Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-14:
Nasjonalt og globalt står vi overfor tre store utfordringar: miljøkrise, matkrise og finanskrise. Alle desse utfordringane er sentrale element i næringspolitikken og i arbeidet til næringskomiteen. Lat oss ta finanskrisa: Rundt tusenårsskiftet hadde høgresida vind i segla med sin liberalistiske økonomiske politikk. Spekulasjonsøkonomien og bonusordningane eksploderte, og finansøkonomien mista kontakten med realøkonomien. Det førte til ei dramatisk finanskrise, som etter kvart også ramma realøkonomien, og som vanleg er det vanlege folk som må bere dei største byrdene av feilslått høgrepolitikk. Finanskrisa er prisen vi må betale for ukontrollert liberalisering, som føregåande talar var ein så sterk advokat for. Konservative statsleiarar som tidlegare har hatt aversjon mot statleg styring, har det siste året snudd heilt om og satsa på statlege tiltak. Men den borgarlege regjeringa i Sverige valde å satse på skattelette framfor offentleg forbruk. Ser ein på den store arbeidsløysa i Sverige, kan ein trygt seie at det var feilslått. Målretta auke av det offentlege forbruket, slik vi har satsa på i Noreg, er eit langt meir effektivt og treffsikkert verkemiddel i næringspolitikken. Den raud-grøne regjeringa har hatt suksess med si krisehandtering. Vi har komme igjennom første fase med mindre arbeidsløyse enn andre land i Europa. Regjeringa var raskt ute med treffsikre stimuleringstiltak. Eg vil spesielt nemne Garanti-instituttet for eksportkreditt, GIEK. I løpet av nokre få dagar fekk Regjeringa på plass auka rammer for GIEK. Det redda bedrifter og arbeidsplassar bl.a. i mitt fylke. Bedrifter i Vest-Agder har no ei eksponering i GIEK for over 10 milliardar kr. Utan denne ordninga ville vi ha mista mange arbeidsplassar og mange bedrifter i mitt heimfylke. Men faren er ikkje over. Leverandørindustrien og verftsindustrien er nok den bransjen som i dag merkar finanskrisa sterkast. Derfor er det gledeleg at Regjeringa foreslår å vidareføre garantiramma på 110 milliardar kr også i 2010. Regjeringa vil følgje utviklinga nøye og bruke denne og andre støtteordningar på ein fleksibel måte i samarbeid med næringa. Den andre utfordringa vi står overfor, er klimakrisa. FNs klimapanel har dokumentert at vi må gjere drastiske endringar om vi skal klare å avgrense temperaturauken til 2 grader. Mange er redde for at nye miljøkrav vil vere ein trussel mot næringslivet. Men det motsette er tilfelle dersom vi handlar riktig og i god tid. Klima- og miljøkrav skaper ein stor og veksande marknad for miljøteknologi og meir effektive prosessar. Vi har mange eksempel på det i mitt fylke. Vi kan nemne Elkem Solar, Metallkraft, Vestas, Saint Gobain og Agder Energi. Ja, til og med leverandørindustrien, som National Oilwell og Aker Solutions, er med på utvikling av miljøteknologi, f.eks. havvindmøller. Det internasjonale energibyrået, IEA, har nyleg lagt fram ein rapport som viser ein sterk vekst i marknaden for miljøteknologi. Noreg har høg industriell kompetanse med kompetente medarbeidarar på alle nivå. Dette er ein ypparleg føresetnad for å satse på energieffektivisering og miljøteknologi, i tråd med energibyrået si anbefaling. SV er glad for at Regjeringa satsar på miljøteknologi gjennom eit nytt fond på 140 mill. kr. Men det er berre ein del av innsatsen på dette området. Gjennom Enova, Innovasjon Norge og Nord-Invest blir det også satsa på miljøteknologi. I Soria Moria II har vi sagt at Regjeringa vil gjennomgå heile verkemiddelapparatet for å sjå korleis vi kan stimulere til sterkare satsing på miljøteknologi. SV vil oppfordre næringslivet til å delta aktivt i denne prosessen og ta sin del av ansvaret for å få til ei omstilling før det er for seint. Vi vil snu utfordringane til suksess for næringslivet ved å satse på fornybar energi og miljøteknologi. Men vi har eit problem: På grunn av ei einsidig satsing på oljerelatert næringsutvikling kan vi risikere å bli forbigått av andre nasjonar i kampen om miljømarknaden. Vi skal også vere klare over at dei store omstillingane vi står overfor, er krevjande. Det er viktig å få til eit omfattande samarbeid mellom staten og næringslivet. Vi snakkar om store investeringar, og vi snakkar om marknader som i stor grad er regulerte av det offentlege. Landbrukspolitikken er også sterkt kopla til klimapolitikken. Vi har no til behandling ei melding om landbruk og klima. Her får vi dokumentert