trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-14:
Som «Fylkesnes» er det klart at eg er opptatt av fylkesveg. Det er naturleg i slik ei sak! Og vi i SV satsar knallhardt på fylkesveg, langt meir enn regjeringa. Med det tempoet regjeringa legg opp til på fylkesveg, vil vi ha etterslep i lang tid framover. Det er nødvendig å løfte fylkesvegane. Det er bruksvegane som bringar verdiane frå distrikta, som fraktar folk trygt rundt omkring, som no forfell, forfell og forfell. Det er eit faktum. Representanten Ingjerd Schou har ved fleire anledningar gitt til kjenne kva syn partiet hennar har på Nord-Noreg-banen, og ikkje overraskande er det prosjekta som er frå hennar eigen region som er av stor viktigheit, mens prosjekta som er i andre sine regionar, er mindre viktige. Og jo lenger unna dei er den regionen vi oppheld oss i no, jo mindre viktig er det. Det har vore gjennomgangstonen frå det partiet og den representanten lenge. Nord-Noreg-banen har i den utgreiinga som er gjennomført av Jernbanedirektoratet, faktisk ei høgare samfunnsøkonomisk nytte enn intercity. Det fører ikkje til at sånne som meg er imot intercity. Vi ser på det som eit viktig infrastrukturprosjekt som skal gjennomførast, men vi vil også byggje og realisere Nord-Noreg-banen. Dersom sjømatverdiane som går ut av landsdelen, får berre éi krone eller to kroner meir i verdi på marknaden når dei kjem eit døgn tidlegare til Hamburg, vil det aleine vere nok til å realisere den banen. Da kunne vi ha starta på dei moglegheitene dette skaper i Nordaustpassasjen, kva moglegheiter det skaper for andre næringar og industriar, moglegheiter på kryss og tvers: på Nordkalotten, der ein snart kan ta nattoget til St. Petersburg, og så vidare. Men den typen moglegheiter lukkar ein auga for, fordi ein ser ikkje på det som vi behandlar i dag, som ein nasjonal transportplan. Ein ser på det først og fremst som ein transportplan for ein avgrensa del av landet. Framstegspartiet har no skjønt at sånn skal det ikkje fortsetje. Til og med dei har no ønskt å realisere jernbanen nordover. Senterpartiet har skjønt det. Dei er med, dei ønskjer å realisere Nord-Noreg-banen. No har også Framstegspartiet signalisert at dei ønskjer å støtte forslaget som ligg på bordet her i dag, og det betyr at vi har samla SV, vi har samla Senterpartiet, og vi har samla Framstegspartiet. Da manglar berre det partiet som her, frå denne talarstolen, for berre nokre månadar sidan, sa at dei ønskjer å realisere Nord-Noreg-banen. Da er vi i ein klassisk situasjon med «walk the talk»: Om ein vil realisere banen, må ein konseptvalutgreie han òg, og det er det forslaget som ligg på bordet. Eg ber til slutt ikkje ei bøn, men om at Arbeidarpartiet følgjer opp sine eigne standpunkt, som også er folkeviljen med stort fleirtal i heile landet, i alle regionar, i alle parti: Bygg Nord-Noreg-banen!
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-14:
Berre sånn at ein ikkje går herfrå med eit feilaktig inntrykk av kva som ligg føre frå regjeringa: Det er inga konseptvalutgreiing av Nord-Noreg-banen som ligg føre frå regjeringa si side. Det er ingen som kjem til å lage noka konseptvalutgreiing av Nord-Noreg-banen med det som er forslaget frå regjeringa. Dei har føreslått ei konseptvalutgreiing av transportløysingar i nord, irekna ei vurdering av Nord-Noreg-banen. Transportløysingar i nord – da snakkar vi om luft og sjø og land og veg og skjener og hest og kjerre og heile greia, irekna ei vurdering av Nord-Noreg-banen. Så komitéleiaren må i alle fall ikkje tru at ein er med på noka konseptvalutgreiing av Nord-Noreg-banen. Viss det er noko uklart rundt vedtak som er gjorde, reknar eg med at statsråden vil ta kontakt med dei som står bak vedtaka, uansett kva det uklare skulle bestå i – sånn som vi har god parlamentarisk tradisjon for i Stortinget. Det skal ikkje vere nokon grunn til å gå imot ting ein burde vere for.
Ingjerd Schou (Høyre), 2021-06-14:
Jeg blir alltid inspirert av å høre på transportkomiteen debattere Nasjonal transportplan. Med fire års erfaring fra komiteen blir man fort trigget i en debatt, selv om noen sikkert tenkte at nå har vi holdt på i mange nok timer, men Østfold har vært lite nevnt under debatten, og det kan jeg ikke la passere. Aller først har jeg lyst til å si at den store utfordringen som jeg har hørt i debatten i dag, er at opposisjonen ikke samler seg om noe felles, ikke om noe annet tydelig. Noen støtter regjeringspartiene, og det takker vi for – regjeringspartiene i Stortinget. Noen er alene om sine forslag og sine egne merknader. Det lager ikke noe vei i vellinga. Og noen nøyer seg med merknader. Det er sikkert ingen hemmelighet, men jeg håper at dagens regjering får fortsette. Til dem som måtte ønske seg en Nord-Norgebane: Det er sikkert fint, men det mangler både penger, prioritering og hva det skal gå på bekostning av, hvis det i det hele tatt skal være realistisk. Da det forslaget kom opp, tenkte jeg at der røyk intercity, og der sviktet både Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet nettopp det som ligger som den største utfordringen i vårt område. For næringslivet og for reisende i mitt stortingsvalgdistrikt, Østfold, er Nasjonal transportplan meget viktig. I løpet av de siste åtte årene har det vært en historisk satsing på jernbane så vel som på vei. Det har selvfølgelig kommet ille overraskende på at noen etter 100–200 år oppdager at det var kvikkleire. Jeg må jo si at det var veldig bra at ingen oppdaget den kvikkleiren før, for da hadde vi verken fått Bergensbanen eller jernbane til Halden på noe tidspunkt tidligere. Men nå ligger den der, og den koster mye. Østfold er porten til og fra Europa, ergo er både vei og jernbane, sjø og luftfart viktig for hele landet når det gjelder løsninger i mitt fylke. Jeg er veldig glad for at det i første periode blir orden på det som kalles rv. 19 – som er en riksvei som går midt gjennom Moss, og som hindrer byutviklingen – og i tillegg at vi får på plass E18 Retvet–Vinterbro, fra gamle Akershus’ grense til Vinterbro. Jeg adresserer den utfordringen også til Arbeiderpartiet og representanten Myrli, sånn at vi får et par rød-grønne ordførere i området til å bli enige om å evne å prioritere hvor bompengeplasseringen skal være, slik at de ikke truer utviklingen for en hel region, både i det området og i bakkant. Da Nasjonal transportplan ble lagt fram, fikk jeg veldig kjeft fra førstekandidaten for Arbeiderpartiet i Østfold fordi man sviktet jernbaneutbyggingen og ikke klarte å få den på plass for intercity, men det kommer jeg tilbake til i neste innlegg.
