trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kåre Fostervold (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Jeg registrerer at statsråden sår tvil om mitt engasjement for landbruket. Det får stå for hans regning, selv om Fremskrittspartiet har en annen innretning på landbrukspolitikken, som går på at man i større grad kan produsere det man vil, og bruke det man eier, for å oppnå et bærekraftig livsgrunnlag. Men så er det noen andre forhold da når det gjelder Regjeringens og landbruksministerens politikk, for den iboende troen på at ungdom i dag, som har vokst opp i en helt annen verden enn dem som driver gårdene nå, liker å stå med lua i hånda og vente på tilskudd, og at det skal være attraktivt for å tiltrekke seg ungdom til landbruksnæringa, den tror jeg er aldeles feil. Når vi snakker om hvordan man skal få ungdom inn i landbruket, har jeg en annen sak, der det gjelder tilskudd til eldre, altså hvis man går i den motsatte enden: 67-åringer får redusert tilskudd, 70-åringer får enda mer redusert tilskudd. Er dette et virkemiddel som statsråden er fornøyd med?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Jeg har følgende spørsmål til fiskeri- og kystministeren: «I en fersk rapport fra russiske veterinærmyndigheter kritiseres forholdene ved en rekke norske fiskeribedrifter. Ifølge Mattilsynet er det brudd på norske og russiske regler av ulik alvorlighetsgrad. Det har lenge vært strid om hvilke norske fiskerivirksomheter som skal få lov å eksportere fisk til Russland. Hva vil statsråden gjøre for å forbedre hygienekvaliteten ved norske fiskeribedrifter, og vil statsråden sørge for at norske fiskeribedrifter får mer forutsigbare forhold når det gjelder eksport til Russland?»
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg synes det var mye bra og positivt i det svaret som statsråden kom med, og mitt inntrykk er at Regjeringen har satt et nødvendig fokus på dette med matsikkerhet og de krav man har i forbindelse med EØS-avtalen. Det har også kommet en rapport fra ESA som har rettet kritikk mot den jobben Mattilsynet har gjort. Det var vel i fjor høst. Som statsråden var inne på, er det russiske markedet et av de viktigste markedene for eksport av norsk fisk. Det jeg tror næringen opplever, og det man kan danne seg et inntrykk av ut fra det mediebildet som til enhver tid råder når det gjelder eksport til Russland, er at Russland er en krevende partner og har strenge krav til dem som skal eksportere til Russland. Da er spørsmålet: Blir de kravene Russland har, endret underveis, eller ligger de fast når det gjelder import?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-02-06:
Jeg takker statsråden igjen for svaret. Slik som situasjonen er nå, er det de russiske veterinærmyndigheter og Mattilsynet som på en måte legger premissene for dem som skal få lov til å eksportere til Russland, gjennom den kontrollen de gjør. Det vi i Fremskrittspartiet har etterlyst noen ganger både når det gjelder laks og innenfor pelagisk sektor og muligheten for å eksportere til Russland, er et sterkere engasjement fra Regjeringen og fra statsråden i en dialog med russiske myndigheter på statsrådsnivå - rett og slett for å sikre mer forutsigbarhet for fiskerinæringen. Jeg kunne tenke meg å utfordre statsråden på om det vil være grunnlag for å ha en kontakt på statsrådsnivå med russiske myndigheter for å få et mer overordnet bilde og et fastere regelverk når det gjelder eksport til Russland.
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2008-04-22:
Fremskrittspartiet har i Stortinget fremmet et omfattende forslag, med mer enn 30 tiltak, for å ta tak i utfordringen knyttet til bl.a. utslipp av CO2. Det viser at vi tar denne utfordringen særlig på alvor. Vi oppmuntrer også, sier vi helt klart, til mer forskning på dette temaet, både når det gjelder forebygging, og når det gjelder om det er mulig å bekjempe klimatrusselen. Vi må ikke sette oss ned og være fornøyd med noe av det vi foretar oss. Så vi er åpne for å diskutere. Men det vi registrerer, er at enkelte liksom er helt ferdig med debatten: Klimaspørsmålet er opp- og avgjort, og dette er oppskriften på hvordan vi skal løse det. Vi møter denne utfordringen med et åpent sinn. Men jeg vil si at med de mer enn 30 tiltakene som vi har foreslått i denne sal, viser vi at vi overhodet ikke har avvist at denne trusselen er alvorlig. Tvert imot, vi føler at vi har tatt den virkelig på alvor.
Morten Høglund (Fremskrittspartiet), 2008-04-22:
Er representanten Høybråten enig med meg i at hadde de praktiske resultater av bistanden vært slik vi hadde forventet, hadde det vært enda mer å glede seg over?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2008-04-22:
FNs klimapanel anslår at klima- og miljøendringene vil kunne føre til 150 millioner nye flyktninger innen 2050. Klimaendringene er også en av de tre store risikofaktorene som vi står overfor, som kommer til å skape flere og større humanitære katastrofer, som man også i meldingen legger ekstra vekt på. Erkjenner Fremskrittspartiet at klimatrusselen vil føre til slike alvorlige katastrofer? Er Fremskrittspartiet enig i at vi er nødt til å være føre var, ved å gjøre alt det vi kan, ikke bare for å tilpasse oss de endringene som vi vet kommer, men også for å bremse ytterligere klimaendringene ved å kutte i CO2-utslipp, slik at vi, med den kunnskapen som vi har til rådighet, kan si at vi gjorde i hvert fall det vi kunne for å forhindre ytterligere humanitære katastrofer i framtiden?
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-22:
Eg skal heller ikkje bidra til å forlengje debatten, men berre ordne ein god overgang til neste sak. Vi skal opp til amtmannen i Romsdalen igjen. Det han sa, var at endeleg skjer det noko her. Han syntest det var kjedeleg. Han fekk det som mange av oss som har jobba med bistand, naudhjelp og katastrofar, har opplevd, eit kick. Eg synest at vi i dagens debatt har teke eit endeleg oppgjer med det at naudhjelp skal setjast framfor langsiktig planlegging og førebygging. Og ikkje minst med ein utanriksminister til stades som har jobba i Raudekrossen, er eg fullstendig overbevist om at vi no har fått den rette balansen. Dette er ikkje for å snakke stygt om naudhjelpa, men no set vi dette i den rette samanhengen. Og i høve til amtmann Kielland har det teke litt over 100 år. Eg synest det er litt godt å kunne feire det. Vi veit òg at Nobelkomiteen gjev fredsprisen til treplanting og til mikrokreditt. Dette stadfestar endå meir at dette heng i hop med anna politikkutvikling. Ressursane må sjølvsagt på plass. Så veit vi at i kvart einaste fylke er det fylkesmannen, Raudekrossen, Folkehjelpa og kommunane som organiserer dette arbeidet. Og i det organisasjonsarbeidet kan det komme mykje god politikkutvikling rundt omkring i landet. Kanskje er det viktigaste bidraget vårt å bidra til den politiseringa av både konfliktar og katastrofar, og så må vi sjølvsagt stille opp med dei pengane som skal til.
