Monica Mæland (Høyre), 2015-12-15:
Det er et overordnet mål for denne regjeringen at Paris-avtalens mål for global oppvarming oppnås. For å nå det målet trenger vi teknologiutvikling og omstillinger på mange områder. I Meld. St. 13 for 2014–2015, Ny utslippsforpliktelse for 2030 – en felles løsning med EU, varslet regjeringen fem prioriterte satsingsområder innen klimapolitikken: reduserte utslipp i transportsektoren utvikling av lavutslippsteknologi i industrien og ren produksjonsteknologi miljøvennlig skipsfart CO2-håndtering styrke Norges rolle som leverandør av fornybar energi I omtalen av det siste satsingsområdet nevnes utvikling av avansert biodrivstoff spesielt. Regjeringen tar dette opp bl.a. gjennom en strategi for bioøkonomi som legges fram våren 2016. Vi jobber også med en stortingsmelding om industripolitikk. Fra regjeringens side arbeider vi også med en bredere og mer overordnet strategi for grønn konkurransekraft og et grønnere skifte. Vi har de siste årene økt bevilgningene til virkemiddelapparatet for å utvikle klima- og miljøteknologi og sørge for at nye løsninger finner fram til markedene. I statsbudsjettet for 2016 satser regjeringen ytterligere på statlig risikokapital for å utvikle ny klima- og miljøteknologi. Jeg vil særlig trekke fram følgende satsinger: Kapitalen i Klima- og energifondet vil øke til 67,75 mrd. kr i 2016, i stedet for 50 mrd. kr som var ambisjonen i klimaforliket. Regjeringen har styrket miljøteknologiordningen, og etter budsjettavtalen med samarbeidspartiene er den mer enn tredoblet i forhold til Stoltenberg II-regjeringens siste budsjettforslag, og den er nå på 504,5 mill. kr for neste år. De beste og mest lovende klima- og miljøprosjektene må prioriteres. Dette er viktig både ut fra et klimaperspektiv og et næringsperspektiv. At norske løsninger kan vinne fram på internasjonale markeder, vil være viktig både for norske arbeidsplasser og for å kunne bidra til å løse globale klimautfordringer. Jeg er derfor glad for at næringskomiteen vektlegger at grønne investeringer også skal ha et kommersielt mål. Regjeringen har gjennom budsjettavtalen med samarbeidspartiene kommet til enighet om å utrede og forberede opprettelse av Fornybar AS, «Greenfund». Fondet skal sammen med private kunne investere i selskaper som utvikler og benytter grønn teknologi, herunder f.eks. fornybar energi, hydrogen, energilagring, transportløsninger med lave klimaavtrykk, reduksjon, fjerning, transport og lagring av CO2 og energieffektive industriprosesser. Selskapet skal innrettes slik at det forventes å gi markedsmessig avkastning over tid. Regjeringen vil komme tilbake til dette selskapet i revidert nasjonalbudsjett for 2016. Hensikten bak det foreslåtte investeringsselskapet vil også kunne bli dekket av dette fornybarfondet. Satsingen på teknologiutvikling og investeringsstøtte er likevel ikke nok. Vi må jobbe parallelt med virkemidler som stimulerer til teknologiutvikling, og virkemidler som stimulerer markedene. Andre tiltak, f.eks. riktig karbonprising, vil være en svært viktig del av løsningen, slik at forurenser betaler og innretter sin virksomhet etter dette. Jeg tror på både positive og negative virkemidler for å fremme omstilling mot et grønnere og lønnsomt næringsliv. Klima er vår tids viktigste utfordring. Det har regjeringen tatt konsekvensene av, gjennom bl.a. styrking av virkemidlene for utvikling av miljø- og klimateknologi i 2016. Men vi er ikke i mål. Vi skal forberede og utrede et grønt investeringsfond. I tillegg vil vi komme tilbake med ytterligere tiltak, bl.a. gjennom arbeidet med strategi for grønn konkurransekraft og det grønne skiftet og i framtidige budsjettforslag.