Iselin Nybø (Venstre), 2014-10-06:
«Norske elever skal lære mer», sa Kongen da han leste opp trontalen. Det er vanskelig å være uenig i intensjonen om en skole hvor elevene får høyt læringsutbytte. Samtidig er det viktig at regjeringen, i sin iver etter å løfte basisfagene, ikke glemmer at elever er hele mennesker og trenger opplæring, stimulans og mestringsfølelse på et bredt spekter av områder. Det er også en viss uro ute i skolene over at fagene eier alle timene, og at den tiden man før hadde til å drive en generell opplæring – demokratiopplæring – er borte. Jeg håper derfor vi framover kan få en debatt om hvordan vi kan sikre at de gode verdiene som våre elever har med seg fra skolen i dag, ikke skal forsvinne i all fokuseringen på basisfagene. Regjeringen har også nylig lagt fram det såkalte Lærerløftet. Nå skal lærerutdanningen gjøres om til en femårig utdanning. Dette er noe Venstre har kjempet for lenge, og vi er glade for at dette blir en realitet. Jeg tror at når vi har et system som deler utdanningene inn i bachelorutdanning og masterutdanning, er det både nødvendig og bra at lærerutdanningen løftes opp til masternivå. Jeg er også overbevist om at det vil ha betydning for statusen utdanningen og læreryrket får. Sammen med Venstre har også denne regjeringen satset på videre- og etterutdanning for lærere – et veldig viktig tiltak. Det har lenge vært stor mangel på sånne plasser, og det kan ikke være sånn at det er tilfeldig om man får videre- og etterutdanning. Man kan ikke ha et system der lærere føler at de vinner i Lotto hvis de får lov til å være med på videre- og etterutdanning. Vi må ha et system som sørger for at alle får det innen et visst tidspunkt. Etter en høst med streik og konflikt er det avgjørende at vi begynner å arbeide med å løfte lærernes status og bygge opp tilliten igjen. Å være lærer er både viktig og meningsfylt. Vi som samfunn må legge til rette for at lærerne kan gjøre den jobben som de er satt til, og ikke alt mulig annet. Venstre vil i høst foreslå i Stortinget at byråkratiet for lærerne reduseres med 25 pst. Unødvendige krav til rapportering og planlegging må kuttes. I tillegg vil vi at det skal ansettes flere nye helsesøstre og merkantilt personale, slik at læreren får mer tid til fag og undervisning. Regjeringen har heller ikke lagt fram noen plan for å beholde de lærerne vi har i skolen i dag, og å rekruttere nye. Vi vil trenge omtrent 11 000 nye lærere fram mot 2020. Venstre ønsker derfor at det lages en plan for rekruttering av flere lærere fra andre yrker, og at det innføres flere seniortiltak for å beholde de lærerne vi har, så lenge som mulig. Regjeringen har også varslet store gjennomganger innen forskning og høyere utdanning. Det ble tidligere i høst noen uroligheter knyttet til strukturendringene i Nord-Norge. I alle fall vi i Venstre ble kontaktet av flere som var bekymret for at vi ikke lenger skulle ha høyskoler i dette landet. I Venstre er vi selvfølgelig opptatt av at det skal være god kvalitet både i forskningen de ulike institusjonene driver med, og i undervisningen som gis. Vi ser derfor fram til debatten som skal komme, for det vil alltid være nødvendig å se på om de pengene vi bruker, brukes rett, og om vi får god kvalitet ut av pengene. Det er dette som er det viktigste for oss i Venstre. Det er ikke nødvendigvis et mål at alle høyskoler enten skal bli et universitet eller slå seg sammen med et universitet. Det må være bra om vi har noen kjempegode høyskoler i dette landet som leverer utmerket undervisningskvalitet til studentene sine. Som Rogalandrepresentant er jeg selvfølgelig opptatt av de finansielle forholdene til de såkalte nye universitetene. Det er slik at Universitetet i Stavanger fikk universitetsstatus for ti år siden og har jubileum i år. Men disse nye universitetene har siden opprettelsen av disse blitt underfinansiert i forhold til de etablerte universitetene. Det er en historisk betinget skjevhet som ser ut til bare å bli forsterket år for år. I fjor fikk Venstre gjennomslag for 100 nye stipendiater, og de nye universitetene ble tilgodesett i fordelingen av disse. Vi har derfor en forventning om at satsingen på høyere utdanning og forskning skal vises igjen i budsjettet som legges fram denne uken. Ikke minst håper jeg at de nye universitetene er ivaretatt, slik at vi kan fortsette den gode trenden fra i fjor. Tidligere i høst ble den såkalte SHoT-undersøkelsen offentliggjort. Den gir oss noen viktige indikasjoner på hvordan det står til med studentenes helse og trivsel. Selv om det er mye bra på den fronten, er det en del ting man bør være bekymret for. Blant annet viser undersøkelsen at hver femte student rapporterer om alvorlige psykiske symptomplager. Dette er dobbelt så mye som i befolkningen for øvrig. Det er verdt å merke seg at kvinner sliter med dette i mye større grad enn menn. Tendensene har vi sett tidligere også på andre områder. Vi har forventninger til og er spente på det som ligger av tiltak i budsjettet som kommer på onsdag.