Bjørn Jacobsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-04-22:
Dette er ein gledens dag for Nordmøre. Det var det beste vi kunne få til. Vi veit alle her i salen at vi ikkje kan byggje vegar for TV-milliardar. Det er heilt umogeleg å få det til. Så ligg det mykje positivt frå statsråden og frå komiteen her om dette med rabattsystem. Kan vi byggje vidare på det som er bra her? Kan vi bruke fantasien endå meir når det gjeld det å premiere at det f.eks. er flest moglege passasjerar i bilane? Kan ein tenkje seg at ein dag kan ein kanskje faktisk få frådrag for kvar passasjer? I dag blir det jo påplussing og dyrare jo fleire passasjerar ein har i bilen! I fylket vårt, som er det største ferjefylket i landet, har vi hatt prosjekt der det har vore gratis for passasjerar. Dette har vore vellykka. Dette har folk likt. Dette har gjort at ein har fått opp kameratkjøring osv. Det ligg massevis av miljøperspektiv i dette. Det statsråden seier om vurdering av rabattar, lover veldig godt, så det håper eg at ho følgjer opp på ein god måte. Framstegspartiet har eit poeng når det gjeld dette med folkerøysting, for folkerøysting er den yttarste forma for godt folkestyre. Men om eg blir spurd når eg kjem til Nordmøre, når eg kjem til Krifast, om eg vil reise gratis, kjem eg sjølvsagt til å seie ja. Det er ikkje alt som eignar seg like godt til å ha ei folkerøysting om, men dei kan ha eit poeng når det gjeld det å skaffe seg lokal legitimitet for det vi gjer. Vi må for så vidt vere meir oppfinnsame når det gjeld å få dette på plass, men folkerøysting vil ikkje vere noka god løysing, etter mitt skjønn, for det blir eit for enkelt spørsmål. Det er ingen tvil om at folk på Bergsøya slit med denne avgjerda. Eg vil håpe at dei ordningane som kjem, med auka rabattar o.l., også kjem dei til gode, for det er ingen tvil om at dei blir sterkast ramma av dette.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-04-22:
Selvsagt er det, som representanten Høglund aldri lar en sjanse gå fra seg til å minne om, eksempler på bistandsprosjekter som ikke er vellykket. Men i stedet for å lete med lupe etter alle eksemplene på hva som ikke har lyktes, synes jeg at Fremskrittspartiet burde endre fokus og løfte fram det vi får til - og det er det sannelig mange eksempler på både i norsk bistand og internasjonal bistand generelt - og så bruke det til å forsterke det gode, få til mer av det som faktisk lykkes, slik at de menneskene vi snakker om, som er avhengig av at det lykkes, faktisk får en bedre hverdag og overlever.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-04-22:
Det kunne være fristende å spørre videre om statsrådens merkelige syn på folkeavstemning som en utvanning av lokaldemokratiet, men jeg skal la det være og heller spørre om rimelighetsbetraktninger. Jeg går jo ut fra at departementet og ikke minst fagstatsråden foretar noen rimelighetsbetraktninger uavhengig av hva man på lokalt og fylkeskommunalt nivå har gått inn for. I denne saken er det tre rimelighetsbetraktninger som jeg ber statsråden kommentere. Det ene er bompengeperiodens lengde. En driver altså med innkreving i over 26 år. Er det rimelig at trafikantene skal betale så lenge for statens jobb? Er det rimelig å utvide eksisterende bompengeordninger med nye prosjekter? Det er ikke første gang det gjøres, men det gjøres nå igjen i denne saken. Er det rimelig? Og er det rimelige forhold knyttet til nytteverdien i denne saken? Det gjelder spesielt rv. 70, hvor 20 pst. av dem som betaler, vil ha nytte, mens 50 pst. av dem som bruker ny parsell, faktisk vil bruke veien uten å betale.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2008-04-22:
Statsråden avsluttet med det representanten Halleraker fra Høyre startet sitt innlegg med, nemlig det retoriske spørsmålet om hva som ville skjedd hvis man ikke gikk inn for de bompengene som alle de andre partiene her går inn for, og som Fremskrittspartiet går imot. Selvfølgelig ville vi fått veiutbygging da også. Med Fremskrittspartiets politikk ville vi faktisk fått langt mer veiutbygging i Norge. Det er jo nettopp her en av de store skillelinjene mellom Fremskrittspartiets politikk og bruk av finansielle virkemidler på den ene siden og på den andre siden de andre partienes vegring når det gjelder å bruke disse virkemidlene, går. Selvfølgelig kan vi bygge veier i Norge uten å finansiere dem med bompenger, uten å utvide eksisterende bompengeprosjekter, uten å gjøre det på en så dyr måte. Da kommer jeg til det andre poenget til representanten Halleraker fra Høyre, som brukte en god del av innlegget sitt til å kommentere Fremskrittspartiets forslag og politikk og ikke Høyres støtte til bompengebruken og bompengefinansierte prosjekter. Det er og blir en dyr finansieringsmåte. Det er og blir urimelig at innbyggerne i dette landet, i ulike regioner og i ulike områder, skal drive kronerulling for en søkkrik stat. Staten har penger i bøtter og spann, og etter vårt syn er det kun snakk om politisk vilje til å bruke de budsjettmessige innretningene og de finansielle verktøyene som fins, om man vil. Veibygging er investering. Det å bruke penger på veiprosjekter og veibygging er å investere. En god vei varer i 50 år, minst. Vi må behandle investeringsprosjekter i infrastruktur og transportsystemer på en helt annen måte enn den vi behandler årlige utgifter i det årlige statsbudsjettet på. Fremskrittspartiet er foreløpig alene om å bruke andre finansielle virkemidler. De fins: Det går an å avsette penger til infrastrukturfond, det går an å gi statlige lån til veiselskaper som vil bygge veier, og det går an å dekke utgiftene til forskuttering for dem som får statlige lån. Jeg kan gjøre listen lengre. Prosjektfinansiering er også et godt virkemiddel hvis man ønsker å bygge nye veier og bedre veier i Norge uten å utvide eksisterende bompengeprosjekter, uten å gjøre det på en så dyr måte for alle trafikanter som det bompengefinansiering medfører.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-04-22:
Fremskrittspartiets Arne Sortevik brukte mye tid på å fortelle oss at det har vært 16 år, faktisk 22 år, med innkreving av bompenger på Krifast. Ja, hvor mange år ville det tatt hvis man ikke hadde gjort dette til et bompengeprosjekt og fått realisert Krifast-prosjektet? Da ville vi hatt en evig bompengebetaling i form av ferjebetaling. Jeg skjønner at dette er en erkjennelse som også Fremskrittspartiet er i ferd med å oppdage, så det skal bli spennende å følge det i fortsettelsen. Et annet argument som Fremskrittspartiet stadig bruker, er at bompenger er en dyr finansieringsmåte. Ja, det er riktig. Det er som regel lånekostnader i forbindelse med bompengeprosjekter. Men det er da ikke noe uvanlig at investeringer lånefinansieres i dette samfunnet. Det ser vi ganske mange eksempler på. Grunnen til at man ikke venter til man har spart opp pengene før man finansierer, er jo nettopp at de som investerer, ser at de vil ha større nytte av å foreta en finansiering på den måten, så jeg syns ikke det argumentet henger så godt sammen Jeg har lyst til å gi ros til saksordføreren for denne saken. Hun gav en utmerket og på sin sedvanlige måte en litt frodig framstilling av det historiske forløpet. Det var fornøyelig å høre på. Jeg har interessert meg så lenge for dette prosjektet at jeg faktisk husker det store fakkeltoget og det enorme kravet som var fra folk i Kristiansund og omegn for å få nettopp dette bompengeprosjektet. Det var faktisk slik, uten å gå saksordføreren i næringen på den historiske framstillingen, at han som ble kalt Krifast-generalen, fikk Kongens gull for jobben, tror jeg, den gangen. Det var ikke småtteri. Det som også var tilfellet, var at Knutset-Høgset, den tunnelen gjennom Gjemnesaksla som vi skal vedta i dag, var faktisk det beste enkeltelementet i prosjektet, men falt ut fordi man selvfølgelig måtte få broene og tunnelene på plass for å få helheten. Derfor er det ikke mer enn rett og rimelig at dette prosjektet i dag blir en del av Krifast-løsningen. Jeg tror folk i Gjemnes har grunn til å glede seg, og at dette endelig nå blir en realitet. Jeg har lyst til å fokusere på ett forhold, og det gjelder pendlerkostnader og ulemper for pendlere i prosjektet. Nå går det fram av innstillingen at man ønsker å heve passasjerrabatten til 50 pst. I et svar til komiteen har statsråden svart at hvis man her følger takstregulativet for ferjeavløsningsprosjekter som tilsier at buss i rute ikke skal betale i bompengeprosjekter, er jo det et tiltak for å fremme kollektivtrafikk og dessuten også kanskje minske ulempene for en del av dem som pendler mye. Det ville øke innkrevingsperioden med i underkant av to og en halv måned. Jeg er klar over at ved å bringe inn et slikt element i vedtaks form i saken ville vi muligvis utsatt saken, og det var ikke ønskelig fra Høyres side. Samtidig må jeg få si at jeg syns at dette bør man se på i den perioden man nå går inn i med den forlengede innkrevingen.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-04-22:
Jeg har lyst til å spørre statsråden om en sak jeg tok opp i innegget mitt, nemlig dette med takstregulativet for ferjeavløsningsprosjekt. Der heter det jo at kollektive transportmidler, buss i rute, ikke skal betale for passering, og heller ikke passasjerene. Vi behandlet for ikke så lenge siden en annen bompengesak hvor vi også gjorde unntak i forhold til det regulativet. Når det gjelder de mange selskap som følger regulativet, viser seg det seg at det er, hvis jeg ikke husker feil, tre-fire prosjekt - og det er ca. 10 pst. - som fortsatt har betaling for passasjerer som følger kollektive transportmidler. Syns ikke statsråden at det kunne være en idé at vi også i de prosjekter som gjenstår, får dette til, slik at vi kan fremme kollektivtransporten?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2008-04-22:
Siden jeg var litt uenig med Fremskrittspartiet i mitt forrige innlegg, vil jeg få uttrykke enighet denne gangen: Vegbygging er investering! Og jeg kunne lagt til at ferjeavhengighet, med alle sine negative elementer, er det motsatte. Det hemmer utviklingen og skaper konkurranseulikhet. Derfor er vi ganske mange som har oppdaget at hvis vi greier å finne løsninger som gjør at vi kan kvitte oss med ferjetransport - som altså er gårsdagens transportform for både næringsliv og godtfolk - så fins det muligheter. Det er denne man har benyttet seg av i bl.a. det prosjektet vi behandler i dag. Jeg resonnerte også videre i forhold til lånefinansiering av nettopp slike prosjekter. Det resonnementet står seg rimelig godt fortsatt. Og jeg har godt håp etter å ha deltatt på samme konferanse som Fremskrittspartiets nestleder, som uttrykte at han nå også hadde sett denne dimensjonen og syntes dette var en fornuftig veg å gå videre på.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-04-22:
Det er stor enighet i komiteen om denne innstillingen, så jeg skal ikke bruke lang taletid. Saksordføreren har også på en god måte redegjort for hovedpunktene i innstillingen. På begge strekningene som nå søkes finansiert ved utvidet innkrevingsperiode, er det viktig å komme i gang raskt. På E39 Knutset-Høgset har det skjedd en del trafikkulykker. Oppgraderingen vil også forkorte denne viktige veistrekningen. Strekningen lå, som vi har hørt tidligere her i dag, også inne i det opprinnelige Krifast-prosjektet. Halleraker var inne på det. Prosjektet rv. 70 Brunneset-Øygarden vil også få en solid oppgradering av eksisterende vei og 260 meter gang- og sykkelvei, noe som er et svært viktig trafikksikkerhetstiltak. Venstre har merket seg den store lokale enigheten, men har også merket seg at Kristiansund kommune har gått imot prosjektet. Til tross for uviljen i Kristiansund mener Venstre at det er av stor viktighet at man kommer i gang med utbedringen av nevnte veistrekninger så raskt som mulig, og at en utvidelse av bompengeinnkrevingsperioden er den mest realistiske måten å få dette realisert raskt på. En utbedring av nevnte veistrekninger vil også etter Venstres mening styrke Kristiansund som regionsenter, i og med at omlandet blir knyttet nærmere til byen. Avslutningsvis vil jeg peke på at det er viktig for Venstre at det i denne innstillingen tilrettelegges godt for kollektivtransport både, som saksordføreren sa, for å redusere utslipp og for å forhindre trafikkulykker.
Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2008-04-22:
Jeg var til stede da daværende statsminister Gro Harlem Brundtland åpnet Krifast i 1992. Det var en stor dag for både lokale politikere og regionale politikere. Lokale ildsjeler hadde båret prosjektet fram i både medgang og motgang gjennom mange år - både i kommunene, i kommunepolitikken og i fylkespolitikken. De forventninger vi hadde til at Kristiansund by og omlandet skulle bli knyttet tettere sammen gjennom denne fastlandsforbindelsen, er langt på vei innfridd. Vi har fått en region som er i betydelig vekst på mange områder, der Krifast har hatt stor betydning. Med de mulighetene som det nå legges opp til med det vedtaket som gjøres i Stortinget i dag, vil denne positive utviklingen fortsatt kunne skyte fart. Den løsningen som Regjeringen har foreslått, med utvidelse av innkrevingsperioden for bompenger for å kunne finansiere resten av Krifast-prosjektet i Gjemnes kommune og tvinge fram nødvendige investeringer i forbindelse med parseller av rv. 70 gjennom bl.a. Tingvoll kommune, er veldig bra. Jeg mener at det siste grepet med å ta med rv. 70 er blitt mer enn aktualisert etter det beklagelige vedtaket som er gjort i Møre og Romsdal fylkesting, at rv. 70 etter høringen i forbindelse med Nasjonal transportplan ser ut til å kunne bli prioritert ned. Derfor er det veldig viktig at Stortinget i dag faktisk gir et tydelig signal om at det skal gjøres noe med denne veien. Den bompengefinansieringen som statsråden modig har lagt opp til, er vi veldig glad for. Det betyr at når man skal se på senere investeringer i forbindelse med rv. 70, må man kanskje se det man gjør i dag, i sammenheng med at man faktisk vil noe med en vei som er en livsnerve for regionen. Jeg har selvsagt forståelse for at kritiske røster har hevet seg mot en forlenget bompengeperiode, for både privatpersoner, pendlere og næringsliv har betalt høye bompenger over lang tid. Som nevnt tidligere i debatten har realitetene knyttet til manglende veibevilgninger i forhold til de ønskene som er lokalt, gjort at det ikke har vært rom for å investere i forbedringer av rv. 70, slik at den muligheten vi nå får, må vi gripe. Det er viktig med en forlenget bompengeinnkreving. En kraftig forbedring av veistandarden kommer for så vidt også kritikerne til gode. Alt i alt sitter man igjen med bare vinnere etter dagens vedtak. Veistandarden på deler av rv. 70, Kristiansund-Oppdal, er slik at trafikk faktisk avvises. Det skjer gledelige ting innenfor havneutviklingen i Kristiansund. Havnen og fasilitetene der begynner å få stor betydning for regionen. Rv. 70 er en vital ferdselsåre inn og ut av byen. Derfor er den viktig for en fortsatt positiv havneutvikling. Til slutt må jeg legge til at om initiativtakerne til en ny og spennende direkte ferjeforbindelse mellom Kristiansund og Storbritannia lykkes, vil nettopp et godt veinett i regionen være en av nøkkelfaktorene for en hensiktsmessig inn- og uttransport av folk og gods. Jeg vil gratulere komiteen og Stortinget med det vedtaket som vi nå har lagt grunnlaget for. Det er både viktig og riktig.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-22:
Eg meiner at me i Noreg har eit godt demokrati, eit representativt demokrati, der innbyggjarane vel sine tillitsmenn og -kvinner, som får gjere vedtak i ulike saker - populære og ikkje-populære saker. Bompengesaker er nok blant dei meir krevjande for lokalpolitikarane. Det var ein klar føresetnad at begge prosjekta skulle byggjast ut om ein lokalt skulle gå inn for bompengefinansiering. Det har vore eit viktig moment i den vurderinga som me har gjort. Det at ein også frå eit samla lokalpolitisk nivå gav uttrykk for at ein ikkje trong nye politiske rundar - der var også ordføraren i Kristiansund med - tok eg som eit teikn på at ein kunne akseptere ei slik løysing som ho me no har valt.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-22:
Eg er samd med komiteen sitt fleirtal i at ein må prøve å kome til einigheit om ei ordning der dei reisande, altså kollektivtrafikken, ikkje må betale bompengar. Å gå tilbake på alt vedtekne prosjekt har, som også representanten kjenner til, sine sider. Det vil truleg bety ei full, ny handsaming av saka for å endre kriteria i bompengeinnkrevjinga. Og då vert spørsmålet, utan at eg har oversikt over det enkelte prosjektet her, om gevinsten står i forhold til alt det arbeidet det vil medføre å køyre slike nye rundar. Men eg har merka meg det som komiteen har vore oppteken av her, og for kommande bompengeprosjekt vil dette vere eit element som me skal søkje å ta opp i forkant av at saka vert lagd fram og prøve å finne ei løysing på saman med bompengeselskapet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-04-22:
Det prosjektet som vert behandla i dag, er eit nytt prosjekt. Det er knytt til Krifast-prosjektet, som vart avslutta i vår. Det er eit nytt prosjekt på i underkant av fire år. Det er òg eit prosjekt som er sterkt ynskt lokalt. Eg merkar meg at Framstegspartiet har ei høg fane i sin motstand mot bompengar, men det er vanskeleg å få auga på noko alternativ. Kristiansund hadde i dag hatt fire ferjesamband dersom ikkje framsynte politikarar hadde fått Krifast-prosjektet opp å stå. Gadd vite kor mange andre vegar som aldri hadde vorte bygde dersom Framstegspartiet hadde hatt styringa. Det er ingenting i historia frå dei føregåande åra som tyder på at der Framstegspartiet har makt, vert det meir pengar til samferdsel.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-04-22:
Statsråden har uttalt at folkeavstemning er med på å utvanne lokaldemokratiet, og at man da også må ha folkeavstemning på andre områder, har vært argumentasjonen for ikke å gå for folkeavstemning. Men er det ikke sånn at virkelig demokrati er på lavest mulig nivå, at folk selv får lov til å si hva de mener? Det har f.eks. vært et bystyrevedtak i Kristiansund der man har sagt nei. Det har vært en folkeavstemning i lokalpressen i Møre og Romsdal som viste at 75 pst. ønsker å si nei til bompengefinansiering og fortsettelse. Er det slik at statsråden kun vil lytte til de lokale initiativene som er i tråd med egne synspunkter, mens alle andre syn velger hun ikke å ta hensyn til?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2008-04-22:
Det begynner å komme en del interessante og artige innspill i sluttinnspurten av debatten. Jeg synes Jacobsens innspill er interessante. Det er bra at man faktisk gir oss medhold i at folkeavstemning er et fornuftig tiltak. Men så sier han at i denne saken og i denne typen saker er det litt for enkelt - det er en litt for enkel sak. Vi er enig i at det er viktig hvis man skal ha den typen folkeavstemninger, at folk selvfølgelig er klar over hva man stemmer for eller imot, og hvilke konsekvenser det får. Men kanskje litt til forskjell fra representanten Jacobsen har jeg tro på at folk vet hva konsekvensene blir hvis man velger det ene eller det andre. Ut fra Fremskrittspartiets syn og det som representanten Sortevik har redegjort for, har man mulighet hvis man vil, og vi har de politiske verktøyene. Vi har midlene hvis vi vil ha en skikkelig offensiv statlig satsing på bygging av vei og samferdsel i dette landet. Til representanten Halleraker, som var inne på riksveiferjer og ferjeproblematikken, vil jeg si at Fremskrittspartiet og Senterpartiet for så vidt er enige. Vi ønsker at det der hvor man fortsatt må ha ferjeforbindelse, skal være en del av veinettet, og dermed også skal være gratis. Derfor ønsker vi gratis ferjer. Der er vi helt på linje med Senterpartiet, så jeg håper at statsråden snart kommer dit at man kan ta bort kostnadene for bilistene som er helt avhengig av å bruke ferjeforbindelsene. Det bør være gratis.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2008-04-22:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er bred enighet om å vi skal ha trygge og gode forhold for gravide og fødende kvinner. Det er faktisk ti år, den 20. april, siden jeg hadde en tilsvarende interpellasjon. Den gangen stod stortingsrepresentant Brustad og jeg sammen om tiltak for nettopp å bedre svangerskaps- og fødselsomsorgen, og det har bidratt til bedring på en rekke områder. Men som også statsråden var inne på, er det fremdeles et godt stykke å gå for å få en kvalitativt god både svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg. Det jeg nå er bekymret for - ikke bare jeg, men hele Føde-Norge, for å bruke det uttrykket - er at mange av de gode tiltakene og mange av de planene som nå er, er i ferd med å bli reversert på grunn av de økonomiske kuttene ved sykehusene, som nå rammer fødeavdelingene for fullt. Jeg syntes vel ikke statsråden gav noe godt svar på hva hun vil gjøre i forhold til de helseforetakene, de sykehusene, som nå kutter i tilbudet ved fødeavdelingene og reduserer bemanningen og kapasiteten i den perioden av året da det faktisk fødes flest barn. Jeg er glad for at statsråden nå varsler en stortingsmelding om svangerskaps- og fødselsomsorgen. Hun har riktignok i snart to og et halvt år varslet at det skal komme en strategi. Det blir det da ikke noe av, men en stortingsmelding. Og det å få en god debatt her i Stortinget om disse spørsmålene, vil nok være vel så nyttig. Jeg spurte statsråden om hun kunne kommentere et forslag om en eventuell nedleggelse av Føderiket i Oslo, om hun vil akseptere at det skjer, nettopp av økonomiske grunner. Det ville virkelig være å ta mange skritt tilbake i og med at Stortinget har vedtatt en differensiert fødselsomsorg, og at statsråden selv i sine styringsdokumenter til helseforetakene også har vært veldig opptatt av at dette må komme på plass. Jeg nevnte én ting til, og det var et forslag om at kvinner som har mer enn én times reisevei til fødeavdelingen - dersom de ønsker det og det er nødvendig - får lovfestet rett til følgetjeneste. Jeg vil be om å få en tilbakemelding på det.
