Ketil Kjenseth (Venstre), 2014-12-08:
Venstre vil ha et helsevesen som gjør prioriteringer på en åpen, kunnskapsbasert og forutsigbar måte, og som tar i bruk teknologi for å kunne tilby stadig bedre og tryggere pasientbehandling. Venstre vil ha gode offentlig finansierte helsetjenester. God kvalitet på tjenestene er viktigere enn hvem som utfører dem. Venstre vil arbeide for at offentlige, ideelle og private helsetjenestemiljøer skal utfylle hverandre. Det har en egenverdi å kunne ta sine egne valg knyttet til helse og livsstil. Venstre er opptatt av å styrke pasient- og brukermedvirkningen. Fritt sjukehusvalg, brukerstyrt personlig assistanse og velferdsteknologi er eksempler på tilbud og ordninger som kan bidra til dette. Venstre vil flytte ansvaret for offentlige tjenester så nær borgeren som mulig. Vi mener det er viktig å styrke primærhelsetjenesten og gi et bredere og bedre helsetilbud i borgernes nærmiljø. Flere ressurser og økt kompetanse i primærhelsetjenesten vil etter Venstres mening redusere etterspørselen etter spesialisthelsetjenester og i mange tilfeller gi et kvalitativt bedre tilbud. En styrking av primærhelsetjenesten og bedre samhandling mellom sjukehus, sjukehjem og øvrig kommunehelsetjeneste vil kunne gi færre reinnleggelser i sjukehus, bedre rehabilitering og økt verdighet. Hverdagsrehabilitering og hjemmebasert rehabilitering gir den enkelte mulighet til å bo hjemme lenger og få behandling i kjente omgivelser. Venstre mener at helsestasjoner er den delen av helsetjenesten som er best egnet til å jobbe med forebygging for barn og unge. Vi er derfor glad for å ha fått til en ytterligere styrking av helsestasjoner i forliket med regjeringspartiene. Forebygging er viktig i alle livets faser. Helsestasjonene har en unik mulighet til å kunne gripe inn tidlig og forhindre negativ utvikling i kosthold, mosjon eller psykososiale forhold. Forebyggende helsearbeid er viktig for å utjevne sosiale helseforskjeller i Norge. Mye av det helsefremmende arbeidet gjøres i dag av frivillige og ideelle organisasjoner. For Venstre er det derfor viktig å støtte folkehelsefremmende aktivitet i regi av frivilligheten. For barn og unge spiller fritids- og idrettsorganisasjoner en viktig rolle med tanke på forebygging og etablering av gode helsevaner. Her er det viktig å sikre bredde og inkludering i tilbudet, slik at flere barn blir med. Vi må ikke glemme folkehelseperspektivet i barneidretten i iveren etter å skape enere. Venstre mener videre at det er særlig viktig å styrke innsatsen knyttet til de store folkehelseutfordringene. Her trenger vi både mer forskning og mer tverrfaglig samhandling for å løse utfordringene. Muskel- og skjelettlidelser påfører sammen med psykiske lidelser mange både fravær, følelse av utenforskap og frustrasjon over system. I tillegg dreier det seg om store helserelaterte trygdeytelser, opp mot 70 mrd. kr per år. Det er behov for mer kunnskap om muskel- og skjelettlidelser og økt kompetanse for å jobbe tverrfaglig, siden disse lidelsene rammer så store deler av befolkningen. I tillegg er det behov for både økt kapasitet og ny kompetanse. Jeg vil henlede oppmerksomheten på Danmark, hvor noen universiteter har lagd felles utdanningsløp for leger og kiropraktorer de første tre årene. En kiropraktorutdanning i Norge er det på tide å få på plass, men implementert i en vitenskapelig og medisinsk forskning. 10 mill. kr til økt forskning innen muskel- og skjelettlidelser og psykisk helse er en god start. Videre må vi styrke kommunenes helsetilbud innen psykisk helse, slik Venstre fikk gjennomslag for i Stortinget i vår, og vi ser fram til regjeringas utredning av en opptrapping for førstelinja innen psykiske helsetjenester, med fokus på kvalitet, forebygging og samhandling med spesialisthelsetjenesten og – som vi sa – med en særlig prioritering av barn og unge. Ved psykiske helseplager vil det være en ekstra belastning å miste tilknytningen til arbeidslivet. Og for den som faller ut, kan veien tilbake bli lang. Venstre er derfor opptatt av å få til en bedre samhandling mellom kommuner og mellom Nav og næringslivet med tanke på arbeidsrettede mestrings- og rehabiliteringstiltak. Jeg er glad for at vi i forliket med regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti bl.a. styrker lavterskeltilbudet ved fontenehusene for personer som har eller har hatt psykiske lidelser, slik at de kan oppleve mestring og gis mulighet til å prøve seg i ordinært arbeidsliv. Det er også viktig å få