trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Else Marie Rødby (Senterpartiet), 2021-10-21:
Det å føle seg trygg er et grunnleggende behov for oss mennesker, og vi er heldige i dette landet. De fleste av oss kjenner på en grunnleggende trygghet i hverdagen. Vi beveger oss fritt, lønnen kommer på konto, vi får time hos legen, og politiet kommer når vi ringer. Men trygghet kommer ikke av seg selv, og det er heller ikke sånn at vi politisk kan vedta at folk skal føle seg trygge. Senterpartiet er opptatt av tjenester nær folk, av myndige førstelinjer, av tillit til dem som er ryggraden i velferdssamfunnet vårt, av kultur, ansvar og ledelse i det offentlige. Men hvorfor er vi det? Det er selvfølgelig fordi alle de offentlige tjenestene våre, enten de er kommunale eller statlige, jo er til for folk, og folk bor i hele landet. Senterpartiet mener at et synlig lokalt og tilstedeværende politi er helt grunnleggende for folks trygghet. I vår digitale hverdag er det heldigvis mye som kan løses på nett, men politiets rolle som forebygger og offentlig myndighet i lokalsamfunnene våre forutsetter faktisk fysisk tilstedeværelse. Politiet må kjenne geografien, folkene og miljøene hvis de skal kunne ivareta det samfunnsoppdraget de har. Derfor må flere politifolk være ute i førstelinjen og færre i direktorat og kommunikasjonsavdelinger. Det må være mulig å snakke ordentlig om hvorfor Politidirektoratet i Oslo har vokst, mens vi ikke er i mål med flere patruljer ute der vi bor. Der jeg kommer fra, det sentrale Østlandet, Asker, har også folk i nødsituasjon opplevd å vente i timer på politiet. Politiet har ikke alltid mulighet til å rykke ut, fordi det i kjølvannet av politireformen har blitt lange avstander også her. Folk har blitt oppfordret til å ordne opp selv. Man opplever sjelden å se de samme politifolkene to ganger, og vi møter stort sett politiet i bil på vei gjennom tettstedene våre med ujevne mellomrom. En annen konsekvens av politireformen er at brannvesenet i stadig større grad er først på stedet. De er først i situasjoner de verken er trent til eller utstyrt for – først der politiet burde vært først. Derfor er det helt nødvendig for den lokale beredskapen å løfte behovet for responstidskrav for alle nødetater og å styrke politiets nærvær, slik Hurdalsplattformen nå legger opp til. Norsk politi- og lensmannsetat har 900 år med historie som innebærer nærhet, lokalkunnskap og tilstedeværelse. Det er derfor underlig at når Høyre og Fremskrittspartiet de siste åtte årene har hatt ansvaret for å rigge politiet for framtiden, valgte man først og fremst å forandre framfor å forbedre. Det har med respekt å melde ikke vært noen stor suksess.
Even A. Røed (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Tiden er inne for at vi skal drive en aktiv næringspolitikk i Norge igjen. Med den regjeringsplattformen som regjeringen Støre legger til grunn, kommer vi til å legge til rette for ny industri og satse på å utvikle den vi har. Det kommer til å være viktig for veldig mange lokalsamfunn. Det kommer til å være viktig for hele Norge. Vi må lykkes med å øke eksporten, vi må lykkes med å bygge ny industri på skuldrene av den vi allerede har, og vi må lykkes med å bygge en grønn industri som tar Norge inn i framtiden. Skal vi lykkes med det, må vi legge en langt mer offensiv linje til grunn enn det den forrige regjeringen gjorde og har gjort i sitt statsbudsjett. Vi må peke på næringene med fortrinn i Norge. Vi må bygge ut mer kraft, og vi må legge til rette for et virkemiddelapparat for næringslivet som gjør at både de små, de mellomstore og de store bedriftene kan drive omstilling. Vi må ha hele linjen med i bildet. Vi skal skape ny teknologi som løser dagens og morgendagens utfordringer, men vi må også satse på framtidens produksjonsmetoder og på den måten sikre at teknologi som blir utviklet i Norge, også blir produsert i Norge. Da skaper vi arbeidsplasser, da øker vi eksporten, og da sikrer vi økte inntekter for vår felles velferdsstat. Der jeg kommer fra, Kongsberg, er vi godt i gang med dette, med Industri 4.0 og en industripilot der framtidens produksjonsmetoder skal utvikles. Et trepartssamarbeid og en næringsklynge som vet å samarbeide, gir store muligheter. Da må vi stille opp, gjøre det mulig for store bedrifter å ta steget inn i den omstillingen vi har foran oss – den er større enn noen gang. Deretter må vi satse på kompetanse, flere skal bli fagarbeidere, flere skal få etter- og videreutdanning. Da er satsingen på yrkesfag og fagskolene helt sentrale for å nå de målene. Derfor legger Hurdalsplattformen opp til en storsatsing på praktiske ferdigheter og yrkesfag. Det vil gjøre at flere opplever mestring på skolen, og det vil gjøre at vi utdanner flere av de viktige fagarbeiderne vi trenger. Derfor legger Hurdalsplattformen opp til en vekst i fagskolen, slik at vi kan utdanne flere på høyere yrkesfaglig nivå, flere vil få muligheten til å ta etter- og videreutdanning. Det gjør at vi treffer med tanke på den kompetansen vi trenger. Flere får relevant kompetanse, og flere vil kunne gå fra å stå utenfor til å komme inn i arbeidslivet. Kompetansen hos fagarbeiderne vil være det som driver oss gjennom det grønne skiftet. Den vil bidra til å skape ny teknologi. Industrien og fagarbeiderne er problemløserne, for de vil bidra til et grønnere Norge samtidig som vi vil beholde folk i jobb. Vi skal utvikle morgendagens teknologi i Norge, men vi skal også produsere den i Norge. Da må vi satse på framtidsrettet og effektiv produksjon. For skal vi løse klimakrisen, skal vi holde folk i jobb, og skal vi sikre velferdsstaten vår, må vi satse på industrien og fagarbeiderne.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2021-10-21:
Nå er alle enige om at det vi kaller det grønne skiftet, er både en nødvendighet og en kjempemulighet for norsk næringsliv. Denne regjeringen – og det gjorde også den forrige regjeringen – gjennomfører bra tiltak som bidrar til det skiftet. Det er fint. Men hvis vi har lyst til å bli ikke-røykere, er det en dårlig strategi først å røyke opp hele pakken og så håpe at nikotinsuget har gitt seg innen det er blitt tomt. Påstanden om at Norges beste endringsstrategi er å investere i den petroleumsvirksomheten vi skal slutte med, kommer til å bli stående som en historisk kuriositet. Prosjektet vi gjennomfører, må vi forplikte oss til og planlegge. Det grønne skiftet er et kappløp, både med fysiske og biologiske endringer som vil få voldsomme konsekvenser hvis vi ikke får kontroll på dem, og med andre land som har færre valgmuligheter og hardere press enn oss for å finne løsninger. Det kappløpet vinner norsk næringsliv bare hvis vi tar inn over oss og får hjelp med politiske mål og rammer som også blir langt tydeligere og langt mer forpliktende enn dem regjeringen legger fram i Hurdalsplattformen. Miljøpartiet De Grønne oppfordrer regjeringen til å ta inn over seg hva det grønne skiftet faktisk er. Det er å skape velferd uten å ødelegge ressurser og liv. Vi kommer til å støtte de flertall i Stortinget som gir mest konkret politikk for to radikale systemendringer: Tiltak for å gjenbruke ressurser, ikke forbruke ressurser – det luftige begrepet «sirkulær økonomi» må altså omsettes til at all produksjon og all handel gjøres ansvarlig for å ta inn kostnader for å skape velferd av å gjenbruke og ikke forbruke. Så kommer vi til å støtte tiltak som utvikler samfunnet uten å ødelegge natur. De kravene vi har vent oss til at kommer fra FNs klimapanel – som vi nå legger til grunn for nesten all politikk og nesten all næringsutvikling – stiller biologien også til oss. Politikken må kreve, og det er politikkens oppgave å legge til rette for at teknologi og produksjon skaper velferd uten å ødelegge natur. Det er veldig radikalt og like nødvendig som klimajobben. Miljøpartiet De Grønne er vant til at vår realistiske miljøpolitikk blir stemt ned. Men vi er også vant til å få rett. Vår oppfordring til regjeringen og til dette Stortinget er å korte ned perioden mellom Miljøpartiet De Grønnes gode forslag og at det skapes flertall for Miljøpartiet De Grønnes politikk.
Bård Ludvig Thorheim (Høyre), 2021-10-21:
Det er rekordhøye strømpriser. Jeg noterer meg at de høye strømprisene inntil nylig var Solberg-regjeringens feil, mens de høye strømprisene nå skyldes været, ifølge den nye olje- og energiministeren. Den nyslåtte finansministeren har sagt at det er ingen mirakelkur mot høye strømpriser. Men de høye prisene gjør det vanskelig for mange å få endene til å møtes. Vi må sette inn tiltak med en sosial profil. Høyre har derfor framsatt et forslag om tiltak på både kort og lengre sikt. På kort sikt vil Høyre foreslå å øke bostøtten og sosialhjelpen for å hjelpe husstander med dårlig råd i forbindelse med de høye strømprisene. På lengre sikt vil vi foreslå å bygge ut langt mer fornybar energi, bl.a. ved å gi konsesjoner for flere havvindutbygginger utenfor kysten av Nord-Norge og Helgeland og ved oppgradering av vannkraft. På den måten vil vi sikre lavere strømpriser for alle, og ikke minst er det bra for konkurransekraften til norsk industri. På Dagsrevyen denne uken sa olje- og energiministeren at strømprisene skal jevnes ut geografisk, og at prisene noen steder må opp. Jeg tolker det som at strømprisene – med regjeringens politikk – skal opp i Nord-Norge. Olje- og energiministeren kan ikke være klar over den grønne industrireisingen i Nordland og Nord-Norge for øvrig, som er blant de sterkeste grønne industrireisingene i hele Europa. Den fenomenale jobbskapingen vi har i industrien i nord, har stabilt lave strømpriser som sin aller viktigste forutsetning. Jeg håper regjeringen ikke skrur opp strømprisene i nord og dermed spenner bena under et fenomenalt grønt industrieventyr, men heller stemmer for Høyres forslag, som vil gi lavere strømpriser for folk og industri.
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2021-10-21:
Et sunt, enkelt og godt skolemåltid er helsepolitikk, sosialpolitikk og utdanningspolitikk i praksis. Vi vet at elever lærer best med mat i magen. Vi vet at det å samles rundt et måltid gir trivsel, forebygger mobbing og gjør integrering lettere. Vi vet at et skolemåltid vil utjevne økonomiske og sosiale forskjeller mellom skolebarn. Mange prøveprosjekter med skolemat gjennom mange år har vist at både elever, lærere og foreldre er svært fornøyd og har gode erfaringer. I sju år fikk ungdomsskoleelevene gratis skolefrukt. Erna Solbergs regjering fjernet ordningen i 2014. Senterpartiet vil skape et samfunn som fremmer helse i hele befolkningen. Forebygging er svaret, og Senterpartiet var det første partiet som foreslo én times fysisk aktivitet hver dag i skolen. Kjernen i forebygging er sunn mat, gode måltidsvaner og mer fysisk aktivitet. Jeg er veldig fornøyd med at vår nye Arbeiderparti–Senterparti-regjering vil ha en gradvis innføring av et daglig, sunt og enkelt skolemåltid til elever i skolen. Et organisert skolemåltid gir alle elever like forutsetninger for læring. Flere vil kunne bli inkludert og gjennomføre skoleløpet, komme i arbeid og bli arbeidstakere som bidrar til fellesskapet. Den nye regjeringen vil løfte skolen. At barn og unge med ulik bakgrunn lærer sammen, er viktig for fellesskapet, bygger ned forskjeller og bygger opp tillit. Senterpartiet er glad for at det blir mindre måling og testing og mer praktisk undervisning og læring. Det vil bli større fokus på fysisk og psykisk helse, og et skolemåltid kan bidra til å oppnå dette. Derfor er en gradvis innføring av et skolemåltid en satsing på framtiden.