Ingjerd Schou (Høyre), 2021-06-14:
Jeg ser at debatten i dag er så interessant at selv tidligere komitéledere sitter på galleriet. Det må jo bemerkes. Men jeg skal fortsette der jeg slapp. Da Nasjonal transportplan ble lagt fram av regjeringen, manglet det ikke på adjektiver om hvor sviket var, og at vi ikke klarte å få jernbane fram til Fredrikstad og slettes ikke til Halden. En snakker om Halden, men jeg snakker alltid om svenskegrensen, for det er liksom der fortsettelsen av jernbanen er. Så ser vi at regjeringspartiene i Stortinget setter av 3,5 mrd. kr – det tror jeg var det siste – til planleggingsmidler, 1,5 mrd. kr i første periode. Det som eksplisitt nevnes, er Fredrikstad–Larvik, og så er det noe i Kongsvinger og noe i Trondheim, mens Arbeiderpartiet for hele tolvårsperioden kommer opp med merknader og ingen binding til at man skal planlegge. Snakk om magaplask! Med alle de adjektivene må jeg virkelig si at for de grunneierne og næringsdrivende som har levd med mange tiårs båndlegging av traseer i Fredrikstad-området som de ikke får utviklet, er det et kryss i taket om vi i hvert fall kommer i gang med å avklare grunnforholdene, trasévalgene og det som går på plassering av en togstasjon. Jeg har lyst til å nevne Svinesundtersklene. Det er den saken jeg har arbeidet lengst med, først i 2001. Det handler om to terskler som ligger i Ringdalsfjorden og Iddefjorden inn til Halden, og der sedimentene kan spre seg fort nedover til Göteborg. Det liker ikke svenskene. Vi prøvde i 2001 å forhandle fram at vi skulle bytte litt med svenskene om Gyrodactylus salaris, og siden det har det vært arbeidet ganske mye for å få til en enighet. For innerst der ligger Norges største private bedrift, Nexans, som er helt avhengig av å få fram kabler til en rekke prosjekter i sjøområdene og desslike. Det kommer vi til å arbeide med fortsatt. Jeg ser det er nevnt i NTP, og det er viktig. I tillegg er det en god start på mudring i farleden til Borg havn – over 200 mill. kr nå. Vi er ikke ferdig med det, men starten er der. I tillegg har vi Rygge flystasjon, som man med statlige bidrag – kanskje Avinor – kan få i kombinasjon med Rygge Airport, som er en småflyplass, hvis og når Kjeller legges ned. Så må jeg helt avslutningsvis nevne det som går på Follobanen, østre linje. Det har vært betydelig rød-grønn motstand, men det er noe med at også 50 000 innbyggere og næringslivet skal kunne nyttiggjøre seg påkobling til Follobanen og kunne reise rett til Oslo. Det er et stort pendlerområde. Helt avlutningsvis: Det er svært viktig at vi ser på nye metoder for å få to tog i timen, hyppigere avganger og kortere reisetid, og at vi ser på andre muligheter som kan gjøre at vi får et bedre togtilbud til Halden og Sarpsborg. Og så gjenstår gamlebrua i Sarpsborg, selvfølgelig.
Bjørnar Laabak (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Jeg har hørt på debatten i dag, og nå på slutten tenkte jeg at noen må si litt mer om Østfold enn det som har blitt sagt. Jeg tenker at helt siden OL på Lillehammer har skiftende regjeringer snakket om Østfoldbanen med dobbeltspor helt til Halden, og nå står vi der at det har blitt såpass dyrt at det ikke er sikkert at det blir noe. Fremskrittspartiet har lagt inn forslag om at det skal bygges til Seut, som er ved Fredrikstad. Fredrikstad kommune og Sarpsborg kommune har drevet en fortettingspolitikk de siste årene, basert på knutepunktpolitikk og å fortette i byene, med håp om at man skal få en ny stasjon som blir et knutepunkt i byen. Det ser også ut som det tar lang tid. Men det jeg har sagt noen steder, er at vi må huske på at mellom Fredrikstad og Sarpsborg er det faktisk fire manuelle jernbaneoverganger med bommer som plinger, og skoleungene må stå med ransel og vente til toget har kommet og gått. Det synes jeg burde være et mye sterkere argument for å få dobbeltsporet bygget. Så har vi havner. Vi har Svinesund og triangelet der borte som det bør gjøres noe med, vi har Borg havn, som det må gjøres noe med, og som også ligger inne med litt ulike beløp, og vi har Moss havn. Så har vi Rygge flyplass, som står der og venter på selskaper som ønsker å fly. Jeg har hørt det i debatter de siste dagene, og jeg forstår ikke at oppegående og forholdsvis kunnskapsrike mennesker, som sitter i salen her, fortsetter å snakke om at passasjeravgiften på 80 kr, som var ca. 10 kr billigere enn en bagett i kafeen på Rygge, gjorde at et flyselskap ikke skulle fly mer. Det er tøv, og det vet de fleste, men man bruker det som en form for det jeg kaller litt dum valgkamp. Jeg tror de fleste etter hvert forstår at det ikke er slik det henger sammen. Så er det bypakkene. Jeg har ikke hørt så mange si noe om at det faktisk gjelder folk. Vi snakker om 13 mrd. kr, 8 mrd. kr og 2 mrd. kr, at det er for dyrt, det er for mye, det koster for mye. Noen snakker om økonomiopplæring osv. når det gjelder bl.a. de 320 mrd. kr som står i Fremskrittspartiets forslag. Ja, det er for å fjerne belastningen for folk, fordi det er å fjerne bompengedelen. Det er det Fremskrittspartiet jobber for, både lokalt og sentralt, at folk flest skal få minst mulig belastning, og ikke disse 1 000, 2 000 og 3 000 kronene hver måned i familiekostnader. Det burde flere tenke på, og flere burde ta til orde for det.