Dagfinn Henrik Olsen (Fremskrittspartiet), 2021-12-21:
Jeg vil takke komiteen for arbeidet som er gjort i fellesskap, og så får vi respektere hverandre for at vi har forskjellige synspunkter på veien til målet. Hvor godt et land er å bo i, måles ofte opp mot hvor gode velferdsytelser vi har, og hvor godt vi tar vare på dem som har minst. Fremskrittspartiet er opptatt av å sikre gode velferdsordninger og et bærekraftig velferdssamfunn, og vårt alternative statsbudsjett for 2022 bygger opp under disse målsettingene. Covid-19-pandemien har også i 2021 skapt store utfordringer for Norge. Pandemien vi har stått i, og fortsatt står i, skaper økonomisk usikkerhet for næringslivet, noe som også får store ringvirkninger for enkeltmennesker og samfunnsøkonomien. Fremskrittspartiet vil derfor prioritere tiltak som trygger norske arbeidsplasser og gir trygghet for hverdagsøkonomien til folk flest. Arbeidslivet skal være trygt, fleksibelt og familievennlig, med plass til alle. For å sikre vår velferdsmodell for framtiden mener Fremskrittspartiet at alle skal bidra etter evne. Virkemidlene må innrettes på en måte som gjør at arbeid alltid lønner seg. Stadig flere står utenfor arbeidslivet, og antall eldre vil øke kraftig i årene framover. I Fremskrittspartiets alternative statsbudsjett for 2021 legges det vekt på tiltak som både vil opprettholde formålet med velferdsytelsene og samtidig bidra til å sikre bærekraften i ordningene framover. I tillegg til å målrette inntektssikringsordningene prioriterer Fremskrittspartiet å løfte alderspensjonen. Alderspensjonen skal bidra til å gi alle eldre en verdig alderdom, basert på opptjente rettigheter. Pensjonsreformen som ble innført i 2011, mot Fremskrittspartiets stemmer, ga oss noen utfordringer. Reformens reguleringsmodell førte til at alderspensjonen ble underregulert med 0,75 pst., noe som resulterte i at pensjonen tapte seg i verdi, og at pensjonistene tapte kjøpekraft. Etter mange års kamp ble denne underreguleringen fjernet i år. Vi klarte gjennom vår regjeringsdeltakelse å bøte på deler av den svake inntektsveksten for landets alderspensjonister ved å heve minstepensjonen flere ganger, redusere avkortningen mellom gifte og samboende og redusere det samlede skattetrykket. Det har gitt styrket økonomi for landets pensjonister, men noe gjenstår fortsatt. Gifte og samboende pensjonister får sin pensjon avkortet med 10 pst. hvert eneste år, noe vi mener må fjernes raskt. Fremskrittspartiet foreslår i sitt alternative budsjett å øke minstepensjonen med 5 000 kr. Vi synes det er tragisk at landets minstepensjonister har flere titusen mindre å leve for i året enn det som er EUs fattigdomsgrense. Fremskrittspartiet er opptatt av at de som har lavest pensjon, skal få økt sin pensjon, da dette er svært viktig for hverdagsøkonomien. I pensjonsreformen ble det lagt til grunn at framtidige arbeidstakere må stå lenger i arbeid enn dagens arbeidere for å oppnå en samlet alderspensjon som den dagens pensjonister har. Skal samfunnet klare å yte en pensjon til framtidige generasjoner tilsvarende dagens nivå, er det nødvendig at flere eldre står lenger i arbeid. Derfor er det i senere år gjort flere endringer som skal bidra til at flere står lenger i arbeid. I 2015 ble den øvre aldersgrensen endret fra 70 til 72 år, og senere er retten til å opptjene pensjonspoeng hevet til fylte 75 år. Men dette kan komme til å bli endret. Skal vi ha en forventning om at eldre skal bidra lenger i yrkeslivet, til beste for samfunnet, må folketrygden endres slik at de får rett til ordinære sykepenger og dagpenger, som andre arbeidstakere som bidrar og skatter til felleskapet. Skal en sikre framtidige generasjoner en god pensjon, må en i langt større grad ta utgangspunkt i den enkeltes arbeidsevne og tilrettelegge for at seniorer kan ha større deltakelse i samfunnet. Folk flest bidrar dersom de kan, men da må vi legge til rette for det gjennom å inkludere, ikke å ekskludere. Som følge av covid-19-pandemien har flere av landets sykehus blitt nødt til å omdisponere ressurser fra operasjonsstuer og annen medisinsk aktivitet til å håndtere et økende antall innleggelser av personer med covid-19. Mange pasienter opplever å få sine operasjoner utsatt, og ventetidene øker, noe som for mange fører til at retten til sykepenger bortfaller fordi en har gått over ett år på sykepenger. Disse personene går da fra sykepenger til arbeidsavklaringspenger. Arbeidsavklaringspenger dekker 66 pst. av tidligere inntekt opptil 6 G. Dette er en betydelig utfordring for dem det gjelder. For det meste handler det om å få betalt sine faste utgifter, som bolig, bil og strøm. Det er fullt forståelig at helseforetakene har en utfordring med å håndtere koronapandemien, men det er ikke rettferdig at det er disse menneskene som må betale regningen.