Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-21:
Først og fremst vil jeg si takk til saksordføreren for ryddig og grei gjennomgang av saken. Det er en viktig lovsak som her blir tatt opp. Lovens formål er å gjøre det enklere for yrkesutøvere som er statsborger av en EØS-stat eller Sveits, å utøve det yrket som de i hjemstaten er kvalifisert for. Dette skal skje på lik linje med yrkesutøvere som har ervervet sine kvalifikasjoner i Norge. Retten gjelder bare det aktuelle yrket. En EØS-borger vil få rett til å kunne utøve yrket, mens en tredjelandsborger bare vil ha rett til å få sin søknad vurdert. Det er viktig å merke seg at lovforslaget ikke gjelder for yrker som omfattes av helsepersonelloven og dyrehelsepersonelloven. For godkjenning av disse yrkene gjelder egne lover og forskrifter som allerede gjennomfører yrkeskvalifikasjonsdirektivet. Fremskrittspartiet mener at det ofte er mange gode grunner til å være kritiske til direktivregimet i Brussel. I denne saken er vi imidlertid klart på linje med flertallet i komiteen. Dette er en forenklingslov, med positive følger for næringsliv og verdiskaping. Det er på det rene at flere bransjer i Norge mangler kompetansepersonell, og da bør det også, der hvor det er behov for det, gjøres enklere å godkjenne utenlandsk kompetanse. Fremskrittspartiet vil imidlertid understreke viktigheten av god kvalitetssikring og verifisering av utenlandsk kompetansebevis. Vi skal være trygge på at kompetansen er solid. Jeg merker meg for øvrig at Senterpartiet mener en harmonisering av lovverket er å angripe lovregulerte yrker innen f.eks. verft, havner, transport, elektro og heis. Meg bekjent fungerer både heiser, biler og båter over det meste av Europa. Nivået på både yrkesutdanninger og universitetsutdanninger i land som eksempelvis Tyskland, Danmark og Sveits skal vi ikke undervurdere. Dessuten har vi i Fremskrittspartiet såpass tillit til norske bedrifter at vi er ganske sikre på at de vil ansette kompetent arbeidskraft uansett om den er norsk eller utenlandsk. Fremskrittspartiet vil også minne om at internasjonalisering utgjør en stor merverdi for norsk høyere utdanning. Norske studenter som reiser ut på utveksling, tar med seg nye impulser når de kommer tilbake til Norge. Utenlandske studenter som reiser til Norge på utveksling, stimulerer også norske utdanningsmiljøer. I tillegg til dette er internasjonalisering viktig for å rekruttere flere utenlandske forskere og undervisningspersonell til norske institusjoner. Vi mener de samme mekanismene kan gjøre seg gjeldende på andre områder også. Godt kvalifisert arbeidskraft kan tilføre ny kompetanse, og rask godkjenning av dette sørger for effektiv ressursbruk og gjør det enklere for det verdiskapende næringslivet. Fremskrittspartiet mener at Norge bør bestrebe seg på å bli mer attraktivt for høyt kompetent arbeidskraft fra utlandet. Dette kan gjøres gjennom både bedre rammebetingelser for næringslivet og et mer konkurransedyktig skattesystem, men et enkelt og fleksibelt lovverk er også en viktig faktor. Fremskrittspartiet er glad for og vil gjerne understreke at loven fastslår at yrkesutøveren skal ha de språkkunnskapene i norsk som er nødvendig for å utøve det lovregulerte yrket. Velfungerende arbeidsmarkeder spiller en avgjørende rolle for all lokal og regional samfunnsutvikling. Vi vet at det flere steder er et misforhold mellom tilbud og etterspørsel på kompetansearbeidsplasser. Flere steder sliter private og offentlige virksomheter med rekrutteringen. Denne loven vil kunne lette på denne situasjonen og bidra til økt virksomhet og verdiskaping. Fremskrittspartiet vil også peke på den betydningen et dynamisk arbeidsmarked har for verdiskapingen. Nye jobber skapes både ved at det etableres nye bedrifter, og ved at etablerte bedrifter ekspanderer. Mange av de nye jobbene er av en annen karakter enn jobbene som forsvinner. Bedriftene må derfor få tilgang til arbeidskraft med riktig kompetanse raskest mulig. Fremskrittspartiet mener at forenklingene i den nye loven vil bidra til dette.