Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2016-06-08:
La meg først få gjøre oppmerksom på en feil i § 66 siste ledd, som ikke ble rettet opp i korrekturen. Det skal der vises til § 63 og ikke § 64, slik det står i den trykte innstillingen. Den framlagte forsvarsloven dekker det viktigste lovverket som hjemler Forsvarets virksomhet. Fire lover foreslås slått sammen til én lov. Den vil da dekke både verneplikt, militærnekting, Heimevernet og ansettelsesreglene for forsvarspersonell. Et stort flertall i komiteen tar framlegget om en felles lov til etterretning, også at gjeldende rett i det store og det hele skal videreføres. Bare noen få paragrafer har vi endret på. Det er paragrafer der departementet har foretatt en forskyvning av eksisterende ansvarsfordeling mellom storting og regjering eller departement, da i den utøvende makts favør, for å si det på den måten. Der har vi lagt inn igjen de opprinnelige formuleringene i dagens lovverk, slik at det går klart fram at departementet må ha Stortingets samtykke. Jeg kommer tilbake til det. Dagens vernepliktslov er stort sett uendret. Her er formålet å sikre Forsvaret tilgang på egnet personell. Alle er utskrivningspliktige fra det året de fyller 18 år, og vernepliktig alder er normalt fra 19 til 44 år, 55 for befal. Stortinget har de senere år besluttet at den samlede, ordinære tjenesten kan være inntil 19 måneder, fordelt på førstegangstjeneste og repetisjonstjeneste. Det er Stortinget som bestemmer førstegangstjenestens lengde. Den er nå fastsatt til 12 måneder, med mulighet for differensiering med 6 og 18 måneder. Siden vi fra 2015 også har verneplikt for kvinner, altså en allmenn verneplikt på alvor, har komiteen bemerket at det blir viktig å tilrettelegge for kvinners tjeneste i Forsvaret. Det dreier seg både om kultur og holdninger og om utstyr og fysiske fasiliteter. Jeg vil vise til den debatten som var i salen for en times tid siden om Ombudsmannsnemndas framlegg. Når det gjelder den gamle militærnekterloven, kan det være verdt å merke seg at det nå er relativt få som ber om fritak av overbevisningsgrunner. I 2015 kom det inn 204 søknader mot 3 008 i 1998. Dette skyldes trolig at det blir mindre relevant når en så vidt liten andel av de vernepliktige tas inn til førstegangstjeneste. Heimevernsloven dreier seg om verneplikt og tjeneste i Heimevernet. Et bredt flertall i komiteen mener det er fullt ut mulig å ivareta Heimevernets egenart innenfor en felles lov. Men vi har to endringsforslag. Det første er prinsipielt sett viktig. Komiteen mener det fortsatt skal være slik at det er Stortinget som bestemmer HVs organisasjon og innpasning i Forsvaret. Den andre endringen er bare et tillegg slik at § 5 andre ledd endres til: «Heimevernet skal delta i territorielle operasjoner som en del av nasjonale fellesoperasjoner, og i vernet av heimtrakten.» Så til personelloven, som er en særlov til tjenestemannsloven for forsvarsansatte. Også her erstatter komiteen noen paragrafer og ledd med gjeldende lover, lovtekster og lovparagrafer. Det dreier seg bl.a. om forholdet mellom Stortinget og departementet, og hvilke avvik militært ansatte skal ha i tjenestemannsloven. Dette er prinsipielt sett veldig viktige punkter. Det kan være noe ulikt syn i merknadene her mellom et flertall og mindretallet, bestående av Høyre og Fremskrittspartiet, men når det kommer til lovtekstene, er vi kommet fram til enighet, noe jeg er veldig tilfreds med, og vil takke komiteen for at var mulig. Jeg tror det er veldig viktig at vi på akkurat disse områdene som regulerer både midlertidig tilsetting og andre ansettelsesvilkår, kan stå samlet i en slik sak. Flertallet er veldig, veldig bredt. Til slutt, når det gjelder frabeordring, viser komiteen i merknad til Innst. 383 L for 2012–2013. Den innstillingen mener vi fortsatt bør gjelde, og det er derfor vi legger inn merknader om det. Og så helt til slutt: Det kan være greit at også Forsvarsdepartementet leser Stortingets innstillinger og ikke bare de enkelte vedtakene.