Kathrine Kleveland (Senterpartiet), 2021-10-21:
Grensehandelen har vokst seg unaturlig høy de siste årene, og nå har pandemien vist oss hva som skjer når grensehandelen stopper opp. Tallene som er anslått ved varig bortfall av grensehandel, er enorme. Senterpartiet er opptatt av at vi skal ha en aktiv næringspolitikk som ikke styres av markedet alene, men som gir en tydelig retning og sørger for at norske ressurser og verdiskaping kommer fellesskapet til gode. Derfor er jeg glad for at Hurdalsplattformen slår fast at grensehandelsproblematikken skal gjennomgås i lys av erfaringene fra koronapandemien og fra andre land, som Danmark. Regjeringen vil foreslå tiltak som reduserer grensehandelen og styrker konkurransekraften til norsk næringsliv. Dette er viktig for norske mat- og drikkeprodusenter, som er offensive og i stor utvikling. Dette er viktig for næringsmiddelindustrien, også i Vestfold, der jeg kommer fra. Dette er viktig for dagligvarehandelen. Dagligvarer er det folk handler mest av over grensen. Dette er viktig for Vinmonopolet, som Senterpartiet hegner om. Vinmonopolet er en kunnskapsrik, offensiv og fornuftig salgskanal med bredt utvalg. Redusert grensehandel ga i det siste halvannet året grunnlag for tusenvis av norske arbeidsplasser basert på norske råvarer. Det vil Senterpartiet ha mer av. Men ikke bare arbeidsplassene – økt verdiskaping, økte investeringer i industri og høyere skatte- og avgiftsinntekter er viktig for velferdsstaten vår. Ved å skape og beholde mer av verdiene i Norge sikrer vi bedre tjenester til alle innbyggere. Norsk mat- og drikkeproduksjon er grunnlag for en samlet norsk næringskjede. Her er det store utviklingsmuligheter til glede for oss alle. De siste årene har vi fått en stadig høyere stolthet over egen mat- og drikkeproduksjon. Blant annet har vi blitt verdensmestre og vunnet mange priser i osteproduksjon. Et annet eksempel er bryggeri- og drikkevarebransjen, som med sine 150 produsenter leverer over 3 000 unike norske ølsorter og har verdens sunneste brusmarked med 65 pst. sukkerfri brus. Senterpartiet skal bidra til at mer av verdiskapingen beholdes i Norge. Da er et av flere tiltak mindre grensehandel.
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
I begynnelsen av høsten erklærte FN kode rød for menneskeheten – vår jordklode varmes opp i rekordfart, og klimaendringene er ikke lenger noe som kan skje i framtiden. Prisen for politikere som ikke har gjort nok, betaler vi nå i form av varmere og villere vær, ødelagte avlinger, flom og skogbranner og tusenvis av mennesker på flukt. Derfor ble årets valg også et klimavalg og resulterte i en ny regjering – en Arbeiderparti–Senterparti-regjering. Velgerne sa tydelig nei til den ikke-eksisterende klimapolitikken til Høyre-regjeringen, men de sa også nei til en klimapolitikk som er moraliserende, usosial, som straffer vanlige folk, og som legger ned arbeidsplasser i Norge. Velgerne sa derimot ja til en klimapolitikk som kutter utslipp, skaper jobber og er sosialt rettferdig, og derfor er jeg veldig glad for at Hurdalsplattformen legger opp til nettopp det. Høyre har i dag lagt fram forslag om at regjeringen skal levere en helhetlig klimaplan innen noen få måneder. Det er nesten ikke til å tro at det bare var én uke Høyre trengte i opposisjon for å virke useriøs. Høyre satt med makten i syv og et halvt år før klima kom på dagsordenen og har null troverdighet på dette feltet. Høyre har vært veldig opptatt av at klimadelen i Hurdalsplattformen er uklar og ikke konkret. Jeg lurer på om vi skulle ha spandert en synstest på hele stortingsgruppen til Høyre, for her er en liten smakebit på hva vi skal gjøre de neste årene: Vi skal kutte norske utslipp med 55 pst. Det gjelder altså hele økonomien og er det dobbelte av hva Høyre har ambisjoner om. Det kommer til å bli en formidabel innsats, og vi har gode muligheter til å lykkes med det. Utslippskutt skal være kjernen i strategien for vekst, eksport og jobbskaping. Norge skal igjen bli en eksportnasjon. Vi skal i motsetning til den avgåtte regjeringen føre en aktiv næringspolitikk og satse på områder som karbonfangst, havvind, hydrogen og andre fornybare næringer. Vi skal innføre konkrete mål for utslippskutt for hver enkeltsektor og -næring i Norge. Vi skal lage en ny klimaplan for hele økonomien, som kutter utslipp i tråd med Norges klimamål. Og vi skal legge fram et klimabudsjett allerede neste år. Vi skal ha en rettferdig elbilpolitikk. I stedet for å gi momsfritak for dyre elbiler skal vi bruke midlene på å bygge ladestasjoner i hele landet. Det er rettferdig omstilling i praksis. Og vi skal bygge ut kollektivtrafikken og øke pendlerfradraget, som den avgåtte regjeringen kuttet i, for å gjøre det mer lønnsomt å bruke buss og tog og for at vanlige folk skal sitte igjen med mer. Nå er det vanlige folks tur, og nå er det klimaets tur.
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Å sørge for at alle barn lærer godt på skolen, er det viktigste vi kan gjøre for et mer rettferdig samfunn med mindre forskjeller. Etter åtte år med høyreregjeringer ser vi dessverre at sosiale forskjeller reproduseres og forsterkes i skoleresultater. Det er ikke så rart. Under høyreregjeringen har antallet ukvalifiserte som underviser i skolen, økt med over 40 pst. Halvparten av spesialundervisningen gis av ukvalifiserte. En av fire som underviser i norsk skole, har ikke lærerutdanning, og lærermangelen fortsetter. Norsk skole lider av lærermangel. For mange lærere har rømt skolen og gått til andre yrker, mange har blitt avskiltet og altfor mange har sluttet på lærerutdanningen. Å rekruttere, beholde og utdanne flere kvalifiserte lærere blir derfor det aller viktigste for den nye regjeringen. Det å sørge for nok kvalifiserte lærere i skolen er en av de viktigste investeringene vi gjør for ungene våre. Derfor er det gledelig at den nye regjeringen fjerner avskiltingen av lærere som er utdannet før 2014. Mange unge mennesker som drømmer om å bli lærer, som brenner for enten språk, historie eller samfunnsfag, har alle forutsetninger for å bli gode lærere for barna våre, men mange stoppes i dag av høyreregjeringens rigide krav om 4 i matte, selv om man ønsker å bli norsklærer. Det har vært viktigere for høyreregjeringen hva man kommer inn i lærerutdanningen med, enn hva man kommer ut med. Derfor er det gledelig at den nye regjeringen erstatter inntakskravet på 4 i matte med mer rettferdige og treffsikre opptakskrav på lærerutdanningen. Så må jeg si at det er på tide at vi fikk en regjering som er opptatt av fagarbeidere og yrkesfagelevene. I åtte år har yrkesfagene vært nedprioritert, i en tid hvor landet vårt trenger flere fagarbeidere. Derfor måtte det en Arbeiderparti–Senterparti-regjering til for å sikre at alle kvalifiserte søkere som går yrkesfag, skal få en læreplass og en mulighet til å fullføre utdanningen sin. 8 000 yrkesfagelever får ikke læreplass hvert eneste år. Det skal det bli slutt på nå. Det er på tide at vi lager en fellesskole som gir alle like muligheter gjennom gode, kvalifiserte og motiverte lærere. Det er på tide at vi satser på fagarbeideren. Etter åtte år med høyreregjeringer som har styrt skolen i feil retning, er det endelig nå lærerne og fagarbeidernes tur.
