André N. Skjelstad (Venstre), 2020-12-08:
Norske domstoler er gjennomgående gode og nyter høy tillit, og slik vil vi også at det skal være i framtiden. I dag vedtar vi en ny og moderne domstolstruktur. Det er en reform for økt rettssikkerhet i hele landet gjennom å sikre god kompetanse i domstolene i hele landet og kompetansearbeidsplasser i hele landet. Samtlige av dagens domstoler, inkludert samtlige jordskifteretter, opprettholdes, og domstolene i distriktene skal minst ha samme bemanning som i dag. For ytterligere å styrke rettssikkerheten og redusere saksbehandlingstiden oppretter vi over 50 nye dommerstillinger. Dette er tidenes satsing på rettssikkerhet og viktige kompetansearbeidsplasser i distriktene. Selv om Senterpartiet ser ut til å tro det er slik at man ikke skal endre noe, at alt var «likar før», blir det ikke som før når forutsetningene er endret. Dersom man lar være å ruste samfunnsinstitusjonene for framtiden, vil de bare forvitre, for vi har noen utfordringer å løse for framtiden: Dagens domstolstruktur har manglende muligheter for moderat spesialisering, det er for lang saksbehandlingstid, og de utnytter ikke ressursene optimalt. Det er vanskelig å rekruttere dommere i små tingretter, og sakene er ofte skjevt fordelt mellom by og land. Saker avgjøres ulikt fra domstol til domstol. De minste domstolene er sårbare for sykdom og inhabilitet. Skal vi sikre god rettssikkerhet i hele landet, må vi altså sikre god kompetanse og sterke fagmiljøer, mulighet for spesialisering, økt digitalisering, kortere saksbehandlingstid og god utnyttelse av ressursene i domstolene i både bygd og by. Flere domstoler blir nå samlet i større rettskretser, slik at dommere kan ta saker i flere tinghus innenfor sin rettskrets. Dermed kan sakene fordeles mer likt mellom tinghusene innenfor samme krets. Dette vil bidra til økt aktivitet i distriktsdomstolene og enda bedre vilkår for den enkelte domstol og tilstøtende kompetansearbeidsplasser. Dette er god distriktspolitikk – framfor å la distriktsdomstolene fortsette å drive som i dag, med ledig kapasitet og økende rekrutteringsproblem. Rettskretser slås sammen, men alle domstoler, inkludert alle jordskifteretter, skal bestå. Ingen domstoler skal legges ned. Og for Venstre har det vært avgjørende at vi sikrer god kompetanse i domstolene og kompetansearbeidsplasser i hele landet, at bemanningen av domstolene i distriktene minst blir opprettholdt som i dag, og at vi skal ha politisk styring med eventuelle framtidige endringer i domstolstrukturen. Dette vil ikke kunne endres med administrative vedtak. Derfor vedtar vi i dag eksplisitt at alle rettssteder skal bestå. Samtlige rettssteder skal ha bemanning som sikrer publikum et godt domstoltilbud. Derfor vedtar vi i dag eksplisitt at for de rettsstedene som i dag har fire faste dommerårsverk eller mindre, skal nivået på dagens antall årsverk knyttet til kjernevirksomheten opprettholdes. Derfor lovfester vi dagens politiske praksis med at regjeringen forelegger Stortinget eventuelle framtidige endringer i strukturen. Dette er viktig for å ta vare på fordelene med en geografisk spredd struktur. Domstolenes lokale tilstedeværelse i hele landet er viktig for rettssikkerheten, og ikke minst er det en forutsetning i jordskifterettens arbeid, som er enda mer stedbundet. Stortinget legger gjennom våre vedtak i dag stramme rammer for Domstoladministrasjonens oppfølging. Jeg registrerer at enkelte ytrer at de ikke tror Stortingets vedtak vil endre Domstoladministrasjonens oppfølging. Det er ikke bare å vise manglende tillit til Domstoladministrasjonen, men også til regjering og storting. Det er ikke grunn til å trekke i tvil regjeringspartiene og Fremskrittspartiets vilje til å følge opp kravet til bemanning. Det framkommer bl.a. i en merknad der Domstoladministrasjonen bes om på nytt å lyse ut ubesatte stillinger ved jordskifteretten i Vågå, slik at stillingene igjen blir bemannet. Jeg registrerer at Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV forsøker å framstille en sammenslåing av rettskretser som en nedlegging av domstoler, og at begrepet «rettssted» betyr avdelingskontor. Det medfører ikke riktighet og er direkte villedende. Det er informasjon som dessverre har skapt unødvendig mye uro og støy i hele landet. De endringer i domstolstrukturen som i dag vedtas, innebærer at alle domstolene innenfor en rettskrets er likeverdige, og det skal ikke være et hovedkontor med noen avdelingskontor. Det skal være likeverdige domstoler som løser oppgavene sammen innenfor sin rettskrets, som bruker sin kompetanse og sine ressurser samlet for økt rettssikkerhet. Enigheten mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet innebærer også en endring av rettskretser i Finnmark. Jeg vil gjerne understreke at dette ikke vil innebære noen svekkelse av den samiske dimensjon i domstolen. Tvert imot er formålet å styrke den samiske dimensjonen og kompetansemiljøet knyttet til det. Venstre støtter de mindretallsmerknadene og mindretallsforslagene som framkommer i innstillingen.