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Det stunder mot kveld. Det har vært en lang debatt, og jeg tenkte jeg skulle si noen få ord om Ringeriksbanen. Siden det nærmer seg kveld, og etter hvert natt, kan man jo også fortelle hva man drømmer om, og jeg skal si, fra denne talerstol, at jeg faktisk drømmer om Ringeriksbanen – og det er ikke tull engang! Jeg ser så frem til den dagen det prosjektet realiseres. Det vil representere noe helt fantastisk, stort, nytt og viktig – ikke bare for reisetiden mellom Oslo og Bergen, men for kommuner som Ringerike, Hole, Jevnaker, Modum og ikke minst kommunene i Hallingdal. Derfor er det så utrolig viktig at en legger opp til at dette prosjektet må følge oppsatt fremdriftsplan, og at det må være en klar forutsetning for overføringen fra Bane NOR og Statens vegvesen til Nye Veier at prosjektet skal finansieres. Det har vært mye snakk om når Ringeriksbanen kan påbegynnes. Det har vært snakk om 2021. Noen snakker om 2022, og det er også noen som snakker om enda lenger fram i tid. For Fremskrittspartiets del er det maktpåliggende å si at dette prosjektet må startes så snart som mulig. Det bør ikke være rom for noen flere utsettelser og usikkerheter rundt Ringeriksbanen. Ringerike kommune og næringslivet har rigget seg godt for vekst, og Ringeriksbanen vil være svært viktig for å gi de områdene vekst i årene fremover. Det er ikke bare med tanke på å få flyttet folk og gods hurtigere, men det har selvfølgelig også å gjøre med næringsutvikling og bedriftsetableringer, nytt boligmarked som kan avlaste presset på Oslo, Drammen og omliggende kommuner, og å få flere til å flytte til de fine områdene rundt Ringerike, Hole og Modum kommuner. Dette prosjektet ble vedtatt i Stortinget allerede i 1992. Neste år er det altså 30 år siden, og da kan det kanskje være på tide at en får satt spaden i jorda neste år. Hvis så skjer, skal jeg love samferdselsministeren at da skal det bli fest.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
Da vil jeg på vegne av stortingsrepresentantene Audun Lysbakken, Freddy André Øvstegård, Lars Haltbrekken, Karin Andersen, Eirik Faret Sakariassen og meg selv fremme et representantforslag om gratis SFO. Videre er det et representantforslag om en mer praktisk og variert skoledag, som framsettes av stortingsrepresentantene Audun Lysbakken, Karin Andersen, Freddy André Øvstegård, Nicholas Wilkinson, Eirik Faret Sakariassen, Petter Eide og meg selv. Til slutt ønsker jeg å fremme et representantforslag fra stortingsrepresentantene Freddy André Øvstegård, Nicholas Wilkinson, Kari Elisabeth Kaski og meg selv om fullføringsrett for elever som har hatt mye fravær og digital skole grunnet covid-19.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
På vegne av stortingsrepresentantene Sylvi Listhaug, Morten Ørsal Johansen, Helge André Njåstad, Jon Engen-Helgheim, Silje Hjemdal, Bengt Rune Strifeldt, Tor André Johnsen og meg selv vil jeg fremme et forslag om et enklere og bedre boligmarked. Så vil jeg på vegne av stortingsrepresentantene Erlend Wiborg, Per-Willy Amundsen, Kjell-Børge Freiberg, Helge André Njåstad og meg selv fremme et forslag om å sikre mer forutsigbare regler for krav til slokkevann.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-04-08:
På vegne av Rødt fremmer jeg forslag om profittfri velferd. Jeg fremmer forslag om å erstatte helseforetaksmodellen med demokratisk styrte sykehus der pasientenes behov kommer først. Jeg fremmer et forslag om lokalsykehusene i Innlandet. Jeg fremmer et forslag om at Riksrevisjonen foretar en særskilt undersøkelse av anskaffelsesprosessen og grunnlaget for valg av kampflyet F-35. Jeg fremmer et forslag om å stanse nedbygging av natur. Jeg fremmer et forslag om å stoppe subsidielekkasje og sikre økt aktivitet og arbeid i Norge. Videre fremmer jeg et forslag om et sterkere sosialt sikkerhetsnett med varige forbedringer i dagpengeordningen. Dernest fremmer jeg et forslag om å øke organisasjonsgraden i arbeidslivet og sikre flere fast jobb. Til slutt fremmer jeg et forslag om å sikre bedre rammebetingelser for en slagkraftig fagbevegelse.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-04-08:
Vi prøver å ta lærdom av det som har skjedd til lands, hvor alle partier – og det skal sies også Rødt – for en del år tilbake, ganske ukritisk vil jeg nok si, gikk inn for å bygge ut ganske massivt med vindkraft. Nå har vi sett konsekvensene av det og reaksjonene på det. Man tok ikke nok hensyn til natur, til lokaldemokrati og til innbyggerne. Vi vet at Fiskarlaget er skeptisk til mange av de foreslåtte områdene, fordi det kan komme i konflikt med viktige fiskeriinteresser, en fornybar evigvarende ressurs hvis den forvaltes på riktig måte. Vi mener at Stortinget må ta en pust i bakken når det gjelder en ukritisk massiv satsing på å bygge ut vindkraft til havs. Havet er ikke et tomt rom – det finnes natur der, det finnes sjøfugl, det finnes fisk i havet, som også må tas vare på. Da er det lurt at det i hvert fall er ett parti som trekker litt i nødbremsen og ønsker å sette disse hensynene i førersetet, framfor å gå inn for en massiv utbygging til havs.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-04-08:
Jeg er usikker på hvilken sammenheng introduksjonen hadde med resten av innlegget, men jeg skal la det ligge. Saken er at Stortinget for så vidt har fått mange forslag til behandling – kanskje mer enn nok – i dag, men vi kommer til å legge fram våre forslag som et eget forslag til Stortinget for en grundigere behandling litt senere på våren for å få det gjennom kvernen på en solid og skikkelig måte. Så kommer vi, som det nevnes, med en plan for utslippskutt som monner, som både får ned utslippene og – som Høyre aldri bryr seg om – også får ned ulikhetene på en og samme tid, altså en rettferdig miljøpolitikk, som ligger i vårt forslag. Så later ikke vi som, sånn som Stefan Heggelund gjør, at vi har en plan som løser alle problemene på en og samme tid. Dette er et vanskelig felt der det kreves store grep, ikke minst en stat som vil være i førersetet når det gjelder å få en grønn næringspolitikk, og ikke minst også ha planer for å få til reelle utslippskutt og bygge opp ny industri mens man faser ut olje- og gassnæringen planmessig. Det er et langsiktig prosjekt som vi har en plan for.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-04-08:
Her er det bare for Stefan Heggelund å lese det vi la fram for flere uker siden når det gjelder klimakutt som faktisk monner. Hvis Høyre bryr seg om å få ned både utslippene og ulikhetene, er det mulig å støtte vår plan som handler om å øke avgiftene, men også betale tilbake til alle innbyggerne som har middels eller lav inntekt, og også ha en geografisk differensiering på tilbakebetalingen – månedlig, skattefritt til innbyggerne. Det er noe helt annet enn det som ligger i Høyres senkning av skattenivået, som veldig ofte handler om én ting, nemlig å kutte skattene for de aller rikeste, de som lever på andres arbeid, de som er arvinger, kapitaleiere. De får alltid milliarder på milliarder av Høyre, mens folk flest veldig ofte får avgiftsøkninger i retur uten omtanke for at det er forskjell på folk i Norge. Man trenger å ha en politikk som er rettferdig og får ned forskjellene, framfor å øke forskjellene, som er Høyres kjernepolitikk.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
På vegne av stortingsrepresentantene Karin Andersen, Audun Lysbakken, Freddy André Øvstegård, Mona Fagerås, Arne Nævra og meg selv vil jeg framsette et forslag om å evakuere flere asylsøkere fra Hellas i 2021 og forsterke bistanden i Bosnia. I tillegg vil jeg på vegne av stortingsrepresentantene Karin Andersen, Arne Nævra, Eirik Faret Sakariassen, Kari Elisabeth Kaski og meg selv framsette et forslag om nødvendige tiltak for å sikre vann og avløp.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
I går fremmet Fremskrittspartiet et forslag om å sikre fortsatt salg av bensin- og dieselbiler. Jeg er fristet til å spørre: Når kommer forslaget om å legge til rette for fortsatt bruk av damplokomotiv, telefaks, at alle partier skal ha «formann» i ledelsestittelen, og fortsatt bruk av kvikksølv i tannfyllingene? Det skal jeg ikke spørre om. Det jeg skal spørre om, er: På hvilken måte mener Fremskrittspartiet at det å legge til rette for fortsatt salg av bensin- og dieselbiler bidrar til å kutte utslippene av klimagasser?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
Kystfiske er noe av det mest miljøvennlige vi kan drive med innenfor fiske og fangst. Det er her CO2-utslippene per fanget kilo fisk er lavest. Dermed vil en CO2-avgift på fiskeri først og fremst ramme de store trålerne, mens det vil kunne lønne seg for kystfisket dersom vi kombinerer dette med forslag fra SV om en omlegging til lav- og nullutslippsbåter innenfor kystfisket. Norge har i dag produsert de første elektriske sjarkene som brukes for å fiske fisk uten utslipp av klimagasser. Det har sikret kystfisket, det har kuttet utslipp, og det har skapt arbeidsplasser ved norske verft, og jeg skjønner ikke hvorfor Senterpartiet ikke kan være med på det.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
Det tror jeg kanskje var det merkeligste spørsmålet jeg har fått i denne sal, og det er sikkert interessant for denne sal å få vite det. Men jeg foreslår egentlig at representanten stiller det spørsmålet til andre. Vi stilte oss i hvert fall til disposisjon for å ha en saksordfører i denne saken, og da kan jeg betrygge representanten fra Venstre om at vi ville ha brukt den muligheten til å sikre et klimaforlik. Jeg er forundret over at Venstre ikke brukte den muligheten de hadde, til å presse Høyre til å bli med på en langt mer ambisiøs klimapolitikk enn den svake klimameldingen som er lagt fram. Det er nå enighet på rød-grønn side om 141 forslag som ville ha betydd mye for klimapolitikken framover. Venstre kunne ha sørget for at mange av disse forslagene(presidenten klubber) hadde blitt vedtatt i dag – dersom det var vilje til klimahandling hos Venstre. (presidenten klubber)
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
Det er jo fristende etter den forrige replikkvekslingen å spørre: Hvorfor var ikke du saksordfører? Men det skal jeg ikke spørre om. Regjeringens klimamelding er svært uforpliktende. Det er mye regjeringen vil utrede og ta sikte på å gjøre. Men når opposisjonen omgjør vage mål til konkrete forpliktelser om handling, ja da stemmer Venstre mot i dag. Venstre stemmer mot krav om at vi skal få en utslippsfri kollektivtrafikk. Venstre stemmer mot krav som sikrer at det offentlige kjøper nullutslippsbiler. Og Venstre stemmer også mot krav om å sikre at kommunene skal kunne tillate å opprette nullutslippssoner. Venstre stemmer til og med mot en rekke forslag som er nedfelt i Granavolden-erklæringen, men ikke er oppfylt ennå. Hvorfor stemmer Venstre mot en mer ambisiøs klimapolitikk, Kjenseth?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
Vi har i løpet av debatten fått grundig belyst at regjeringens klimamelding er svært uforpliktende. Det er mye regjeringen ønsker og tar sikte på å gjøre og ønsker å utrede, men når opposisjonen omgjør vage mål til forpliktende handling, da stemmer regjeringspartiene imot. Men det er ikke det jeg ønsker å spørre om, for ikke nok med det, når vi også fremmer forslag som ligger i Granavolden-plattformen, regjeringens egen plattform, og som totalt mangler i klimameldingen, stemmer jaggu regjeringspartiene mot det også. Så mine spørsmål er: Hvorfor vil ikke regjeringen lenger innføre støtte til ladestasjoner og ladepunkt i borettslag og sameier? Hvorfor vil ikke regjeringen lenger ha fossilfrie anleggsplasser i byggebransjen, kun for transportsektoren? Og hvorfor vil ikke regjeringen støtte de mange forslag som går ut på å satse på elektriske fly?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
