trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2011-02-10:
Jeg hadde egentlig ikke tenkt å ta ordet nå, men etter å ha hørt på representanten Ingjerd Schou føler jeg et visst behov for å få et klart svar på et spørsmål, fordi representanten sier: Vi er ikke for, men vi stemmer for. Og så sier representanten Schou at det er kommet fram til enighet lokalt. Jeg tror vel alle er klar over at når det gjelder E6 i Alta, er det ikke noen veldig enighet lokalt – det er utpressing fra regjeringen. Derfor kunne jeg godt tenke meg å utfordre Høyre til å bli med på Fremskrittspartiets forslag, som faktisk går på statlig finansiering av den veien, der det altså er utpressing fra statens side overfor lokale myndigheter. For jeg oppfatter ikke at det er noen i Alta som mener at det er lokal enighet om å få en bompengeregning på over 300 mill. kr på et prosjekt til ca. 600 mill. kr. Så synes jeg det er spennende at Ingjerd Schou er opptatt av nye finansieringsformer. Det er vi også. Men det er ikke nødvendigvis sikkert at OPS, den måten som Høyre ønsker å finansiere på, er noen bedre løsning enn bompenger, fordi det handler mye om finansiering via brukerbetaling. Så jeg kunne veldig gjerne tenkt meg at Høyre nå hadde mannet seg opp og stemt for Fremskrittspartiets forslag om E6 i Alta, for her handler det ikke om lokal enighet. Her handler det om ren statlig utpressing.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-10:
For å gjennomføra førarkortdirektivet, direktiv 2006/126/EF, i norsk rett er det lagt fram forslag til lovendring for å etablera heimelsgrunnlag for administrativ gyldigheit for førarkort og kvalifikasjonskrav for førarprøvesensorar. Dei nærmare reglane for å gjennomføra krava i direktivet vil bli fastsette i forskrift. Formålet er å harmonisera førarkortreglane i Europa ytterlegare for å betra trafikktryggleiken, letta fri bevegelse og etablering i tillegg til å motverka svindel med førarkort. Gjennom å tydeleggjera skiljet mellom førarretten og sjølve beviset for denne retten, førarkortet, gjev lovforslaget heimel for å gje nærmare reglar om administrativ gyldigheit for førarkort. Administrativ gyldigheit inneber at førarkortet må skiftast ut med visse mellomrom. Dagens ordning, at førarkortet er påført gyldigheit til 100-årsdagen, fell bort. På denne måten sikrar ein i større grad at bilete og tryggleikselement er oppdaterte, noko som igjen vil gjera det vanskelegare å forfalska førarkort. Direktivet sin hovudregel er at førarkort skal ha ti års gyldigheit. Medlemsstaten kan likevel innføra gyldigheit på inntil 15 år. Saksordføraren har gjort greie for, på vegner av eit breitt fleirtal, det synet som gjev støtte til departementet si vurdering av korleis den endelege forskrifta skal utformast. Lat meg seia no at mitt utgangspunkt er at når vi her skal føreta endringar, må vi gjera det på ein måte som er enklast råd, både for den enkelte som dette gjeld, med sitt førarkort, og dei styresmaktene som skal handtera dette. Då kan utgangspunktet på 15 år, altså å bytta noko sjeldnare enn ved ti år, synast fornuftig. Eg skal koma tilbake til det i høyringsforslaget, og fastsetja det endeleg når forskrifta har vore ute til høyring. Det betyr i alle fall at dei førarkorta som blir skrivne ut etter 19. januar 2013, får avgrensa gyldigheit. For førarkort skrivne ut før denne datoen, blir det lagt opp til lange overgangsperiodar for utfasing. Det blir òg etablert eit einsarta system for sensorkompetanse i heile landet, noko som vil vera svært viktig for likebehandling og ei kvalitativt god vurdering av førarprøva. Vegdirektoratet vil fastsetja nærmare reglar om grunnleggjande kvalifikasjonar, kvalitetssikring og etterutdanning av førarprøvesensorar. Lat meg òg minna om at ei anna viktig endring i forskriftene som kan vera verd å merka seg, er at aldersgrensa for krav om helseattest for eldre blir heva frå 70 til 75 år.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-10:
Eg synest jo det er både påfallande og oppsiktsvekkjande at akkurat Framstegspartiet spør om lokaldemokratiet i saker som dette. Det er jo Framstegspartiet som her har høgast – skal vi kalla det – «sigarføring», og som òg står aleine i Stortinget om nettopp å kritisera regjeringa for å setja i verk bompengeprosjekt som er komne etter lokalt initiativ. Når det gjeld Alta, er den saka spesiell. Det er slik at finansieringa av denne strekninga var omtalt i Nasjonal transportplan som ein kombinasjon av bompengar og lokale bidrag – og i forhold til mange andre lokalsamfunn, eit lågt lokalt bidrag. Det fann eg heilt nødvendig å følgja opp, nettopp av prinsipielle grunnar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-10:
Lat meg fyrst seia til Alta og den utbetringa, den nye vegen som blir bygd vest for Alta: Det endelege vedtaket er gjort i god dialog med både Alta kommune og med Finnmark fylkeskommune. Eg kunne ikkje ta ansvar for at vi her fekk omkamp frå lokalsamfunn til lokalsamfunn om prosjekt der føresetnadene er lagde i Nasjonal transportplan, for sjølvsagt vil dei fleste aller helst sleppa bompengar. Eg tek avstand frå uttrykket «utpressing» og uttrykket «gissel», for det er altså lokale initiativ som i høgaste grad gjer at vi her forskotterer. Så til årsdøgntrafikken: Eg har meldt at eg finn det nødvendig å sjå på årsdøgntrafikken som ligg til grunn for midtdelarar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-10:
Eg sa til representanten om prosjekta på E39 og E18 at her er det lokalt initiativ for å få bompengeselskapa til å forskottera, og for å få dei fram i køen no. Når det gjaldt Alta, var det føresetnaden i Nasjonal transportplan som vart følgd opp – berre for å ha det klart. Så til spleiselag: Når vi høyrer Bård Hoksrud sitt innlegg, kunne jo folk som ikkje har høyrt han før, tru at han har fått på plass så mange vegar over så mange år, han har ikkje gjort noko anna enn å få på plass vegar. Så hadde han og hans parti altså anledning i tre budsjett og fekk på plass 1 mill. kr meir til veg på tre år. Så til spleiselag: Spleiselag er ein kombinasjon av bompengar og statlege midlar, av og til òg andre lokale bidrag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-10:
