trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-05-30:
Ved etablering av Evenes som base for maritime patruljefly og framskutte kampfly er det ikke behov for oppgradering av banesystemet på Evenes ut over reetablering av banebelysning og oppsamling av avisingskjemikalier. Som representanten påpeker, er det gjort grundige vurderinger rundt rullebanesystemet på Evenes, både i forkant av den politiske behandlingen av langtidsplanen i 2012, under daværende regjering, og i 2016. I tillegg har det blitt utarbeidet en konseptvalgutredning – som er en konseptvalgutredning – for Evenes, og den er i tillegg kvalitetssikret eksternt. Verken i langtidsplanarbeidet eller i konseptvalgutredningen er det avdekket behov for oppgradering av banesystemet på Evenes. Eksperter fra Avinor, Forsvarsmateriell, Forsvaret og Forsvarsbygg har alle bidratt til disse vurderingene. Som mange andre flyplasser i Norge, herunder Bodø, har Evenes avvik i forhold til internasjonale standarder. Kritikerne til etableringen på Evenes har hevdet at avstanden mellom rullebanen og den parallelle taksebanen vil medføre samtidighetsutfordringer, men samtidighet blir i de aller fleste tilfellene bare en teoretisk problemstilling. Evenes har i dag relativt lite trafikk sammenlignet med andre lufthavner. Selv med maritime patruljefly og framskutte kampfly, i tillegg til den forventede økningen i sivil flytrafikk, vil antallet flybevegelser fortsatt ligge betydelig under maks kapasitet. Avinor vurderer den planlagte trafikkavviklingen av både sivil og militær trafikk på Evenes som uproblematisk. Aktivitetsnivået på Evenes var om lag 40 flybevegelser i døgnet i 2017. Ifølge Avinor er kapasiteten i eksisterende banesystem på Evenes 25 flybevegelser i timen. Det totale antallet flybevegelser i topptimen forventes under normale forhold å ligge på godt under halvparten av dette. Kapasiteten til banesystemet på Evenes lufthavn ligger således godt over framtidig planlagt aktivitet.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-05-30:
Det har vært mange spørsmål i denne saken. Det har foreligget en påstand om at man må etablere en nødrullebane på Evenes. Det er bakgrunnen for en del av de diskusjonene som har vært. Da man vurderte Evenes som enebase for jagerflyene våre, var det krav om en nødrullebane. Når Evenes har fått status som en QRA-base, er det altså ikke behov for en nødrullebane. Regjeringen legger vedtaket fra 2012 til grunn for utvikling av framskutt operasjonsbase for kampfly på Evenes flystasjon. I forkant av vedtaket i 2012 ble det gjort kapasitetsvurderinger knyttet til rullebanesystemet på Evenes. Vurderingene konkluderte med at det ikke var nødvendig å etablere nødrullebane for en framskutt operasjonsbase for kampfly; det var kun dersom man ville etablere kampflybasen på Evenes. Så er det slik at den taksebanen som er der oppe, kan brukes som en nødrullebane med den aktiviteten som skal være, og det er tatt med i de beregningene vi har lagt fram.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2018-05-30:
Avinor har vært involvert i arbeidet med konseptvalgutredningen på Evenes. Det er også eksternt kvalitetssikret. Vi mener at de forutsetninger som ligger i den, i de planene som er jobbet fram, i samarbeid med Forsvarsbygg og Avinor, er riktige. Kvalitetssikringen viser at de planene vi har lagt, holder mål. Da forutsetter jeg at de kostnadene som skal ligge inne i prosjektet også for framtiden, er tatt med i den prosessen som har vært.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2018-05-30:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justis-, beredskaps og innvandringsministeren: «Da undertegnede tok opp den svært urovekkende konseptutredningen fra Direktoratet for samfunnssikkerhet og sivilt beredskap om tilfluktsromsituasjonen i Norge i Stortinget 3. mai 2017, svarte justis- og beredskapsministeren blant annet i VG samme dag at 'Så snart høringsrunden er over, må vi se på hvilke tiltak som må settes i verk for å forbedre situasjonen [...]'. Det er nå kommet et statsbudsjett og et revidert budsjett siden den gang. Når vil regjeringen legge fram tiltak for å ruste opp tilfluktsrommene?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2018-05-30:
Jeg takker for svaret, som jeg dessverre må si ikke var bare beroligende. Trusselbildet i verden i dag er jo preget av at både stater og terrororganisasjoner legger opp til å forberede anslag mot sivilbefolkningen for å spre frykt, for å lamme stater og for å gjøre at man kaster kortene fordi så mange mennesker rammes. Da er det klart at det er fare for den typen angrep statsråden omtalte – kjemiske angrep, gassangrep, radioaktive angrep, virus osv. Da beskyttelsesloven sist ble behandlet, jeg tror det var i 2010, vedtok Stortinget at vi fortsatt skal ha tilfluktsrom, og at de da må oppdateres. Det er en rekke ting som må på plass for at de skal kunne beskytte mot slike angrep. Det er ikke lett å si til befolkningen i f.eks. Oslo at det kun er rundt bestemte mål man skal ha reell tilgang til tilfluktsrom. Det er en sterk vending i saken hvis det er det statsråden vil legge opp til.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2018-05-30:
Takk for svaret. Det var en veldig dramatisk rapport som kom om at de private som har ansvaret for flesteparten av tilfluktsrommene, ikke var klar over ansvaret sitt, om at det ikke fantes en beredskapsstyrke til å gjøre i stand tilfluktsrommene, og om at utstyret ikke var hensiktsmessig når det gjelder å gi reell beskyttelse. Det er veldig alvorlige ting som lå i rapporten som var på høring i fjor. Det er viktig at regjeringen håndterer dette så raskt som mulig. Et spørsmål jeg da har når det gjelder finansiering av tiltakene, som selvsagt vil være kostnadskrevende, gjelder ordningen med frikjøpsmidler. I 1998 kom en ordning hvor man kunne slippe å bygge tilfluktsrom i nye bygg, og det skulle i stedet avsettes midler på en låst konto, som kalles frikjøpsmidler. Spørsmålet mitt er hvordan pengene på den låste kontoen er brukt, om statsråden kjenner til ordningen, og hvordan han tenker rundt bruken av den ved finansiering av løsninger her.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-30:
