Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-12-21:
Behovet for trygghet i en mer urolig verden siger inn over oss alle. Norge har fått en ny Arbeiderparti–Senterparti-regjering som er for, og skal styrke, fellesskapet i Norge – ruste Norge for å takle mer krevende utfordringer. Stortinget må derfor bli viktigere, på bekostning av markedskreftene og Brussel. Markedskrefter og innholdet i den private eiendomsretten må styres av folkeflertallet på Stortinget. Regjeringa, med basis i et framforhandlet flertall på Stortinget, må utøve ledelse som gir norske borgere trygghet i hverdagen. Endringene i samfunnslivet må være forutsigbare, slik at folk og næringsliv kan få nødvendig tid til omstilling. Regjeringas Hurdalsplattform står for full sysselsetting, skatt etter evne og tryggere sosiale ordninger for dem som ikke kan leve av sin arbeidsinntekt. Det er svært krevende når vi nå lever i en uforutsigbar pandemi, noe som betyr at myndighetene må gripe inn i folks frie bevegelser for å redusere og kontrollere smitteomfanget. Trygghet for at vårt gode helsevesen greier å behandle de som blir syke, er grunnleggende viktig. Bedrifter, sjølstendig næringsdrivende og ansatte må derfor på en balansert måte gis økonomisk støtte om de rammes av myndighetspålagte restriksjoner, karantene eller sykdom. Her gjør regjeringa en god jobb under krevende og stadig skiftende forhold. Arbeids- og sosialkomiteens ansvarsområde er å sikre et velorganisert arbeidsliv, bl.a. gjennom trepartssamarbeidet mellom stat, arbeidstaker og arbeidsgiver, samt en arbeidsmiljølov som avklarer det som er ulovlig eller lovlig i arbeidslivet. Arbeidstilsynet skal følge opp at loven etterleves. Budsjettavtalen styrker Arbeidstilsynet økonomisk, og inspeksjon på arbeidsplassene må prioriteres høyere. Komiteen har også ansvar for trygd og sosiale tjenester samt for pensjon. Folketrygdens samlede utgifter er for 2022 budsjettert til 551,5 mrd. kr. For å sette dette i sammenheng skal vi være klar over at inntektssiden til folketrygden i 2022 er budsjettert med trygdeavgift på 166,4 mrd. kr, arbeidsgiveravgift på 214,1 mrd. kr og andre inntekter på 3,6 mrd. kr – i sum 384,1 mrd. kr. Det gir altså en underdekning på hele 167,4 mrd. kr. Bare for å vise relasjonene: Budsjettert momsinntekt er på 360,5 mrd. kr for 2022. Dette er for å fortelle noe om hvor store beløp som brukes for inntektssikring. I den budsjettavtalen som Arbeiderpartiet og Senterpartiet har framforhandlet med SV, er det en netto utgift for 2022 på 528 mrd. kr. Det er om lag en tredjedel av hele statsbudsjettet. Det er langt fra alle som er klar over dette viktige faktum. ILO – International Labour Organization – i Genève er FNs eldste organisasjon, etablert i 1919. Ved et besøk der i 2012 lærte jeg hvor viktig trygghet for inntekt er for hele livet til folk. Eller for å si det på en annen måte: Hvilke problemer får folk som lever under en lite kontrollert markedsøkonomi uten nødvendige sosiale og økonomiske sikkerhetsnett? Dette systemet, som fremmes av IMF, den europeiske sentralbanken og EU-kommisjonen, skaper større problemer for folk. Dette gir nå sosial uro i flere EU-land, med tilhørende politisk uro. Gjennom EØS-avtalens ukontrollerte bevegelse av arbeidsfolk – eller strøm – kobles Norge direkte til disse store politiske problemene. Senterpartiet vil framheve betydningen av et velorganisert arbeidsliv som skal gi full sysselsetting med norske lønns- og arbeidsforhold, og videre den inntektssikringen for folk som ikke kan leve av sin arbeidsinntekt. For 2022 er vårt budsjett på 528 mrd. kr, og jeg vil hevde at denne komiteens ansvarsområde er blant Stortingets viktigste for folks daglige trygghet – tryggheten for å ha inntekter til å betale dagliglivets utgifter. Disse sammenhengene er Senterpartiet svært bevisst på. Det verdigrunnlaget som ligger til grunn for denne holdningen, har historisk vist seg å være mest robust for å skape stabilitet og trygghet for folk under krevende samfunnsendringer. Ja, jeg vil si det så sterkt: Det sikrer oppslutning om demokratiet. Situasjonen i dag er ikke annerledes. Det kreves nå samhold, fellesskap og folkeopplysning som gir mest mulig felles virkelighetsoppfatning om hva vi står oppe i, og hva som trengs av tiltak. Det trengs kraftsamling, altså prioritering av hva som er viktigst å ta fatt i og rette opp. Den budsjettavtalen som er framforhandlet mellom Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, er suverent best til å svare på disse utfordringene. Dette er fordi fellesskapet gjøres sterkere gjennom budsjettet. Det arbeides for større rettferdighet i økonomiske forhold blant folk, samtidig som større innsats, hardere arbeid