Det kjennest godt å vera medlem av ei regjering som prioriterer, som ikkje berre snakkar, men som òg handlar, som har brei støtte i eit raud-grønt fleirtal i Stortinget, og som har ei breiare politisk støtte totalt sett i saker som dette. Vi har lagt fram ein ambisiøs Nasjonal transportplan. Vi følgjer han opp år for år, og det er derfor vi òg har tre prosjekt til behandling her i dag. Til Gulli–Langåker: Steinar Gullvåg minte om noko som er veldig vesentleg, nemleg å sjå på planprosessane og den tida dei treng. Det gjer vi. Så var Anundsen veldig opprørt fordi det var så store forseinkingar knytte til dette prosjektet. Forseinkinga i det tilfellet som eg skreiv om til representanten Anundsen, og det som no er tilfellet, går altså på det som er forskjellen mellom våren og sommaren 2011. Det bør vera til å leva med. Så vart eg kritisert av Framstegspartiet for ikkje å lytta til lokaldemokratiet. I Møre og Romsdal vil altså Framstegspartiet ikkje lytta til lokaldemokratiet. Dei har bede om ei utbygging av ein veg der det er årsdøgntrafikk på 2900. Dei gler seg storleg over at dei no får denne vegen. Så til Alta. Eg forstår Alta. Eg forstår dei debattane som har vore i Alta knytte til bompengane der. Eg er glad for at Alta kommune har funne ei ordning for dei i den kommunen som dette går mest ut over. På eit tidspunkt sa Høgre at om dei venta i tre år, kom dei til å få ein veg utan bompengar. Høgre har innsett at no får altså Alta ein veg i 2013, og dei har skrive seg saman i merknader her i innstillinga på akkurat det, eller dei går for det same. Men så står det òg ei litt merkeleg melding her om at viss fleire vegstrekningar blir bygde ut på same måten, ville ulykkestala i trafikken gå ned. Eg tek den meldinga som går fram av merknaden frå Høgre, Kristeleg Folkeparti og Framstegspartiet, mest som ein anger i forhold til ting som dei ikkje har gjort tidlegare, for no skjer det mykje på veg. Så jobb nr. 1 for oss alle meiner eg er trafikktryggleik. Då er det altså nokre punkt her som er gratis i tillegg til at vi byggjer veg: det er å halda fartsgrensa, bruka belte og køyra rusfritt.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-10:
To ting fyrst i høve til Høgre: Eg synest det er veldig bra at Høgre er med i lag med Kristeleg Folkeparti og dei raud-grøne i eit breitt fleirtal som gjev støtte til denne måten å få bygd og finansiert E6 på så fort som mogleg vest for Alta, der ein altså no har planar og vedtak i dag for finansieringa av ein ny E6 – 6 km kortare – med mykje anna allereie i 2013. Eg brukte omgrepet «anger» i samanheng med den merknaden som står på side 2, der ein viser til at det er mange tilsvarande strekningar der det skulle vore bygt og gjort forbetringar for lenge sidan, og at ein dermed kunne spart samfunnet for både ulykker og tap av liv. Eg er heilt einig i det. Eg trudde sjølv at det viste til at det var ein lang periode, dersom vi går litt tilbake, der det ikkje skjedde så mykje på veg. Det gjer det no, og det betyr jo òg at etter kvart som Nasjonal transportplan blir realisert, vil det heldigvis bli færre slike strekningar. Nye vegar og forbetringar vil vera med og redusera talet på ulykker. Det hadde desse partia ei moglegheit til, dersom vi går nokre år tilbake, då vart det bygd nokre nye vegar. No blir det bygd fleire. Så i høve til det Aftenposten skriv, for det har òg vore eit tema her i dag, altså at det er altfor mange tungtransportar som køyrer via Oslo på grunn av kostnadene til ferjer og bompengar: Det er eit veldig sterkt lokalt trykk på Vestlandet for å få ein ferjefri E39 og dermed redusera både kostnadene og reisetida. Rogfast, Hordfast, ei eiga utgreiing som regionvegsjefen for Region vest set i gang med når han no sluttar – alt dette vil vera med og danna grunnlag for ein debatt om korleis ein skal unngå at folk køyrer om Oslo. Det inviterer vi til i samband med rulleringa av Nasjonal transportplan.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-10:
Interpellanten og eg er veldig einige på eitt punkt: Vi vil ikkje ha eit nytt Merkur. Det er jo det som er heile grunnlaget for at vi no går svært nøye rundar, slik at vi er trygge på at det signalsystemet som blir innført i Noreg, for det fyrste blir prøvd ut på austre linje og for det andre blir vurdert svært nøye kvar det skal innførast. Men før det må vi innhenta alle dei erfaringane som det er nødvendig å innhenta for å vere heilt trygg på at vi gjer det som er rett. Så må eg få lov til å seia at eg forstår at representanten Ingjerd Schou ikkje får alt til å stemma, og det er fordi eg har lært representanten Schou å kjenna som – på jernbaneområdet – ein representant som framstiller løysingane på jernbane i Noreg som svært enkle: Det er berre å knipse med fingrane, så går toga – overalt, og presis, og her er folk i massevis. Og i alle fall viss vi her i tillegg tek i bruk private løysingar, så er alt heilt ok på veldig kort tid. Slik er altså ikkje verkelegheita. Det vart jo f.eks. framstilt som om det var berre Noreg som hadde problem i fjor vinter. Det var det slett ikkje. Det er jo slik at det er både det vedlikehalds- og fornyingsarbeidet som vi no har føretatt, og ein betydeleg større beredskap – noko som betyr fleire folk og meir utstyr – som gjer at det går betre no i vinter, at punktlegheita går opp og forseinkingstimane ned. Men det har vore store forsømmingar over år. Det er vanskeleg å ta igjen alt. I Sverige har dei gått så langt i å dela ansvaret på mange, at dei måtte – når snøen kom i haust – henta ut ein snøryddar frå jernbanemuseet sitt, og dei måtte henta fram ein pensjonist til å køyra denne snøryddaren. Det synest ikkje eg er noka god løysing, og eg meiner difor: Lat oss sjekka signalsystemet ganske nøye. Difor dette godt brukte latinske uttrykket: festina lente. Men det betyr ikkje at vi er avventande.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-02-10:
Det har vore nærmare 70 pst. auke i budsjetta sidan denne regjeringa overtok. Nærmare 70 pst. auke i løyvingane til Jernbaneverket har gjeve resultat. Livet på perrongen har vorte lettare. Det skriv dei innlegg om i Aftenposten, det kjem dei over gata til oss og fortel. Det har med meir folk og meir utstyr å gjera, og det har òg med betre informasjon når toget er forseinka, å gjera. Men eg vil jo at livet om bord skal bli betre, for eg vil at toga skal vera i rute. Det siste Bondevik II gjorde, i det siste budsjettet dei la fram, var å kutta i jernbanebudsjettet. Det gjev eit litt anna utgangspunkt. No legg vi til rette for KVU-ar som fortel om utfordringane i storbyområda. Det er éi gruppe, der Oslo og Akershus er involverte, som ser spesielt på utfordringane i Oslo-området. Vi har intercityutgreiing og høgfartsutgreiing. Vi trekkjer inn erfaringar frå andre land når det gjeld finansiering – alt dette i tillegg til at vi sjekkar ERTMS, nytt signalsystem, så godt vi kan. Det gjev eit betre grunnlag enn vi har i dag for dei prioriteringane som skal gjerast i stortingsmeldinga i 2013. Så er det spørsmål om forsering. Det som eg prøvde å seia, men som gjerne ikkje kom heilt klart fram, var at det systemet som no er prøvd ut i nokre europeiske land, har det vore problem med når det gjeld driftsstabiliteten. Den gjeldande versjonen av ERTMS er ikkje heilt komplett når det gjeld den funksjonaliteten som vi treng i Noreg. Den nye versjonen som no blir utvikla, tilfredsstiller i større grad dei norske behova, og denne versjonen skal etter planen vera ferdig spesifisert ved årsskiftet 2012/2013 og leveringsklar i 2015. På dette området kan vi ha høge ambisjonar og tru at vi kan forsera, men vi må faktisk halda oss til realitetane og dei fagmiljøa som greier ut dette, viss det nye siganalanlegget skal gje tryggleik.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2011-02-10:
Fremskrittspartiet sliter. De blir avslørt igjen og igjen. Siv Jensen er nettopp avslørt fordi hun reiser rundt i utlandet og sprer – jeg vet ikke om «løgner» er et parlamentarisk uttrykk – feilaktige opplysninger om norsk skattepolitikk og om norsk helsepolitikk. Det samme kan vi si når det gjelder Fremskrittspartiets bompengepolitikk. Lokalpolitikere landet over støtter bompengeprosjekter. Tone Merete Sønsterud ga en opplisting i stad, men her inne er Fremskrittspartiet mer katolsk enn paven. Men grunnen til at jeg tok ordet, er at jeg har registrerte at Høyre har sittet musestille i denne debatten. Jeg har oppfattet at Fremskrittspartiet har hatt mange fagre forhåpninger om at man etter 2013 vil ha en politikk der det ikke blir bygd noen flere strekninger med bompengefinansiering i Norge. Men vi vet alle at det ikke er tilfellet. Fremskrittspartiet er jo alene om å mene dette. Og slik som styrkeforholdet er akkurat nå mellom Høyre og Fremskrittspartiet på meningsmålingene, er det ingenting som tyder på at Fremskrittspartiet kommer til å få gjennomslag for sin politikk, noe vi også så var tilfellet da Bondevik II-regjeringen var avhengig av Fremskrittspartiet for å få støtte til sine budsjetter. Det var ikke store forskjellen på den politikken som ble ført da, og den politikken som blir ført nå. Fremskrittspartiet står sørgelig alene. Fredriksen sa at vi er avgiftskåte. Nei, vi er ikke det, men vi er utrolig utålmodige i lag med befolkningen i Alta, i Møre og Romsdal og i Vestfold. Derfor har det jo også vært lokal tilslutning til å gjøre det vi har gjort der. Jeg skal avslutte med et annet uttrykk som jeg også er i tvil om er parlamentarisk, men det er i hvert fall et godt, gammelt norsk uttrykk: mye skrik, lite ull. Det ordtaket rinner meg i hu når jeg hører Fremskrittspartiets representanter i denne bompengedebatten her i salen, og når jeg hører Fremskrittspartiets representant uttale seg i utlandet.
Lars Myraune (Høyre), 2011-02-10:
Høyre har ikke for vane å løpe ned talerstolen helt unødvendig. Det var nesten det det var nå, men når representanten Hoksrud spør om vi kan være med på noe på et punkt der jeg rimelig klart har redegjort for tidligere her i dag hva Høyre står for, vil jeg si at vi pleier å ta beslutninger basert på en rimelig grei analyse over noe tid, og da er det veldig sjelden – jeg gjentar veldig sjelden – at vi skifter standpunkt når vi har kommet i salen. Høyre står for det som vi har sagt tidligere.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-02-10:
Kristeleg Folkeparti har ein vedkjenningsparagraf, at du må vera kristen for å ha leiarverv i partiet. I Framstegspartiet har dei òg ein vedkjenningsparagraf. Han seier at du må vera imot bompengar for å vera medlem av partiet. Du blir ekskludert dersom du ikkje er det. I dag har me altså ein debatt om nettopp denne vedkjenningsparagrafen til Framstegspartiet. Det merkar me òg. Dei angrip som predikantar à la Aril Edvardsen for å bevisa kor mykje dei er imot bompengar. Til og med leiaren i kontroll- og konstitusjonskomiteen, som normalt er ein sindig mann, tek heilt av i sine religiøse fantasiar mot bompengar. Eg synest det er litt frekt, når ein veit partiets historie då partiet hadde makt, at Fredriksen og Hoksrud fyrer seg sånn opp når dei veit kva dei har gjort. Kor mange bommar reiv dei av dei som dei kunne riva, i dei tre budsjetta dei hadde med Bondevik? Kor mange reiv dei? Dei fortsette å flå bilistar, var landevegsrøvarar like gode som alle andre då dei hadde makt. Dei klarte altså å plussa på ein heil million kroner på vegvedlikehaldsbudsjettet. Fantastisk! Og så har dei altså ei sigarføring så ein skulle tru at dei aldri hadde gjort noko gale. Det er mange kristne som også oppfører seg sånn. Dobbeltmoral blir det kalla. Kva gjer ein i Oslo – og i Os, Anundsen og andre? Jo, der byggjer ein vegar. Der er Framstegspartiet i førarsetet, som i Oslo. Dei flår bilistane, byggjer ut vegar, og dei til og med subsidierer kollektivtransporten i Framstegspartiets namn, ikkje i Vårherres, men i Framstegspartiets namn, med ein slik vedkjenningsparagraf. Presidenten høyrer jo òg til det rette partiet. Eg må berre seia at eg synest ein her går langt over streken når ein angrip slik ein gjer, med den historia ein sjølv har for å rana bilistar på vegane.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-02-10:
Det har vært en svært interessant debatt å sitte og lytte på. Det har vært flammende innlegg – rene vekkelsestilstander, hvis man kan kalle det det. Men det jeg tenkte å gjøre, er egentlig å gi Fremskrittspartiet rett i to ting, og jeg skal starte med en og avslutte med en: Ulykkesutsatte strekninger er viktigere å prioritere enn ÅDT i forhold til midtdelere. Der er vi enige, og der har også saksordføreren fra Arbeiderpartiet gitt sitt besyv med, og det er en diskusjon som jeg synes vi skal ta. Men midtdelere er ikke et standardsvar på alle utfordringer på trafikksikkerhet. Det er sløsing, og det er en rekke tilfeller der det er behov for helt andre ting. Jeg viser også til hva TØI har sagt i den forbindelse. Nå får vi mulighet til å debattere trafikksikkerhet i en rekke saker framover – i interpellasjonsdebatter og i forbindelse med rulleringen av Nasjonal transportplan, og det skal vi gjøre. Jeg har også registrert at Fremskrittspartiet er svært glad i firefeltsveier, langt utover det mine velgere hjemme i Nordland ser behovet for – altså er det nok sånn at man kunne tenke seg å prioritere firefeltsveier langt utover det det er behov for. Så har jeg registrert at man snakker som om bompenger er et særnorsk fenomen. Transportkomiteen har reist i en del land i Europa allerede, vi har vært i USA, og vi skal på reise i flere land, og det har definitivt vært bompengesatsing i de landene vi har vært, til dels mye mer enn i Norge. Og det synes jeg man skal legge merke til. Jeg har lyst til å spørre Fremskrittspartiet: Hvordan skal man sikre seg flertall for bompengefrie veier? Det er jo ingen her i denne salen som støtter dere – ingen. Da skal jeg avslutte med det siste som jeg hadde tenkt å være enig med Fremskrittspartiet i i denne saken. Velgerne er ikke dumme, ble det sagt. Nei, velgerne er ikke dumme. De vil ha vei, de vil ha jernbane, og de vil ha det raskt. Derfor gjør regjeringen det de gjør: Vi bygger vei og inviterer til felles løsninger på en rekke områder, og det gjør vi også i fortsettelsen.
Janne Sjelmo Nordås (Senterpartiet), 2011-02-10:
Det er en viktig debatt interpellanten Schou har reist. Det synes jeg er veldig flott. Men jeg er fullstendig uenig i den argumentasjonen som interpellanten har ført, med bakgrunn i sin interpellasjon. Jeg hadde ikke engang tenkt at jeg skulle inn og si så veldig mye om det som er gjort fra denne regjeringen, men jeg kan ikke unnlate å si at det er tatt et stort løft for både vei og jernbane siden denne regjeringen overtok i 2005. Jeg har bare lyst til å vise til at Jernbaneverket har fått økt sin bevilgning med nær 70 pst. fra 2005. Det er betydelig. Nå skjer det en masse på jernbanesiden i disse tider, og så kan vi i fellesskap være utålmodig etter å få gjort mer, men det er en formidabel endring som har skjedd. Det er riktig å sikre et mer miljøvennlig samfunn og lette trykket på hardt trafikkerte strekninger ved å bygge jernbane. Jeg har i tidligere debatter i Stortinget pekt på at vi har behov for flere med signalkompetanse, etter at mange forlot skuta med sluttpakke under Bondevik II. Når det er sagt, er jeg opptatt av at vi skal få bygd et mye mer moderne signalanlegg landet rundt. Derfor synes jeg det er kjempeinteressant at Østfoldbanen på østre linje nå får testet ut det som ligger der i forhold til ERTMS, og at Jernbaneverket og togselskapene får muligheten til å bygge opp kompetanse i forhold til det systemet. Hvis dette nå fungerer godt, ser vi for oss at det skal rulles ut i stor skala landet rundt. Ikke ny Merkur – jeg er helt enig med representanten Schou i det. Det er jo nettopp derfor vi skal ta oss tid til å få testet dette skikkelig, for å se at det fungerer godt, ikke minst fordi vi har sett at det ikke er alt som er like enkelt knyttet til ERTMS heller rundt omkring i Europa. Ikke mer Merkur – det kan jeg si av mange årsaker. Vi har en nordlandsbane som er sterkt rammet av at det er gjort avtaler i forhold til Merkur som gjør at man ikke får tatt i bruk krysningsspor, som er sårt tiltrengt for å styrke godskapasiteten på banen. Det gjør at vi skal skynde oss langsomt, som en her sa. Jeg synes at representanten Schou er unødig negativ i debatten så langt. Jeg utfordrer representanten Schou til å være med og være tilfreds med at det skjer så mye som det gjør på jernbanesiden i disse tider. Så kan vi sammen styrke arbeidet framover, slik at jernbanen får enda mer fokus i årene som kommer. Jeg er svært glad for at jernbanen har så mye fokus rundt omkring i disse tider. Det står mange ønsker i kø, det ligger inne mange prosjekter i Nasjonal transportplan, og det er ønsker rundt omkring om utredninger av nye strekninger. Det burde love godt for jernbanen i årene som kommer, og for den nye nasjonale transportplanen.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-02-10:
Eit godt utbygd vegnett er sjølve livsnerven i transportsystemet. Vegtransport er ofte det einaste alternativet for mange, og betre vegløysingar er viktige for å sikre god framkomelegheit for folk og næringsliv. Oppgradering av vegstandard, nye effektive vegar og god kvalitet på vegen er viktig i eit trafikksikkerheitsperspektiv. Derfor må det satsast på fleire, betre og sikrare vegar, og derfor har Kristeleg Folkeparti prioritert denne sektoren i våre alternative budsjett. I dag blir utbygging og finansiering av tre nye prosjekt vedteke, i Møre og Romsdal, Finnmark og Vestfold. Byggjeprosjekta har god lokalpolitisk forankring, og vil, når dei er ferdige, vere eit positivt bidrag til eit meir effektivt og sikkert transportsystem. Dette er eit spleiselag mellom det offentlege og bilistane. Det er betydelege innslag av brukarbetaling her, men Kristeleg Folkeparti har sagt det før, og eg gjentek det gjerne: Me er villige til å kombinere bruken av statlege midlar, fylkesmidlar og brukarfinansiering for å få bygd vegar. Derfor er eg grunnleggjande ueinig med Framstegspartiet og representanten Hoksrud i synet på korleis vegbygging skal finansierast her i landet. Framstegspartiet vil finansiere det med berre statlege midlar, men Kristeleg Folkeparti anerkjenner den lokalpolitiske viljen til å forsere ulike prosjekt og til å bidra økonomisk. Framstegspartiet og Kristeleg Folkeparti har nøyaktig same mengda pengar tilgjengeleg, men med Framstegspartiet sin modell går befolkninga sitt bidrag over skattesetelen. Med Kristeleg Folkeparti sin modell vil betalinga over skattesetelen bli mindre, mens dei som faktisk brukar vegen, vil bidra noko meir. Framstegspartiet vil ha 100 pst. skattefinansiering. Kristeleg Folkeparti og resten av Stortinget går for ein annan modell, der bilistane bidreg når dei brukar vegen. Her i salen står Framstegspartiet aleine om sin modell. Når viktige prosjekt blir vedtekne, stiller Framstegspartiet seg utanfor. Framstegspartiet nektar å støtte realistiske og gjennomførbare metodar for utbygging av eit godt vegsystem – dei om det. Så er det sjølvsagt slik at brukarbetaling på vegane må opplevast mest mogleg rettferdig, òg geografisk. Derfor må me heile tida vurdere heilskapen i bompengesystemet i Noreg. Kombinasjonen av statlege midlar, fylkeskommunale midlar og brukarfinansiering bidreg til å realisere viktige vegprosjekt, og det er bra. Men for at eit slikt system skal kunne oppretthaldast, er det viktig at ordninga ikkje blir opplevd urimeleg eller svært urettferdig, bl.a. med tanke på geografi. I enkelte område ser me at det er tendensar til fortetting av bomstasjonar. Det kan vere til ekstra stor belastning for enkelte. Derfor vil det vere fornuftig å sjå nøye på heilskapen i brukarbetalingssystemet, nettopp for å sikre eit mest mogleg robust og berekraftig system framover. Men, når det gjeld dei tre prosjekta me vedtek her i dag, er eg trygg på at resultatet vil bli godt. Dette er eit bidrag til ein sikrare og betre vegstandard i Noreg.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2011-02-10:
Alta kommune var i utgangspunktet imot bompengefinansiering av E6 Alta vest, men signalene fra regjeringen var krystallklar: Blir det ikke bompengefinansiering, blir det heller ingen vei. Alta kommune snudde så i saken. Ser ikke senterpartistatsråden noen prinsipielle problemer med at kommunene blir et gissel, og at lokaldemokratiet blir totalt overkjørt? Eller er det slik at denne salen her overhodet ikke trenger å lytte til eller hensynta lokaldemokratiet?
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2011-02-10:
Jeg tror vi skal lytte til de økonomiske rådene vi får fra regjeringspartiene, for de sier jo helt krystallklart at det totale skatte- og avgiftstrykket i Norge ligger på 38 pst. Så kan man jo tro på det den som har lyst! Det er alltid positivt og bra for et fylke eller en landsdel å få på plass nødvendig infrastruktur. Så er delvis tilfellet også i dag. Men alt er dessverre ikke bare rosenrødt med prosjektet Alta vest. Det er ikke ofte jeg roser denne regjeringen, men de skal ha ros for én ting: bruken av sin fantasi for å kunne skattlegge sin egen befolkning. På det området er det tydeligvis ingen grenser for verken kreativitet eller ymse drømmer. Proposisjonen viser til vedtak gjort i Alta kommune om bompengefinansiering av prosjektet og gjennomføring av innkreving av bompenger – ikke ett ord om at Alta kommune i utgangspunktet ikke ønsket en bompengeinnkreving for å gjennomføre prosjektet. Beskjeden fra regjeringen var imidlertid krystallklar: intet ja fra Alta kommune til bompengefinansiering, ingen vei. Slik blir kommunene gissel for dagens regime, som ikke ønsker å investere i realkapital. I proposisjonen vises det til at det skal innkreves 160 mill. kr i bompengefinansiering. Samtidig foreligger det 105 mill. kr i finanskostnader og 45 mill. kr i innkrevingskostnader eller drift. Med andre ord er det slik at annenhver krone som bilisten betaler, går til annet enn vei. Det er uøkonomisk, usosialt og direkte utforskammet å behandle bilister på denne måten. Alta kommune har vedtatt at det opprettes et kommunalt selskap, slik at noen beboere innenfor bomområdet kan søke om refusjon av deler av bompengeutgiftene. Finansieringen av dette selskapet skal basere sine inntekter på at parkeringsavgiftene i Alta sentrum økes. Det er ikke lenger bare brukerne av veien som skal finansiere utbygging, men alle andre som har et parkeringsbehov i Alta, skal være med og finansiere en vei de kan hende ikke kommer til å bruke. Veldig ofte hører vi fra denne talerstol at en av grunnene til at det er så «forferdelig vanskelig» å bygge midtdelere i Norge, er at vi visstnok en gang i tiden, over lang tid, eller så godt som hele tiden, har bygd for smale veier til at midtdelere, eller midtmerking, kan bli utført til en akseptabel pris. Veinormene har med andre ord vært for dårlige. Og det er naivt, og lite framtidsrettet, at vi heller ikke denne gangen bygger veier for framtiden, med plass til midtdelere. Enhver kan gjemme seg bak kravet om årsdøgn-trafikkpassering. Men er det slik at det kun er én faktor som er avgjørende for hva som er påkrevd av sikkerhetstiltak på våre veier? Vi opplever gang på gang at strekninger som har en såkalt for lav ÅDT, har mange tragiske ulykker. Veinormene må endres slik at folk i distriktene får et like godt og sikkert tilbud som andre steder. Det er på høy tid at flere enn oss i Fremskrittspartiet tar inn over seg at både kurver, oversikt, veibredde, sikkerhetssoner og glatte kjøreforhold kan være en like stor, eller kanskje større, påvirkningsfaktor på veinormer enn ÅDT alene.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2011-02-10:
Jeg hører fra denne talerstol at vi bygger veier. Men jeg må spørre meg: Hvem er det som bygger veier i Norge hvis det ikke er bilisten? I NTP skal vi i prinsippet i en tiårsperiode bygge veier for 219 mrd. kr. I løpet av denne perioden har bilistene betalt inn i bompengeavgifter totalt over ti år ca. 700 mrd. kr. Dette er tall som vi har fra departementet. Med andre ord er det slik at i løpet av en tiårsperiode har bilisten betalt tre og en halv gang i avgifter det veiutbyggingen har kostet. Er det noen som ikke skjønner den? Tre og en halv gang har bilisten betalt. Er det noen som går rundt og tror at bilisten synes det er så veldig artig å være en evig melkeku for andres interesser? Det er jo det debatten dreier seg om. Hvorfor kan vi ikke få på plass et regime som faktisk gir tilbake i form av veiutbygging det som bilisten betaler inn? Da ville vi ikke hatt denne debatten her i det hele tatt. Det ville ikke vært en problematikk. Man bruker tiden på denne talerstolen til å si at på bakgrunn av at Fremskrittspartiet har en langt mer offensiv veibygging i sin politikk, blir man beskyldt for at vår politikk kommer til å medføre at eksportnæringen i Møre og Romsdal blir lagt ned. Men er det ikke slik at det er dagens bompengeregime som fører til at store deler av eksportnæringen i Møre og Romsdal har problemer? Og det er faktisk ikke Fremskrittspartiet som har gjennomført dette regimet. Vi har bestandig kjempet imot bompengefinansiering. Det er sitt eget parti, altså Arbeiderpartiet, man faktisk beskylder for en dårlig politikk, og så overfører man det til helt andre partier. Jeg må si jeg blir forundret. Og til Ingalill Olsen helt til slutt: Kan du vise til noe sted i de forslagene som Fremskrittspartiet har fremmet, at vi har fremmet noe som er i nærheten av noe utsettelsesforslag? Det vi tvert imot gjør, er at vi ønsker langt mer enn det som sannsynligvis blir vedtatt – å ta vare på vår egen befolkning i Finnmark ved å få på plass midtdelere på veien. Vi bygger for framtiden, ikke for fortiden.