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2008-04-22:
Jeg vil gjerne oppfordre andre som har erfaring med fødselshjelp, til å bidra ute i Distrikts-Norge i sommerferien. Jeg vil takke for en god og konstruktiv debatt. Jeg synes det er betryggende at statsråden nå slår fast at ikke noe fødetilbud skal stenge av økonomiske grunner. Og jeg er tilfreds med at statsråden nå vil følge situasjonen ved St Olavs Hospital nøye - det tror jeg er høyst påkrevd. Jeg vet at hun er godt informert om situasjonen der. Jeg er også fornøyd med at det nå blir en ukentlig vurdering av situasjonen, at et forutsigbart og trygt tilbud til kvinnene må sikres, og at man også er opptatt av arbeidsmiljøet. Det må være et godt og trygt arbeidsmiljø også på en fødeavdeling. Der er det en ganske hektisk aktivitet, ikke bare på dagtid, men faktisk døgnet rundt - og ofte om kvelden og natten. Det kan jeg underskrive på. Noe som også gjelder St Olavs Hospital, er at de ikke skal redusere aktiviteten bare i sommerferien. Av økonomiske grunner vil de faktisk gjøre reduksjonen permanent. Det fikk jeg opplyst av klinikksjefen, av styreleder og av fagdirektør ved St Olavs Hospital da jeg var der forrige onsdag. Dette mener jeg statsråden må være oppmerksom på. Jeg har det også skriftlig at de av økonomiske grunner må forvente at det vil bli en mer eller mindre permanent situasjon at de må stenge en fødeavdeling om natten og i helgene. Flere har vært inne på at vi har et godt og trygt tilbud i Norge, og det er jeg enig i. Opplevelse av trygghet, forutsigbarhet og sikkerhet er helt avgjørende for fødselsforløpet, for utfallet av fødselen og for selve fødselsopplevelsen. Det kan jeg virkelig bekrefte, som jordmor både ved store og små fødeavdelinger og som distriktsjordmor i Distrikts-Norge gjennom mange år. Lav dødelighet og relativt få fødselsskader er et målbart bevis på faglig dyktighet og et godt og forsvarlig tilbud. Men lav dødelighet kan ikke være det eneste målet på kvaliteten i svangerskaps- og fødselsomsorgen. Det er også andre kvaliteter som er viktig for tryggheten til den fødende kvinnen. Jeg har bare helt til slutt lyst til å si: Representanten Ludvigsen var visst ikke helt fornøyd med mitt engasjement når det gjaldt Distrikts-Norge - men da tror jeg han hørte dårlig etter. Jeg brukte St Olavs Hospital som et eksempel på at også ved de store fødeavdelingene, hvor man skulle tro at tilbudet var på plass, er det utfordringer. Men jeg tok ikke minst opp situasjonen for gravide og fødende og behovet for en styrket beredskap og følgetjeneste nettopp i distriktene.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-04-22:
Jeg er helt enig i at det er en vei å gå, og det virker som om det er ganske brei enighet om det. Det engasjementet representanten Sjøli og jeg har hatt i denne saka gjennom mange år, står fortsatt ved lag. Jeg synes også representanten har en del konstruktive forslag, og derfor blir det viktig å få ei stortingsmelding, slik at vi kan få en brei debatt. Så har jeg presisert at det er en del omstillinger vi må gjøre. Vi kan ikke nå lene oss tilbake og bare vente på stortingsmeldinga. Det er klart at det er noen steder i landet hvor situasjonen er mer akutt, for å bruke det uttrykket, og som vi må komme tilbake til. Når det gjelder sommerstenging, er det gitt klar beskjed om at avdelinger ikke skal stenges av økonomiske årsaker alene. Jeg har flere ganger gitt uttrykk for at jeg i noen sammenhenger har opplevd at det har vært litt for lettvint å stenge fødeavdelinger. Det er også bakgrunnen for at det i hvert fall er tre steder som i fjor hadde stengt, som i år kommer til å være åpne. Det vil kanskje også bli justeringer ved noen flere avdelinger. Når det gjelder St Olavs Hospital spesielt, er det noe jeg følger veldig tett, og jeg opplever at de som jobber der, også er veldig «på alerten» i forhold til det. Så det følges absolutt opp. Når det gjelder spørsmålet om Føderiket, under Rikshospitalet, må jeg undersøke det litt nærmere. Det jeg er kjent med, er at det dessverre ikke har vært så mye brukt som det en hadde ønsket og forventet. Det kan nok henge sammen med mange ting. Jeg trur én årsak bl.a. kan være at tilbudet ikke har vært så godt markedsført. Jeg skal ikke konkludere på det her og nå, jeg må undersøke den saken nærmere. Så til dette med følgetjeneste. Jeg kan ikke her og nå stå og si akkurat hvordan vi vil konkludere når det gjelder hvor langt fra en fødeinstitusjon en må være for å få lovfestet følgetjeneste. Det jeg likevel i hvert fall mener, er at i de deler av landet hvor det er lange avstander- uten at jeg skal låse meg til én time - er det åpenbart at hvis avdelinger må holde stengt på grunn av ferie, for de ansatte skal også ha ferie, men i en kortest mulig periode, så må det være etablert en følgetjeneste, slik at de fødende kan være trygge på at de er sikret god kvalitet dersom de må bevege seg et stykke av gårde. Men hovedsvaret er egentlig at vi må prøve å unngå sommerstenging. Vi må i hvert fall gjøre tida så kort som mulig i de deler av landet der det er lange avstander mellom fødeinstitusjonene, og så må en ha følgetjeneste hvis en allikevel må kjøre langt. Så får vi komme tilbake til akkurat hvor den grensa skal gå, når vi kommer med vår stortingsmelding.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-04-22:
