Tron Erik Hovind (Senterpartiet), 1999-05-06:
I stortingsmeldingen om Forsvarets investeringsprofil presenteres en samlet plan for investeringene, der også de viktigste enkeltinvesteringene framkommer. Regjeringen følger i meldingen opp spørsmålet om den planlagte fregattanskaffelsen. Gjennom meldingen blir retningslinjene for Forsvarets virksomhet og utvikling i tiden 1999-2002 fulgt opp i tråd med de vedtakene som ble gjort av Stortinget under behandlingen av langtidsmeldingen. Regjeringen holder fast ved hovedbudskapet i langtidsmeldingen, med et balansert forsvar der oppgavespekteret er dimensjonerende for styrkestrukturen, med opprettholdelse av et troverdig invasjonsforsvar i én landsdel som den mest krevende oppgaven. Behovet for investeringer i Forsvaret er forholdsvis stort, all den tid mange av Forsvarets våpensystemer er i ferd med å bli umoderne eller har blitt for gamle i forhold til forventet levealder. Investeringsbehovet fram til år 2006 er, som flere har vært inne på, på et høyt nivå, 68 milliarder kr – eiendommer, bygg og anlegg inkludert. Det vil være særlig stort i årene 2002-2006, da investeringene til 6. divisjon og erstatning av gamle fregatter og kampfly vil foregå om lag samtidig. Regjeringen fastslår at halvparten av kostnadene forbundet med anskaffelse av nye fregatter skal finansieres som et tillegg til forsvarsbudsjettets basisramme. Av hensyn til Forsvarets samlede behov vil anskaffelsen av fregatter og kampfly ha høy prioritet. Det er nettopp disse enkeltinvesteringene som også vil kreve de største midlene. Regjeringen vil følge opp den investeringsstrategien som er nedfelt i langtidsmeldingen, for å kunne redusere langsiktige bindinger og øke handlefriheten til å foreta oppdateringer, justeringer og tilpasninger i styrkestrukturen. Dette vil bli gjort gjennom bruk av opsjoner, kjøp av mindre serier og kjøp av brukt materiell, der det er mest hensiktsmessig. Men elementene i en slik strategi må hele tiden vurderes ut fra hva som best vil tjene Forsvarets samlede behov. Det er viktig at investeringsprofilen blir ivaretatt slik den er nedfelt i meldingen. Dette er bl.a. avhengig av utviklingen i driftskostnadene. Ambisjonen i langtidsmeldingen om å stabilisere Forsvarets driftskostnader, må realiseres, noe som nødvendiggjør fortsatt omstilling i alle deler av Forsvaret. Det er kjent at tidligere forsvarssjef har uttalt seg kritisk om mulighetene til å følge opp Forsvarets hovedoppgave, invasjonsforsvaret i en landsdel, med de økonomiske rammer i perioden som er nedfelt i langtidsmeldingen, og at gjeldende budsjettprofil muliggjør dette kun til år 2006. Det er viktig å ta innover seg de signaler forsvarssjefen kommer med, men samtidig har også forsvarssjefen en nøkkelrolle i forhold til effektiv utnyttelse av de midler som stilles til disposisjon, slik at målene kan nås. Komiteen er godt fornøyd med at Regjeringen holder fast ved den styrkestrukturen og det oppgavespektret for Forsvaret som Stortinget sluttet seg til under behandlingen av langtidsmeldingen i fjor. Komiteen er også tilfreds med det foreslåtte opplegget for finansiering av fregatter. Av en totalkostnad på 12 milliarder kr foreslås det at 6 milliarder kr tas utenfor Forsvarets ordinære rammer, mens de resterende 6 milliarder kr finansieres innenfor denne rammen. Dette er det full oppslutning om i komiteen. Ifølge innstillingen kan det se ut som komiteen er delt når det gjelder finansiering av internasjonale operasjoner i andre kvartal. Det skal jeg ikke gå mer inn på, det kommer en sak om det senere her i kveld. Det er altså ikke slik det er, men det kommer vi tilbake til. Et flertall i komiteen, bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet og Høyre, peker på at det må være samsvar mellom de mål som er trukket opp i langtidsmeldingen, og de årlige budsjettene. Langtidsmeldingen la følgende mål for de økonomiske rammer: inflasjonsjustering de to første år, realvekst på 0,5 pst. de to neste år, og i tillegg vil kostnadene til internasjonale operasjoner bevilges utenfor forsvarsbudsjettet. I denne sak fastslås altså at 6 milliarder kr av fregattinvesteringene bevilges utenfor ordinært budsjett. Høsten 1998 var ekstraordinær. Høy rente, lav kronekurs og lav oljepris krevde tiltak i finanspolitikken. De grep som ble tatt den gang i forhold til budsjettet 1999, har hatt virkning til glede for husholdning, næringsliv og også Forsvaret. Dette har lagt grunnlaget for å kunne videreføre intensjonen i langtidsmeldingen. På ett konkret punkt – som flere har vært inne på – er det uenighet i komiteen mellom Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet på den ene side, og Arbeiderpartiet og Høyre på den andre side. Uenigheten går på tidspunkt for innfasing av MTB-er. Med utgangspunkt i det omfattende investeringsbehovet som foreligger i nærmeste framtid med hensyn til nye fregatter og nye jagerfly, og med forsvarssjefens prioriteringer innenfor materiellsektoren, vil det etter Senterpartiets syn ikke være mulig å videreføre MTB-prosjektet før 2003. Uttesting av forseriefartøyet vil da være avsluttet, og nytt missil for bekjempelse av sjømål vil også være tilgjengelig ikke så lenge etter det. I akkurat denne saken er det viktig at Stortinget vet å prioritere. Så langt jeg kan se, er det ikke grunnlag for å endre de prioriteringer Regjeringen har foreslått. Disse prioriteringene er også sammenfallende med forsvarssjefens prioriteringer. Til slutt noen få ord om SVs forslag. Vi er allerede i gang med forarbeidene til en melding for en ny langtidsperiode. Meldingen kommer mot slutten av denne stortingsperioden. Statsministeren har i denne sal for ikke så lenge siden varslet at han ønsker å sette ned et utvalg for å se på hovedlinjene i Forsvaret. Komiteen hadde også noen merknader om dette i siste budsjettinnstilling. Jeg føler derfor at den prosessen som SV har skissert og etterspør som er en veldig rigid og stor prosess, allerede er godt i gang, og at det ikke er behov for å fatte det vedtaket SV inviterer oss til her.