trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2001-01-17:
Nå er det viktig at vi ikke blander sammen ulike ting. De 35 prestestillingene som kom inn i budsjettet for 2001, som er bortimot historiens – i hvert fall etterkrigshistoriens – største økning i antall prestestillinger i ett års budsjett, skal legges inn under de enkelte bispedømmekontorene og kan brukes der til tjeneste i bispedømmet slik man finner det formålstjenlig. Så jeg er helt overbevist om at det vil gå i orden. Når det så gjelder budsjettet i Trondheim, har selvsagt det ingen verdens ting med Trondheim som kirkehovedstad å gjøre. Det er en helt annen prosess som må til dersom man skal ha Trondheim som kirkehovedstad. Jeg vil gå ut fra at det vil være en prosess som de ulike kirkelige råd må ta stilling til. Å ønske å ha Trondheim som en kirkehovedstad tror jeg har lite å gjøre med bevilgningene i Trondheim kommune til det kirkelige arbeid. Jeg vil til slutt si at det er klart at hvis en har en fast ramme innenfor et budsjett i en kommune, så må det være tilstrekkelig til å dekke lovpålagte oppgaver. Men Kirkelig Fellesråd som da skal bruke det budsjettet, må også sørge for at de lovpålagte oppgavene går foran andre oppgaver i prioriteringen av de pengene.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2001-01-17:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til kirke-, utdannings- og forskningsministeren: «Tinius Olsens skole i Kongsberg er eneste som gir urmakeropplæring. Tilbudet er etablert i nært samarbeid med Urmakerforbundet. Elevene rekrutteres fra hele landet, og opplæringen er organisert som særløp. Kurset har hatt god søkning. Buskerud fylkeskommune vurderer å legge ned tilbudet fra høsten. Det vil bety at en må søke til Danmark for å få fagutdanning i faget. Hva kan statsråden gjøre for å hindre at et «levende» fag blir borte som tilbud til elever i videregående skole?»
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2001-01-17:
Det var ikke noe særlig lystelig svar. Det skulle det kanskje heller ikke være. Dette er særløp – det er riktig – og Stortinget har tidligere sagt at det skal bli lettere å etablere særløp. Det sa Stortinget i forbindelse med evalueringen av Reform 94. Så måten å organisere selve løpet på er godt i samsvar med det som Stortinget tidligere har vært opptatt av at vi skal ha tilbud om. Det er riktig at fylkeskommunene tydeligvis ikke kan bli enige om hvem som skal ha det økonomiske ansvaret, og at det er en av årsakene til at dette tilbudet kan bli lagt ned. Det vil etter min oppfatning være en ulykke om det blir lagt ned. Når det gjelder de små fagene som dette er en del av, er det behov for å ha et sentralt koordinerende ledd. Jeg tror ikke at landslinja er en god måte å organisere dette på. Målet må være å stimulere fylkeskommunene til å samarbeide om den type linje, slik at dette kan drives som en landsdekkende linje. Min utfordring til statsråden blir: Kan statsråden være med og prøve å dytte på, slik at tilbudet kan opprettholdes?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2001-01-17:
Problemet er at dette tilbudet kan bli nedlagt fra høsten. Derfor har vi ikke tid til å vente på noen svær gjennomgang av tilbudsstrukturen. Hvis dette tilbudet blir borte, slik det ligger an til nå, klarer vi ikke å få det på plass igjen etter at tilbudsstrukturen er vurdert. Så det som er viktig, er å sikre at dette tilbudet ikke blir nedlagt nå, og at det kan drives på en skikkelig måte fram til vi eventuelt får en samlet gjennomgang av tilbudsstrukturen, hvor alt skal vurderes, både særløp og andre løp. Min oppfordring til statsråden er at han tar kontakt med fylkeskommunene, gjør dem oppmerksom på arbeidet som er i gang, men at det er viktig at den typen særløp som vi har, som har fungert, som har hatt bra rekruttering, fortsatt kan drives inntil vi får en samlet gjennomgang av hele strukturen. Min siste utfordring til statsråden blir: Er det aktuelt å ta den kontakten og signalisere og gi den tilbakemeldingen til fylkeskommunene?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-01-17:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kirke-, utdannings- og forskningsministeren: «Flertallet i Trondheim bystyre har vedtatt et kirkebudsjett som kan medføre at 9 kirker i byen må stenges. Hvordan vurderer statsråden denne situasjonen, og vil han gripe inn for å hindre stengning?»
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-01-17:
Jeg takker statsråden for svaret og er glad for at statsråden også konstaterer at loven sier at folk i enhver menighet, ethvert sokn, har rett til å ha en gudstjeneste og en kirke å gå til, og at man også har plikt til å vedlikeholde kirkene og sørge for betjening. Det siste forslaget jeg nå har hørt fra Trondheim, går ut på at man vil stenge seks kirker, si opp fire diakoner og redusere aktiviteten i Nidarosdomen betraktelig. Jeg har lyst til å stille statsråden et oppfølgingsspørsmål: Hvordan ser han på de nasjonalkirkelige følgene av at man reduserer den kirkelige og diakonale aktivitet så betydelig i en by som Trondheim? Hvis man også skal redusere den samme aktiviteten i nasjonalhelligdommen, må vel det ha klare nasjonalkirkelige konsekvenser. Vil statsråden foreta seg noe i denne sammenhengen? Kan han sitte rolig og se på at det skjer?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2001-01-17:
Jeg takker igjen for svaret. Mange har ment at Trondheim burde framstå som kirkehovedstad i Norge, og jeg har forstått at statsråd Giske også har støttet en slik tanke. Det betyr vel en svekkelse av mulighetene hvis f. eks. Nidarosdomen enten skulle bli stengt eller få en betydelig redusert aktivitet. Da statsråden la fram inneværende års kirkebudsjett, foreslo han å opprette 35 nye prestestillinger. Det kan jo forstås som en positiv og framtidsrettet tenkning på vegne av Kirken. Dersom politikken utformes slik lokalt at kirkene må stenge, reiser det spørsmål om hvor og hvordan prestene skal utføre sin tjeneste. Jeg vil da følge opp med å spørre statsråden: Har statsråden noen tanker om hvordan prestene skal ordne sin tjeneste dersom kirkene blir stengt?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2001-04-24:
Dokument nr. 8:55 og Innst. O. nr. 66 gjelder et lovforslag fra stortingsrepresentantene Torbjørn Andersen, Lodve Solholm og Ulf Erik Knudsen om opphevelse av lov om eiendomsskatt til kommunene. Eiendomsskatt er en ren kommunal skatt. Det er kommunepolitikerne i kommunene som selv avgjør om det skal skrives ut eiendomsskatt eller ikke i den enkelte kommune, og på hvilket nivå den skal ligge. Det er også opp til kommunestyrene å bestemme hvilke objekter det skal skrives ut eiendomsskatt på. Dette vil jeg si er med på å vitalisere lokalpolitikken og synliggjøre politiske forskjeller på partiene. Eiendomsskatt har vært en viktig inntektskilde som en del kommuner benytter seg av. Det ville være helt urimelig og en overstyring fra Stortinget dersom flertallet skulle gå inn for å frata kommunepolitikerne denne inntektsmuligheten, spesielt fordi forslagsstillerne ikke samtidig foreslår tiltak for å kompensere for bortfallet av skatten. Det er også slik, som forslagsstillerne skriver, at dersom en skal frata kommunene mulighetene til å kreve inn eiendomsskatt på f.eks. kraftverk, vil dette først og fremst ramme små, fattige kommuner i distriktene. Å tro at dette kan kompenseres ved at det gis økonomisk kompensasjon gjennom endringer i inntektssystemet eller gjennom justeringer av satsene for naturressursskatten, er tull; det er bare å ta fra andre kommuner. Det er neppe populært og vil igjen ramme andre kommuner som heller ikke har så god økonomi. Heldigvis går hele komiteen, med unntak av Fremskrittspartiet, inn for å avvise forslaget. Selv Høyre, som ikke ivrer etter å innkreve skatter, er med på å avvise dette forslaget med bakgrunn i at dette skal lokalpolitikerne selv få bestemme. Her skal de ikke overstyres av Stortinget, slik Fremskrittspartiet vil.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2001-04-24:
Eiendomsskatten er ikke lenger begrunnet i å skulle være en betaling for kommunale tjenester knyttet til fast eiendom, idet det innkreves egne avgifter for kommunens utgifter til vei, vann, avløp, renovasjon og feiing. Eiendomsskatten er således en ren fiskal skatt, og har det særpreg at den rammer tilfeldig på grunn av tilfeldige takstansettelser. Eiendomsskatten tar heller ikke hensyn til skatteyters skatteevne, og har dermed en gjennomført usosial profil. Eiendomsskatten ilegges bl.a. boliger, og som kjent er boliger bygd med penger som allerede er beskattet ved inntektsskatt. Som om ikke det skulle være nok, betaler man merverdiavgift og eventuelt andre særavgifter på de materialene man bruker når man bygger denne boligen. Har man i tillegg levd et langt liv, spart og tatt vare på sine eiendommer og vedlikeholdt dem godt, ja, da får man formuesskatt på de samme eiendommene. Og til slutt, som om ikke det skulle være nok, får man enda en beskatning: eiendomsskatten. Eiendomsskatten er det grunnlag for å fjerne. Derfor foreslår vi at den bør avvikles. Dessuten er virkeområdet for eiendomsskatt blitt utvidet de senere år ved at stadig flere områder er blitt ansett utbygd på bymessig vis. Det finnes derfor en rekke bymessige områder i eiendomsskattesammenheng, bymessigheten for øvrig kan være vanskelig å få øye på. Det er et tankekors at Oslo, når eiendomsskatten er lovmessig forankret i begrepet bymessige områder, ikke krever inn eiendomsskatt, mens en rekke småkommuner har innført eiendomsskatt til tross for at de etter den alminnelige oppfatning overhodet ikke er bymessig bebygd. Jeg vil for øvrig understreke at de særlige forhold knyttet til eiendomsskatten på kraftanlegg ikke på noen måte kan begrunne at eiendomsskattens virkeområder skal opprettholdes som i dag. Bortfallet av eiendomsskatt på kraftanlegg vil kunne kompenseres, enten gjennom rammeoverføringssystemet, naturressursskatten eller på annen måte. Jeg tar herved opp vårt forslag i innstillingen.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2001-04-24:
Jeg kjenner ikke til de regnestykkene som er blitt gjort her, men de er i alle tilfeller ikke korrekte. Hvis man ser på siste del i merknadene fra Fremskrittspartiet i innstillingen, står det der at dette skal oppveies enten ved økte rammeoverføringer, naturressursskatten eller på annen måte. Utslagene vil ikke bli slik som representanten beskriver det, det er ikke korrekt. Så viste representanten til at det er dårlig kommuneøkonomi i mange kommuner, og at kommunene går med store underskudd og ikke er i stand til å gjøre det de skal gjøre. Det tror jeg jammen er rett. Det er så mange kommuner i dette landet som ikke driver på en fornuftig måte, de bruker penger på områder der de ikke burde bruke penger. De sier fra seg alle muligheter til å effektivisere og konkurranseutsette, der det ligger milliardbeløp å spare inn for kommunene på landsbasis. Dette vil man ikke gjøre fordi Kommuneforbundet skal styre den enkelte kommune. Dermed får man ikke midler til dette. I de fleste fylkeskommuner og kommuner der Fremskrittspartiet er representert, legges det fram budsjettforslag der eiendomsskatten fjernes over et visst tidsrom. Der får man penger og går med overskudd ved at man effektiviserer. Man satser på å bruke penger på de områder der kommunen skal bruke penger, og ikke på alt mulig annet. Så det er muligheter til å gjøre dette hvis man ønsker og evner å gjøre det. Jeg vil derfor ta avstand fra det som ble sagt her.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2001-04-24:
Jeg vil gjøre representanten oppmerksom på at jeg har sittet i kommunestyret i Fauske i snart 16 år. Jeg sitter der fremdeles og har god kjennskap til kommuneøkonomi. Fauske kommune gikk med et underskudd – jeg nevner det som et eksempel på at jeg kjenner til dette – på ca. 10 mill. kr i fjor. Den sitter med aksjer i Salten Kraftsamband som representerer en verdi av ca. 300 mill. kr. Ved å selge disse og sette de pengene man fikk for kraftselskapet, i banken, ville man få et utbytte på 25–30 mill. kr pr. år, altså ca. 20 mill. kr mer i økte midler som man kan bruke til velferd i kommunen. Så pengene ligger der hvis noen ønsker å ta dem i bruk, ikke som Fauske kommune gjør, de spekulerer heller i aksjer.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2001-04-24:
I politikken er det mange ting som henger sammen. I den sammenheng må jeg si at forslagsstillerne og representanter her må ha en dårlig hukommelse. Like før jul behandlet Odelstinget eiendomsskatt på kraftverk. Dette førte til nokså store omfordelinger i Kommune-Norge, og noen kommuner er kommet svært ugunstig ut i forhold til resultatet av den omleggingen som ble gjort. For ca. to måneder siden stod representanten Siv Jensen fra Fremskrittspartiet på denne talerstolen og beklaget seg over reduksjonen i skatteinntekter i Kvinesdal kommune etter den omleggingen som var gjort. 19 mill. kr var reduksjonen i en kommune med 5 000 innbyggere. Dersom forslaget i dag skulle bli vedtatt, ville Kvinesdal kommune måtte kutte 25 mill. kr i sine budsjett, ca. 20 pst. av totalt driftsbudsjett. Det ville, hvis en overfører det til staten, tilsvart ca. 50 milliarder kr. Så kan representantene i denne salen spørre seg hvordan det å kutte 50 milliarder kr på statsbudsjettet ville vært i forhold til det å drive politisk arbeid i Norge. Dette er realiteten ute i kommunene. Sirdal kommune, med en befolkning på 1 700 innbyggere, måtte ha kuttet 36 mill. kr. Dette kunne blitt realiteten i mange forskjellige kommuner i landet. Men det er også slik at det er byer som her ville ha blitt rammet hardt i forhold til kutt i eiendomsskatten. Vi vet, i hvert fall vet jeg som kommer fra Sørlandet, at Kristiansand kommune sliter veldig med kommuneøkonomien. Det har sammenheng med inntektssystemet for kommunene, og det har sammenheng med lave skatteinntekter. I fjor gikk Kristiansand kommune med 35 mill. kr i underskudd. Jeg vet ikke hvor mye et kutt i eiendomsskatten i Kristiansand ville utgjort, men det ville vært flere titalls millioner kroner. Spørsmålet til forslagsstillerne må jo være: Hva vil de si til de kommunene som ville fått så dramatiske kutt i forhold til det å opprettholde sin velferdsstandard? Slik som jeg ser det, kan dette forslaget umulig ha vært gjennomtenkt før det ble lagt fram.
