trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Henrik Rød (Fremskrittspartiet), 2005-06-13:
: Det er mer enn 27 år siden fiskefartøyet «Utvik Senior» forliste, med det tragiske utfall at samtlige av besetningen på ni personer omkom. Undersøkelseskommisjonen som ble nedsatt for å bringe klarhet i årsaken til forliset, konkluderte med at forliset etter all sannsynlighet skyldtes feilnavigering og grunnstøting. De etterlatte etter forliset kunne aldri akseptere denne konklusjonen. Med deres kunnskap om farvann og fiskeriene, samt vurderingene til sjøfartsinspektøren i Tromsø rundt forliset, var det helt naturlig at de etterlatte og kystbefolkningen for øvrig ikke kunne feste tiltro til undersøkelseskommisjonens konklusjoner. Det er åpenbart kritikkverdig, slik jeg ser det, at myndighetene ikke var villig til å ta opp igjen undersøkelsene basert på den uvisshet som forelå blant de etterlatte og kystbefolkningen etter den første undersøkelseskommisjonens arbeid. I 2002, over 20 år senere, hadde de etterlatte fortsatt ikke gitt opp håpet om å bringe klarhet i det faktiske hendelsesforløpet. Det offentlige hadde åpenbart sviktet, og det trengtes hjelp fra journalister i NRK for å dokumentere det faktum de etterlatte gjennom 20 år hadde påpekt, nemlig at forliset ikke kunne skyldes feilnavigering, men mest sannsynlig en kollisjon med et annet fartøy. Det er forstemmende å konstatere myndighetenes mangeårige fravær og uvilje mot å bringe fram fakta i denne saken. Det er imidlertid verdt å merke seg at både departementet og komiteen går meget langt i å beklage den håndtering av saken som fant sted i årene rett etter forliset. Den andre undersøkelseskommisjonen er klar på at forliset ikke kan skyldes feilnavigering og grunnstøting. Det er derfor åpenbart at dette innebærer en full renvaskelse av mannskapet. Det er ingen tvil om at de etterlatte har hatt rett i sine uttalelser opp gjennom alle disse år, og jeg håper og tror at denne konklusjonen kan bidra til at det skapes ro om denne saken, som åpenbart har vært en enorm belastning for de etterlatte. Fra Fremskrittspartiets side kan vi derfor ikke se noe behov for å starte en ny gransking av denne saken, som enkelte medlemmer av komiteen tar til orde for. Vi kan vanskelig se at en ny gransking kan framskaffe andre konklusjoner enn dem den seneste kommisjonen kom til. Vi tror det vil være mest hensiktsmessig for alle parter at denne saken nå kan få en verdig avslutning, og at man kan få en rettferdighet som alle kan konstatere. Vi er derfor fornøyd med at flertallet i komiteen slår fast at det skal etableres en særskilt erstatningsordning for de etterlatte etter forliset. Billighetserstatningsordningen er ikke ment å være en erstatningsordning for etterlatte etter ulykker og overgrep, og det er derfor etter mitt syn helt riktig at det etableres en egen erstatningsordning for denne helt spesielle saken. Det er viktig at alle forhold rundt erstatningsspørsmålet vurderes, også problematikken knyttet til fiskekvotene. Og det er viktig at de etterlatte gis en riktig erstatning basert på de tap og belastninger de har hatt som følge av forliset og myndighetenes uheldige behandling av dette.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-06-13:
Regjeringen framlegger herved forslag om samtykke til godkjennelse av vedtak om videreutvikling av Schengen-regelverket, Rådet for Den europeiske unions forordning(EF) nr. 2252/2004 av 13. desember 2004, om standarder for sikkerhetselementer og biometriske identifikatorer i pass og reisedokumenter som medlemsstatene utsteder. Rådsforordningen er en videreutvikling av Schengen-regelverket. (EF) Innføring av biometrisk personinformasjon i pass og reisedokumenter i Schengen-området skal hindre forfalskning og bruk av uriktige pass ved grensekontroller. Disse tiltakene vil være viktige tilskudd når det gjelder å hindre terrorisme og annen alvorlig grenseoverskridende kriminalitet. Bruk av biometrisk personinformasjon reiser samtidig viktige spørsmål knyttet til personvernet, ved at lagring av biometriske data kan åpne for at personinformasjon kan brukes utenfor det formålet som de er innhentet for. Rådsforordningen gir derfor regler som avgrenser bruken av slike data, i tillegg til at gjeldende regler om vern av personopplysninger fortsatt skal benyttes. Regjeringen framlegger parallelt Ot.prp. nr. 86 for 2004-2005, om endring i passloven(elektronisk lagring av biometrisk personinformasjon i form av ansiktsfoto i pass m.m.) (elektronisk lagring av biometrisk personinformasjon i form av ansiktsfoto i pass m.m.) Norge skal selv på selvstendig grunnlag avgjøre om innholdet i regelverket skal godtas og innarbeides i norsk rett. Godkjenning av rådsforordning(EF) (EF) Jeg anbefaler derfor at Stortinget nå godtar innholdet i rådsforordning(EF) (EF) Jeg vil også understreke at dette regelverket har en betydelig praktisk betydning for alle som vil reise i den delen av verden som norske borgere etter hvert er blitt vant til å reise fritt i.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-06-13:
Jeg tror jeg skal starte med å kommentere noe som saksordføreren sa, og som jeg fant ganske interessant og litt provoserende. Saksordføreren påpekte på slutten av sitt innlegg at Regjeringens forslag til erstatning vil føre til en raskere behandling og være mer hensiktsmessig for de etterlatte. Jeg går ut fra at for de etterlatte er det viktigste etter 27 år å få en korrekt erstatning. Jeg går ut fra at tidsfaktoren etter hvert ikke er det mest vesentlige, men at rettferdigheten skjer fyllest. Det må være viktigere enn tidsfaktoren her. Så er det slik, i hvert fall etter mitt skjønn, at i denne saken handler det om to forhold. Det handler om statens rolle, statens rolle som maktfaktor i forhold til enkeltmenneskers muligheter og evner til faktisk å kjempe for det man synes er rett, og om å forhindre at staten av ulike motiv eller tilfeldigheter trekker en konklusjon som viser seg å være feil. Da