Odd Einar Dørum (Venstre), 2003-01-22:
Erfaringene de senere år viser at kriminelle i større grad enn tidligere utøver vold eller truer med å utøve vold overfor vitner og andre aktører i straffesaker. Formålet med bruk av vold og trusler kan bl.a. være å påvirke ansatte i domstolene, politiet, påtalemyndigheten, kriminalomsorgen eller forsvarerstanden i vedkommendes arbeid under straffesaken. Det er ikke så rent sjelden vi opplever at det framsettes trusler mot ansatte i politiet og deres familier. Det har også vært framsatt trusler mot dommere. Slike trusler må tas meget alvorlig, og foranlediger tiltak fra politiets side for å beskytte tjenestemennene og eventuelt også deres familier. Jeg har som justisminister søkt å være en aktiv pådriver for å møte den bekymringsfulle utviklingen med effektive mottiltak. Her vil jeg nevne forslag til lovendringer for beskyttelse av aktørene i straffesaker mot trusler og represalier fra 2000, som ble behandlet og vedtatt av Stortinget. Dette gjaldt bl.a. en ny § 132 a i straffeloven om skjerpet straff for den som utøver vold eller trusler mv. mot aktørene i straffesaker, herunder personer som utfører tjeneste for politiet eller påtalemyndigheten. Det ble samtidig vedtatt bestemmelser om anonym vitneførsel på visse vilkår og i viktige saker og utvidet adgang for vitnet til kun å oppgi arbeidssted i stedet for bopelsadresse i retten. Justisdepartementet har også fremmet forslag til endringer i politiloven om bruk av fiktiv identitet, som ble vedtatt av Stortinget desember i fjor. Denne adgangen kan også brukes overfor polititjenestemenn og -kvinner og andre i deres husstand som står i fare for å bli utsatt for alvorlig kriminalitet rettet mot liv, helse eller frihet. Jeg vil også nevne at departementet har sendt på høring forslag om tiltak for bekjempelse av organisert kriminalitet, hvor det bl.a. foreslås straffeskjerpelse for alle typer organisert kriminalitet som også åpner adgang til utvidet metodebruk. En arbeidsgruppe nedsatt av Justisdepartementet framsatte forslag til beskyttelsestiltak for vitner i rapport i mai 2002. Justisdepartementet besluttet at arbeidsgruppens forslag skulle iverksettes med umiddelbar virkning så langt det var praktisk mulig, og at disse skulle fastsettes i nasjonale retningslinjer for vitnebeskyttelse. Sikring av bosted med alarm eller ny bolig med hemmelig adresse er aktuelle tiltak. Med den utviklingen vi ser innenfor grenseoverskridende organisert kriminalitet, narkotikakriminalitet, kriminalitet i MC-miljøer og bandekriminalitet, må vi kanskje i økende grad være forberedt på å stå overfor situasjoner der sentrale vitner og polititjenestemenn og -kvinner utsettes for trusler og voldsutøvelse. Dette skaper særlig problemer på grunn av kriminalitetens internasjonale karakter. Som rettsstat er det vår plikt til å kunne beskytte disse, og det kan være aktuelt å gi vedkommende beskyttelse i et annet nordisk land. Jeg har derfor tatt initiativ til et nordisk samarbeid, og det ble i mars i fjor avholdt et nordisk møte i Oslo om samarbeid om vitnebeskyttelse. Samtlige nordiske land var representert på dette møtet, som ble arrangert av Politidirektoratet. Dette arbeidet videreføres nå av de nordiske rikspolitisjefene.