trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-20:
Det har vært bred politisk enighet om at håndteringen av digitalt skapte arkiv er den største arkivutfordringen vi har. Omstillingsarbeidet i Arkivverket skal gjøre etaten bedre i stand til å løse de faglige utfordringene de står overfor. Arkivverkets tidligere styringsstruktur førte til utilsiktede geografiske forskjeller i oppgaveløsninger og tjenester. Det var parallell oppbygging av kompetansemiljø i flere statsarkiv, som ville være unødvendig sløsing med knappe midler. Med omstilling vil etaten lettere oppnå en enhetlig, landsomfattende oppgaveløsning og brukertjenester, basert på prinsippet om likebehandling. I Prop. 1 S for 2016–2017, på side 165, har jeg gitt følgende orientering om statsarkivenes funksjoner i den nye organiseringen: «Statsarkivene er Arkivverkets regionale arbeidssteder og depotinstitusjoner. Alle statsarkiv skal ivareta stedsavhengige depotfunksjoner, brukertjenester, stedlig formidling og regionalt samarbeid. I tillegg kan de enkelte statsarkiv bli tillagt stedsuavhengige funksjoner og spesialiserte oppgaver for hele etaten.» At statsarkivene skal ivareta stedsavhengige depotfunksjoner, er ikke til hinder for etablering av felles magasin eller depot for hele Arkivverket. I arkivmeldingen ble det konkludert med at utbygging av et sentraldepot for hele Arkivverket ville være den mest kostnadseffektive og samfunnsøkonomisk beste løsningen. Stortinget hadde ingen merknader til det. Stortinget har heller ikke senere hatt merknad til at arkivmateriale som i dag oppbevares i et magasin i ett statsarkiv, kan flyttes til et sentraldepot. Senterpartiets forslag om forbud mot digitalisering og senere destruering bekymrer meg veldig, særlig med tanke på løftene vi har gitt om etablering av nytt Tynset-arkiv. Det er arkivfaglig ukontroversielt å digitalisere papirdokumenter som er skapt etter 1990, bevare dokumentene i digital versjon og destruere originalversjonen. Vi snakker om helt andre behov for arkivkompetanse og helt andre behov for arealer hvis Senterpartiet får støtte til sitt forslag her i dag, og det betyr at det i hvert fall er umulig å følge opp vedtaket om å starte bygging på Tynset i sommer, som mange har forutsatt. Jeg forutsetter at alle forstår at Arkivverket selvsagt ikke skal destruere arkivmateriale som gjenstandsmessig har historisk verdi. Det er også et forslag her om en bred utredning av samfunnets arkivfunksjoner. Jeg vil bare understreke: Vi er nå i gang med å følge opp Stortingets anmodningsvedtak om å igangsette en revidering av arkivloven. En parallell utredning om samfunnets arkiver bør derfor ikke settes i gang nå.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-20:
Jeg vil berømme saksordføreren for et godt innlegg, og jeg vil svare på spørsmålet nå, slik at det ikke skal være noen tvil: I helsearkivforskriften § 27 er det fastsatt at pasientarkivmateriale som digitaliseres etter avlevering til Norsk helsearkiv, normalt skal kasseres. Det betyr at en sikrer at arkivmateriale som er avlevert Arkivverket, ikke kan destrueres etter digitalisering. Det som Senterpartiet foreslår som nytt forslag nr. 4, anser jeg å være det samme forslaget som jeg kommenterte tidligere, som vil kreve helt andre behov for arealer og helt andre behov for arkivkompetanse, og som vil være et helt annet arkiv på Tynset enn det Stortinget har forutsatt, og det vil klart få store følger for det som er planlagt igangsatt på Tynset allerede i sommer.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-20:
Nei, i utgangspunktet følger vi opp det vi har sagt, med tanke på depot av tidligere magasiner, og vi setter i gang – etter planene – med det Stortinget har forutsatt, på Tynset i sommer. Jeg kan forsikre representanten om at det er planen. Hvis man vil støtte forslaget fra Senterpartiet her i kveld, vil det få alvorlige konsekvenser for de planene som allerede er for igangsetting av bygging av arkiv på Tynset.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-20:
For kort tid siden hadde jeg gleden av å ha en samtale med flere som representerte de fagorganiserte og de ansatte, som fortalte meg at det er krevende med omstillingsprosesser, men nå var det absolutt på tide med en omstilling innenfor Arkivverket, som på alle andre områder i samfunnet. Så skal vi ha stor respekt for at det er krevende. Vi får også mange tilbakemeldinger. Det er mange som synes det er vanskelig, men som sier at dette er nødvendig. Så er det noen få røster som jeg vet Senterpartiet, bl.a., har veldig hyppig kontakt med, og som gjerne vil at ting skal være sånn som det har vært. Jeg vet også at det finnes folk som tviholder på å bevare det sånn som det har vært. Men for at vi skulle gjøre jobben vår med å ta vare på arkivene, ta vare på Norges historie, var vi nødt til å gjøre endringer. Det er krevende å stå i det, men jeg er helt sikker på at resultatet kommer til å bli veldig bra.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-20:
For å oppklare det: Nå vet ikke jeg hva Senterpartiet har tenkt fra de endret det opprinnelige forslaget sitt, til det de har lagt frem nå. Men i dag er det sånn, ifølge helsearkivforskriften, at pasientarkivmateriale som digitaliseres etter avlevering til helsearkivet, normalt skal kasseres. Det som det er historisk viktig å ta vare på, skal selvsagt ikke destrueres. Sånn er det i dag, og derfor vil jeg tro at når Senterpartiet fremmer et forslag, er det fordi det er et alternativ til dagens praksis. Men hvis det ikke er det, må nesten Senterpartiet klargjøre det, for jeg skjønner ikke bakgrunnen for at det skal fremmes et forslag i Stortinget som er likelydende med dagens praksis. Det opprinnelige forslaget til Senterpartiet var det tydelig at flere representanter her i salen var bekymret for ville utsette byggingen på Tynset. Det var også jeg. Derfor gjorde jeg det helt klart overfor Stortinget i mitt skriftlige svar at en endring i bevaring av den type arkiv ville medføre at både areal og arkivkompetansen som er planlagt i Tynset, skal endres. Men hvis Senterpartiet vil ha det sånn som det allerede er i dag, at historisk materiale skal man selvsagt ta vare på, men at alt annet som digitaliseres etter avlevering til helsearkivet, kan kasseres, er det ingen grunn til å bekymre seg.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-20:
Jeg tenkte nesten jeg skulle starte med å gi Bård Vegar Solhjell applaus, men det ville være litt feil å gjøre det. Det er en viktig sak som er til behandling i Stortinget i kveld, og jeg er glad for at Stortinget diskuterer hvordan vi kan gjøre frivilligheten bedre. Merverdiavgiftsordningen for frivillige organisasjoner er den største tilskuddsordningen til frivillig sektor over statsbudsjettet noensinne, og er i dag på 1,3 mrd. kr. Sist uke hadde vi innspillskonferanse med frivilligheten, oppstartsseminar til den nye frivillighetsmeldingen. Selv om det er store utfordringer for å gjøre frivilligheten enda bedre, er det veldig godt å høre at frivilligheten er glad for at vi i Norge har rause ordninger. Vi har myndigheter som legger til rette for at frivillig arbeid skal foregå i hele landet, hver eneste dag. Momskompensasjonsordningen er et sentralt virkemiddel i regjeringens frivillighetspolitikk. Det kommer den fortsatt til å være. Ordningen kommer hele frivilligheten til gode. Den er viktig for både små og store organisasjoner, og den bidrar til å stimulere til økt frivillighet. Det er nesten 23 000 lag og organisasjoner som får midler fra ordningen, og det frivilligheten uttrykker, er at de liker ordningen fordi den er enkel. Den er ubyråkratisk, det kreves ingen rapportering på bruken av midler, og dagens ordning er særlig tilpasset de små organisasjonene og lagene som ikke har administrative ressurser. De er spesielt glad for at ordningen er som den er. Det betyr at momskompensasjonsordningen bidrar til at organisasjonene kan prioritere aktivitet fremfor papirarbeid. Ikke minst er midlene også frie, og det betyr at midlene kan brukes fritt i den ikke-fortjenestebaserte delen av virksomheten, og det skal vi fortsatt ivareta. Evalueringen av momskompensasjonsordningen viser at den når ut til hele frivilligheten. I en så stor ordning som momskompensasjonsordningen er det likevel naturlig å ta jevnlige gjennomganger for å sikre at intensjonen med ordningen oppfylles. Det er det igangsatt arbeid på. I forbindelse med frivillighetsmeldingen vil vi nå også selvsagt gå gjennom alle ordninger og se på hvordan vi i enda større grad enn i dag kan legge til rette for at vi skal ha en frivillighet som fungerer godt, over hele landet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-20:
Representanten sier at vi har redusert bevilgningene. Det har vi ikke gjort. Vi har økt ordningen med 350 mill. kr i denne perioden. Det er mye penger. Derfor ser jeg nå samlet sett på 1,3 mrd. kr. Det er ett svar på at avkortingen er økt, og det er særlig fordi det nå er mange flere organisasjoner som mottar kompensasjon. Det må også Stortinget ta hensyn til hvis man ønsker å bredde ut ordningen slik at mange flere organisasjoner enn i dag mottar midler.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-20:
Jeg tror at det er mange ting vi kan gjøre for å styrke frivilligheten videre. Én ting er denne ordningen, som jeg mener er viktig, for den er enkel og ubyråkratisk, og den hjelper særlig de små organisasjonene. Når det kommer til bevilgningsspørsmål, må jeg selvfølgelig komme tilbake til det i statsbudsjettet. Jeg mener det er viktig å bevare denne ordningen, slik at organisasjonene får frie midler og selv er i stand til å prioritere hvordan de skal benytte midlene. Så er det også viktig at vi setter i gang med andre tiltak. Derfor er jeg veldig glad for at vi nå er i gang med frivillighetsmeldingen. Det er mange år siden det har blitt laget en frivillighetsmelding. Vi ser at det særlig er behov for å rekruttere unge og flere seniorer inn i frivilligheten og sørge for at frivilligheten over hele landet har gode muligheter til å bidra til fellesskapet.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-06-20:
Nå googlet jeg «regelstyrt momskompensasjonsordning» før jeg gikk i debatten i dag. Da så jeg fra flere landsmøter, og at det mens man har sittet i opposisjon er mange som har tatt til orde for at ordningen skal bli regelstyrt. Det jeg er opptatt av, er at vi faktisk sørger for at frivilligheten blir kompensert. Derfor er jeg veldig glad for at vi i denne perioden har økt ordningen med 350 mill. kr. Jeg er glad for at vi har fått til nærmest 100 pst. innvilgning av kompensasjonen. Jeg ser selvfølgelig at vi kan fylle på mye mer penger – det kan vi gjøre. Men det må vi komme tilbake til i statsbudsjettet. Det som er det aller viktigste, er å ha en frivillighetspolitikk som bygger opp under og gir en kraftfull mulighet for frivilligheten til å bidra til fellesskapet rundt omkring i hele landet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
På vegne av stortingsrepresentantene Jenny Klinge, Liv Signe Navarsete og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om å sette ned en totalberedskapskommisjon.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
Jeg har vanskelig for å tro at representanten Njåstad egentlig tror på det han selv sier. Han ser liksom flakkende ut, litt usikker – tar seg til ansiktet og er litt usikker på om han skal snakke om avgifter. Det skjønner jeg godt, for i løpet av de første fire årene økte Fremskrittspartiet avgiftene med nesten 4 mrd. kr fra de overtok regjeringsmakten. Når det kommer til den årlige budsjettrunden, dukker det opp nye avgiftsbomber hvert år. I år var den nye avgiftsbomben at vi skal øke avgiftene for norsk næringsmiddelindustri med 83 pst. Jeg hadde ikke i min villeste fantasi trodd at det var en Fremskrittsparti-statsråd, finansminister Siv Jensen, som skulle stå ansvarlig for en sånn type avgiftsøkning. Men hvis man i tillegg begynner å lese hva de gjør, ser man at alle de sjøfolkene som kjører Helge André Njåstad hjem, skal få 16 500 kr mindre i skattefradrag på grunn av at man fjerner hyretillegget. Hvorfor synes Fremskrittspartiet det er kjempesmart at sjøfolk som gjør en hederlig jobb, skal få 16 500 kr mindre i skattefradrag?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