Olve Grotle (Høyre), 2021-10-21:
Vi må gjere det meir attraktivt for tilsette å kunne investere i eigen arbeidsplass. Eg har i lang tid hatt god kontakt med mange nystarta gründerverksemder i Sogn og Fjordane, der eg kjem frå, og kjenner godt til at ei utfordring desse ofte har, er å greie å rekruttere dyktige medarbeidarar. Ei av desse er INTIN AS, som er eit oppstarts- og vekstselskap som m.a. driv med utvikling og oppsett av smarthus. I eit intervju med NRK i vinter fortalde dagleg leiar at selskapet har store utfordringar med å greie å rekruttere medarbeidarar, særleg innan programmering. INTIN AS – som har god driv, vekst og suksess – var klår på at ei god opsjonsskatteordning kunne vere eit viktig verktøy for å trekkje til seg nye, attraktive medarbeidarar. Selskapet var òg klår på at dagens ordning ikkje var god nok, og kom med forslag til forbetringar. I vår kom regjeringa Solberg nettopp med slike forbetringar, og desse ligg inne i forslaget til statsbudsjett. Forbetringane inneber m.a. at skattleggingstidspunktet blir utsett til den tilsette sel aksjane sine, vinsten blir skattlagd som kapitalinntekt, og den gunstige ordninga blir utvida til å gjelde mange fleire verksemder. Det å kunne tilby nye medarbeidarar eigarskap i bedrifta er ein god og effektiv måte å rekruttere nye medarbeidarar på. Ein slik sjanse vil ofte nettopp vere det som skal til for at ein tilsett torer å gå frå ein sikker og godt lønna jobb, kanskje i ein storby, til ein lågare betalt jobb i eit nystarta, men spennande gründerselskap i distrikta. Når opsjonsordninga no blir endra, vil det å kunne tilby nye medarbeidarar eigarskap, gjere desse selskapa meir attraktive. Ja, det kan til og med vere det heilt avgjerande argumentet nokon treng for å flytte til Sogndal, Eid, Stord, Voss eller ein av dei andre småbyane, tettstadene eller bygdene vi har rundt om i landet. I Hurdalsplattforma blir det sagt at ein skal «se på opsjonsbeskatningen med mål om at flere ansatte kan ta del i verdiskapingen i oppstarts- og vekstbedrifter». Eg synest dette verkar defensivt og hadde gjerne sett ei meir offensiv haldning frå den nye regjeringa si side. Eg vel likevel å tolke regjeringsplattforma slik at ein er positiv innstilt til dei endringane som ligg inne i forslaget til statsbudsjett. Det bør difor no liggje godt til rette for at forslaget om ny opsjonskatteordning blir vedteke. Det vil som nemnt vere svært viktig for dei mange gründer-, oppstarts- og vekstbedriftene vi har rundt om i landet.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-21:
Det å oppleve respekt for egne grenser og ha makt over egen kropp skal være en selvfølge. Dessverre er det altfor mange, og spesielt kvinner, i samfunnet som opplever at deres grenser blir tråkket på, og at deres makt over egen kropp blir tatt fra dem. Nesten hver tredje 18-årige jente har en eller annen gang i løpet av livet opplevd en kroppslig seksuell krenkelse. Krenkelsene det dreier seg om, er alt fra uønsket beføling og tafsing til voldtekt eller forsøk på det. I en undersøkelse fra 2014 fra Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress viser resultatene at én av ti norske kvinner har vært utsatt for voldtekt i løpet av livet, nesten halvparten før fylte 18 år. Det er så mange at det er vanskelig å sette ord på omfanget. Det betyr at i Oslo alene vil 35 000 mennesker bli utsatt for voldtekt i løpet av livet. Tenk på hvor mange mennesker det er – det er flere enn det bor i byer som Hamar, Gjøvik eller Molde. At arbeidet mot voldtekt fortsatt er dårlig koordinert og underprioritert, selv om det rammer hundretusenvis av mennesker landet over, er en rettspolitisk skandale. Verken kvinners fysiske sikkerhet eller rettssikkerhet er ivaretatt godt nok av staten. Det viktigste vi kan gjøre for å stoppe dette, er å hindre at voldtekter skjer i utgangspunktet. Derfor er det avgjørende at vi satser på forebygging gjennom å styrke seksualundervisningen, og den må starte så tidlig som i barnehagen, med særlig fokus på grensesetting. Så må vi også endre lovverket. Sex skal være frivillig, og er det ikke frivillig, er det voldtekt. Tiden er overmoden for å innføre en samtykkebestemmelse i straffeloven. Kritikerne av en samtykkelov hevder ofte at det er symbolpolitikk eller lite praktisk anvendbart. Med respekt: Det stemmer ikke. I Sverige har 75 pst. flere blitt dømt etter innføringen av samtykkelov, antall anmeldelser har økt med 21 pst., og antall tiltaler har økt med 80 pst. Norge har i tillegg flere ganger fått kritikk av FNs kvinnekomité fordi den norske voldtektsbestemmelsen ikke inneholder krav om samtykke. Jeg er derfor glad for at den nye regjeringen i sin regjeringsplattform sier at de vil starte arbeidet med å innføre en samtykkelov. Dette er heldigvis et arbeid som ikke trenger å ta særlig lang tid. Land som Hellas, Tyskland, England, Danmark og Sverige er alle land som har en sånn lovgivning. SV har derfor fremmet et forslag om at regjeringen senest i løpet av våren 2022 kommer til Stortinget med et forslag om en samtykkelov. På den måten kan vi sende et tydelig signal til landets innbyggere om at nei betyr nei og ja betyr ja.
