Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2014-06-11:
Regjeringa prioriterer en videreutvikling og modernisering av Forsvaret langs de linjer som er lagt til grunn i flere påfølgende langtidsplaner for Forsvaret, som også har hatt bred tilslutning i Stortinget. De forslagene som legges fram i denne proposisjonen, er et tydelig tegn på at regjeringa følger opp de investeringene vi har lagt til grunn. Proposisjonen inneholder forslag om godkjenning av investeringer i høyteknologisk materiell samt eiendommer, bygg og anlegg for om lag 2,5 mrd. kr. Dette er svært viktige investeringer for å videreføre den omfattende moderniseringa av Forsvaret. Proposisjonen inneholder også informasjon om fire viktige materiellinvesteringsprosjekter. Så til de aktuelle investeringene. Stortinget vedtok våren 2012 lokalisering og etablering av hovedbase for Forsvarets nye kampfly på Ørlandet. Etableringa av den nye kampflybasen for F-35 er et viktig forsvars- og sikkerhetspolitisk tiltak. Kampflybasen må stå klar til mottak av de første F-35 høsten 2017 for å sikre en koordinert innfasing av F-35 mot utfasing av F-16 som nasjonal kampflykapasitet. Regjeringa er opptatt av å bidra til god framdrift i utbygginga av den nye kampflybasen på Ørland, samtidig som det legges til rette for en framtidsrettet utvikling for lokalsamfunnene på Fosen. De som blir direkte berørt av utbygginga, vil bli godt ivaretatt gjennom en åpen og inkluderende prosess. Samtidig må regjeringa sikre at Stortingets vedtak gjennomføres innenfor de gitte tidsfristene. Som del av reguleringsplanarbeidet har det våren 2014 vært gjennomført en rekke møter om behovet for avbøtende tiltak mellom lokale, regionale og statlige myndigheter, både på politisk og administrativt nivå. Det var bl.a. et møte mellom vertskommunene, fylkesmyndighetene og statssekretærene fra flere departementer i mars i år. Jeg har også vært i møte med både lokale myndigheter og støygrupper. Parallelt er Forsvarsbygg og Ørland kommune i gang med forhandlinger om avbøtende tiltak knyttet til reguleringsplanarbeidet. Statssekretæren i Forsvarsdepartementet besøkte Ørland 6. juni og understreket der i møter med kommunen viktigheten av å videreføre dialogen rundt reguleringsplanarbeidet og signaliserte samtidig Forsvarsdepartementets vilje til å finne løsninger knyttet til Hårberg skole. Statssekretæren møtte også representanter for dem som berøres av støyutfordringene som følger av etableringa. Den nevnte prosessen har primært til hensikt å finne gode løsninger på områder der det er behov for å avbøte eller kompensere for eventuelle negative følger etablering av kampflybasen fører med seg. Utvikling av kampflybasen vil på den annen side også representere mange nye muligheter for lokalsamfunnet og regionen, f.eks. i form av økt tilflytting, økt etterspørsel etter varer og tjenester samt både midlertidige og permanente arbeidsplasser. I denne proposisjonen legger regjeringa fram et investeringsprosjekt som ivaretar det nye kampflyvåpenets behov for lokaler til flysimulatorer, planlegging og evaluering av oppdrag samt administrasjon av kampflyvirksomheten ved basen. Skvadronsbygget planlegges ferdigstilt tidlig i 2016, jeg vil bare understreke det. Jeg noterte meg at det i innstillinga sto høsten 2016, men tidspunktet er altså tidlig i 2016 for å kunne motta og operere F-35 fra Ørland hovedflystasjon i 2017. Stortinget vedtok våren 2011 prosjektet for etablering av to nye stasjoner til grensevakta i Sør-Varanger, én i sør, i Svanvik, og en i nord, ved Storskog. Prosjektet har en godkjent kostnadsramme på 294 mill. kr. Etablering av stasjonen i Svanvik er ferdig og planlegges åpnet 17. juni i år. Jeg kommer selv til å delta på åpninga og ser veldig fram til det. I detaljprosjekteringa av stasjonen ved Storskog er det synliggjort behov for å utvide omfanget grunnet økte behov og nye krav. I tillegg ligger markedsprisen høyere enn det som lå til grunn under planlegginga av prosjektet. Regjeringa fremmer derfor forslag om å endre omfanget av prosjektet og øke den samlede kostnadsrammen med 57 mill. kr til 351 mill. kr for å realisere også stasjonen ved Storskog. Prosjektet vil kunne ferdigstilles sommeren 2016. Fregatter i Fridtjof Nansen-klassen bidrar til å ivareta Forsvarets oppgaver i fred, krise og krig. Fregattene har et vidt spekter av sensorer og våpen, og de er anvendelige i bredden av maritime operasjoner, både nasjonalt