For Senterpartiet er det avgjørende viktig at man kan ha tjenester nær der folk bor. Ofte i den politiske debatten kan det høres kjedelig ut å si at satsing på kommuneøkonomi er det viktigste tiltaket. Når alt kommer til alt, er det kommunene som tilbyr skole, som tilbyr sykehjem, og som gir litt ekstra penger til de lokale kulturtiltakene. Så et av de viktigste grepene vi gjør i budsjettet vårt, er knyttet til nettopp kommuneøkonomien, for det er så viktig for å ha de grunnleggende tjenestene nær der folk bor. Så må vi også ha en næringspolitikk som gjør at vi stimulerer til å få nye arbeidsplasser der det ofte er mindre privat kapital. Derfor har vi en så sterk satsing på regionale utviklingsmidler som vi har, og derfor har vi en så målrettet næringspolitikk som vi har på både fiskeri, skogbruk og jordbruk, og en gjennomtenkt avgiftspolitikk når det gjelder næringsmiddelindustrien. I 2017 er det for meg helt uforståelig at en samferdselsminister fra Fremskrittspartiet ikke har en tydeligere satsing på bredbånd. Skal vi ta hele landet i bruk, må hele landet også få mulighet til å bruke nye teknologiske løsninger. Men det virker det som om regjeringen har glemt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
Vi har et omfattende budsjettdokument på 148 sider. Jeg skjønner at det kan være vanskelig å lese alle sidene, og det er det man må gjøre hvis man skal se budsjettet totalt. Når det gjelder helse, har vi økt pengene til helse, men vi har gått inn med en mindre andel til ISF, innsatsstyrt finansiering, og mer til rammeoverføring. Hvis man ser på totaliteten, er det mer til sykehusene, men vi har en mindre markedsrettet finansering og mer trygghet på basisfinansiering for norske sykehus. Når det gjelder eldreomsorg, mener vi at det er klokere å gi de pengene som er satt av til statlige forsøk på eldreomsorgen, direkte til kommunene. Så vi har ikke kuttet, bare overført det til kommunene. Og det kommer i tillegg til de 2,4 mrd. kr, som er en satsing som gjør at man kan bygge sykehjem og bygge eldreomsorg. Det samme gjelder barnevernet. Så man har bare prioritert annerledes. Når det gjelder sykehussektoren, ønsker vi rett og slett mer basisfinansiering og mindre ISF-finansiering.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
Igjen: Man må lese hele vårt alternative budsjett, for det er som vanlig godt, det er gjennomtenkt og det er fullfinansiert. Noe av det viktigste vi gjør i vårt alternative budsjett, er bl.a. at vi øker avskrivningssatsene for dem som ønsker å investere i norsk næringsliv, for det gjør at man får mindre kapitalkostnader i en tidlig fase, når man investerer. Og så har vi forutsigbarhet i avgiftspolitikken. Alle vi som har drevet med privat næringsvirksomhet, vet at noe av det viktigste en gjør som politiker, er å skape forutsigbarhet. Derfor er den type avgiftshopp som Fremskrittspartiet nå igjen gjennomfører – på over 80 pst. for deler av norsk næringsmiddelindustri – fullstendig uansvarlig. Hvis en spør enhver næringslivsaktør om hva som er det verst tenkelige for vedkommende, er det nettopp store skifter i politikken. Vi ble med på et skatteforlik med Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti, Venstre og Arbeiderpartiet for to år siden, nettopp for å skape forutsigbarhet, men så kommer da Fremskrittspartiet og Høyre, med Erna Solberg og Siv Jensen i spissen, med den typen avgiftssjokk nå på slutten, som er et målrettet angrep på vår industri.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
Hvis en ser på vårt klimabudsjett, så er det mange store grep der. Det aller største grepet er et CO 2 -fond for næringstransport på 1 mrd. kr, nettopp for å klare å konvertere næringstransporten til mer miljøvennlig drivstoff. En ser det på fullskala CO 2 -rensing, der vi legger inn 340 mill. kr, nettopp for å bygge ut industri og næring og klima parallelt. En ser det på skogpolitikken, der vi legger inn 171 mill. kr til målrettede skogtiltak, som gjør at en kan få til mer bruk av tre, mer CO 2 -binding. Så har vi også en avgiftspolitikk som er veldig forutsigbar, for noe av utfordringen når det gjelder biogass, er å ha en infrastruktur som er godt nok utbygd i hele landet. Derfor mener vi at vi må ha et samspill med dem som selger LPG, skal vi klare å få faset inn biogass i den øvrige transportnæringen. Det er grunnen til at vi gjør dette, for vi er redd for at hvis en nå tar bort lønnsomheten, mister vi hele infrastrukturen, og da klarer vi ikke å fase inn biogassen. Så vi har målrettede, gode grep for å styrke næringen, styrke lønnsomheten i dette, og så er vi opptatt av å ha en infrastruktur som gjør at en kan selge biogass i hele landet.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
Norges største fastlandsindustri er næringsmiddelindustrien. Nesten 50 000 mennesker jobber i den industrien, og en har arbeidsplasser rundt omkring i hele landet, og det har vært en industri som har vært villig til å investere. Derfor synes jeg det var helt utrolig at Erna Solberg som statsminister kunne sette et godkjentstempel på et avgiftshopp på 2 mrd. kr – over natta – til denne industrien, at Erna Solberg, som ofte snakker om forutsigbarhet for norsk næringsliv, synes det er helt greit at Freia får  360 mill. kr mer i avgift på ett fabrikkanlegg, at Nidar får over 200 mill. kr i økt avgift på sine anlegg, og at Lerum – som Erna Solberg var og besøkte før valget og på en måte solte seg i glansen av investeringene – nå får en regning på over 16 mill. kr, til det ene anlegget. Er dette ansvarlig, og kan Erna Solberg forklare hvorfor det er klokt å føre denne typen avgiftspolitikk?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
