trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2017-12-14:
Regjeringens satsing på infrastruktur videreføres gjennom høye bevilgninger til vei og bane, effektivisering av planleggingsprosessen og effektivisering og gjennomføring av prosjektene. For regjeringen og støttepartiene er det et mål at vedlikeholdsetterslepet skal reduseres ytterligere fra dagens nivå. Det var en påplussing i forliket på 447,5 mill. kr til jernbane i så henseende. Jeg vil også framheve at den sterke satsingen på ny infrastruktur, som denne regjeringen har satset på, må forventes å gjøre eksisterende strekninger mer robuste, ikke minst intercitysatsingene. En av hovedutfordringene vi står overfor, er kostnadsveksten. Vi har sett det i transportsektoren gjennom mange år. Det at flere prosjekter blir langt dyrere enn forutsatt, er en utfordring, ikke minst med hensyn til å gjennomføre de største prosjektene. Vi er nødt til å ta tak i dette fenomenet. Ikke minst Nye Veier har vist oss at det er mulig å tenke annerledes og utradisjonelt, og redusere kostnadene med store beløp. Det samme ser vi av Bane NOR. Også her signaliseres det at det er innsparing å hente. Når enkeltprosjekter blir opp til 20 pst. dyrere, f.eks. elektrifisering av Trønderbanen, utgjør det 600 mill. kr. Da blir det litt smått når Arbeiderpartiet sier at de skal bruke 160 mill. kr for å få dette i gang. Vi må få oversikt over kostnadene før vi kan sette det i gang. Det betyr slett ikke at det skrinlegges, det betyr at en kan gjennomføre prosjektet robust når det først kommer. Og det kommer sikkert ganske snart. Utbygging av tung infrastruktur er kostbart. Denne regjeringen har forpliktet seg til å dekke 50 pst. av kostnadene i de fire store byområdene. I budsjettet er det forutsatt at foreslåtte bevilgninger vil dekke 50 pst. av kostnadene for henholdsvis MetroBussen i Trondheim, Bybanen til Fyllingsdalen og Bussveien på Nord-Jæren. Fornebubanen er omfattet av tilskuddsordningen, men det statlige bidraget til reguleringsplanlegging i 2018 dekkes av ubrukte midler i 2016 og 2017. Det kreves et godt samarbeid mellom staten, fylkene og kommunene om valg av konkrete løsninger. Det legges opp til en organisering av byvekstavtaler der alle partene er med i en styringsgruppe. Da er det litt rart at man her presser fram enkeltløsninger for i og for seg ganske kostbare prosjekter. Det gjelder Romeriksbanen. Jeg har fått opplyst i løpet av dagen at det er to alternativer. Det ene er metro til Ahus og så bybane videre til Kjeller, det koster 7,5 mrd. kr. Det andre er metro hele veien, det koster 17, 5 mrd. kr. Det er store summer. Dette forslaget burde egentlig vært oversendt, slik at man fikk oversikt over hva det egentlig dreide seg om. Til slutt vil jeg si at Oslo er et utstillingsvindu for kollektivtransport. I Akershus har vi økt kollektivandelen med 60 pst. siden 2007, og der er det borgerlig styre.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Nye Veier har fått i oppdrag å utfordre det etablerte, tenke nytt, tenke annerledes og få mest mulig trafikksikker vei for pengene. Allerede nå ser vi at Nye Veier er en kjempesuksess. De kommer til å bygge vesentlig raskere, og det kommer til å spare samfunnet og skattebetalerne for hele 30 mrd. kr som kan brukes på andre gode områder, som jeg vet at SV er veldig opptatt av: helse, eldreomsorg og ikke minst bedre kollektivtransport. Vi registrerer at SV ikke bevilger mer penger til Nye Veier, og følgelig virker det som om de ønsker å avvikle selskapet. Før jeg stiller spørsmålet, har jeg lyst til å informere representanten fra SV om helt rykende fersk, dagsaktuell statistikk, som viser at utslipp fra transport i 2016 gikk ned. Så vi går den veien i hvert fall SV er veldig opptatt av – det er jeg klar over. Da lurer jeg på: Ønsker SV ikke å bygge nye, trygge, sikre veier og da følgelig stoppe prosjektet til Nye Veier? Ønsker SV rett og slett ikke å spare offentlige kostnader?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Jeg har lyst til å gå tilbake til Posten og det med forurensning og utslipp. Særlig SV har fokusert mye i dag på at bilen er en versting som bidrar med så mye forurensning. Derfor vil de ikke bygge veier. Men når det gjelder både Senterpartiet og SV, bevilger de 100 mill. kr ekstra til å subsidiere et behov som rett og slett ikke er der. Posten skal fram, sa bl.a. Senterpartiet i stad, men det er ikke noe post å sende ut. Behovet har endret seg dramatisk de senere årene. Derfor ønsker ikke Posten å ha omdeling fem dager i uka lenger. Det er litt spesielt når man snakker om miljøvern og å begrense bilbruken – og kanskje ikke engang vil bygge nye og sikre veier, slik SV ønsker – at de skal subsidiere tomme postbiler som skal reise rundt uten post i landet, bare fordi de har en sånn oppfatning at posten skal fram, uavhengig av om det er post eller ikke. Det må jeg si er litt spesielt. Det er ikke miljøvennlig, og det er i hvert fall ikke samfunnsøkonomisk fornuftig. Så fikk vi en liten kommentar her tidligere i dag fra Arbeiderpartiet om at vi kunne sammenligne med hvordan det gikk i England og i New Zealand når det gjelder konkurranseutsetting. Vi forholder oss til de lokale eksemplene vi har, for Gjøvikbanen, som fungerer bra, og vi kan forholde oss til skandinaviske eksempler. Våre gode venner i Svenska Järnvägar har drevet med konkurranse i – som vi snakket om – opp mot tretti år. Det er viktig for oss å lytte til dem. Vi i Fremskrittsparti-fraksjonen hadde møte med dem i forrige uke for å få innspill derfra. Da trenger vi ikke dra på den andre siden av jorden for å se hvordan de ikke har gjort det på en god måte der, når vi kan få eksempler fra lokalmiljøet. Litt tilbake til Senterpartiet og Arbeiderpartiet, som kutter i Nye Veier: Det er veldig spesielt, særlig når Arbeiderpartiet begrunner det med at en kan effektivisere