trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 2000-12-13:
Statsråden la i sitt innlegg vekt på sikkerhet i hele samferdselssektoren. Det har også preget en del av debatten. En av mine medrepresentanter sa at det er livsfarlig å kjøre jernbane, det er livsfarlig å være på vegen, og det er livsfarlig i leiene. Det er egentlig et under at vi er her i dag, sånn som vi svever i livsfare hele tida. Men når man diskuterer sikkerhet, er det for det første viktig å si at det er en del risiko på samferdselssektoren, men at vi i Norge generelt faktisk har mindre risiko enn i mange andre land. Og det skal vi forbedre. Videre er det forskjell på sektorene, og det kommer det alltid til å være når det gjelder risiko. Det betyr at man også er nødt til å tenke på hvordan man skal styrke de sektorene som har minst risiko. Det er vel ingen tvil om, til tross for alt som sies om jernbanen i Norge, at den fortsatt er den sikreste transportform vi har. Min innfallsvinkel til statsråden er følgende: Det er mulig å legge lista så høgt når det gjelder jernbanetransport, og si at vi skal optimalisere investeringene med tanke på sikkerhet på jernbanen så mye at det nesten blir umulig å drive jernbane i Norge. Eller for å si det sånn: Vi investerer ikke lenger med tanke på at flere skal bruke jernbanen, enten til persontransport eller på godssida. Det betyr trafikkoverføring fra bane til veg. Er statsråden enig i at hvis man velger en sånn innfallsvinkel, vil man øke risikoen i transportsektoren, fordi overgang fra bane til veg – eller mangel på overgang fra veg til bane – generelt øker risikoen, og at det derfor er viktig at man har en jernbanestrategi utover sikkerhetstiltak, for å få opp transporten på bane, både på gods- og persontransportsida? Og kan den investeringsplanen som ligger her, virkelig styrke jernbanen, eller er det puslerier det som man nå foreslår fra Regjeringas side, og i forliket?
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 2000-12-13:
Jeg må få gjenta det jeg har sagt tidligere, jeg er veldig fornøyd med at rammen når det gjelder havner og farleier er oppfylt. Det så ikke så lyst ut tidlig i denne planperioden, men det er rettet opp i de to siste år. Når det gjelder dette med prioriteringen derimot, er vi inne i litt urent farvann. Statsråden snakket i sitt svar til representanten Sahl om «en dynamisk prosess», om utviklingen som skjer osv. Men det må tas noen beslutninger, og det er viktig på hvilke premisser de tas, for det som er i ferd med å skje nå, kan bli ei veldig uryddig behandling. Det er en tendens til at man i komiteen har begynt å dra ut enkelthavner for å prioritere, og det vil være ei uheldig utvikling hvis det brer om seg, for vi har ikke forutsetning for å prioritere mellom de mange hundre fiskerihavner som kan være aktuelle. Vi ville få en helt ny arbeidssituasjon, og jeg tror ikke nivået er det riktige. Derfor er det viktig at statsråden kan bekrefte at man prøver å respektere de prioriteringer som skjer i fylkene. Vi har jo opplevd at sterke aktører i sentralt politisk miljø har fått inn havner som ikke var prioritert i fylkene, f.eks. Svartnes i Finnmark. I Nordland har vi også fått andre prioriteringer enn fylket har gjort. Jeg tror det er viktig for å unngå den situasjonen at Stortinget skal begynne å prioritere, at man her har en ryddig prosess. Jeg har avslutningsvis lyst til å stille et spørsmål vedrørende Stad skipstunnel. Nå gis det ca. 30 mill. kr årlig til farleier. I Nasjonal transportplan, som vi skal ha til behandling senere, er det snakk om å øke beløpet til 60 mill. kr, og mitt spørsmål til statsråden er: Dersom man går inn for bygging av en skipstunnel til 400 mill. kr, hva vil det bety for det som skal gjøres når det gjelder farleier og sikkerhet for øvrig? Det er jo en enorm investering.
Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 2000-12-13:
Representanten Kristiansen tar feil på ett punkt når det gjaldt dette med liten skrift. Det står nemlig noe med liten skrift i Høyres primære budsjett, hvor de har mye mer penger å disponere enn de rammene vi andre har forholdt oss til når vi har lagt fram våre forslag. Dermed står det noe med liten skrift. Samtidig vil jeg si at det i Høyres primære budsjett er mye penger til veg. Sammenliknet med Fremskrittspartiet, som representanten Sandberg snakket om, er det faktisk slik at Høyre i sine påplussinger har en distriktsprofil – jeg har gått gjennom hvor man har lagt inn pengene – mens Fremskrittspartiet har en helt klar sentralistisk profil. Så da har jeg arrestert Høyre, men samtidig gitt dem ros. Så kan man naturligvis snakke om hvor de kutter. Jeg må naturligvis gi et tilsvar til representanten Folkvord. Det var en retorisk fornøyelse å høre på ham. Men jeg må samtidig si litt om historieskrivinga. Han snakker om alle de årtier med trafikk over Hardangervidda, men hvis jeg ikke tar mye feil, startet man med vinteråpen veg i 1985. Så det er ikke så lang historie bak det. Og det er jo ikke vegen over vidda, men den vinteråpne vegen som spesielt er et problem, fordi den er en barriere. Det har jeg bl.a. lest i proposisjonen fra departementet, på side 80 – fra hans egen regjering – hvor de beskriver den barrieren og bl.a. viser til Direktoratet for naturforvaltning. Så jeg har ikke sugd alt ut av egen fantasi. Så er jeg helt enig med ham i at Hardanger ikke bare kan leve av fruktblomstring. Han har litt nærmere kunnskap om det distriktet enn jeg har, men jeg har jo vært der, også utenom den tiden, bl.a. i de periodene hvor det har vært mye ras. Jeg har vært på folkemøte, jeg har vært og ruslet i rasområdene, og jeg ser at det er mye som bør gjøres. Og da vi behandlet Hardangerbrua og skrinla den i sin tid, ble det gitt store løfter til Hardanger. I den forbindelse ber jeg ham om å gå gjennom budsjettinnstillingene etter den tid og se hvem som har prøvd å følge opp dette med standardheving og rassikring i Hardanger, og så bør han ta et lite oppgjør på kammerset med sine egne folk – gjerne retorisk og like sterkt uttalt – for der bør han fortelle dem at de ikke har fulgt opp det som var premissene. Så vil jeg si til representanten Molvær Grimstad at jeg er helt uenig. Den rassikringsposten som er kommet nå, er en ren gimmick. Man flytter 105 mill. kr over fra vanlige vegbevilgninger til den posten, og så legger man på 40 mill. kr. Men faren med en sånn post er at den gir illusjoner om at man ikke behøver å prioritere rassikring til fylkene i rammen – de skal heller få denne lille posten. Det betyr at hvis man tenker sånn i fylkene, blir det mye mindre penger til rassikring enn det bør bli. En liten rassikringspost er en livsfarlig måte å tenke på. Derfor håper jeg at statsråden ikke bekrefter at den posten skal ha et evig liv.
Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 2000-12-13:
Jeg synes det er trist at et så stort parti som Fremskrittspartiet ikke er villige til å være med og ta mer ansvar for samfunnsutviklingen enn det de er. Slagordene er: Mer konkurranse, mer privatisering! Vi ser det innenfor veisektoren, hvor de ønsker å redusere den statlige produksjonen. Vi ser hva som skjer på den private entreprenørsiden, med store fusjoner og selskap som flytter ut av landet. Det vi faktisk kan oppleve, er at vi går fra det som Fremskrittspartiet kaller et offentlig monopol, til et privat monopol. Og én ting vet jeg, og det er at et privat monopol iallfall ikke er noe likere enn et offentlig monopol. Så hevdes det at NSB blir beskyttet. NSB blir ikke beskyttet. Vi setter krav til NSB. NSB møter konkurranse. Å si at NSB ikke møter konkurranse, er tull. NSB møter konkurranse hver dag, om ikke direkte på sporet, så i forhold til andre kollektivmidler. Vi dolker ikke ekspressbussene i ryggen, slik representanten Nistad hevder. For 2000 ble det gitt 11 nye løyver til ekspressbusser, og jeg tror tallet på dem som har fått avslag, er ca. fem. I budsjettforliket tar vi også inn igjen dieselavgiftskompensasjon for ekspressbussene. Det har ikke minst sammenheng med at vi ser at ekspressbussene utfører en betydelig tjeneste, ikke minst i distriktene, når det gjelder kollektivtrafikken.
Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 2000-12-13:
Jeg takker komiteens leder for gode ord. Jeg skal med en gang innrømme at Høyre har lagt fram en god liste over nye veiprosjekter. Hvis jeg hadde hatt tilsvarende midler som Høyre har lagt inn, ville nok også jeg ha brukt mye på de prosjektene som Høyre har lagt inn. Men jeg har også lyst til å si det at en god del av de prosjektene som Høyre har lagt inn, som er nye prosjekter – altså oppstartbevilgninger til nye prosjekter. Ellers er jeg enig med komiteens leder i at det er viktig at vi nå fullfører de prosjektene som er igangsatt. Et av de grepene som er gjort i budsjettet for 2001, er nettopp å prøve å fullføre de prosjektene som er igangsatt, og ikke dra i gang nye. De få nye prosjektene som skal settes i gang i 2001, er viktige prosjekter som ligger i Distrikts-Norge, og som har stor betydning for stamveiene våre. Når vi skal behandle Nasjonal transportplan 2002-2011, tror jeg at komiteen bør bestrebe seg på å legge opp til å ruste opp eksisterende infrastruktur. Det gjelder både vei og bane. Så får heller nye store prosjekter vente til vi har fått opp en skikkelig standard på den infrastrukturen som vi har. For øvrig er det slik at vi nærmere oss jul nå, og jeg har registrert, som i mange andre budsjettdebatter, at det sendes mange julekort fra denne talerstolen i ulike former.
Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 2000-12-13:
Representanten Myrvoll vet også inderlig godt at i løpet av disse fire årene med jernbaneplanen – iallfall i forhold til de to første årene, altså 1998 og 1999 – var det en betydelig satsing på jernbanen fra Arbeiderpartiets side for å komme opp på det nivået som var lagt til grunn i jernbaneplanen. Når det gjelder det budsjettet som er lagt fram for 2001, føler jeg iallfall at det ikke er noen motsetninger i forhold til de hovedmålsettingene som vi har lagt for jernbanen, nemlig sikkerhet, punktlighet og å få ned reisetiden. Det satses en god del på å få bort planoverganger, det vet representanten Myrvoll godt. Det har stor betydning for sikkerheten, det har også stor betydning for punktligheten, og ikke minst for å få ned reisetiden. Totalt sett føler jeg iallfall at i forhold til jernbaneplanen, så har vi en bra oppfylling i budsjettet for 2001. Innenfor den rammen som vi har til disposisjon, og ut fra – som jeg sa i hovedinnlegget mitt – at vi har et stramt budsjett, føler jeg at det er en rimelig god prioritering i forhold til det som vi legger inn når det gjelder jernbanen, og det vi bruker på veisektoren. De konkrete sikkerhetstiltakene som representanten Myrvoll refererer til når det gjelder det som Jernbaneverket kan bruke i 2001, vil vi måtte komme tilbake til iallfall i minst to omganger, i forbindelse med behandlingen av Nasjonal transportplan og ikke minst i forbindelse med at Regjeringen legger fram rapporten om Åsta-ulykken.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2000-12-13:
Representanten Røtvei fra Arbeiderpartiet snakket om at han vil ha en god infrastruktur. Men Arbeiderpartiets store satsingsområde i dette budsjettet, som i tidligere budsjetter, er og blir jernbanen. Og Arbeiderpartiet har nå, som tidligere, en klokkertro på at statlig dirigering er det riktige. De vil til og med detaljregulere, slik at vi nå også skal bestemme prisøkningen hos NSB. Samtidig dolker Arbeiderpartiet denne gangen ekspressbussene i ryggen. Tidligere var det turbussene. Ekspressbussene og turbussene mottar ikke fem øre i subsidier. Det er tydelig at omkvedet i Arbeiderpartiet er: Leve det statlige NSB! Det er fristende å spørre representanten Røtvei fra Arbeiderpartiet: Hvor langt ned vil man gå? Hvor dårlig kan noe drives før man innser at statlig dirigering og drift er et feilgrep? Arbeiderpartiet vil ikke tillate ekspressbusser, de vil ikke ha konkurranse på jernbanesporet når det gjelder persontrafikken, og de vil heller ikke ha anbud. Skjønner ikke Arbeiderpartiet snart at dette kun går ut over brukerne og skattebetalerne?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2000-12-13:
