Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2014-12-08:
Som et resultat av budsjettforliket Kristelig Folkeparti og Venstre har inngått med regjeringspartiene Høyre og Fremskrittspartiet, styrkes helse- og omsorgsbudsjettet på viktige områder, sett fra Kristelig Folkepartis ståsted. Kristelig Folkeparti er opptatt av at eldre skal sikres en verdig alderdom. For å oppfylle verdighetsgarantien, som bl.a. garanterer at alle skal få sykehjemsplass ved behov – og da snakker vi ikke om når man har lyst, men ved behov – vil det være behov for en vesentlig styrking av antall omsorgsplasser i kommunene. Kristelig Folkeparti er glad for at regjeringen legger opp til 2 500 nye omsorgsplasser, selv om vi i vårt alternative budsjett ønsket og foreslo enda 1 500 flere plasser. Poenget er ikke å tilby flest sykehjemsplasser, men å tilby heldøgns plasser til dem som har medisinsk bruk for det, og å redusere bruken av dobbeltrom, som er en problemstilling også i denne debatten. Behovet for heldøgns omsorgsplasser er i dag langt større enn hva vi har et tilbud om. Kristelig Folkeparti vil lovfeste retten til sykehjemsplass og bolig med heldøgns omsorg når sykdommen tilsier at man har bruk for det. Senter for alders- og sykehjemsmedisin forsker på smerte, demens og hvordan vi best kan ivareta eldre gjennom omsorgstilbudene i kommunene, og vil bidra til økt rekruttering og gode prioriteringer. Kristelig Folkeparti er glad for at vi i budsjettforliket med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre fikk gjennomslag for midler til nettopp dette senterets arbeid. Når vi vet at en lege i sykehus har 1,3 pasienter, og at en lege i sykehjem har 130 pasienter, og vi vet at 60 pst. av pasientene i sykehjem som har smerter, enten får feilbehandling eller underbehandling, har vi et kunnskapsbehov, og jeg er glad for at vi har et senter som det alders- og sykehjemsmedisinske senteret. Helsetilsynet peker på at det fortsatt er utfordringer og mangler i tjenestetilbudet for mennesker med demenssykdom, og at tilbudet til hjemmeboerne med demens må styrkes ytterligere. Kristelig Folkeparti forutsetter at dette tilbudet blir styrket i årene framover og prioriteres høyt når regjeringen jobber med sin Demensplan 2020. Takket være ildsjeler i ideelle organisasjoner og i den kommunale omsorgen får mange eldre likevel – selv om man av og til kan lure på det i debattene – god og helhetlig omsorg i hverdagen. Det er allikevel mange syke eldre som er underernært på meningsfulle aktiviteter. Det er ikke uvanlig at demente pasienter på sykehjem ikke kommer ut mer enn en til to ganger i året – kanskje en fin sommerdag når det er lunt på balkongen, og det er rom til det for sommervikarene, får de en luftetur ut. Det kan ikke ene og alene være opp til ildsjelene å sørge for at de eldre får en meningsfull hverdag. Vi trenger tilstrekkelig og kompetent bemanning på alle landets sykehjem og i hjemmetjenesten. Den kulturelle spaserstokken er et tilbud som gir gode kulturopplevelser og hverdagsglede for mange eldre, og i Kristelig Folkeparti er vi glad for at vi gjennom budsjettforliket fikk disse pengene på plass igjen, og at dette tilbudet består. Det står ikke i motsetning til å ta i bruk andre typer behandling, slik som det som ble nevnt av Fremskrittspartiet fra denne talerstolen, at musikkterapi kan være en god del av en behandling i norske sykehjem. En verdig alderdom handler ikke om antall omsorgsplasser eller om hvor mange «tellekanter» vi har. En verdig alderdom handler om at mennesker i møte med alderdommen får en individuelt tilpasset omsorg, ekstra hjelp når det trengs og kompetent behandling etter behov. Det må tilrettelegges for at den enkelte kan få leve et innholdsrikt liv, til tross for de ulike begrensningene som sykdommen og alderdommen gir. Hvordan vi ivaretar mennesker på sitt svakeste, sier mye om den hjertevarmen som finnes i et samfunn. Det er en politisk oppgave å sikre at alvorlig syke og døende får en