Svein Harberg (Høyre), 2015-12-09:
En lang og krevende budsjettrunde er i ferd med å bli avsluttet. Det har vært en ekstra krevende runde i år, som det alltid vil være når forutsetningene forandrer seg betydelig underveis. Jeg er glad for at budsjettet for Kulturdepartementet selv etter slike tøffe prioriteringsrunder fortsatt har en klar profil og er en tydelig satsing. Vi kan også for 2016 si at det aldri før har vært brukt så mye penger på kultur. Det er selvsagt viktig, men det som er vel så viktig, er at det er et godt budsjett. Det er et budsjett som både har plass til videreføring, som retter opp skjevheter, som legger til rette for nytenking, og som inneholder nye satsinger. Det som er enda viktigere, er at de grep som er gjort gjennom de siste budsjettene for å målrette pengebruken, står fast også i dette budsjettet. Regjeringen er opptatt av å bruke innsatsen gjennom kulturbudsjettet til å utløse og støtte opp under engasjement hos den enkelte kulturmedarbeider og ildsjel, til å utløse ytterligere medfinansiering fra næringsliv og privatpersoner og til å sørge for at våre innbyggere kan få tilgang til gode kulturopplevelser uansett hvor i landet de bor. Like viktig som størrelsen på budsjettpostene er treffsikkerheten i pengebruken. Det er ingen enkel sak med klare svar i en fasit, men det har de siste årene vært gjennomført flere evalueringer både av kultursektoren som helhet og av enkelte deler av kulturen. Disse evalueringene gir oss noen gode tilbakemeldinger på hvordan det bør gjøres eller ikke gjøres. Dette prøver vi å følge opp. Et viktig grep i kulturpolitikken er å legge til rette for at flere kompetansemiljøer får grunnlag for etablering og utvikling også andre steder i landet enn rundt hovedstaden. Dette vil løfte oss som nasjon og styrke rekrutteringen fra hele landet. Vi i Høyre er glade for at det nå endelig er på plass en incentivordning for filmproduksjon. Regjeringen har gjennom dette fjernet et hinder og bidrar til at Norge blir arena for flere internasjonale filminnspillinger. Allerede før ordningen er vedtatt i Stortinget, har vi fått uttelling gjennom at en stor produksjon, «Snømannen», blir spilt inn i Norge. Det er et konkret og positivt svar på ny politikk. Det blir spennende å følge ordningen framover og ikke minst se hvordan de som kommer hit for å foreta innspillinger, tilfører oppdrag og kompetanseutvikling til eksisterende filmmiljøer forskjellige steder i Norge. Også i 2016 vil regjeringen gi et incentiv til dem som aktivt arbeider med medfinansiering fra næringsliv eller andre private. Gaveforsterkningsordningen trappes ytterligere opp, til 45 mill. kr, og det har vært en fornøyelse å besøke aktører som kan fortelle om hvordan nettopp denne ordningen har bidratt til at nye prosjekter løftes opp og får sin finansiering. I 2016 utvides ordningen til også å gjelde litteratur. Knutepunktordningen har over tid vært evaluert. Festival-Norge har vært invitert til innspillsmøter. Både evalueringer og innspillsmøter har avklart at ordningen, som var målrettet og effektiv da den ble innført, ikke lenger har den ønskede funksjon og treffsikkerhet. Det var derfor helt nødvendig å følge opp tilbakemeldingene med endring. Som sagt er regjeringen og vi i Høyre opptatt av treffsikre tiltak. Gjennom å legge denne gruppen festivaler inn under behandling av Kulturrådet har vi tatt nødvendige grep for å sikre armlengdes avstand til politikerne og for å få en jevnlig kulturfaglig vurdering av aktørene. Samtidig minner flertallet i komiteen om at tilskuddsordningen for festivaler må innrettes slik at det fortsatt legges til rette for spydspisser både innen sjanger og regioner. Festivaler med regional medfinansiering må prioriteres, og det må legges til rette for en viss forutsigbarhet gjennom flerårige tilskudd. Jeg er glad for at flertallet gjennom komitébehandlingen har samlet alle de tidligere knutepunktinstitusjonene under samme tildelingsregime. Det skaper tillit. Her skal bemerkes at Kortfilmfestivalen i Grimstad riktignok er flyttet til Norsk filminstitutt, men gjennom det vil bli underlagt filmfaglig vurdering av sine tilskuddssøknader. De får dermed også en tilsvarende behandling. Knutepunktordningen