Jeg er fullstendig klar over at det å forstå Fremskrittspartiets tenkning og program er vanskelig for en fra Arbeiderpartiet. Det må liksom ta en del år før det synker inn. Det var jo det jeg var inne på i innlegget mitt når det gjaldt NSB og den statlige dirigeringen der. Vi tenker likt på alle områder. Hvorfor kan ikke NSB drives av private, like godt som alt annet? Vi har et godt eksempel i dag. Vi har Torp, som i dag ikke er direkte underlagt den statlige dirigeringen som representanten fra Arbeiderpartiet ønsker. Torp er et godt korrektiv til de flyplassene som fullt ut er drevet av det offentlige. Hvis man skal ha én eier av absolutt alt, vil vi til slutt ende opp med at vi sitter igjen med bare ett luftfartsselskap i Norge. Vi vil sitte igjen med kun SAS. Alle konkurrentene vil ryke over ende, fordi avgiftene kommer til å bli så høye at det ikke er noen som vil bruke fly i dette landet. Hvis vi kunne ha private selskaper som drev flyplassene i konkurranse, slik som Torp drives i dag, ville lufthavnavgiftene kunne senkes. Vi tror at den beste medisin er at vi får konkurranse også på dette området. Jeg ser klart det problemet som representanten fra Arbeiderpartiet peker på, at det er en kryssubsidiering, at det er noen få lufthavner som tjener penger, og at man overfører det til andre. Men det må komme åpent fram på kartet hvem som tjener penger, og hvem som ikke tjener penger, og så får vi heller kjøpe de tjenestene. Det gjør vi jo på alle andre områder, så hvorfor kan vi ikke gjøre det på det området også?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2000-12-13:
Grunnen til at Fremskrittspartiet ikke vil prioritere innenfor dette budsjettet, er jo ganske innlysende. Budsjettet er så dårlig at vi ikke finner det nødvendig å prioritere innenfor det. Vi vil ha satsing på veisektoren. Det trodde jeg representanten fra Kristelig Folkeparti hadde fått med seg. Vi vil sågar tilføre samferdselsbudsjettet nesten 2 mil-liarder kr ekstra. Det er ene og alene fordi vi ser at det er nødvendig å bygge ut veinettet i dette landet. Det er like nødvendig nordover, der representanten Sahl kommer fra, som det er her nede. Jeg trodde nå ærlig talt at representanten Sahl var glad for at vi hadde vært med på å bevilge til Lofast! Skulle vi ha prioritert innenfor den smale rammen vi hadde, er det ikke sikkert at vi hadde funnet penger til akkurat hans prosjekt. Så sier han at vi har mye penger. Ja, vi har mye penger. Vi sier åpent og ærlig at vi vil bruke noen av oljepengene. De er en gave til det norske folk, og hvorfor skal vi da bare sette disse pengene inn i utenlandske banker og la dem stå der? Vi mener at istedenfor å sette pengene der og få en viss avkastning, som kanskje kan være god noen år og dårligere andre år, synes vi det er en bedre investering å bruke noen av disse oljepengene på veisektoren. Det må vel være bra også for representanten fra Kristelig Folkeparti å få skikkelige motorveier, slik at all vår eksport kan komme ut av landet på hurtigste og billigste måte. Så hadde representanten også noen spørsmål som gjaldt flyplasser, og grunnen til at noen selskaper har gått konkurs. Ja, hvorfor har de gått konkurs? Selskapet Color Air, som representanten viste til, gikk jo konkurs nettopp fordi avgiftene i Norge var for høye. Og nå har vi et selskap til, Braathens, som også er i ferd med å gå konkurs. Og hva sitter vi igjen med da? Jo, vi sitter igjen med ett statlig selskap!
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2000-12-13:
Det er helt utrolig hva representanten fra Høyre her sier, at vi ikke vil støtte kollektivtransporten i det hele tatt, og spør hva Fremskrittspartiet vil gjøre med det. Samtidig er vi vitne til at Høyre i budsjettet som de legger fram i dag, faktisk har kuttet i midlene til NSB med en halv milliard kr. Og så skylder de på Fremskrittspartiet. Vi har kuttet bare 200 mill. kr vi, det er det vi har gjort. Samtidig har vi sagt at vi vil åpne for ekspressbusser, det vil vi slippe løs. Da tror jeg vi ville fått et bra rutenett i dette landet. Så måtte man selvsagt komme inn på den lille biten om Göteborg, og den er jo ganske humoristisk. Det har nok ikke Nilsen funnet i det budsjettet som legges fram her i dag, men det står i vårt utenlandsbudsjett, fra finanskomiteen. Vi har sagt at norske entreprenører skal bygge og drive, og de sier selv at de kan pøse inn 2,5 milliarder kr ekstra her. Det har Fremskrittspartiet lagt inn i sitt budsjett. Men det er ikke nok. I tillegg vil vi bruke 1,5 milliarder av de oljepengene vi har på bok ute. Da kan vi få utenlandske firmaer, vi kan få finner til å gå inn i Nord-Norge og bygge veier der, vi kan få svensker til å bygge motorvei gjennom Østfold, og vi kan få tyskere til å bygge E18 fra Kristiansand til Oslo. Så har vi sagt at vi må ha ny Svinesundbru. Det har sikkert representanten Nilsen fått med seg. Dersom svenskene ikke har råd, eller ikke vil satse på det, pluss den lille biten som står igjen fra Svinesund ned til Rabbalshede, som er et stykke nord for Göteborg, så har vi sagt at ok, da får vi bare «spytte i» den brua og den lille biten. Det har vi sagt. Vår hensikt er at vi skal ha en gjennomgående motorvei og at den i hvert fall skal gå fra Oslo og helt ned til kontinentet. Vi vil også ha den nordover, E6 oppover til Otta. Jeg trodde at representanten Nilsen var interessert i å bygge motorveier, men han er vel mer interessert i å gi bort ungdomskort.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2000-12-13:
