger, nemlig at dette har ført regjeringspartiene inn i den fristende situasjonen at man lukker prosessene. Jeg tror mange mennesker er ganske tvilende til om dette er en god ting. Denne lukketheten kunne man ha gjort noe med, men man er jo så opptatt av seg selv at man ikke greier å strekke ut en hånd til andre.
Jan Petersen (Høyre), 2008-12-04:
Svaret på det er nei. Jeg mener at det ville være vesentlig mer naturlig å ha dem rundt forsvarssjefen. Jeg tror de da på mange måter ville kunne utøve en riktigere funksjon enn hvis man flyttet dem ut. Jeg tror at det å flytte f.eks. generalinspektøren for Hæren til Indre Troms har lite med nordområdeproblemstillinger å gjøre. Jeg skulle ønske at representanten Samuelsen, som kommer fra Nord-Norge, hadde lagt mer vekt på de operative hensyn, f.eks. å få gjenopprettet Olavsvern, enn på å flytte ut kontorarbeidsplasser. Men slik er det med Regjeringen – det er liksom kontorarbeidsplassene som er svaret.
Jan Petersen (Høyre), 2008-12-04:
Det er ikke lett å være aggressiv når Signe Øye er så hyggelig, så jeg tror jeg må legge om hva jeg hadde tenkt å spørre om. Men det gir meg for så vidt anledning til å fokusere på en ting som jeg ikke helt skjønner, og det er hvorfor ikke regjeringspartiene åpent og ærlig kan innrømme at de har inntatt et nytt standpunkt når det gjelder aktiviteter på Jørstadmoen. Instruksene sier jo veldig tydelig hvor den overordnede ledelsen av informasjonsinfrastrukturen skal være: sjefen på Jørstadmoen. Men når man leser budsjettdokumentene, får man inntrykk av at den skal ligge i Oslo. Da er mitt spørsmål: Er det slik at Arbeiderpartiet mener at den kan ligge to steder på samme tid?
Jan Petersen (Høyre), 2008-12-04:
Jeg tror jeg først og fremst vil gi Bjørn Jacobsen en kompliment. Jeg har vært her i salen noen tiår, og jeg må si jeg ble slått av å høre en SV-representant snakke med slik begeistring om et forsvarsbudsjett, hvis nivå er himmelhøyt over det jeg har vært vant til å høre fra SV, og begeistring over norsk innsats i NATO-samarbeidet. Han brukte til og med den formuleringen at vi er avhengige av alliansen, som skal være med og sikre vår sikkerhet. Så dette ble for så vidt en god dag. Jeg bare håper at SV ikke faller tilbake til gamle synder i det øyeblikk de igjen er ute av regjering. Hvis Jacobsen ikke hadde lyst til å svare på det, vil jeg gi ham et alternativ. Han har tidligere uttalt seg med stor begeistring om Olavsvern, og så vidt jeg skjønner, er han egentlig for det. Er det noe som hindrer ham i å gå sammen med Høyre og Fremskrittspartiet for å sørge for at den nedleggelsen ikke skjer?
Jan Petersen (Høyre), 2008-12-04:
I håp om å få lagt spørsmålet om INI bak oss vil jeg gjerne ha presisert at jeg nå har skjønt statsråden riktig. Jeg forstod det slik at man ikke skulle flytte noe som er på Jørstadmoen, ut av Jørstadmoen. Det som ifølge instruksen er der og knyttet til sjefens jobb, er bl.a. at stillingsinnehaveren er Forsvarets KKIS-inspektør – altså inspektøren for kommando, kontroll og informasjonssystemer. Det står at sjef FK KKIS er forsvarssjefens rådgiver innenfor Forsvarets informasjonsstruktur og er på vegne av forsvarssjefen utøvende myndighet innenfor sitt ansvarsområde. Videre står det at han har helhetlig styring og ledelse av Forsvarets informasjonsstruktur, og at han har ansvar for helhetlig utvikling av INI. Er det slik at alle de oppgavene, slik de her er beskrevet, forblir på Jørstadmoen?