Rolf Terje Klungland (Arbeiderpartiet), 2001-04-24:
Jeg synes at representanten er nokså freidig når han først sier at han ikke kjenner til regnestykkene, og så sier at de ikke er korrekte. Det er jo ting han selv bør vurdere. Det som er realiteten, er at det stadig foregår en effektivisering i Kommune-Norge. Norges hardeste yrker er i Kommune-Norge, noe som også vises i sykefraværet. Det er ikke sånn at kommunene flyter over av penger, og jeg er veldig glad for at jeg opplever den virkeligheten som faktisk er ute i kommunene. De prioriterer hardt for å gi best mulig velferdstilbud til sine innbyggere, og det er ikke sånn at de ikke er med på effektivisering og omorganisering – det foregår kontinuerlig ute i kommunene. Jeg vil oppfordre forrige taler til å ta en titt på kommuneøkonomien, kanskje reise rundt i noen kommuner og se hvordan det virkelig er, for det som han her la fram, minner om en eventyrforestilling om Kommune-Norge.
Grethe G. Fossum (Arbeiderpartiet), 2001-04-24:
Kommunene trenger penger, de trenger penger til mange andre ting enn det Fremskrittspartiet har lyst til at de skal gjøre, og jeg er svært fornøyd med at det er så få kommuner i dette landet som styres av Fremskrittspartiet. For hvordan vil en fremskrittspartikommune se ut? Jo, den vil være kjemisk renset for kultur som det offentlige betaler. Men det vil være ganske mange kommersielle kulturtilbud i de kommunene hvor de er konkurransedyktige. Man vil kanskje ha privat søppeltømming der det lønner seg for kommunen, og der det lønner seg å ha konkurranse. Men hva med de områder hvor det ikke lønner seg å ha konkurranse, hvordan vil de klare seg? Man vil ha et skolesystem hvor grendeskolene legges ned, fordi det ikke er nok foreldre med «bagasje» til å velge nettopp den skolen. Og hvordan vil det se ut med barnehagene? Jeg er meget glad for at Fremskrittspartiet ikke styrer så mange kommuner i dette landet.
Siri Frost Sterri (Høyre), 2001-06-15:
Jeg viser til debatten i Odelstinget, og fremmer på vegne av Høyre og Fremskrittspartiet følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning: 1. II, § 16 første ledd ny nr. 14 antas å burde lyde:«Tjenester som gjelder personbefordring med luftfartøy.»2. II, § 16 første ledd ny nr. 15 antas å burde lyde:«Kjøretøyer som bare bruker elektrisitet til framdrift.»3. II, § 63 første ledd første punktum antas å burde lyde:«Det skal ikke betales avgift ved innførsel av varer som nevnt i § 5 første ledd nr. 6 a og b, § 16 første ledd nr. 7, 8 og 15 og § 17 første ledd nr. 1.»4. V, § 2-30 første ledd bokstav e nr. 8 antas å burde utgå.5. VI, § 10-32 annet ledd annet punktum antas å burde utgå.6. VI, § 19-2 annet ledd bokstav a nr. 1 antas å burde utgå.7. VII, Lov 21. desember 2000 nr. 113 om endringer i lov 19. juni 1969 nr. 66 om merverdiavgift antas å burde oppheves.»
Siri Frost Sterri (Høyre), 2001-06-15:
Jeg henviser igjen til debatten i Odelstinget og fremmer på vegne av Høyre og Fremskrittspartiet følgende forslag: «Odelstingets vedtak bifalles ikke.Lagtingets anmerkning:§ 2-2 annet ledd nr. 9 nytt tredje punktum antas å burde lyde: «Staten kan uten hinder av første ledd eie mer enn 10 pst. av aksjekapitalen i Eksportfinans ASA.»»
Per-Kristian Foss (Høyre), 2001-02-15:
Jeg tillater meg på vegne av Jan Petersen, Børge Brende og meg selv å legge frem forslag om utredning av og forslag til nye saldoavskrivningssatser.