og internasjonalt. Fartøyenes våpensystemer og egenbeskyttelse må være moderne og effektive for å kunne møte ulike trusler. For å bedre egenbeskyttelsen til fregattene anbefaler regjeringa i hovedsak tre tiltak: delta i utvikling av for deretter å anskaffe nye missiler av typen ESSM Block 2 tilpasse fregattenes våpensystem til de nye missilene forlenge levetida til eksisterende missiler av typen ESSM Block 1 Utvikling og anskaffelse av nye missiler vil gjøres sammen med samarbeidspartnere i NATOs Sea Sparrow-prosjekt. Norge har vært med i samarbeidsprosjektet siden starten i 1968. Planen er å inngå en utviklingsavtale sommeren 2014. Det amerikanske firmaet Raytheon blir hovedleverandør i utviklingsfasen. Regjeringa legger opp til at Norge blir en viktig industrisamarbeidspartner i produksjonen av de nye missilene. Anskaffelsen og innfasingen av missilene er planlagt i perioden 2021–2025. Forsvaret skulle opprinnelig anskaffe 24 nye artilleriskyts av typen Archer. Anskaffelsen var planlagt gjort i samarbeid med Sverige. Leverandøren har hatt store utfordringer med å utvikle skyts- og ammunisjonshåndteringssystemet, og det oppsto betydelige forsinkelser. Regjeringa konkluderte før jul med at artillerisystemet ikke vil kunne fylle Forsvarets behov innenfor den tida som er tilgjengelig, og besluttet i desember 2013 å trekke seg ut av kontrakten med leverandøren. Forhandlinger om dette pågår. Den forrige regjeringa varslet om disse problemene i Prop. 1 for 2013, og det var også lagt inn i Prop. 1 for 2014. Artilleri er en viktig operativ kapasitet for Forsvaret, og Stortinget har tidligere vedtatt at kapasiteten skal være en del av strukturen. Forsvarsdepartementet arbeider derfor med å finne alternativer til Archer. Jeg forventer en avklaring på saken i løpet av 2014. Dersom det i prosessen med å finne alternativer til Archer blir foreslått kostnads- og omfangsendringer i anskaffelsesprosjektet, vil jeg komme tilbake til Stortinget med forslag til justeringer. USA har varslet at de planlegger å redusere sin kapasitet på lufttankingsfly i Europa. En flernasjonal løsning virker etter regjeringas syn som den mest kosteffektive løsninga for å dekke Norges og andre europeiske nasjoners behov for lufttanking. Norge deltar nå i et samarbeid ledet av Nederland, initiert og støttet av European Defence Agency, med sikte på å etablere en flernasjonal flåte av multirolle tank- og transportfly, inkludert avklaring av anskaffelse, drift og vedlikehold. Norges eventuelle andel i et flernasjonalt program er foreløpig ikke konkretisert. Vi opplever nå at det synes å være relativt god framdrift i møtene og i prosjektet. Det var et møte i Brussel senest i går, og uka før hadde jeg et møte med generaldirektøren i EDA om samme tema. Forsvarets nye helikopter vil styrke Kystvakta og Sjøforsvaret betydelig. NH90-helikoptrene vil erstatte Lynx-helikoptrene til Kystvakta og være en ny kapasitet for fregattene. Det anskaffes totalt fjorten helikoptre, åtte i kystvaktversjon og seks i fregattversjon. Leveransene er som kjent svært forsinket. Årsakene til forsinkelsene er leverandørens problemer med utvikling, sertifisering og levering av riktig kvalitet. Helikoptrene skulle vært levert i perioden 2005–2008. Stortinget har jevnlig blitt informert om forsinkelsene i leveransene. Norge har per juni 2014 mottatt fire helikoptre og forventer ytterligere to innen utgangen av året. De seks første helikoptrene blir levert i en foreløpig versjon. Leveransen av de siste åtte og oppgradering av de seks første skal etter planen finne sted i perioden 2017–2020. Selv om forsinkelsen blir på totalt tolv år, er det gledelig å registrere at det nå er framgang. Eksempelvis ble NH90 godkjent for landing på KV Senja i mai, og videre integrasjonsflygning og testing på fartøy kan nå gjennomføres. Målet er at Kystvakta seiler med NH90-helikopter fra sommeren 2015. Avslutningsvis vil jeg si at jeg er glad for at komiteen enstemmig slutter seg til oppstart av byggeprosjektet for nytt skvadronsbygg på Ørlandet, og at det er enighet i komiteen om å slutte seg til endring av omfang og kostnadsramme for prosjektet for nye stasjoner til grensevakta i Sør-Varanger. Videre er jeg glad for at komiteen slutter seg til planen om å anskaffe et nytt luftvernsystem til våre fregatter. Regjeringa vil komme tilbake til Stortinget med mer informasjon om utvikling i prosjektene det er orientert om i proposisjonen.