Irene Johansen (Arbeiderpartiet), 2005-12-07:
Gode kommunikasjoner på kryss og tvers av landet vårt og over landegrenser er helt grunnleggende for å nå nasjonale mål knyttet til verdiskaping og velferd, næringsutvikling og regional utvikling. Det moderne samfunnet krever rask og pålitelig person- og godstransport og post-, IT- og teletjenester. Transportsystemet skal sikre god framkommelighet for alle grupper i samfunnet, samtidig som miljø og trafikksikkerhet skal ivaretas. Dette krever en variert satsing og en differensiert transport- og kommunikasjonspolitikk som kan løse de ulike utfordringene vi har i landet vårt. Flertallsregjeringen er i gang med å gjennomføre sin satsing i sitt tilleggsforslag til statsbudsjett. Her har Regjeringen funnet rom for å øke rammene til samferdsel med 462 mill. kr utover regjeringen Bondeviks forslag til samferdselsbudsjett. Dette viser en vilje til å ta folks hverdag på alvor og tilrettelegge for en positiv utvikling i hele landet. Flertallsregjeringen viderefører i hovedsak drifts-, vedlikeholds- og investeringsprosjektene på vei og jernbane som regjeringen Bondevik har lagt til grunn i sitt forslag. I tillegg er det også funnet rom for en økning som gir en langt bedre oppfølgingsgrad av NTP enn Bondevik-regjeringens forslag. Dette bør gi grunnlag for et bredt flertall for flertallsregjeringens forslag her i Stortinget i dag. Arbeiderpartiet skulle gjerne sett at oppfølgingsgraden for NTP var enda høyere, men med det utgangspunktet som lå der fra regjeringen Bondevik, er 462 mill. kr mer en offensiv satsing på samferdsel i 2006. Et viktig virkemiddel for å nå målsettingen om økt satsing på samferdsel i perioden er å få til en prosjektfinansieringsordning som bidrar til mer forutsigbare og sammenhengende utbyggingsprosjekter på vei og jernbane. Regjeringen Bondeviks politikk for konkurranseutsetting og privatisering av drifts- og vedlikeholdsoppgaver på jernbanen bærer mer preg av ideologisk overbevisning enn av innsikt i og forståelse for kravet til jernbanefaglig kompetanse for å utføre og ivareta disse oppgavene. Dens politikk på området viser også en manglende innsikt i at det ikke var et marked som stod klart til å overta disse oppgavene da Jernbaneverket ble pålagt omstillingen av Bondevik-regjeringen – tvert imot. Etter å ha gjennomført en omstilling og oppsigelse av 280 ansatte ble det klart at nedbemanningen hadde ført til at Jernbaneverket hadde mistet mye av sin kjernekompetanse på drift og vedlikehold – en kompetanse de egentlig hadde behov for også i det videre, for å kunne gjøre gode bestillinger i et eventuelt marked og følge opp og kontrollere bestillingen. Dette kunne blitt katastrofalt i forhold til krav til driftsstabilitet i togtrafikken og kravene til at sikkerheten på jernbanen blir ivaretatt. Jernbanedirektøren ropte imidlertid varsko, og omstillingen ble midlertidig stoppet. Dette viser at også regjeringen Bondevik forstod alvoret i situasjonen. Denne mislykkede omstillingen viser med all tydelighet at konkurranseutsetting og privatisering av offentlig sektor er gjennomføring av de borgerlige partienes ideologiske overbevisning, og ikke kun effektivisering og modernisering, som det hevdes. Jeg spør meg om det er noe av det samme vi ser konturene av i regjeringen Bondeviks omstilling av Avinor. Jeg er glad på vegne av alle brukere av jernbanen at flertallsregjeringen nå har stoppet konkurranseutsettingen av drifts- og vedlikeholdsoppgavene for godt, og i stedet fokusert på videreutvikling av resultat- og målstyring og effektivisering av Jernbaneverket. Når flertallsregjeringen sier den vil legge til rette for å ta hele landet i bruk, innebærer det også en satsing på å fjerne de digitale klasseskillene vi har i landet vårt og innføre en digital allemannsrett. Mange steder, også sentrale deler av Østlandet – for dem som tror at dette kun dreier seg om de dype daler og høye fjell – har ikke tilgang til såkalt bredbåndstilknytning. For å stimulere til en raskere utbyggingstakt, og for å bidra til utbygging der kommersielle aktører ikke satser, mener flertallsregjeringen at det offentlige må bidra økonomisk. I 2006 er det avsatt 3 mill. kr for å kartlegge status i forhold til bredbåndsutbyggingen i Norge. Målsettingen er at hele landet skal ha tilbud om tilknytning til høyhastighetsnett til lik pris innen utgangen av 2007. Utbygging av et framtidsdrettet høyhastighetsnett til hele landet legger godt til rette for regional utvikling og for å ivareta og utvikle lokalt næringsliv. Det er i denne sammenheng viktig også å peke på at det enkelte steder i landet skjer en parallell utbygging av nett som til dels konkurrerer med hverandre, og som er leverandøravhengige, mens det andre steder i landet ikke blir bygget ut raskt nok. Arbeiderpartiet mener det her er behov for i større grad enn hittil å se de forskjellige utbyggingene i sammenheng. I stedet for at det bygges ut parallelle nett i sentrale strøk, bør vi stimulere til utbygging av leverandøruavhengige høyhastighetsnett i hele landet og bruk av de eksisterende nett. Flertallsregjeringens budsjett gir en god start også på satsingen videre på transport og kommunikasjon.