Oddvard Nilsen (Høyre), 2001-02-15:
Nasjonal transportplan strekker seg over ti år. Tidligere har det vært slik at veldig ofte ble diskusjonen i samferdsel knyttet til prosjekter, i nord og sør og øst og vest. Jeg synes det viktigste med Nasjonal transportplan er at man på en måte gir mer langsiktige linjer, de mer strukturelle tingene, hva vi ønsker, og hvorledes samferdselssektoren skal fungere. Da er vi tilbake til det som representanten Røtvei spør om. Hvorfor har Høyre så mange OPS-prosjekter? Jeg legger ikke skjul på at vi ønsker en total systemomlegging i norsk samferdsel. Vi ser ikke behovet for at staten skal være en stor produsent innen denne virksomheten, vi gjør ikke det. Vi er helt overbevist om at markedet i stor grad kan løse disse problemene. I tillegg tror vi at hvis vi i dette samfunnet skal ha nødvendig fleksibilitet til å kunne flytte ressurser fra den ene sektoren til den andre dersom vi ønsker det, så er vi nødt til å lage systemer som har en slik fleksibilitet i seg. Jeg tror at tunge offentlige strukturer som binder opp svære ressurser, vil bli – kan vi si – et håndjern på oss i framtiden. Vi er nødt til å omskape samfunnet på en slik måte at det er mulig å flytte disse. Og da er det strukturendring vi snakker om, da er det snakk om å gå ut og bestille denne varen, kontrollere at varen er riktig, og kontrollere hvorledes det blir gjennomført. Men det er ikke nødvendig at staten produserer den. Det er mange som hevder at dette vil gå ut over kvaliteten eller kompetansen til Statens vegvesen osv. Det tror jeg ikke på. Jeg bor på Vestlandet og har sett gigantiske plattformer bli bygd for Nordsjøen. Men det er da ikke oljeselskapene som bygger disse! Nei, de bestiller dem, de gjennomfører kontroll av dem, men det er private entreprenører som har bygd alt dette. Vi har altså bygd opp en kompetanse utenfor det statlige apparat, som selvsagt er viktig. Det må da være mulig også for dette landet å kunne levere den slags kompetanse via private til andre land – hvis det skulle kreves. I en globalisert verden mener jeg at det er helt nødvendig. Poenget er: Vi ønsker en systemomlegging. Vi ønsker det.
Oddvard Nilsen (Høyre), 2001-02-15:
Det er ganske dristig dette, fra Kristelig Folkeparti. Jeg er villig til å innrømme at jeg er ganske skuffet over Kristelig Folkeparti i denne innstillingen. I budsjettet for 2001 hadde ikke Høyre opprinnelig inne disse kollektivmidlene. Så var det en forhandling mellom Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti og sentrum, og så kom man opp med disse, til stor glede for meg. Høyre gikk da sammen med dem i finanskomiteen om å være med på den bevilgningen, på økningen, fordi også vi mente at det er behov for disse midlene. Jeg vil understreke hva jeg sa: Jeg tror ikke det er mulig i det hele tatt å få noe skikkelig drag på eller sveis på kollektivtransport i Norge hvis man ikke også er villig til å legge inn noen flere kroner i det. Når det gjelder selve den utredningen som skulle gjøres: Vi får Oppgavefordelingsutvalget i forbindelse med dette med fylkeskommunen, og da kommer en del av disse sakene. Vi har signalisert i innstillingen at vi også ser behov for at dette kanskje må koordineres. Men vi snakker altså om en plan som skal gå over ti år. Og i en slik plan må man da være i stand til å skrive inn at man ønsker å bruke noen ressurser på økt kollektivsatsing, ikke bare snakke om at man skal utrede et problem som vi alle sammen kjenner til, som vi alle kjenner på kroppen, og som vi i komiteen har reist land og strand rundt og sagt at vi skal gjøre noe med. Jo, vi skal gjerne se på systemordningene. Det er ikke noen hemmelighet at Høyre ønsker å legge ned fylkeskommunen. Det er heller ikke noen hemmelighet at Høyre ønsker kanskje å samle mer av dette under Samferdselsdepartementet, slik at man skal se driftsmidlene og investeringene samlet. Men det er ikke til hinder for at vi i en innstilling gir signaler om at vi ønsker å bruke flere ressurser på dette. Det skulle bare mangle at det ikke skulle komme der.
Oddvard Nilsen (Høyre), 2001-02-15:
Det er kjekt at noen kan finne de morsomme tingene i dette, for de fins sikkert. Aller først: Tusen takk for pene ord – det gjelder også Ola Røtvei – knyttet til saksordførerskapet. Takk for det! Ja, det står en del om sykkel. Men av og til blir jeg litt frustrert, for jeg tror at vi for å løse samferdselsproblemene i dette landet knyttet til framkommelighet og kollektivtrafikk osv. må makte å se at det er ulike faktorer som spiller sammen. Det mest ideelle er på mange måter at noen tar bil, noen tar tog, noen tar trikk, noen tar T-bane, noen går, og noen sykler, slik at vi utnytter de investeringene som vi har gjort i samfunnet, optimalt. All denne sektortenkningen om at man løser alle transportproblemer i dette landet ved at alle mennesker tar tog, er et feilspor. Samtidig er det et feilspor å tro at alle mennesker kan kjøre bil. Vi er nødt til å ha et spekter her, derfor sluttet Høyre seg til en del av det som stod om sykkelbruk. Mange steder, f.eks. i Sandnes – i Rogalandsområdet – er sykkel et viktig transportmiddel. Det er sikkert ikke alle steder i Norge det vil være det, men der det er muligheter, bør vi gjøre noe med det. Og det vi vet, er at det er mange mennesker som kunne tenke seg å bruke sykkel. Så har vi en annen side ved det som representanten Nistad var inne på. Det er et betydelig antall ulykker i forbindelse med sykkelbruk, antakelig et mye høyere antall enn vi er klar over. Disse blir omtrent ikke registrert, og jeg leste denne merknaden sånn at vi ønsker å få fram informasjon som sier litt om dette bildet. Blant annet er undertegnede en av dem som har sagt at jeg hver vår lever med livet i hendene oppe i Slottsparken her, når det kommer syklister – med hjelm, på sykler med 40 gir – i rasende fart bak meg og kjører på nøyaktig samme sted som jeg er. Og jeg er overbevist om at en lang rekke gamle mennesker blir nedkjørt av syklister i dette land, uten at det blir registrert. Det er det vi har bedt om: Er det noe her som vi må se på knyttet til regelverket om bruk av sykler? Det er det vi snakker om, ikke om å lage en svær statistikk av dette.