og rasjonalisere selskapet, og at en kan spare noe på det. Nye Veier er etablert nettopp for å spare penger. Det er etablert nettopp for å drive mer rasjonelt og ha færrest mulig ansatte for å ha en fleksibel, slank organisasjon, så de skal kunne spare faste lønninger og faste kostnader. Da er det bedre å leie inn spisskompetanse de få gangene en trenger det, enn å ha folk fast ansatt, for da ville en fått større kostnader og større utgifter med Nye Veier. Så til det med digitalisering, som Arbeiderpartiet påpeker er en mulig innsparing for Nye Veier: Det er nesten så jeg lurer på om Arbeiderpartiet har satt seg inn i hvordan Nye Veier er organisert, og hvordan det fungerer. De er i forkant på digitalisering. De er, så vidt jeg vet, en av de første som har begynt med heldigitaliserte anbudsprosesser. Det har ikke vært vanlig tidligere i Norge. Så enten har ikke Arbeiderpartiet satt seg inn i hvordan Nye Veier jobber, eller så kommer de med tomme argumenter for moro skyld. Når det så gjelder planprosesser, jobber allerede Nye Veier veldig effektivt med interkommunale planprosesser, som aldri har vært brukt i norsk veibygging før.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-14:
SV har vært tydelig skeptiske til ny organisering av stamveiutbyggingen i Norge gjennom Nye Veier, som har gitt raskere utbygging og en reduksjon i kostnadene på ca. 20 pst så langt vi kan se nå i dag. I dag ser vi at SV fremmer forslag om opprettelse av et statlig selskap, som de vil kalle Nye Baner, for nettopp rask utbygging av lyntog mellom de store byene i Norge og Skandinavia. Da er mitt spørsmål: Har SV endret syn på den nye organiseringen, sånn som det er gjort med Nye Veier, at det er en suksess og at de derfor vil kopiere ordningen med rask og effektiv utbygging av jernbane?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-14:
Vi er opptatt av at vi har en sterk og god oljevernberedskap langs hele kysten. Dette senteret i Lofoten vet jeg har stor betydning og vil kunne bety mye, ikke minst med tanke på den trafikken som er langs kysten vår, og som utgjør en stor fare for mange sårbare områder. Så vi er opptatt av at dette realiseres på en ordentlig, god og forutsigbar måte, for å kunne ta vare på kysten på en enda mer forutsigbar måte enn det en kan gjøre i dag uten en slikt senter.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-14:
Kristelig Folkeparti er opptatt av ekspressbussrutenes rolle og funksjon. Vi har fulgt med bekymring den utviklingen vi har hatt med lavere passasjertall gjennom de siste årene. Denne bekymringen uttrykte vi også veldig tydelig i våre merknader til Nasjonal transportplan, der vi også ber regjeringen komme tilbake med forslag til tiltak for hvordan en kan være med og legge til rette bedre rammevilkår for at disse bussene fortsatt skal være viktige kollektivtilbud framover på lengre strekninger. Så vi har en klar forventning om at regjeringen vil komme tilbake med dette. Vi har også fått et regnestykke på hva dette vil koste: 175 mill. kr, sier NHO, hvis en skal kunne fullt ut kompensere de rabattene det er snakk om her. Da blir det et budsjettspørsmål, og derfor var det vanskelig for oss å gå inn på dette forslaget nå.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-14:
Satsing på bredbånd er et viktig tiltak hvor også staten bør ha et ansvar, nettopp for å kunne være med og dekke ikke bare de deler av landet som er kommersielt utbyggbare, men hele landet. Vi har i dette forliket som vi har vært med på sammen med regjeringspartiene og Venstre, bidratt til å øke bevilgningen. Vi har doblet den i forhold til regjeringens forslag, vi har økt den i forhold til bevilgningen for 2017, og så ser vi at vi trenger å gjøre dette ytterligere framover for å kunne nå de målene som vi satte oss da vi behandlet meldingen om Digital agenda i forrige periode. Så vi ser at vi er på vei. Vi er opptatt av at staten skal bidra med sitt, og så må vi også ha et samarbeid med kommersielle aktører for å kunne være med og gi ytterligere et skyv og få en vekst i bredbåndsutbyggingen som gjør at vi kan ta hele landet i bruk de neste årene.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-14:
Her kan det være forskjellige definisjoner som ligger til grunn. Vi er opptatt av å få til et bredbånd som for det første kan være landsdekkende, dvs. at det skal være et bredbånd som kan utnyttes både for privatbefolkningen og for næringene landet over. Sånn som utviklingen er nå, er det klart at bredden på bredbåndet betyr stadig mer. Jeg tror ikke vi kan si oss fornøyd før vi i løpet av de neste årene kan snakke om et bredbånd på et nivå som ligger tett opp til 100 MB hvis vi skal tilfredsstille de behov som næringslivet ikke minst ber om. Så ser jeg at dette må gjøres skrittvis. Vi klarer ikke å gjøre alt på en gang, men det er viktig at vi nå viser at vi vil bygge ut. Vi vil bygge ut hele landet, og vi vil gi en kapasitet som tilfredsstiller de behov og krav som næringslivet etterspør.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-12-14:
Midlene til gang- og sykkelveier under belønningsordningene har de to siste årene på ingen måte blitt brukt opp – noe også Riksrevisjonen har påpekt. Vil statsråden sørge for at Statens vegvesen får på plass de rutinene som trengs for at pengene som er bevilget, blir brukt til det de skal brukes til, og garantere at det som blir bevilget nå for 2018, blir brukt i 2018?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2017-12-14:
Ingen ferdige prosjekter skal vente, spaden må settes i jorda, sa representanten. Det er bra. Et samstemt Trøndelag har jobbet hardt for å realisere elektrifiseringen av Trønder- og Meråkerbanen, også representanten Gunnes. I budsjettavtalen mellom samarbeidspartiene står det at «de prioriterte prosjektene i Nasjonal transportplan som ble vedtatt i juni, ikke skal skrinlegges». Dette gjelder bl.a. elektrifiseringen av Trønderbanen. Bane Nor sier at hvis ikke prosjektet skal skrinlegges og utsettes i mange år, trenger de et vedtak om at prosjektet skal realiseres, og de trenger midler til å få videreføre dagens prosjektorganisasjon. Spørsmålet mitt er: Hvilke lovnader kan Venstre gi om realisering av prosjektet, og hvordan mener Venstre at Bane Nor skal tolke forslaget som Venstre støtter?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2017-12-14:
Trøndelag som region går foran i regionreformen. Et samstemt og tverrpolitisk Trøndelag har hatt elektrifisering av Trønder- og Meråkerbanen som førsteprioritet av alle samferdselsprosjekter i mange år. Jernbanen går gjennom hele Trøndelag, fra Dovre og Røros til Majavatn, og den går inn til Sverige. Jernbanen har et betydelig potensial, med flere avganger og bedre komfort, og er ikke minst mer miljøvennlig også når det gjelder godstransporten. Svenske myndigheter har i dialog med Norge gjort sin jobb på Storlien og investert 0,5 mrd. kr i bl.a. en ny jernbanebru. Det er ganske ubehagelig i møte med dem å si at regjeringen bare måneder etter vedtak i forbindelse med NTP og flere måneder etter at en var kjent med en kostnadssprekk på 600 mill. kr, avlyser prosjektet. Det er faktisk det Bane NOR sier. Prosjektet blir lagt i en skuff. De venter på en startordre for å realisere prosjektet og for å jobbe videre med å redusere kostnadene. Ferdig utbygd vil Trondheim–Steinkjer gi en årlig reduksjon på ca. 14 000 tonn CO 2 . Det er en viktig premiss for å redusere biltrafikken på hovedåren gjennom landet vårt. Vi har altså gang etter gang spist kake – mens regjeringen visste at prosjektet hadde en kostnadsøkning. Jeg er tross alt glad for at det er en merknad også fra flertallet om at det ikke skal legges bort, så jeg er spent på oppfølgingen videre i de neste årene.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2017-12-14:
Jeg må ta ordet når statsråden kritiserer den forrige regjeringen for bredbåndssatsingen og skryter av denne regjeringens bredbåndssatsing. I forrige regjeringsperiode var årlig 200 mill. kr øremerket til fylkeskommunene, til bredbånd. Det var 1,3 mrd. kr i regionale utviklingsmidler som fylkeskommunene brukte til bredbånd. I dag bidrar fylkeskommunen og kommunene med egenandeler på bredbånd – av det de så gjerne skulle ha brukt til andre ting. Dermed synes jeg dette faller på sin egen urimelighet. Distriktene forfaller med denne regjeringen.
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2017-12-14:
Det er hyggelig å høre at representanten Grøvan er fornøyd med å ha fått lov til å være med og gjennomføre den nasjonale transportplanen som Stoltenberg II-regjeringen fremmet våren 2013, og jeg tror at ønsket om å skape et så stort skille når det gjelder satsing på infrastruktur, kanskje ikke blir helt riktig i forhold til virkeligheten. Det er synd at Kristelig Folkeparti ikke er i samferdselskomiteen, men i innstillingen ligger det en merknad som Arbeiderpartiet har vært opptatt av, sammen med Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti, som handler om oljevern- og miljøsenteret i Lofoten og Vesterålen. Vi har ønsket å understreke viktigheten av senteret, vi har ønsket å si noe om samarbeid og dialog med kommunalt og regionalt næringsliv, og jeg har veldig lyst til å snakke om internasjonale ambisjoner for dette senteret. Har Kristelig Folkeparti et ønske om å slutte seg til intensjonen i merknaden vi har kommet med?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2017-12-14:
Norge trenger en infrastruktur som bygger opp under muligheten til å drive lønnsom næringsvirksomhet, og vi trenger en infrastruktur som tar hensyn til klimaet vårt. Det ble med denne regjeringen vedtatt en nasjonal transportplan som for Nord-Norge er uten spor av å prioritere miljøvennlige alternativer for eksport av fersk fisk fra landsdelen min. Flertallet bak NTP klarte heller ikke å prioritere de prosjektene i nord som er de mest lønnsomme for samfunnet. Behovet for å få ut fersk fisk og lønnsomhet i vei- og jernbaneprosjekter henger ofte sammen. I høst har vi sett at det er lagd et trafikklyssystem som kanskje for første gang siden 2009 kan gi vekst i mengden produsert oppdrettsfisk. Mye av den veksten kommer til å komme i nord. Da er det viktig at samferdselsministeren følger opp, sånn at det er mulig å få denne ferske fisken ut til markedene. Da er det to prosjekter som i alle fall må planlegges ferdig i 2018. E6 må legges i tunnel utenom Narvik sentrum, og det må planlegges dobbeltspor på Ofotbanen, for det meste av fersk fisk fra Nordland og Troms eksporteres via Narvik og Ofotbanen gjennom Sverige. Det er en suverent miljøvennlig måte å eksportere fersk fisk fra Nord-Norge på. Å få alle vogntog med fersk fisk som i dag kjører gjennom Narvik sentrum, i tunnel utenom sentrum på vei til togterminalen er det mest lønnsomme veiprosjektet i Nord-Norge, og det skyldes at det er så mye næringstrafikk der. Regjeringen har ikke engang planlagt å skaffe penger til planlegging. Det samme gjelder dobbeltspor på Ofotbanen – det må planlegges. Da regjeringen Stoltenberg lagde sin nasjonale transportplan våren 2013, prioriterte den 1,6 mrd. kr til kapasitetsøkende tiltak, og nå er de snart i sin helhet ferdig bygd. Nå er det viktig at Fremskrittspartiet i regjering tar ansvar for denne korridoren og sørger for de planene vi trenger for framtiden. Arbeiderpartiet prioriterer planleggingsmidler til dette viktige jernbaneprosjektet i sitt alternative budsjett.