Den 9. mars år 2000 var jeg her i Stortinget. Da sto jeg oppe på galleriet og så daværende statsminister Kjell Magne Bondevik nekte å la forurensningskameratene i Høyre og Arbeiderpartiet tvinge igjennom byggingen av sterkt forurensende gasskraftverk. Kristelig Folkeparti og Venstre skrev seg den gang inn i norsk miljøhistorie med gullskrift. Dessverre har mye av denne skriften bleknet. For hvor er de tidligere miljøpartiene Kristelig Folkeparti og Venstre i dag når SV fremmer forpliktende forslag om å åpne for innføring av nullutslippssoner, forpliktende krav om at det offentlige skal kjøpe nullutslippsbiler, og forpliktende forslag om utslippsfri kollektivtrafikk? Jo, de stemmer imot. De er tydeligvis livredde for at deres egne fagre mål og vage løfter skal forplikte. Regjeringens klimaplan er full av fagre mål og vage løfter. Men store ord og festtaler har aldri kuttet utslippene. Det er det kun konkrete forpliktelser og handling som har gjort. Da er det alvorlig at Venstre og regjeringspartiene stemmer mot samtlige forslag fra oss, som omsetter fagre mål og vage løfter til konkret, forpliktende handling. Så angriper klima- og miljøministeren oss for å ville legge en miljøavgift på søppelprodusentene framfor på dem som håndterer søppelet. Vi angripes for å ville redusere søppelmengden. Men det vi gjør, er helt i tråd med det Venstres Ketil Kjenseth skrev for et par år siden på naringspolitikk.no. Da skrev han: «I 2010 skrotet vi den gamle forbrenningsavgiften i Norge. Den var lagt på forbrenningsanleggene, men den gjorde bare vondt verre. Den bidro til økt avfallseksport til Sverige, lavere lønnsomhet i avfallsøkonomien i Norge – og attpåtil bidro den heller ikke til økt materialgjenvinning. En ny avgift må legges på avfallseier – ikke på anleggseier.» Nå har Venstre snudd 180 grader. Det samme har for øvrig Høyre gjort. Nå vil partiene bidra til økt avfallseksport til Sverige. Hva er det som gjør at det har blitt så miljøvennlig å eksportere søpla til Sverige på de to årene som har gått siden denne artikkelen ble skrevet? Så kommer representanten Gunnes, fra mitt eget valgdistrikt, og snakker om utslippene fra forbrenningsanlegget i Trondheim, som er store utslipp. Hvem er det som vil gjøre noe med disse utslippene? Jo, det er SV med vår varaordfører i spissen. I dag fremmer SV forslag om at det må innføres CO 2 -fangst og -lagring på flere avfallsanlegg. Av dem er anlegget i Trondheim. Hva gjør Venstre? Venstre stemmer imot. Handling snakker høyere enn ord.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
Jo, forurenser skal betale, og det er nettopp det vi foreslår, men vi legger prisen på dem som faktisk er årsaken til utslippet, produsentene av fossil plast. Da får vi også redusert søppelmengden, både her i Oslo, i Bergen, i Stavanger, i Trondheim og andre steder. Vi vil ikke, som Venstre og regjeringen, bare eksportere søpla til Sverige, som blir konsekvensen av deres forslag, og få utslippene der. Vi vil kutte utslippene, vi, ikke bare sende dem over til Sverige. Vi vil kutte utslippene, og vi vil sørge for at vi får til CO 2 -fangst og -lagring på avfallsforbrenningsanleggene i Norge. Og hvis min kollega fra Sør-Trøndelag, Jon Gunnes, er opptatt av det, kan jo han bryte ut og stemme for de forslag som SV og Arbeiderpartiet, bl.a., legger fram her i dag.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
På vegne av representantene Sylvi Listhaug, Kari Kjønaas Kjos og meg selv vil jeg framsette et representantforslag om å sikre at ALS-syke, demenspasienter og andre med alvorlige diagnoser får en «right to try». Dernest vil jeg på vegne av representantene Sylvi Listhaug, Kari Kjønaas Kjos, Silje Hjemdal og meg selv fremme et forslag om nasjonale retningslinjer og meldeplikt i eldreomsorgen for å motvirke vold og overgrep mot eldre. Til slutt vil jeg fremme et forslag på vegne av representantene Himanshu Gulati, Sylvi Listhaug, Kari Kjønaas Kjos og meg selv om å sikre at MS-pasienter får tilbud om stamcellebehandling, enten i Norge eller i utlandet, finansiert av staten.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
Jeg har gleden av å framsette et representantforslag på vegne av representantene Morten Stordalen, Kari Kjønaas Kjos, Hans Andreas Limi og meg selv om å gi offentlig autorisasjon til naprapater, osteopater, paramedisin og logopeder.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-08:
På vegner av stortingsrepresentantane Marit Arnstad, Sandra Borch, Sigbjørn Gjelsvik, Geir Adelsten Iversen, Siv Mossleth, Ole André Myhrvold, Liv Signe Navarsete, Marit Knutsdatter Strand og meg sjølv vil eg leggja fram eit representantforslag om auka verdiskaping og sysselsetjing i norsk næringsmiddelindustri. På vegner av stortingsrepresentantane Marit Arnstad, Nils T. Bjørke, Heidi Greni, Geir Adelsten Iversen, Siv Mossleth, Liv Signe Navarsete, Åslaug Sem-Jacobsen, Marit Knutsdatter Strand og meg sjølv vil eg leggja fram eit forslag om å styrkja norsk reiseliv i etterkant av koronapandemien og sikra norsk eigarskap til reiselivsbedrifter i Noreg. På vegner av stortingsrepresentantane Heidi Greni, Siv Mossleth, Kjersti Toppe, Jan Bøhler og meg sjølv vil eg leggja fram eit representantforslag om klassifisering av el-sparkesyklar og kommunane sin rett til å regulera verksemda til el-sparkesykkelfirmaa. På vegner av stortingsrepresentantane Geir Adelsten Iversen, Siv Mossleth og meg sjølv vil eg leggja fram eit representantforslag om å oppheva forbodet mot nydyrking av myr. På vegner av stortingsrepresentantane Åslaug Sem-Jacobsen, Ole André Myhrvold, Sandra Borch, Siv Mossleth og meg sjølv vil eg leggja fram eit representantforslag om å satsa på norsk filmproduksjon, i Noreg.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-08:
Fisk er klimavennleg, og fisk er sunn mat. I innlegget sitt snakka representanten om CO 2 -avgifta og påverknaden på fiskeriet. Framstegspartiet snakkar veldig godt om desse sakene. Det kan ingen ta ifrå dei. Dei er verdsmestrar i å snakka godt. Men når det kjem til handling i denne salen, og det dukkar opp ei avgift, ja, då røystar dei for. Fiskeria i Noreg har jo opplevd ei mangedobling av CO 2 -avgifta samanlikna med då Senterpartiet, SV og Arbeidarpartiet sat i regjering. Det har Framstegspartiet røysta for år etter år. Dei har òg røysta for at den kompensasjonsordninga som no er, skal fasast ut i løpet av fire år. Mitt spørsmål er: Når ein har vore med på den avgiftsgaloppen som har vore for fiskerinæringa så langt, korleis kan ein stola på at Framstegspartiet no har nådd toppen?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-08:
Senterpartiet er oppteke av at klimagassutsleppa må ned. Det må skje på ein måte som ikkje flyttar arbeidsplassar og verdiskaping ut av landet, og det må skje på ein måte som ikkje aukar dei sosiale forskjellane i landet. Når ein ser på innstillinga, er det to ting Senterpartiet kan bidra med til klimadebatten. Den eine er konkrete politiske forslag som verkar, og den andre er noko som er sårt tiltrengt: ein god dose sunn fornuft. Når ein høyrer på denne diskusjonen, må eg seia at ein del av det som skjer, er både rart, trist og artig. Statsråden har fått gjennom svært lite av den politikken som er lagd fram. Det er fem forslag med eit fleirtal bak, i tillegg til det som vert lagt ved protokollen. Ein skal vel tilbake til landbruksminister Dale og jordbruksmeldinga våren 2017 for å finna ein statsråd som har fått mindre støtte enn det me ser i dag. Difor er det viktig, som òg parlamentarisk leiar i Senterpartiet, Marit Arnstad, påpeikte, at det at det vert lagt ved protokollen, ikkje betyr tommel opp frå Stortinget. Og det betyr at når f.eks. jordbruksforhandlingane skal i gang, ønskjer me ikkje tilvisingar til stortingsmelding nr. 13 og innføring av anten avgifter eller omlegging av tilskot grunngjeve i den meldinga. Det går ikkje an å gjera det på den måten. Det andre som er både rart, trist og artig, er å ha ein saksordførar som skuldar på at medlemene i komiteen leverte ting før fristen, altså at dei leverte for tett opptil fristen. Eg trur saksordføraren må lesa forretningsordenens § 24. Over i det heilt komiske kjem me når me har ein komitéleiar i energi- og miljøkomiteen som gjer eit poeng frå talarstolen av kven som vart saksordførar og korleis det valet skjedde i komiteen. Då meiner eg at fokuset er verkeleg, verkeleg ille ute. Og det var berre trist då me høyrde replikken Høgre hadde mot Senterpartiets miljøpolitiske talsperson, Sandra Borch. Det var ti sekund med fordummande hersketeknikk. Det er ikkje bra. Innhaldet i denne saka er blodig alvor. Og det er alvorleg når ein seier til fiskerinæringa at me skal ti- eller tjuedobla CO 2 -avgifta samanlikna med det som gjaldt då SV hadde finansministeren. Det er alvorleg. Ein kan gjerne finna at ein har bygd eit par sjarkar, men sjarkfiskarar flest langs kysten har ikkje råd og moglegheit til å kjøpa seg ny båt berre fordi det vert nokre kroner dyrare å fylla drivstoff. Dette vil få konsekvensar. Dette vil få konsekvensar for fiskeripolitikken. Dette vil få betydning for busettinga langs kysten. Og det vert ikkje eitt gram mindre CO 2 -utslepp om båtar går til Danmark for å fylla drivstoff kontra å fylla det i Noreg. Eg håpar Senterpartiet vidare òg får bidra med konkrete forslag og sunn fornuft i klimapolitikken.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-08:
Sjølv etter å ha høyrt utgreiinga til utanriksministeren om EØS er eg framleis ein kritikar og har nokre kritiske spørsmål som eg meiner det er viktig å få belyst når me behandlar denne saka. Det er ingen tvil om at Noreg har god dyrehelse, og den er det viktig å stå for og ta vare på. Eg har lyst til først å utfordra konkret på det som gjeld gatehundar – anten det at ein i organiserte former samlar inn laushundar i eller utanfor EU-land og flytter dei til Noreg, eller at ein forelskar seg i ein hund utanfor restauranten når ein er på sydentur, i dei tidene me dreiv på med det, og ønskjer å ta han med seg heim til Noreg. Spørsmålet er: Kan ein garantera at det forbodet me har, i praksis, mot import av gatehundar, kan vidareførast òg innanfor denne forordninga?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-08:
Så kan me gå over til eit anna tema som eg veit ikkje engasjerer så mange, men for dei det engasjerer, er det viktig, og det er viktig for den norske dyrehelsa, nemleg dette med vandringsbirøkt. For òg den norske bihelsa må kunna seiast å vera god, og det er eit viktig prinsipp at ein kan hindra at det kjem vandringsbirøkt inn over grensene. Då er spørsmålet til statstråden om det med denne forordninga, sjølv om eg godtek ho, fortsatt vil vera mogleg å ha forbod mot vandringsbirøkt?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-04-08:
Eg takkar igjen for svaret. Eg meiner det er viktig at desse tinga vert belyste når me behandlar denne saka i Stortinget. Det tredje og siste temaet – og eg lovar at eg skal stoppa no – gjeld dei økonomiske konsekvensane av dette. For dette har ein økonomisk konsekvens for Mattilsynet, og då er eigentleg spørsmålet mitt om statsråden og regjeringa har som føremål å følgja opp med auka løyvingar til Mattilsynet, sånn at implementeringa av denne forordninga ikkje går ut over dei andre oppgåvene Mattilsynet har i dag.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-08:
På vegner av representantane Karin Andersen, Arne Nævra og meg sjølv har eg gleda av å setje fram representantforslag om å sikre rekeindustrien råstoff. På vegner av representantane Kari Elisabeth Kaski, Lars Haltbrekken og meg sjølv har eg gleda av å leggje fram forslag om etablering av MiljøFUNN. Og til slutt: På vegner av representantane Per-Willy Amundsen, Bjørnar Moxnes, Per Espen Stoknes, Arne Nævra og meg sjølv har eg gleda av å leggje fram forslag om å setje i gang arbeidet med å realisere Nord-Noreg-banen.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
På vegne av stortingsrepresentantene Sivert Bjørnstad, Jon Georg Dale og meg selv har jeg gleden av å fremme et representantforslag om mer uavhengighet i domstolene ved behandlingen av stillingsvernsakene.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
Jeg synes det er trist at regjeringen og spesielt Høyre ikke lenger nødvendigvis er en god alliert i kampen mot trygde- og velferdseksport, og at regjeringen her har latt seg presse av Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV til at man nå skal begynne å gi sykepenger til friske folk så lenge man er bosatt i utlandet. I sitt innlegg var statsråden også tydelig på at regjeringen primært ønsket å endre og forbedre permitteringsreglene for utenlandske arbeidstakere bosatt i Romania, Polen og Latvia. Det ønsket hadde regjeringen samtidig som de to ganger har stemt ned forslag i denne sal om å styrke permitteringsreglene, som kan være med på å trygge norske arbeidsplasser. Synes statsråden det er en god prioritering?