Jan Petersen (Høyre), 2008-12-04:
Statsrådens svar når det gjelder Jørstadmoen, gjorde meg dypt urolig. Statsråden var opptatt av hva Regjeringen mente. Det er i denne sammenheng ikke så interessant, det viktige er hva Stortinget har vedtatt. Det er det som er bindende for Regjeringen. Stortingets mening har vært klar, aktiviteten skulle samles på Jørstadmoen. Den som har skrevet den instruksen det ble henvist til i replikkordskiftet, har selvfølgelig skjønt hva det dreide seg om. Det betyr at den aktiviteten som er beskrevet i instruksen, selvfølgelig skal være på Jørstadmoen i dag. Hvis man mener noe annet, får man fatte vedtak om det, da innebærer det flytting. Så kommer jeg til det som virkelig gjorde meg urolig. Jeg fikk nesten inntrykk av, da jeg hørte på statsråden, at denne aktiviteten ikke finnes på Jørstadmoen i dag. Hvis den ikke finnes på Jørstadmoen i dag, må jo statsråden ha ignorert Stortingets vedtak i mange år. Denne instruksen var jo utferdiget og skulle gjelde fra 1. januar 2006. Hvis disse aktivitetene ikke finnes på Jørstadmoen i dag – og jeg vil be om at det blir oppklart så jeg ikke tillegger statsråden noe jeg ikke burde – tror jeg statsråden må forberede seg på en kontrollsak når det gjelder hennes forhold til Stortingets vedtak. Enten har vi nå en flytting, eller så har vi et stortingsvedtak som er ignorert. Jeg kan vanskelig se at det kan være andre alternativer og ber om å få oppklart det forholdet. Når det gjelder det øvrige i statsrådens innlegg, skal jeg bare kommentere to punkter. Det ene gjelder budsjettutviklingen, for jeg skjønner at evnen til selvgratulasjon er rimelig godt utviklet blant regjeringspartiene. Jeg vil minne om at den lille økningen man har for neste år, fortsatt er under de kuttene den rød-grønne regjeringen selv har stått for siden den tok over. Eller sagt på en annen måte: Regjeringen er fortsatt betydelig i minus. Så lenge Regjeringen fortsatt er betydelig i minus, vil jeg anbefale at man innstiller selvgratulasjonen, i hvert fall inntil man har kommet i null. Og så til slutt: Et flertall i komiteen har vært tydelig på at de ønsker at budsjettene skrives annerledes, slik at det gir større mulighet for medarbeiderskap og medeierskap, og ikke minst innsikt i hva som foregår. Jeg skjønte på statsråden at hun ikke har til hensikt å etterkomme det ønsket. Jeg ser det som en understreking av det som var mitt poeng, nemlig at Regjeringen fører en lukket linje på forsvarsområdet, det gjaldt ikke bare langtidsprogrammet, det gjelder faktisk hele fireårsperioden.
Jan Petersen (Høyre), 2008-12-04:
Jeg føler at jeg må stille et oppfølgende spørsmål, fordi statsråden unngikk å besvare mitt spørsmål. Det saken dreier seg om, er at Stortinget har vedtatt at aktiviteten skal samles på Jørstadmoen. Det innebærer et sjefsledd som er tydelig beskrevet i en instruks. Spørsmålet er: Finnes den stillingen i dag på Jørstadmoen, eller finnes den ikke? Hvis den ikke finnes, reiser det spørsmålet om stortingsvedtaket er ignorert eller ikke. Jeg trodde det var bedre at vi fikk ryddet opp i det her i salen enn at vi er nødt til å kjøre saken som en kontrollsak.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Det var med stor spenning jeg leste budsjettforslaget fra Høyre om Forsvaret. Det var jo her troverdigheten til Høyre i forhold til det Høyre gikk inn for i langtidsproposisjonen, skulle vise seg – for det var nå pengene måtte på bordet. I budsjettet bevilger Høyre 500 mill. kr mer enn det Regjeringen gjør, men det er faktisk bare halvparten av det Høyre hadde i sin langtidsproposisjon. Det er også slik at bevilgningene til Madla, Værnes, FOHK, Olavsvern og Heimevernet, og med en sterkere oppbygging av Hæren, ville gi utslag allerede fra 1. januar neste år. Da er spørsmålet: Er det slik at Høyre har gitt opp disse sakene, i og med at de ikke viser det i sitt budsjettforslag. Det er i budsjettet pengene skal på bordet, og der man skal vise at man har troverdighet?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