verdig omsorg. Kristelig Folkeparti vil stimulere til kompetanseheving i hele helsetjenesten om lindrende behandling og omsorg ved livets slutt. Mennesker i livets siste fase må få en helhetlig omsorg, god smertelindring og palliativ pleie tilpasset den enkelte, i godt samarbeid med deres pårørende. Kristelig Folkeparti er derfor glad for at vi i budsjettet klarte å få gjennomslag for 12 mill. kr til kompetansehevende tiltak om omsorg ved livets slutt. Organisasjonen Ja til lindrende enhet og omsorg for barn styrkes som et resultat av budsjettforliket. Å ha syke, døende barn foran seg er noe av det tyngste i norsk helsevesen. Det er på en måte feil – alderen er feil, det er ikke der døden skal inn, og det er tungt å arbeide. Derfor er Kristelig Folkeparti glad for at vi skal sikre en kompetanseheving, spesielt til dem som jobber med døende barn og deres familier. Vi er også glad for at vi får på plass en videreutdanning. Men det er én gruppe vi ikke alltid snakker om, som jeg tror vil utfordre norsk helsevesen når det gjelder arbeid ved livets slutt. Det er dem som har komplekse rusutfordringer i dag, som vil ha et sterkt behov for noe annerledes når det gjelder smertelindring – kanskje en annen type behandling når det gjelder hvordan vi møter dem ved opplevelsen av at døden nærmer seg. Derfor er jeg glad for at vi klarer å få til 2,5 mill. kr til Gatehospitalet, og tre plasser. Jeg tror at de tre plassene må økes betraktelig, men vi kan innhente ganske mye kunnskap. Kristelig Folkeparti er opptatt av at ideelle er sentrale tjenesteleverandører innen feltene rus og psykisk helse, både når det gjelder forebyggende arbeid, behandling og rehabilitering. Som et resultat av budsjettforliket styrkes dette arbeidet med 30 mill. kr til veldig mange som går lange og mange veier med dem som har en rusutfordring eller psykiske utfordringer. Over 70 000 barn i Norge lider under foreldrenes alkohol- eller rusmisbruk. Kristelig Folkeparti ønsker å fremme en alkoholpolitikk i solidaritet med dem sliter, nettopp med tanke på barna deres. Vi er glad for at omsorgen spesielt til barn med foreldre som har rusproblemer, styrkes, og Kompasset er et eksempel på noen som vet hva de skal gjøre for å ta seg av nettopp barna. Hvert femte barn eller ungdom har nedsatt funksjon på grunn av psykiske utfordringer som angst, depresjon eller atferdsproblemer. Det er avgjørende for oss at vi får på plass et støtteapparat som er i stand til å møte de ventelistene som finnes. Skolehelsetjeneste og helsestasjonsarbeid er viktig. Selv om Kristelig Folkeparti også skulle ha ønsket å binde midlene der for å komme opp på et anstendig nivå, er vi likevel glad for styrkingen, for vi ser at hvis vi kan komme inn med tidlig innsats, kan vi demme opp for den store utfordringen og den sykdomsutviklingen som veldig mange av disse får i løpet av livet sitt. Vi er glad for at det kommer lavterskeltilbud som gjør at vi faktisk kan møte dem på et tidlig tidspunkt. Det er ofte sånn at gruppene som selv opplever urett eller mangler, er dem som må løfte stemmen og fremme krav, også i helsedebatten. Jeg skulle ønske at vi i større grad kunne kjempe for hverandre. På fredag leste vi om Aleksander Helmersberg, far til lille Milla som har Downs syndrom – et oppgjør med fordommer mot mennesker som er annerledes: «Hvis noen tuller med Downs, så er det såvidt noen gidder å løfte et øyenbryn, selv i beste sendetid på radio og TV. Ingen politikere, ingen aviser, ingen går i tog. Ingen bryr seg. For hvem fører downsbarn sin sak? Jo, mor og far. De er så slitne, lei og har nok med å sørge for at barnet får den oppfølging i barnehage, skole, fritid, helsevesen og venneflokken som de har krav på.» Medrepresentanter: Vi er satt til en viktig oppgave i denne sal – å tilrettelegge for gode, helhetlige helsetilbud. Vi trenger folk som faren til Milla, som sier fra når det ikke fungerer, og minner oss om det mest grunnleggende av alt, menneskets iboende menneskeverd.