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2011-02-10:
Det er jo slik at man ønsker både å ha effektivitet og å ivareta miljøet, og man ønsker heller ikke å lage fordyrende ordninger som gjør at vår eksportnæring går konkurs. Men hva er det vi i realiteten opplever i så måte? Det er at man kjører 300 km lenger for å spare penger, med det bompengeregimet man har i dag. Det er ikke mye lystige tanker for en næring som er avhengig av eksport. Det er heller ingen god miljøpolitikk. Men det er altså resultatet vi får når vi har så avgiftskåte politikere som vi har i dette landet. Jeg må si jeg blir overrasket over uttalelser om at vi ikke hadde bygd en vei i Norge uten at den var bompengefinansiert. Det er jo merkelig at man klarer å gjøre det i de fleste andre europeiske land – det er merkelig at man ikke er i stand til å se litt over bordkanten og forstå at det går an i andre land. Så i fare for å bli beskyldt for å befinne meg på en annen planet: Det er ikke noe stort problem å gjennomføre veiutbygging uten bompenger. Men sosialistene tror visst på det mantraet at bare man får gjentatt en sak ofte nok, blir det en sannhet. Det får meg til å tenke på den evige fram-og-tilbake-praten vi har om politikk, når sosialistene hevder at Fremskrittspartiet og Høyre skal ta skatt fra de fattige og gi til de rike. Med hånden på hjertet: Jeg kjenner ingen politikere som gir penger. Jeg kjenner ikke én som sitter med en pose penger i hver hånd og kan gi til noe som helst. Derimot vet jeg om partier som ønsker å ta noe mindre fra befolkningen!
Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2011-02-10:
Det er bestandig hyggelig å få oppmerksomhet av representanter fra SV om hvordan vi i Fremskrittspartiet skal styre vårt eget parti. Men de har ikke fått med seg noe helt elementært. Man stemte faktisk imot bompenger i Os, man stemte imot bompenger i Oslo, og man har stemt imot bompenger uavhengig av sted. Man har gjort det hele tiden. Det burde representanten Langeland ha fått med seg. Så må jeg jo si: Ja, helt klart kan det også for oss i Fremskrittspartiet være slik at det kan være vanskelig å forholde seg til virkelighetens verden. Selvfølgelig kan det være det. Men det er langt mer å foretrekke enn å være fullstendig på en annen planet, som når vi hører her at nestlederen i transport- og kommunikasjonskomiteen går på talerstolen og bruker anledningen til å påstå at vår leder, Siv Jensen, sprer usannheter om Norge i utlandet. Jeg må nesten spørre: Hvem er det som sprer usannheter? Er det virkelig noen i denne sal som tror på det Finansdepartementet går ut med, at skatte- og avgiftsnivået i Norge skal være på 38 pst.? For min egen del betaler jeg 36–37 pst. skatt, i tillegg kommer 25 pst. moms. Så kommer bompenger, avgift på diesel, på bensin, på NOx, på tobakk, snus, sprit – alle andre ting i tillegg. Hvis det er slik at Bjørnflaten tror på det Finansdepartementet her hevder, så må hun gjøre det. Men jeg tror faktisk at folk flest er veldig godt i stand til å gjennomskue det.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2011-02-10:
Representanten Anundsen fortalte her i salen at jeg brukte mesteparten av innlegget mitt til å snakke om Fremskrittspartiets politikk. Ja, det er nødvendig å gjøre det for å synliggjøre hva denne bompengedebatten egentlig handler om, og for å fortelle hvor skillelinjene i politikken her går. Når det gjelder å snakke om andres politikk i denne sal, tror jeg nok at Fremskrittspartiet leder det løpet. Så til representanten Hoksrud, som påsto at innlegget mitt var fullt av røverhistorier og «halvsannheter». Det skulle være interessant å få dokumentert hvilke røverhistorier og halvsannheter jeg fortalte. Fremskrittspartiet gjorde også en visitt til Else-May Botten. Man har tydeligvis ikke fått med seg at representanten Botten snakket om arbeidsplasser i forbindelse med en ansvarlig økonomisk politikk, og det var slett ikke direkte i forhold til veiene. Så her kan man vel snakke om å lage røverhistorier under debatten i denne saken.
Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2011-02-10:
Representanten Anundsen var oppe her og fortalte oss at alle som har deltatt i denne debatten, hadde sagt at det ikke var mulig å bygge veier uten bom. Jeg sa i mitt innlegg at investeringer i riksveinettet er et statlig ansvar, og at vi i dag bruker betydelige midler til å finansiere veiene. Men det er et stort behov og mange ønsker der ute, og det er mange som vil ha fortgang i utbyggingene sine, og da er dette et alternativ. Når man lokalt ønsker dette, synes jeg det blir feil av oss ikke å kunne innfri det. Jeg må si at jeg synes det er ganske oppsiktsvekkende at Fremskrittspartiet stemmer nei i Stortinget til søknader som deres egne lokalpolitikere der ute gjerne vil ha.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2011-02-10:
Det er alltid gledelig å få bygd nye veier, noe denne regjeringen virkelig satser på. Selv kommer jeg fra en kommune som heter Halsa på Nordmøre, der hadde vi en strekning på E39 som var så smal og så dårlig at det faktisk nesten ikke var plass til en gul stripe, og som ble oppfattet mer som et kulturvernminne enn E39. Men når vi nå kjører der, er veien så fin og så bra at vi blir andektige. Vi blir fristet til å folde hendene og bare komme med en takkebønn, fordi det løftet som har kommet, bare er helt utrolig. I dag er det Gjemnes' tur. Denne saken er med på å få løftet en ny strekning på Nordmøre. Det handler om utbyggingen av Astad–Knutset i Gjemnes kommune. Den strekningen blir et nytt løft i tillegg til fastlandsforbindelsen til Frei og Kristiansund, nemlig Krifast. Det kan også nevnes at Freifjordtunnelen nå er ferdig opprustet og har blitt utrolig bra. Disse veiene er med på å binde flere kommuner nærmere hverandre, og strekningen fra Krifast til Batnfjordsøra er med på å bidra til at vi får et økt bo- og arbeidsmarkedsområde. Det vil også være med og bidra til at mange slipper å ha veien midt inne på gårdstunet sitt, og kanskje får det roligere rundt husnova. Tidligere var det ment å bygge Gjemnesaksla og koble den på dagens E39, og bygge en gang- og sykkelvei på dagens trasé. Det er nå lagt fram en byggeskisse som bidrar til en helt ny vei som vil ha 80-sone helt fra Gjemnesaksla og fram til Batnfjordsøra. Det er veldig bra, og det er vi takknemlige for. Jeg registrerer investeringsiveren hos Fremskrittspartiet og at det ikke mangler på penger i deres modeller, i hvert fall ikke på kort sikt. Da er jeg glad for at regjeringen styrer økonomien med en stødig hånd og holder fast på handlingsregelen, styrer etter prinsippet om at man holder igjen i gode tider for å ha mer penger i dårlige tider, samtidig som man faktisk får bygd mange nye veier. Det er en ansvarlig politisk måte å styre landet på, som gir trygghet for innbyggerne. Så til Bård Hoksruds kommentar om at regjeringen bygger veier og sender regningen til folket. Til det vil jeg si at med Fremskrittspartiets økonomiske politikk vil Fremskrittspartiet sende regningen til tusenvis av mennesker som i dag jobber i eksportrettet næringsliv, ikke slik at de må betale en sum fra egen lomme, men ved at de rett og slett risikerer å miste jobben sin. Det er en heftig regning. Det er bare et eksempel på en rekke andre regninger folk vil kunne få med Fremskrittspartiets økonomiske politikk.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2011-02-10:
Jeg trodde ikke det var så artig å diskutere samferdselspolitikk. Jeg er veldig glad for at jeg fikk muligheten til å være med på det. Jeg ser at det er stort engasjement både fra komiteens side og fra mange representanter her. Jeg fikk lyst til å kommentere Anundsen, som var på talerstolen og tordnet vanvittig i stad, og sa at det er «en gledens dag». Jeg lurer nesten på hvordan han er på talerstolen på en dårlig dag. En kan begynne å lure. Jon Georg Dale sa at den nye veistrekningen vi vedtar i dag, skiller Nordmøre og Romsdal med bompenger. Jeg minner om at dette er mye mer lokalt forankret enn som så, og at den gamle veien også vil være åpen. Så hvis du absolutt ikke vil betale bompenger, har du et alternativ. Jeg mener at denne veien er med på å bidra til å knytte tettere bånd mellom Nordmøre og Romsdal, og det tror jeg faktisk er ganske viktig, slik situasjonen er i dag. Det gir nye muligheter framover. Han sa også at jeg lovpriser veien mellom Rendalen og Staurset. Ja, det gjør jeg. Det er ikke sikkert du har vært der, men hvis du har kjørt der, har du sett at det har blitt stor forskjell, og at det er viktig å sette pris på den. Det er feil det man sier om at den er bompengefinansiert. Den er ikke bompengefinansiert i det hele tatt. Du kjører helt gratis, helt fritt, gjennom den strekningen. Så til representanten Fredriksen som sa at vår regjering har bidratt til at eksportrettet næringsliv går dårlig i Møre og Romsdal. Hvor er du hen? Eksportrettet næringsliv i Møre og Romsdal går så det griner. Jeg advarte mot Fremskrittspartiets økonomiske politikk. Den økonomiske politikken ditt parti fører, kan være en bidragsyter til at mange av dem som er i denne næringen i landet, kan miste jobben.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2011-02-10:
Jeg registrerte at representanten Botten nær sagt foldet hendene og takket høyere makter for de flotte veiene hun kjørte på. Jeg vet en del andre som folder hendene i bønn over at turen skal gå bra på de krøtterstiene de må ferdes på. Så jeg tror det bildet er relativt delt. Jeg vil si noen ord om Innst. 