For det første vil jeg si at den omorganiseringen som har skjedd i HV, har vært en suksess. Det er alle enige i, og det skal vi være veldig glad for, for HV gjør en veldig god innsats – nå også i utenlandsoperasjoner, men ikke minst med hensyn til det vi snakket om her i salen i går: når det gjelder sikkerhet og ivaretakelse av det norske samfunnet. Når vi nå kan redusere litt på budsjettet i 2009, er det fordi det skjer en endring innenfor det området ved at vi reduserer personellet fra 50 000 til 45 000, og vi legger ned Værnes som utdanningssenter. Det vil gi noen innsparte penger som vi kan bruke til å styrke innsatsen ellers i HV. Jeg er enig i at vi bør strekke oss veldig langt for at alle styrkene skal øve i 2010.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Nei, sjef INI er, slik jeg ser det, en stilling som skal ivareta hele IKT-virksomheten i hele landet. Det finnes steder rundt omkring med en del IKT-virksomhet. Dette er en administrativ stilling som kan ligge i Oslo, og som ivaretar det administrative. Jørstadmoen er et kompetansesenter som skal utvikle seg, og som har helt andre oppgaver de skal ivareta, og jeg mener at disse ikke kommer i konflikt med hverandre. Derfor går vi inn for at vi nå bygger opp alarmsentraloppgaver der. I tillegg har vi sagt at vi skal bygge videre opp på Jørstadmoen, slik at det blir et sted der en stor del av kompetanseoppbyggingen i Forsvaret skal skje innen IKT. Men sjef INI, som har en helt annen funksjon, kan ligge i Oslo.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Først til det brede forliket som jeg, så vel som veldig mange andre, jobbet for å få til, for jeg så det som et stort behov, og jeg tror Forsvaret hadde tjent på det. Når vi ikke fikk til det, var det av én grunn: Opposisjonen ville ha baser i øst og vest, noe det allerede nå i budsjettet for 2009 viser seg at de ikke er villige til å betale for. Vi tok det ansvaret, vi la ned baser og tok omkostningene med det, men kan også nå levere et budsjett i balanse. Når det gjelder Afghanistan, har ikke Regjeringen sagt at vi skal trekke oss ut av Afghanistan. Vi skjønner at vi må være der over lang tid, men vi må også være veldig bevisste på det vi skal jobbe med, slik at det blir en exit en gang i framtiden – vi skal bygge opp den afghanske hæren, og vi skal bygge opp demokratiet i Afghanistan, slik at det blir råd å være der uten at det er soldater der.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Venstre sitter som kjent ikke i komiteen, og derfor er det interessant å lese finansinnstillingen, som forteller hvordan Venstre stiller seg i denne situasjonen i forhold til Forsvaret. Det er jo ganske utrolig, men ikke overraskende – for igjen, som i alle andre år i denne perioden, salderer altså Venstre forsvarsbudsjettet ved å ta fra forsvarsbudsjettet og gi til andre gode formål. Det er snakk om nesten 100 mill. kr. Det må Venstre få lov til. Men det samsvarer absolutt ikke med alle de festtalene som vi hørte fra Venstres representanter da vi hadde langtidsplanen til behandling, og det er tross alt bare seks måneder siden. De stemte for å opprettholde alle baser pluss å øke på de fleste områder, og det virket som om de hadde penger nok til alt. Da er mitt spørsmål til Venstre nå: Er dette sannhetens øyeblikk, eller hva har skjedd de siste månedene med Venstres vilje til å prioritere Forsvaret?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Det er en vesentlig forskjell i innstillingen til finanskomiteen når det gjelder på den ene siden Høyre og Fremskrittspartiet og på den andre siden Venstre og Kristelig Folkeparti. Høyre har tross alt lagt inn 500 mill. kr og kan forsvare at Olavsvern og andre baser kan tas inn, selv om jeg mener at det langt fra er nok. Men Venstre kutter i tillegg i bevilgningene. Nå hørte jeg at representanten ikke tillot seg å være frekk nok til å stemme for Olavsvern, og det er bra. Likevel er det jo langt fra å si at man fortsatt ønsker å opprettholde alle basene, som man var for og snakket veldig varmt om for et halvt år siden, til å ta nesten 100 mill. kr fra Forsvaret, slik som det nå legges opp til.