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
I Norge har vi heldigvis et relativt godt og strengt kontrollregime når det gjelder mottak av offentlige ytelser. Man har et strengt regime som sørger for at ytelsene faktisk går til dem som skal ha dem, og som har behov for dem, og som sørger for at folk som på urettmessig måte prøver å tilegne seg det, skal bli stoppet. Derfor ber jeg statsråden om å gå opp på talerstolen og fortelle litt om hva slags kontrollmekanismer han har tenkt å ha for å kontrollere at personer bosatt i Romania, som nå statsråden legger opp til skal kunne få sykepenger fra Norge – opptil 70 pst. – f.eks. ikke tar seg jobb i Romania. Mener statsråden, sammen med Senterpartiet, Arbeiderpartiet og de øvrige partiene i denne sal, at de strenge reglene man har for nordmenn, ikke skal gjelde for den særordningen man her lager? Det er spesielt å høre Senterpartiet i denne debatten. De prøver å skape en polemikk opp mot Høyre. Men faktum og voteringen etterpå kommer til å vise følgende: Senterpartiet har fått gjennomslag her, de har presset regjeringen på plass, sammen med Arbeiderpartiet og SV, og sørger for en betydelig velferdseksport. De sørger nå for å bevilge – noe vi ikke er forpliktet til – over en kvart milliard kroner hver eneste måned til Romania, Polen, Latvia og Spania. Samtidig sier Senterpartiet nei til å styrke permitteringsreglene for å trygge norske arbeidsplasser. Det har man ikke råd til. Behandling for lille Ulrik på fire år, som ligger an til å bli blind hvis han ikke får behandling, det har de ikke råd til. Men over en kvart milliard kroner hver eneste måned, det har de råd til. Så står altså Senterpartiet på denne talerstolen og sier at dette er småpenger. Man skal ha vært rimelig lenge i politikken hvis man snakker om at over en kvart milliard kroner i måneden er småpenger. Det er enorme summer for dem som mottar dem. Nå legger stortingsflertallet opp til at i løpet av et par måneder vil en rumensk statsborger bosatt i Romania ha opptjent en månedslønn. Hvis dette fortsetter, vil han ha opptjent flere månedslønner fra norske skattebetalere takket være at Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV har fått regjeringen på plass. Jeg ber som sagt statsråden komme opp og fortelle om hvilket kontrollregime han ser for seg skal gjelde i denne saken. Det er underlig hvis det ikke skal være et kontrollregime her, når han krever det for alle andre nordmenn.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
Representanten Lundteigen bør muligens følge noe bedre med, for Senterpartiet har to ganger stemt ned Fremskrittspartiets forslag om å bedre permitteringsreglene. Vi har foreslått å gå fra ti til to dager, da det er det næringslivet selv ber om. Det er det som kan være med på å styrke norske arbeidsplasser, men det forslaget er altså blitt stemt ned, da stortingsflertallet, med Senterpartiet i spissen, ikke har sagt seg villige til å prioritere det. Jeg kan kanskje skjønne hvorfor Senterpartiet ikke kan prioritere det, når de nå prioriterer å bruke over en kvart milliard kroner hver eneste måned på å overføre penger til Romania, Latvia og Polen. Representanten Lundteigen hevder at Senterpartiet er for kontrollert arbeidsinnvandring. Ja, det kan godt hende, men denne saken viser i hvert fall tydelig at Senterpartiet også er for ukontrollert bruk av folks skattepenger.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-04-08:
På vegne av stortingsrepresentantene Kari Anne Bøkestad Andreassen, Bengt Fasteraune, Ole André Myhrvold, Sandra Borch og meg selv vil jeg fremme forslag om økte lokale ringvirkninger av verneområdene og Norges nasjonalparker. På vegne av stortingsrepresentantene Kjersti Toppe, Marit Knutsdatter Strand og meg selv vil jeg fremme forslag om rekruttering av helsefagarbeidere og sykepleiere til den kommunale helse- og omsorgstjenesten. Så vil jeg fremme forslag fra representanten Kjersti Toppe og meg selv om en forsterket innsats for å behandle beinskjørhet og forebygge brudd hos eldre. Og så vil jeg fremme forslag fra representantene Marit Arnstad, Marit Knutsdatter Strand, Åslaug Sem-Jacobsen, Kjersti Toppe og meg selv om videre oppfølging av seksårsreformen for en bedre overgang mellom barnehage og skole og avvikling av kontroversielle kartlegginger.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-04-08:
I dag debatterer vi noen kjøretøytekniske forenklinger, og komiteen har i denne saken forståelse for at det kan være praktisk å få gjennomført EU-kontroll og ADR-kontroll samtidig, ved et verksted. I dag er det Statens vegvesen som er tildelt slik kontroll- og godkjenningsmyndighet for kjøretøy som frakter farlig gods. Senterpartiet mener det er en positiv forenkling for dem som må gjennomføre ADR-kontroll på lastebil, at en slik kontroll kan gjennomføres på godkjent tungbilverksted. Ettersom tungbilverkstedene gjennomfører EU-kontroller i dag, er det etter vårt syn mulig at de også skal kunne gjennomføre ADR-kontroll. De aktuelle tungbilverkstedene må selvfølgelig være skikket til å gjennomføre en slik kontroll. Det må også sikres at kravene følges, på samme måte som det gjøres for å sikre at de samme verkstedene følger de kravene som stilles for å gjennomføre EU-kontroll. For Senterpartiet er det et viktig argument at tungbilverksteder har bedre geografisk spredning enn Statens vegvesens trafikkstasjoner. Det betyr at ved å legge ADR-kontroll til tungbilverkstedene vil det for mange lastebileiere bli kortere reisevei. Derfor er forslag nr. 2 riktig tilnærming til dette. Vi er også forslagsstillere på det, og det er tatt opp. Men forslag nr. 4, om å gjøre unntak fra hovedregelen om side- og underkjøringshindre for N3G-kjøretøy, er Senterpartiet imot. Mange kjøretøy som klassifiseres som N3G, er ikke bare rene terrengkjøretøy. Det var en tragisk dødsulykke i 1967, hvor den kjente skuespilleren Jayne Mansfield omkom, som førte til regelen om underkjøringshindring. Dette hinderet er viktig å beholde for at ikke flere fotgjengere, syklister og motorsyklister skal havne under kjøretøy. Det kan føre til at forholdsvis små kollisjoner kan bli alvorlige ulykker. Problemet med side- og underkjøringshindre i terreng kan løses ved at det monteres foldbare side- og underkjøringshindre. Dermed kan kjøretøyet tilpasses kjøring i terreng når det er nødvendig. Senterpartiet viser til at muligheten til å endre tillatt totalvekt for et kjøretøy uten samtidig å endre kjøretøyet teknisk og konstruksjonsmessig er gjort gjeldende for kjøretøy opptil 7 500 kg. Disse medlemmene mener at en tilsvarende ordning for lastebiler er mer omfattende, knyttet til bl.a. avgifter, førerkort og bruksområder. Derfor mener vi at forslaget må utredes.