Andreas Sjalg Unneland (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-21:
Oppgaven vår i denne sal er å vedta landets lover. Som justispolitisk talsperson for et sosialistisk parti er det min oppgave alltid å spørre om hvordan de lovene vi vedtar i denne salen, rammer mennesker med ulik klassebakgrunn, hudfarge eller kjønn. Det er min rolle å heve stemmen når urettferdigheten kommer til uttrykk, som når ungdom fra Oslo øst straffes tre ganger så mye for cannabisbruk som ungdom fra Oslo vest, enda ungdom fra Oslo vest oppgir dobbelt så mye cannabisbruk. Derfor kommer SV til å fortsette kampen for avkriminalisering av brukerdoser for rusmidler, fortsette kampen for en skikkelig rusreform. Altfor lenge har det blitt ført en feilslått straffelinje i denne salen, og la meg være tydelig: SV har ikke gitt opp rusreformen. Vi vil bygge allianser for å få den gjennomført. Det er vår oppgave å sørge for at rettssystemet er tilgjengelig for alle. En bauta i det juridiske miljøet, Jan Fridthjof Bernt, har uttalt at påtale- og rettsapparatet er de samfunnsarenaene hvor ulikhetene er størst i landet vårt – et utsagn som ble så altfor godt illustrert gjennom Nav-skandalen, en sak som neppe hadde gått like ille hvis noen av de med mye penger og råd til dyre advokater hadde vært utsatt for en lignende mangel på rettssikkerhet. I sitt siste statsbudsjett viste Erna Solberg at den blå regjeringen har nedprioritert rettssikkerheten for dem som trenger det mest. Det er bra at inntektsgrensen på fri rettshjelp øker for første gang siden 2009, men det er likevel slik at langt flere faller utenfor ordningen etter åtte år med høyreregjering. Jeg har store forventninger til at en ny regjering som sier de er opptatt av vanlige folk, øker inntektsgrensen for fri rettshjelp og kommer til Stortinget med forslag om ny fri rettshjelp-lov med visjoner om hvordan vi skal sikre tilgang til rettssystemet for alle. For rettshjelpstiltakene må styrkes gjennom å øke salærsatsene for offentlige forsvarere og bistandsadvokater, men også gjennom å løfte fram de frivillige rettshjelpstiltakene. Det er sjokkerende at høyresiden på vei ut døren fra regjeringskontorene kutter i bevilgningen til de frivillige rettshjelpstiltakene. Det føyer seg inn i rekken av usosiale kutt for å finansiere skattelette for dem på toppen. Det er mange store utfordringer som må løses den kommende perioden. SV kommer ikke til å akseptere kun fine festtaler om rettsstaten vår. Vi er tydelig på at dersom rettssikkerheten i Norge skal styrkes, kreves både en aktiv politikk og mer penger. Vi er glad for at landet har fått en ny regjering, nå forventer vi at den leverer der den forrige regjeringen sviktet, for det handler om å skape et samfunn med rettssikkerhet for de mange, ikke for de få.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2021-10-21:
Jeg er glad vi nå har fått en regjering som vil føre en politikk for vekst og utvikling i hele landet. Befolkningsnedgangen i distriktskommuner skal snus til befolkningsvekst. Det har vi greid før. I 2015, da Erna Solberg gikk av som kommunalminister, hadde vi 249 kommuner med befolkningsnedgang. Etter åtte år med Senterpartiet i regjering og i Kommunaldepartementet var tallet halvert. Nå er situasjonen enda mer dramatisk enn i 2005, men ny regjering har gitt distriktskommunene ny framtidstro, og regjeringsplattformen inneholder kraftige virkemidler. Det aller viktigste er at det skal innføres en regel om distriktspolitiske konsekvensanalyser av alle reformer, og at kravene om å vurdere distriktspolitiske hensyn skal være gjennomgående i all forvaltning. Statlige virksomheter skal organiseres slik at kompetansen ligger så nær innbyggerne som mulig, og det skal bygges sterke kompetansemiljø i hele landet. Nå er det også på tide å få fart på boligbyggingen i distriktet. Jeg er glad den nye regjeringen vil opprette en tilskuddsordning for boligetablering i distriktet. Skal vi få ungdommen til å flytte tilbake, må vi vite hvordan vi skal få til det. Hva sier ungdommen selv er viktig når de skal komme tilbake? For det første sier de at det må være arbeid å finne, og gjerne til to når de er to i en familie. For å få til dette må vi ha en kraftfull distriktspolitikk som faktisk legger opp til vekst i hele landet, og vi må satse på regional utvikling i fylkene. Senterpartiet ivrer for bygdevekstavtaler, og vi må sikre den grunnleggende infrastrukturen. Fylkesveiene må være i orden, og vi må ha både bredbånd og mobildekning i hele landet. Rammene for næringslivet er avgjørende, og det desidert viktigste distriktspolitiske virkemiddelet er den differensierte arbeidsgiveravgiften. For det andre prioriterer de tjenester nær folk. For å sikre gode barnehager og skoler i nærmiljøet trengs det en kraftig styrking av kommuneøkonomien. Det har vi varslet i kommuneproposisjonen, og det kommer regjeringen til å levere på. Det tredje de påpeker, er frihet for den enkelte til å bosette seg i den delen av kommunen de selv ønsker. Ofte ønsker de seg god plass og større avstand til naboen enn de får i et boligfelt. Mange vil også bo i den grenda de har tilknytning til. Da er det avgjørende at politikken legger til rette for at folk kan bo også utenfor kollektivårene. Jeg mener det er helt avgjørende at Hurdalsplattformen slår fast at statlige planretningslinjer skal revideres. Kommunenes selvråderett skal styrkes ved at alle kommuner skal ha muligheter til å utvikle både små og store lokalsamfunn i hele kommunen. Etter åtte år med sentralisering er det på høy tid med ny kurs. Derfor er jeg glad for at den nye regjeringen er soleklar i sine prioriteringer. Norge trenger en politikk for hele landet, og det leverer vi på.
