Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2018-12-14:
Arbeiderpartiets største enkeltsatsing i budsjettet for 2019 er kommunene. Det gjør Arbeiderpartiet fordi vi har lyttet til KS. Vi har lyttet til enkeltkommuners innspill. Vi har lyttet til fylkeskommunene, og vi har lyttet til øvrige organisasjoner som har en god forståelse av hvordan kommunene løser sine oppgaver og de utfordringene som kommunene har. De oppgavene og utfordringene er ganske formidable. Skal kommunene være i stand til å løse de oppgavene de er pålagt, må det være et økonomisk fundament som holder, og som er av en sånn art at man kan se langsiktig på en del oppgaver. Derfor velger Arbeiderpartiet å legge 3,5 mrd. kr mer inn til kommunene enn regjeringen valgte å gjøre. Det er ikke småpenger, og tilbakemeldingene fra kommunene er at dette ville bidratt svært godt der ute, hvor tjenestene innen omsorg, skole, helse, næringsutvikling, vei, kultur og fritid faktisk skal leveres. Derfor er det betenkelig – jeg bruker det ordet – når regjeringspartiene, sammen med Kristelig Folkeparti, velger å selge inn et kommunebudsjett som egentlig er et kuttbudsjett for kommunene, som en feit satsing på kommunene. Den sittende regjeringen har etter mitt syn ikke levert noe budsjettforslag hvor man har satset stort på kommunene. Tvert imot opplever mange kommuner kutt og øremerkinger, som ikke nødvendigvis fører til bedre tjenester, og som ikke fører til at kommunestyret rår over egne midler og egne satsinger. Vi hører som sagt at det aldri har vært så mye penger, og det er så flott, man selger inn dette budsjettet. Men da må jeg gjenta spørsmålet som jeg stilte i replikkordvekslingen med representanten Trellevik: Hvorfor er det da slik at svært mange kommuner de siste fire årene har sett seg nødt til å innføre eiendomsskatt? Det er mange ordførere fra Høyre og Fremskrittspartiet som innfører eiendomsskatt i sine kommuner, og da er spørsmålet: Gjør de det bare fordi de ønsker å plage sine innbyggere? Jeg fikk ikke noe godt svar i replikkordskiftet. Hvaler, Eidsberg og Hamar er styrt av Fremskrittsparti- og Høyre-ordførere og får stå som eksempel på eiendomsskatten. Da en av disse ordførerne ble spurt om hvorfor det var eiendomsskatt, var svaret at uten den skatten ville det blitt stillstand i kommunen. Det var svaret: stillstand. Så høyresidens egne ordførere landet rundt har selvsagt forstått det som regjeringspartiene og Kristelig Folkeparti ikke har forstått: Man kan ikke drive en kommune seriøst og langsiktig ved å satse på engangsinntekter som stadig skal komme. Det er en utfordring, det var også statsråden inne på. Man kan ikke drive langsiktig, seriøs planlegging med uforutsigbare engangsinntekter. Det skjer år etter år, så enten har finansministeren og kommunalstatsråden ikke kontroll på modellene sine for hvordan man legger skatteberegning, eller så er det med viten og vilje at man legger seg på et lavt nivå, slik at man etterpå kan skryte av at kommunene gikk med store overskudd, noe de selvsagt ikke kan planlegge driften sin for. Dersom vi skal ta kommunene på alvor, slik Arbeiderpartiet gjør, må bevilgningene økes. Vi øker med 3,5 mrd. kr utover regjeringens forslag. Så litt over til Sametinget, som også ligger inne i denne innstillingen. Det har blitt en ny budsjettordning, og det er bra. Det som ikke er bra, er at nivået på budsjettet for Sametinget ikke holder. Det er rett og slett slik at også Sametinget i realiteten opplever et kuttbudsjett fra regjeringen. Dersom vi skal ta Sametinget på alvor, bør de bevilgningene økes. Her står det om viktige saker, som å utvikle og bevare samisk språk, kultur, samiske næringer, samiske skoler og barnehager. Arbeiderpartiet øker denne budsjettposten med 88 mill. kr, det aller meste av det direkte til Sametinget, slik at de kan gjøre sine egne prioriteringer, slik den nye budsjettordningen var ment å være. Sametinget har selv gitt tydelig uttrykk for at en styrking av budsjettet er nødvendig. Jeg er veldig stolt av og glad for at Arbeiderpartiet klarer å følge det opp. Alt i alt blir det i dag vedtatt et budsjett for kommuner, fylker og Sametinget som de berørte partene stort sett melder tilbake at er et kuttbudsjett. Det er et kuttbudsjett der ute. Med de økonomiske mulighetene regjeringen har til rådighet, burde det ikke vært slik. Men slik blir det, og det må regjeringen og Kristelig Folkeparti selv ta fullt ansvar for, og de må ikke legge skylden for eiendomsskatt og økte kommunale avgifter over på kommunene. Det er for lettvint, det er rett og slett ufint å gjøre det.