Oddvard Nilsen (Høyre), 2001-02-15:
Dette er en plan som går over ti år, og de prinsipielle tingene er i grunnen viktige å få diskutert. Uansett hva man måtte mene om bompenger i Norge – det finnes ulike meninger om det – er det en finansieringsform som vi har brukt, og som vi kanskje også i fremtiden må bruke. Da kjenner sikkert statsråden til at i standardavtalen er det slik at kostnader utover 10 pst. skal dekkes av staten. Det er begrunnet i at det er Statens vegvesen som har både planleggings- og byggeansvaret for dette, og det er da ikke urimelig at dersom man har dårlige estimater, må man også betale den kostnaden som går over 10 pst. Det som har fått meg til å bli litt usikker, er at sentrum samt SV har en merknad i innstillingen der man setter spørsmålstegn ved disse 10 pst., om man skal videreføre det systemet. Da må jeg få lov å si at noen av oss har hatt erfaring med å bygge bompengeprosjekter og har strevd livet av oss for å få finansiert disse prosjektene. Hvis det skulle bli slik at det ikke er noen garanti knyttet til disse 10 pst., vil jeg tro at det vil være nesten umulig å finansiere et bompengeprosjekt gjennom private institusjoner i dette land. Da vil usikkerheten med kostnadsoverskridelsene bli så stor at selskapene vil si nei takk. Jeg tror det er utrolig viktig at hvis det skulle være noen detaljer i dette, får vi se på det, men at vi holder fast prinsippet. Hvis man ikke gjør det, vil det være umulig, og denne finansieringen, denne måten å gjøre det på, vil falle bort. Det er det som har bekymret meg i den merknaden fra sentrum og SV. Den er bekymringsfull nettopp fordi den kan få de konsekvenser som jeg nå sier. Jeg vil tro at veldig mange bompengeselskaper rundt omkring i Norge sitter og lurer på hvorledes de nå skal makte å finansiere dette, få bankene til å gå inn. Jeg vet hvilket arbeid det er for å få det til, og da var garantien på de 10 pst. det man kunne slå i bordet med.
Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 2001-02-15:
Jeg vil gi honnør til komiteens leder som saksordfører. Det har vært en ryddig behandling av saken. Høyre har i innstillingen listet opp hele 20 samferdselsprosjekt som er aktuelle for såkalt Offentlig Privat Samarbeid ved utbygging og finansiering av veiprosjekt. Flertallet går, som saksordføreren var inne på, inn for å prøve ut noen få. I ECON-rapporten understrekes det at det er behov for reell konkurranse, og at det er viktig for at en skal få til en effektiv måte å bygge veger på. De anser at det er tre norske entreprenører som kan tenke seg å delta, og som har nødvendig kompetanse. Tror komitelederen at et så høyt antall prosjekter som Høyre antyder, vil gi reell konkurranse? Flere prosjekter som står på Høyre og Fremskrittspartiets liste, er ikke foreslått i planen. Mener Høyre at vi skal åpne for at OPS-prosjekter skal kunne snike i køen? Skal det være et krav at disse prosjektene skal være prioritert? ECON-rapporten konkluderer med at ordningene må prøves ut over tid og evalueres etter hvert. Dette står i kontrast til Høyres sterke kjør på at så mange prosjekter skal OPS-finansiseres. Føler Høyre seg virkelig så sikker på at ingen av de mulige negative effektene ved en slik finansiering slår til? Og føler Høyre ikke at det er nødvendig å ta den tiden som skal til for å evaluere de prosjektene som settes i gang etter hvert?
Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 2001-02-15:
Når det gjelder rammene, overkjøres ikke Regjeringen. Når vi nå øker rammene, er det i nært samråd med Regjeringen. Årsaken er jo, som jeg sa i innlegget mitt, situasjonen i anleggsbransjen. Men samtidig har jeg lyst til å minne om at dette er en betydelig økning, som altså ligger bortimot 2 milliarder kr over det vi faktisk har klart å gjennomføre i de årlige budsjettene i den fireårsperioden vi har lagt bak oss. Og jeg tror vi skal strekke oss langt – og det kan godt hende at enkelte partier må klyve opp i gardintrappen – for å nå disse kronene og klare denne måloppfyllelsen. Bakgrunnen for at vi ikke kom i mål, var rett og slett at vi syntes den rammeøkningen som sentrum la opp til, var urealistisk. Målet vårt gjennom hele denne prosessen har vært at vi skal legge til grunn realistiske rammer. Når det gjelder Statens vegvesen, er det ikke en sentralisering. Som jeg sa i innlegget mitt, skal vi desentralisere oppgaver fra Vegdirektoratet til regionkontorene, fra regionkontorene til de lokale enhetene som skal møte publikum. Jeg er overbevist om at når lokaliseringen skal skje, vil den måtte underlegges en politisk vurdering, og her er det fullt mulig å ta distriktspolitiske hensyn. Jeg bare minner om den saken vi skal behandle den 27. februar, om plassering av Kystverket. Når det gjelder stamrutenettet, må jeg si at det er med forundring jeg registrerer det som nå skjer i sentrumspartiene med hensyn til maksimalpriser og overgangsordninger. Det er merkelig at regjeringen Bondevik ikke tok fatt i dette da man la ut kortbanenettet på anbud. Vi er villig til å se på det på nytt når vi går ut med en ny anbudsrunde. Bakgrunnen for at vi ikke går for forslaget om en egen melding om kollektivtransporten, er rett og slett at vi ønsker at kollektivtransporten skal være en del av Nasjonal transportplan og ikke være en plan som lever sitt eget liv.
Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 2001-02-15:
Lovnadene er mange her i huset. Jeg har lyst til å minne representanten Nistad om følgende: Fremskrittspartiet var samarbeidspartner for budsjettet både i 1998 og i 1999, og etter det som jeg erindrer og har registrert, kom det ikke en ekstra krone til samferdsel. Hvis det var slik at samferdsel var så viktig for Fremskrittspartiet, hvorfor prioriterte de da ikke det i sine budsjettavtaler med sentrumsregjeringen? Det står som et åpent spørsmål. Jeg vil nok en gang minne om at jeg tror at vi skal ta oss selv i nakken og legge til grunn realistiske rammer for denne sektoren. Det er en sektor som er helt avhengig av at en planlegger langsiktig. Det er en sektor som fortjener at vi behandler den på en seriøs måte. Derfor må rammene som vi legger for denne sektoren i langtidsplanene, stå i rimelig forhold til det vi faktisk er i stand til å gjennomføre. Når det gjelder kystens muligheter, er de mange. Og det tar vi på alvor, også i vårt parti. Derfor legger vi til rette for at vi skal få en god infrastruktur langs kysten, ikke minst i forhold til riksvei 1, som er sjøen. Vi skal ha gode transportkorridorer ut av landet, og det legger vi vel til rette for. Samtidig kan jeg heller ikke underslå at en god del også av fiskeeksporten vår fra Nord-Norge i dag går med jernbane, gjennom ARE-prosjektet gjennom Sverige og ikke minst også på Nordlandsbanen. Og når det da legges opp til profilutvidelse på disse banene, er det nettopp av hensyn til godstransporten. Så jeg føler meg på ingen som helst måte beklemt med hensyn til at vi ikke satser i forhold til disse hovedkorridorene ut av landet.