For Kristelig Folkeparti er det bestandig null-visjonen og trafikksikkerheten som er det store flaggskipet. Alt skal over på kollektivtransporten, særlig jernbanen, da er alle problemer løst. Fartsgrensene skal settes ned, promillegrensene skal settes ned, fartsbøtene skal økes, antall fotobokser skal økes – alt det som surt er for en vanlig bilist, går Kristelig Folkeparti inn for, og det i den hensikt at antall drepte og skadde skal ned. Det er vel og bra, det. Vi er enig i det målet, men virkemidlene er vi nok stort sett uenige om. Måloppnåelsen når det gjelder trafikksikkerheten i siste langtidsperiode, ligger absolutt på bunn, den ligger på skarve 50 pst., og det er den dårligste måloppnåelsen av alle, når vi ser på måloppnåelsene her. Er det da ikke et tankekors også for Kristelig Folkeparti at de kanskje er på feil spor når det gjelder å nå målene som de har satt seg. Fremskrittspartiet har i alle år sagt at vi heller burde satse på gode veier, med sperre i midten for å skille den motgående trafikken, og vi vil skille myke og harde trafikanter. Vi har også sagt at det er på de gode veiene, og det viser også all statistikk, en har de færreste ulykkene. Den sikreste veien er faktisk fra Oslo til Gardermoen, og det er en fire- og seksfelts motorvei. Hva har da Kristelig Folkeparti å si til at måloppnåelsene i den siste tiårsperioden viser så begredelige tall?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2000-12-13:
Statsråden var mye innom økt sikkerhet i samferdselssektoren, og hele komiteen er enig i at man skal legge vekt på det. Hvert år får Jernbaneverket store summer, men i avisene de seneste dagene har vi sett at Jernbaneverket blir slaktet, og at Jernbanetilsynet har en lang liste over tiltak som ikke er utført til tross for at fristen har gått ut. NSB BA var tidligere i hardt vær, både direktør og styre ble skiftet ut, og NSB BA ser ut til å ha fått rettet opp i forhold til de påpekninger som de har fått av Jernbanetilsynet. Kulturen i Jernbaneverket ser altså ikke ut til å ha endret seg. Statsråden var hurtig på banen etter Åsta-ulykken og gav full støtte til direktøren i Jernbaneverket, men nå leser vi i avisene at direktøren er innkalt på teppet hos statsråden, og det har aldri skjedd tidligere. Hvorledes vurderer statsråden mulighetene for at Jernbaneverket får gjennomført de pålagte tiltak, og hva vil statsråden gjøre hvis dette ikke kommer i orden? Én ting til. I TV i går var informasjonsdirektøren i Jernbaneverket ute og sa at han hadde bedt om 125 mill. kr ekstra for å få løst en hel del problemer med togoverganger. Hvor i forslaget til samferdselsbudsjett fremkommer disse 125 millionene? Jeg kan nemlig ikke se at vi har fått noen som helst tall som belyser at man kan gjøre mye mer for disse 125 mill. kr.
Gard Folkvord (Arbeiderpartiet), 2000-12-13:
Fra Fremskrittspartiets generelle merknader kan vi finne følgende sitat: «Disse medlemmer mener at det er ikke en statlig oppgave å eie lufthavner. Statlig eierengasjement i de sivile lufthavnene kan avvikles.» I dag eier Luftfartsverket de aller fleste flyplassene, og overskuddet fra de lønnsomme brukes til å finansiere underskuddet i de ulønnsomme. Staten bruker derfor omtrent ikke penger på flyplasser i Norge. Vi vet at det er kun Gardermoen, Flesland, Værnes og Sola som er lønnsomme. Resten er ulønnsomme. Ved avvikling av statens eierskap i disse flyplassene finnes det tre muligheter: 1. Disse flyplassene nedlegges.2. Disse flyplassene får vesentlig høyere avgifter og dermed økt billettpris.3. Staten må kjøpe tjenester fra disse flyplassene, og vil dermed måtte øke statens utgifter vesentlig. Hvilken av disse løsningene foretrekker representanten Nistad?
Gard Folkvord (Arbeiderpartiet), 2000-12-13:
Representantene Myrvoll og Kofoed-Larsen berørte Rv 7 over Hardangervidda på en måte i sine innlegg tidligere i dag som må kommenteres. De framstår begge som ivrige tilhengere for å få vinterstengt Rv 7 fra og med neste vinter, og de bygger sin argumentasjon bl.a. på forestillingen om at trafikken langs Rv 7 representerer en stor belastning for miljøet på Vidda, og da særlig for villreinen. Da nasjonalparken på Hardangervidda ble opprettet tidlig på 1980-tallet, hadde det allerede gått biltrafikk over Hardangervidda i flere tiår. Men det var altså først da nasjonalparken var blitt opprettet, at høyfjellsnaturen ble sårbar. Det var først da villreinen tok skade av biltrafikken. Hardingene har i generasjoner høstet av naturen på Hardangervidda. Erfarne jegere som kjenner villreinstammen, bare rister på hodet av påstandene om at Rv 7 er en belastning for villreinen. Da har det vært et større problem at bestanden i det siste har vært for stor i forhold til det det er beiteressurser for. I tillegg til dette er det slik at det i vinterhalvåret altså bare er bukkene som har behov for å krysse Rv 7 for å nå fram til vinterbeitene. Men paradoksalt nok er dette først i det siste blitt et problem. Jegerne og lokalbefolkningen som kjenner Hardangervidda, er entydige i sin konklusjon. Det er praktisk umulig å påvise at Rv 7 har noen som helst negativ påvirkning på miljøet på vidda. Jeg er glad for at representantene Myrvoll og Kofoed-Larsen er opptatt av Hardanger. Men Hardanger kan ikke overleve av å være et prospektkortmotiv. Nasjonalromantikken er ikke lenger nok for å sikre Hardanger-regionen vekst, og Hardanger kan ikke lenger være et nasjonalt utstillingsvindu som vi åpner når fruktblomstringen begynner og bunaden tas fram, for deretter om høsten å stenge det av i påvente av neste fruktblomstring. For Hardanger er tilgjengelighet like viktig i vinterhalvåret som det er i sommerhalvåret. Mitt håp er at representantene Myrvoll og Kofoed-Larsen også snart innser dette.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2000-12-13:
Jeg er glad for at også Fremskrittspartiet er opptatt av trafikksikkerhet, selv om jeg må si at uttrykket «vel og bra» i sammenheng med at antall drepte skal gå ned, virket noe spesielt. Vi er, tror jeg, alle virkelig alvorlig opptatt av å redusere det store antall ulykker på vegene våre. Og hvordan vi vil gjøre det – null-visjonen. Fart dreper, det vet vi, alkohol i trafikken dreper, derfor er vi faktisk opptatt av begge disse tingene. Vi er villig i Kristelig Folkeparti til å se på alle tiltak som kan være med og redusere antall drepte og hardt skadde i trafikken. Og når vi sier vi er for null-visjonen, som for så vidt også Fremskrittspartiet har sluttet seg til sammen med resten av komiteen i en merknad, er det fordi null-visjonen faktisk skal gi oss føringer for hvilke prioriteringer vi gjør både i dette budsjettet og ikke minst i Nasjonal transportplan. Det er viktig å utbedre veier, og det er viktig på noen strekninger å ha skille mellom kjøreretningene. Det sier vi selvfølgelig ja til. Vi sier også ja til at det kan være en mulig positiv ting å redusere hastigheten på enkelte spesielt utsatte strekninger der det er et høyt antall ulykker. Jeg håper at de tiltak vi etter hvert kan bli enige om og kan få et flertall for i forbindelse med Nasjonal transportplan, til sammen virkelig skal gi føringer for at nettopp den visjonen som hele komiteen og selvfølgelig også Kristelig Folkeparti ønsker skal være retningsgivende, nemlig null-visjonen, skal bli virkelighet.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2000-12-13:
NSB er i store vanskeligheter. Det er vi alle enige om. Vi har alle fått mange tilbakemeldinger på det som representanten Gjerpe Hansen fra Høyre nå nevnte her, problemer med service, problemer med regularitet, alle disse problemene som vi kjenner godt etter hvert. Og det er et stort dilemma for alle oss som mener at jernbanen er et meget godt tilbud, miljøvennlig og trafikksikkert. Derfor har vi også sagt – og jeg sa det i mitt innlegg tidligere – at det er viktig at NSBs ledelse, styret og statsråden nå kommer på banen og gjør noen helt grunnleggende grep. Og som det ble referert fra et sitat i Aftenposten, uttalt av undertegnede, så er Kristelig Folkeparti villig til å se på og vurdere alle gode forslag som kan komme, for virkelig å få jernbanen på skinner igjen og få kunden i sentrum. Noen land i Europa har faktisk prøvd seg på dette med privatisering og anbud, som representanten Gjerpe Hansen var opptatt av. Det har vært relativt mislykket. Vi kan gå til et land som ikke er så langt unna, England, og se hvordan erfaringene er der, og hvor det faktisk har gått til de grader ut over trafikksikkerheten. Jeg regner med at heller ikke Høyre er opptatt av å få en slik utvikling av trafikksikkerheten på jernbanen som det har vært der. Men sammen tror jeg vi vil måtte se på andre grunnleggende grep som kommer – muligens – gjennom forslag fra styret i NSB, slik at togtilbudet vårt virkelig kan bli et godt togtilbud, et godt kollektivtilbud, hvor kunden står i sentrum.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2000-12-13:
Helhetlig miljøpolitikk – jeg håper også representanten Inge Myrvoll har fått med seg at Kristelig Folkeparti/sentrum faktisk i dette budsjettet har lagt inn 190 mill. kr ekstra til kollektivsatsing, som også er en ganske viktig bit av miljøsatsingen. Det er fint at han var positiv til Tautra. Jeg er glad for at vi er enige om at vi skal få det problemet ut av verden, og regner med at prosjektet blir gjennomført neste år. Så var det Hardangervidda. Jeg sa at Kristelig Folkeparti går for vinteråpen Rv 7 i år, altså vinteren 2000-2001. Det samme gjelder Rv 50 Hol–Aurland, for å kunne se på kjøremønsteret etter at Lærdalstunnelen er åpnet. Så sa jeg ganske mye om sikkerhet, om utredning på sikkerhetssiden når det gjelder Hardangervidda, om trafikktellinger og ikke minst miljøspørsmål knyttet til villreinstammen. Dette er områder som kommer til å telle meget tungt for Kristelig Folkeparti når vi i neste omgang, først i forbindelse med Nasjonal transportplan og så ved neste års budsjettbehandling, skal ta standpunkt til om Rv 7 i det hele tatt skal være åpen vinterstid. Det er lagt såpass sterke føringer at jeg regner med at representanten Myrvoll også forstår at det skal mye til. Når det gjelder Melhus, er jeg svært fornøyd med at vi kanskje nå endelig kan få løst prosjekt E6 Melhus, og det tror jeg både folk i området der og vi andre skal være takknemlige for.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2000-12-13:
Statsråden sa seg fornøyd med forliket med sentrum som har gitt ekstra påplussing til samferdselsbudsjettet, og det var hyggelig for oss å høre. Jeg håper han syns at det ble et bedre budsjett enn det som Regjeringen i utgangspunktet hadde lagt opp til. Det er vi vel enige om. Og positivt ble det. Jeg har et spørsmål om piggfrie dekk, som er tatt opp i mediene i dag. Det gjelder støv fra piggfrie dekk. Det står: «Piggfritt gir livsfarlig støv.» Ved behandlingen av innføring av piggdekkgebyr for kanskje to og et halvt år siden tok jeg faktisk opp problemstillingen med mulige skadevirkninger av innholdet i piggfrie dekk – det var etter en artikkel som stod i noen medier på den tiden. Nå tas denne problemstillingen altså opp igjen av norske lungespesialister. Jeg vil spørre statsråden om han vil ta et initiativ til en evaluering, om han vil se på virkningen av piggdekkavgiften og på hvilke muligheter det er for å få til dekk som gir best mulig luft i store byer – slik utgangspunktet for piggdekkavgiften var – slik at man får minst mulig helseskader. Så er det en sak til jeg gjerne vil spørre om, og det gjelder godstransport. Kristelig Folkeparti er opptatt av å få mer godstransport over fra veg til bane. Det er også en stor diskusjon i EU om dette spørsmålet, for slik det er nå, er det stadig større økning av godstransport på vegene. Det fører til økt press for å få bygd ut nye veger, og til stadig større fare for ulykker på vegene. Hvilke grep ser statsråden det er mulig å ta for å få til det resultatet som ganske mange av oss, både her hjemme og ute, er opptatt av, nemlig det å få mer gods over fra veg til bane?