Det er mye man skal høre i stortingssalen, f.eks. at Høyres parlamentariske leder er rørt over at tidenes høyeste avgiftsøkning – på 83 pst. – er gjennomført. Han burde vært flau, og han burde si: I all verden – hva er det Høyre bruker sine stemmer på når de skal øke avgiftene med 360 mill. kr bare til Freias anlegg? Jeg, som en gang var en ung og lovende Unge Høyre-leder, hadde aldri trodd at jeg skulle bruke min makt til å innføre 200 mill. kr mer i avgift på Nidars anlegg i Trondheim eller 16 mill. kr mer på Lerums anlegg i Sogndal. Dette er en fullstendig uansvarlig politikk, og det er Høyres ansvar. Det er flest stemmer fra Høyre til dette forslaget, deretter fra Fremskrittspartiet, og Senterpartiet har aldri fremmet det, uansett hvor mange ganger Helleland sier det. Hva er grunnen til at Høyre bruker sin makt til å gjennomføre en avgiftsøkning på 83 pst. på Vitaminbjørner, mens sjokoladekjeks får unntak?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
Hvis vi går tilbake i tid, hadde Senterpartiet og Kristelig Folkeparti et felles ønske om å styrke vilkårene for pendlerne i Norge. Det var en god sentrumssak, som vi også kjørte i sentrumsregjeringen. Nå har det av en eller annen grunn blitt sånn at når Kristelig Folkeparti er sammen med Høyre og Fremskrittspartiet, er det om å gjøre å straffe pendlerne mest mulig. Hvorfor synes Kristelig Folkeparti nå det er kjempefornuftig å stramme inn for pendlerne, og at en vanlig pendler har fått 8 400 kr mindre i fradrag i de fire årene Kristelig Folkeparti har støttet regjeringen? I budsjettforliket kom det nye, store skatteskjerpelser for pendlere og folk som må bo borte, bl.a. langtransportsjåfører. Nå kan man lese i media at det har blitt endret på, men det ligger ingen endring inne i finansinnstillingen, og det ligger ingen forslag på bordet. Hvor kommer den endringen? Finansieringen er lagt inn, man skal stramme inn for langtransportsjåfører, og det er det vi skal vedta i dag. Så kan representanten oppklare hvor det står?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
For Kristelig Folkepartis del er det dessverre litt for entydig, for bunnfradraget har blitt redusert med 8 400 kr, også justert med fradraget fra 1,50 kr til 1,55 kr per kilometer som en gjorde i fjor, men ikke i år. En har måttet ta inn igjen det i år. Mitt spørsmål gjelder den ordningen som går på hyretillegg og diett, som Kristelig Folkeparti og Venstre klarte å forhandle inn, at man nå skal stramme inn og skattlegge folk som får diett, hardere. Det har det vært sterke reaksjoner på. Blant annet har lastebilsjåførene vært ute og sagt at det kommer til å ramme dem og deres inntekt kraftfullt. Det har blitt sagt i media at dette skal likevel ikke gjennomføres. Hvorfor ligger det da ikke noe forslag til finansinnstillingen i dag? Det er jo i dag det skal vedtas. Er det riktig at det ikke skal gjennomføres en innskjerping i skatt for dem som må bo mye borte på grunn av jobb?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
Vi i Senterpartiet er glad i tradisjoner. Vi er også glad i tradisjoner før jul, men det er noen nye tradisjoner som har dukket opp de siste årene, som er veldig forunderlige. Det er bl.a.: Hvilken avgiftsbombe kommer i år? Det er alltid litt spennende, litt skremmende når budsjettforliket mellom de fire partiene skal komme fram: Hva dukker opp nå? I år var det at landets største fastlandsindustri skal tas. Den industrien som har investert mye, som har satset, næringsmiddelindustrien, skal tas. Det kommer en avgiftsøkning på 83 pst. over natta. Det er fullstendig uansvarlig. Det er forunderlig at ingen fra regjeringspartiene har hatt et innlegg om ordentlig industripolitikk i løpet av dagens debatt. Når vi ser at vi har vært gjennom en fase der oljeinvesteringene har gått fra i overkant av 230 mrd. kr til 150 mrd. kr, når vi har hatt en periode der kronekursen har vært rekordlav, der rentene har vært kjempelave, der vi har hatt overskudd av arbeidskraft, har vi ikke hatt en vekst i norske industriinvesteringer. Den nye veksten har kommet på bolig – den er på over 200 mrd. kr. Vi i Norge kan ikke bo oss til rikdom, vi må ha en verdiskaping, og i en reell verdiskaping må vi ha en industriutvikling. Det er derfor den er så skremmende, den avgiftspolitikken som Fremskrittspartiet og Høyre har stått i spissen for, at det bare kommer vilkårlige avgifter som rammer norsk industri og norsk verdiskaping. Jeg forstår egentlig godt at ingen fra Høyre eller Fremskrittspartiet har vært oppe og forsvart dette voldsomme avgiftsgrepet som de nå står i spissen for, for det er ikke mulig å forsvare. Det har ingen helseeffekt fordi den avgiften er så rart innrettet at den treffer helt vilkårlig. Men den har én effekt, og det er å flytte arbeidsplasser fra Norge til Sverige, det er å flytte verdiskaping fra Norge til Sverige, å flytte handel fra Norge til Sverige. Handelsnæringen sysselsetter over 300 000 folk. Kombinert med den 350-kronersgrensen som dagens regjering også har gjennomført, er det helt, fullstendig, uforståelig. Norge hadde trengt en regjering og et stortingsflertall som var opptatt av å skape verdier i Norge – verdiskaping og lange verdikjeder i landet vårt. Det trengs – ikke den typen kortsiktige budsjettforlik som dukker opp før jul, som rammer norsk verdiskaping, som rammer norske arbeidsplasser. Det kan man tillate seg hvis landet har veldig god råd, men fortsetter det på denne måten, sløser vi med ressursene. Så er det en annen tradisjon som har kommet hvert eneste år med dagens fire partier. Det er at pendlerne skal tas – de som er mye borte fra familien, skal tas. Det dukket jammen meg i budsjettforliket opp 465 mill. kr til som kunne tas fra dem som er mye borte fra familien. Hvorfor er det sånn at når Fremskrittspartiet og Høyre har fått makt, er det den gruppen i samfunnet, de som har størst belastning i arbeidslivet sitt, som skattlegges hardest? Hvorfor er det sånn at de som bor i brakke, er årets store skattetapere? Det er fordi vi har feil regjering med Fremskrittspartiet og Høyre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-12-04:
Det er forunderlig å høre på Helge André Njåstad, som har fått den tilliten å være Fremskrittspartiets fremste i finanskomiteen. Når han snakker om avgiftssjokket vi har opplevd nå, snakker han om litt godteri og snop. Jeg lurer på om Helge André Njåstad har hatt kontakt med NHO i det hele tatt, og hørt hva de mener om avgiftspolitikken som Fremskrittspartiet nå fører, om han har hatt kontakt med LO og lurt på hva de mener, om han har hatt kontakt med Orkla og lurt på hva de mener, eller med Freia – eller om han har tatt seg turen ned og møtt de folkene som faktisk blir berørt av politikken, som er bekymret for arbeidsplassen sin, om han har hatt møte med handelsnæringen, som ser at dette er et målrettet angrep på deres arbeidsplasser. For dette er ikke noe spill, det er alvor. Når vi har et flertall som kommer med den typen avgiftsøkninger – på over 83 pst. – over natta, setter det arbeidsplasser i fare. Så min oppfordring til Fremskrittspartiet og Njåstad er: Møt dem som er berørt av politikken, og vær litt mer ydmyke neste gang.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-12-04:
På vegne av stortingsrepresentantene Marit Arnstad, Audun Lysbakken, Trine Skei Grande, Knut Arild Hareide og meg selv ønsker jeg å framsette et forslag om valg av medlemmer til Nobelkomiteen. På vegne av de fem partiene ber jeg om at dette forslaget foreslås behandlet etter § 39 annet ledd bokstav c i Stortingets forretningsorden.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-12-04:
Ja, det er resultatene som teller og hva pengene går til. Jeg har lyst til å sette søkelyset på et tema, kompetanse, som vi alle er enige om betyr mye. Særlig ser vi nå betydningen av IKT-kompetanse, at vi utdanner unge mennesker som kan satse på det gjennom sitt yrkesliv – på å løse store, viktige oppgaver for landet vårt. Vi har de siste årene sett situasjonen i sykehusene når helseregionene ikke har hatt kompetanse og har måttet sette ut store oppdrag. Det å kjøpe tjenester fra utlandet kan være bra også i sykehusene, men det har også noe å gjøre med vår nasjonale beredskap og egentlig med vår kapasitet til å løse store oppgaver selv. Nå i helgen leste vi om situasjonen innenfor den digitale beredskapen. I DN sto det om hvordan Norges evne til å ivareta egen sikkerhet er alvorlig truet av mangel på spisskompetanse innenfor kryptologi. Her har regjeringen år etter år sviktet i å bevilge penger til nye studieplasser innenfor IKT, og nå ser vi konsekvensene. Olav Lysne omtaler mangelen som et «kjempeproblem» for norsk sikkerhet. Her er resultatene ikke levert, pengene har ikke kommet fram, de unge har ikke blitt utdannet. Hva tenker statsministeren å gjøre med det?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-12-04:
Nei, det viser ikke det. Vi tar tak i det store temaet «norsk infrastruktur» og satser på områder som regjeringen bevisst har underspilt i sitt forslag. Vi satser på kysten. Vi satser på havnene. Vi satser på bredbånd. Vi satser på områder som er viktige for å få hele Norge til å fungere. Samtidig er det stor aktivitet både på veier og på jernbane, men på disse områdene har regjeringen kuttet, ikke satset, og blitt hengende etter, og det retter vi opp.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-12-04:
Jeg tror Arbeiderpartiet har vært langt mer brutal i sin egen evaluering enn det representanten Simonsen nå sa. Det er helt åpenbart at vi har utfordringer når det gjelder politikk og det å nå velgerne med viktige budskap. Så det jobber vi med på bred front. Jeg tror at det å love mer velferd og mindre skatt over tid ikke er mulig. Det var mulig i forrige periode, for man kunne pøse på med oljepenger og dekke over. Det kommer ikke til å bli slik i årene som kommer. Det budskapet står fast. Så tenker jeg om skatt: så mye som nødvendig og så lite som mulig. Derfor har vi sagt inntil 15 mrd. kr. Vi viser i vårt budsjett at gjennom omprioriteringer og ved at noen av oss betaler noe mer, de med de høyeste formuene, får vi til kraftfulle satsinger på områdene arbeid, kompetanse, helse og omsorg og klima. Det er satsinger som er nødvendig for at forskjellene ikke skal øke, for at tilliten skal bevares, og for at vi løser noen av de store oppgavene vårt samfunn står overfor.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-12-04:
Det å bruke økonomiske midler som tvang, til å tvinge kommuner til å slå seg sammen mot deres vilje, er vi imot. Så må vi utvikle kommunefinansieringen vår slik at vi sikrer at våre kommuner, små eller store, kan løse de mange oppgavene de er tillagt. Det kan gjelde de aller største blant kommunene, som den byen vi nå er i, eller mindre kommuner. Så må vi også være i stand til å fange opp at størrelsen på kommunene endrer seg. Folk flytter, og vi må ha et kommunefinansieringssystem som kan ta høyde for at vi løser oppgavene på best mulig måte. Men det å sette kommunene i en tvangssituasjon for å slå seg sammen ved å endre finansieringsopplegget er ikke en klok måte å gå fram på.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-12-04:
Takk, selvtilliten er grei. Vi går gjennom en ransakelse etter valget. Det står egentlig ikke på selvtilliten, men den må kobles opp mot politisk klokskap. Vi var mot mange av de kuttene som ble gjennomført – ikke alle, men mange av dem. Vi bidro til en skattereform. I motsetning til SV gikk vi inn og fullførte en skattereform som vår regjering, der også SV satt, tok initiativet til, som gjør det bedre for bedriftene våre og samtidig ivaretar rettferdighet og bedre beskatningssystem når det gjelder eiendom og andre verdier. Så må vi konstatere at velgerne har valgt en regjering tilbake igjen til tross for de skattekuttene som øker forskjellene. Vi kommer til å fortsette å kjempe mot det, men det betyr ikke at vi samtidig kan si at alt som er foreslått, kan reverseres. Det er ikke bare gjennom skatt vi bekjemper økte forskjeller, men også i vårt skatteopplegg viser vi til at de med sterkest skuldre kan betale noe mer. Da får vi rom for store satsinger, men det er en lang rekke andre ting som trengs for å bekjempe forskjellene.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-12-04:
På vegne av Fremskrittspartiet vil jeg foreslå at forslaget som nå er fremsatt, ikke hastebehandles etter § 39 annet ledd bokstav c, men at det oversendes til presidentskapet for å behandles sammen med det forslaget som Fremskrittspartiet har fremmet tidligere, om å be presidentskapet ta initiativ til å utarbeide et regelverk, retningslinjer for hvem som er valgbare til de komiteer, utvalg og nemnder som Stortinget oppnevner.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-12-04:
Avgiftsøkninger kommer ikke folk flest til gode. Men det som er resultatet etter at vi kom i regjering i 2013, er nettopp at vi har klart å få til en reduksjon i skatter og avgifter på nesten 25 mrd. kr., deriblant en reduksjon i inntektsskatten på godt og vel 8 000 kr for vanlige familier med en gjennomsnittlig inntekt. Det er relativt mye penger. Samtidig er det også gjennomført en omlegging av bilavgiftene. Det betyr at nye, sikre og miljøvennlige biler har blitt vesentlig billigere, noe som igjen er en mulighet for flere til å ta det valget, og som bidrar til at vi fornyer bilparken og reduserer miljøbelastningen fra privatbilismen. Så i sum er jeg ganske stolt over det vi har gjennomført. Jeg ser at vi også har muligheten til å gjennomføre flere reduksjoner i skatter og avgifter fremover, men vi vet at så lenge vi sitter i mindretall, er vi helt avhengig av å etablere et flertall i Stortinget for hvert enkelt statsbudsjett. Da må vi ivareta helheten(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-12-04:
Jeg registrerer at representanten gir en veldig feilaktig historiebeskrivelse. Det er nemlig slik at Fremskrittspartiet har bidratt til at skatte- og avgiftstrykket i Norge er redusert med nesten 25 mrd. kr, hvis man tar med konsekvensene av det som ligger i budsjettavtalen for neste år. Noe av det første vi gjorde, var å fjerne arveavgiften. Vi har redusert bilavgiftene. Vi har altså levert tilbake til folk flest. Vi har ikke klart å fjerne bompengene fullstendig, vi har redusert bompengeandelen. Nå bygges det mer vei enn noensinne før. Men det er en realitet at det fortsatt er et stort flertall i Stortinget som ønsker bompengefinansierte veier i Norge. Fremskrittspartiet ønsker primært ikke det. Så lenge vi ikke får flertall for primærstandpunktet, må vi sørge for at vi gjør det som er mulig innenfor flertallets rammer, og det er nettopp å bidra til at det blir mindre bompenger, lavere bompengesatser, og at vi bygger mer vei, slik at bilistene får tilbake noe av det som de betaler inn til statskassen.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-12-04:
Nå ble jeg litt i tvil om jeg skulle svare på spørsmål om Forsvaret eller bompenger. Men siden påstandene går på at bompengene øker: Det er jo en konsekvens av at det bygges mye mer vei enn noensinne. Det er fortsatt slik at det er et flertall som ønsker at deler av veiutbyggingen skal finansieres av bompenger. Andelen går ned. Det betyr at det bygges mer vei per bompengekrone nå enn det gjorde i foregående periode – under de rød-grønne. Så har vi fått flertall for å redusere bompengetakstene ute i distriktene. Det er lagt inn 500 mill. kr i budsjettet som skal gå til å redusere bompengetakster etter hvert som bompengeselskapene slår seg sammen, får mer effektiv drift og får redusert administrasjonskostnadene. Da blir de også belønnet ved at de kan søke om midler til reduserte takster. Så vi har gjort mange grep for å redusere belastningen for bilistene, ikke minst det vi har gjort på andre bilrelaterte avgifter, som i løpet av perioden fra 2013 er redusert samlet, når man ser det i forhold til statens inntekter, med 9 mrd. kr.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-12-04:
La meg først si at jeg unner virkelig representanten Wilkinson en øl i uka. Det er bare hyggelig. Så er det mange påstander her, og det er de påstandene som gjentas kontinuerlig fra SV. For det første, en gang for alle: Vi har ikke fjernet barnetillegget for de uføre, bare så det er sagt. Vi har bedret forholdene for barnefamiliene. Vi har bygd ut en bedre barnehagedekning. Vi har skjermet dem med lave og middels inntekter når det gjelder å sette tak på hvor mye man skal betale for en barnehageplass, og vi har innført fleksibelt opptak. Alt er lagt til rette for barnefamiliene, som også har fått sin del av skattelettelsene i løpet av de årene som har gått siden 2013. Men det er nå engang sånn at det er helt naturlig at når man gjennomfører skattelettelser, er det de som betaler mest skatt i utgangspunktet, for vi har et progressivt skattesystem, som da også får de største skattelettelsene. Men det betyr ikke at alle, uavhengig av inntekt, får skattelette, og det har vært det viktigste å sikre for Fremskrittspartiet.
Trond Helleland (Høyre), 2017-12-04:
Som representantene hørte, er ikke Høyre en del av det representantforslaget, så da tenkte jeg det var greit å gi en stemmeforklaring. Høyre ønsker ikke å stemme for en hastebehandling av dette representantforslaget. Fremskrittspartiet har, som Limi viste til, allerede levert inn et forslag som vil ta for seg de problemstillingene som er knyttet til valg bl.a. til Nobelkomiteen. Det at dette skal hastebehandles, vil vi motsette oss, og stemmer imot at det blir behandlet etter § 39 annet ledd bokstav c.
Trond Helleland (Høyre), 2017-12-04:
Jeg har sett gjennom de siste budsjettdebattene og har registrert at Jonas Gahr Støre var svært bekymret over landets utvikling, men dette skulle velgerne rette opp ved valget i september. Velgerne ville det annerledes. Arbeiderpartiet er fortsatt i opposisjon, Høyre er i posisjon. Arbeiderpartiet ga ikke de svar velgerne ville ha. De brukte tiden i opposisjon på å kritisere og ikke utvikle egen politikk. Jeg synes vi nå er akkurat der vi var før valget. Det er den samme leksa om igjen. Et eksempel: Da vi var her i forbindelse med revidert, brukte Arbeiderpartiet veldig mye tid på Nasjonal transportplan. De hadde løftet fram 27 veiprosjekt som de skulle forsere, som skulle koste 7 mrd. kr. Det var et problem med det, for det kostet 50 mrd. kr å forsere dem. Hva er fasiten nå, etter dette store valgløftet? Jo, Arbeiderpartiet bevilger ikke mer til veier. De kutter i Nye Veier med 60 mill. kr, og de kutter 500 mill. kr i bompengereduksjon utenfor byene. Viser ikke dette at Arbeiderpartiet ikke har noen klar linje, at de gir valgløfter som de bryter to måneder etter valget?
