Guri Melby (Venstre), 2021-04-14:
Som representanten selv sa, er det som regel sammensatte årsaker til at skoler legges ned, og ofte er lavt elevtall utgangspunktet. Tall som Utdanningsdirektoratet publiserte i fjor, viser at i de siste ti årene hadde de nedlagte skolene i gjennomsnitt 69 elever det siste året de var i drift. Halvparten av skolene hadde under 40 elever. Vi har i dag lite kunnskap som peker på manglende kvalifisering av lærere alene som årsak til nedleggelser, selv om det kan være et av flere forhold som hensyntas når kommunene skal vurdere skolestrukturen sin. I kommunenes vurderinger er det mange hensyn som skal balanseres opp mot hverandre, bl.a. skolens elevgrunnlag, belastning ved lengre skolevei, kvaliteten på opplæringstilbudet, elevenes sosiale fellesskap og muligheten for å rekruttere kvalifiserte lærere. Norge har blitt mer sentralisert de siste årene, og tendensen går mot færre og større skoler. Under den sittende regjeringen har det imidlertid i snitt vært noen færre skolenedleggelser hvert år enn årene før. Ut fra prinsippet om kommunalt selvstyre mener jeg det bør være opp til kommunene selv å finne gode løsninger på skolestrukturen, til det beste for kommunens innbyggere. Det viktigste for å få en god skole der elevene mestrer og lærer mer, er uansett lærere med solid kompetanse. Jeg mener det må være et mål at alle elever skal møte en kvalifisert lærer med faglig fordypning. Et særlig viktig bidrag for å gjøre opplæringen enda bedre er derfor den store satsingen vi har hatt på videreutdanning. Siden 2014 har vi gitt rundt 40 000 lærere tilbud om videreutdanning, og stadig flere oppfyller nå kravene for undervisning i norsk, matematikk og engelsk. Fra deltakerundersøkelser vet vi at de lærerne som har tatt videreutdanning, er fornøyd og opplever at de har godt utbytte av utdanningen. De mener at de har blitt bedre til å undervise, og at elevene lærer mer. Et resultat av satsingen på videreutdanning er at både antall og andel lærere som mangler tilstrekkelig kompetanse, har gått ned for hvert år. Sammenlignet med 2015 har vi i dag 12 000 færre lærere som underviser uten å oppfylle kompetansekravene i de prioriterte fagene engelsk, matematikk, norsk, norsk tegnspråk og samisk. Nedgangen fortsetter, og mange kommuner oppgir at de har planer for å komme i mål til høsten 2025. Men selv om utviklingen går riktig vei og skolene og kommunene gjør sitt for å nå målene, er det fortsatt et godt stykke igjen, og vi må holde trykket oppe fram mot 2025. Det er skoleeierne lokalt som har ansvar for at lærerne har nødvendig kompetanse. I år bruker vi 1,6 mrd. kr på å gi lærere tilbud om videreutdanning. Alle som søker i fagene norsk, matematikk og engelsk, og som får søknaden godkjent av skoleeier, vil få tilbud om videreutdanning. Jeg følger selvsagt utviklingen nøye og vil vurdere om det er nødvendig å sette inn tiltak for å sikre at skoleeierne oppfyller kompetansekravene innen 2025. Jeg vil også peke på at det er etablert flere statlige satsinger for grunnopplæringen som har rekruttering til læreryrket som en av sine målsettinger, bl.a. videreutdanningssatsingen, stipendordningen for PPU, lærerspesialistordningen og ettergivelse av studielån, særlig for GLU 1–7 og dem som tar arbeid i Nord-Norge.