skal en som enkeltmenneske være sterk. Staten rår over ressurser som ingen andre kan stille opp med. Derfor mener jeg at denne saken er et klassisk eksempel på at staten må vise ydmykhet, og staten må ha en nøkternhet i forhold til sin rolle. Og vi har andre eksempler. Noen har referert til Mehamn-ulykken, til «Western»-forliset og til «Scandinavian Star»-ulykken, som det nå pågår en ny debatt om. Hva er fakta bak ulykken? Hvis enkeltmenneskene ikke har tillit til staten, da har vi – samtlige i denne salen – en utfordring. Det tror jeg vi skal ta med oss. Jeg beundrer de pårørende i denne saken som har kjempet gjennom så mange år som de faktisk har gjort, ut fra den erkjennelsen at de forrige konklusjonene har vært feil. Og det som er bra med det, er at det viser at det går an. Hvis man føler at man har rett, går det altså an, langt på vei, å – jeg vet ikke om det er lov til å bruke begrepet – nedkjempe staten, for det er det jeg føler skjer her gjennom det som flertallet i dag foreslår. Paradokset er at man må gå så langt, man har altså vært gjennom en iherdig kamp i snart 30 år, man har stått på og brukt egne ressurser. Og med list og lempe og det nettverk man har, greier man altså til syvende og sist å få ordnet opp i det. Jeg synes det er bra at den nye kommisjonen rettet opp i tidligere misforståelser – jeg skal bruke begrepet «misforståelser» – i forhold til de påstandene som kom fra den første kommisjonen. Et annet moment som jeg også synes det er viktig å påpeke, er Forsvarets rolle. Jeg synes det også er litt interessant å se det som komiteen skriver om Forsvarets rolle og evne til å være en medspiller og ikke en motspiller. Det kanskje aller viktigste, som jeg også er fornøyd med i forhold til konklusjonen, er at man nå lager en særskilt erstatningsordning, dernest at mannskapets ettermæle renvaskes, og at de etterlatte gis en erstatning som er fornuftig ut fra det de er blitt utsatt for.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-06-13:
Jeg hadde ikke hjerte til å la være, president. Det var representanten Grande som fikk meg til å ta ordet. Etter å ha hørt på skryt av justisministeren ble jeg litt overrasket, for faktum er vel at hvis man snakker med de etterlatte i denne saken, tror jeg ikke det er en udelt oppfatning at justisministeren kun har vært en medspiller. Jeg tror faktisk de har opplevd ham vel så mye som en motspiller. Så i den grad justisministeren skal ha ære for den jobben han har gjort, må han nok ta det som ligger på den andre siden av fatet også, nemlig en god del kritikk fra de etterlatte. Representanten Grande påpekte også at representanten Arnesen hadde bedt om en erstatningsordning. Det han har påpekt, er at det skal være «en særskilt erstatningsordning» i denne saken. Jeg skal ikke drøye debatten lenger, men jeg hadde behov for å presisere og nyansere det som representanten Grande var inne på i sitt innlegg.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2005-06-13:
Jeg kan vel ikke si at jeg beklager at jeg skal ha ordet igjen, men jeg skal være rask. Jeg vil kun påpeke det faktum at også Fremskrittspartiet og mindretallet i denne saken støtter intensjonen i det som saken egentlig handler om, altså om biometriske pass. Men vi ønsker å uttrykke bekymring for at passet og passgebyret etter hvert ender opp med å bli en ren fiskal avgift for staten. Det synes vi ikke er noe særlig fornuftig, så vi ønsker derfor å be Regjeringen legge fram en beregning av selvkost ved produksjon av pass når budsjettet for neste år legges fram. Det har vært eksempler fra andre nordiske land hvor passene koster en tredjedel av det de norske passene koster. Derfor ønsker vi å se på hva som er selvkost. Da tar jeg opp mindretallets forslag.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-06-13:
Jeg husker godt den februarmorgenen i 1978 da meldingen kom om at «Utvik Senior» var saknet. Slike meldinger gjør noe med oss som bor ved kysten, og som har havet som arbeidsplass. Vi berøres på en måte alle sammen. Vi vet at forlis har skjedd og vil skje igjen, men i slike situasjoner er det veldig viktig å få en størst mulig klarhet i hva som skjedde da båten forliste. For etterlatte etter mennesker som blir borte på havet, er dette mer viktig enn andre kanskje har mulighet til å forstå. Det er ingen tvil om at de etterlatte etter mannskapet på «Utvik Senior» i de 27 årene som har gått siden dette skjedde, har måttet bære på en stor tilleggsbelastning. Dette gjelder påstandene om feilnavigering. Lokalbefolkningen og folk som kjente forholdene, og som kjente mannskapet, avviste tidlig, veldig tidlig, den teorien. Båten var god og moderne, skipperen var meget dyktig, og mannskapet var erfarent. Lokalbefolkningen har hele tiden ut fra dette nektet å tro at feilnavigering og dårlig sjømannskap var årsaken til forliset. Derfor har de etterlatte selv og mange andre jobbet med saken hele tiden for å bevise at feilnavigering ikke var årsaken til dette forliset. Gjennom sitt intense arbeid har de etterlatte nådd fram, men det har kostet dem både slit og penger. Jeg er glad for at det endelig er slått fast at forliset ikke skyldtes feilnavigering, og jeg håper at dette har lært oss noe, nemlig at det i alle sammenhenger er viktig å lytte til lokalbefolkningen og fagfolk som har førstehåndskjennskap til vær, vind og farvann. Hadde dette vært gjort tidligere i denne saken, hadde mye vært annerledes. Jeg er glad for at Stortingets flertall vil gi de etterlatte en erstatning for det de har måttet gjennomgå. Jeg er glad for at Stortingets flertall vil etablere en særskilt erstatningsordning for de etterlatte. Dette gir mulighet for en rask behandling, en behandling som bør være ferdig i god tid før kommende årsskifte. Saken må etter min mening gis høyeste prioritet. Vi må alle bidra til at de etterlatte nå kan få lagt denne saken bak seg på best mulig måte. Jeg hadde derfor lenge håpet at dagens vedtak om en særskilt erstatningsordning skulle bli enstemmig.