at landbrukspolitikk er klimapolitikk og miljøpolitikk i vid forstand. Vi ser at god skogsdrift er god klimapolitikk, og at effektiv utnytting av biobrensel og andregenerasjons biodrivstoff både er god næringspolitikk og god klimapolitikk. Bevaring av matjord og utnytting av beiteressursar er viktig for klimaet og for mattryggleiken. Bruk av beite og innanlands fôrproduksjon reduserer behovet for import av fôr som kan brukast til mat. Redusert bruk av mat til fôr vil betre matvaresituasjonen i verda. Det er positivt at Regjeringa no arbeider for å kople mattryggleik til klimaforhandlingane. Landbruket er limet i mange lokalsamfunn kring om i Noreg. Utan eit levande jordbruk vil livsgrunnlaget og lange tradisjonar gå tapt i mange lokalsamfunn. Dermed vil vi også rive grunnlaget vekk under andre distriktsnæringar. Svekking av landbruket i distrikta vil ikkje minst gå ut over reiselivsnæringa. Framstegspartiet og Høgre har fremma eit budsjett som vil svekkje inntektsgrunnlaget for bøndene, ikkje minst i distrikta. Det fører ikkje berre til at vi kan miste arbeidsplassar i jordbruket i ei tid då vi kan frykte arbeidsløyse, men det riv også grunnlaget vekk under andre distriktsnæringar som desse partia ønskjer å støtte. Noreg har klart å bevare eit differensiert landbruk og har teke vare på distriktslandbruket i langt større grad enn f.eks. Sverige. Ein av grunnane til dette er samarbeidet mellom staten og landbruksorganisasjonane, forankra i landbruksforhandlingane. Forslaga frå Framstegspartiet og Høgre utfordrar dette samarbeidet og vil vere til stor skade for Distrikts-Noreg. Stortinget vil få god anledning til å diskutere dei langsiktige linjene i landbrukspolitikken når vi får landbruksmeldinga til behandling i løpet av eitt års tid, eller kanskje noko meir. Fiskerinæringa er ei viktig næring for kysten og for Distrikts-Noreg. Dei viltlevande marine ressursane og det tilhøyrande genetiske materialet er felleskapet sin eigedom. Regjeringa vil leggje vekt på å sikre berekraftig ressursforvaltning, slik at vi kan hauste av havet og skape trygge arbeidsplassar og levedyktige kystsamfunn. Med god fiskeforvaltning tek vi også ansvaret for den globale matsituasjonen. Situasjonen i norsk fiskerinæring varierer. Store delar av norsk fiskerinæring går godt, men delar av den tradisjonelle fiskerinæringa slit. Dette gjeld hovudsakleg dei som driv med tørrfisk og saltfisk i Nord-Noreg. Saltfisk- og tørrfiskindustrien i Lofoten, Vesterålen og delar av Troms er hardt ramma. Situasjonen er bekymringsfull fordi han trugar strukturen i fiskeriindustrien. Det kan føre til uønskt sentralisering og avfolking av kystsamfunn. SV er oppteke av å sikre sysselsetjing og busetjing langs kysten og ta vare på lokalt basert fiskeindustri. Derfor er vi glade for at Regjeringa har lagt fram ei pakke på 250 mill. kr for å hjelpe denne delen av næringa. Regjeringa vil følgje nøye med på utviklinga og eventuelt komme tilbake til henne. Vi har nyleg hatt ei sak her i salen der vi har diskutert internasjonale avtalar for å sikre berekraftig forvaltning av fiskeressursane. Vi er glade for at Regjeringa gjer ein stor innsats for å få til rettferdige og berekraftige avtalar med land som vi deler ressursgrunnlag med. SV ser med uro på at EU bryt forhandlingane og på denne måten set ressursgrunnlaget i fare. SV er også bekymra for lakselusproblematikken som kan føre til økonomiske og økologiske problem for oppdrettsnæringa. Noreg har eit stort ansvar for å ta vare på dei ville laksestammene, samtidig som vi må ta vare på ei viktig distriktsnæring. Vi er glade for at fiskeriministeren har utsett den planlagde auken i tillaten biomasse. Vi forventar at næringa tek kraftfulle grep for å få kontroll med lakselusa og skape ei miljømessig berekraftig næring. Vi vil følgje utviklinga nøye, og vi er glade for at det er sett av 15 mill. kr til forsking og overvaking av situasjonen. Framtida vil dømme oss om vi ikkje klarer å føre ein berekraftig næringspolitikk – ein næringspolitikk som bidreg til å løyse klimautfordringane og matvaresituasjonen, samtidig som vi skaper framtidsretta og trygge arbeidsplassar. Vi er på full fart inn i ein situasjon der næringspolitikk er klimapolitikk, og klimapolitikk er næringspolitikk. Soria Mora II peikar på at vi skal bli ein leiande nasjon innan miljøteknologi. Vi kan ikkje lenger satse berre på olje. Vi må gripe også den nye marknaden før det er for seint.