Trond Helleland (Høyre), 2017-12-04:
Nei, det mest forutsigbare ville vært å ha en flertallsregjering, som hadde kunnet lagt fram et budsjett uten at Stortinget og – jeg holdt på å si – demokratiet hadde pirket borti det. Men det vi har gjort denne gangen, er å pålegge en avgift som jeg hadde oppfattet at det var ganske bred enighet om i Stortinget. Det er litt diskusjon om innretningen, men jeg la merke til at Arbeiderpartiet brukte omtrent det samme beløpet, kanskje litt mer, på å gjøre noe tilsvarende med momsen på sukkerholdige varer. Dette er en avgift som naturligvis ikke var et primærforslag fra regjeringen, men som jeg mener også kan bidra til bedre folkehelse, og som er noe jeg tror ville presset seg fram på et eller annet vis. Problemet som Tajik tar opp, er at når man har en mindretallsregjering, som Arbeiderpartiet hadde før de fikk åtte år med flertallsregjering, må man ha forhandlinger i Stortinget. Det kan bidra til at det kommer avgifter som ikke var varslet, og det er en uforutsigbarhet som vi må leve med i et demokratisk system.
Trond Helleland (Høyre), 2017-12-04:
Jeg blir nesten rørt når representanten Tajik framstår som den store forsvareren av norsk næringsliv og den som skal bidra til forutsigbarhet, når Arbeiderpartiet i valgkampen gikk ut med klare løfter om økning av skattene på 15 mrd. kr, som de riktignok ikke klarer å levere alt nå – heldigvis – men som stadig er ute etter å ta norsk næringsliv. Så er plutselig Arbeiderpartiet de som skal belære Høyre om hvordan man skal drive næringsvennlig politikk. NHO og de store organisasjonene er godt fornøyd med denne regjeringens politikk. Vi har – sammen med Arbeiderpartiet – satt ned selskapsskatten. Vi har tatt store grep for å få ned formuesskatten. Vi har lagt til rette for å skape bedre vilkår for næringslivet. Det går faktisk så det suser i norsk næringsliv nå. Vi har økning i sysselsettingen, arbeidsledigheten går ned. Vi har en god utvikling som gjør at norske eksportbedrifter gjør det bedre enn noen gang. Så jeg tror de er fornøyd med utviklingen i norsk politikk.
Trond Helleland (Høyre), 2017-12-04:
Jeg vet ikke om representanten Slagsvold Vedum blander sammen begrepene «rørt» og «røre», for det var mye rør i dette innlegget fra representanten. Jeg var rørt over Hadia Tajiks omsorg for norsk næringsliv. Jeg synes naturligvis ikke noe spesielt om at vi må øke sukkeravgiften så mye som representanten Slagsvold Vedum påpeker, men det er en del av et budsjettforlik, og vi kan leve godt med det, spesielt fordi vi vet at både Arbeiderpartiet, Senterpartiet og andre i denne salen har krevd at man skal sette opp avgiftene på usunn mat, deriblant sukker. Så dette er en tilpassing jeg tror vi kan ta. Jeg håper virkelig at vi kan få både pærebrus og ananasbrus framover, og jeg skal bidra til å øke omsetningen ved å kjøpe noen flasker av det, som Hadia Tajik var opptatt av.
Trond Helleland (Høyre), 2017-12-04:
Jeg vil egentlig si at denne regjeringen har vist gjennom fire år at vi har klart å styre dette på en god måte. Klimautslippene, både i kvotepliktig og i ikke-kvotepliktig sektor, går ned i Norge. Det er en helt annen utvikling enn den som var under åtte år med SV i regjering. Vi har en elbilpolitikk som er offensiv, vi har en klimapolitikk som er offensiv, vi har Parisavtalen. Vi kommer til å jobbe beinhardt for å få til dette. Og som jeg sa i mitt innlegg: Vi trenger en omstilling i dette landet, og da må alle bidra, også for å få til en grønnere vekst i årene framover. Det har vi lagt godt til rette for gjennom de omstillingspakkene vi har lagt opp til, både satsing på forskning og utvikling, fornybar energi, elbilpolitikk og andre ting. Så jeg mener vi er på god vei. Jeg tror SVs bekymringer – som alltid – overstiger det som er realiteten. Vi er på god vei, og vi bidrar til å få klimautslippene ned.
Trond Helleland (Høyre), 2017-12-04:
Jeg har lyst til å takke for en god debatt og takke de fire partiene som nok en gang har levert et forslag til statsbudsjett som vil bli vedtatt. Det er et par tradisjoner som har kommet i tillegg til dem som Senterpartiet nevnte i stad, og den ene tradisjonen, som begynner å bli fast her i huset, er at når regjeringspartiene går inn for noe – og i et forlik går inn for noe som Senterpartiet før har vært for – går Senterpartiet imot. Vi husker alle fjoråret, da det var en moderat økning i drivstoffavgiftene, og Senterpartiet var på banen mot. Dette hadde de altså gått inn for i hvert eneste statsbudsjett de tre årene før. Senterpartiet møter seg selv i døra gang etter gang – nå er det sukkeravgiften – og så spør de oss: Har dere vært i kontakt med NHO, har dere vært i kontakt med LO – har dere vært i kontakt med Orkla, sa Trygve, og da slapp jo katta ut av sekken. Orkla er viktig, men vi har vært i kontakt med NHO, som ville fjerne maskinskatten. Da sto Senterpartiet på barrikadene for å beholde den fordi norske kommuner var imot det. Senterpartiet er seg selv lik, og det er for så vidt greit, men de har altså ikke klart å vise noen konsekvent linje. De hopper fra det ene standpunktet til det andre for å plage regjeringen og plage flertallspartiene. Det må de få lov til å holde på med, det har jo gitt gode resultater så langt, men jeg tror de vil bli avslørt. En annen politisk nyhet i dag knytter seg til den siste runden vi hadde i Stortinget i vår, da vi hadde en lang runde om Nasjonal transportplan, der Arbeiderpartiet plutselig hadde blitt veipartiet. De skulle framskynde 27 veiprosjekter som kostet 50 mrd. kr, og det skulle de bruke 7 mrd. kr på. Og så går altså partileder Jonas Gahr Støre opp her i dag og sier: Nei, vi kunne ikke prioritere vei, vi måtte prioritere kollektivtransport i år. Ja, men hvis de skulle framskynde, måtte de ha begynt i år, de måtte begynt i neste års budsjett. Senterpartiet sier at de er et distriktsparti. Arbeiderpartiet gjør i hvert fall nå sitt beste for å motbevise det – de fjerner alle økninger til veiprosjekter i Distrikts-Norge og overfører det til storbyene. Det synes jeg er en ganske klar markering fra Arbeiderpartiet om at det elendige resultatet de fikk i Distrikts-Norge ved dette valget, har de tenkt å følge opp videre. Vi satser på utdanning. Vi har satset på, fullt utbygd, 4 000 nye IKT-studieplasser i dette budsjettet. Det ble etterlyst av Gahr Støre. Vi har satset på IKT. Vi satser på skattelettelser som gjør næringslivet mer konkurransedyktig. Dette gjør vi for å skape et bærekraftig velferdssamfunn, for å redusere forskjellene, for å gi folk et godt helsetilbud og for å gi dem et godt sykehustilbud. Denne regjeringen har sammen med sine samarbeidspartier nok en gang levert et godt budsjett. Opposisjonen går fremad i alle retninger og spriker.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-12-04:
Senterpartiet ser det som formålstjenlig å få denne saken behandlet før Stortingets valgkomité møtes. Fra vår side vektlegger vi at det ikke er snakk om noen ny regel, det er snakk om en sedvane som blir nedfelt skriftlig. Vi legger også vekt på at det ikke er noen særlige avgrensningsproblemer knyttet til dette spørsmålet. Det er riktig at det også foreligger en rekke andre forslag, som vil bli behandlet på et senere tidspunkt, men akkurat når det gjelder denne regelen, er det ingen avgrensningsproblemer. Har en takket ja til en plass på en stortingsvalgliste, blir en enten stortingsrepresentant eller vararepresentant. Derfor mener Senterpartiet at saken bør behandles etter § 39 andre ledd bokstav c, og jeg anbefaler Senterpartiets medlemmer å stemme i tråd med det.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-12-04:
Ja, både Senterpartiet og Arbeiderpartiet er opptatt av bredbåndsutbyggingen. Det er også helt naturlig, for alt pratet om digitalisering blir jo ikke virkelig hvis ikke også alle i landet får tilgang til den infrastrukturen som trengs for å få en virkelig digitalisering. Bredbånd er den infrastrukturen. Vi vet at det er nå vi har et vindu, det er i noen få år framover vi har et vindu til å sikre alle høyhastighets bredbånd. Der har Senterpartiet og Arbeiderpartiet lagt inn 500 mill. kr over flere år for å kunne oppnå det. Det vil for neste år tilsvare omtrent det som det er søkt om, for det er stor etterspørsel der ute, blant innbyggere og blant selskap, etter å få bygd ut bredbånd. Problemet er bare at regjeringen ikke er villig til å øke de midlene på en sånn måte at det hjelper.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-12-04:
Det er riktig at Senterpartiet har et helhetlig skatte- og avgiftsopplegg. Det er et skatte- og avgiftsopplegg der de som har mest, skal bidra mest. De som har minst, skal få mer i skattelette og også unngå veldig belemrende avgifter. Det er dette som er litt av problemet til Fremskrittspartiet: De har disse store ordene om hvor mye skattelette de er for, men en vet at når de har gitt skatteletten til dem som har mest fra før, tyter det ut et sted – og da tyter det ut gjennom økte avgifter. Over 6 mrd. kr har, i løpet av den perioden Fremskrittspartiet har sittet i regjering, kommet i form av økte avgifter. 2 mrd. kr på bare én næring skal i løpet av neste års budsjett legges på som rene avgifter. Det å øke avgiftene på den måten som Fremskrittspartiet nå foreslår, er ikke veldig solidarisk, er ikke veldig sosialt og er – i det tilfellet som vi står overfor når det gjelder sukkeravgiften – direkte næringsfiendtlig.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-12-04:
Vårt opplegg når det gjelder transportsektoren, synes vi er god distriktspolitikk. Jeg er egentlig litt overrasket over at representanten Rodum Agdestein får seg til å gå opp og framføre en slik replikk. Her står vi tross alt overfor en regjering som har skrinlagt Trøndelags viktigste kollektivsatsing gjennom årtier, nemlig elektrifiseringen av Trønder- og Meråkerbanen, et prosjekt som var ferdig, som var prioritert inn i de rød-grønnes Nasjonal transportplan i 2013, der byggingen skulle starte nå i høst, og der det er null kroner i budsjettet. En legger nå ned planleggingsorganisasjonen og sprer den for alle vinder. De får ikke inngått de kontraktene som gjelder videre planlegging. En har rett og slett begravd det viktigste transportpolitiske prosjektet en har i Trøndelag. Da synes jeg det blir litt merkelig å stå her og etterspørre Senterpartiets distriktspolitiske satsing på transportsiden.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2017-12-04:
Dette blir et viktig tema. Klimapolitikken blir på en måte viktig på to fronter. Det ene er å gjennomføre klimatiltak som faktisk har virkning. Senterpartiet er opptatt av at en skal ha en praktisk klimapolitikk, som ikke er full av symboler, men der en har tiltak som virker. Derfor har vi i vårt alternative budsjett prioritert CCS-prosjektene – karbonfangst- og lagringsprosjektene – som nå er helt i spranget og burde gjennomføres. Vi har også prioritert CO 2 -fond for særlig tungtransporten. I tillegg til det er jeg enig i at også det som kan være både tilpassing og forebygging, er veldig viktig. Bevilgninger knyttet til flom og skred er helt avgjørende i årene framover, og det synes også Senterpartiet er viktig å prioritere.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-04:
I den situasjonen Stortinget har havnet, mener vi det er ryddig at vi får en behandling av hvilke prinsipper som skal legges til grunn. Det forslaget som er fremmet, omhandler ganske enkelt å få vedtatt det som har vært sedvane og vanlig praksis i Stortinget. Derfor mener vi det er naturlig og uproblematisk å behandle det i tråd med § 39 c, slik presidenten har redegjort for, og jeg vil be SVs gruppe om å støtte det.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2017-12-04:
Hvis regjeringen fortsetter å la forskjellene øke i dag, får vi et kaldere samfunn i morgen. Denne regjeringen har rigget skattesystemet for den økonomiske eliten, systematisk skrudd ned eller fjernet skatt på det som de som har mest i det norske samfunnet, henter inntektene sine fra. SV har lagt fram en skattepolitikk som går i stikk motsatt retning; den er for de mange, ikke for de få. Det vil bety at den typiske lønnstaker med en inntekt under 600 000 kr sitter igjen med betydelig mer enn med regjeringens opplegg. Regjeringens skattepolitikk er for de få, ikke for de mange. En verftsarbeider som mister jobben, har fått økt skatt på sluttvederlaget sitt, mens aksjemillionærene nå altså er den gruppen som tilgodeses i dette budsjettforslaget. Hvorfor er Høyre, som påstår at de opptatt av skatteletter, så mye dårligere på skatteletter til vanlige folk enn SV?