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Helt på tampen av debatten er det greit å oppsummere litt. Etter replikkrunden med komiteens leder, merker jeg meg nå at det bare er Olavsvern som det er aktuelt å reversere. Værnes, HV-07, FOHK, Madla og alt det er glemt, og det er det greit å konstatere. Jeg er helt enig med Aspaker i at vi kommer til å få en topp moderne flåte når vi får alt på plass, både med fregatter, MTB-er og Kystvakten. Det er veldig bra, og det er også den nordområdesatsingen Regjeringen er veldig opptatt av. 45 Ramsund, Sortland og Trondenes er baser som nå kan få økt aktivitet. Det tror jeg man er veldig glad for på disse basene. Nå har man brukt veldig mye tid på forslaget om å opprettholde Olavsvern. Hvis man så sterkt mener at det forslaget skal komme opp til avstemning her, synes jeg det hadde vært mye mer troverdig om man også hadde funnet de 32 millionene som dette koster i 2009. De måtte selvsagt tas fra andre gode forslag, men det måtte man ha ryggrad til. Som Jan Sahl sier, ble det fattet vedtak i forbindelse med langtidsplanen med knappest mulig flertall. Ja, regjeringspartiene tok belastningen med å samlokalisere og legge ned det Forsvaret mente at man ikke hadde behov for, for å få penger til den operative delen. Det er jeg veldig glad for, spesielt etter debatten i dag, der vi hører at bl.a. Kristelig Folkeparti, som ville ha stor struktur, nå ikke har en eneste krone til å drifte denne strukturen allerede første året. Det er også overraskende å høre Kristelig Folkeparti, som gikk veldig langt med hensyn til å opprettholde FOHK, og si at det skulle bli en kampsak til neste år. Vi vet at lederen der skal velges fra Rogaland neste høst. Men nå sier altså representanten Sahl at det ikke stemmer lenger. Det er veldig greit å få det konstatert. Jeg mener at Regjeringen prioriterer forsvar. Vi leverer, og vi tar ansvar for å få et forsvar med best mulig operativ kapasitet. Derfor mener Arbeiderpartiet at det nå må bli slutt på at Stortinget har større ambisjoner enn man er villig til å betale for. Det har vi faktisk hørt også her i dag. Det mener Arbeiderpartiet er gammeldags og avleggs politikk, og jeg håper at vi snart får en slutt på det. Så en stemmeforklaring: Arbeiderpartiet vil stemme imot komiteens innstilling til XIII, XIV og XV.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Det kan verke som om det at vi har ei fleirtalsregjering, irriterer Høgre. Men fleirtalsregjeringa er jo komen som eit resultat av folkets vilje i val. Det var tre parti som gjekk til val på eit program og på ein politikk – som vi da sjølvsagt gjennomfører. Når vi har hatt langtidsplanen og andre saker til behandling, har vi invitert resten av Stortinget til å vere med på forhandlingane. Og så vidt eg hugsar, har ikkje alle partia stilt opp når vi har hatt desse forhandlingane. Så eg trur vi har prøvd å strekkje oss lengst mogleg. Men så konkret til budsjettet. Knapt før langtidsplanen er behandla ferdig i Stortinget, kjem vi med friske, nye 400 mill. kr i budsjettet. Vi tek omsyn til dei militærfaglege utgreiingane der ein seier at det er problem mellom balanse og investeringar. Ser ikkje Petersen at vi her tek tak i dei grunnleggjande problema? Vi trekkjer ned på investeringar, ja, men vi kjem òg med friske pengar, slik at ein skal kunne drive Forsvaret frå dag til dag på ein god måte.