Interpellanten har reist en veldig viktig debatt. Jeg synes også det har vært en god debatt. Jeg er helt enig med representanten Sjøli i at lav dødelighet ikke er det eneste målet på kvalitet. Men det er sjølsagt kjempetragisk når et barn dør, og det må vi prøve å forhindre. Et annet eksempel er antall rifter som fødende kvinner i Norge får. Det er betydelig høyere enn i f.eks. Finland, Sverige og Danmark. Det er det ingen logisk forklaring på. Vi vet nok noe om hvorfor det skjer, men det bør ikke være slik. Det er et annet mål på at ikke alt er som det bør være. Derfor må vi omorganisere en del. Det opplever jeg at det er ganske brei enighet om. Jeg opplever også at det er brei enighet her. Jeg skal ikke uttrykke glede på vegne av opposisjonen, men det er i hvert fall ikke noen motforestillinger mot at det kommer en stortingsmelding. Jeg har heller ikke hørt noen motforestillinger mot tanken om også å ta inn brukere i det nye nasjonale rådet for kvalitet og prioritering i helsetjenesten. Det har jeg merket meg. Representanten Nesvik har rett i at vi jevnt over har et veldig godt fødetilbud i Norge. Sammenligner vi oss med andre land, er det ingen tvil om det. Men det er klart at det er ting som både bør og skal bli enda bedre, slik flere har vært inne på. Når det gjelder sommerstenging, er det, slik jeg ser det, sjølsagt forskjell på om det skjer i de delene av landet som har lange avstander, som flere har vært inne på, f.eks. i deler av Nord-Norge, eller om det skjer der hvor det er 20 minutter eller en halv time mellom to fødeinstitusjoner. Det er to vidt forskjellige situasjoner. Derfor er det med glede jeg i hvert fall kan si at tre fødeavdelinger i Nord-Norge som var stengt i fjor, vil være åpne i år. Det er der avstandene er størst, at utfordringene har vært størst. Så vil jeg ikke utelukke at jeg kommer til å ta enda sterkere grep når det gjelder sommerstenginger generelt. For det er klart at alle vet at ferien kommer, alle vet at folk skal ha ferie, og alle vet omtrent hvor lang ferie man skal ha. Noen steder har det vært problemer med også å skaffe god nok kvalitet på det personellet som skal være der. Vi må være trygge for at det er god kvalitet på det personellet som er der. Vi greier altså å løse en del av det, særlig der det er mest kritisk for inneværende år. Vi skal greie det også framover. Med andre ord: Det skal være trygghet hele året i hele landet. Det er mitt mål. Det opplever jeg at det er brei oppslutning om. Derfor skal Regjeringa komme med sine forslag så snart vi er klar for det. Ellers kan jeg si helt kort at når det gjelder Narvik Sykehus, ligger alt til rette for at det skal være åpent hele året. Dersom det er faglig forsvarlig, tyder alt på det. Så kan jeg også avkrefte at Voss Sjukehus skal sommerstenges, som representanten Høie var inne på. Det kommer ikke til å bli sommerstengt på Voss Sjukehus. For øvrig tar jeg med meg mange gode innspill, som også er et godt oppspill til arbeidet med stortingsmeldinga.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-04-22:
På det siste spørsmålet kan jeg svare et helt klart ja, det mener jeg er et veldig viktig poeng. Vi ser jo innenfor mange områder at det drives veldig mye bra arbeid som andre ikke vet om, men som mange kan lære noe av. Noe av grunnen til at vi har den typen avtaler, er at vi skal prøve å få til et system ved å bruke de gode eksemplene og få til gode modeller over hele landet, så en slipper å finne opp kruttet på nytt - unnskyld uttrykket, men jeg trur alle skjønner hva jeg mener. Så til spørsmålet om finansieringssystemet. Der kan jeg også bekrefte at vi jobber i retning av å finne fram til systemer som oppmuntrer til færre innleggelser, eller sagt på en annen måte: at folk skal få behandling der de bør ha behandling. Det er ikke lenge siden vi hadde debatter om særlig sjuke eldre som reiser i skytteltrafikk - vi har eksempler på det - mellom sjukehus og sjukehjem. Det er dårlig behandling og dårlig kvalitet. Da er det noe med at en del av de gruppene har mye bedre av å bli behandlet på sitt sjukehjem, eller der de bor. Derfor er nettopp satsinga på ambulante tjenester og finansieringsordninger et grep for å møte den utviklinga - så dette kan jeg bekrefte. Jeg mener veldig sterkt at vi ikke kan ha finansieringssystemer som virker mot en fornuftig organisering av helsetjenesten og et fornuftig samspill mellom de ulike nivåene. Det er nettopp etter den malen vi nå jobber, så jeg oppfatter at representanten Dåvøy og Regjeringa er på samme kanal i forhold til tenkinga rundt det. Når det så gjelder spørsmålet om pasienten, som representanten Dåvøy tok opp, hører jeg det hun sier. Jeg tar det med meg, for å bruke det uttrykket. Det er jo ingen av oss som ønsker situasjoner der de som trenger hjelp, ikke får det, fordi noen i vår ikke ble enige seg imellom. Det er jo nettopp det vi må vekk fra. Det er derfor det er så viktig hvilke grep vi nå tar på dette området. Da trur jeg finansieringssystemet er ett grep. Men så er det jo på dette området som på alle områder, at det er lov å bruke hodet.
Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-04-22:
Ja, jeg er også utålmodig i forhold til å forsøke å bidra til at vi får bedre samhandlingssystemer. Noen av de mest uverdige situasjonene i helsevesenet, der det går galt, skyldes nettopp at samhandlinga ikke fungerer. Derfor er det så om å gjøre å greie å finne fram til, som Lønning sa, de virkemidler som fungerer. Jeg trur finansieringssystemet er en av disse tingene, og derfor er vi i gang med det. Men det er sjølsagt også andre ting som må på plass. Jeg kan bare si at intermediæravdelinger er vi veldig opptatt av. Jeg synes det er veldig mange gode løsninger. Jeg vil også si i anledning innlegget fra representanten Giltun, at jeg mener jeg understreket dette veldig sterkt i den forrige runden vi hadde om dette. Jeg synes eksempelet fra Halden viser veldig godt at vi må gå videre for å finne metoder for mer robuste samarbeidsløsninger, slik at det ikke blir opp til det sjukehuset eller kommunen alene. Vi må ha noe mer robust rundt det som gjør at vi faktisk får til det vi egentlig ønsker. Til representanten Lønning: Jeg er enig i det aller meste han var inne på. Jeg vil også understreke, liksom representanten Dåvøy, at det er klart at fastlegeordninga er helt sentral for at vi skal få dette på plass. Derfor bruker vi nå mye tid på å se på om vi kan bidra med noen justeringer som gjør at vi kan utnytte den kompetansen og kapasiteten på en enda bedre måte, også med tanke på å få til det samspillet som ikke alltid er så bra som det burde være. Så synes jeg også representanten Lønning hadde et veldig godt poeng i forhold til diskusjonen om rettigheter, som en ser er veldig økende. Det er jo ikke minst når vi er der at en del kanskje ikke vet hvilke rettigheter en har, og hvordan en skal få innfridd dem. Det er noen balanseganger også knyttet til det. Jeg synes det har vært en god debatt, og jeg tar med meg mange gode innspill på veien videre.
