Henrik Rød (Fremskrittspartiet), 2004-03-11:
Saksordfører Martin Engeset konkluderte i sitt nyanserte, første innlegg her at det for en stor del er en samlet komite som stiller seg bak dette. Det er heldigvis en helt riktig betraktning fra Engesets side. Men på noen helt vesentlige områder er det ulike meninger i komiteen. Det har også kommet tydelig fram så langt i debatten. Det er tre forhold som vi fra Fremskrittspartiets side har behov for å kommentere spesielt i denne debatten. Det ene prinsippet gjelder prinsippet om Riksrevisjonens innsynsrett. Det har vært ført en diskusjon om dette temaet, og selv om vi nå vet at det hersker en – skal vi kalle det – felles forståelse av dette, mener vi i Fremskrittspartiet at det er viktig at Riksrevisjonens innsynsrett stadfestes som absolutt og fullstendig. Riksrevisjonen er Stortingets organ for å kontrollere Regjeringen, og det er etter vårt syn helt uakseptabelt om Regjeringen skal kunne regulere hva Riksrevisjonen skal ha tilgang til. Vi kan ikke ha et system hvor den som reviderer, kan avgjøre hva revisor skal få se. Det vil gjøre revisjonsoppdragene meget vanskelige. Nå hører det med til historien – det skal vi også ta med her i debatten – at dette heldigvis ikke har vært noen stor problemstilling i det praktiske virke, men etter vår oppfatning er det grunn til å presisere dette prinsippet sterkt for å forhindre at problemstillinger rundt dette kan oppstå i framtiden. Det andre forholdet som vi ønsker å fokusere noe på, er – skal vi kalle det – innsynsretten som allmennheten har i forhold til Riksrevisjonens arbeid. Flertallet i komiteen går inn for en ordning, som vi har hørt, med utsatt offentlighet for de saker Riksrevisjonen arbeider med. Det er rent faktisk en innstramming og en innskjerping av offentligheten i forhold til det som er dagens praksis. Det hersker det ingen tvil om. Det hjelper lite å referere til praksis for 30 år siden når dagens praksis er mer åpen enn det den var for 30 år siden. Det som flertallet legger opp til, er en innskjerping av offentligheten. Det bør det ikke være noen som helst tvil om. Fremskrittspartiet er tilhenger av størst mulig offentlighet og åpenhet i forvaltningen, og vi kan derfor ikke være med på å innføre utsatt offentlighet. Vi tror også at søkelys på saker som Riksrevisjonen har til behandling, vil kunne være positivt med tanke på å få fram alle relevante opplysninger i sakene. Omtale i mediene av slike saker vil kunne få personer som sitter inne med verdifull informasjon, til å delta i debatten og gjøre Riksrevisjonen oppmerksom på slike forhold. Så jeg ser ikke at det faktum at sakene skal komme i mediene, nødvendigvis er et negativt eller et uheldig forhold, som man kunne tolke representanten Kjell Engebretsen. Det siste forholdet som jeg ønsker å ta opp på vegne av Fremskrittspartiet, er Riksrevisjonens ledelsesmodell. Når jeg tar opp dette, må jeg selvfølgelig også understreke at i det ligger det overhodet ikke noe kritikk i forhold til dagens ledelse i Riksrevisjonen og den praksis som er gjeldende pr. i dag, men vi tror at man på prinsipielt grunnlag med fordel i større grad kunne skille mellom det som er Kollegiets funksjoner, og det som er den ansatte ledelsens funksjoner. Vi tror at det kan være viktig i forhold til kontinuitet og også i forhold til uavhengighet. På denne bakgrunn tar jeg opp det forslaget som står på side 21 i innstillingen.