Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-06:
Lovendringene som ligger i denne proposisjonen, har bakgrunn i et anmodningsvedtak om samordning av lønnstrekk, som hele komiteen stod bak i forbindelse med behandlinga i Innst. O. nr. 90 for 2003-2004 om organiseringa av den sivile rettspleie på grunnplanet. Formålet med en slik samordning av lønnstrekk skulle være å beskytte skyldner mot urimelige lønnstrekk. Ved å samordne de ulike lønnstrekk vil man unngå at en skyldner trekkes fra ulike kreditorer og ender opp med en lønnsutbetaling det er umulig å klare seg på.å redusere arbeidsgivers arbeid med å administrere lønnstrekkene. For mange arbeidsgivere medfører det et stort ekstraarbeid å skulle forholde seg til krav om trekk fra ulike instanser hver måned. Ett samlet krav vil gjøre denne jobben mye mindre krevende.å bidra til forbedring av kredittopplysninger. En samordnende instans som sitter på opplysninger om all gjeld en person har, vil gjøre det enklere å foreta en kredittsjekk. Dette vil gjøre det enklere for kredittinstitusjoner å oppdage det dersom en person som allerede har store økonomiske problemer, forsøker å pådra seg enda større gjeld. Dette er alle svært gode formål. Problemet er hvordan de praktisk foreslås løst. I forbindelse med proposisjonen der anmodningsvedtaket kom, ble det bemerket at det er et problem at den alminnelige namsmannen og de forskjellige særnamsmennene i liten grad samordner de lønnstrekkene de foretar. Forslaget som vi behandler i dag, legger opp til at en av disse særnamsmennene skal koordinere de ulike lønnstrekkene. Dette er uheldig på både prinsipielt og praktisk grunnlag. Statens innkrevingssentral har status som særnamsmann og står for flere ulike lønnstrekk. Statens innkrevingssentral har som oppgave å drive tvangsinnkreving av statlige krav. Dermed har de en betydelig egeninteresse når de skal samordne krav fra ulike namsmenn. Dette mener vi er prinsipielt betenkelig. Det praktiske problemet med den foreslåtte ordninga innebærer at innrapportering fra de ulike namsmennene først gjøres til Statens innkrevingssentral. Deretter sender Statens innkrevingssentral deler av informasjonen videre til Løsøreregisteret i Brønnøysund. Innsyn i og informasjonsgiving fra disse innrapporterte data skal dels gjøres fra Statens innkrevingssentral og dels fra Løsøreregisteret i Brønnøysund. Denne ordninga, med doble kommunikasjonskanaler, vil medføre økt byråkrati og ressursbruk for brukerne og vil også medføre økt risiko for at det skal oppstå misforståelser og feil. Det vil også kunne oppstå uklarhet om ansvar. Resultatet av denne ordninga er at det har blitt to koordinerende instanser, ikke én, som Stortinget bad om. Det skal heller ikke glemmes at Statens innkrevingssentral har dårlig omdømme på tre viktige områder: kommunikasjon med skyldner, klagesaksbehandling og rettslig kompetanse. I innstillinga der anmodningsvedtaket kom, ble det pekt på tre problemer med dagens ordning for lønnstrekk: for det første at namsmennene i tilstrekkelig grad ikke koordinerer de trekk de beslutter, for det andre at arbeidsgiverne pålegges for store administrative byrder, og for det tredje at arbeidsgiverne i for stor grad får kjennskap til de ansattes private affærer. Av disse tre momentene er det egentlig bare det siste som er oppfylt ved det foreliggende forslaget fra Regjeringa. Forslaget som ligger til behandling i dag, oppfyller dermed ikke anmodningsvedtaket fra Stortinget, og SV kan derfor ikke støtte dette. Det gjør heller ikke Fremskrittspartiet. På høringa som var på Stortinget den 11. mai i år, fem år etter departementets egen høring i saken, kom det fram massiv kritikk av forslaget. Det var så å si en unison oppfordring fra høringsinstansene om å sende proposisjonen tilbake. Høringsinstansene mente at Løsøreregisteret ville være den korrekte, uavhengige samordningsinstansen. SV har tatt dette klare rådet til etterretning og fremmer derfor to forslag i samarbeid med Fremskrittspartiet. Det første forslaget er: «Ot.prp. nr. 66(2004-2005) (2004-2005) Det andre forslaget vårt er: «Stortinget ber Regjeringen fremme en ny proposisjon i løpet av 2005 om en reell samordning av lønnstrekk. Det bes spesielt om at man vurderer om dette kan foretas av og registreres hos den lokale namsmann. Det bes videre om forslag til en ordning hvor arbeidsgiver får ett samlet lønnstrekk å forholde seg til.» Vi er lei oss for at vi ikke fikk med oss Arbeiderpartiet på disse forslagene, slik at vi hadde fått flertall i Stortinget for å sende denne saken tilbake. Jeg tror det var nære på, men det glapp. Jeg fremmer herved forslagene som SV har sammen med Fremskrittspartiet, og må bare ta til etterretning at vi dessverre ikke får flertall for dem.