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Med de bevilgningene som ligger inne, vil det være en styrking av kollektivsatsingen i byene og en styrking av mulighetene til å drive med gang- og sykkelaktivitet. Når det gjelder jernbanen, er det en styrking av godstransport i miljøvennlige former, og det er en videreutvikling av rammebetingelsene totalt sett når det gjelder å kjøre utslippsfrie biler. Ser en på bilsalget så langt i år, sammenlignet med på samme tid i fjor, har utslippene per kilometer gått ned med 7 gram. Det er ganske betydelig. Så selv om jeg ikke kan gi et konkret tall – det er vanskelig å spå om framtiden – tyder alle indikasjoner på at utslippene vil fortsette å gå nedover. Det synes jeg er bra, for utslippene gikk opp under den rød-grønne regjeringen. Nå ser vi at de er på vei nedover, gjennom et godt budsjett. Det vil jeg fortsette med, for det er bra, både med tanke på de forpliktelsene vi skal nå internasjonalt, og med tanke på dem som bor og jobber langs veier og langs jernbanen og liknende, at de miljøskadelige utslippene blir redusert og til slutt eliminert.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Legg merke til at det sto noen ord før det som representanten Myrli sa nå, nemlig at forfallet på noen objekter vil øke. Det betyr ikke samlet sett. Når vi snakker med Vegvesenet, sier de at en samlet sett nå kan si at forfallet på broene ikke lenger øker. Det betyr ikke at forfallet går ned på alle broer. Det er greia her. Så samlet sett har vi sett at forfallet reduseres under dagens regjering. På vei er det lavere nå enn da vi overtok, og på jernbanen er det lavere nå enn da vi overtok. Det står stikk i strid med erfaringene fra de åtte årene representanten Myrlis parti satt i regjering. Da hadde forfallet økt da de gikk ut av regjering, sammenlignet med da de gikk inn. I dette ligger det at det likevel er noen broer som er i dårligere stand, men samlet sett er det ikke en økning av forfallet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
La oss se på tallene: Da Senterpartiet overtok regjeringskontora i 2005, var bompengeandelen i snitt på veiprosjekt på rundt 30–32 pst. Da de gikk ut, var dette økt til over 40 pst. Det tyder på at Senterpartiet ikke var veldig opptatt av å redusere bompengeandelen eller bompengenivået. Jeg representerer et parti som har fått gjennomslag i en regjeringsplattform for at bompengeandelen skal gå ned. Nå er vi under 40 pst. igjen. Utviklingen har gått i den retningen. At man tar inn bompenger litt tidligere i et prosjekt, og så kommer de statlige bevilgningene litt senere, endrer ikke på andelen. Det endrer bare på tidspunktet. Nå må vi sørge for at Stortinget ikke blir forvirret. Det betyr ikke at man endrer på de totale finansieringsforutsetningene. Det endrer bare tidspunktet som dette skjer på. Ikke bare sørger vi for at de statlige andelene når prosjektene vedtas, justeres litt ned på enkelte prosjekt. Vi må også sørge for at det er flertall i Stortinget for å bevilge penger til å kutte bompengeandelen i eksisterende prosjekt. Da er det litt rart å se at opposisjonen er imot de bompengekuttene, samtidig som de kritiserer Fremskrittspartiet for at vi ikke får kuttet enda mer.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Jeg ønsker å bygge firefelts motorvei fra Oslo til Trondheim. Det er en målsetting jeg har, og det betyr at vi også skal bygge gjennom Gudbrandsdalen. Samtidig er det slik at når et veiprosjekt øker med 112 pst. i kostnader, er det i hvert fall naturlig fra min side å sørge for at vi går igjennom prosjektet og ser hvordan vi kan få kostnadene ned. Jeg har registrert at for opposisjonen har dette bare vært tullete ting å drive på med, for en har bare kritisert det når vi har gjort det. Jeg mener at det er riktig og viktig. Da vi i sommer sa at vi ønsket at Nye Veier og Vegvesenet skulle gjøre nye beregninger, registrerte jeg at Arbeiderpartiet, både lokalt og sentralt, mente at dette var bare tull å gjøre. Jeg er glad for at de nå har ombestemt seg, når de ser at det faktisk var verdt tiden, og at ordførere og lokalpolitikere er med på dette. Så ja, jeg kommer til å møte de ordførerne, selv om de latterliggjorde dette da det var et diskusjonstema i sommer. Jeg har lyst å sette meg ned og jobbe konstruktivt med alle som ønsker å bygge mer vei. Med både de som er på Stortinget, de som er lokalpolitikere, og ikke minst med entreprenører og næringslivsfolk vil vi konstruktivt lete etter løsninger.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Jeg synes den teknologiske utviklingen er fantastisk. I løpet av noen få år, ja i løpet av noen få tiår i alle fall, kommer sannsynligvis all veitrafikk til å være utslippsfri. Det synes jeg SV skulle tatt med seg når de i dag er mot veibygging fordi det kan medføre utslipp fra dagens fossile biler. Det som kommer til å kjøre på disse veiene, kommer til å være utslippsfritt. Det man får til på ferjeteknologi, kommer man sannelig til å få til også for tungtransport, privatbiler, busser o.l. Det perspektivet burde SV ha med seg. Jeg er veldig opptatt av at vi skal bygge veier i hele landet, men jeg registrerer at opposisjonen spriker veldig. Det SV vil ha mer av, det kutter Senterpartiet i. Det Senterpartiet vil ha mer av, det kutter SV i. Det er ikke rart at det var mye handlingslammelse under den forrige regjeringen når vi ser hvor utrolig stort sprik det er i hva man faktisk ønsker seg. Jeg er veldig godt fornøyd med at vi sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti klarer å finne en retning å dra i både i Nasjonal transportplan og i budsjettene. Det er god grunn til å tro at vi skal få ned kostnadene på fjordkryssingene når de blir ferjefri. Én ting er transportetappen, det andre er fleksibiliteten.