Henning Warloe (Høyre), 2010-11-30:
Høyres forslag om tiltak for mer innovasjon i Norge, som behandles her i dag, tar utgangspunkt i et alvorlig og langsiktig problem i norsk næringsliv og norsk økonomi. Norges innovasjonsevne er synkende. Norge er nå plassert i gruppen av land som taper terreng og konkurransekraft i Europa, og er under EU-snittet. Å komme på 19. plass på European Innovation Scoreboard er absolutt ikke noe vi burde være fornøyd med. Et par andre talleksempler: Andel innovative foretak i Norge har falt fra 29 pst. i 2001 til 23 pst. i 2008. Andel foretak med FoU har falt fra 21 pst. i 2004 til 16 pst. i 2008. Også når det gjelder forskningsinnsats, er vi både dårligst i Norden og under gjennomsnittet for Europa – dette til tross for at vi kanskje er det landet i Europa som har de aller største mulighetene til å satse. Kontrasten til andre land er stor. De nye store vekstlandene i verden satser massivt på forskning, teknologiutvikling og innovasjon. I EU flagges nå store ambisjoner for det som kalles en innovasjonsunion. At innovasjon nå settes høyt på dagsordenen og frontes av lederen for EU-kommisjonen, Barroso, sier en del. Etablering av det europeiske forskningsområdet ERA er også et stort og viktig initiativ. Til tross for økonomiske problemer i nesten alle EU-land økes altså innsats og ambisjoner, eller så er det kanskje nettopp på grunn av de økonomiske utfordringene at forskning, utvikling og innovasjon prioriteres så sterkt. Dette handler jo om investeringer i fremtidig verdiskaping, vekst, utvikling og velferd. Høyre er alvorlig bekymret for at Norge gradvis skal tape i konkurransen om talenter, ideer, entreprenører og investeringer. Derfor inneholder våre forslag som behandles i dag, en rekke konkrete tiltak for å fremme innovasjon. Dette gjelder både rammebetingelser og incentiver for bedrifter og investorer, økt kommersialiseringstrykk på forskningsfeltet, sterkere satsing på internasjonalt samarbeid og større vekt på innovasjon i offentlig sektor og ved offentlige innkjøp. Innovasjon er et politikkområde som er viktig for Høyre, og det var Høyres statsråder som løftet frem innovasjon som et viktig satsingsområde for Bondevik II-regjeringen og lanserte regjeringens plan for en helhetlig innovasjonspolitikk, Fra idé til verdi, i 2003. Regjeringens innovasjonsutvalg ble også opprettet, med hele ni statsråder som medlemmer, og et innovasjonsforum med eksterne aktører ble etablert. I august 2005 ble Innovasjonsløftet lagt frem, med 14 konkrete tiltak for større vekst og verdiskaping. Som kjent ble også SkatteFUNN-ordningen etablert av den samme regjeringen. Etter at den rød-grønne regjeringen overtok i 2005, er ambisjonsnivået redusert. Den rød-grønne regjeringen har ikke noe innovasjonsutvalg. Innovasjonsforumet ble avviklet. Vi har hatt hvileskjær, og har nå, for 2011, det svakeste forskningsbudsjettet på ti år. SkatteFUNN-ordningen er videreført, men ikke styrket. I Soria Moria II-erklæringen er ordet «innovasjon» overhodet ikke nevnt, og i de to siste trontalene som jeg har vært med på å debattere, heller ikke. Jeg tror vi kan slå fast at innovasjon ikke står veldig høyt på den rød-grønne regjeringens agenda. Jeg skal være rettferdig og gi regjeringen ros for én ting: Den la i 2008 frem den første stortingsmeldingen om innovasjon. Denne meldingen, Et nyskapende og bærekraftig Norge, gir en god oversikt over status, virkemidler og utfordringer for innovasjon både i offentlig og privat sektor. Men den mangler to vesentlige ting: en klar, tydelig og helhetlig innovasjonspolitikk og vilje til konkrete tiltak. Høyres representantforslag inneholder en rekke konkrete tiltak. Vi vil ha større innovasjonstrykk i Norge. Nå blir jo alle våre forslag nedstemt her i Stortinget i dag, så jeg skal konsentrere meg om et aldri så lite lyspunkt som jeg har sett i svaret til komiteen, fra næringsministeren. Det skal nemlig ses nærmere på fenomenet Business Angels, altså investorer som går inn i tidlig fase og i nyetablerte selskaper. Om dette resulterer i bedre rammebetingelser for denne type investorer, vil det være viktig, ikke bare for investorene, som er villige til å ta stor risiko, men først og fremst for gründere som mangler risikokapital. Så kan vi jo håpe at også rød-grønne politikere innser at vi trenger folk med penger å investere, og at når risikoen er skyhøy, er det naturlig at også fortjenesten kan bli den samme når en investering av og til går inn, eller ut, som det kanskje heter, med den store gevinsten.