Bent Høie (Høyre), 2001-03-27:
Høyre har lenge etterlyst en mer rasjonell og markedsorientert håndtering av statens satsing på energiøkonomisering. Senest i budsjettinnstillingen understreket vi at markedet i større grad må tas i bruk. Selv om vi innledningsvis var skeptiske til et nytt statlig organ, er vi nå glade for at vi har fått gjennomslag for en sterkere markedstenkning også på dette området. Det nye organets oppgave er å sikre flest mulig sparte og miljøvennlige energienheter uten selv å bygge opp en organisasjon for operativt arbeid. Arbeidet skal utføres av alle de miljøene som har gode ideer, og som jobber med prosjekter knyttet til enøk. Vi er spesielt glade for at flertallet er enig i at departementet skal utarbeide klare suksesskriterier for virksomheten. Men dette er ikke en sak som bare dreier seg om organiseringen av arbeidet med energiøkonomisering, den dreier seg også om en ny fast avgift på elektrisk kraft. Høyre er imot dette av to grunner. For det første mener vi at husstandene allerede betaler for høye avgifter knyttet til sitt forbruk av elektrisitet. Flertallet åpner for å øke avgiften og finne flere områder å kreve den inn på. Dette viser at denne avgiften snart vil kunne brukes som et redskap for å øke strømprisene i Norge. De samme partiene har lovet å bevilge 5 milliarder kr til dette formålet. Vi er redd for at hele denne regningen blir skjøvet over på strømbrukerne. Det er et stort paradoks at de husholdningene som bruker den fornybare energikilden elektrisitet, skal betale en avgift til energiøkonomisering, mens f.eks. de husholdningene som bruker olje, ikke skal betale tilsvarende avgift. For det andre mener vi at enøkarbeidet bør prioriteres på lik linje med andre områder i forbindelse med statsbudsjettet. Vi synes det er uheldig at inntektene fra denne nye avgiften knyttes direkte til politiske satsingsområder. Da Regjeringen varslet denne saken i budsjettproposisjonen, var det en del usikkerhet knyttet til fondets bruksområde. Noen snakket om et nytt energidirektorat, andre mente at dette organet skulle ha som oppgave å følge opp den nasjonale gasstrategien. Gjennom denne saken er dette nå avkreftet og ryddet opp i. Virksomheten vil være knyttet til energiøkonomisering og nye fornybare energikilder. Naturgass kan selvfølgelig være en del av disse prosjektene så lenge den er et supplement til andre energikilder. Høyre har tidligere fått gjennomslag for kravet om en nasjonal strategi for bruk av gass på land. Der vil det være naturlig, slik flertallet foreslår, å komme tilbake til hvem som skal ha ansvaret for å følge opp en slik strategi. Jeg er enig i den beskrivelsen som Kristelig Folkeparti, Venstre og SV gir av det aktive gassmiljøet på Haugalandet. Men det er etter vår oppfatning galt å opprette statlige organer før Stortinget har diskutert hva som er målet og strategien for bruk av gass på land. En slik strategi vil måtte omhandle bruk av gass i tre hovedperspektiver: som energi, i samferdsel og ikke minst som råvare i industri-/produktuvikling. Det er helt åpenbart at enøkorganet, slik det er tenkt, ikke vil kunne ivareta alle disse sidene. Med dette tar jeg opp forslag nr. 2, fra Høyre, og anbefaler Høyres gruppe å stemme mot innstillingens I, forslag til ny § 4-4, men ellers støtte innstillingen.