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Vi er alle opptekne av Forsvarets oppgåver og organisering. Det er også Framstegspartiet. Men så seier Framstegspartiet at alt er blitt betydeleg verre. Det er mogleg, men eg vil seie at vi i regjeringspartia legg opp til mest mogleg operativ evne ut frå det vi løyver her i huset. Eit stort grep som er gjort no, er å redusere investeringane, slik at ein sikrar aktiviteten og ikkje minst likviditeten. Dersom likviditeten er dårlig, vil jo det ramme aktiviteten. Vi veit at vi har fått eit forhold på 80–20, der vi politikarar stiller opp med 20 pst. No kjem det 400 nye millionar kr. Er det den 80-prosenten Width trur vil gjere alt så mykje verre – altså den som går på Forsvaret si eiga evne til å kunne bli meir effektivt? Width kjem i dag til å vere med på at vi politikarar stiller opp med vårt. Men trur ikkje Width at Forsvaret er i stand til å stille opp med sin del?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Lat oss ikkje krangle om datoen, men det var sikkert ein dato. Det eg gjorde då, var å referere til den finske forsvarssjefen, og eg prøvde å putte det inn i ei norsk verkelegheit. Ingen må tru at viss vi t.d. endar opp med å skrive kontrakt med den amerikanske flyleverandøren, JSF, vil det på nokon måte skade det nordiske samarbeidet. Det nordiske samarbeidet er identifisert gjennom minst 18 punkt, og kjem til å fortsetje heilhjarta vidare. Det er ikkje noko i vegen for at det kan fortsetje når det gjeld luftromherredøme og den typen oppgåver også med eventuelt amerikansk teknologi til stades. Så har vi i SV alltid stått for at vi ønsker det svenske flyet. Det viste seg ikkje å halde vatn gjennom den prosessen når det gjeld kvalitet, pris osb. Det må vi ta til etterretning. Noko anna ville vere ikkje å stå for det vi har sagt heile tida, at alle skal få prøve seg, vi skal ha konkurranse og ikkje kjøre på autopilot, som den førre regjeringa sjølvsagt la opp til.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Det er det. Det veit også representanten Petersen veldig godt, at er ein med i eit regjeringssamarbeid, så står ein last og brast med dei ein samarbeider med. Så til Olavsvern. Den store diskusjonen som må komme, og som eg også håper Høgre vil vere med og bidra til når det gjeld Olavsvern, vil gå på å setje det opp mot det logistikkskipet som skal komme når ein skal byte ut «Valkyrien». Da får vi spørsmålet: Vil vi ha ein base som er landbasert, eller vil vi ha eit logistikkskip til 2–3 milliardar kr? Det valet ligg der, og det er desse to tinga som må setjast opp mot kvarandre, for da får ein eit reelt val mellom det å vere offshore eller det å vere onshore. Eg trur Olavsvern vil stå seg i den typen debatt. Eg trur også det er eit sikkerheitspolitisk val om vi vil vere i nordområda, eller om vi vil vere mest mogleg rundt omkring. Eg helser velkommen – det er ikkje for seint enno – at også Høgre bidreg på best mogleg måte til at vi får den politiske debatten opp, om ein skal setje Olavsvern opp mot eit eventuelt nytt logistikkskip. Det kan hende at det er den realistiske moglegheita for Olavsvern til å bli berga.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
For å ta det siste først: Det er no ein prosess med programarbeid i SV, som i alle andre parti, før landsmøtet. Det som der er foreslått, er at ein bør trekkje ISAF-soldatane heim. Les ein litt lenger ned, vil ein sjå at det er eit dobbeltvedtak som ligg der, om at norske soldatar bør bidra i ein FN-samanheng for å vere med på å skape sikkerheit. Dette er eit forslag vi skal diskutere i fylkeslag og lokallag rundt omkring fram mot landsmøtet, som skal take ei endeleg avgjerd om det. Dette landsmøtevedtaket vil vi sjølvsagt ha med oss inn i nye regjeringsforhandlingar når vi har vunne valet til hausten, men landsmøtet skal først få ta stilling til dette. Så vil eg berre kort kommentere at eg klart og tydeleg sa at eg var NATO-motstandar, men ein kan jo vere motstandar av noko og likevel vere med på å forbetre det og gjere det betre når ein først er med.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Mitt inntrykk av Kristeleg Folkeparti er at Kristeleg Folkeparti er til å stole på når det verkeleg gjeld. For åtte år sidan i denne salen fikk vi faktisk det første fleirtalsvedtaket mot klasebomber. Det var lagt fram av SV, men takka vere Kristeleg Folkepartis dåverande parlamentariske leiar, Steensnæs – det var litt voteringsrot – og at Haakon Blankenborg frå Arbeidarpartiet slutta seg til, blei det faktisk eit fleirtal for det som i dag, åtte år etterpå, blir signert av 100 land. Så Kristeleg Folkeparti er til å stole på når det verkeleg gjeld dei viktige sakene her. Men kan vi rekne med Kristeleg Folkeparti i framtida når vi skal få til auka nedrusting, jobbe meir mot atomvåpen og sjølvsagt få ei meir human verd? Kan vi då rekne med Kristeleg Folkeparti i forsvarspolitikken?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