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Vi – de fire partiene – brukte mye tid på å lage en nasjonal transportplan som var realistisk. Vi hadde veldig mye vi ønsket å gjøre, samtidig måtte vi prioritere. Vi hadde ikke den luksusen som vi så at f.eks. Arbeiderpartiet hadde, som la inn veiprosjekter til 50 mrd. kr, finansierte dem med 5 mrd. kr, og solgte dem i valgkampen som om alle skulle realiseres nesten med en gang. Derfor har jeg god grunn til å tro at når vi faktisk gjorde reelle prioriteringer, skal vi få til vår nasjonale transportplan. Men det er noen forutsetninger her. Det er for det første at lokal reguleringsplan og godt samarbeid fungerer, for det andre at entreprenørbransjen klarer å levere nyutvikling og har nok kapasitet, og for det tredje at vi klarer å holde kostnadene nede. Det er det som gjør at vi nå har en diskusjon rundt Trønderbanen – ikke om vi skal forbedre den, men om hvor fort vi kan komme i gang og samtidig holde budsjettene. Vi har ikke råd til å gå i den luksusfellen som den øvrige opposisjonen gjør, og bare si at man skal ha alt, uten å bry seg om prislapp. Da har man til slutt ikke råd til særlig mye.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Det skal jeg gjøre så godt jeg kan for. Vi er veldig oppmerksom både på hva Riksrevisjonen har sagt, og på vår egen ambisjon om å bygge mer sykkelvei. Jeg er selv en ivrig syklist. Jeg tror jeg har logget rundt 4 000 km i året som har gått. Jeg er opptatt av at infrastrukturen der jeg er, skal være god. Jeg tror ikke det er noen av trafikantene som bedre kjenner på dårlig asfalt og farlige situasjoner, enn nettopp syklistene. Samtidig kan vi være ganske stolte over det vi har fått til. Det er en kraftig økning i sykkelsatsing de siste fire årene sammenlignet med tidligere. Det Riksrevisjonen har påpekt, gjelder den støtteordningen som Kristelig Folkeparti og Venstre fikk kjempet inn. Der blir ikke pengene brukt opp i den grad de skulle. Det handler litt om treghet i systemet. Når kommuner søker om penger, skal søknadene behandles og vurderes opp mot andre. Så får man godkjenning, og da først går aktørene ut i markedet, får kontrakter som er bindende, og pengene begynner å gå ut. Det er ofte en tidshorisont som gjør at selv om en binder opp pengene, blir de ikke nødvendigvis utbetalt det samme budsjettåret som de blir bevilget. Det er en utfordring, men det har samtidig en naturlig forklaring.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Som jeg var inne på i mitt svar, går utslippene nå faktisk ned. Trenden går i riktig retning. Hvis bekymringen til representanten Myrli er at utslippene kommer til å gå opp, at en ikke jobber med å redusere dem, er det ingen grunn til det. Det blir litt som pyromanen som kritiserer brannvesenet. Den forrige regjeringen opplevde en økning i utslippene. Dagens regjering opplever en reduksjon i utslippene. Det skyldes bl.a. den lange listen av tiltak både i byer, på jernbane og på skipsfart når det gjelder det Vegvesenet holder på med på ferje, og som vi nå ser resultatet av. Når over 50–60 ferjer kommer til å ha batteripakke om bord, er det en fantastisk utvikling som det har vært litt vanskelig å forutse. Når tusenvis av nordmenn står i kø for å kjøpe elbiler, tyder det på at folk omfavner den miljøvennlige teknologien – det synes jeg er veldig bra. Vi kommer til å forsterke og fortsette dette arbeidet. I Nasjonal transportplan har vi skissert at hvis effekten av vår politikk blir slik vi vil, får vi til en utslippsreduksjon på over 50 pst. på veitransporten. Vi kommer til å nå Paris-målene.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Det er interessant å høre kritikken fra SV. Da jeg satt i Stortinget som opposisjonspolitiker, var SV kraftig ute og ville ha økt bruk av biodrivstoff. En fylte byene med dieselbiler, og en så ikke utslippskutt. Nå ser en det, og da er plutselig det også galt fordi en ikke er fornøyd med måten vi gjør det på, til tross for at det faktisk er den måten SV selv anbefalte. Bærekraftig biodrivstoff er en del av vår regjerings politikk. Det skal vi levere på også. Men det skjer mye. Ser en på nybilsalget nå, har altså gram CO 2 per kjørte kilometer gått ned med 7 gram i år fra i fjor, og det samme skjedde året før. Og dette er altså en ønsket utvikling, ikke det som vi så fra forrige regjering. Så har det vært mye diskusjon om bredbånd. Jeg synes det er litt interessant når det blir den store diskusjonen, tatt i betraktning at utviklingen er fantastisk positiv. Vi har en markedsbransje som leverer en kraftig vekst, en vekst som er 3 mrd. kr høyere på investeringsnivå i 2017 enn i 2013. Hadde det vært motsatt retning, hadde jeg forstått bekymringen, men når utviklingen er positiv, så virker dette mer å være en kunstig diskusjon. SV og Senterpartiet har i debatten sagt at dette er sentralisering, at det har vært bedre bredbåndsdekning i byene enn i distriktene. Ja, derfor har vi som målsetting å ha bredbånd i hele landet. Men da vi overtok, hadde altså Finnmark en bredbåndsdekning på 7 pst. Oslo hadde en dekning på 95 pst. Så hvis noen bidro til sentralisering på den digitale infrastrukturen, så var det jo regjeringen Stoltenberg, med Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, som sørget for at de største byene hadde fantastisk god dekning tidlig, mens distriktene hang etter så det holdt. I Sogn og Fjordane var dekningen rundt 23 pst., i Hedmark og Oppland var den på 30-tallet, og det samme gjaldt Møre og Romsdal. Jeg ser ingen argumenter for at vi skal gå tilbake til forrige regjering når det gjelder å løse disse utfordringene, spesielt tatt i betraktning at Finnmark i dag har en dekning på 82 pst. Fra 7 til 82 pst. er jo det motsatte av sentralisering! Her må faktisk argumentene henge sammen med fakta, og en må ikke bare prøve å skape et negativt bilde. Senterpartiets Mossleth har vært veldig opptatt av å prøve å hevde at regjeringens mål har vært 4 Mbit/s når det gjelder fart. Nei, vi har lagt fram en Digital agenda som sier 100 Mbit/s. Derimot kan representanten Mossleth sjekke Digital agenda lagt fram av Regjeringen Stoltenberg i mars 2013. Der var det ingen kvantifiserbare tall på hva som var