Sonja Mandt (Arbeiderpartiet), 2008-04-22:
Interpellanten tar opp mange viktige ting i forbindelse med fødselsomsorg. Som statsråden sier, er dette en gledelig hendelse og en stor begivenhet i de flestes liv. Det skal være noe folk ikke skal grue seg til og se på som en stressituasjon - nettopp det som interpellanten snakker om. Trygghet i forbindelse med fødsel og fødselsomsorg, hele settingen, er viktig. Jeg skjønner at trusler om sommerstenging og nedleggelse påfører dem som skal føde, store plager og mye stress. Det er helt naturlig. Det å ta vare på de gode tilbudene vi har, både de små og de store, er viktig - det være seg fødeavdelinger, fødestuer eller andre løsninger - men det er også viktig å ha en gjennomgang, slik at vi får god kvalitet. Vi har snakket massevis om kvalitet fra denne talerstolen, og kvalitet innen fødselsomsorgen er også viktig, nettopp for å sørge for trygghet for dem som skal føde. Stortingsmeldingen som statsråden varsler, vil ha med dette og ta vare på det som er bra. Vi ser fram til at det kommer en stortingsmelding, som statsråden altså har varslet. Vi ser også fram til at brukerrepresentanter kan ta del i en slik debatt. Vi har tro på at brukerrepresentanter kan gi et viktig bidrag i debatten, at de kan komme med gode innspill og være premissleverandører. De har kompetanse og mange flotte erfaringer som vi kan bruke, så det statsråden nå varsler, ser fraksjonen vår veldig positivt på. Hvordan vi både kan ta vare på de gode tilbudene vi har, og utvikle dem videre, må være en del av debatten i forbindelse med stortingsmeldingen. Men jeg mener selvfølgelig også at vi fram til stortingsmeldingen kommer, må fortsette å jobbe videre med dette, for det er jo ikke sånn at den fødselsomsorgen som er pr. i dag, kan hvile fram til vi får en melding. Vi må fortsatt jobbe for å få best mulig kvalitet i den fødselsomsorgen som er i dag.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2008-04-22:
Kutt i fødeavdelinger, sommerstengte fødetilbud og mangel på jordmortjenester fører til utrygghet for fødende kvinner landet over. Sist vi i Høyre tok opp dette med ministeren, 9. april, svarte hun at Høyre svartmalte situasjonen. Siden den gang har jeg besøkt flere sykehus og flere fødeavdelinger, og for å si det på den måten, jeg føler ikke at statsrådens beskyldninger mot Høyre samsvarer med virkeligheten - nei, tvert imot. Det er mange fødetilbud som blir stengt om sommeren, og konsekvensen er svært lang reisevei for fødende i distriktet. Selv om statsråden nå sier at kvinner som har lang vei til fødestedet, skal få følgetjeneste, er det ikke det som er realitetene for de fødende rundt omkring i Distrikts-Norge. Fra Høyres side tar vi disse meldingene på alvor. Vi vet at trygghet og god omsorg er veldig viktig for den gravide og hennes familie. Når sykehusene nå sparer noen få millioner ved å kutte i fødetilbudet, er det kvinner og barn som må betale prisen i form av utrygghet og fare for helseskader. Etter Høyres mening er dette dårlig helsepolitikk, og vi kan ikke leve med den situasjonen. Høyre har bedt statsråden om å ta ansvar for at tilbudet til fødende blir bedre. Statsråden gjentar fra talerstolen i dag at sommerstenging av fødeavdelinger ikke skal skje av økonomiske årsaker. Jeg synes derfor det er rart at fødeavdelingen ved Orkdal Sjukehus stenger som følge av at avdelingen blir stilt overfor to alternativer: enten å gå med redusert bemanning gjennom hele resten av året, eller å stenge i åtte uker - selv om de ansatte kun har fire uker ferie. Står statsråden likevel på sitt og påstår at sommerstenging ikke har noe å gjøre med økonomiske innsparinger? Flere har nevnt fødesituasjonen i Midt-Norge, ved St Olavs Hospital. Den er bekymringsfull. Statsråden sa at tilbudet til fødende kvinner der ikke skal rammes på grunn av økonomi, og at skjevfordelingen ikke blir rettet opp av Regjeringen. Når man først legger ned et fødetilbud på Ørlandet, stenger fødeavdelinger ved Orkdal Sjukehus, stenger en avdeling ved St Olavs Hospital, og antall fødsler går opp, skjønner ikke jeg at man samtidig kan si at fødetilbudet er like godt. Det er ikke til å forstå! Jeg ønsker at statsråden redegjør for dette og forsikrer Stortinget om at man nå ikke begynner å bevege seg faretruende nær grensen for hva som er en forsvarlig fødselsomsorg.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-04-22:
Jeg vil takke statsråden for svaret, og i det påpekes det også en rekke ting som er igangsatt. Det som er bekymringen, er selvfølgelig - som også statsråden påpeker - at det er mye som skal gjøres, at dette kommer til å ta lang tid, og at det er et systematisk arbeid som må gjøres. Det tror jeg er riktig. Samtidig tror jeg det er avgjørende at man ser på finansieringssystemet. Jeg kan tenke meg å spørre statsråden om det, slik hun ser det i dag, vil bli noen incitamenter i finansieringssystemet som kan oppmuntre til færre innleggelser, at kommunene ikke blir oppmuntret til i en del tilfeller å plassere mennesker så lett i sykehus - det har selvfølgelig med kompetanse å gjøre, men det kan også ha med organisering av tjenestene å gjøre - og om finansieringssystemet blir vurdert også med tanke på dette. Så kan jeg tenke meg å si noe om at vi i dag har en pasientgruppe som statsråden utmerket godt vet at jeg er opptatt av, pasienter med ME. Statsråden har gjort en del her, men jeg må få lov til å komme med et lite hjertesukk. Vi ser fremdeles en enorm mangel på samhandling, samordning og samarbeid mellom primærhelsetjenesten, altså kommunen, og sykehus. Jeg hadde et spørsmål i spørretimen til statsråden for mange uker siden om en pasient som trenger tiltak, bl.a. utstyr fra spesialisthelsetjenesten. Man har altså ennå ikke, etter så mange uker, klart å gi denne meget syke pasienten det tilbudet vedkommende trenger, fordi sykehus og kommune ikke klarer å bli enige om samarbeidet. Man krangler fortsatt om ansvaret for dette, for å si det på en enkel måte. Slik er det jeg ser det, og jeg synes det er meget beklagelig. Jeg vet at statsråden også er opptatt av denne gruppen, og det har ligget meg på hjertet i mange uker. Som stortingsrepresentant føler man seg totalt hjelpeløs, for man kan ikke gjøre noe, man kan ikke gripe inn - så jeg må ta det opp på nytt. Jeg vil ikke si at jeg krever at statsråden skal svare på dette, men jeg ønsker å informere om det. Den saken er absolutt ikke løst. Et annet spørsmål som kan være interessant når det nå er laget en lang rekke avtaler og lokale samarbeidsavtaler mellom kommuner og stat, er: Vil det ble dokumentert en slags best praksis, og vil det kunne bli et system knyttet til å dele erfaringer? For det vil jo være veldig viktig i årene framover, slik at det kan gå litt fortere og ikke alle må finne opp det samme om igjen og om igjen.