Are Næss (Kristelig Folkeparti), 2001-01-19:
Når vi vurderer en helserisiko i miljøet, er det naturlig å vurdere risikoen i forhold til den antatte fordel ved å benytte det aktuelle stoff. De spørsmål vi stiller oss, er bl.a.: Hvor utbredt er helserisikoen ved bruk av dette stoffet, og hvor alvorlig er en eventuell helseskade for den som rammes? Et annet viktig spørsmål er om det er mulig å fastsette eventuelle faregrenser for konsentrasjonen av de ulike stoffene. I den aktuelle debatten kan vi imidlertid stort sett se bort fra dette, da det gjennomgående hevdes at det ikke er mulig å fastsette slike sikre grenser. Det såkalte diversedirektivet gjelder bruk av nitritt og nitrat som konserveringsmidler for matvarer. Hensikten er å bedre holdbarheten og stabilisere farge. Diversedirektivet tillater disse stoffene brukt i høyere konsentrasjoner og også i noen flere varer enn det har vært gjort i Norge tidligere. Nitritt kan reagere med aminer i næringsmidlene og føre til dannelser av kreftfremkallende nitrosaminer. Nitrosaminmengden som dannes, er doseavhengig i forhold til nitritt/nitrat-konsentrasjonen, og Regjeringen viser selv i proposisjonen til at det ikke finnes noen nedre grense der man kan være sikker på at det ikke skjer svulstutvikling. Det vises også til at nitrosaminer i Danmark er anslått å føre til ekstra kreftdødsfall av en hyppighet som skulle tilsvare bortimot to dødsfall i Norge pr. år, basert på dagens inntak av nitritt/nitrat. Det er grunn til å tro at høyere konsentrasjoner, som det er foreslått i direktivet, vil gi ytterligere økning i kreftrisikoen. Det er verdt å merke seg av EU-kommisjonens vitenskapelige komite for matvarer har påpekt kreftrisikoen ved nitrosaminer, og konkludert med at bruken av nitritt/nitrat må begrenses mest mulig. Fargestoffdirektivet gjelder såkalte azofargestoffer som kan gi allergiske reaksjoner. Disse fargestoffene er for det meste forbudt i Norge fra 1978, men EØS-avtalen har medført at noen av dem er tillatt i svært små mengder i svært spesielle produkter. Fargestoffdirektivet øker tallet på godkjente azofargestoffer fra 8 til 17, og 12 av disse kan brukes i svært mange matvarer. Allergiske reaksjoner og allergirelaterte sykdommer er i økende grad et problem i Norge i dag. Som kjent vil en allergisk reaksjon kunne utløses av svært små konsentrasjoner av et allergifremkallende stoff. Regjeringen innrømmer i proposisjonen at azofargestoffene lenge har vært kjent for å kunne utløse overfølsomhetsreaksjoner, og at livstruende, eller alvorlige, reaksjoner har vært rapportert. Likeledes innrømmes det at utvidet bruk av disse stoffene med stor sannsynlighet vil innebære at flere personer, spesielt barn, vil reagere med overfølsomhet. Det tredje direktivet, søtstoffdirektivet, gjelder stoffet cyklamat, som i store mengder kan gi testikkelskader og nedsatt sædkvalitet. Direktivet åpner for bruk av cyklamat i flere nye matvarer. Imidlertid har EU-kommisjonen signalisert at grenseverdiene for cyklamat trolig vi bli endret fordi EUs vitenskapskomite for næringsmidler har senket verdiene for akseptabelt daglig inntak vesentlig. Kristelig Folkeparti kan derfor slutte seg til at Norge her ber om en overgangsordning fram til EU har vedtatt nye og lavere grenseverdier. Kristelig Folkeparti vil legge stor vekt på synspunktene fra fagmiljøene. Fungerende helsedirektør Lars Hanssen – som jeg siterer fra – sa bl.a. i åpen høring i komiteen: «Vi kan konkludere med å si at å akseptere økt bruk av de tilsetningsstoffene som er omtalt i St.prp. nr.12, er et uheldig signal i forhold til den satsingen som finnes i Norge på kreftforebygging, allergi og trygg mat. Prinsipielt mener altså Helsetilsynet at de norske grenseverdiene bør opprettholdes. Det er også uheldig å akseptere EU-kommisjonens utsagn om at allerede utsatte grupper som allergikere og diabetikere, og da særlig barn med disse lidelsene, selv i enda større grad skal måtte være på vakt overfor den maten de spiser, jf. omtalen i proposisjonens kap. 4.3.2.4, femte avsnitt.» På folkemunne heter disse direktivene «matsminkedirektivene». Det er en ganske treffende betegnelse. Nå er det vel slik at mange av oss ville ta oss bedre ut med litt sminke. Likevel vil vi avstå fra sminking dersom dette skulle medføre helserisiko. Og det er det som er poenget i denne saken. Disse tilsetningsstoffene er i liten grad nødvendige, de er til dels helt unødvendige, og kan altså medføre helseskade, ikke bare risiko for kreft eller allergi, men også risiko for infeksjon som følge av «maskering» av varer av dårlig kvalitet. Fordi vi har så begrenset bruk for virkningen av disse stoffene, er det en ekstra grunn til å ta hensyn til bivirkningene. Nytteverdien er så liten at det ikke er grunn til å akseptere risikoen ved økte konsentrasjoner og/eller økte bruksområder. Kristelig Folkeparti vil derfor gå imot innlemmelse av diversedirektivet og fargestoffdirektivet.