Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-02-15:
Reguleringsmyndigheten for energi, RME, fastsetter årlige inntektsrammer som bestemmer hvor mye nettselskapene kan hente inn gjennom nettleien. I tillegg til at nettleien skal dekke kostnadene ved drift og avskrivning av nettet, skal den gi en rimelig avkastning på investert kapital, gitt effektiv drift, utnyttelse og utvikling av nettet. Størrelsen på nettselskapenes inntektsramme bestemmes av flere forhold – referanserenten er ett av dem. Referanserenten skal gjenspeile eiernes økonomiske risiko. Et riktig nivå på referanserenten er avgjørende for å sikre at nødvendige investeringer blir gjennomført. En endring av metoden som fastsetter nivået på referanserenten, forutsetter at det foreligger et faglig grunnlag for å endre renten. Jeg kan verken se at det foreligger noe faglig grunnlag for at RME skal endre referanserenten eller redusere nettselskapenes inntektsrammer på generelt grunnlag. RME arbeider kontinuerlig med å utvikle den økonomiske reguleringen, herunder å finne riktig nivå for referanserenten. Energiloven gir ikke departementet adgang til å instruere den uavhengige reguleringsmyndigheten for energi om vedtak om inntektsrammer. Når det gjelder eiers adgang til å ta utbytte i nettselskapene, vil jeg understreke at hvor mye utbytte eierne tar, ikke har betydning for nettselskapenes inntektsrammer og dermed heller ikke for nettleien. Det som er avgjørende for nivået på nettleien, er hvor mye selskapet investerer, hvor mye det bruker på drift og vedlikehold, og hvor effektivt selskapet utfører disse oppgavene. Vi er inne i en tid da energisystemene våre er i omstilling og klimagassutslippene reduseres. Velfungerende strømnett er helt avgjørende i denne innsatsen. Regjeringen vil sørge for at staten tar et ansvar for å få på plass infrastruktur der den trengs, og når den trengs, herunder at kapasiteten i strømnettet forsterkes i hele landet, og at konsesjonsbehandlingstiden kortes ned. Strømnettet vårt finansieres av dem som bruker det, både de som bruker strøm, og de som produserer og leverer strøm inn på nettet. Dette dekker kostnadene når strømnettet bygges ut, driftes og vedlikeholdes. Vi er ikke bare inne i en ekstraordinær situasjon med høye strømpriser nå; vi er også inne i en periode som vil vare lenger, der stadig mer av samfunnet vårt elektrifiseres. Da må vi bruke det strømnettet vi allerede har, på best mulig måte. Da unngår vi unødige kostnader, som belastes vanlige folk og bedrifter, og vi unngår nettutbygginger som kan være kontroversielle og konfliktfylte. Formålet med effektbaserte tariffer er derfor å gi insentiver til å jevne ut strømforbruket, slik at kapasiteten i strømnettet utnyttes bedre. Effektbaserte tariffer skal også gi en mer rettferdig fordeling av nettkostnadene mellom kundene. Nettselskapenes totale inntekt vil ikke bli endret av dette. I tråd med enigheten mellom regjeringspartiene og SV på Stortinget har departementet vedtatt utsatt ikrafttredelse av forskriftsendringen om effektbaserte tariffer. Ikrafttredelsen er satt til 1. juli 2022. Som flertallet i komiteen også peker på, er det viktig at nettselskapene gir kundene god informasjon, og jeg vil følge dette opp med nettselskapene.