178 S, E18 Gulli–Langåker. Jeg har lyst til å si ett ord: endelig. Denne proposisjonen har vi ventet på lenge. Og det at det har gått så lang tid før statsråden sendte proposisjonen til Stortinget, har nå sannsynligvis medført at prosjektet blir noe utsatt. Selv har jeg tatt opp dette med statsråden flere ganger og presset på for å få proposisjonen til Stortinget så tidlig som mulig, slik at vi kan få trygge og sikre veier i Vestfold. I mai 2010 lovet statsråden at saken skulle fremmes høsten 2010, slik at oppstart kunne bli våren 2011. På Stortingets siste møtedag ble saken sendt fra departementet. Det er sent, og det fører til forsinkelse. Men la det være det. Jeg er veldig glad for at saken har kommet. Finansieringen er selvfølgelig med bom. Det er det alltid når nye veier skal bygges under denne regjeringen. På denne strekningen skal bilistene nå betale 41 kr. Hvis de skal kjøre gjennom hele fylket, skal de betale 77 kr. Det er sikkert ikke mye for en statsråd, men det er en god del for barnefamilier som må ferdes på disse veiene hver eneste dag. Det er urimelig, når vi ser en situasjon hvor bompengeinnkrevning og finansieringskostnader fordi man finansierer på denne måten, utgjør like mye som det halve veien koster, og bompengefinansieringen – som representanten Hoksrud sa – til sammen bidrar med 114 pst. av finansieringen av veien. Dette er å kaste penger ut av vinduet. Er det én ting vi ikke har behov for, så er det å finansiere veier på denne måten. Nord i Vestfold da den nye firefeltsveien ble bygd, sparte samfunnet 126 mill. kr første driftsår i reduserte ulykkeskostnader. Da betaler ikke veien bare seg selv, men man får i tillegg en god avkastning på investert kapital. Og når Sønsterud og andre her bruker 70–80 pst. av innleggene sine på å beskrive Fremskrittspartiets politikk, bør de kanskje gå i seg selv og se konsekvensene av sin egen politikk – se hva slags sløseri med offentlige midler dette fører til. Så kampen mot bompenger tror jeg vi bare skal erkjenne kommer til å fortsette, selv om Fremskrittspartiet er det eneste redelige partiet på dette området. Men først og fremst er dette en gledens dag, for saken har kommet. Stortinget fatter vedtak om at veien også kommer. Så får vi heller se om vi får fjernet bompengene etter 2013.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2011-02-10:
Denne debatten ble vel omtrent som forespeilet. Disse debattene blir ofte ganske like. Men jeg klarte ikke helt å dy meg da representanten Gorm Kjernli kom opp. Jeg har sittet og lyttet nøye til debatten, og har tidvis tatt meg i å tenke at dette er nærmest som et eventyr. Her går altså den ene representanten etter den andre opp og sier at det ikke er mulig å bygge vei uten bom. Så kommer nestemann opp og sier: Det er ikke mulig å bygge vei uten bom. Så kommer nestemann opp og sier: Det er ikke mulig å bygge vei uten bom. Og så tror man at bare man sier dette nok, må folk skjønne at det ikke er mulig å bygge vei uten bom. Men det er jo det reneste tøv. Selvfølgelig er det mulig å bygge vei uten bom. Det er jo bare å vedta å gjøre det. Vi har jo faktisk gjort det i Norge før. Det er et åpenbart politisk valg at man ikke ønsker å bygge vei uten brukerfinansiering. Det er det altså alle partier i denne sal som mener. Man ønsker ikke å prioritere trafikksikkerhet høyt nok til at man vil ta det ansvaret man egentlig har som storting, nemlig å bygge sikre og trygge veier rundt omkring i dette landet. Man ønsker det bare ikke. Så sier man: Vi har ikke penger til alt dette. Vi kan ikke drive og finansiere vei over skatteseddelen. Men lyntog kan man finansiere over skatteseddelen! Da har vi nok av penger til å finansiere utbygging til 300 eller 500 mrd. kr, eller hva den regningen til slutt kommer på. Jeg forstår ikke at vi i denne sal seriøst skal mene at velgerne er så dumme at de ikke gjennomskuer dette, for det er de ikke. Gorm Kjernli sa at vi må jo ha disse pengene, vi må ha inn disse skattepengene. Vi kan ikke svi av oljepengene, tror jeg han sa. Nei, men representanten Kjernli synes det er helt all right at vi bruker de samme oljepengene på å investere i aksjer i utlandet – verdier som er høyst usikre – istedenfor å bruke pengene på realinvesteringer i Norge. Vi snakker jo ikke om å svi av penger. Vi skal ikke legge dem på et bål og fyre opp. Vi skal bruke dem på realinvesteringer i Norge for å gjøre Norge til et bedre land, for å gjøre det til et tryggere og sikrere land å ferdes i, og ikke minst med tanke på næringslivets interesser. Transportkostnadene i Norge er omtrent 30 pst. høyere enn i Sverige, på grunn av at denne sal ikke tar ansvaret sitt og bygger skikkelige veier. Det er viktig for hele landet at det bygges veier, og det er viktig at vi har stortingsrepresentanter som har mot til å foreta politiske prioriteringer og ikke prøver å skape et inntrykk av at det er umulig å bygge vei uten bom, for det er høyst mulig. Og det skal vi bevise i 2013.
Ingalill Olsen (Arbeiderpartiet), 2011-02-10:
40 års kamp for en ny og forbedret veg inn til Finnmark er over i dag! Finnmark har kommet et langt skritt videre i å realisere E6 som en god og trafikksikker veg inn til Finnmark. De utbedringene av denne delen av E6 som er gjort hittil, er svært bra, og det legger lista høyt for det resterende arbeidet, som nå skal fullføres. Saken har imidlertid skapt stor debatt i Finnmark og stort engasjement, spesielt i Alta kommune, knyttet til innføringen av bompengefinansieringen. Regjering og storting mener at det skal være brukermedfinansiering også i Finnmark. Debatten i Finnmark og særlig i Alta har vært knyttet til at det er liten årsdøgntrafikk, ÅDT. Dermed er det svært få som skal betale dette gildet. ÅDT-en utgjør ca. 1 700 biler. 95 pst. av innbyggerne i Alta kommune bor slik til at de ikke kommer i berøring med bompengevegen, mens de resterende 5 pst. er prosjektets lønnsomhet sammen med gjennomgangstrafikken. Alta kommune har vært opptatt av at det er en urimelig belastning for en liten del av befolkningen, samt at det er innfartsåren til Finnmark. Jeg forstår disse reaksjonene, men jeg forstår også «det nasjonale perspektivet», som peker på at alle strekninger i landet skal behandles likt. Vi er ikke ukjent med bompenger i Finnmark. Det siste store prosjektet er Fatima-tunnelen, som gjør Nordkapp kommune landfast. Nordkapp har stor turisttrafikk, og nedbetalingen har gått raskere enn forventet. Landet skal behandles likt, men også med en vurdering av hvordan man skal sørge for like god infrastruktur også i grisgrendte områder. Det er en balansegang, hvor mange forhold må avveies opp mot hverandre. Det som i hvert fall er sikkert, er at vi får en bedre, mer trafikksikker og tryggere veg inn til Finnmark fra Troms. Det er positivt både for innbyggerne som bor i dette området, for næringslivet og for hele Finnmark. Vi registrerer at fremskrittspartirepresentantene ønsker å utsette utbyggingen av en meget trafikkfarlig vegstrekning for å unngå bompenger. En slik sjanse ønsker ikke vi i Arbeiderpartiet å ta.