Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2011-12-01:
Det er riktig, som saksordføreren var inne på, at i denne saken om MC-kriminalitet har vi hatt et veldig godt samarbeid hele veien i komiteen. Vi har hatt gode initiativer, takket være representanter som har bakgrunn lokalt i sine kommuner, hvor de har opplevd mye når det gjelder MC-kriminalitet. Jeg nevner representanten som skal ha ordet etter meg, Anders B. Werp fra Høyre, og Thor Lillehovde fra Arbeiderpartiet, som har vært vararepresentant i komiteen lenge. Det gjør at også denne saken bærer preg av mye enighet. Regjeringspartiene har gått inn og støttet de forslagene som angår det å bygge opp et samspill med kommunene, og vi har gått inn i forslaget når det gjelder informanter, og at det må komme til behandling i Stortinget neste år. Det var vi også sammen om da vi behandlet stortingsmeldingen om organisert kriminalitet. Det er noe som er litt uklart når det gjelder forslagene her, og som jeg vil påpeke, og spørre Fremskrittspartiet om. På side to i innstillingen står det – og da har man gått sammen med Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet om merknaden: «Da utvalget skal legge frem sitt arbeid for Justisdepartementet» – altså Våpenlovutvalget – «innen 1. desember 2011, mener dette flertallet det er naturlig å avvente behandlingen av forslag IV–VI til utvalgets konklusjon foreligger.» Når man ser på forslagene IV–VI på første side, er jo forslagene V og VI om plomberte våpen. Men når man ser på oversikten over hvordan forslagene fremmes, er jo Fremskrittspartiet sammen med Høyre om de forslagene som angår dette. Vi er positive til intensjonen i forslagene, men mener vi bør ha en ordentlig utredning av dem i Våpenlovutvalget, og få det fram til Stortinget. Så jeg vil spørre Fremskrittspartiet om hvorfor det ikke er samsvar mellom den merknaden de har gått inn i, og måten de har sortert forslagene på. Men vi er som sagt positive til helheten i dokumentforslaget. Jeg vil bare kommentere noe mer som komiteen arbeider med rundt MC-kriminalitet, og som lå i meldingen om organisert kriminalitet. Jeg tror det er viktig, det vi har sett i disse kriminelle énprosent MC-miljøene, at de nå har undergrupper – allierte grupper som gjør mye av kriminaliteten for seg – og det er vanskeligere å ta hovedpersonene. De har opprettet noe som kalles AK-team – alltid klar-team – rundt i noen byer i Norge. De har noe som kalles «Street Crew», som er noe lignende. De har visstnok 32 andre klubber som de beskytter, som gjør tjeneste for dem. Det betyr at vi, for å få tatt hovedmennene – tatt de tyngste kriminelle i disse énprosentmiljøene – må forfølge dem på flere måter enn før. Da tror jeg Økokrims vinkling når det gjelder å se på hvitvasking, forfølge momssvindel, skatteunndragelser og eiendomsspekulasjon – denne typen kriminalitet i énprosentmiljøene – er viktig for å kunne gå etter hovedmennene. Vi så bl.a. når det gjaldt B-gjengen i Oslo – som ikke var en MC-gjeng, men et tungt gjengmiljø – at det var den tilnærmingen som til slutt ga et gjennombrudd. Jeg vil også si om de punktene vi jobbet med i forbindelse med meldingen om organisert kriminalitet i disse miljøene, at det er et par andre punkter som er avgjørende, og som ikke er nevnt i dette dokumentforslaget. Det gjelder utvidelse av paragrafen om organisert kriminalitet – § 60 a. Å få dømt personer i disse miljøene etter paragrafen om organisert kriminalitet har vist seg komplisert. For eksempel har politiet forsøkt det fire ganger når det gjelder den tidligere presidenten i Hells Angels i Norge. Man har fremmet påstander om organisert kriminalitet etter § 60 a, men ikke fått det igjennom i domstolen. Det skyldes at det er stilt bestemte krav om varighet og struktur og nærmest styremøter i organiserte kriminelle miljøer for at man skal kunne bruke denne paragrafen. Vi har i behandlingen av meldingen om organisert kriminalitet påpekt at den bør gjøres mer fleksibel, og det bør fremmes endringsforslag til den – noe regjeringen også la opp til i meldingen om organisert kriminalitet. Da vil man kunne ramme disse organiserte kriminelle miljøene hardere, og også bakmennene. Det samme gjelder forslaget om å revidere måleparametrene til politiet som vi behandlet i meldingen om organisert kriminalitet, for det kompliserte samarbeidet man skal drive mellom politidistrikter for å ta disse organiserte miljøene, vil ikke gi så lett utslag i konkrete antall narkotikasaker, antall trafikksaker osv. i politidistriktene. Så vi trenger måleparametre som tar høyde for at politiet må jobbe lenge og konsentrert, bruke store ressurser på denne typen miljøer – fortsette den innsatsen.