Heidi Greni (Senterpartiet), 2015-06-12:
Vi behandler nå en sak der en samlet næring, både arbeidsgiver- og arbeidstakersiden, er enige om tiltak som kan gi mer ordnede forhold i byggebransjen. De har lagt fram rapporten «Enkelt å være seriøs» og har foreslått en rekke tiltak som kan bidra til en mer seriøs næring. Det var Kommunal-og moderniseringsdepartementet som i mai 2014 utfordret næringen til å komme med forslag, og næringen handlet raskt. Allerede i august i fjor ble rapporten overlevert. Det er en skuffet byggenæring, og igjen er arbeidsgiver- og arbeidstakersiden helt enige når de konkluderer med at regjeringen i svært begrenset grad følger opp forslagene de har kommet med. En viktig bakgrunn for saken vi behandler, er at kravet om lokal godkjenning av foretak, som ble lovfestet av Stortinget, og som skulle iverksettes i januar 2016, er trukket tilbake som følge av at det ble underkjent av ESA. Dermed forsvant et viktig virkemiddel for å ivareta kvalitet og seriøsitet i byggenæringen. Regjeringen har brukt god tid, altfor god tid, på å fremme forslag om alternativer. En samlet komité viser til at forslaget om oppheving av lokal godkjenning ble behandlet av Stortinget for ett år siden, og at forslagene til nye og alternative ordninger for byggenæringen ble fremmet kort tid etter. Senterpartiet mener derfor regjeringen burde ha fremmet lovproposisjonen på et langt tidligere tidspunkt, og at en burde sett alle forslagene fra rapporten «Enkelt å være seriøs» i sammenheng og lagt dem fram for Stortinget som en helhet. Fra næringen er det spesielt rettet kritikk mot at departementet ikke fremmer forslag om innføring av tiltak for det som er benevnt som modul 2 i rapporten «Enkelt å være seriøs» – det som gjelder foretak som ikke har ansvarsrett. Departementet viser til at de ønsket utredninger før de fremmer det lovforslaget. Næringen sier det er nettopp i denne delen av markedet det er utfordringer med ukvalifiserte og useriøse aktører. Forslagene til tiltak i rapporten ville ha gjort det mulig for bestiller å velge seriøse aktører, og det er et sterkt ønske fra en samlet næring, både store og små bedrifter, om at de skal bli innført. I brev til kommunal- og forvaltningskomiteen fra Byggmesterforbundet heter det: «Det konstateres at næringens forslag i rapporten «Enkelt å være seriøs», om en automatisert registreringsordning på arbeider i ROT-markedet, ikke er med. Dette på tross av at det ville bidratt til en opprydning i et marked som utgjør et anslått årlig volum på 65 milliarder kroner. Gevinsten med en slik ordning vil være styrket forbrukertrygghet, bedre byggkvalitet og ansvarliggjøring av foretakene.» Jeg tror Byggmesterforbundet og andre høringsinstanser har rett. Jeg forstår også at dette deles av en samlet komité, som i ulike merknader understreker viktigheten av at modul 2 blir utredet som en del av ordningen med sentral godkjenning. I en fellesmerknad fra Senterpartiet og Kristelig Folkeparti peker vi på at det er behov for forenkling også for skattemessig rapportering for mindre arbeider i privatmarkedet. Senterpartiet foreslo i sitt alternative budsjett for 2015 at Norge skulle innføre et skattefradrag for begrensede arbeider innenfor rehabilitering, oppussing og mindre tilbygg, det såkalte ROT-fradraget. Vi vet at Sverige, som har innført dette, har gode erfaringer. Skattefradragene, som kommer forbrukerne til gode, blir kompensert gjennom økte skatteinnbetalinger fra leverandørene av tjenestene. ROT-markedet i Sverige er i stor grad hvitvasket gjennom dette tiltaket. Senterpartiet mener vi bør gjøre det samme i Norge.