André N. Skjelstad (Venstre), 2015-11-12:
For Venstre er et sterkt vern om den enkeltes privatliv avgjørende for frihet og for demokratiet. Frihet forutsetter vern mot utilbørlig registrering, overvåking og inngripen i privatlivet. Retten til et privatliv blir stadig utfordret. Men for en liberal rettstat er det viktig at denne retten blir ivaretatt. Her spiller Datatilsynet en svært viktig rolle. I tillegg til de lovpålagte oppgavene – gi konsesjoner, sørge for kontroll og tilsyn – driver Datatilsynet også en utstrakt informasjons- og veiledningsvirksomhet. Jeg vil her spesielt nevne nettjenesten DU Bestemmer, som er et senter for IKT-utdanning med støtte fra Datatilsynet. Tjenesten retter seg mot barn og unge i alderen 9–18 år. Målet med opplegget er å gi økt bevissthet, refleksjon og kunnskap om personvern og de valgene ungdommene gjør ved å bruke digitale medier. Digital dømmekraft handler om å gjøre elevene til ansvarlige og trygge nettbrukere. Dette er nødvendig kunnskap som dagens unge må ha med seg i møte med den digitale hverdagen. Den teknologiske utviklingen medfører stadig nye utfordringer for personvernet, og Venstre mener derfor at det offentliges ansvar for å ivareta borgernes personvern blir stadig viktigere. Datatilsynet og Personvernnemnda er helt sentrale i dette arbeidet, og Venstre mener årsmeldingene som er lagt fram, viser at det er lagt ned en betydelig innsats på en rekke områder. Vi vil framheve Datatilsynets ombudsrolle, herunder tilsynets evne og vilje til å bidra med kunnskap på personvernområdet og delta i viktige debatter, f.eks. om etterretningens adgang til å drive mer generell overvåking på Internett og det internasjonale engasjementet knyttet til «Big data». Digitaliseringen har medført at vi som borgere tar i bruk stadig mer kommunikasjonsteknologi. Dette utfordrer personvernet. For å møte dette må det samarbeid til over landegrensene for å sikre brukernes rettigheter. Jeg vil her vise til at EU nå er i sluttfasen med å vedta en ny forordning om personvern. Dette er et viktig arbeid som også vil påvirke Norge. Det foreslås her bl.a. å opprette et europeisk organ, EDPB, hvor alle nasjonenes tilsynsmyndigheter er representert. Venstre var imot å innføre datalagringsdirektivet. Jeg vil derfor også nevne at datalagringsdirektivet, som ble vedtatt i EU i 2006, og vedtatt implementert i norsk rett av Stortingets flertall i 2011, ble kjent ugyldig av EU-domstolen i 2014. I henhold til utredningen for Samferdselsdepartementet og Justis- og beredskapsdepartementet av professor Hans Petter Graver ved Universitetet i Oslo og advokat Henning Harborg fra advokatfirmaet Thommessen av 1. oktober 2015 lar norsk datalagringsregelverk – som ikke har trådt i kraft – seg mest sannsynlig ikke forene med Den europeiske menneskerettskonvensjonen. Derfor mener Venstre at det styrker personvernet at datalagringsdirektivet, og den norske tilpassingen til det, ikke lenger er aktuelt å gjennomføre i Norge. Venstre mener det er grunn til bekymring over at styringen av tilgang til pasientopplysninger i elektroniske pasientjournaler ikke er tilfredsstillende. Det vises til at Datatilsynet i forbindelse med tilsyn av tre sykehus avdekket alvorlige brudd på bestemmelser om tilgangsstyring. Venstre mener det er bekymringsfullt når Datatilsynet stiller seg spørrende til om helsesektoren er klar for å ivareta kravene som er nødvendige for å åpne for tilgangene som ble gitt i ny pasientjournallov. Venstre er opptatt av barn og unge, som ofte er storforbrukere av digitale medier, og derfor er særlig utsatt for overvåking og urettmessig deling av personopplysninger og annen sensitiv informasjon. Vi har også tatt til orde for å lage en barnas personvernkommisjon. Vi vil videre framheve viktigheten av Datatilsynets arbeid overfor barn og unge og ser med bekymring på at barnehager og skoler ikke har tilfredsstillende rutiner for å oppfylle pliktene i personopplysningsloven. Alle registreringer om et barn gjennom et helt utdanningsløp utgjør til sammen et sett med opplysninger som gir et omfattende og detaljert bilde av barnets utvikling samt faglig og sosial adferd. Registreringene skjer uten barnets samtykke, og opplysningene kan enkelt spres og misbrukes til andre formål enn dem som var tenkt. Derfor mener vi at både skoleeiere og barnehageeiere, ansatte, barn og foreldre må ha en sterk bevissthet rundt personvern, og at Datatilsynets veiledningsarbeid på området er svært viktig. Personvernet er stadig truet, men med samfunnsengasjerte borgere og statlig tilsyn kan vi i fellesskap forvalte våre liberale rettigheter.