Kjell Engebretsen (Arbeiderpartiet), 2005-06-13:
Det er et solid og tillitvekkende arbeid den nye undersøkelseskommisjonen har lagt fram, og det er godt for oss alle. Saksordføreren sa at uenigheten mellom fraksjonene her ikke er stor, og slik er det. Vi har en litt ulik tilnærming til hvordan erstatningen skal utgå, hvordan man i praksis skal utløse en slik erstatning. Den ene fraksjonen her, Høyre og Kristelig Folkeparti, mener – ut fra sitt beste skjønn – at det gjør man best med en billighetserstatning. Resten av Stortinget mener at det gjør man best på den måten som foreslås i innstillingen her: en nemnd som tar seg av dette. Representanten Brørby gikk igjennom hvordan billighetserstatningsordningen har fungert i Stortinget til nå. I tillegg til hva representanten Brørby sa, er det også slik at billighetserstatningen vil kreve en søknad fra hver enkelt av dem som skal omfattes av dette, så langt jeg kan forstå. Og det må defineres hvem som skal omfattes. Det andre er at det er en beløpsgrense oppad i denne ordningen, og Stortinget er for sin del ikke helt overbevist om at den er tilpasset den situasjonen vi står overfor nå. Jeg tror det ville være godt om det i denne saken kunne være et samlet storting som stod bak det endelige vedtaket. Jeg vil be Høyre og Kristelig Folkeparti vurdere, når deres forslag er falt, å stemme subsidiært for innstillingen.
Trine Skei Grande (Venstre), 2005-06-13:
Da vi begynte på dagen i dag, begynte vi på en makt- og demokratidebatt. Denne debatten er vel et godt eksempel på hva som skjer når grunnholdningene som vi skal ha i demokratiet, mangler, når folk føler en avmakt overfor prosessene og man ikke stoler på staten, eller når ting ble laget i en politisk tid da man ikke hadde et samfunn som var preget av åpenhet på absolutt alle punkter. Men en gang må ting ta slutt. Man skal behandle borgere som borgere og eiere av staten, ikke som kunder eller klienter. Jeg syns at den jobben justisministeren har gjort i denne saken, faktisk fortjener ros fra denne talerstolen. Man har tatt tak i saken, hatt en åpen holdning og har villet møte de pårørende flere ganger, har villet sette i gang med en gransking, og gått inn og støttet etterlattegruppen, slik at de skal kunne gjøre det, og man har også kommet med en beklagelse overfor de etterlatte. Representanten Arnesen sa at flertallet vil gi erstatning. Jeg vet ikke om noen i denne salen som vil stemme imot å gi erstatning. Det som jeg kanskje syns er et litt skremmende perspektiv med dette, er at billighetserstatningssystemet blir sett på som noe simplere enn annet, mens det egentlig skal være noe av det fineste det går an å gi. Jeg syns ikke det er riktig hvis Stortinget med denne behandlingen skal svekke dette som den viktige institusjonen det er. Samferdselsministeren har satt i gang en reform når det gjelder kommisjoner etter denne typen ulykker. Jeg har sjøl vært pårørende etter en ulykke som har vært gått igjennom av en kommisjon. Det er viktig å ha tillit til slike kommisjoner. Derfor er det viktig å ha den sammensetningen som vi nå ser begynner å bli framtidas sammensetning. Etter en ulykke av denne typen, er det viktig å ha følelsen av at det er noen som kan ordne opp i den urettferdigheten man føler. Det er viktig både for sorgprosessen og for behandlinga av sjokket. Jeg tror at de som har vært utsatt for dette for såpass lang tid tilbake, også har behov for å bli ferdige, sette en strek, og si at nå har de sagt unnskyld, nå har vi fått erstatning. Vi har i hvert fall ikke noe ønske om at det skal ta lengst mulig tid før de skal få lov til å sette den streken i livet sitt.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2005-06-13:
Jeg hadde i utgangspunktet ikke tenkt å ta ordet. Som saksordfører hadde jeg heller ikke tenkt meg at dette skulle bli en debatt om innvandringspolitikk, som Kystpartiet la opp til. Jeg vil bare påpeke at denne rådsforordningen som Stortinget mest sannsynlig kommer til å stå nesten samlet om, er en videreføring av en rådsforordning som stiller krav til trygghet ved utstedelse av pass og reisedokumenter. Odelstinget vil senere i kveld også fatte et vedtak når det gjelder biometriske pass, som et ledd i å forebygge og forhindre terrorhandlinger og annen grenseoverskridende og alvorlig kriminalitet.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2005-06-13:
Arbeiderpartiet skal stemme for forslaget.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2005-06-13:
Det vil også Senterpartiet.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2005-06-13:
Ja.