Ola Røtvei (Arbeiderpartiet), 2001-02-15:
Jeg skjønner godt at Høyre har valgt den strategien de har valgt i Nasjonal transportplan for å synliggjøre at en skal satse på kollektivtrafikken, med å legge inn midler i rammen. Veiprisingen har man jo tenkt skal gå nettopp til kollektivtransporten, ikke minst til dette med drift av kollektivtransporten, som jeg var inne på i innlegget mitt. Og jeg tror faktisk at det er den største utfordringen. Jeg skal erkjenne at den kan virke noe usosial og kanskje kan ramme barnefamiliene. Da får vi heller se på avbøtende tiltak, i forhold til lavere barnehagesatser, i forhold til barnetrygden – og det er heller ikke umulig å gjøre det over skatteseddelen. Når det gjelder spørsmålet om vi setter NSB eller passasjerene i førersetet, er det klart at det er passasjerene som skal ha hovedprioritet. Som jeg også sa i innlegget mitt, skal vi ikke gå på akkord med sikkerheten. Når det gjelder transporten i disse sprengte hovedkorridorene, er det faktisk slik at vi åpner for at det kan settes inn flere ekspressbusser på disse strekningene som har problem. Jeg føler at vi gjennom disse grepene nok vil kunne være med og avbøte en del av problemene. Samtidig og ikke minst er den ekstra jernbanesatsingen som Arbeiderpartiet har lagt inn i rammeøkningen for å få ferdig- stilt dobbeltsporet fra Skøyen til Asker, av vesentlig betydning for avviklingen av trafikken her i østlandsområdet. Når det gjelder OPS, ser vi ingen grunn til å sette i gang flere prøveprosjekter enn disse som vi nå har satt i gang. Det skyldes ikke minst den klare, entydige tilrådingen i ECON-rapporten om at her bør vi prøve ut prosjekter og evaluere dem etter hvert, og så får vi se hva som blir resultatet. Hensikten med det er jo å se hvordan de private vil evne å drifte og vedlikeholde disse vegstrekningene over en viss periode, ikke bare byggingen av selve prosjektet.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2001-02-15:
Det er positivt at det er vilje til kollektivsatsing hos de fleste partier. Det fremmes også flere komiteforslag om kollektivsatsing, slik Høyres Oddvard Nilsen nettopp redegjorde for. Høyre legger inn konkrete tall på sin innsats. Jeg tror at de fleste partiene ønsker å øke innsatsen når vi kommer til budsjettet. Vi la for øvrig inn en ganske god satsing i budsjettet for det året som vi er inne i, i budsjettforhandlingene sist. Samtidig ser de fleste av oss problemet med skikkelig kollektivsatsing, siden hoveddelen, i rammetilskudd til fylkeskommunen, går over Kommunal- og regionaldepartementet – som har ansvar både for hvor mye midler som skal gå til dette, og for utformingen av tilbudet – mens kollektivsatsingen på tog altså er direkte under Samferdselsdepartementet. Fylkeskommunen vil Høyre for øvrig legge ned. Ser Høyre at det er viktig med en samlet framstilling av kollektivtransport – organisering og ansvar, utfordringer og muligheter – slik forslaget om en stortingsmelding om kollektivtransport betyr, og som Kristelig Folkeparti foreslår?
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2001-02-15:
Ja, jeg tar opp Kristelig Folkepartis forslag i innstillingen.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2001-02-15:
Til det siste Christopher Stensaker var opptatt av, om de rike skal kjøre bil og de fattige skal ta bussen: Etter Kristelig Folkepartis oppfatning skal alle som har mulighet til det, ta bussen, enten de har det slik eller slik. Så sier Christopher Stensaker at samordningen, som jeg kritiserer i mitt innlegg i forhold til at Regjeringen ikke har klart å få dette til i Nasjonal transportplan, klarte heller ikke Kristelig Folkeparti å få til da vi satt i regjering. Men vi la heller ikke fram denne planen som heter Nasjonal transportplan, og utgangspunktet for hele arbeidet med Nasjonal transportplan var faktisk at man skulle ha en samordning og se bruken av ressurser under ett, for å bruke ressursene på en best mulig måte. Og det håper vi at vi skal få til. I hvert fall ønsker Kristelig Folkeparti det, og vi regner med at det i tiden framover, og også ved rulleringen, er et flertall som ønsker å få til en atskillig bedre samordning mellom de ulike transportformer enn det som ligger i Nasjonal transportplan i dag. Så til nullvisjonen, og at vi her ikke var gode nok når det gjaldt penger. Altså: Nullvisjonen er viktig for Kristelig Folkeparti, for det skal gi retningen for alt transportarbeid i den transportpolitikken som vi fører, det skal gi retning for prioriteringer i hvert års budsjett slik at sikkerheten ivaretas i alle transportformer. Det tror jeg faktisk hele komiteen og hele Stortinget er enige om er vesentlig, ikke minst på bakgrunn av alt det vi nå har sett i løpet av det siste året, med jernbaneulykker, med båtulykker og med alle de trafikkulykkene med dødelig utgang som vi ser på veiene i dag.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2001-02-15:
Representanten Brunæs minner om 1997 og behandlingen av Norsk vegplan, hvor både Kristelig Folkeparti, Høyre og et flertall gikk inn for en stor milliardøkning på vegsektoren, og han sier at det er stor skuffelse over at Kristelig Folkeparti ikke har gjort noe med det i denne perioden. Da må jeg bare få replisere at vi har hatt to budsjettforlik med bl.a. Høyre i denne perioden, og det gav heller ikke noe påplussing på vegsektoren, så det må jo også være en skuffelse hos Høyre og for Høyres velgere. Men hva så med Nasjonal transportplan som vi nå snakker om, hva vil vi gjøre nå, vil vi stå inne for det vi foreslår i denne omgangen, eller skal det bli nye skuffelser? Jo, vi i Kristelig Folkepartis fraksjon i komiteen, som for øvrig ikke var med i forrige periode noen av oss, står for det vi foreslår når det gjelder denne planen. Dette mener vi er realistisk, det skal vi klare å få til. Og her er vi i samme bås som Høyre, som har foreslått omtrent det samme beløpet som vi har gjort. Jeg regner derfor med at det i budsjettarbeidene framover skal bli mulig å komme til et flertall for å få gjennomført det vi nå sier vi ønsker å gjennomføre.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2001-02-15:
Sosialistisk Venstrepartis Inge Myrvoll og Kristelig Folkeparti har absolutt samme syn i forhold til jernbane: Begge partier ønsker mer satsing på jernbane. Jeg skal også innrømme at jeg faktisk har en ydmykhet i forhold til det som er gjort på jernbanesektoren i en lang rekke år, både på egne vegne og ikke minst på andres vegne, noe jeg selvfølgelig skal være med på å ta ansvaret for her jeg står nå. Den ekstra satsingen i 1997 har vi snakket om mange ganger tidligere i løpet av disse nå snart fire årene i denne perioden. Satsingen på jernbane har ikke vært god nok, ikke bare de siste fire årene, men også gjennom ganske mange år tidligere, og da blir resultatet slik som representanten Myrvoll sier, nemlig at infrastrukturen faktisk er til dels ganske dårlig på en god del strekninger. Men det begynner å skje positive ting der også. Det er gjort en rekke ting i løpet av de siste årene som gjør at vi faktisk også kan få økt hastighet på en del av disse strekningene, bl.a. Oslo–Lillehammer–Trondheim og Oslo–Kristiansand, men det står fortsatt mye igjen for å få en infrastruktur som er god nok for virkelig å få en satsing på det kollektivtransporttilbudet som jernbane er. Derfor legger vi også inn i denne planen en økt satsing nettopp på infrastruktur på jernbanen, og det håper vi at vi kan få et flertall for i budsjettene i årene som kommer, slik at vi kan få det linjenettet vi egentlig ønsker.
Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2001-02-15:
Kollektivsatsing har vært en viktig del av debatten i dag. Ola Røtvei sa i et svar til Jan Sahl at Arbeiderpartiet ikke ønsker en egen melding om kollektivtransport fordi kollektivtransporten ikke skal leve sitt eget liv, men være en del av Nasjonal transportplan. Er statsråden enig i dette, og ser statsråden at det i så fall vil være en fordel om også de økonomiske rammene for kollektivtransport blir en del av Nasjonal transportplan? Så har jeg et spørsmål om TT-transport. Tiltak for supplerende transport for funksjonshemmede, den såkalte TT-transporten, er et fylkeskommunalt ansvar. Tilbudet er meget ulikt fra fylke til fylke, og dette er et tilbakevendende problem som de funksjonshemmede selv stadig forteller oss om. Det kan neppe være riktig slik det står i et svar til oss fra departementet: «Tilbudet avspeiler lokale prioriteringer og behov.» Det tror jeg de funksjonshemmede kan si ganske mye om. Kristelig Folkeparti er opptatt av at de funksjonshemmede, som er helt avhengige av TT-transport, skal ha like muligheter som andre til å delta i samfunnslivet, gjennom arbeid og studier. Det med nasjonale retningslinjer åpner for så vidt Regjeringen nå for, og det er bra, men hva med normal deltakelse i fritiden, engasjement i organisasjoner og politiske partier osv.? Vil statsråden se på om ikke dette også er et område for nettopp nasjonale retningslinjer, med likeverdige tilbud for alle?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2001-02-15:
: Jeg vil først få gi honnør til saksordføreren, som har gjort en veldig bra jobb. Det har vært mange og sene nattetimer – og det er da jeg stusser litt over en del merknader som Høyre har sluttet seg til her. De har veldig mange bra merknader, og de har mange forslag sammen med Fremskrittspartiet – det er litt lite penger fra Høyre, men det får så være. I de sene nattetimer har det blitt levert mange merknader, og det er tydelig at Arbeiderpartiet og sentrum, som har lite penger, har konsentrert seg om en satsing på sykkel som transportmiddel. Det er avlevert side opp og side ned om sykkel. Det får så være at Arbeiderpartiet og sentrum gjør det, det er deres egen sak. Men så har altså Høyre sluttet seg til en del merknader her, og det er da jeg stusser over om dette er gjort i en sen nattetime, eller om Høyre virkelig mener dette. Det er vel og bra at sykkel har en viktig rolle i friluftslivet osv., det kan gjerne stå, men det er litt underlig i en transportplan. Men så står det om den nye satsingen som Vegvesenet skal gjøre her, at det skal innføres «rutiner for en mer systematisk innsamling av data om sykkelbruk i Norge». Og denne merknaden har Høyre sluttet seg til. Det er da jeg begynner å lure. Er det Høyres nye satsing at Vegvesenet, som tydeligvis ikke får penger til å bygge ut veier, nå skal overføre ansatte til å begynne med en systematisk innsamling av data om sykkelbruk i Norge? Nå har jeg lest direkte det som står i merknadene her, for at det ikke skulle være noen som helst tvil. Det står side opp og side i ned med andre interessante kommentarer, men denne må vel innebære et nytt sysselsettingsobjekt i Norge!
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2001-02-15:
Representanten Røtvei var inne på forrige veg- og vegtrafikkplan, lovnadene den gang og lovnadene i dag. Og det er greit. Men han trakk da også fram oss i dette med lovnadene, og det bør vel representanten Røtvei vente med til han har fått sett resultatet av neste valg, og videre. Vi har som sagt ikke vært i noen som helst regjeringsposisjon. Men når det gjelder fremtidsscenarioene for Norge og utviklingen fremover, er det fisk og skalldyr som skal være det viktigste fremtidige satsingsområdet i Norge. Vi er vel alle enige om at vår langstrakte kyst byr på unike muligheter for utvikling og oppdrett av fisk og skalldyr. Denne eksportnæringen skal mangedobles de nærmeste årene, og for å få disse produktene ut til markedene fra alle våre områder, trenger man gode transportårer ut til forbrukeren. Og forbrukeren finnes ikke her i Norge, forbrukeren finnes ute – stort sett langt nede på kontinentet. Hvordan har Arbeiderpartiet tenkt seg fremtiden for alle disse som vil satse på denne nye næringen – i Nord-Norge, på Vestlandet og langs kysten vår – når Arbeiderpartiet i Nasjonal transportplan først og fremst vil ha en stor satsing på jernbane, kollektivtrafikk og sykkelbruk?
