Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-12-07:
I statsbudsjettet for 2001 legger Regjeringen opp til en svært nødvendig styrking av norsk forskning. For miljøpolitikken er det avgjørende at miljøforskningen får en del av denne styrkingen. Vi står overfor store miljøproblemer, med bl.a. redusert biologisk mangfold, økt konsentrasjon av klimagasser og spredning av helse- og miljøfarlige kjemikalier. Disse miljøproblemene, som er både nasjonale og internasjonale, krever et beslutningsgrunnlag som bare ny og forskningsbasert kunnskap kan gi oss. Det er da ganske underlig å høre på Fremskrittspartiet, som til enhver tid fremfører et etter mitt syn misforstått syn på miljøproblemene, der det bl.a. ikke eksisterer klimaproblemer. Slike holdninger til de store nasjonale og globale miljøproblemene burde ikke finnes hos landets nest største parti. Fremskrittspartiet er heller ikke særlig positiv til å bruke offentlige midler på forskning. Men heldigvis står de alene med denne holdningen, for skal vi ha en mulighet til å bekjempe de store miljøutfordringene, må det forskes enda mer. Det er noen områder jeg vil fremheve som spesielt viktige for miljøforskningen i de nærmeste årene: Virkningen av klimaendringene på norsk natur og bruk og vern av biologisk mangfold, likeså problemene med miljøgifter, rovvilt og bevaring av våre villaksstammer. Vi har nylig hørt om tohodet Svalbard-røye, som man mener er en følge av miljøgiften PCB. Løsningene på problemene i bl.a. arktiske strøk får vi bare med forskning. En stor del av miljøforskningen foregår i institutter. Miljøforskningsinstituttene er myndighetenes viktigste leverandør for forskningsbasert kunnskap. Det er tallrike eksempler på at deres innsats er avgjørende for gode beslutninger i miljøpolitikken. Derfor ser jeg med bekymring på at basisbevilgningene til disse instituttene har hatt en negativ utvikling gjennom mange år. Den økningen Regjeringen legger opp til for instituttene i 2001, ser jeg på som en positiv begynnelse. Bevilgningene bør økes ytterligere kommende år dersom instituttene skal levere det myndighetene trenger og samtidig ha det internasjonale renommé som vi og landet behøver. Når det gjelder Norsk institutt for naturforskning, NINA, vil jeg minne om deres ansvar for forskning på rovdyr. I budsjettforhandlingene for 2000 ble det bevilget 2 mill. kr til rovdyrforskning gjennom NINA. Dette er et prosjekt som skal vare i tre år, og jeg forventer at departementet følger dette opp. Problematikken rundt rovdyrene er fremdeles stor, selv om årets sommersesong ser bedre ut enn tidligere år. Tiltakene begynner å virke, men fortsatt er jervskadene for store, spesielt i Nord-Norge. Jeg forventer en gjennomgang av jervforvaltningen i Nord-Norge, der kvotestørrelser og lisensområdene blir vurdert, slik at lokale jervnemnder og myndighetene kan komme fram til et felles syn. Regjeringen Stoltenberg legger stor vekt på å sikre våre kulturskatter gjennom både forskning og vern, noe som går fram av en betydelig økning på Riksantikvarens budsjett for 2001. Budsjettforliket mellom Arbeiderpartiet og sentrumspartiene gav ytterligere 6 mill. kr til Riksantikvaren, slik at fartøyvern og industriminner får økt sine bevilgninger. Kulturminnevern og friluftsliv er viktige miljøsatsingsområder for Arbeiderpartiet. I debatter og gjennom media skulle man tro at klimatiltak er det eneste som trengs for å bekjempe alle miljøproblemene i Norge. Men heldigvis har vi nå en regjering som også har andre store miljøsatsinger på gang, som skaper både trivsel og velvære, noe alle trenger i en stresset hverdag. Slike tiltak omfatter bl.a. friluftsliv og godt bevarte kulturminner.