Kristin Clemet (Høyre), 2003-10-21:
Flertallet har jo henvist denne saken til meldingen basert på Kvalitetsutvalgets innstilling mv. Det er jeg tilfreds med. Jeg har med stor interesse lyttet til debatten og må medgi, hvis det er tillatt fra denne talerstol, at jeg nok ikke er like skråsikker på alt som en del av talerne i denne debatten er. Norskfaget har store utfordringer. Lese- og skriveferdighetene til norske elever er dessverre ikke så gode som ønskelig. Blant 15-åringer er de middels i forhold til land vi vanligvis sammenligner oss med. Blant 10-åringer er de middels, men de landene som er bak oss, er ikke de landene vi vanligvis liker å sammenligne oss med. Mer alvorlig er det at det er veldig store forskjeller mellom elevene i Norge. Nesten 20 pst. går for å være funksjonelle analfabeter. Jeg må legge til – jeg håper ikke at noen tar det ille opp akkurat her i dag – at Senter for leseforskning også har avdekket at de elevene som har nynorsk som hovedmål, leser dårligere enn elever som har bokmål som hovedmål. Men det har ikke noe med spørsmålet som diskuteres her å gjøre. Det som vel er kjernen i konflikten, og som har vært det i mange år i Norge, er det obligatoriske skriftlige sidemålet. Det er omstridt politisk. Det er også faktisk omstridt språkpolitisk. Jeg viser til den debatten som nå er initiert i tidsskriftet Prosa. Og det er omstridt faglig og skolefaglig. Personlig synes ikke jeg at det går an å si at alle argumenter som fremføres på den ene eller andre siden, er illegitime eller uinteressante. Jeg vil gjerne nå studere høringsuttalelsene i Kvalitetsutvalgets innstilling nærmere. De har bl.a. tatt til orde for å styrke norskfaget. De har også tatt til orde for endringer når det gjelder eksamensordningen. Høringsfristen gikk ut for noen ganske få dager siden, nemlig den 15. oktober. Vi skal også studere evalueringen av Reform 97 og nasjonale og internasjonale undersøkelser som er gjort bl.a. når det gjelder morsmålet og lese- og skriveopplæring, og komparative studier med andre land. Så vil jeg komme tilbake til Stortinget i forbindelse med meldingen til våren. Når det gjelder forsøksbestemmelsen og rundskrivet, spørsmålet som representanten Sortevik tok opp, vet jeg ikke hvilken uttalelse fra meg han sikter til, men et faktum er i hvert fall at vi endret det rundskrivet som lå der vedrørende forsøksbestemmelsene, straks etter at vi kom inn i regjering. Siden har vi ikke gjort nye endringer. Det tillater også at det gjøres forsøk med sidemål og gjerne med nynorsk, som representanten Sortevik var innom. Men det er ikke en unntaksbestemmelse. Det er en forsøksbestemmelse. Man kan altså ikke bare få unntak fra noe man synes er overflødig, men man kan få lov til å gjøre forsøk med noe for å se om man kan få til en bedre utvikling i faget. Så er avgjørelsesmyndigheten delegert til utdanningsdirektør og Læringssenteret. Det har sammenheng med at det er mange hundre forsøk som gjennomføres i norsk skole, og at det er uhensiktsmessig at departementet sitter og avgjør dem. Når det gjelder forsøket ved Revetal, som har vært omtalt her i dag, har Læringssenteret fått i oppdrag å evaluere dette, og forsøket er ikke avsluttet. Det er altså et utviklingsperspektiv på det forsøket og ikke en ren unntaksbestemmelse, for det er det ikke adgang til.