Tilfluktsrom er beskyttelsesrom som skal verne befolkningen mot skader, primært ved væpnet konflikt. I Norge har vi i dag om lag 600 offentlige tilfluktsrom. Dette tilsvarer 300 000 plasser. I tillegg har vi 19 500 private tilfluktsrom med 2 320 000 plasser. Dette tilsvarer en dekningsgrad på rundt 50 pst. av befolkningen. I mange år har opprustning og vedlikehold av tilfluktsrom ikke vært høyt prioritert. Tilfluktsromordningen har store mangler, spesielt på tre områder: den fysiske og mekaniske tilstanden på rommene planverk for klargjøring og drift ivaretakelse, vedlikehold og drift i fredstid og under beredskap Det er Sivilforsvarets oppgave å føre tilstandskontroll med tilfluktsrommene, og nylig gjennomførte Sivilforsvaret i Rogaland en øvelse hvor formålet var å øve på å drifte et tilfluktsrom. Dagens sikkerhetspolitiske situasjon og endrede risiko- og sårbarhetsbilde innebærer at vi må endre våre prioriteringer knyttet til tilfluktsrommene. I motsetning til en tradisjonell væpnet konflikt vil et eventuelt terroranslag, med bruk av giftige gasser, virus, radioaktiv stråling m.m., sannsynligvis ikke bli varslet på forhånd. De aller fleste tilfluktsrom benyttes i det daglige til annen virksomhet, som lagring og lignende. Tilfluktsrommene vil derfor være vanskelig å ta i bruk ved hendelser som inntrer uten varsel. Samtidig tyder anbefalinger fra våre fagetater på at den tradisjonelle tenkningen om bl.a. plassering og oppbygging av tilfluktsrom er noe utdatert. Tidligere ble tilfluktsrommene bygget i nærheten av militære objekter. En eventuell væpnet konflikt i dag vil mest sannsynlig være geografisk begrenset, intensiv og rettet mot militære og sivile nøkkelmål. I Norge bør man derfor vurdere å rette ressursene mot beskyttelsestiltakene nær disse nøkkelmålene og strategisk viktige områder – det vi kaller et modernisert sonekonsept. Spørsmålet om tilfluktsrom er også en del av en større kontekst – hvilke sivile beskyttelsestiltak vi bør ha. I dag er det særlig tre beskyttelsestiltak som er relevante: varsling, evakuering og tilfluktsrom. Spørsmålet om sivile beskyttelsestiltak er også en viktig problemstilling for det totale forsvaret av Norge. På oppdrag fra Justis- og beredskapsdepartementet iverksatte Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap, DSB, en sivilforsvarsstudie som gir anbefalinger om hvilket sivilforsvar og hvilke sivile beskyttelsestiltak Norge skal ha i framtiden. Studien ble gjennomført som et prosjekt i DSB og fikk form som konseptutredning. Rapporten ble overrakt justis- og beredskapsministeren 14. juli 2016. Konseptutredningen har vært på seks måneders høring. Departementet ba DSB om å sammenstille høringsuttalelsene innen 1. desember 2017 og oversende en tilråding til Justisdepartementet. Tilrådingen er nå til behandling i Justisdepartementet. Regjeringen vil derfor legge fram saken for Stortinget på egnet måte når den er vurdert grundig og sett i sammenheng med budsjettprioriteringer for øvrig.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-30:
Det vi legger opp til, er å gjøre et grundig arbeid med dette. Som jeg påpeker, og som representanten også sier, er det en endring i trusselbildet og sikkerhetsbildet fra den gangen man bygde tilfluktsrom tidligere, og man var pålagt også å bygge for private. Det at ting er endret, betyr at man rett og slett må se om man skal ha de samme tilfluktsrommene på samme måte og ruste opp disse. Det vi egentlig legger opp til nå, er å gjøre dette grundig og skikkelig. Derfor har vi bedt om høring om utredningen. Vi sammenstiller nå høringsuttalelsene, og vi har fått dem til vurdering. Jeg vil samtidig minne om at vi også har et totalforsvarsprogram på gang, som skal avsluttes i 2020. Men det er nettopp endringene i samfunnet som gjør at vi kanskje må tenke annerledes rundt konseptet, om hvor man bygger, og om hvordan man organiserer. Men det er liten vits i bare å bruke penger på det samme gamle konseptet. Vi må modernisere det før tilfluktsrommene rustes opp.
Tor Mikkel Wara (Fremskrittspartiet), 2018-05-30:
Det spørsmålet må jeg få lov til å komme tilbake til. Det klarer jeg ikke å besvare på stående fot. Men det er riktig at det var en endring som kom. Når vi nå går gjennom hele konseptet, er det for å se både på alle økonomiske sider og på lovgivningen rundt dette. Jeg er enig med representanten i at det var bekymringsfullt, og at det er et spørsmål både om opprustning, om forståelse og om at også de private vet hvilket ansvar de har. Dette er nok et resultat av at man etter Berlinmurens fall hadde lav forståelse for beredskap generelt i befolkningen. Men regjeringen gjør nå veldig mye for å påpeke at vi må heve beredskapen, og vi må på mange måter se dette i et annet lys. Alt var ikke bare bra etter Berlinmurens fall. Men det er en annen type trussel, noe som gjør at man må bruke tid på å studere dette ordentlig.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Eg takkar for spørsmålet. Dette er jo eit kjent spørsmål frå Høgres side. Senterpartiet er heilt tydeleg på at me ønskjer å erstatta EØS-avtalen med eit alternativ – eit alternativ som er mindre politisk inngripande, men som sikrar dei handelspolitiske interessene våre. Og det er baksider ved EØS-avtalen som eg skulle ønskja at Høgre òg var interessert i å diskutera, f.eks. når ein stadig vert pålagd å auka kvotane når det gjeld import av landbruksvarer til Noreg. Så det er ikkje aktuelt å seia opp EØS-avtalen utan at me har eit alternativ på plass.� Senterpartiet har òg røysta for ei rekkje frihandelsavtaler i Stortinget. Dei me meiner me kan stå inne for, røystar me for. Dei me meiner me ikkje kan stå inne for, røystar me imot. Og så er eg glad for at representanten nemner brexit, for det bekymrar meg at regjeringa har ei så passiv haldning til det som skjer med brexit. Eg meiner at Noreg burde vore meir offensiv på vegner av både eigne interesser og vårt gode naboland Storbritannia.�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Menneskerettane er inkorporerte i norsk lov, det følgjer veldig tydeleg av menneskerettslova § 2 at det gjeld. Senterpartiet støttar reintalsreduksjonen, me støttar at me skal ha ei nasjonal forvaltning av politikken. Når det gjeld denne saka konkret, er det litt overraskande for meg at Framstegspartiet vert så opprørt på vegner av systemet – når me engasjerer oss i ein urett som me ser rammar eit enkeltindivid. Eg må seia at det trass alt er Stortinget som no diskuterer – ikkje saka, ikkje dommen, men iverksetjinga av tvangstiltak, før me har fått denne dommen frå FNs menneskerettskomité. Det meiner me at me skal ta oss tid til. Dessutan er det vel sånn at desse reinsdyra no er på vidda og ikkje er mogleg å tvangsslakta.�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet har tru på at det er mogleg å slanka byråkratiet i Noreg. Det har me gjort på dei områda der me meiner det er grunnlag for det. Eg meiner det er ei betre tilnærming enn eit ostehøvelkutt, som vil ramma alle. � Så trur eg at dersom me skal ta eit oppgjer med byråkratiseringa av samfunnet, må me ha vilje til å tvinga på plass regelverksendringar også, og med færre reglar treng me færre folk til å passa på dei same reglane. Ein av dei tinga som alltid har overraska meg litt, uavhengig av regjering, er at ein opererer med nokre kjempestore tal for forenkling. Så utfordrar eg dagens regjering på: Har dei gjort nokre forvanskingar? Då seier ein berre: Nei, det har me ikkje gjort. Men me ser jo ei rekkje område der det kjem nye reglar som vil føra til meir plunder og heft. Så eg trur at me har eit felles ansvar på Stortinget for å redusera byråkratiet i dette landet, og den kampen har Senterpartiet tenkt å vera med i.�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Eg forstår at representanten Ebbesen er oppteken av Brønnøysundregistra og Altinn. Dette er viktig – det er viktig for næringslivet, og ikkje minst er det ein viktig arbeidsplass i Brønnøysund.� Eg høyrde svaret hennar nettopp, og eg høyrde mange gode intensjonar og ønske for kva som skal skje og ikkje skje. Men det er eit faktum at regjeringa har sett eit behov for å setja i gang ein prosess, og der har det vorte problematisert kvar Altinn skal liggja. Det som da ofte skjer, og som Senterpartiet fryktar, er at når Oslo er eitt av alternativa og distrikta er eit anna, så tapar distrikta.� Mitt spørsmål er: Kan representanten Ebbesen garantera at Høgre ikkje på nokon måte vil støtta ei flytting av heile eller delar av Altinn frå Brønnøysundregistra til Difi?�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Det er ingen tvil om at organisasjonar som 4H, Bygdeungdomslaget og andre er viktige for jordbruket og for distriktskulturen i Noreg. Det einaste som har vore føreseieleg sidan 2013 med dei partia som har styrt, er at år for år har støtta til desse organisasjonane vorte kutta, fyrst av regjeringa, og så tilbake til det same nivået av Kristeleg Folkeparti og Venstre. Men realiteten er at støtta har gått ned år for år fordi kroneverdien ligg fast. � I tillegg har me ei historie der 4H mista kontorplassane hjå Fylkesmannen, så dei er betydeleg ramma av politikken til dette fleirtalet. Då er spørsmålet mitt: Ser ikkje Venstre at desse organisasjonane har ei viktig rolle i å utvikla og vidareutvikla jordbruks- og bygdekulturen i Noreg?�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Eg ønskjer å følgja opp den same saka som førre spørjar. Representanten Reiten er jo kjend for å vera grundig og nøyaktig i det han gjer. Men i denne saka undrar eg meg litt, for eg har lese i pressa at det vert stilt spørsmål ved kvifor denne saka ikkje er bringa inn for Den europeiske menneskerettsdomstolen. Viss ein les høgsterettsdommen, er det heilt tydeleg at det er konvensjonen om sivile og politisk rettar, artikkel 27, som heile dommen er bygd på. Det er ikkje Den europeiske menneskerettsdomstolen som vurderer han, det ligg til FN-organet og menneskerettskomiteen. Det er der denne saka høyrer heime.� Spørsmålet mitt er: Kvifor vil ein ikkje venta med gjennomføringa av tvangstiltaka?�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
I verda finst det tusenvis av aviser, så det er reint tilfeldig at begge spørjarane no skal ta utgangspunkt i avisa Nationen, og faktisk i det same oppslaget. Eg trur at nokon må gå føre for å få ei betre geografisk spreiing.� Statsråden nemner konsulentbyråa som vert brukte for å henta inn kandidatar. Det kunne ha vore interessant om statsråden kunne seia noko om kva postadresse desse konsulentbyråa som departementet bruker, har.� Men spørsmålet mitt er: Vil det i eigarskapsmeldinga koma konkrete tiltak for å få ei betre geografisk fordeling av både styreleiarar, styremedlemer og råd og utval som regjeringa set ned?�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Eg takkar for svaret og har lyst til å følgja opp med eit anna tema som det har vore stort engasjement for på Stortinget, nemleg romfart – då er ein iallfall geografisk spreidd, når ein oppheld seg i rommet. I dei siste åra har Stortinget på mange måtar rydda opp i og retta feilgrep som regjeringa og den førre næringsministeren har føreslått når det gjeld romfart. Når det no kjem ein romfartsstrategi, er det eit uttrykt ønske frå opposisjonen at me får vera med og diskutera det i form av ei stortingsmelding, sånn at me kan få eit breitt forlik i Stortinget knytt til Noregs framtidige romfartspolitikk. Der seier regjeringspartia og statsråden nei, og spørsmålet mitt er: Kvifor ønskjer ein ikkje dette? Ville det ikkje ha vore ein styrke for norsk romfart og norsk romfartspolitikk om ein hadde ein god diskusjon i Stortinget og ei brei behandling av ei stortingsmelding?�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Eg må seia eg vart litt overraska då eg høyrde statsrådens omtale av beredskapsslagring av korn. Det vart berre vist til dei evalueringane og utgreiingane som regjeringa hadde gjort. Det vart sagt at opposisjonspartia hadde lagt inn for lite pengar. Det kjem jo litt an på kor mykje ein skal gjera i løpet av 2019 i denne saka. � Men det som også overraskar meg, er at statsråden ikkje seier noko om kva han er pålagd av Stortinget å gjera. Stortinget har gjort eit tindrande klart samrøystes vedtak om at statsråden skal koma tilbake med ei eiga sak om etablering av beredskapslagring av matkorn i løpet av 2019. Då er spørsmålet mitt: Har statsråden tenkt å følgja opp det vedtaket? Og vil me då få ei sak som seier noko om korleis dette kan gjerast, og korleis me kan koma i gang? Eller kjem det berre til å koma nok ei utgreiing der ein avfeiar dette som Stortinget faktisk har gjort eit samrøystes vedtak om?�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Det er iallfall godt at i den saka som no kjem frå regjeringa, får me klarlagt at det her ligg hundrevis av millionar til å koma raskt i gang, så det er bra.� Det er nokon som har det vondt for tida, det er nokon som er urolege for framtida, det er fleire hundre familiar, og det er dei av landets bønder som driv med pels og pelsproduksjon. Ein skal altså ha lov til å produsera den pelsen kvar som helst i verda, berre ikkje i Noreg. Ein kan selja vara i Noreg, og ein kan selja ho i utlandet, men ho må altså ikkje produserast i Noreg, med verdas beste dyrevelferd for pelsdyr. Resultata frå Mattilsynet er òg gode. � Det mange av dei som er ramma av regjeringa sin politikk, seier, er at det er vondt at den ansvarlege statsråden ikkje tek ansvar for vedtaket, at han berre skuldar på regjeringsforhandlingane. Så spørsmålet mitt til statsråden er: Vil ein i Stortinget no ta ansvar for avgjerda om å leggja ned norsk pelsdyrnæring? Og korleis kan den avgjerda forsvarast? �
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Det er sett ned eit utval som skal sjå på skattlegging av havbruksnæringa. Senterpartiet er imot grunnrenteskatt på oppdrett, men me er veldig for at Stortingets vedtak likevel skal følgjast opp. Her ønskte jo Stortinget ei utgreiing som balanserte finansinteressene og næringsinteressene på ein god måte. Det me har fått, er eit langt mandat som peiker på grunnrenteskatt, og som går langt i å argumentera for grunnrenteskatt framfor andre modellar og at Havbruksfondet skal inn i inntektsutjamningssystemet. Dei som sit i utvalet, er akademikarar, hovudtyngda av medlemene er frå Austlandet, og næringa har ingen representantar. Spørsmålet mitt er: Kvifor er ikkje den relativt klare bestillinga frå Stortinget følgd opp?�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Statsråden sa sjølv i innlegget sitt at regjeringa har ein felles politikk, og eg synest det er naturleg at fiskeriministeren kan svara på spørsmål som gjeld fisk, òg det som handlar om skattlegging av fisken, for dette er ein veldig sentral del av rammevilkåra for oppdrettsnæringa, som treng føreseielege vilkår. No er det jo sånn at Havbruksfondet gjev betydeleg med pengar til kystkommunane. Det er openbert at nokon i regjeringa og i Finansdepartementet irriterer seg over at kystkommunane får så mykje, men kan statsråden garantera at utfallet av denne prosessen ikkje vert at kystkommunane får mindre enn det dei i dag får gjennom Havbruksfondet?�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Det mest påfallande med denne debatten er at det er så få frå regjeringspartia som har snakka om inntektsutviklinga i jordbruket. Det har jo vore ein gjengangar i tidlegare budsjett. Då hadde ein forhold der det var godt vêr, det var godt overskot i dei tidene, som gav utbetalingar til bøndene, ein hadde eit jordbruksoppgjer frå 2013 som gav effekt, ein hadde eit tollvern som gav rom for å spela på auka mjølkepris, og ein hadde ein statsråd i Jon Georg Dale, som gav gass, eller gav doping. Men så kom krasjet – inntektene stupte, og bøndene var usikre – og då er det ikkje så interessant å snakka om.� Eg skulle ønskt at ein hadde regjeringsparti som var meir opptekne av å ta ansvar for den situasjonen folk står i, enn av å skryta berre når det går godt.� Til næringsministeren: Det var nemnt ei stortingsmelding om romfart. Eg vil minna næringsministeren om at den raud-grøne regjeringa valde å leggja dette fram for Stortinget i form av ei stortingsmelding. Men det er òg mogleg å få ei full stortingsbehandling av ein strategi og å snakka med landbruksministeren om korleis han har gjort det med jordvernstrategien, som var lagd som eit vedlegg til Stortinget, og som Stortinget hadde ei eiga sak om. Det er mogleg om ein ønskjer det.� Så ein kort kommentar til tvangstiltak i reindriftssaka som me har diskutert mykje i dag: Det er ikkje snakk om å setja til side ein høgsterettsdom. Det er eit forvaltningsvedtak saka gjeld. Høgsterett avgjer ikkje den saka. Høgsterett seier berre at forvaltningsvedtaket ikkje er ugyldig. Det at Stortinget har synspunkt på eit forvaltningsvedtak, at ein greier å problematisera det, synest eg er særdeles underleg og vanskeleg å forstå.� Eg er glad for at representanten Ingunn Foss var oppe og sa nokre ord om jordvernstrategien, eller oppdateringa av jordvernstrategien. Han har fått lite merksemd, men er ein av dei viktige delane av budsjettinnstillinga. Senterpartiet er oppteke av at me nå skal begynna å tenkja på kva me skal gjera etter 2020, som er tidspunktet dagens jordvernmål gjeld for, og me skulle ønskt at me hadde fått på plass og fått fleirtal for nye tiltak.� Eg må seia at eg er skuffa over Kristeleg Folkepartis passivitet i oppdateringa av jordvernstrategien. Eg skulle ønskt at me hadde meir av representanten Bollestads tendensar i komiteen, der opposisjonen kunne ha danna fleirtal for nye tiltak for å styrkja jordvernet i Noreg.�
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2018-12-11:
Ein kort merknad til representanten Eidem Løvaas, som angreip forslaget frå Senterpartiet om å oppretthalda koldrifta på Svalbard ved å omtala det som eit dårleg klimatiltak: Dersom ein skal leggja til grunn at det å vinna ut kol er dårleg for klimaet, vil det bety at òg det å produsera olje er dårleg for klimaet. Det er ei slik tilnærming me ikkje pleier ha i Noreg. Det er sjølvsagt bruken som er det avgjerande. � Så vil eg berre nytta anledninga til å takka næringskomiteen for debatten. Eg trur eg har heile komiteen med meg når eg seier til transportkomiteen at me håper han er kortfatta.(Munterheit i salen) (Munterheit i salen)
Margunn Ebbesen (Høyre), 2018-12-11:
EØS-avtalen gir oss tilgang til et marked med 500 millioner mennesker. Den gjør norsk økonomi sterkere, den trygger vår velferd, og den bidrar til at vi omstiller oss raskt. Vi er mange som bor i lokalsamfunn der hjørnesteinsbedriften er avhengig av å få solgt sine varer og tjenester til et marked, eller som er avhengig av arbeidskraft utenfra. Alt dette får vi tilgang til gjennom EØS-avtalen. � Senterpartiet har ofte tatt til orde for å si opp EØS-avtalen, og de har i sitt budsjettforslag redusert overføringen til gjennomføring av EØS-avtalen med 1,4 mrd. kr. Så ser vi internasjonalt den uroen som er skapt rundt folkeavstemningen i Storbritannia, om å melde seg ut av EU. Vi ser også den uroen som er internt i landet. Jeg lurer på hvilket ess Senterpartiet har i ermet som sier at det ikke skal bli de samme urolighetene her i Norge hvis man sier opp en avtale.�
Margunn Ebbesen (Høyre), 2018-12-11:
Takk for et veldig godt spørsmål. Det er godt å få dette spørsmålet i Stortinget. Det er ikke tvil om at Altinn er, som representanten sier, verdensledende. De har levert god kvalitet på den jobben de har gjennomført. De har skapt gode arbeidsplasser og gode løsninger for næringslivet. De er offensive, frampå og framoverlente og tar på seg nye oppgaver hele tiden.� Jeg tror det er viktig, fra Stortingets side, å være tydelig på hva slags budskap som blir gitt. Det er ikke sagt at Altinn skal inn under Difi. Det har aldri vært uttalt som en konkret beskjed. Det har vært sagt at man vurderer hva slags løsninger for ledelsen man skal se på i framtiden. Å flytte Altinn til Difi har aldri vært et uttalt ønske, verken fra regjeringen eller næringsministeren. Altinns hovedaktivitet skal være i Brønnøysund, og den skal videreutvikles i Brønnøysund.�
Margunn Ebbesen (Høyre), 2018-12-11:
Representanten Pollestad tar for gitt at arbeidsplasser skal flyttes til Oslo. Denne regjeringen har flyttet flere arbeidsplasser ut av Oslo enn den forrige regjeringen gjorde. � Denne regjeringen er opptatt av utvikling og ser nye muligheter. Det kan bety at det ligger nye muligheter for Brønnøysundregistrene i framtiden. Det kan også bety nye muligheter for Altinn. Jeg har ikke tenkt å garantere for noen verdens ting, men jeg er helt klar på at jeg som representant skal jobbe for at Altinn, som verdensledende registeretat, skal utvikles også i framtiden.�
Margunn Ebbesen (Høyre), 2018-12-11:
Jeg tror det er litt viktig at vi skiller rollene her og er klare og tydelige på hva vi egentlig snakker om. Vi snakker ikke om en dom fra menneskerettighetsdomstolen. Vi snakker om en komité som skal gi en uttalelse, en komité – en kommisjon – som ikke har noen rettskraftig myndighet over norsk høyesterett. Vi har en høyesterettsdom som vi som storting skal forholde oss til. Hvis man ønsker å endre på lovverket eller på institusjonene, på forholdet mellom Stortinget som lovgivende myndighet og domstolene som dømmende myndighet, har man en helt annen oppfatning enn jeg har. Jeg forholder meg til Høyesterett og Høyesteretts dom.�
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Senterpartiet mener det vil være rett å avvente vurderingen fra FNs menneskerettskomité før dommen fra Høyesterett iverksettes. Uttalelser fra FNs menneskerettskomité er som kjent ikke rettslig bindende for Norge.� «Folkevalgte bør være tilbakeholdne med å avgi mer makt til overnasjonale byråkratier, organisasjoner og domstoler.»� Dette er et sitat fra Senterpartiets hjemmeside. Det undrer meg derfor at Senterpartiet er komfortabel med å be regjeringen sette til side en høyesterettsdom for å avvente en vurdering fra 18 eksperter som sitter i Genève, og som representerer et organ som ikke står til ansvar gjennom valg. Undergraver ikke det norsk råderett over norske ressurser og norsk suverenitet?�
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Arbeiderpartiet viser i innstillingen til en høyesterettsdom om reduksjon av reintall, den såkalte Sara-saken. De mener det vil være rett å avvente vurderingen fra FNs menneskerettighetskomité før dommen fra Høyesterett iverksettes. Uttalelser fra FNs menneskerettighetskomité er som kjent ikke rettslig bindende for Norge. Det er ikke en domsavsigelse, som representanten Pollestad var inne på, men kun en uttalelse. � Mener ikke Arbeiderpartiet, som anser seg for å være et statsbærende parti, at dette utfordrer maktfordelingsprinsippet ved at Stortinget som lovgivende makt griper inn i iverksettelsen av en rettskraftig dom fra den dømmende makt?�
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
For å sikre en økologisk bærekraftig reindrift har det vært nødvendig å tilpasse reintallet til beitegrunnlaget. Det har et tilnærmet samlet storting stått bak. 230 av 231 pålegg er etterfulgt. I dag er det kun ett som gjenstår, og dette vil SV, om jeg forstår det riktig, ikke gjennomføre. Det vil skape presedens for de 230 som har vært lojale og fulgt vedtaket om reduksjon. Det vil svekke reindriftens tillit til forvaltningen, da det vil stride mot prinsippene om likebehandling og forutberegnelighet. Er det ikke utfordrende for miljøpartiet SV å være så til de grader i utakt med bl.a. Dyrevernalliansen, som er opptatt av økologisk bærekraft og at antallet tamrein blir redusert, så man unngår underernæring og sultkatastrofer, noe man har sett i enkelte områder i tamreindriften?�
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2018-12-11:
Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV viser i innstillingen til Sara-saken. De mener det vil være rett å sette høyesterettsdommen til side i påvente av vurderingen fra FNs menneskerettighetskomité.� Med all respekt å melde vil jeg uttrykke bekymring for hvordan Arbeiderpartiet, som anser seg for å være et statsbærende parti, utfordrer maktfordelingsprinsippet ved at de som lovgivende makt skal gripe inn i iverksettelsen av en dom fra den dømmende makt. Uttalelser fra FNs menneskerettighetskomité er som kjent ikke rettslig bindende for Norge, men er å anse som anbefalinger.� For å sikre en bærekraftig reindrift har det vært nødvendig å tilpasse reintallet til beitegrunnlaget. Stortinget har gjennom mange år vært enige om at reintallet må ned. Det har også blitt støttet av Riksrevisjonen. Tidligere landbruksminister Trygve Slagsvold Vedum uttalte den 25. september 2012 at det dreide seg om næringens fremtid, og han forlangte at næringen fant fram slaktekniven.� Reduksjonsvedtaket er en del av den større reintallstilpasningen som er gjennomført. Her fikk 23l sida-andeler vedtak om å redusere sitt reintall. Av disse er det kun én reineier som ikke har redusert reintallet i tråd med vedtaket. Reindriftsmyndighetene påla Jovsset Ánte Sara å redusere flokken fra 1l6 til 75 dyr, men Sara har per 31. mars 2018 i stedet økt sitt reintall til 342 dyr i vårflokk, dvs. før kalving.� Her har sidaen hatt muligheten til å løse situasjonen ved selv å utarbeide en reduksjonsplan der de kan skjerme unge etablerte familier eller dem som tidligere har redusert. Det har de ikke ønsket, og reindriftsmyndighetene har derfor gjort nødvendige vedtak om forholdsmessig reduksjon, dvs. prosentvis lik reduksjon for alle. Her åpner ikke loven opp for en annen fordeling av reduksjonen. Å vente med å iverksette reduksjonsvedtaket mot Sara vil være svært urettferdig overfor de 230 sida-andelene som har vært lojale og fulgt opp myndighetenes vedtak.� Jeg har full forståelse for at det for den enkelte reineier har vært, og er, krevende, at situasjonen er krevende, og jeg har sympati med Sara og reineierne. Men dommen fra Høyesterett er en konsekvens av at reindriften ikke har brukt de mulighetene de selv har til å finne en fornuftig regulering.� Det er spesielt at forslagstillerne, og spesielt Senterpartiet, er i front for å la overnasjonale komiteer styre norsk reindriftspolitikk og se bort fra økologisk bærekraft. Senterpartiet ønsker å undergrave norsk råderett over norske ressurser, men også jobben som allerede er gjort blant reineiere for å skape en økologisk bærekraftig utvikling i reindriftsnæringen.� Det må også være utfordrende for miljøpartiene SV og MDG å være så til de grader i utakt med bl.a. Dyrevernalliansen, som er opptatt av økologisk bærekraft og at antallet tamrein reduseres, slik at man unngår underernæring og sultkatastrofe.�
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-12-11:
Representanten Pollestad sier at Senterpartiet er forutsigbart og målrettet i sin politikk – og i sin næringspolitikk. Ja, det er forutsigbart, også ut fra det Margunn Ebbesen sa i sin replikk vedrørende EØS og hva som ville vært konsekvensen hvis Senterpartiet hadde fått gjennomslag. Men han sier videre at Senterpartiet ikke står for symbolpolitikk. Det synes jeg er interessant når jeg kikker i Senterpartiets alternative budsjett, der konsulentbruken i staten brukes som salderingspost. Da kunne det vært interessant å høre fra representanten Pollestad, som er så opptatt av å være både forutsigbar og målrettet, om en da skal ansette flere faste, eller skal prosjektene som nå er under utarbeidelse, bare stå? Dette vil også i mange tilfeller ha store konsekvenser for et næringsliv, men jeg skjønner at det også er forutsigbart for Senterpartiet.�
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-12-11:
Om en ikke hadde kjent bedre til det, kunne en for så vidt vært ganske enig med representanten Aasland, som prater vel og bra om hva som er forutsigbart for næringslivet. Det deler vi. Begge to kommer fra en industrikommune og er opptatt av industri, ikke minst dens muligheter. Vi er enige om at vi må ha infrastruktur som gjør at industrien kan levere varer ut. Men så stopper enigheten. I fjor var Arbeiderpartiet sterkt motstander av maskinskatten, som var veldig bra for industrien, og ikke minst for nettopp den forutsigbarheten som representanten Aasland har talt vel og godt for i dag. Men jeg blir forundret når vi snakker om næringslivog industri, for Arbeiderpartiet legger på 5 mrd. kr ekstra når det gjelder formuesskatt. Det er litt forunderlig hvis en er opptatt av forutsigbarhet for næringslivet.�
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-12-11:
Det er ingen tvil om at innenfor beiteområdene er dette en utfordring, uansett om det er ulv eller andre rovdyr. Sånn er det. Det er sjelden rovdyr og beitende dyr går spesielt godt i hop. � Undertegnede forholder seg til de rovdyrforlikene som Stortinget har tatt inn over seg. Det er også vi som parti etter hvert nødt til å gjøre, uansett om partiet selvfølgelig har rett til å ha sin prinsipielle politikk. �
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-12-11:
Korttidshukommelsen er ikke bestandig den beste, men vi kan jo erindre fra fjoråret, da Venstre og Kristelig Folkeparti – Venstre satt ikke i regjering da – på mange måter fikk på plass bl.a. midler til organisasjonene. � Det er viktig å få en gjennomgang nettopp for å skape den forutsigbarheten som representanten er ute etter her. For det kan ikke være sånn at dette svinger fra år til år, vi må ha en forutsigbarhet. Det betyr også at frivilligheten vil komme styrket ut, nettopp gjennom den forutsigbarheten som her blir etterlyst. �
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-12-11:
Det er ingen tvil om at 4H og mange av disse organisasjonene har en svært betydningsfull rolle. Hvor stor rolle kontorplassene som 4H hadde hos Fylkesmannen, har hatt, kan vi alltids diskutere, men at 4H, bygdeungdomslag og mange flere har en stor rolle både når det gjelder bygdekultur og landbruket, hersker det liten eller ingen tvil om. � Men så er det sånn, som jeg også prøvde å svare til foregående replikant, at hvis vi nå skal gjøre dette på en måte som skaper en større grad av forutsigbarhet, tror jeg vi må ta en skikkelig runde på det og se hva framtiden bringer, nettopp fordi disse organisasjonene med respekt å melde bør ha så pass forutsigbarhet, også for sin økonomi framover. �
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-12-11:
Jeg har sittet og lyttet på debatten i dag, uten at jeg synes at det nødvendigvis er så veldig mye nytt som har kommet fram. Sandtrøen og Aasland er hele tiden fremme med det de kaller forutsigbarhet i industripolitikk og næringspolitikk. Da er det litt merkelig at de samme to representantene fra Arbeiderpartiet priser sitt forslag, med 5 mrd. kr mer i formuesskatt, for det handler om at skal vi bygge et velferdssamfunn, må vi også ha arbeidsplasser, og da må vi også stimulere. På mange måter er det også et paradoks at de samme representantene i fjor var imot da vi fjernet det som gikk på maskinskatt, som betydde utrolig mye, ikke minst for industrien. � Noe av denne debatten går jo langs de kjente sporene. Jeg er enig med Knag Fylkesnes i at mottaksstasjoner er viktig langs hele kystlinjen. Det har Venstre stått for, og vi må finne løsninger så vi har et godt utbygd system, slik at vi også har fiske- og mottaksstasjoner i hele landet. Men det er også et paradoks når debatten her dreier seg om underbalanse eller overproduksjon i et landbruksmarked. Det beste er jo til enhver tid at en har en balanse. Det skal gagne både forbrukeren og ikke minst landbruket som sådant. Jeg har tatt til orde for i mange sammenhenger at vi nå også må se på et marked utenfor dette landet, nettopp for de produktene som landbruket har.� Så er det det kjente sporet fra Senterpartiet som man kommer inn på gang på gang i debatt når de er uenig. Jeg har selv landbruksbakgrunn, og jeg må jo si at er det noen som virkelig har vært dyktige til såkalt sentralisering, er det landbruket selv, uten at det blir all verdens mye nevnt fra Senterpartiet. Og hvorfor er det i så måte gjort? Jo, selvfølgelig for å maksimere de mulighetene til inntekt som ligger i det, men også samtidig for å styrke det landbruket som ligger i distriktene.� Avslutningsvis: I mye av debatten i dag har en vært opptatt av reindrift, kulturnæring og urbefolkning. Dette har bestandig ligget Venstres hjerte nær. Jeg hører debatten, og det blir noen paradokser med hensyn til det siste innlegget til Torgeir Knag Fylkesnes. Venstre har stått for en økologisk bærekraftig næring hele tiden. Jeg sier ikke at den saken som har vært diskutert i dag, er bare enkel, det sier jeg ikke, men jeg sier at vi er uansett nødt til å se på hvordan vi får en bærekraftig næring osv. når det gjelder reindriften. Dette vil mange av oss følge med på, for dette er viktig for oss.�
André N. Skjelstad (Venstre), 2018-12-11:
Jeg blir litt forundret over debatten, jeg må bare få lov til å si det. I forrige periode var jeg en pådriver for – det kommer jeg også til å være videre – å flytte ut statlige arbeidsplasser, noe ikke minst statsråden vet utmerket godt. Men jeg har også litt hukommelse. Under de åtte årene med rød-grønn regjering klarte man å flytte ut Veterinærhøgskolen til Ås. Det var det man klarte. � Hvis en vil etterlyse hva vi klarte i forrige periode, kan jeg godt begynne med å nevne Fredskorpset til Førde i Sogn og Fjordane, deler av Landbruksdirektoratet til Steinkjer, osv. Dette har ikke de rød-grønne, og heller ikke Senterpartiet, pratet om, og de fikk det heller ikke til. Man vil så ofte, men man stiller ofte bare diagnosen. Hver gang Senterpartiet har hatt muligheten, har man ikke lyktes, med ett unntak: å flytte Veterinærinstituttet tre mil. Det er Senterpartiets store utflyttingsseier. Man gjør seg voldsomt høy og mørk. I forrige periode sa vi at hvis vi skal få til dette, må vi i større grad satse på regionsentra. Det er klart at det må være kompetanse. Vi er nødt til å rekruttere kompetanse til statlige kompetansearbeidsplasser, og nettopp det mangler Senterpartiet vilje til å prate om. Det skjønner jeg ikke. Jeg skjønner selvfølgelig at vi gjerne skulle vært flere folk i bygdene, jeg kommer fra en slik selv. Men det krever en grunnleggende kompetanse hvis vi skal betjene noe. � Tidligere i dag, under næringsdebatten, sa lederen av komiteen, Geir Pollestad, da jeg utfordret ham på at Senterpartiet hadde gjort et skjematisk kutt på konsulentbistand, som selvfølgelig også vil gå ut over distriktene, at Senterpartiet selvfølgelig var for en avbyråkratisering. Men som debatten går her, ønsker jo Senterpartiet det stikk motsatte. For det er klart at vi også er nødt til å effektivisere, men jeg er helt enig i at vi skal fokusere på utflytting av statlige arbeidsplasser, og det er nettopp noe denne regjeringen gjør, og aldri Senterpartiet. Om de har det i festtalene, er godt mulig, men i hvert fall aldri i praksis.�
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
La meg starte med å si at jeg er veldig glad for at vi er veldig enige om viktige ting for næringslivet. Det gir forutsigbarhet og trygghet, ikke minst i en del viktige rammebetingelser, slik som f.eks. skatt er. Derfor har Arbeiderpartiet vært med på skatteforlik og skattekompromisser, der bl.a. selskapsskatten er betydelig redusert. Vi er ikke for formuesskattediskusjonen som Høyre har satt i gang, fordi vi mener den øker forskjellene. Men jeg har også merket meg at høyrepartiene i det siste har stanset diskusjonen om formuesskatt. Det er ikke lenger slik at de skal fjerne den, det var noe de sa før stortingsvalget i 2013. � Så til situasjonen. NHOs kvartalsrapport, den fjerde rapporten for 2018, viser en vekst i fastlandsøkonomien på 2 pst. Det er bekymringsfullt lavt i en tid da regjeringen har snakket om omstilling, men ikke klarer å få det til. Investeringene i fastlandsøkonomien burde vært langt høyere for å sikre bærekraftig, framtidsrettet industri og næringsliv som kunne trygge arbeidsplassene og ikke minst sikre økt verdiskaping i tiden framover.�
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
For Arbeiderpartiet er det helt vesentlig at menneskene som bor i dette landet, og som driver næring, eller privatpersoner kan få lov til å bruke de instrumentene som er laget, ikke bare i Norge, men også internasjonalt, for å kunne fremme sine synspunkter og ta opp det de mener er urettferdig behandling av f.eks. reduksjon i reintallet. Når aktørene bringer dette inn for menneskerettighetskomiteen, mener vi helt opplagt det er riktig å avvente uttalelsene fra denne komiteen før en går til tvangsslakt. Hva skulle man med en kobling mot denne menneskerettighetskomiteen hvis en ikke skulle avvente signalene derfra? Det er underlig å høre at en skal bryte denne linjen og iverksette nedslaktingen før en har fått denne uttalelsen. For meg framstår det som underlig at regjeringspartiene, og eventuelt Kristelig Folkeparti, er de som tillater tvangsslakt før menneskerettighetskomiteen har fått lov til å uttale seg i denne saken.�
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Det som er forunderlig, er at regjeringspartiene i så mange år har satset så ensidig på formuesskatten som grunnlag for vekst i norsk næringsliv. Det er vist med all tydelighet i de fem årene at det ikke har fungert. Det er det som grunnen til bekymring. Vi mener at noe av kvaliteten i det norske samfunnet er at vi gjennom skatt bidrar til gode velferdsløsninger, som trygghet for barnehage, skole, helse og eldreomsorg, som igjen er med på å gi konkurransekraft til norsk næringsliv, tror vi. Derfor har vi andre svar når det gjelder dette, og derfor tør vi, og mener det er riktig, å øke formuesskatten noe for å styrke fellesskapet og fellesskapets innsats for samfunnet og ikke minst fellesskapets evne til å øke konkurransekraften i norsk næringsliv ved å levere gode resultater innen skole, utdanning og forskning og ved satsing på nye, viktige oppgaver for norsk næringsliv. �
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Noe som frustrerer meg, er når regjeringen ikke følger opp veldig klare flertallsvedtak, spesielt så lenge flertallsvedtakene direkte får konsekvenser for menneskenes livssituasjon og deres evne til å produsere mat. Et vedtak som er gjort i Stortinget i så måte, er vedtaket om forvaltningen av ulv, som ble fattet av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Arbeiderpartiet. Etter min mening – og kanskje også etter representanten Ørsal Johansens mening – er dette ikke fulgt opp av regjeringen. Jeg mener sågar at regjeringen tilnærmet har en arrogant tilnærming til et veldig klart flertallsvedtak i Stortinget. Nå framstår ulvesonen mer og mer som et ulvereservat, noe Stortinget understreket ikke skulle skje. � Mitt spørsmål til representanten Ørsal Johansen er om han er enig i at regjeringen på en særdeles dårlig måte har fulgt opp et veldig tydelig flertallsvedtak i Stortinget.�
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Det kunne vært artig å gå videre på sporet om hvem som har tatt i bruk ordene «grønt skifte» eller «grønn næringspolitikk». Jeg skal la det være og heller vie meg til Nationen i dag, for det er vel få ganger næringsministerens oppgaveportefølje er så pass omtalt i Nationen som akkurat i dag. � Næringsministeren var opptatt av verktøyene. Det er dyster lesning at makten i styrene for statlige selskaper – og spesielt styreledervervene, som er helt vesentlige for utøvelsen – er så pass konsentrert til Oslo som det reportasjen faktisk viser. Når jeg leser Nationen, får jeg ikke inntrykk av at dette er noe næringsministeren synes kan være uheldig. Tvert om leser jeg oppslaget slik at han faktisk verifiserer det.� Mitt spørsmål er: Vil næringsministeren sørge for at styrelederverv i større grad blir spredt utover hele landet, eller i hvert fall at kloke hoder der ute også kan bli vurdert i de prosessene som skal igangsettes?�
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Jeg er glad for svaret og at næringsministeren vil gå inn i problemstillingen. Jeg er enig i oppfatningen også – uansett hvem det er som styrer landet. Men akkurat nå kan man få inntrykk av at man må kjenne noen som kjenner noen, for å sitte i en styrelederposisjon. Og det er ikke heldig – heller ikke for selskapenes omdømme og renommé. Derfor spør jeg veldig konkret, siden næringsministeren ennå ikke har kommet med konkrete forslag til hva han ser for seg kan gjøres, og jeg utfordrer ham på: Kan næringsministeren beskrive noen tiltak som sikrer at de som skal foreslå kandidater, i større grad foreslår kandidater fra hele landet, eventuelt hva statsråden vil gjøre hvis ikke det kommer opp som alternativ?�
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
På bakgrunn av den helt spesifikke saken om reindriftsreduksjoner ønsker jeg å stille et generelt spørsmål til landbruksministeren, og det er: Hvordan oppfatter han lovgrunnlaget for å redusere reintallet – hvordan fungerer det? Når han vurderer det i etterkant: Er landbruksministeren – med en generell betraktning – fornøyd med grunnlaget for å redusere reintall, slik loven legger opp til?�
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2018-12-11:
Jeg takker for svaret, selv om jeg vel ikke opplever det som en generell betraktning av hvordan lovverket fungerer. Vi er enige om målet – vi må ha bærekraft i reindriftsnæringen, hvis ikke er det helt håpløst. Men det kan være noe med grunnlaget for å redusere reintallet som er greit å vurdere i etterkant. Men jeg aksepterer at landbruksministeren sånn sett ikke svarer.� Da spør jeg: I den spesifikke, konkrete saken, hvorfor er det nå så viktig å gjennomføre Landbruksdirektoratets vedtak om tvangsslakting før saken har fått sin uttalelse fra menneskerettskomiteen i Genève?