målsettingen utover 2 Mbit/s. Det var det de rød-grønne våget å tallfeste. Og la meg si det slik: Selv med det feilaktige bildet representanten Mossleth tegnet av regjeringen, ville det vært dobbelt så godt som det de selv våget å tallfeste. Vi har faktisk mål om bredbåndsdekning til hele landet, men vi tror på mer enn subsidier, vi tror at det å spille markedet bra også bidrar til å løse dette. Før hadde Arbeiderpartiet den tilnærmingen at en skulle spille godt sammen; nå virker det som om subsidier er det eneste virkemiddelet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Jeg merker meg at i debatten i dag er det få som har noen alternative løsninger. Det er ikke slik at det er mye diskusjon om å organisere ting annerledes, prioritere veldig annerledes, men en skulle gjerne hatt mye mer penger til alt som er hyggelig, enn det regjeringen har. Da er det greit å minne om hva en har gjort i NTP, hva en selv har foreslått. Det har vært mange ønsker fra Arbeiderparti-representanter om nye veistrekninger som må bygges, uten at en har lagt ned en eneste krone i sitt eget budsjett. Slike ting må det være lov å påpeke uten at Arbeiderpartiet blir sinte. Når mye av debatten handler om å klage på kladdeføre, er det fornuftig av og til å tenke på den snøen som falt i fjor. En inviterer selv til den diskusjonen, og da må en ikke bli sint fordi vi påpeker hvordan en selv har prioritert tidligere. Til dette med bredbånd: Jeg mener det er relevant nå å peke på bredbånd tidligere. Så kan SVs representanter riste på hodet, men jeg minner om et NRK-oppslag 1. februar 2008. Da skulle daværende samferdselsminister Liv Signe Navarsete forklare hvorfor det ble lagt ned en rekke postkontor under rød-grønn regjering. Svaret var da at digitaliseringen og utbredelsen av bredbånd skjedde så raskt at folk brukte postkontorene mindre. Ergo: For ti år siden brukte regjeringen selv bredbåndsutviklingen som argument for å legge ned postkontor. Da er det litt rart at en gir uttrykk for at det er først i dag at bredbånd betyr noe i hverdagen til folk. Det synes jeg minner om å omskrive historien lite grann. Jeg synes også det er litt rart at Senterpartiet gir inntrykk av at de skal gi mange ekstra tjenester til dagens postvesen, men de vil ikke finansiere det. Da har en gått i luksusfellen. Men jeg kjenner igjen trenden i denne diskusjonen fra alle leserbrev og avisoppslag som er rundt omkring i landet, der en lover en masse greier, men glemmer å nevne: Oi, vi har ikke finansiert det i budsjettet. Det er direkte uansvarlig, vil jeg påstå. Når representanten Mossleth igjen sier at alle som har søkt om bredbåndsstøtte, ikke har fått det, minner jeg om at slik var det også da Senterpartiet styrte. Senterpartiet bevilget ikke mer penger til bredbåndsstøtte enn det som har skjedd under dagens flertall. Det var ikke slik at alle som ville ha, fikk. Men jeg minner om at da Senterpartiet styrte, hadde Oslo en bredbåndsdekning på 95 pst., og Finnmark hadde 7 pst. Da representanten Arnstad selv var samferdselsminister, var hun med på å skape et digitalt klasseskille i dette landet, som dagens flertall holder på å rydde opp i. Det hjelper ikke å gjenta det gang på gang på denne talerstolen fra ulike rød-grønne representanter. Dette er veldig tydelig statistikk, og statistikken viser at under dagens regjering, under dagens flertall, investeres det vanvittig mye mer penger i å bygge bredbånd enn det som skjedde før. Det er faktisk markedet, nå som før, som gjør den største jobben, og det er jeg veldig glad for, for et digitalt samfunn har vi alle glede av.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
En snakker om at det «faller på sin egen urimelighet», med en avslutningspåstand om at distriktene forfaller under dagens regjering. Arbeidsledigheten er lavere i distriktene enn andre steder. Fiskerinæringen har aldri gått bedre. Vi vedlikeholder nå veiene i Distrikts-Norge som forfalt før. Det satses mer på å bygge nytt i distriktene nå enn før. Investeringsnivået på vei har tredoblet seg i Nord-Norge. Det er ingen ting som tyder på at Distrikts-Norge taper i forhold til resten av landet. Hvis en går inn i Nasjonal transportplan som ble framlagt under rød-grønn regjering, vil en se at i kroner per innbygger fikk Oslo og Akershus mer enn Vestlandet, mer enn Sørlandet, mer enn Midt-Norge – for å nevne noen områder. I den nasjonale transportplanen som dagens regjering, Kristelig Folkeparti og Venstre har lagt fram, får Vestlandet mer per innbygger enn Oslo og Akershus, Midt-Norge får mer per innbygger enn Oslo og Akershus, Sørlandet får mer per innbygger enn Oslo og Akershus, Innlandet får mer per innbygger enn Oslo og Akershus, og Nord-Norge får mer per innbygger enn Oslo og Akershus. Det er det stikk motsatte av det en forsøker å skape et bilde av i denne debatten. Det er ganske meningsløst, synes jeg, at vi skal drive og diskutere den typen saker når vi egentlig skulle diskutere visjonene for infrastruktur og mobilitet i dette landet. Jeg prøvde å ha det med i mitt hovedinnlegg, men jeg ser at resten av debatten har gått ut på egentlig å prøve å skape et ganske rart bilde. En Senterparti-representant sa også at etter at dagens regjering overtok, føler en at Oppland har blitt helt glemt. Jeg vil bare minne om at en av de første turene jeg tok som samferdselsminister, var å reise til Oppland for å levere ekstra penger til E16 Bagn–Bjørgo-prosjektet, slik at de faktisk kunne få penger til å planlegge. Prosjektet lå i Nasjonal transportplan, de rød-grønne kan skryte av det, men det lå ikke planleggingsmidler der til å holde framdrift. Jeg tok turen og delte ut mer statlige midler, slik at bompengene kunne reduseres. Responsen i denne debatten er at Oppland er nedprioritert. Nei, faktum er det motsatte. Det er helt riktig at togsettene på Vossebanen holdt på å falle fra hverandre – for å bruke den typen retorikk – men man satt altså i åtte år og visste at situasjonen var sånn uten å bestille nye. Bestillingen kom med dagens flertall. Jeg mener helt oppriktig at da går det an å si: Vet du hva, vi har gjort noe godt. Så betyr ikke det at vi er ferdig med prosjektet. Jeg gir ikke inntrykk av at alt nå er bra, men jeg peker på at den politikken som flertallet fører i dag, leverer langt bedre resultat for både byer og distrikter – for Nord-Norge, Sørlandet, Vestlandet og Østlandet – enn det vi så før, rett og slett fordi pengene brukes mer effektivt og fordeles der behovet er. Det er derfor de tre fylkene som har dårligst bredbånddekning, har fått to og tre ganger økning i støtteordningene, mens forrige regjering fordelte pengene flatt ut til alle fylker, uavhengig av behov. Det synes jeg er dårlig politikk.