Ellen Gjerpe Hansen (Høyre), 2000-12-13:
NSB makter ikke å levere de persontransporttjenester med tog som de får betalt for av staten. Rutetilbud blir innstilt, regulariteten svekkes, og servicenivået i NSB oppleves som dårligere. For kort tid siden annonserte selskapet høyere pris og redusert tilbud neste år. TØI har i en rapport utarbeidet på oppdrag av Samferdselsdepartementet, konkludert med at Norge er blant de land som har kommet lengst i Europa i å forberede jernbanen på konkurranse. I Aftenposten 10. desember i år sier representanten Kofoed-Larsen: «Skjerper ikke NSB seg, er vi nødt til å se på konkurransen. Det er ikke noe mål i seg selv å ha NSB. Passasjerene er nå i en fortvilet situasjon og vi må gjøre noen grunnleggende grep ...» Er det da slik at Kristelig Folkeparti nå er villig til å ta i bruk anbud og konkurranse nettopp for å bedre tilbudet til de reisende med NSB, og samtidig få en bedre dokumentasjon av de faktiske kostnadene ved å transportere på jernbaneskinner?
Ellen Gjerpe Hansen (Høyre), 2000-12-13:
Jeg syns representanten Myrvoll skal ha ros for at han er opptatt av sitt hjemfylke og sin landsdel Nord-Norge. Jeg registrerer at SV sier de har helt andre prioriteringer når det gjelder veiinvesteringer, enn stortingsflertallet, og SV sier i en merknad: «Vårt satsingsområde er en styrket distriktsprofil.» I tråd med dette foreslår SV å redusere bevilgningene i det sentrale østlandsområdet. De reduserer bevilgningene til E6 Oslo–Svinesund. De reduserer bevilgningene til Gutu–Kopstad på E18. Og så prioriterer de E6 over Korgfjellet. Så langt syns jeg SVs forslag er logiske. Men jeg har lyst til å stille et spørsmål til SV, som har gått inn for tunnelprosjekt i Bjørvika, et prosjekt i størrelsesorden 2-2,5 milliarder kr, et prosjekt som på mange måter er like mye et byutviklingsprosjekt som et samferdselsprosjekt. Det vil jo gå av den samme rammen til samferdselsformål. Hvordan kan representanten Myrvoll forsvare et slikt prosjekt når han samtidig ut fra sine prioriteringer virkelig må trenge disse midlene til Distrikts-Norge?
Ellen Gjerpe Hansen (Høyre), 2000-12-13:
Venstre er på sitt beste når partiet snakker om behovet for effektivisering og en slankere offentlig sektor med langt bedre kostnadskontroll. Ved å konkurranseutsette en del utbyggings- og vedlikeholdsoppdrag har Jernbaneverket oppnådd en effektiviseringsgevinst på opp mot 40 pst. Ved å konkurranseutsette produksjonen i Vegvesenet vil det være mulig å ta ut betydelige effektiviseringsgevinster. Vi kunne få flere og bedre veier og vedlikehold for de samme pengene. Og det burde da være i Venstres ånd. Men når det kommer til konkrete forslag, stemmer Venstre mot. Hva kan det komme av at det er så langt mellom liv og lære i Venstre på dette punktet?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2000-12-13:
Representanten Stensaker begynte jo å snakke om tryggleik på sjøen, og eg oppfatta at han er heilt einig i det som eg sa i innlegget mitt, at det er viktig å leggje til rette for at det skal bli trygt å ferdast på sjøen. Og det er jo òg, som det alt har vore nemnt i debatten, god oppfølging av det som har vore måltala for denne fireårsperioden. Så på det området er vi vel, slik eg oppfatta det, ganske einige. Når det gjeld vegsektoren, sa eg i innlegget mitt at eg skulle ynskt at vi hadde meir midlar å kunne bruke, og eg grunngav det jo òg med uløyste oppgåver, at vi har ledig kapasitet i anleggssektoren osb. Men det er jo ein gong slik at når ein skal kome fram til eit fleirtal, så blir det å gi og ta. Og det er klart at hadde Senterpartiet fått sett opp sitt budsjett åleine og briljert med det vi kunne lage, i eit alternativt budsjett, hadde det vorte annleis enn det forliket vi er med på. Men vi står bak forliket, og som eg òg sa, det er ryddig å stå bak det forliket som er lagt fram, utan å kome med sine alternativ. Mange vegar i landet er bygde med bompengar. Det er heilt greitt. Slik er det, og det blir gjort for at ein skal kome litt fortare til målet enn det ein elles ville ha klart. Mange er utolmodige og meiner at det går for seint å kome på toppen av prioriteringslista, og så går ein til bompengeordningar. Det kan ein meine ulike ting om, men det har vore mange viktige prosjekt rundt om i landet som har fått si løysing på den måten. Trafikantane er med og betalar, og eg ser ikkje at det er noko å vere så veldig ueinig i. Men det er klart at næringsliv og fastbuande som bruker slike bompengeprosjekt ofte, får ein ganske stor kostnad.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2000-12-13:
La meg fyrst få slå fast at eg er godt fornøgd med at vi i budsjettforliket har greidd å satse litt ekstra på kollektivtransport. Og vi sit i samferdselskomiteen og har ansvar for heile landet. Då kan vi ikkje tenkje berre på det fylket vi kjem frå, slik som representanten Sverre Hoddevik begynner å ymte om at det kunne vore naturleg å gjere. NSB er ein viktig faktor på kollektivsida i delar av landet. Det kan vi ikkje kome bort ifrå. Då må vi både setje krav til NSB om at dei gjer den jobben som det er forventa at dei skal gjere, og vi må kunne stille krav om at det tilbodet dei gir til trafikantane, skal vere slik at trafikantane finn at det er attraktivt å bruke. Og det går på at toget må vere presis, at det skal vere service, at det skal vere ein pris som kan konkurrere med andre måtar å ta seg fram på, berre for å nemne litt av det. Eg skulle gjerne sett at vi kunne ha lagt inn endå meir i kompensasjon til ekspressbussane. Men vi har trass i alt fått inn igjen 50 mill. kr, og det er då ein brukbar del i prosent av det som var der frå før. Eg synest det er ganske freidig av representanten Sverre Hoddevik når han er inne på ungdomskortet, at han kan bruke uttrykket «å skyggje unna». Det gjer slett ikkje sentrumspartia, og heller ikkje Arbeidarpartiet. Vi har bede om ei utgreiing på ungdomskortet, og bede om at ein skal kome tilbake til det raskare enn Høgre har foreslått at det skal innførast. Vi har bede om ei tilbakemelding på den saka i revidert nasjonalbudsjett, mens det fyrst er i 2002 Høgre vil ha sitt ynske oppfylt.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2000-12-13:
Som frå fleire før meg vil min replikk og mine spørsmål òg dreie seg om tryggleik i samferdselssektoren. Eg merka meg at statsråden både i innlegget sitt og no i replikkordskiftet streka under verdien av god tryggleik og godt vedlikehald. Mange har teke utgangspunkt i NSB og dei problema som er der. Mitt spørsmål tek utgangspunkt i vegsektoren. Etterslepet i vegvedlikehaldet er stort. Sjølv om det for 2001 er føreslått å styrkje vedlikehaldet av veg, vil etterslepet auke også neste år. Dårlege vegar er ei stor ulempe for alle som skal ferdast på vegane. Det er vanskeleg å kome fram, og det blir stor slitasje på bilane. Det blir resultatet. Det er vidare klart at det er ein samanheng mellom vegvedlikehaldet og ulukker. Spesielt kan vintervedlikehaldet verke inn på ulukkesstatistikken, men òg generelt dårlege vegar er ei medverkande årsak til ulukker. Ser statsråden alvoret i situasjonen med det stadig aukande etterslepet i vegvedlikehald? Og kva tankar og planar har statsråden om løysingar på denne situasjonen?