For SV er det veldig viktig at Forsvaret sine investeringer og Forsvaret si drift først og fremst går på å sikre landets tryggleik. Men det er ingenting i vegen for at dersom ein kan sjå distriktsinteresser og Forsvaret sitt virke i samanheng, at det blir slått i hop. Dette ser vi skjer på Jørstadmoen. Hugs på at Jørstadmoen blei foreslått nedlagt i FS 07. Eg ser for meg at Jørstadmoen kjem til å bli eit framtidig satsingsområde innafor IKT i Forsvaret, akkurat som vi såg at Sørreisa i Troms blei det innafor luftovervaking. Jørstadmoen kan vere eit vekstområde. Ein kan sjå det i samanheng med Høgskolen i Lillehammer, osb. Her kan vi gjere mykje. SV sitt standpunkt er at vi gjerne vil flytte hundrevis av arbeidsplassar frå Oslo og ut i distrikta når det er mogleg, og når det i tillegg samsvarer med gode distriktsinteresser. Dette kjem vi tilbake til, og eg stoler på at statsråden følgjer dette opp. Ja, ein ønskjer Olavsvern, men ein er ikkje i det heile interessert i å ta den sikkerheitspolitiske debatten som kan komme, og som eg trur kjem til å berge Olavsvern i framtida. Ønskjer ein ein «out of area»-politikk, der ein skal byggje eit logistikkskip til 2–3 milliardar kr, eller ønskjer ein ein base som er i nordområda, som er definert som Noregs mest aktuelle område å forsvare når det gjeld landets tryggleik? Tør ein å ta den debatten, tør ein å bidra i den debatten, kan vi berge Olavsvern. Eg trur at vi kjem til å gjere det i framtida, for ein legg ikkje ned dei fjellhallane. Dei kjem til å vere der. Eg trur Olavsvern kjem til å stå seg, dersom opposisjonen som i dag sit her, tør å ta den debatten. Men ta den debatten då, i staden for å gå inn i budsjettsmålegskap, slik eg ser det. Vi har den beste kystvakta i verda, eller er på veg til å få det. Det er også takka vere dei som i dag er i opposisjon. Det skal dei ha all ære for. Vi følgjer dette godt opp. Men når Stortinget fatta det vedtaket, løyvde ein ikkje 50 øre til Kystvakta, ein privatiserte Kystvakta. Det er mogleg at ein vil ha det slik, men Kystvakta lir for det kvar einaste dag, på grunn av auka driftsutgifter. Dei private reiarane på Sunnmøre og i Tromsø driv jo ikkje velgjerd. Dei skal sjølvsagt gjere sitt gode arbeid, og det gjer dei, og dei får godt betalt for det òg. Men det er det som slit på Forsvarets og Kystvaktas driftsbudsjett. Det er det vi ønskjer å rette opp i. Dette var eit Pontius Pilatus-system: Ein sa at ein satsa på den beste kystvakta i verda. Stortinget gjev ofte uttrykk for viljen sin gjennom å løyve pengar, men det gjorde ein ikkje, ikkje 50 øre. Til slutt: Det undrar meg at Skumsvoll kjem med ein påstand om at norske befal ikkje vil bu der det er noko å forsvare.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Forsvarspolitisk utval og Forsvarsstudie 07 var grunnlaget for langtidsplanen. Eg måtte faktisk fleire gonger reise rundt omkring i landet for å seie at det var forsvarssjefen, den øvste faglege militære leiinga i landet, som t.d. foreslo å leggje ned Olavsvern. Det var ikkje ei fiendtleg makt eller nokon andre som foreslo det, det var det øvste fagmilitære rådet som det var mogleg å få. Så kan vi prøve å utfordre på det. Vi har ikkje klart det gjennom langtidsplanen, det har vore kompromissar og det eine med det andre. Men det er ikkje dermed sagt at denne debatten er død. Eg registrerer at Høgre ikkje vil ta den debatten, men Høgre har heilt rett i at i samarbeidet med Russland treng vi Olavsvern. Men lat oss jobbe med det framover. Det er ingen som nektar oss det. Så til Skumsvoll: Eg vil gjere merksam på at vi flyttar ikkje til Reitan, vi flyttar tilbake til. Faktisk var det nokon som jobba der før, i mange, mange, mange år. Representanten framstilte det som at i ein av Nord-Noregs største byar – som har vakse mykje sidan sist hovudkvarteret var der – kan ikkje det norske befalet tenkje seg å jobbe. Då har vi store problem.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-04:
Det er som saksordføraren sa, ei veldig viktig sak som no er lagd fram for oss. Eg har merka meg den medarbeidarundersøkinga som var i Forsvaret, og dei tilbakemeldingane som kom der – at ein har problem med mobbing, uønskt seksuell merksemd, arbeidsbelastning og òg manglande tilhøyr til organisasjonen. Vi får iblant brev frå foreldre, og då ikkje minst mødrer, som er litt sjokkerte over kva gutane opplever når dei kjem inn, og det kan vere til dels tøffe tider. Samtidig har vi rekna med at dei har vore tekne vare på på best mogleg måte. Men det er ingen tvil om at nokon vert utsette for mobbing, og nokon kjem inn i ein kultur som er framand for dei. Så dette må det jobbast meir med, og det er bra at ombodsmannen trekkjer det fram. Det er jo bra med seksuell merksemd om den er på den rette måten, men vi prøver å få auka kvinnedelen i Forsvaret utan å bruke tvang, og då må vi få ordna opp når det gjeld seksuell merksemd rundt om i dei ulike militærleirane, slik at dette blir eit ikkje eksisterande problem i framtida. For skal vi rekruttere kvinner, er første bod at dei skal føle seg trygge når dei er inne. Så her håper eg òg at ombodsmannen følgjer opp dette arbeidet vidare. Så til dette med arbeidsbelastning og slitasje. Eg trur det viktigaste vi kan bidra med der – og det er fordi eg trur at den største belastninga er for dei som er ute – er å få endå betre planlagde operasjonar, endå betre førebuing for dei som skal reise ut, og så må vi få spreidd det ut over fleire forsvarsgreiner. Det trur eg vi er i gang med å få til. Det vil bli andre typar operasjonar – kanskje blir det meir over på opplæring og ikkje så mykje skarpe operasjonar. Eg trur det vil kunne hjelpe på dei arbeidsbelastningane og den slitasjen vi ser på personellet. Men kanskje først og fremst må vi få fleire av forsvarsgreinene med på dette arbeidet. Så til slutt: Bendiks H. Arnesen var òg inne på dette med veteranane. Ingen er flinkare enn Forsvaret til å feire og til å ha gode tilstellingar og til å dele ut medaljar, og det er vel om lag 70 måtar å utmerke folk på i Forsvaret. Men då kan det vere endå tøffare for dei som står utanfor; eller som Arnulf Øverland – trur eg – skriv i eit dikt, at «der danses en dans, men jeg står utenfor og tramper takten». Det er den verste situasjonen ein kan komme i når det er feiring – anten det er på Rena, i Harstad, i Molde, eller kor det måtte vere – og viss folk føler seg utafor her, og kanskje i tillegg er psykisk sjuke, må vi gjere alt vi kan for å fange dei opp. Eg veit frå Ålesund og òg frå andre stader at mannskapen sjølv tek kontakt med dei ein veit kanskje slit litt, får dei inn, sosialiserer dei. Men eg vil gjere merksam på at òg Ombodsmannsnemnda må følgje med på at dette arbeidet blir gjort – at folk blir sedde, og at folk blir trekte inn i dei fellesskapa som er, og sjølvsagt at Forsvaret òg er nøye med at alle blir med i dei samanhengane der det feirast, for det er der dei som treng det aller mest, kan ha ein tendens til å falle utafor.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-12-04:
Jeg har merket meg at Høyre har gitt uttrykk for skepsis – for ikke å si stor skepsis – når det gjelder flyttingen av generalinspektørene med sine staber fra Oslo. Mitt spørsmål blir: Ser ikke representanten Petersen det som naturlig at man flytter generalinspektøren for Hæren, med tilhørende stab, fra Oslo til Bardufoss og generalinspektøren for Forsvaret til Bergen, i nærheten av sin base? Vil det ikke være bedre å ha generalinspektørene i nærheten av den operative basen enn å ha den organiseringen vi har i dag?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-12-04:
Jeg har tre spørsmål til representanten Width. Det ene gjelder hans tanke om mulig bruk av MTB-er i farvannet utenfor Somalia. Fremskrittspartiet kommer sannsynligvis opp i et prioriteringsproblem mellom Somalia, Tsjad, Darfur og Kongo. Hvilken prioritering vil de gjøre? Det andre spørsmålet er: Har vi det internasjonale rammeverk som gjør at vi kan være effektive der, bl.a. med hensyn til mulige fanger i dette systemet? Og så har jeg et siste spørsmål, om Reitan i Bodø. Er det ikke riktig å plassere hovedkvarteret der når nordområdene har fått en større og mer sentral betydning?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-12-04:
Jeg hørte med interesse på svaret som representanten Jan Sahl gav til Arbeiderpartiets talsmann Bendiks H. Arnesen på spørsmålet om Kristelig Folkepartis forsvarspolitikk i nord. Jeg registrerer også med interesse at Jan Sahl dissenterte i forhold til eget partis standpunkt både – så vidt jeg oppfattet det – i forbindelse med Generalinspektøren for Hærens plassering og flyttingen av hovedkvarteret for Hæren til Reitan. Mitt spørsmål er: Får ikke representanten Jan Sahl et problem når han skal ut i valgkamp og presentere sitt partis holdning til nettopp disse to utfordringene?
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-12-04:
Jeg konstaterer at forsvarsbudsjettet nå har vært i økning en viss tid – etter en sulteperiode som vi har lagt bak oss. Det er ikke tvil om hva som var Senterpartiets opprinnelige ønske: å beholde Olavsvern. Men innenfor de gitte rammer som vi klarte å oppnå litt økning på, var det ikke mulig å prioritere opp Olavsvern blant de andre prioriteringene vi hadde.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2008-12-04:
Senterpartiet er fornøyd med og ser fram til at den framtidige kommandostrukturen blir samlet, og at virksomheten som i dag ivaretas av Forsvarets fellesoperative hovedkvarter og Landsdelskommando Nord-Norge, blir samlet til én enhet og etableres som Forsvarets operative hovedkvarter. Dette ivaretar hensynet til nordområdenes sentrale betydning også i framtiden. Tiltaket vil, i tillegg til å gi driftsmessige besparelser, primært gjennom å redusere antall fjellanlegg i drift, også innebære en robust kapasitet til å lede operasjoner og større øvelser nasjonalt. For Senterpartiet er det videre viktig å understreke at virksomheten på Jørstadmoen – som vi nettopp har hørt en annen taler ta opp – skal videreføres og forsterkes. Regjeringen vurderer, etter de signaler vi har fått, også om annen IKT i framtiden kan lokaliseres til Jørstadmoen. Senterpartiet mener videre at samarbeidet med sivile myndigheter, som politi, fylke og kommune, i denne sammenheng er viktig. Det må legges til rette for rekruttering av frivillige HV-soldater til enheter som kan løse oppdrag i utlandet. Det vil bidra til å redusere slitasjen på personell i de øvrige forsvarsgrenene og gi HV verdifull kompetanse. Det viser seg at HV-personell i Afghanistan er velegnet i innsatsen i grensearbeidet mellom sivil og militær innsats. Senterpartiet er fornøyd med at bevilgningene til Kystvakten har økt de senere år. Årets budsjett legger til rette for en fortsatt betydelig satsing på Kystvakten. Det er riktig at antall fartøy i Kystvakten er lavere i 2009 enn tilfellet har vært i 2008, men kapasiteten er likevel forbedret på grunn av modernisering, bl.a. ved innfasing av flere helikopterbærende plattformer. Dette er en riktig prioritering, da Kystvakten er viktig, og i dette tilfelle vil det være i tråd med Regjeringens nordområdesatsing. Senterpartiet gir støtte til Regjeringens signaler om en mulig økende militær deltakelse i FN-ledede fredsoperasjoner i 2009, fortsatt med særlig vekt på Afrika og primært i en nordisk ramme.