Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2015-05-05:
Som utdanningspolitiker har jeg reist mye rundt på skoler og sett hvordan pc-er, iPad-er og nettbrett har blitt en del av hverdagen. Det er grunn til å berømme mange lærere for den gode jobben de gjør i den sammenhengen. Likevel er det en tilbakemelding jeg har fått gjentatte ganger fra skoleledere, og det handler om at det er stor forskjell på lærernes kompetanse, om hvordan de bruker IKT på en pedagogisk god måte i undervisningen. Paradoksalt nok er det ofte de nyutdannede lærerne som er mest usikre på hvordan de skal bruke dette verktøyet. Mitt engasjement i denne saken bygger på tidligere erfaringer fra næringslivet, i forlagsbransjen og nå også som utdanningspolitiker. Jeg er av den oppfatningen at hvis vi skal lykkes i å nå målene i Kunnskapsløftet, så må vi tenke litt annerledes når det gjelder bruk av IKT i skolen. Digitale ferdigheter kom som kjent inn i skolen som grunnleggende ferdighet i forbindelse med Kunnskapsløftet. Å kunne bruke digitale ferdigheter er løftet fram som en av de fem grunnleggende ferdigheter elevene skal tilegne seg i løpet av skolegangen, på linje med lesing, regning og å kunne uttrykke seg skriftlig og muntlig. Det at elevene skal tilegne seg digitale ferdigheter, forutsetter tilgang på infrastruktur og lærere med god kompetanse innenfor IKT som pedagogisk verktøy. Vi har de senere årene sett et stort løft på infrastruktursiden for IKT i skolen. Det er lenge mellom hver gang jeg inviteres inn på et støvete datarom når jeg er på skolebesøk. Nå har bærbare pc-er, iPad-er og andre nettbrett overtatt i klasserommet. Det viser at vi er vitne til en rivende teknologisk utvikling som gir nye muligheter for bruk av IKT i undervisningen i en rekke fag, samtidig som det helt sikkert byr på nye utfordringer. Når vi så har tatt, og tar, dette store løftet på infrastruktursiden, må vi stille oss spørsmålet om hvordan vi skal bruke dette til beste for elevene. Og la det være sagt med en gang: Jeg er overhodet ikke noen tilhenger av bruk av iPad eller pc i alle fag hele tiden. Min inngang til problemstillingen er heller hvordan vi skal få til pedagogisk riktig og kritisk bruk av IKT i skolen til det beste for elevenes læring. Her spiller åpenbart lærerne en avgjørende rolle. Skal IKT-verktøy bidra til læring, trenger vi lærere og skoleledere som er trygge på bruken av dette, og som har de rette pedagogiske verktøyene og kompetansen til å bruke dem. Da må lærerutdanningen gi lærerstudentene både verktøyene og ferdighetene de trenger for å mestre dette på en god måte. Dette bringer meg over til status for hvordan det står til i lærerutdanningen i dag. Et av hovedfunnene i NIFU-rapporten «IKT i lærerutdanningen – på vei mot profesjonsfaglig digital kompetanse?» fra 2013 er at «utvikling av profesjonsfaglig digital kompetanse gjennomgående er svakt forankret i ledelsen av lærerutdanningene, og de fleste utdanningene mangler en helhetlig tilnærming til utvikling av slik kompetanse». En annen konklusjon er: «Utviklingen av profesjonsfaglig digital kompetanse hos studentene er i mange av lærerutdanningene avhengige av ildsjeler blant lærerne.» Selv om vi ikke skal skjære alle lærerutdanninger over én kam, er dette urovekkende funn, spesielt i lys av funn fra rapporten «Nyutdannede lærere – profesjonsfaglig digital kompetanse og erfaringer med IKT i lærerutdanningen», som ble utarbeidet av Senter for IKT i utdanningen. Her pekes det på at lærerne mener det er lite samsvar mellom egen utdanning og krav som stilles når det gjelder bruk av IKT i undervisningen. Dette kan tyde på at kart og terreng ikke alltid stemmer overens. Vi har et mål om at elevene skal tilegne seg digitale ferdigheter, men