Ingvild Wetrhus Thorsvik (Venstre), 2021-10-21:
I dag er det altfor mange som ikke har en reell mulighet for å få prøvd sin sak for retten. Hensikten med fri rettshjelp er at flere personer med lav inntekt får dekket utgifter til juridisk bistand innenfor flere gitte områder. Inntektsgrensen for fri rettshjelp er i dag 246 000 kr for en aleneboende person. For samboere er den 369 000 kr. Dette er ikke blitt endret siden 2009. Det innebærer at personer som i 2009 var omfattet av ordningen, i dag ikke lenger får den hjelpen de faktisk trenger, og som de ikke nødvendigvis har råd til. I 2009 var det 15 pst. av befolkningen som hadde krav på fri rettshjelp, det samme tallet er i dag 8,5 pst. Dermed har rettssikkerheten for en stadig større gruppe mennesker blitt svekket over tid. Hele ordningen med fri rettshjelp er moden for endring. Den forrige regjeringen nedsatte derfor Rettshjelpsutvalget, som kom med sine anbefalinger til en ny ordning. I forslaget til statsbudsjett for 2022 foreslår Venstre og altså regjeringen å heve inntektsgrensen for fri rettshjelp med 10 pst. Dette er et veldig viktig første steg i retning av å sikre fri rettshjelp for dem med dårlig råd. Dessverre er ikke fri rettshjelp nevnt i Hurdalsplattformen. Det nevnes et ullent punkt om at den økonomiske risikoen ved å få avgjort en sak for domstolene skal reduseres. Det er ikke så lett å si hva det betyr. Noe annet jeg frykter for, er domstolsreformen. I Hurdalsplattformen varsles det en reversering. Den forrige organiseringen av domstolene møtte kritikk både fra Domstoladministrasjonen og fra Riksrevisjonen, og det var tydelig at strukturen hadde liten fleksibilitet, sårbarhet for sykdom og habilitetsproblematikk. Reformen, som trådte i kraft i april i år, skal styrke rettssikkerheten og gi et bredere og likere domstoltilbud i hele landet. Den korter ned ventetiden og sikrer større fleksibilitet og sterkere fagmiljøer, slik at også mindre domstoler kan lage faggrupper og spesialisere seg. Samlet sett er alt dette veldig positivt for rettssikkerheten. Reformen fører også til at man bevarer kompetansearbeidsplasser i distriktene, og man sikrer brukerne nærhet til domstolene i framtiden. I mitt eget rettsdistrikt, Agder, som fram til nå har vært en stor del av min arbeidshverdag, frykter nå de ansatte i domstolene en reversering. De beskriver at forslaget om reversering skaper uro og frustrasjon. For hva betyr egentlig punktet om reversering? Hvordan defineres enigheten? Dette er oppskriften på beslutningskaos. Domstoladministrasjonen har estimert at en reversering vil koste 75 mill. kr, og at de årlige utgiftene vil være 37 mill. kr høyere enn om man lar reformen stå. Jeg mener innstendig at vi bør lytte til fagfolkene i Dommerforeningen, Dommerfullmektigforeningen og Advokatforeningen og la domstolsreformen stå.
Birgit Oline Kjerstad (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-21:
Ifylgje FN er 50 pst. av økosystema i verda blitt øydelagde dei siste 50 åra, i mi levetid, på grunn av menneskeleg aktivitet. Dei fem viktigaste årsakene til tap av biologisk mangfald er alle menneskeskapte, og arealbruksendring er den viktigaste årsaka. Eg er difor glad for at statsminister Jonas Gahr Støre er så tydeleg i dag på at naturkrisa og klimakrisa må løysast samtidig. Arealforvalting til havs blir veldig viktig i denne stortingsperioden, og vi har ei energimelding på bordet. Men eg synest ikkje regjeringserklæringa er god nok politikk for natur- og klimakrisa med den oljepolitikken som er skissert. Allmenningen, fiskefelta vest for Mørebankane og langs Eggakanten, der min far og hans far fiska, er no utlyst for olje- og gassleiting, sjølv om det er ein botn med korallrev og med sårbare og svært verdifulle område. Både forskarar og fiskarar er bekymra, for området der gassfeltet Ormen Lange ligg, er djuphav, nesten ørken. Eggakanten–Aktivneset og områda vest for Mørebankane er noko heilt anna. På djupt vatn er det lite liv, men når ein kjem over 650 meter, kjem ein inn i områda der raudåte overvintrar, og der det er korallar, annan sårbar og viktig botnfauna og viktige leveområde for fisk. Dette økosystemet er viktig både for CO 2 -binding og for matproduksjon. Altså: Dette handlar både om næring, klima og natur. Det faglege grunnlaget for Meld. St. 20 for 2019–2020, om forvaltningsplanane for dei norske havområda, viste at det var behov for ein heilskapleg gjennomgang av alle SVO-ar, altså særleg verdifulle og sårbare område, i dei norske havområda. Ei tverrfagleg ekspertgruppe har gjennomført første del av denne oppgåva og kom med sin rapport i 2021, dvs. miljøverdivurderingane. Men sjølve sårbarheitsvurderingane med skildring av næringsaktivitet kjem ikkje før våren 2022. Likevel er svært mange leiteområde definert som sårbare lagt ut i TFO-runden i 2020 og i 2021. Det er svært viktig å styrkje nasjonal forsking og kartlegging av økosystema i havet gjennom Mareano-prosjektet og aktiviteten ved m.a. Runde Miljøsenter. Og så må vi sørgje for å bruke den kunnskapen og vere føre var for dei økosystema i havet som er så enormt viktige, både for CO 2 -binding og for matproduksjon. Vi har tent godt på oljen i vel 50 år, og den kan kanskje vare nokre tiår til, men fisken og den biologiske produksjonen i havet har vore der i titusenvis av år. No er det vårt ansvar å sørgje for at økosystema ikkje blir påført ytterlegare skadar.