Jan Simonsen (Fremskrittspartiet), 2005-06-13:
Jeg vil bare minne om at et helt identisk forslag ble behandlet av Stortinget i forrige stortingsperiode. Det tyder på at to ulike presidentskap har to ulike syn på hvordan man skal fortolke forretningsordenen. Jeg vil foreslå at dette forslaget også behandles.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-06-13:
Bare en kort stemmeforklaring: Arbeiderpartiet slutter seg til Presidentskapets innstilling med den begrunnelse Presidentskapet gir. Jeg vil vise til at dette forslaget har vært oppe flere ganger, og det har blitt stemt ned flere ganger. Jeg vil også vise til Sikkerhetsrådsresolusjon 476 om Jerusalems status.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-06-13:
Jeg vil også anbefale Høyres stortingsgruppe å støtte Presidentskapets forslag. Jeg slutter meg for øvrig til den begrunnelse som er gitt fra representanten Marit Nybakk.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2005-06-13:
§ 28 gir fem alternative måter å behandle et forslag på. Jeg synes det ville ha vært interessant, i og med at det ikke er nevnt fra presidentplassen, å få vite om dette forslaget er blitt behandlet i inneværende stortingssesjon. Da ville det være naturlig å avvise det, for man tar opp et forslag kun én gang pr. sesjon, med mindre det er spesielle omstendigheter. Men jeg synes det ville ha vært rimelig om presidenten kunne opplyse om begrunnelsen for Presidentskapets innstilling til Stortinget om behandlingsmåte, for det normale med disse forslagene, selv om de kommer sent, er enten å sende dem til komite ifølge bokstav b, eller at de ifølge bokstav c legges ut til gjennomsyn for tingets medlemmer i minst én dag og deretter føres opp på kartet til behandling, eller at de ifølge bokstav d tas opp til avgjørelse straks hvis ikke presidenten eller en femtedel av de medlemmer som er til stede, motsetter seg dette. Bokstav d faller da bort, for det er flere som har uttalt seg slik at bokstav d ikke er på tale. Men jeg skulle gjerne vite begrunnelsen før jeg eventuelt fremmer forslag om bokstav b eller c.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2005-06-13:
Det er veldig mange saker som det i utgangspunktet er opp til Regjeringen å avgjøre. Det har aldri stoppet Stortinget fra å fremme forslag der Stortinget ber Regjeringen om å gjøre ting. Det er også slik at vi har vedtatt forslag med ordlyden «Stortinget ber Regjeringen om å ...», som så Regjeringen ser helt bort fra og ikke bryr seg med å følge opp i det hele tatt. Da er det i tilfelle opp til Stortinget å reagere. Så hvis det er begrunnelsen, da tillater jeg meg formelt å fremme forslag om at dette Dokument nr. 8-forslaget behandles etter § 28 bokstav c – altså legges ut til gjennomsyn for tingets medlemmer i minst én dag og deretter føres opp på kartet til behandling.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2005-11-24:
På vegne av representantene Erna Solberg, Gunnar Gundersen og meg selv har jeg gleden av å framsette et forslag om en ordning med spesifiserte rettigheter til grunnskoleopplæring for voksne.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-11-24:
Fremskrittspartiet synes å lide av den tro at dersom man bruker penger, har det ingen konsekvenser. Men det økonomiske opplegget som Fremskrittspartiet har, fører reelt sett til at man øker bruken av penger i økonomien med 27 milliarder kr. Det fører ikke bare til at vi får et sterkere press i økonomien, at vi får et sterkere prispress, og at vi får høyere renter, som fører til at mange rundt omkring i samfunnet av «folk flest» vil få økonomiske problemer. Det fører også til at valutakursen presses opp, med de virkningene det får for konkurranseutsatt næringsliv, med tap av arbeidsplasser som resultat. Det burde i seg selv være advarsel nok, som Fremskrittspartiet burde ta inn over seg. Dertil er det slik at bruker man av oljefondet, det framtidige pensjonsfondet, betyr det at det blir mindre penger til framtidige pensjoner, og det betyr mindre sikkerhet for framtidige pensjoner. Også det rammer «folk flest».
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-11-24:
Regjeringen har ikke foreslått å gjeninnføre fordelsbeskatning av bolig. Jeg kan ikke se at det finnes i noe element av dette budsjettet. Regjeringen har gjennom sin plattform slått fast at eiendomsskatt skal være en frivillig kommunal skatt. Men også Høyres økonomiske opplegg inneholder formuesskatt, selv om Høyre mener at man skal fjerne den over tid. Også Høyres økonomiske opplegg innebærer at man har en formuesbeskatning av de ulike objekter som inngår i formuen, bl.a. bolig. Og da er det slik at den endringen som foreslås i verdifastsettelsen, har virkning for formuesskatten. Vi mener at formuesskatt er en viktig del av det samlede skattesystemet. Det er også den viktigste forklaringen på at mens den forrige regjeringen la fram et økonomisk opplegg som ville gitt vesentlige lettelser for grupper med høye inntekter, har den rød-grønne regjeringen lagt fram et økonomisk opplegg som betyr at grupper med høye inntekter samlet sett får bidra mer til fellesskapet når man ser skatt på lønn, formue og aksjeutbytte i sammenheng.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-11-24:
Jeg har hatt stor nytte av å lese Høybråtens tale. Jeg registrerer at den største overgangen fra Kristelig Folkeparti ved valget faktisk var til Arbeiderpartiet, og jeg registrerer at det er tilsvarende syn på viktige veivalg i politikken hos Kristelig Folkeparti og den sittende regjering. Hvis vi ser på forskjellene i budsjettopplegget til Kristelig Folkeparti og Høyre – ikke i inneværende år mens de har sittet i regjering sammen, men de tradisjonelle forskjellene – ja, så er det vesentlige avvik mellom disse partiene. For eksempel vil Høyre tradisjonelt kutte i bistand til utviklingsland, mens Kristelig Folkeparti ønsker det motsatte. Denne type avvik ser vi også mellom den sittende regjering og f.eks. Kristelig Folkeparti. Men samtidig ser vi at på viktige områder som Høybråten vektlegger i sin tale, bl.a. betydningen av å styrke kommuneøkonomien og å velge velferd framfor skattelette, er det sammenfallende syn. Det gir etter mitt syn grunnlag for et konstruktivt samarbeid, som jeg gjerne inviterer til.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-11-24:
Det er ikke skatteskjerpelse for folk med vanlige lønnsinntekter. De kommer ut om lag som i inneværende år. Arbeiderpartiet reiste kritikk mot den forrige regjeringens skattereform på to punkter. Det ene var at man ville kombinere skattereformen med en skattelette på 12 milliarder kr. Det mente vi var galt. Vi mente at man heller burde bruke disse pengene på skole, omsorg og pensjoner. Dertil kritiserte vi fordelingsvirkningen, fordi den forrige regjeringen la opp til lettelser i toppskatten parallelt med lettelser i formuesskatten, ja sågar ønsket man å fjerne formuesskatten. Det mente vi var galt. Derfor har vi lagt opp til en helt annen profil på skattereformen, som fører til at de med inntekt på over 1 mill. kr i gjennomsnitt kommer ut med en skatteskjerpelse på 44 000 kr. Det er en langt bedre sosial profil enn det som var i den forrige regjeringens opplegg, og det er også en bedre sosial profil enn det som følger av det eksisterende skattesystemet. Og la meg avslutte med å si at ikke minst er det en helt annen profil enn på det skatteopplegg som den avgåtte regjeringen presenterte for inneværende år, hvor den la opp til skattelettelser på nesten 30 000 kr for gruppen med 1,5 mill. kr i inntekt, mens vi med neste års opplegg gir en skatteskjerpelse på vel 18 000 kr.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-11-24:
Det er riktig som representanten Leirstein viser til, at Bondevik-regjeringens budsjett ville ført til et redusert behandlingsnivå ved sykehusene. Det ville vært galt. Derfor har Stoltenberg-regjeringen foreslått å bevilge 0,5 milliarder kr mer, slik at man skal kunne styrke pasientbehandlingen og opprettholde den. Det jeg har stilt spørsmålstegn ved når det gjelder Fremskrittspartiets budsjett, er først og fremst mangelen på en samlet økonomisk styring, men også fordelingsvirkningen mellom ulike grupper. Regjeringen – Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet – har gått inn for endringer i formuesskatten, som betyr at de som har lavere formuer, kommer bedre ut ved endringen av formuesskatten og får høyere bunnfradrag. Fremskrittspartiet foreslår jo at de hundre rikeste i dette landet i gjennomsnitt skal få 5 mill. kr i skattelette på formuesskatten hver. Hva er rimelig i forhold til det? Er det et uttrykk for omtanke for folk flest, at man gir massive skattelettelser til dem som har aller mest? Ellers må jeg forsikre representanten om at vi kommer til å følge nøye med i hva som står i Fremskrittspartiets alternative budsjetter, slik at vi får klarhet i konsekvensene av dem – konsekvenser som jeg dessverre registrerer at Fremskrittspartiet ikke alltid tar like mye innover seg.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-11-24:
Jeg merket meg at representanten Leirstein sa at Norge har råd til noe bedre, og at vi må unne oss litt mer velferd. Fremskrittspartiet sitter jo i styringen av flere av våre kommuner, bl.a. i noen av våre største kommuner, bl.a. i Oslo. I dag kan vi lese oppslag i Dagsavisen om stoppeklokke for all hjemmehjelp i Oslo. Tror representanten Leirstein og Fremskrittspartiet at eldre mennesker som bor i Oslo, føler at det er Fremskrittspartiets velferd som strømmer imot dem når de blir satt under stoppeklokkestyring for hvor mye som skal vaskes, når rullestolbruker Elsa Evjen i Dagsavisen sier at det ikke blir veldig rent av at det vaskes én time en gang i måneden? Denne regjeringen har prioritert en styrking av kommuneøkonomien som gjør det mulig for kommunene å bruke mer penger på denne typen velferd. Men det er kommunene som bestemmer hva de skal bruke disse pengene til. Føler ikke representanten Leirstein en viss avstand mellom Fremskrittspartiets språkbruk og det vi ser av Fremskrittspartiets politikk, bl.a. i Oslo?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2005-11-24:
Det er vel stort sett bare Høyre som har klart å se spøkelser i det budsjettet som vi diskuterer i dag. Tvert imot har departementet gjennom grundige utredninger slått fast at budsjettet virker om lag nøytralt på økonomien, og markedet har konstatert – og jeg siterer konsernøkonomen i DnB NOR – at «dette er i høyeste grad et ansvarlig budsjett». Jeg registrerer at Sanner sier at den nye regjeringen har gått til dekket bord. I så fall er det et bord hvor skitne kopper står igjen – med høyere ledighet, med mindre vekst i sysselsettingen, med en økende rente og med dårligere velferdstjenester rundt om i mange av kommunene. Så merker jeg meg at Sanner skryter av den nordiske velferdsmodellen og sier at mange land ønsker å komme til Norge for å se på hvordan offentlig og privat sektor spiller sammen, f.eks. i arbeids- og næringspolitikken. Men er det på grunn av at disse tingene fungerer så bra at Høyre så gjerne vil endre det, bl.a. gjennom endring av arbeidsmiljølovgivningen? Er det fordi samspillet mellom den offentlige og den private sektoren er påvist å ha positiv virkning på produktiviteten at Sanner mener at det er så viktig å redusere de offentlige tiltakene, slik at de skal kunne gi mindre bidrag til velferd og mindre bidrag til utvikling også i privat sektor?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Det er interessant å lytte til saksordføreren, som jeg ville tippet skulle presentere regjeringspartienes innstilling, men som brukte såpass mange minutter på å karakterisere Fremskrittspartiets politikk. Det er for så vidt hyggelig at vi får oppmerksomhet om vår politikk. Det kan jo tyde på at Arbeiderpartiet har noe å skjule, siden han brukte så liten tid på å snakke om hva de faktisk selv serverer velgerne her i dag gjennom budsjettinnstillingen. Aller først merket jeg meg at Schjøtt-Pedersen mente at å bruke noe mer av petroleumsinntektene var å ta fra framtidige pensjoner. Betyr det at representanten Schjøtt-Pedersen ønsker å øremerke dette petroleumsfondet til framtidige pensjoner? Jeg har også registrert at i fjor var Arbeiderpartiet opptatt av en rekke ting de i år plutselig ikke lenger er opptatt av. I fjor var de bl.a. sterk kritisk til økning av momsen. Nå legger de fram et budsjett som øker matmomsen og enkelte andre momssatser. Hva har forandret seg fra i fjor til i år, med unntak av at de i år er i posisjon?