og initiativ må verdsettes og stimuleres. Dermed legges grunnlaget for å holde ved like og smi nye generasjoner av ungdom inn i allianser av folk som har respekt for og tar vare på hverandre. Dette er noe av det viktigste for denne regjeringa. Senterpartiets parole er at vi må holde oss med arbeidsfolk sjøl. Arbeidsinnvandringen som fører til fast bosetting og deltagelse i vårt daglige samfunnsliv, er bra og nødvendig. Omfanget av gjestearbeidere gjennom bemanningsselskaper må begrenses. For at vi skal klare å begrense veksten i de sosiale ytelsene til folk i arbeidsfør alder, må vi styre arbeidsmarkedet slik at etterspørselen etter arbeidsfolk blir litt større enn tilbudet. Bare slik vil ungdom uten arbeidserfaring og folk med bare delvis arbeidsevne lettere få inntektsbringende arbeid. Når vi ikke er i den situasjonen i dag, som følge av ukontrollert arbeidsinnvandring fra hele EØS-området, går derfor Senterpartiet inn for å styrke arbeidskvalifiserende tiltak, i forhold til Solberg-regjeringa – enten det gjelder støtte til fagutdanning eller lønnstilskudd til bedrifter som ansetter og betaler lønn og tariff til folk med delvis arbeidsevne. Vi skal imidlertid være klar over at kostnadene over statsbudsjettet vil måtte bli langt høyere når vi setter inn flere slike tiltak. Vi snakker om store beløp hvert år for å kompensere for en ubalanse. Hurdalsplattformen sier på side 49 at regjeringa vil «sørge for at personer som mottar arbeidsavklaringspenger får forlengelse dersom de ikke er ferdig avklart fra NAV eller helsevesenet». Etter vår vurdering betyr dette en radikal, positiv endring til fordel for AAP-mottakerne, fordi ansvaret for framdriften i arbeidsavklaringen legges på det offentlige, ikke hos den enkelte AAP-mottaker. Det innebærer rett og slett et nytt menneskesyn som krever et nytt regelverk og ikke minst en ny organisering av arbeidet i Nav. Samtidig må vi holde fast ved at AAP er en midlertidig ordning. Førstelinja i Nav, kommuner og bydeler blir avgjørende viktig og må styrkes kraftig med erfarne fagfolk for å følge opp AAP-mottakerne i avklaringsperioden. Avklaring må skje så raskt som mulig, og arbeidskvalifiserende tiltak må iverksettes hurtig. Representanten Tuva Moflag refererte til styrkingen på 770 mill. kr i statsbudsjettet, slik at ingen AAP-mottakere skal miste inntektssikringen fram til 1. juli, noe som var en meget viktig forbedring. Ellers har vi en viktig fellesmerknad fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV på side 19 i Innst. 15 S for 2021–2022: «En styrking i Navs førstelinje skal bygge på tillit til de ansattes kompetanse, økt bemanning og delegering av mer myndighet til førstelinjen i tjenesten slik at vedtak kan fattes så nært brukeren som mulig.» Dette burde alle partier være enig i, da det var et av hovedpoengene med hele Nav-reformen som ble satt i drift i perioden 2006–2011. For pensjonister er også Hurdalsplattformen viktig. Der heter det at regjeringa vil «gi pensjonistenes organisasjoner forhandlingsrett på andre områder enn reguleringen av pensjonene, og dermed mulighet til å drøfte viktige spørsmål i eldrepolitikken». Regjeringa, og Arbeiderpartiet og Senterpartiet i Stortinget, arbeider med å konkretisere denne formuleringen i Hurdalsplattformen. Ved budsjettforliket mellom regjeringspartiene og SV ble budsjettet på vårt område styrket, og dermed forbedret, for en rekke grupper av mennesker som trenger inntektssikring fra fellesskapet. Jeg vil gi honnør til SVs og forhandlingspartenes arbeid med budsjettet på det avgjørende viktige punktet. Fjerning av avkorting av barnetrygd i sosialhjelp, som er en kommunal ytelse, er viktig å ta fram. Dette blir endret fra 1. september. Brillestøtten blir økt, feriepenger på dagpenger som er utbetalt i 2021, blir gitt i 2022. En gjenoppretter barnetillegget for uføre fra 1. juli og reverserer forslaget om endret avkorting for uføre, slik at de kan tjene ca. 40 000 kr uten trekk i uføretrygden. Det er meget viktige forslag. Helt til slutt vil jeg bare ta opp en liten sak, og det er at det bestandig er noen som har vanskeligheter med å betale strømmen til boligen sin. Nå blir det flere. Med dagens høye strømpriser blir det viktig at det gjenopprettes personlig kontakt mellom Nav-kontor i kommuner eller bydeler og dem som sender ut strømregningene, slik at strømledningen ikke kuttes til abonnentene. Her må det raskt opprettes personlig dialog mellom de tre partene – den som bruker strømmen, strøm- eller nettselskapet og det lokale Nav-kontoret – slik at en kan komme til enighet om betaling av strømregningen uten at strømmen stenges. En har for mange erfaringer med de tragiske konsekvensene hvis det skulle skje.