var utgått på dato og erstattes av en forbedret og framtidsrettet festivalstøtteordning. Festivaler er spennende og ofte store møteplasser for folk. Regjeringen er imidlertid også opptatt av frie møteplasser i hverdagen. Etablering og utvikling av møteplassfunksjonen i folkebibliotekene er et viktig mål for denne regjeringen og har således vært et prioritert tiltak i budsjettene over tid. Gjennom dette oppnår vi levende møteplasser der litteratur har en sentral og naturlig funksjon og plass. Debatter og opptredener av forskjellig slag hører også naturlig sammen med dette. Momskompensasjon for frivillige lag og organisasjoner har gjennom flere år vært hovedbestillingen fra frivilligheten i Norge. Også i dette budsjettet økes avsetningen til dette. I tillegg har regjeringen løftet frivillighetens rammebetingelser som en av sine hovedsatsinger for 2016. Forenkling for organisasjonene og ikke minst gratis tilgang til Frivillighetsregisteret er konkrete tiltak som gjør det enklere for de mange frivillige å konsentrere seg om målet for frivilligheten istedenfor å bruke masse energi på byråkrati og rapportering. Dette er i tråd med Høyres overordnede tankegang om at vi skal legge til rette for og utløse engasjement og innsats i frivillig arbeid. Momskompensasjon for bygging av idrettsanlegg i regi av lag og foreninger er en annen ordning som er treffsikker, og som har hatt en enorm vekst de siste årene. Det har vært utfordrende å sette av den riktige summen til dette, da det er søknadene år for år som bestemmer volumet. Siden søknadsfristen har vært så sent på året, har det ikke vært mulig å justere summen før i salderingen av budsjettet det enkelte år. Regjeringen har fulgt opp og sørget for full kompensasjon hvert år, så også for 2015. Men siden dette blir avgjort så sent på året, har det likevel skapt en viss usikkerhet for dem som har søkt. Regjeringen har derfor endret søknadstidspunktet til 1. mars. Dette vil gi svar på søknadsmengden på et langt tidligere tidspunkt og dermed gi mulighet for å justere beløpet i revidert budsjett. På den måten vil lag og foreninger kunne få det endelige svaret på et tidligere tidspunkt. Det er bra. Ordningen er viktig og bidrar til at anlegg kommer på plass på et tidligere tidspunkt og til lavere kostnader. Kulturpolitikk, og dermed budsjettet, er noe langt mer enn fordeling på poster eller tekniske løsninger. Derfor er det også viktig at dette kulturbudsjettet er tilført friske penger og er et solid og godt budsjett totalt sett. Satsing på kultur er nemlig et samfunnsbyggende prosjekt. Vi ser mange eksempler på hvordan kulturaktiviteter nettopp i utfordrende tider bygger broer, skaper samhold og bygger lokalmiljø i fellesskap. For et par uker siden var jeg på forestillingen til Fargespill i Bergen. Som et resultat av samarbeid med skolene, kulturskolene og folkrockgruppen Real Ones opplevde vi et fyrverkeri av en forestilling der barn og unge fra alle verdensdeler og et titalls land boblet over av begeistring. De ulike aktørene framførte sang, dans og musikk basert på egen kultur, satt sammen til en forunderlig harmonisk helhet der alle land, også Norge, hadde sine nasjonale bidrag. Sjelden har jeg sett maken til samfunnsbygging på tvers av kultur og arv. Det beste av alt var at en fullsatt storsal i Grieghallen var akkurat like mangfoldig. En lokal bank hadde kjøpt 300 billetter som ble delt ut til asylsøkere på nyopprettede mottak på Vestlandet. Jeg snakket med noen av disse. Dette var deres første opplevelse utenfor mottaket. Et stort fellesskap, boller og brus, og en flott konsert – det kan vel knapt tenkes en bedre start på integreringsperioden for mange av disse barn og unge. Sammen på tvers – kulturen er et samfunnsbyggende prosjekt. Dette budsjettet, som gir muligheter over hele landet, som legger til rette for kunstnere, utøvere, arrangører og publikum, er et godt budsjett og bidrag til prosjektet. Helt til slutt: Kjennskap til, stolthet over og identitet med egen kultur gir oss også grunnlaget for god samfunnsdeltakelse. Det gjør oss trygge på hvem vi er, og hva som er viktig for oss. Det er antakelig også det beste og viktigste grunnlaget for et vellykket møte med andre kulturer.