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Jeg registrerer at representanten Schjøtt-Pedersen visstnok har betydelig innsikt i Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett. Jeg setter stor pris på at finanskomiteens leder har satt seg så grundig inn i Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett, men han skulle kanskje heller brukt den tiden på å sette seg inn i sin egen innstilling og hva de selv faktisk velger å fremme. Jeg registrerer at formuesskatten er en skatt som skal ta de rike. Veldig mange pensjonister i dette land må betale formuesskatt. Hvor blir det da av den sosiale profilen når disse gruppene skal rammes av dette skatteopplegget som Regjeringen og regjeringspartiene legger opp til? Så savner jeg en del saker som representanten fra Arbeiderpartiet var opptatt av for ett år siden, og jeg følte ikke at jeg fikk noe som helst svar på de spørsmålene jeg tok opp i sted. Hvorfor er man ikke nå veldig opptatt av å gjøre noe med pasientbehandlingen ved norske sykehus? I fjor var representanter fra Arbeiderpartiet veldig opptatt av å snakke om at sykehusøkonomien skulle styrkes. Når Fremskrittspartiet nå fremmer forslag om det, blir det på mange måter latterliggjort i forhold til vår økonomiske politikk. Det skal jeg komme mer tilbake til senere, men jeg skulle gjerne fått en utdyping fra representanten Schjøtt-Pedersen om disse forholdene.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Hvis vi skal snakke om stoppeklokker, kan jeg vise til en rekke arbeiderpartistyrte kommuner hvor man angivelig bruker den samme formen for såkalt stoppeklokke og den type skjemaer. Men det er ikke det debatten dreier seg om. Det dreier seg om å gi økt velferd. Det er slik at Fremskrittspartiet i sitt budsjett nå foreslår å bevilge like mye friske midler til kommunal sektor som regjeringspartiene. Den store forskjellen er at mens representanten Schjøtt-Pedersen er bekymret for at noen kommuner kanskje kan finne på å bruke de pengene på noe annet enn eldreomsorg og skole, så foreslår nettopp Fremskrittspartiet å øremerke betydelige deler av dette, slik at alle eldre og skolebarna våre er garantert at disse økte inntektene kommer til eldreomsorg og til skole, og ikke til andre ting.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Jeg skjønner godt at Høyres representant er opptatt av velgerbaser. Det hadde kanskje vært godt å ha.(Munterhet i salen) Jeg synes det er ganske utrolig at flere representanter, inkludert sist replikant, snakker om at vi nå har fått et pensjonsfond, og at det er til pensjoner. Man kan ikke snakke med noen troverdighet om det før dette såkalte pensjonsfondet blir øremerket for pensjoner. Vi ser fram til behandlingen av saken om pensjonsfondet og til å se om vi da kan få flertall for å få regler som gjør at midler blir øremerket for framtidige pensjoner. (Munterhet i salen) Jeg synes på mange måter at Høyre ikke skal snakke om handlingsregelen og om sammenhengen i norsk økonomi. Den forrige regjeringen klarte samlet på fire år å overskride handlingsregelen med 100 milliarder kr, til tross for at man skryter av at det gikk rimelig bra på mange samfunnsområder. Den sosiale profilen var det Fremskrittspartiet som bidrog til, når vi inngikk forlik. Det har flere representanter for de tidligere regjeringspartiene innrømmet. Så der føler jeg at vi er på trygg grunn.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
For Fremskrittspartiet er det viktig med valgfrihet i familiepolitikken. Når vi snakker om en storsatsing på utbygging av barnehager, er det selvfølgelig viktig, noe som et enstemmig storting tidligere har uttrykt. Men det er også viktig å ivareta valgfriheten, bl.a. gjennom kontantstøtten. Den nye regjeringen velger, smålig nok, å kutte en liten del i den kontantstøtteordningen som man har i dag. Hele forutsetningen for at man inngikk den type forlik var at valgfriheten skulle ligge i bunnen, og at det skulle være likebehandling av private barnehager og kommunale barnehager. Fremskrittspartiet har derfor i sitt budsjett stort sett lagt seg på den rammen som den avgåtte regjeringen la seg på for å få på plass flere barnehageplasser. Dette har vi fokusering på, men vi er også opptatt av at det skal være en betydelig valgfrihet for småbarnsfamiliene, noe som den nye regjeringen tydeligvis ikke er opptatt av.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Det er ikke lett for denne representanten å være mellommann mellom representanten Siv Jensen og replikanten med hensyn til hva Siv Jensen opplevde i Uganda. Hvis man hadde lest det som Siv Jensen sa bl.a. i vår partiavis da hun kom hjem, og hørt det hun har fortalt, hadde man funnet at det er helt riktig at hun så mye elendighet. Men hun så også at mye av u-hjelpspengene går til korrupte statsledere, som putter dem i egen lomme. De kommer i liten grad fram til dem som faktisk trenger det. Derfor er vi enig med den nye regjeringen i at vi skal kutte en del i det som går på den direkte, bilaterale støtten. Vi kutter dog mye mer. Vi er opptatt av å se dette i sammenheng med bl.a. landbrukspolitikken, at de land som har en utfordring, får mulighet til å selge sine produkter også til Norge og til andre rike land i Europa. Vi ønsker økt støtte til nødhjelp ved katastrofer, noe som vi har lagt inn i vårt budsjett. Ikke minst ønsker vi å gi betydelig mer støtte til og bedre rammebetingelser for frivillige organisasjoner, som gjør en kjempeinnsats for å bekjempe fattigdom.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Jeg vet ikke om det siste som replikanten tok opp, må kunne tolkes som at man kanskje ønsket å invitere Fremskrittspartiet inn i varmen i den nye regjeringen, slik at man fikk et bredere parlamentarisk grunnlag, for mye kan tyde på at i enkeltsaker vil den nye regjeringen kanskje ha et stort behov for det. Når det gjelder de forholdene som representanten tar opp, er det slik at når vi kutter i en del landbrukssubsidier, innfører vi også i vårt budsjett en del overgangsordninger, slik at det skal kunne gå lettere enn om en bare innfører et flatt kutt. Jeg tror faktisk at de WTO-forhandlingene vi opplever i disse dager, som bl.a. en senterpartistatsråd er ansvarlig for, mest sannsynlig vil føre til større omstillinger for landbruket i Norge. Da blir Fremskrittspartiets kutt i så måte bare blåbær. U-hjelp var jeg inne på i stad. Når det gjelder skattelettelser, er det faktisk slik at vi i vårt statsbudsjett også kutter betydelig i en del av utgiftene til staten, nettopp for å vise at vi ikke bare gir skattelettelser, men også kan omprioritere på det budsjettet vi har til behandling.