lærerne føler ikke at utdanningen gir dem de verktøyene de trenger. Når det er sagt, har mange lærere tilegnet seg solid kunnskap om bruk av IKT i skolen på andre arenaer enn i lærerutdanningen, og det er prisverdig og bra, men jeg mener at vi bør gå mer systematisk til verks gjennom lærerutdanningen. IKT i skolen er så mye mer enn å kunne skrive en oppgave i Word. I vinter besøkte jeg den store messen BETT 2015 i London. Dette er en utdanningsmesse som samler det som kan krype og gå av miljøer innenfor IKT i skolen i Storbritannia. Der hadde vi gleden av å møte elever fra Rothaugen skole i Bergen. De brukte droner i matematikkundervisningen og brukte det for å regne ut vinkler og vektorer på dronenes ferd, som ble filmet for å kunne bli målt i etterkant. Slik kreativ bruk av ny teknologi gjør undervisningen mer virkelighetsnær og motiverende for elevene. Så har vi alle lest avisartikler om elever som bruker pc-en for å være på Facebook istedenfor å følge med i norskundervisningen. Men det er nettopp for å få til mer undervisning som den de har på Rothaugen skole, og færre avisartikler om elever som bruker pc-en til alt annet enn å følge med på undervisningen, at jeg mener at IKT må sterkere inn i lærerutdanningen. Lykkes vi med å gi nyutdannede lærere den kunnskapen de trenger for å bruke IKT på best mulig måte i sin undervisning, vil det hjelpe betraktelig. Det er også verdt å merke seg hva lærerne selv svarer om bruk av IKT i skolen. I undersøkelsen som ligger til grunn for rapporten «Nyutdannede lærere – profesjonsfaglig digital kompetanse og erfaringer med IKT i lærerutdanningen», som jeg allerede har nevnt, svarer 65 pst. av de forespurte lærerne at de bruker IKT for å gjøre elevene mer interessert i det faglige, og 71 pst. er helt enig i påstanden om at «IKT bidrar til å gjøre undervisningen min mer variert». Og så kan jeg nevne at 79 pst. av de spurte svarer ja på spørsmålet om de har behov for å utvikle eller fornye sine IKT-kunnskaper og digitale ferdigheter i forhold til jobben sin som lærer. Når det gjelder innholdet i lærerutdanningen, svarer f.eks. 32 pst. at de har hatt svært lite utbytte av utdanningen for å lære om helhetlig integrering av IKT i alle fag. Jeg er stolt av lærerløftet regjeringa med kunnskapsministeren i spissen har igangsatt. En ny femårig masterutdanning for lærere er et etterlengtet løft. Jeg er derfor veldig spent på hva slags tanker statsråden gjør seg om muligheten for å vektlegge IKT sterkere i denne utdanningen sånn at alle elever kan tilegne seg de digitale ferdighetene de skal. I en spissformulert lederartikkel i Fædrelandsvennen den 24. januar 2015 med tittelen «Da klokka klang» skrev sjefredaktør Eivind Ljøstad: «(…) da må politikerne innse at fremtiden til skolene er digital. På et helt annet nivå enn tilfellet er i dag. Fortsatt kan skolenes digitale strategi minne om EDB-valgfag fra 80-tallet.» (…) Artikkelen ble fulgt opp av lektor Marianne Østensen 3. februar 2015. Hun skriver bl.a.: «Jeg vil påstå at aldri før har skolen hatt større mulighet til å strukturere og tilpasse undervisningen til den enkelte elev. Det fins et mangfold av digitale muligheter som bare venter på å bli tatt i bruk. Faren er at vi drukner i dette mangfoldet.» Dette illustrerer godt den utfordringen skolen står overfor dersom ikke skolenes investeringer i utstyr, infrastruktur og programvare følges opp med nødvendig kompetanseutvikling. Derfor vil jeg avslutte innlegget mitt med spørsmålet fra interpellasjonen: Hvordan vil statsråden vektlegge IKT i den nye femårige masterutdanningen for lærere? Hvordan skal vi gi våre lærerstudenter kunnskapen de trenger til å håndtere nye digitale muligheter på en pedagogisk og didaktisk god måte?