Margrethe Haarr (Senterpartiet), 2021-10-21:
En satsing på barn og unge er den beste investeringen for framtiden. Et afrikansk ordtak sier at det kreves en hel landsby for å oppdra et barn. Alle barn er alles ansvar. Dessverre er det altfor mange barn i Norge som ikke får den oppveksten og omsorgen de fortjener og trenger. Dette er blitt enda mer synlig under pandemien, der stengte skoler, ingen tilgang til fritidsaktiviteter, og at store deler av støtteapparatet ble borte, har gjort situasjonen enda mer uholdbar for mange. For disse barna er skole og barnehage viktig, men det er også viktig med et godt og treffsikkert barnevern, i samarbeid med andre etater og nærmiljøet. Derfor er jeg så glad for at Hurdalsplattformen setter tydelige mål for barnevernet, og at den understreker fellesskapets ansvar til det beste for barna. Vi må ha et barnevern med god kvalitet i alle kommuner, et barnevern som skal forebygge og hjelpe de barna som utsettes for omsorgssvikt, og som sikrer trygghet. Vi trenger et barnevern med økt kompetanse, bedre tid og tillit til å utføre oppgaven sin. Det er godt å se at regjeringen skal støtte opp under og ønsker å styrke barnevernstjenesten, øke bemanningen og sikre finansiering av barnevernsreformen. Å få fokuset over på forebygging og tidlig innsats vil kunne hindre mer inngripende tiltak senere, men den dreiningen vil ta tid, og vi må sikre at alle barn får den oppfølgingen som trengs i en overgangsperiode. Vi må også erkjenne at det vil være barn som trenger mer omfattende tiltak, enten på institusjon eller i fosterhjem, og sikre at det ikke er kommuneøkonomien som er avgjørende for at den hjelpen gis. Jeg elsker kommunen, og kommunen har vist en enorm omstillingsevne og enestående innsats for å følge opp nye oppgaver og sørge for gode tjenester til sine innbyggere, særlig gjennom pandemien. Men det krever at kommunene gis tid, tillit, forutsigbarhet og nok ressurser. Da er det betryggende at Hurdalsplattformen sier at kommunene må sikres ressurser og handlefrihet til å løse sine oppgaver, og at de skal sørge for et inntektssystem som sikrer et likeverdig tjenestetilbud i hele landet.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-10-21:
Venstre har i åtte år ført en offensiv klima- og miljøpolitikk fra Stortinget, både i budsjettsamarbeid og fra regjering. Vi har gode resultater. Elbilsalget i Norge har i løpet av disse årene gått fra under 5 pst. til nå over 90 pst., innblanding av biodrivstoff er nå godt over 20 pst., og når det gjelder grønn skipsfart, gjør vi i Norge mer, raskere enn noen andre land, enten det er hurtigbåter eller det er elferjer. Nå kommer også de autonome, elektriske lasteskipene om kort tid. Kollektivsatsingene i de store byene er en suksess. Byvekstavtalene trekkes fram av OECD på deres liste over ti anbefalte klimatiltak. Det går langt flere tog enn noen gang, og klimatiltak driver næringsutvikling over hele landet. Det er et godt utgangspunkt for det som skal gjøres videre. Vi har meldt inn nye mål til FN etter Parisavtalen med 50–55 pst. reduksjon, og vi har fått på plass en avtale med EU om felles klimamål i 2030. Vi har også lagt fram og fått gjennom i Stortinget en klimaplan for å gjennomføre disse forpliktelsene. Utslippene går ned – de har gått ned i fem år. Vi klarte ikke 2020-målet. Vi manglet 600 000 tonn. Sannsynligvis når vi det målet i år, altså ett år for sent. Men nå må tempoet opp. Skal vi nå klimamålene med 55 pst. reduksjon i 2030, må vi redusere med 2,6 millioner tonn hvert år. Men hva ligger egentlig i Hurdalsplattformen? På konkrete tiltak svekkes forslagene. Målet om bare salg av nullutslippskjøretøy i 2025 er blitt til fossilfrie biler. De andre kjøretøygruppene – tungtransporten, varebilene – nevnes ikke. At det offentlige bare skal bruke elbiler eller nullutslippskjøretøy fra 2022, er svekket. Bruk av miljøavgifter, både CO 2 -avgiften og andre miljøavgifter, er det stor usikkerhet om, og det er ingen nye tiltak i en situasjon hvor vi må ha forsterkede tiltak. Det er på klima. Men vi er også i en naturkrise. Der må vi stoppe tapet av naturmangfold. Vi må verne mer natur fram mot 2030. Men hva ser vi? Skogvernet svekkes. Vern generelt svekkes. Det er ingen mål i plattformen. Det eneste stedet det er tydelige mål, er for å redusere bestandsmålene for bjørn og ulv – redusere konfliktnivået. Å redusere konfliktnivået er enkelt, for den aktøren som har drevet mest for å bygge opp konflikten omkring rovdyr, sitter nå i regjering som partner med Arbeiderpartiet.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-10-21:
Vi nærmer oss slutten av debatten, så jeg skal komme med noen stemmeforklaringer fra Venstres side. Vi vil stemme for SVs endrede forslag nr. 6, om en økning i bostøtten og sosialhjelpen med bakgrunn i høye strømpriser. Vi vil også stemme for forslag nr. 8, fra SV, om en melding til Stortinget om levekår i byer, bygget på Jenssen-utvalgets anbefalinger. Vi vil stemme for forslag nr. 9, fra SV, om forslag til sanksjoner som skal slå ned på trakassering i fiskeriene. Venstre vil stemme for forslag nr. 10, fra SV, om å beholde Andøya flystasjon som base for maritime overvåkningsfly. Vi vil videre stemme for forslag nr. 11, fra SV, om å følge opp EU-kommisjonens initiativ om ikke å tillate videre utvinning av fossile energiressurser i Arktis. Venstre vil stemme for forslag nr. 14, fra Høyre, om å legge fram den varslede klimaplanen – regjeringen har nå varslet en ny klimaplan – i løpet av februar 2022. Poenget er at vi nettopp har gjennomført og behandlet en klimaplan i Stortinget. Skal det gjøres endringer, er det den som må forbedres, og det kan umulig trenge å ta veldig lang tid. Ellers må man begynne på nytt, og det er en helt annen prosess. Vi har en offensiv klimaplan, det er den som nå må forbedres. Videre vil vi stemme for forslag nr. 15, fra Høyre, om en nøytral merverdiavgift i helseforetakene. Venstre vil stemme for forslag nr. 18, fra Fremskrittspartiet, om en fullverdig utredning av Ullevål sykehus som utbyggingsalternativ til Gaustad. Statsminister Jonas Gahr Støre sa i sin redegjørelse at tiden for overkjøring av lokalsamfunn er over. For at dette skal være alvor, må det gjelde at man ikke skal overkjøre lokalsamfunn også hvis bystyret i Oslo går imot planene for Gaustad og det enorme sykehuset som er planlagt der, ellers blir dette bare tomme ord. Venstre vil stemme for forslag nr. 19, fra Fremskrittspartiet, om etablering av en ultraren operasjonsstue ved Klinikk Alta. Der er det bevilget midler i årets budsjett, og det må følges opp. Venstre vil også stemme for forslag nr. 28, fra Miljøpartiet De Grønne, om et styrket nattogtilbud i Norge og til utlandet.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
