Kristin Vinje (Høyre), 2017-03-30:
Det er mye som er bra i skolen, men en av utfordringene er at vi ikke klarer å mobilisere all den kraften som vi vet at elevene har i seg. Det er for mange elever som kan for lite når de går ut av skolen, og det er for mange som mister motivasjonen og dropper ut av videregående skole. Det er dessverre også sånn at skolen ikke klarer å utjevne sosiale forskjeller. I tillegg til å løse disse utfordringene må vi sørge for å lage en skole som gjør at elevene er i stand til å møte en fremtid som vi ikke helt vet hvordan ser ut. Derfor er det bra at kunnskapsministeren gjør endringer og justerer kursen for å få en bedre skole. Dette er adressert i stortingsmeldingen om innholdet i skolen, som vi debatterte i høst, og vi har nylig mottatt en ny stortingsmelding fra regjeringen som handler mer spesifikt om tidlig innsats og kvalitet i skolen. Men det forslaget vi diskuterer her i dag, er hvordan vi kan styrke arbeidet med digitalisering i skolen. Jeg hørte på radioen i dag tidlig at sjefen i Google Norge uttrykte bekymring for den digitale kompetansen til bedriftene, og særlig ledelsen i norske bedrifter – og det er tankevekkende. Den digitale utviklingen går veldig fort, og det man lærer den ene dagen, kan være passé allerede den neste. Informasjons- og kommunikasjonsteknologi – eller IKT, som det heter – gir oss enorme muligheter, og det er derfor veldig viktig at vi sørger for god opplæring allerede fra første dag i skolen. Det innebærer imidlertid flere ting. Vi må ha kompetente lærere, vi må ha fysisk infrastruktur, og vi må vite hvordan vi utnytter digitale verktøy i opplæringen. Allerede i 2006 ble den digitale ferdighet definert som en av fem grunnleggende ferdigheter, men i den digitale verden er veldig mye skjedd på de elleve årene. Det har også skjedd mye positivt med tanke på dette i norsk skole, og det gjøres veldig mye bra for å styrke arbeidet med IKT i skolen. Samtidig vet vi at vi kan bli så veldig mye bedre. Derfor er det veldig bra å vite at kunnskapsministeren nå jobber med en nasjonal strategi for IKT i skolen. Jeg har lyst til å trekke frem et godt eksempel her fra Oslo. Høsten 2015 var jeg som skolebyråd med på åpningen av Teglverket skole. I en splitter ny skole hadde de ambisjoner om å utnytte de digitale mulighetene i sitt pedagogiske arbeid. Det har de lykkes godt med, og i år fikk de Innovasjonsprisen for sitt arbeid. De har en tydelig strategi på alt fra digital kompetanse til foreldre- og skolesamarbeid. Det er læring som står i sentrum, ikke teknologi, men samtidig brukes IKT-verktøy hele tiden som et sentralt virkemiddel i læringsprosessen. Skolen har satset på bruk av nettbrett helt fra oppstarten, og de bruker det i alle fag. De har også tatt i bruk programvareenheter i undervisningen og i aktivitetsskolen. Det er en helhetlig satsing med forankring i skoleledelsen, hvor hele kollegiet er med. Blant annet har de en MOOC i fellesskapet om skolebasert vurdering for læring. Men hvis vi skal se på helheten i den norske skolen, står det ikke like bra til. Den internasjonale undersøkelsen ICILS fra 2013 viste at kun 8 pst. av norske elever i ungdomsskolen bruker datamaskin daglig, mens 75 pst. av elevene gjør det hjemme. Monitor 2016 uttrykker bekymring for at en stor variasjon i digital modenhet mellom skolene kan føre til at prinsippet om likeverdig opplæring er truet. Disse og andre utfordringer – som både kompetansen til lærerne, innholdet i lærerutdanningen, fysisk infrastruktur og hvordan vi sørger for et godt digitalt læremiddelmarked – forventer jeg at en nasjonal strategi adresserer. I den siste tiden har det gått en debatt om hvilke aktører som tilbyr digitale læremidler. Nye aktører opplever det som vanskelig å etablere seg mellom NDLA og de etablerte forlagene. Jeg synes det er bekymringsfullt hvis NDLA begrenser skolens pedagogiske valgfrihet. Vi er avhengig av konkurranse på like vilkår for å stimulere til innovasjon på læremiddelmarkedet, for å kunne gi skolene flere verktøy å velge imellom. Derfor er det spesielt viktig at IKT-strategien også tar fatt i den utfordringen vi har på det digitale læremiddelmarkedet. Jeg mener vi må se på hvordan vi kan likestille digitale og analoge læremidler, og en viktig oppgave i den nye IKT-strategien bør være å tilrettelegge nettopp for det. Den digitale utviklingen vi er vitne til og lever i, byr på mange nye muligheter, men vi må også skaffe oss kompetanse til å utnytte alle de fantastiske mulighetene. Derfor er det bra at kunnskapsministeren nå går inn i dette terrenget og presenterer en nasjonal strategi for å løfte IKT i skolen.