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
La meg takke Venstre og Kristelig Folkeparti for at man har et budsjett der tallene faktisk henger sammen. Når vi ser på opposisjonen, er det ikke sammenheng mellom det partiene foreslår, og det er store problemer internt i hvert budsjett – det bærer preg av luksusfellen, som flere har sagt. Jeg har notert ned noe. Fra Arbeiderpartiet har representanten Haukeland Liadal krevd oppstart av E134, men uten å bevilge penger. Representanten Lauvås krever raskere framdrift på E18 i Akershus, uten å bevilge penger. Det loves penger til ti jernbanesatsinger, men pengene er allerede oppbrukt før du er ferdig med Trønderbanen. En krever mer vedlikehold på veiene, uten å bevilge penger. Representanten Leirtrø advarer mot utenlandske aktører, uten å nevne at kontrakter gikk ti ganger oftere til utlendinger under den rød-grønne regjeringen enn i dag. Representanten Lyngedal fra Arbeiderpartiet vil ha flere veiprosjekt i nord, bl.a. tunell i Narvik, men uten å bevilge penger. Representanten Ingalill Olsen fra Arbeiderpartiet vil ha framskyndet både rv. 94 og rv. 93, men glemmer å bevilge penger. Jeg mener det er bra om vi klarer å utvikle norske entreprenører til å gjøre enda mer av jobben. Vi har sett gode resultater. Men skal vi få det til, kjære representanter, så må vi betale dem for jobben. De jobber ikke gratis. Det å legge fram en masse krav i Stortinget, det å reise rundt, skrive leserbrev i Ringerikes Blad om Ringeriksbanen, skrive i Trønder-Avisa om Trønderbanen, skrive leserbrev i Jærbladet og Dalane Tidende om Jærbanen, men ikke bevilge penger til det man sier skal skje, det er ikke troverdig. På samme måte har vi nå sett på jernbanesiden at man skal ha raskere framdrift på IC, men har ikke penger til det. Og så snakker man om at ting blir forsinket. La meg bare minne om at ingen av de prosjektene som ligger i ytre intercity hadde fått en krone i Nasjonal transportplan som ble vedtatt under rød-grønn regjering. Sågar når det gjaldt planleggingsmidler til indre intercity, har dagens regjering bevilget mer enn dobbelt så mye som det den rød-grønne regjeringen foreslo selv. Hvis man mener at framdriften har vært for kort, for liten, for treg, så var altså ikke de økonomiske rammene som en selv planla fra rød-grønn regjering, egnet til å komme dit vi er engang. Det er greit å ha med seg at det faktisk må være en sammenheng mellom det man lover, og det man tenker å finansiere. La meg også bare minne representanten Myrli, som var bekymret for pensjonene til de ansatte i jernbanen, om at det faktisk er en avtale på plass, som skal opp til uravstemning om en uke. Det har altså blitt en avtale mellom fagforeningene og NSB. Det er ikke riktig at dette er uavklart. Det har ikke blitt mer byråkrati i jernbanen, for de selskapene som nå er blitt selvstendige, var alle enheter under NSB før, men nå server de hele kollektivnæringen, og ikke bare NSB.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Det er litt interessant å ha fulgt en rekke lokale debatter gjennom media, der opposisjonen lover at hvis de bare får gjennomslag, skal deres veiprosjekt eller deres jernbaneprosjekt framskyndes. Så møter alle de samme representantene i denne salen her, og det blir ganske åpenbart at det ikke er penger til alt. Når det gjelder de 200 mill. kr som Arbeiderpartiet lover til jernbane, som vi nå nettopp fikk et eksempel på at åpenbart skulle gå til å komme raskere fram til Hamar og Lillehammer, er det jo trist å beklage til representanten at de pengene allerede er lovet vekk i Trøndelag, på Ringerike, på Jærbanen, på Dovrebanen og på Østfoldbanen. Det går ikke an å holde på sånn, en må klare å prioritere, og det er litt derfor en har nevnt dette med luksusfellen noen ganger. Det er også litt interessant å tenke tilbake på valgkampen, for det jeg ble møtt med fra Arbeiderpartiet da, var at det prioriteres altfor mye på Østlandet, pengene må til Vestlandet. Nå hørte vi at nå må det komme mer penger til Østlandet, og da kan vi jo lure på hvor Arbeiderpartiet skal ta de pengene fra. Det er bl.a. ved å øke bompengene i distriktene. Jeg synes ikke det er god politikk. Det er også litt interessant å høre påstander om at mange prosjekt blir forsinket. Prosjekt som det under forrige regjering lå inne null kroner til i deres Nasjonal transportplan, er angivelig nå kraftig forsinket, selv om de altså har oppstart lenge før avslutningsperioden i rød-grønn NTP. Det gjelder Ringeriksbanen, det gjelder Arna–Voss o.l. La meg allikevel avslutte med ikke å skape mer brodd, men med å peke på at det vi også burde brukt tid på i en debatt som dette, var å diskutere hvordan vi organiserer sektoren vår, hva slags reformer vi trenger for å bruke pengene mer effektivt, og hvordan vi bør organisere ting for å få gjennomført ting mer helhetlig. Istedenfor å diskutere hvilken måned et prosjekt står ferdig, burde vi diskutere hvordan vi kan organisere det for å få mer igjen for pengene, så vi ikke bare