I går sa representanten Linda Hofstad Helleland at det ikke hadde gått så bra når staten hadde presset seg inn i næringsvirksomhet. Da tenker jeg at det er rom for litt historietime her i Stortinget, for vi har i hvert fall ett eksempel som heter Statoil, nå Equinor. Ikke bare presset de seg inn, de var et resultat av visjonære, handlekraftige ledere i regjering og storting, som skjønte at næringsutvikling er en sak både om hvordan naturressursene skal brukes, og ikke minst om hvordan verdiene skal fordeles for framtidige generasjoner. Det er egentlig den tankegangen Hurdalsplattformen bygger på, og da er det et stort paradoks at det fra både høyrepolitikere og en del journalister kommer påstander som at her er det ingen retning eller noe konkret. Jo, her er det så konkret at for 2000-tallet har vi plukket fram noen av de mest moderne og framtidsrettede ideene som gjør at vi har det økonomiske handlingsrommet vi har i dag. Da har jeg også lyst til å komme med en anbefaling av en bok som jeg leste i sommer. Mariana Mazzucato har skrevet en bok som heter «En ny økonomi», der hun viser hvordan staten og det private næringslivet sammen får til innovasjon. Der kan parallellen til Statoil være NASA. Da USA skulle sette i gang et månelandingsprosjekt, var veldig mye av de innovasjonene som senere er blitt avgjørende for næringslivet i USA og resten av verden, basert på forskning som den amerikanske staten finansierte. Men de ga ikke bare bort penger uten å stille noen krav: De hadde tydelige forventninger til hva det private næringslivet skulle være med og levere på – på samme måte som vi nå stiller krav til utslippskutt, bl.a. Representanten Elvestuen holdt akkurat nå egentlig et innlegg på linje med det Hofstad Helleland og en del journalister kommer med, og sier at her er det ingenting konkret. Vel, la oss da gå helt konkret til verks og gå fra offshore og inn på fastlandet. I Hurdalsplattformen står det helt eksplisitt at vi skal bygge anlegg for industriell gjenvinning av tremateriale. Så hvis Stortinget en dag skal skifte ut dette interiøret, skal vi ikke lenger brenne det og slippe ut CO 2 – da skal det gjenvinnes og komme til nytte i nye, moderne byggematerialer og interiørprodukter. Det tiltaket alene kan spare så mye som 300 000 tonn CO 2 -kutt på ett år, og da snakker vi om konkrete ting. Men det virker ikke som verken Elvestuen, Hofstad Helleland eller en del kommentatorer faktisk har lest konkrete punkter i Hurdalsplattformen. Det anbefaler jeg sterkt, for der ser man handlekraft som vi kan spore tilbake til både opprettelsen av Statoil og til NASAs tankegang for månelanding.
Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-10-21:
Barnefattigdommen øker. I noen byområder har vi fått en tredobling av familier med varig lav inntekt. Segregeringen øker i byene, særlig mellom dem som har mest, og dem som har minst i lommeboka. Dette har skjedd på Høyres vakt. Det skulle vi ikke trodd etter å ha hørt representanten Heidi Nordby Lunde, som fra talerstolen tidligere i dag sa at vi i Hurdalsplattformen innrømmer at gapet i levekår mellom fattige byområder og resten av landet øker. Vi slår fast et faktum, et faktum som må gjøre litt vondt. Etter åtte ved roret har flere av barna som vokser opp i levekårsutsatte områder, fått vanskeligere liv. Hva har Høyre i posisjon gjort for disse barna når det etter åtte år er flere enn da Høyre tok over styringen av landet? Forskere sa i Aftenposten i 2017 at det ville være å dra det for langt å si at man blir fattig av å bo i et fattig område, men å bo i et område med mange naboer som har dårlige levekår, lav inntekt og lav utdannelse, reduserer ens livssjanser. Men det skal den forrige regjeringen ha: De bestilte og fikk en NOU om levekår i byene. NOU-en fant altså at ulikheten øker, og at barn i lavinntektsfamilier nå i større grad enn før bor i det samme nabolaget. NOU-en peker på viktige faktorer for å utjevne levekårene, nemlig gode universelle ordninger: Kvalitet i barnehagene og skolene er avgjørende, et inntektssystem for kommunene som er treffsikkert for å møte disse utfordringene, og storbytilskuddet. Ikke minst peker også NOU-en på viktigheten av boligpolitikken, men aller viktigst er det å kvalifisere flere til jobb, slik at de kan forsørge seg og sin familie. Hurdalsplattformen gir et løft for dem med minst i lommeboka. Vi vil styrke kommunenes frie inntekter – ikke noe tiltak er viktigere enn det. Ved å gi kommunene en trygg og god økonomi, slik at de kan tilby gode tjenester til sine innbyggere, vil de med minst få det bedre, f.eks. ved å redusere maksprisen i barnehagen og gjøre barnehagene gratis fra det tredje barnet en har som går der samtidig. Vi vil styrke og utvide områdesatsinger i de store byene. Vi har fått til utrolig mye positivt for nabolagene i Groruddalen gjennom Groruddalssatsingen. Ikke minst har vi engasjert folk lokalt for sitt eget lokalsamfunn. Og vi vil styrke Husbanken og fremme en aktiv boligpolitikk. Ved å delta i arbeidslivet vil de fleste kunne forsørge seg selv og sin familie og dermed unngå å havne i fattigdom. Derfor er det å få flere i arbeid så viktig for den nye regjeringen. Vi sier tydelig i Hurdalsplattformen at vi vil styrke arbeidet med å kvalifisere flere til arbeid. Nå er det vanlige folks tur, også i storbyene.