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2000-12-13:
I debatten i dag har det vore snakka mykje om tryggleik i samferdselssektoren generelt, og det vil vere mitt utgangspunkt i replikken til statsråden. Det er viktig å leggje vekt på tryggleik når det gjeld ferdsel på sjøen; gode tiltak er t.d. merking av leia og vidare utarbeiding av elektroniske kart. Eit anna viktig verkemiddel er lostenesta. Trafikken langs norskekysten har vore aukande, og difor er det viktig å leggje til rette for ei losordning som på best mogleg måte varetek tryggleiken. Samtidig må det leggjast vekt på å halde kostnadene nede. Eg har merka meg at det står i budsjettframlegget frå Fiskeridepartementet at det arbeidet som eit fleirtal i komiteen i innstillinga til St.meld. nr. 47 for 1998-99, Om evaluering av losplikt- og losgebyrsystemet, bad departementet utføre, skal prioriterast, og statsråden nemnde no at det arbeidet er sett i gang. Han nemnde spesielt at det var sett i gang forsøk med fjernlosing frå trafikksentralane. Men det var òg ein del andre punkt som fleirtalet bad departementet sjå på, nemleg det som går på å gjere heile lossystemet enklare, og å gjere systemet slik at ein ikkje heile tida får diskusjonar om kva fartøy som skal ha losing, og kven som ikkje er pålagd det. Eg vil be statsråden gjere greie for kva som er tidsperspektivet for når resultatet av dette arbeidet kan komme tilbake til Stortinget.
Christopher Stensaker (Fremskrittspartiet), 2000-12-13:
Representanten Ringstad er opptatt av sikkerheten til sjøfarende. Det er en viktig oppgave å ta seg av sikkerheten som mange er avhengig av, og mange ulykker viser også at det er påkrevd. Men budsjettet som Senterpartiet er med på, bærer dessverre ikke preg av det. Som representanten Ringstad har påpekt, bærer statsbudsjettet preg av at veisektoren ikke har blitt tilført de midler som veisektoren trenger for en nødvendig opprusting. Vi vet også at veisektoren bare får tilbakeført en fjerdedel av det som innbetales fra bil og bilbruk. Likevel ser man at stadig flere veier blir finansiert med bompenger, som i tillegg går til andre formål enn veiutbygging. Det er utrolig at bilistene finner seg i det. Synes representanten Ringstad at dette er en ønskelig utvikling? Og hvilken distriktssatsing er egentlig dette?
Christopher Stensaker (Fremskrittspartiet), 2000-12-13:
SV liker å kalle seg distriktsvennlig. Men representanten Inge Myrvoll, som er fra Nordland, burde jo vite at det som trengs mest i distriktene, er bedre veier og ikke jernbane, som SV satser på. Har representanten glemt sine distrikter? Av budsjettinnstillingen går det frem at SV har over 2 milliarder kr i reduksjon på kap. 1320 Statens vegvesen i forhold til Fremskrittspartiets forslag. Det er 588 mill. kr mindre til drift og vedlikehold av våre riksveier, og over 1,4 milliarder kr mindre til riksveiinvesteringer. Synes representanten Inge Myrvoll at dette er en god distriktssatsing? Når det gjelder traséen for E6 gjennom Melhus sentrum, har befolkningen i Melhus ventet lenge nok på denne veien, etter at den bl.a. har blitt trenert av Stortinget. Kommunen har tatt et flertallsstandpunkt, som også SV bør respektere. Eller synes Myrvoll at det er SV som skal bestemme hva Melhus" befolkning skal mene?
Christopher Stensaker (Fremskrittspartiet), 2000-12-13:
Bilistene har i tillegg til å være skattebetalere også vært statens største melkeku når det gjelder inntekter til staten. Synes ikke representanten May Britt Vihovde da at det er rimelig at bilistene får tilbake mer til vei og trafikksikkerhetstiltak enn de smulene som representanten Vihovde gjennom budsjettsamarbeidet med Arbeiderpartiet ønsker å tilføre veisektoren? Representanten er også opptatt av miljøvern og har vært inne på det med kollektivtrafikk, men Venstre kan da umulig mene at småbedrifter langs kysten skal sende fisk og andre varer med bussen? Det distriktene trenger, er bedre veier og kanskje bedre havner, men ikke flere busser.
Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2000-12-13:
La meg få lov til å stille et par spørsmål knyttet til Senterpartiets distriktsprofil. Jorunn Ringstad og Senterpartiet står inne i en flertallsmerknad der det blir satt tak på togbillettene, med en klar invitasjon til NSB om å komme tilbake til Stortinget og hente mer penger. Det vil vel i klartekst bety at skattebetalerne i jernbanefattige deler av landet får betale en stigende del av gildet her, vil jeg tro. Når vi så kommer til ekspressbussene, er inntrykket det samme. Her tar man først bort tilskuddet på avgiftsbelastning med en prinsipiell begrunnelse, og gjeninnfører bare deler av det med en helt annen begrunnelse. Hvorfor ikke la det stå ubeskåret til glede for et bussavhengig fylke som Sogn og Fjordane? På ungdomskort- og kollektivsiden skygger man unna ungdomskortet og styrer midlene alternativt i stor utstrekning til større byer. Og så til punktet med forliket; det er gitt honnør til det man har oppnådd i budsjettforliket. Men det må da være en belastning for Senterpartiet å ha gått gjennom en fireårsperiode der man verken innenfor eller utenfor regjering har kunnet oppvise et prinsipalt budsjett som på noen måte ligner på de løftene som dette partiet har gitt i forbindelse med Norsk veg- og vegtrafikkplan fra 1997.
Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2000-12-13:
Jeg skal ikke bruke denne anledningen utelukkende til å sende hilsen hjem, men kanskje like mye prøve å klare opp i en misforståelse fra et replikkordskifte tidligere i dag med Senterpartiets representant Jorunn Ringstad, der vi var innom en fra min side påstått negativ distriktsprofil. Uten å gi det noen postadresse er det likevel slik at det framkom opplysninger der som krever kommentar. Etter å ha vært innom både jernbane og ekspressbussatsing endte vi opp med en uenighet om ungdomskortsatsingen til Høyre, der Senterpartiets representant viste til at Høyres prioritering utelukkende er langsiktig gjennom et forslag for 2002. Dette er ikke den hele og fulle sannhet. Det er også slik at Høyre har bundet opp 113 mill. kr i inneværende års budsjett som er en klar prioritering av dette temaet, i motsetning til flertallet, som disponerer midlene annerledes, som har luftigere flertallsbemerkninger uten konkrete forslag, og som kanskje attpåtil kommer til å stemme mot vårt 2002-forslag. Med fiskeriministeren i salen faller jeg for fristelsen til å gi en bitte liten kommentar angående Stad skipstunnel, som et par talere har vært innom. Det er grunn til å gi uttrykk for en smule misnøye med at dette forprosjektet ikke er ferdig til behandlingen av Nasjonal transportplan. Iallfall hvis man tar mer enn én regjering med i den kritikken, er den berettiget. Det er mye spenning knyttet til dette prosjektet, der de velinformerte kanskje forventer seg både et større tverrsnitt, høyere kostnader og en betydelig bedre nytteeffekt av det forprosjektarbeidet som kommer. Men det er altså slik å forstå, skjønt dette forprosjektet er i sin avslutning, at det ikke vil tilflyte samferdselskomiteen noen opplysninger før avgivelse av innstillingen til Nasjonal transportplan. Hvis fiskeriministeren skulle ha anledning til å kommentere dette, ville jeg stille spørsmål om det var mulig å gi informasjon i forkant. Hvis ikke: På hvilken måte vil Fiskeridepartementet komme til Stortinget med dette? For prosjektet har ikke bare en stor sikkerhetsgevinst, en stor nytteverdi for næringslivet, men prosjektet er også viktig i forhold til vridningen på transport mellom land og sjø. Så i den grad det går an å stille spørsmål i et treminuttersinnlegg på tampen av en samferdselsdebatt, er det hermed gjort.
Gunn Olsen (Arbeiderpartiet), 2000-12-13:
SV vil vinterstenge Rv 7 over Hardangervidda fra i vinter. Vi vet foreløpig lite om det trafikkbildet etter at Lærdalstunnelen er åpnet. Mye tyder på at trafikken over Hardangervidda holder seg høy. Nå vet vi også at veien over Hardangervidda er en gammel ferdselsåre som har ligget der i alle tider. Ser representanten Inge Myrvoll at dette er en livsnerve for en region som i stor grad lever av turisme? Mener ikke SV at det er god distriktspolitikk? Mener ikke SV og representanten Myrvoll at det er behov for en alternativ stamvei av den grunn? Dessuten er alle nystartede veiprosjekter i Regjeringas budsjett og alle veiprosjekter i budsjettforliket i Distrikts-Norge. Hvordan kan SV mene at flertallet satser for lite i distriktene og for mye i storbyene?
May Britt Vihovde (Venstre), 2000-12-13:
Venstre er samd med Framstegspartiet i at det er viktig å prioritera ein del vegprosjekt for å letta kostnadene for næringslivet, slik at me skal få det me vil eksportera, ut av Noreg. Men eg er ikkje heilt samd i framstillinga frå representanten Stensaker om bilavgiftene. For det er mange andre element som må inn i eit totalt kostnadsoverslag over kva bilismen kostar Noreg. Eg tenkjer m.a. på miljøkostnader, helsekostnader osv. Så var det spørsmålet om fisken kunne sendast på bussen. Ja, tenk om me i samband med Nasjonal transportplan kunne fått heilskaplege transportkorridorar, der fisken på ein meir miljøvennleg måte kanskje kunne sendast med fly eller båt, slik at me slapp belastning på vegnettet! Men i Venstre er me òg opptatt av å utbetra dei flaskehalsane som finst, for å letta næringslivet sine kostnader. Difor er me veldig glade for at me har fått eit budsjettforlik der me i alle fall har tatt ein del grep langs kysten, m.a. med å redusera ferjekostnadene, noko som betyr ganske mykje for næringslivet langs Kyst-Noreg. I Nasjonal transportplan er det òg varsla ein gjennomgang av heile rabattordninga. Transportørane sit jo med reine kortstokken i førarsetet når dei skal ta seg nedover langs kysten vår. Venstre er opptatt av det å eksportera varene. Difor er me òg med og støttar tiltak i Østfold til utbetring av E6, noko som også har mykje å seia for fiskerinæringa i Finnmark.
May Britt Vihovde (Venstre), 2000-12-13:
Venstre er faktisk opptatt av effektivisering og av eit enklare Noreg. Vi er opptatt av ei effektivisering både av dei statlege forvaltingsbedriftene og dei statlege føretaka. Når det gjeld ein del av dette, vil me koma tilbake til det i samband med Nasjonal transportplan. Der vil me sjå heilskapen både når det gjeld Statens vegvesen, Jernbaneverket, Luftfartsverket, NSB og ein del andre viktige etatar. Når det gjeld Statens vegvesen, er det òg viktig at me har ein aktør som i konkurranse med andre private næringsverksemder kan vera med og stabilisera utviklinga noko. Men me i Venstre er veldig samde med Høgre i at det er behov for større konkurranse mot Statens vegvesen og Statens vegvesens produksjonsavdeling, og me vil koma tilbake til kor langt me er villige til å gå når det gjeld å gjera denne om til AS dersom det kan vera lønsamt. Men eg har lyst til å seia til Høgre: Høgre er saman med Venstre veldig opptatt av at dei ulike tilsyna skal ha ei mest mogleg fri rolle. Og difor forbausa det meg då eg i ein debatt tidlegare denne veka opplevde at Høgre og Venstre var på veldig lik linje prinsipielt om fridomen til dei ulike tilsynsordningane, men at Høgre ikkje hadde den same trua på fridomen til Statens forureiningstilsyn.