May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-03-14:
Formålet med stortingsmeldinga Knutepunkt er å gi begrepet «knutepunkt» et fornyet innhold og et bredere sett kriterier. Knutepunktbegrepet ble definert i stortingsmeldinga Kultur i tiden, som ble lagt fram i 1992. Knutepunktinstitusjonene ble den gang, som nå, tiltenkt en viktig rolle både i det nasjonale, det regionale og det lokale kulturlivet, gjennom satsing på egenproduksjon, formidling og nettverksbygging. I en rapport om innholdet i knutepunktoppdraget, som ble lagt fram av Kulturdepartementet i 1995, ble det pekt på at viktige kriterier for knutepunktene i framtida bl.a. måtte være å fokusere på en bedre formidling, en sterkere satsing på barn og unge, et bredere geografisk nedslagsfelt, en styrking av personalets kompetanse og å vektlegge nettverksbygging. Disse faktorene står fortsatt ved lag, men det har skjedd mye i kulturlivet siden den gang. Det er i dag stor variasjon mellom de ulike knutepunktinstitusjonene, både når det gjelder bredde, innhenting av kunstnerisk profil, omfang og virksomhet. Dette er en variasjon som det er ønskelig blir opprettholdt også i framtida. I St.meld. nr. 10 blir det redegjort for de resultatkravene som skal ligge til grunn for det statlige tilskuddet til knutepunktinstitusjonene. Knutepunktinstitusjonene vil ha det til felles at de har fått oppgaver utover sin ordinære kunstneriske virksomhet og utover sin lokale forankring. Innretninga på oppdraget og omfanget av det vil variere, avhengig av den enkelte knutepunktinstitusjons profil. Knutepunktinstitusjonene skal ha et ansvar for koordinering av og samarbeid mellom andre festivaler eller festspill. Dette vil gi styrke og legitimitet til knutepunktinstitusjonen i deres region og bidra til positiv kulturell vekst og kompetansebygging. Det er etter vår mening viktig at det å være nyskapende og utviklingsorientert er en avgjørende forpliktelse for knutepunktinstitusjonene. De nevnte begrepene kan omfatte både programmering, formidlingsstrategier og teknisk-praktisk avvikling. SV er enig i at regional/lokal medvirkning til finansiering er viktig, med tanke på å styrke det lokale eierskapet til knutepunktinstitusjonene. Samtidig er det viktig å understreke at mange knutepunktinstitusjoner, uavhengig av beliggenhet, favner bredt nasjonalt og internasjonalt, både når det gjelder programinnhold og publikumsnedslag. Dette står likevel ikke i motstrid til at knutepunktinstitusjonene har en finansiering der stat, region og kommune deltar. Som man vektlegger i meldinga, er det viktig og helt nødvendig med en jevnlig evaluering av den enkelte knutepunktinstitusjon framover. Det må være en selvfølge at man i denne evalueringa finner gode og formålstjenlige evalueringsmåter, der man ivaretar prinsippet om armlengdes avstand, og der man tar utgangspunkt i knutepunktinstitusjonens egne definerte mål. Det er også nødvendig at man legger opp til en bred evaluering med flere parter involvert, hvor også institusjonene selv og de regionale tilskuddspartnerne bidrar. SV er svært fornøyd med at man i meldinga foreslår en slik evaluering hvert fjerde år. Det er etter vår mening ikke nødvendigvis slik at «én gang knutepunkt er lik alltid knutepunkt». Kravet til nyskaping, som ligger i kriteriene, kombinert med muligheten for evaluering, vil være viktig og nødvendig for å sikre en jevnlig fornyelse av knutepunktinstitusjonene over tid. SV er også glad for at departementet nå legger fram en melding om knutepunktinstitusjonene, og er enig i de hovedkonklusjoner og mål som blir trukket opp i meldinga. Vi mener at knutepunktinstitusjonene er viktige som nav og motorer i det regionale og nasjonale kulturlivet. Vi er av den oppfatning at knutepunktene med sin geografiske spredning og sitt kunstneriske mangfold er av stor betydning for kulturlivet over hele landet.