Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 1999-04-13:
Straffelovens reg ler om inndragning av vinning har vært og er viktige reg ler for å forhindre kriminalitet. Det forslag Regjeringen har lagt fram for Stortinget, og som Stortinget i stor grad har sluttet seg enstemmig til, innebærer viktige og dristige endringer i disse reglene – endringer som skal føre til enda mer effektiv reaksjon overfor kriminelle. Jeg vil i det følgende bare kommentere utvalgte deler av innstillingen. En viktig endring er å bytte ut ordet «vinning » med ordet «utbytte ». Hva som ligger i begrepet «vinning », er trukket opp gjennom praksis og juridisk teori. Straffeloven har ingen definisjon av begrepet. I utgangspunktet var det nettovinningen som skulle inndras. Forbryteren kunne altså gjøre fratrekk for utgifter vedkommende hadde hatt i forbindelse med den straffbare handlingen. I praksis ble det gjort mange unntak fra dette, så den praktiske hovedregel ble at det var bruttovinningen som skulle inndras. Kristelig Folkeparti er, som resten av komiteen, helt enig med departementet i at dette også bør være hoved regelen framover. Vi finner det ikke rimelig at en forbryter skal kunne trekke fra utgifter han/hun har hatt i forbindelse med den kriminelle handlingen. Det strider mot den alminnelige rettsfølelse. Kristelig Folkeparti mener det er en effektiv måte å ramme forbrytere på når man inndrar det utbytte kriminelle handlinger gir. For å få tilstrekkelig effekt av reglene er det viktig at også andre gjenstander kan inndras dersom de er en følge av den straffbare handlingen. Kristelig Folkeparti er derfor fornøyd med at begrepet «utbytte » også skal omfatte: formuesgode som trer i stedet for utbytteformuesgode som utbyttet er forvandlet eller gjort om til og avkastning og andre fordeler av utbytte Med slike regler blir det vanskeligere for forbryteren å komme seg unna reglene om inndragning av utbytte. Kristelig Folkeparti er likevel enig i departementets forslag om at man unntaksvis skal kunne trekke fra påløpte utgifter. I slike tilfeller må det regnes som «klart urimelig » å følge hovedregelen, f.eks. av hensyn til re sosialisering av lovbryteren eller for å unngå dobbelt inndragning - § 34 1. ledd. Kristelig Folkeparti mener det er riktig at utbyttet bør inndras fra den det har tilfalt. Det behøver altså ikke nødvendigvis være lovbryteren selv. Lovbryteren kan unngå å få et inndragningskrav rettet mot seg dersom han kan sannsynliggjøre at en annen har fått utbyttet av forbrytelsen. Hovedregelen er likevel at retten skal legge til grunn at utbyttet er tilfalt lovbryteren med mindre han sannsynliggjør at det er tilfalt en annen. Vi er også fornøyd med at departementet har foreslått radikale regler om utvidet inndragning. Hovedregelen skal fortsatt være at den straffbare handlingen som danner grunnlag for inndragning, må konkretiseres. På nærmere vilkår skal det kunne gjøres unntak fra kravet om konkretisering. Det innebærer at all formue som lovbryteren har, skal kunne inndras selv om det ikke er bevist at formuen er oppnådd ved en straffbar handling. Utvidet inndragning skal bare kunne skje dersom forbrytelsen er av en slik grad at den regelmessig gir stor profitt – i lov teksten brukes begrepet «betydelig utbytte » – og den er av en viss alvorlighetsgrad. Handlingen må være av en slik alvorlighetsgrad at den kan føre til fengselsstraff i seks år eller mer, eller handlingen kan føre til fengselsstraff i to år eller mer og vedkommende de siste fem år før den straffbare handlingen ble begått, er ilagt straff, straffutmålingsutsettelse eller påtaleunnlatelse for en straffbar handling som er av en slik karakter at den kan gi betydelig utbytte. Vi vet av erfaring at det i en del tilfeller kan være vanskelig for politiet å bevise konkret at formue kommer fra en bestemt forbrytelse. Vi vet også at f.eks. narkotikaforbrytelser gir store overskudd. Derfor er denne regelen etter Kristelig Folkepartis syn en viktig og riktig regel. Vi har allerede en regel som lemper på kravet om konkretisering i straffeloven – nemlig regelen om heleri og hvitvasking av penger i straffeloven § 317. Kristelig Folkeparti vil understreke at påtalemyndigheten uansett i disse tilfellene må bevise at lovbryteren har begått en alvorlig straffbar handling som kan gi betydelig utbytte. Lovbryteren vil også unngå inndragning dersom han kan sannsynliggjøre at formuen er ervervet på lovlig måte. Det er altså mulighet for lovbryteren til å unngå inndragning dersom intet straffbart har skjedd. Kristelig Folkeparti har merket seg departementets vurdering om at regelen ikke er i strid med verken menneskerettigheter eller Grunnloven. Vi ser på denne regelen som et viktig skritt framover i kampen mot kriminalitet! Kristelig Folkeparti støtter også departementets forslag til regler om inndragning av vinning overfor lovbryterens nærmeste og mener de grensene som er satt for når inndragning kan skje, er fornuftige og rimelige. Vi er fornøyd med at det skal være mulig for retten å kunne idømme inndragning selv om påtalemyndigheten ikke har lagt ned noen påstand om det, og også kunne idømme inndragning utover påtalemyndighetens påstand. Kristelig Folkeparti ser fram til at de regler som i dag blir vedtatt av Odelstinget, skal gjøre livet surt for mange lovbrytere, og at reglene vil medvirke til at forbrytelser ikke lønner seg.