Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-10-23:
Det nordiske samarbeidet har stor støtte blant innbyggerne i Norden. Denne støtten avhenger av Nordisk Råds evne til å være på lag med folket i de nordiske landene og i de sjølstyrte områdene gjennom de sakene som tas opp. Temaene i innstillinga er viktige og omfattende. Jeg hører jo av debatten her at mye er ugjort, og at folk er utålmodige. Det er bra. Sjøl er jeg ny i denne sammenhengen, og jeg gleder meg til å følge dette arbeidet nå ett år. Mitt inntrykk er at folk i Norden stiller seg fullt ut bak det fokuset Nordisk Råd har gitt klima og miljøspørsmål. Nordisk Råd evner å være aktuelle og fange opp hva som rører seg i de nordiske samfunnene. På neste ukes toppmøte i Helsingfors vil finanskrisen og Islands situasjon måtte stå helt sentralt. Finanskrisen har også ramma de andre nordiske landene til en viss grad, men som nevnt spesielt Island. Det har vi jo også hørt at mange har vært opptatt av her i denne debatten. Det er viktig at vi nå framover også i Nordisk Råd ser på muligheter for tettere oppfølging og samarbeid med Island både om rammeverk rundt finans- og bankvesen, samt også ser etter andre områder der vi kan ha økt samarbeid. Jeg mener økt nordisk samarbeid, spesielt mer samarbeid med Island framover, er viktig. Mulige områder for økt samarbeid landene imellom kan være matvaresikkerhet, redningstjeneste og forsvar. Det kan være økt samarbeid om arktiske utfordringer, klima, økt skipstrafikk, osv., osv. Mulighetene er store, og hendelsene den siste tida har gjort at økt samarbeid i Norden er blitt enda viktigere. Det er bra at Norge har stilt seg åpen for samarbeid. Det nordiske samarbeidet har i høy grad fokus på forhold som angår folk i deres daglige liv. Kultur- og utdanningssamarbeidet er fortsatt ryggraden i det nordiske samarbeidet. På disse områdene har vi gjennom Nordisk Råd lagt til rette for bredde i deltakelsen. Viktig er også de ulike nordiske prisene, forskningssamarbeid, Nordisk Kulturfond osv., samt sjølsagt samarbeidet innenfor frivillig sektor og kunst- og kulturprogram. Det er også viktig å styrke de fellesnordiske språk gjennom den nordiske språkdeklarasjonen. Alt dette er uttrykk for at vi gjennom vårt nordiske samarbeid har nådd langt utover kontakt og tiltak på myndighetsnivå. Jeg er opptatt av at Nordisk Råd framhever bevaring og utvikling av de nordiske språkene som et satsingsområde. Dette er viktig, fordi språk er identitet og gir kulturell sjølsikkerhet. Det er også et viktig demokratisk verktøy. Politiske forhandlinger og dokument på nasjonalspråkene gjør dem tilgjengelige for innbyggerne. På en konferanse i København nå i høst ble dette med forståelse rundt de nordiske språk veldig viktig. Undersøkelser viser at det er nordmenn som skjønner språkene til nabolandene best. Det bør sjølsagt bli bedre hos alle. Stikkord her må være: skole, språkundervisning, fjernsynsprogram hvor man ikke tekster, men bruker de nordiske språkene. Og eksamen på eget språk i andre nordiske land burde være sjølsagt. Noen vil påstå at internasjonalisering og globalisering i seg sjøl er en trussel mot språkmangfold. Det er jeg ikke enig i og ikke så sikker på. Jeg tror dette dreier seg like mye om politisk vilje til å gjøre internasjonalisering til noe positivt for språkene i verden. Det kan også nemlig hende at økt kontakt i vår tid kan føre til mangfold fordi det vekker bevisstgjøring rundt vår egen særegenhet – da sjølsagt også andres særegenhet. Norden bør definere seg sjøl som en del av et mangfold det er verdt å utvikle og bevare. Økt interesse for nordiske språk kan også øke interessen for andre språk. Språk er inngangsporten til å forstå både sin egen og andres kultur, samfunn og historie på en bedre måte.