diskuterer første komma på strekningen, men helt fram. Der har dagens flertall sørget for reformer både i veisektoren, i jernbanesektoren, innenfor kystforvaltningen og innenfor luftfarten, en har forbedret de økonomiske rammebetingelsene, en har fått et uavhengig veitilsyn o.l. Stort sett alt dette har det vært protester fra opposisjonen på. Nå begynner vi å få gevinstene av det ved at kostnadene går ned, og selvsagt casher opposisjonen det inn i sine budsjett, men det er greit å minne om at den gevinsten hadde ikke vært der om motstanden fra opposisjonen hadde vært der fra starten av. I tillegg er de statlige etatene enormt framoverlente når det gjelder å ta i bruk tekniske hjelpemidler, alt fra autonome kjøretøy til fjernstyrte system til digitalisering og å få nytt signalanlegg på jernbanen. Det synes jeg er veldig bra. Det at en har det omfanget av digitalisering og teknologibruk i statlig sektor, mener jeg i seg selv er et tegn på at en har forstått hvor viktig det å ha digital infrastruktur i bunnen er, med referanse til den diskusjonen som har vært.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-12-14:
Er det rart vi trenger et sterkt diplomati i verden når vi får den type tolkning av innlegget som jeg holdt nå nettopp. Nei, vi skal ikke nedprioritere jernbanen til Innlandet. Nei, vi skal ikke kutte i bevilgningene. Nei, vi skal ikke planlegge mindre. Hvis en ser på det som ligger i budsjettet som regjeringen har framlagt, ser en at vi har økt planleggingsmidlene år for år for år – nesten 2,5 mrd. kr nå til å planlegge nye prosjekt. Jeg må bare minne om at det er en femdobling fra det Arbeiderpartiet leverte for fem år siden. Det er ikke å nedprioritere. Det er å opprioritere. Som jeg påpekte, går ikke min kritikk på at Arbeiderpartiet sier at de vil satse på jernbanen. Min kritikk går på at det ikke er sammenheng mellom det de sier de vil satse på, og de bevilgningene de foreslår. Arbeiderpartiet har ikke en krone til å gjennomføre det som representanten nettopp var oppe og sa var viktig. Det er å kaste blår i øynene på folk. En kan ikke styre en stat med å fortelle embetsverket at det jernbaneprosjektet er viktig, det må dere jobbe med, uten at en finansierer det, slik at de skal kunne gjøre jobben. Det er det som er å være styringsansvarlig og ikke gå i luksusfellen og love alt mulig uten å kunne styre i en bevisst retning. Vi skal ha de målene som ligger i NTP. Vi skal til Hamar til 2024, det har vi sagt. Så er det problemer som må løses, men der jobber vi godt med lokale myndigheter, med Bane NOR og med våre lokale representanter. Men den type argumentasjon som en hører her, der en vrir trill rundt på det som er sagt av meg og andre på borgerlig side, er i hvert fall ikke med på å bidra til en konstruktiv løsning. Så til Tom-Christer Nilsens utsagn: Det var ingen selvmotsigelse i det han sa. Han har lyttet til debatten, slik som jeg oppfattet det. Han har hørt at Arbeiderpartiet ikke vil være med og kutte bompenger i distriktene. Der kutter Arbeiderpartiet bevilgningen i sitt alternative statsbudsjett. Det tror jeg Arbeiderpartiet aksepterer at er fakta. Så har han hørt flere Arbeiderparti-representanter si i denne debatten at den økte statlige støtten i forbindelse med byvekstavtalene, der en skal øke den statlige andelen fra 50 pst. til 70 pst., bl.a. skulle gå til å kutte bompengeandelen. Ergo er det riktig. Jeg ser representanten Myrli rister på hodet. Da tenker jeg at vi skal lese referatene, så vil en se at Arbeiderpartiet her i denne debatten har snakket med to tunger. Men jeg registrerer at transportpolitisk talsmann for Arbeiderpartiet sier at de ikke skal bruke de økte statlige midlene til å kutte bompenger. Det er stikk i strid med det representanten Tajik sa da hun drev valgkamp på Nord-Jæren, der hun lovte økte statlige midler for å redusere bompengene i Nord-Jærenpakken fordi nå var bomtakstene så høye at det gikk ut over folks økonomi, spesielt den fattige delen i samfunnet. Nå benekter Arbeiderpartiet at dette er politikk. Jeg synes det er veldig oppklarende, og så får vi ta debatten etter hvert som fakta blir framlagt om at det har vært snakket med to tunger fra Arbeiderpartiet.
Jonny Finstad (Høyre), 2017-12-14:
Jeg må innrømme at jeg blir litt skuffet når jeg hører mine medrepresentanter fra Nord-Norge legge fram hvor elendig tilstanden er i nord. Jeg tenker at en slik nedsnakking fortjener ikke landsdelen. Vi har en landsdel som går så det suser og går bedre enn resten av landet. Så jeg kjenner meg ikke igjen i de beskrivelsene, og jeg ønsker også å legge til at både kommunene og fylkeskommunene har bedre resultater under denne regjeringens periode enn under forrige regjering. Men det jeg egentlig skulle ta ordet om, var olje- og miljøbasen som regjeringen skal etablere i Lofoten og Vesterålen. Jeg har i dag lagt merke til at en del rød-grønne representanter har nevnt den og også omtalt den positivt, og viser til sine positive merknader. Det synes jeg er kjempeflott, og det skal jeg gi skryt for. Representanten Siv Mossleth var også ute i et leserinnlegg og sa at dette arbeidet ble startet under forrige regjering. Det er positivt feil. Jeg var nemlig ordfører i Lofoten i perioden da den rød-grønne regjeringen satt, og det var der ideen om olje- og miljøbase kom. Vi var i møte med en miljøvernminister fra SV, men det var tommel ned fra den rød-grønne regjeringen. Jeg synes det er bra at man nå er kommet på bedre tanker, gjennom at SV, Arbeiderpartiet og Senterpartiet har en positiv merknad om det. Det lover godt for framtiden og for at denne olje- og miljøbasen skal bli et fyrtårn for miljø og gode klimaløsninger, og ikke minst beredskap for oss som bor i den regionen. Så det var dagens skryt. Jeg ønsker de partiene velkommen etter, og på nok et område er det denne regjeringen som går i front.