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Det er helt tydelig at Senterpartiet i forbindelse med dette budsjettet har slukt noen kameler. Jeg vet ikke om det er noe Senterpartiet ser for seg skal bli ny vekstnæring når landbruksministeren fra samme parti har ført WTO-forhandlingene i havn. I fjor var det nemlig slik at da argumenterte daværende finanspolitisk talsmann fra Senterpartiet for noe økt bruk av inntektene fra petroleumsvirksomheten. Nå slutter Senterpartiet seg i budsjettinnstillingen til formuleringer om at man legger til grunn handlingsregelen for budsjettpolitikken. Mitt spørsmål til representanten Lundteigen blir derfor: Hva har forandret seg fra i fjor til i år i forhold til Senterpartiets syn på denne handlingsregelen og hva som er en forsvarlig økonomisk politikk, når man i denne sal i fjor mente at en forsvarlig økonomisk politikk var å bruke litt mer enn det handlingsregelen skulle tilsi, utover det regjeringen la opp til?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Finansministeren sa at en del finansanalytikere tok dette framlegget til Regjeringen «med stor ro». Det kan sikkert være mange grunner til det. En grunn kan kanskje være at en del av disse analytikerne faktisk har relativt høye lønnsinntekter og så at man fikk en relativt stor skattereduksjon. Men det jeg hadde lyst til å spørre finansministeren om, gjelder kommunene, som statsråden snakket energisk om. Jeg har registrert at man sier fra Regjeringen at dette er et ledd i en opptrappingsplan. Kommunene må altså drive med langtidsbudsjettering i disse dager, mens denne sal og Stortinget slipper det. Da blir spørsmålet: Hvilke forventninger skal kommunesektoren, når man driver med sin langtidsbudsjettering, ha til den nye regjering i de kommende år, og hva ser man for seg er et fornuftig nivå i denne opptrappingsplanen som den nye regjeringen har sagt vil komme?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2005-11-24:
Parlamentarisk leder i Senterpartiet var opptatt av alt det man kunne glede seg over i dette budsjettet. Det er vel noen punkter som man kanskje ikke gleder seg like mye over i det budsjettet som man kommer til å vedta her i dag. For Fremskrittspartiet har det vært viktig å beholde kontantstøtten for at barnefamiliene skal ha muligheten til å ha valgfrihet. I dette budsjettet, som Regjeringen kommer til å få vedtatt senere i dag, vil man altså kutte stønadsperioden for kontantstøtte med én måned og redusere kontantstøttesatsene. Totalt betyr det at man kutter til barnefamiliene med ca. 360 mill. kr. Mitt spørsmål til Senterpartiet, som i valgkampen lovte å verne om kontantstøtten, er: Er dette noe å glede seg over?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-11-24:
Representanten Karl Eirik Schjøtt-Pedersen bruker veldig mye tid på å skryte av alle de skatteøkningene som Regjeringen foreslår. Ja, det er en del som får økt skatt: De som investerer sine egne penger i arbeidsplasser og bedrifter, får økt skatt. Mange pensjonister får økt skatt, og boligeiere får økt skatt. I valgkampen utfordret Høyre Arbeiderpartiet på mulighetene for at Arbeiderpartiet ville gjeninnføre eller øke noen former for boligskatt. I Aftenposten for 23. august sier Hill-Marta Solberg: «Jeg kan garantere at vi ikke vil gjeninnføre boligskatten. Jeg kan garantere at vi ikke vil gå inn for en statlig eiendomsskatt.» Fremstår ikke dette som i beste fall en halvsannhet når Arbeiderpartiet og dets regjeringspartnere har foreslått en økning av likningstakstene på boliger med 25 pst.? Ifølge Peter Batta i Huseiernes Landsforbund vil det føre til en økt boligbeskatning for dem som har formuesskatt, på 1 650 kr. Mener representanten Karl Eirik Schjøtt-Pedersen at dette ikke er å øke noen former for boligskatt?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-11-24:
Høyre har vært med på å utvikle den nordiske velferdsmodellen, og vi er stolt av den nordiske velferdsmodellen. Faktisk har vi sittet i regjering i de fire siste årene og styrket mange sentrale velferdsområder, på samme måte som den borgerlige regjering i Danmark. Og det har vært borgerlige regjeringer både i Sverige og i Finland. Det er ikke slik at den nordiske velferdsmodellen er et resultat av sosialdemokratiet. Høyre har også vært med på å utvikle den, og vi er stolt av den. Men den må også utvikles. Og noe av det som har vært styrken i den nordiske velferdsmodellen, er jo at vi har hatt et fleksibelt arbeidsmarked, en dynamisk næringspolitikk, nemlig selve grunnlaget for velferden vår. Det er det vi har vært opptatt av i disse fire årene, at vi må sørge for den fremtidige velferden ved å stimulere bedriftene og næringslivet. Derfor ser vi nå at skatteinntektene øker. Vi har senket skattene for bedriftene, men når det skapes mer, blir det også mer å fordele. Derfor er det nå mer å fordele til psykiatri, til barnehager og til omsorg. Det er en del av den nordiske velferdsmodellen, og jeg registrerer at Arbeiderpartiet nå fjerner mange av de virkemidlene som har skapt den positive utviklingen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-11-24:
Dette var en litt overraskende replikk. Jeg mener å ha sett i Aftenposten at Fremskrittspartiet nå støtter utbytteskatten og faktisk legger den til grunn i sitt alternative budsjett. Det er riktig at jeg har vært med på å fremforhandle tre budsjetter med Fremskrittspartiet. Det er ingen tvil om at hvis Fremskrittspartiet da hadde ønsket å prioritere lavere formuesskatt, ville vi ha vært villige til å imøtekomme det, for det hadde vært i tråd med regjeringens politikk. Men man valgte å prioritere helt annerledes. Jeg vedstår meg det gode samarbeidet vi har hatt med Fremskrittspartiet gjennom hele forrige fireårsperiode. Vi oppnådde mange gode resultater sammen. Men jeg registrerer at Fremskrittspartiet nå etter valget har falt tilbake til den gamle populistiske linjen: De har valgt å ikke justere den økonomiske politikken noe i retning av de andre borgerlige partiene, men har istedenfor valgt markeringslinjen. Jeg håper at Fremskrittspartiet etter hvert vil velge å nærme seg de andre borgerlige partiene noe mer, slik at vi kan samarbeide enda bedre.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-11-24:
Sannheten er at representanten Heikki Holmås ikke kan nevne ett eneste forslag som bidrar til å skape flere arbeidsplasser i det rød-grønne budsjettet sammenlignet med vårt. Å etablere flere tiltaksplasser skaper ikke arbeidsplasser, det er et tiltak for å hjelpe folk tilbake til arbeidsmarkedet. Å skape nye arbeidsplasser må gjøres gjennom å legge til rette for bedriftene og for næringslivet. I vårt budsjett har vi senket skattene for å legge til rette for næringslivet, vi sørget for en mer fleksibel arbeidsmiljølov, vi sørget for å satse mer på forskning, utvikling og innovasjon. Det bidrar til å styrke bedriftene og at flere etablerer nye arbeidsplasser. Når jeg har pekt på arbeidsløshetens Frankrike, er det fordi det ser ut til at den nye regjeringen nå kopierer mye av den politikken som har skapt problemene i Frankrike, nemlig at man har et overregulert arbeidsmarked og en overregulert næringspolitikk. Det bidrar ikke til å skape de arbeidsplassene i privat sektor som vi trenger for å få arbeidsløsheten ned.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-11-24:
Det er åpenbart at det er mange som legger ut snubletråder om dagen.(Latter i salen) Det er bare én regjering som har brukt begrepet «næringsnøytralitet.» Det var den forrige Stoltenberg-regjeringen. Høyre ønsker en fremtidsrettet næringspolitikk, hvor vi legger til rette for bedriftene, for bransjene og for næringslivet. Om vi er så opptatt av næringspolitikken i Høyre, er det fordi vi er opptatt av velferd. Vi er opptatt av at vi må skape verdiene før vi bruker dem. Derfor er vi opptatt av at bedriftene skal ha lavere skatt, men også av at vi skal satse mer på næringsrettet forskning, utvikling og innovasjon. Vi må satse mer på infrastruktur. (Latter i salen) Næringspolitikken har mange forskjellige grep. Men der tror jeg Lundteigen har flere høner å plukke med sin egen næringsminister, som nå er i ferd med å fjerne de virkemidlene som vi brukte for å stimulere bedriftene og næringslivet. Lundteigen kan heller ikke nevne ett eneste forslag i regjeringen Stoltenbergs budsjett som bidrar til flere arbeidsplasser i privat sektor enn det som lå i vårt forslag.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-11-24:
Jeg forstår veldig godt alle ordførere som gleder seg over å få mer penger. Noe annet ville vært rart. Men jeg er også veldig glad for at mange av Høyres ordførere nå velger å bruke pengene til å prioritere skolen, sørge for at barna får flere undervisningstimer, og sørge for at man bruker pengene på en fornuftig måte. Men det står med liten skrift i det brevet som kommunalministeren sender til kommunene – og det er et varsel om hva som kanskje kan komme i neste runde – at man nå vil vurdere selskapsskatten og om den skal gå til kommunene, og også vurdere momskompensasjonsordningen som har bidratt til at kommunene har fått mer igjen for de pengene de har hatt til disposisjon. Det kan bli en kortsiktig glede, og jeg forstår at mange frykter at dette kan bidra til at vi får ny fart i lønns- og prisstigninger, og kanskje høyere rente. Men som sagt: Selvsagt gleder ordføreren seg til å få mer penger, det er deres jobb å jobbe for det. Men vi skal heller ikke overdrive effekten, det er vel omtrent 1 pst. mer, slik at en forskjell som natt og dag er det neppe for noen.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2005-11-24:
Kristin Halvorsen har aldri vært redd for å bruke store ord, og jeg tror nok det er mange som hører at det singler i glass etter hennes tale og etter det budsjettet som er blitt lagt frem. Særlig er finansministeren kjent for å bruke begrepene «sosialt», «rettferdig» og «velferd». Hva er det som er sosialt ved at en butikkmedarbeider skal få 200 kr i skattelette, en konsulent skatteskjerpelse, mens finansministeren får 15 000 kr i skattelettelse? Høyre er opptatt av at alle skal få lavere skatt, også de med lav og vanlig inntekt. Hva er det som er rettferdig med å sende hele skatteregningen til selvstendig næringsdrivende og familieeide bedrifter? Statsministeren har tidligere snakket om å skape for å dele. Jeg har inntrykk av at finansministeren bare er opptatt av å dele, for hun fjerner jo nå effektivt alle virkemidler som skulle være med på å skape den fremtidige veksten og velferden i samfunnet vårt.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-24:
Jeg skjønner at Karl Eirik Schjøtt-Pedersen er en ivrig leser av Dagfinn Høybråtens taler, og jeg skjønner også at det var oppbyggelig lesning for finanskomiteens leder, selv om den var ganske selektiv. Hvis han hadde lest talen, hadde han også sett at Kristelig Folkeparti står fast ved skattereformen, at vi står fast ved at det var helt nødvendig med skattelettelser for næringslivet, ikke minst da Bondevik-regjeringen overtok, for å få økonomien på fote og sikre norske arbeidsplasser. Vi takker for invitasjonen. Jeg vil spørre Karl Eirik Schjøtt-Pedersen: Når man foretar betydelige kutt i kontantstøtten, man kutter i overføringen til private høyskoler som utdanner sykepleiere, lærere og førskolelærere, man kutter i overføringen til det kirkelige fellesråd, man kutter i overføringen til rådgivningstjenesten for gravide, man kutter i kapitaltilskuddet til både friskolene og frimenighetene, og man øker ikke skattefradraget til de frivillige organisasjonene, hva er det da som innebærer en invitasjon til Kristelig Folkeparti i de kuttene jeg her har nevnt?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-24:
Ja, det er jo helt riktig som representanten Sandal beskriver, at Kristelig Folkeparti i denne sal mange ganger har sørget for at arbeiderpartiregjeringer bevilget mer til kommunene enn det de opprinnelig hadde foreslått, så her gir jeg Sandal helt rett. Kristelig Folkeparti har stått på for at kommunene skal få midler, slik at de kan utføre de viktige oppgaver som også representanten Sandal var inne på. Når det så gjelder videre satsing på kommunene, viser jeg til at i den perioden som har gått, har kommunenes inntekter faktisk økt med over 15 milliarder kr. Det viser også at den regjeringen som gikk av for vel en måned siden, har satset på kommunene. Men vi ønsker å gjøre mer; det viser også hvordan vi bruker de 1,2 milliardene vi har fått i merinntekter siden Bondevik-regjeringen måtte gå av. Vi satser på kommunene, og det skal vi fortsatt gjøre.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2005-11-24:
Det er jo nesten litt vittig at vi er i en by hvor Fremskrittspartiet sitter med samferdselsbyråden og vi vitterlig har en bompengeordning. Så jeg er ikke helt sikker på om den bekymringen for bilavgifter er like tilstedeværende i alle deler av Fremskrittspartiet. Det Fremskrittspartiet skal være forvisset om, er at vi i våre alternative budsjetter framover skal sørge for at barnefamiliene skal få en solid økonomi, slik at vi bygger opp under den betydningen familien har i det norske samfunnet.