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2001-02-15:
Her var det mye, ja! Det var lite til kollektivtrafikken, ble det sagt. Ja, selvsagt, vi vil fjerne mange av konsesjonsordningene, vi – vi vil ha frislepp på det. Vi ser hva NOR-WAY Bussekspress har gjort der de har fått lov til å kjøre. De har faktisk fått folk til å gå om bord i bussen. Og vi mener at det finnes så mange driftige busselskaper og andre selskaper som kanskje vil gå inn i denne nisjen, at vi ikke på noen som helst måte er redd for at vi ikke skal få folk til å kjøre kollektivt. Men da må de få lov til å etablere seg, de må få lov til å kjøre buss og fremfor alt må de få lov til å åpne døren og ta inn folk. Det er her man har mange rare bestemmelser i dag. Så vil vi åpne den gamle skinnegangen. Hvis man har konkurranse på sporet, og får flere til å kjøre der, vil jo også Jernbaneverket få inntekter. I dag får de litt inntekter fra godstransporten til NSB. Hvis man har Linjegods, Tollpost eller hvem det nå enn er, til å kjøre på sporet, vil de betale avgift for det. Da tjener også Jernbaneverket mer penger. Vi er ikke redd for dette. Dessuten, hvis vi konkurranseutsetter NSB, er jeg fullstendig klar til å legge det ut på anbud. Vi sparer minst 20 pst. Av de pengene kan vi gjerne legge litt av til jernbanen, og det har vi gjort. Vi har lagt inn ½ milliard kr i økning. Men vi har sagt nei til en del store jernbaneprosjekter, tunneler, det skal jeg være helt åpen og ærlig og si. Vi vil bruke det på veg. Så blir det spurt om hvor vi skal ta pengene fra, og hvor vi skal hente arbeidskraften og alt mulig fra. Joda, vi har sagt at vi bruker gjerne en del oljepenger til det. Det er bedre enn å ha alle pengene stående til en lav rente i bank. Så mener vi det er en bedre investering å bygge skikkelige vegnett en gang for alle, slik at konkurransekraften for næringslivet kan øke. De skal frakte sine produkter ut fra mange forskjellige deler av landet, og de skal ned til kontinentet, og da må de ha gode vegforbindelser.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2001-02-15:
Vi har sagt åpent og ærlig at vi reduserer på en hel del områder fordi vi vil ha vegsatsing, og vi vil ha vegsatsing én gang for alle. Og det er riktig, som representanten Sahl sier, at vi har sagt nei til Hurtigruten. Vi gjorde det i fjor, mens alle dere andre, Høyre inkludert, ville gi Hurtigruten subsidier på 170 mill. kr pr. år fremover, og det er for at de skal kjøre turister oppover langs kysten og ha en slags monopolsituasjon på det. Det er vel og bra og fint å ha Hurtigruten, men vi mener at den kan stå på egne ben, og det gjør den også. Men vi har ikke lagt inn de 170 mill. kr i dette budsjettet engang, vi, så vi har dem i tillegg. Så har vi sagt at vi vil redusere på Vegvesenet, og vi ønsker 5 pst. besparelse. Høyre går inn for 10 pst., og de andre går også inn for en del besparelse. 5 pst. er langt under det ECON-rapporten og alle andre også sier, men for ikke å slå det i hartkorn, har vi sagt 5 pst. på det 10 milliardersbudsjettet. Og hvis vi ikke skal klare å få det gjennom ved å effektivisere og sette det ut på anbud, begriper ikke jeg noe. Så har vi sagt at vi ikke vil fortsette med en del jernbanetunneler. Vi har i innstillingen tatt klart standpunkt til hvilke strekninger vi vil bygge ut, og hvilke vi ikke vil bygge ut. Disse tiltakene har vi spart 2,2 milliarder kr på. Det er Eidangertunnelen og en hel del andre, man kan lese det i innstillingen. Så tar vi 500 mill. kr av disse tilbake og bruker det på økt sikkerhet, sikring av planoverganger og bygging av en del krysningsspor.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2001-02-15:
Vi vil ikke gi 8 milliarder kr til stamvegene, vi vil gi 14 milliarder kr til stamvegene. Det er unektelig 6 milliarder kr mer. I tillegg kommer utenlandsbudsjettet, eller oljepengene, på 15 milliarder kr, og det blir en enda større sum, så det skulle bli enda mer veg for pengene. Representanten spør om vi bare skal ha utenlandske entreprenører og ikke norske. Nei, selvsagt ikke. Men vi bygger på de tall vi har fått fra NHO, byggenæringen, transportnæringen og flere, og de sier at de har 2 000 ledige i bransjen. De har 1 000 som går på tomgang, men som de fortsatt vil ha ansatt, så det er altså 3 000 ledige. Det er 800 tippbiler ledige. De kan gå ut i markedet i dag og gjøre et byggearbeid for ca. 2–2,5 milliarder kr. Da er den kapasiteten som entreprenørbransjen selv sier den har, og ECON-rapporten sier at den har, brukt opp. Vi vil bygge veg for mer enn 2,5 milliarder kr, hvis man summerer tallene som jeg nevnte i stad. Da må vi også hente andre til å gjøre det. Og hva er galt med at det kommer en svenske og bygger Svinesundbroen? Jeg kan ikke fatte og begripe det. Det er da mange andre firmaer som er inne og gjør andre ting. Jeg er klar over at noen innen entreprenørbransjen begynner å skrike og syte litt. Men først vil de knekke Vegvesenet, så skal de i tillegg ha monopol selv. Det ønsker ikke vi. Legg de store prosjektene ut på vanlig anbud i EU, og så får de som kan bygge Svinesundbroen billigst, gjøre det. Så var det avgiftslettelser og flyplasser. Vi har jo Torp, og den går bra. Der lander bl.a. Ryan Air. Og hvorfor gjør de det? Jo, fordi den er billigst.
Thore A. Nistad (Fremskrittspartiet), 2001-02-15:
Jeg ble litt skremt da representanten fra Venstre sa at de «ved en inkurie» var kommet med i en merknad fra Høyre og Fremskrittspartiet som de ville ut av. Da så jeg liksom for meg at de skulle ut av alle de gode forslagene som står som fellesforslag fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre. Vanligvis er sentrum – jeg sier sentrum for alle tre – imot ethvert forsøk på modernisering, effektivisering og fristilling innen samferdselssektoren. Men i behandlingen av denne saken har Venstre i mange merknader og i mange forslag gått sammen med Fremskrittspartiet og Høyre, og de har da brutt med de andre i sentrum. De har støttet forslaget om en felles ulykkeskommisjon, noe jeg er veldig godt fornøyd med. De har gått med på å omdanne Statens vegvesens produksjonsavdeling til aksjeselskap. De har gått inn for å omdanne Jernbaneverkets produksjonsavdeling til aksjeselskap. De vil omdanne NSB Gods til aksjeselskap, og de vil omdanne NSB BA til aksjeselskap. Er dette en ny vri i deler av sentrum, eller er det bare et forbigående blaff i denne planen? Kan vi, med det som Venstre her er inne på, se en tilnærming til en litt større blokk?