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-04-08:
Det er i tillegg til tunge tankkjøretøy et betydelig antall varebiler og lette tilhengere som trenger ADR-godkjenning, men ministeren vil ikke la flere aktører enn Statens vegvesen gjennomføre ADR-kontroll. Samtidig har regjeringa og Fremskrittspartiet bare bestemt å avvente den planlagte nedleggingen av 22 trafikkstasjoner. Senterpartiet har gått inn for å opprettholde trafikkstasjonene. Regjeringas intensjon om nedleggelse av trafikkstasjoner og å bare avvente planlagt nedlegging virker ikke beroligende. Når en ser disse momentene i saken, vil det ikke være fornuftig å få flere kontrollsteder, slik at tjenesten kan komme nærmere dem som trenger disse ADR-kontrollene?
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-04-08:
Trygghet og sikkerhet er selvfølgelig veldig viktig. Ministeren forholder seg jo egentlig ikke til det vedtaket som Stortinget har fattet. Flertallet i Stortinget, altså regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, har bare bestemt å avvente den planlagte nedleggingen. Ordene «avvente en planlagt nedlegging» høres jo – i et valgår – ut som skyving på en avgjørelse. Jeg ser jo at det har vært en forandring i denne saken, at regjeringspartiene og Fremskrittspartiet har begynt å nærme seg det utgangspunktet som Senterpartiet hele tida har hatt. Men hva er grunnen til at man har brukt ordet «avvente», hvis det er slik som ministeren påstår at det forholder seg? Hvorfor har ikke stortingsflertallet slått fast at de skal bestå?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
Da vil jeg på vegne av stortingsrepresentantene Erlend Wiborg, Hanne Dyveke Søttar, Tor André Johnsen, Helge André Njåstad, Gisle Meininger Saudland og meg selv fremme et representantforslag om å fjerne de statlige barrierene for økt produksjon og bruk av biogass.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
Høyre snakker varmt om å innføre avgifter i denne klimaplanen, og ser ikke ut til å ha noen betenkeligheter med å innføre en CO 2 -avgift som skal tidobles, og som allerede i dag er dobbelt så høy som kvoteprisen. Dette vil svært sannsynlig bli en særnorsk avgift, som rammer norske bedrifter i konkurranse med utenlandsk næringsliv. Like konkurransevilkår har for så vidt alltid vært viktig for Høyre, så jeg vil gjerne at representanten Heggelund kan fortelle meg hva Høyre mener er den store forskjellen på en særnorsk klimaavgift som rammer norsk næringsliv, og en særnorsk formuesskatt, som rammer konkurransevilkårene til norsk næringsliv.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
Arbeiderpartiet har vært blant dem som tydeligst har vist at EU går mot en samkjøring mellom det europeiske kvotesystemet og de nasjonale utslippsmålene i såkalt ikke-kvotepliktig sektor. I et høringsnotat fra EU-kommisjonen kommer det fram at det vurderes en utfasing av dette politiske instrumentet. Blant annet ser vi nå at EU arbeider med å inkludere utslipp fra veitransport og bygg i kvotehandel. Om dette nå skulle bli en realitet, mener ikke Arbeiderpartiet da at Norge burde være såpass forberedt at kostnadene mellom de forskjellige sektorene var harmonisert og så like som mulig, for å få til en god overgang? Og er ikke Arbeiderpartiet bekymret når avstanden mellom kostnadene er så store som de er blitt i Norge, mellom kvotesektoren og CO 2 -avgiften?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
Jeg tror jeg skal være så pass ydmyk og si at for nettsituasjonen i Norge i dag, med den utviklingen som har vært de siste årene, har etterspørselen etter kraft blitt mye større enn man hadde kunnet regne med. At man gjerne skulle planlagt bedre og hatt et planleggingsregime som hadde vært mer offensivt, i hvert fall tidsmessig, tror jeg vi alle kan stille oss bak. Jeg tror at skal vi få til det vi ser i samfunnet nå, må vi ta gode tak når det gjelder nettsituasjonen, men vi må også ta gode tak i den kraftsituasjonen vi er i, for nå er det stor etterspørsel etter kraft. Nå må vi begynne å se på hvem det er som skal få tilgang til den kraften. Er det førstemann til mølla, eller skal vi se på hva slags verdier som blir skapt av den kraften som blir brukt?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2021-04-08:
Jeg føler meg rimelig trygg på at hvis det er noen som skal få utfordringer med det de historisk har sagt og gjort, tror jeg Senterpartiet får lov til å stille seg i en helt annen posisjon enn det Fremskrittspartiet gjør. Fremskrittspartiet har selvfølgelig vært med på vedtak som vi ser har vært uheldige, men Fremskrittspartiet har også vært av dem som har stått i første rekke for å prøve å reversere tiltak som man i ettertid har sett ikke har gitt den effekten som man har ønsket, og heller ikke gitt de konsekvensene man har ønsket. Men med Fremskrittspartiet tror jeg man skal være veldig trygg på skatte- og avgiftspolitikken og tilrettelegging for en næringsvennlig politikk. Man skal lete i mange partier før man finner en bedre politikk enn hos Fremskrittspartiet.