Nav til å ta i bruk fontenehusene som en ressurs og en arena for arbeidsrettet rehabilitering. Rus og psykiatri var prioriterte områder i regjeringas forslag til statsbudsjett, noe Venstre er glad for. Norge ligger helt i toppen blant de europeiske land når det gjelder overdosedødsfall. Vi trenger derfor nye grep i rusomsorgen og en faglig sterk politikk når det gjelder forebygging, behandling, skadereduksjon og ettervern. Venstre er svært glad for at vi nå får en styrking av ACT-teamene, som gir pasienter med alvorlig psykisk lidelse med tilleggsproblematikk som rusmisbruk og lavt funksjonsnivå, et helhetlig tjenestetilbud med de typer hjelp som trengs innen flere områder. Velferdsteknologi er tekniske hjelpemidler som styrker den enkeltes evne til å klare seg i hverdagen til tross for sjukdom eller nedsatt funksjon. Det finnes et stort potensial for nye løsninger som kan møte framtidas omsorgsbehov. Venstre mener at digitale løsninger kan bidra til bedre velferd, bl.a. ved å lette kronikernes og hjemmeboendes hverdag. Jeg er glad for at Venstre har fått gjennomslag for å etablere et stort nasjonalt forskningsprosjekt innen velferdsteknologi som er særlig rettet mot kronikere og hjemmeboende, og som vil kunne gjøre hverdagen enklere for svært mange. Vi skal skape pasientens helsetjeneste. Da er det også viktig å skape den tjenesten for barn. Barn som pårørende gjør mye viktig arbeid for å gi barn et språk for å forklare oss voksne hva de lider av, og hva de sliter med. I Sykehuset Innlandet pågår det et viktig arbeid i samarbeid med Barn som pårørende, Rusmisbrukernes Interesseorganisasjon og Høgskolen i Lillehammer – medieutdanningen der – for å bruke visuelle kanaler for å formidle og lære opp barn og la barn forstå hva som er utfordringer i familien og i omgivelsene. Det er et viktig arbeid som jeg er glad for at vi har funnet penger til, både i årets budsjett og for neste års budsjett, for å utvikle videre. Så er jeg også glad for at vi har funnet midler til å gjøre noen pilotprosjekter knyttet til helse- og velferdstilbudet for studenter. En av utfordringene her er at det tilbudet er ulikt finansiert rundt om i Norge. I hovedsak er det overlatt til studentene å bidra til det lokale velferds- og helsetilbudet, men kommunene har det lovpålagte ansvaret. I noen helseforetak bidrar helseforetaket med penger. Noen steder bidrar kommuner som har studiesteder. Men det vanlige er stort sett at verken helseforetak eller kommuner bidrar. Venstre tror at det ligger noe uforløst i studentenes egen involvering her, og at studentsamskipnadene kan være gode aktører for å drive et bredere helsetilbud til studentene. Så til sjukehus. Kapasitet er viktig. Flere har vært inne på det i foregående innlegg. Vi er nødt til å skape en bedre kapasitet og sikre nødvendig kvalitet. Som sagt er Venstre ikke så veldig opptatt av hvem som utfører jobben, det viktigste for oss er at det er kvalitet, og at det finnes en valgmulighet. Men strukturen er også en del av debatten, og også organiseringen. Venstre er bekymret for, som et resultat av den hovedstadsprosessen vi har sett, Oslo universitetssykehus’ utfordringer. Det er derfor viktig at vi fortsetter debatten om framtidig organisering, også når vi i løpet av neste år får en nasjonal helse- og sjukehusplan som skal se på særlig sjukehusstrukturen. Venstre ønsker ikke en storstilt sentralisering av sjukehus, for oss er det viktig at vi bruker midlene også til å investere i medisinsk-teknologisk utstyr og sikrer en desentralisert sjukehusstruktur. Med den demografien vi går inn i, med en aldrende befolkning som ikke er så mobil, er det viktig. Da er vi nødt til å sørge for at helsetjenestene kommer ut til befolkningen. Så skjer det også en naturlig spesialisering og utvikling innenfor kirurgi som gjør at det er naturlig å sentralisere noe planlagt kirurgi. Når det gjelder Oslo spesielt, har Venstres landsstyre nylig gått inn for at vi vil rive pasientbygget på Radiumhospitalet og bygge et nytt pasientbygg der, etablere et protonsenter der. Vi mener at det er en svært viktig jobb å gå i gang med, og at det er viktig at vi nå parkerer den storstilte Campus Oslo-utredningen som har pågått, at vi ikke sliter oss ut på å bruke mange midler på å planlegge en mastodont som det vil være umulig å realisere. Det er pasientens helsevesen vi skal skape, og vi ser i Oslo hvor vellykket de lokalsjukehusene vi har der, er – Diakonhjemmet og Lovisenberg. Vi trenger et nytt lokalsjukehus i Oslo.