Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2011-02-10:
Sakene vi nå har til behandling, Stortingets tilslutning til utbygging av tre viktige ferdselsårer i henholdsvis Finnmark, Møre og Romsdal og Vestfold er en god illustrasjon på rød-grønn politikk i praksis. Vi bygger landet. Det har vært knyttet et stort lokalt engasjement rundt alle de tre veistrekningene, og mange har jobbet i flere år for endelig å oppleve denne dagen når Stortinget nå gir klarsignal. Når E18 Gulli–Langåker nå utvides til firefelts vei, innebærer det at det vil være sammenhengende firefelts motorvei på E18 fra Oslo til Larvik. Strekningen er en viktig del av hovedferdselsåren mellom Oslo og Kristiansand og Stavanger, og den er en av flaskehalsene som har gjenstått på strekningen mellom Oslo og Larvik. Det er høy årsdøgntrafikk på strekningen, og kødannelser og framkommelighetsproblemer har vært et gjentakende problem på E18 gjennom Vestfold. Utbyggingen vil innebære at framkommeligheten blir god. Flertallet i komiteen, medlemmene fra de rød-grønne partiene og Kristelig Folkeparti, peker på at denne utbyggingen vil bidra til økt trafikksikkerhet. På deler av dagens todelsvei på strekningen ble det bygd midtrekkverk for en del år siden, og det har hatt svært positiv virkning på trafikksikkerheten. Nå får hele strekningen fysisk atskilte kjøreretninger, og det vil øke trafikksikkerheten ytterligere. Det er jeg glad for. Ny E39 mellom Astad og Knutset i Gjemnes kommune i Møre og Romsdal vil gjøre E39 til en tryggere og mer effektiv ferdselsåre mellom Molde og Kristiansund. Dagens vei går gjennom bebyggelsen, det er ikke gang- og sykkelvei, og veien er til dels smal og svingete, med nedsatt fartsgrense. Det er utvilsomt behov for en ny, moderne vei utenfor bebyggelsen på denne strekningen mellom Batnfjord og Gjemnessundbrua. Når bygging av ny E6 på strekningen Møllnes–Kvenvik–Hjemmeluft i Alta kommune står ferdig i 2013, vil hovedferdselsåren inn i Finnmark få en kraftig standardheving. Strekningen er hovedferdselsåren til og fra Alta, med forgreninger til bl.a. Honningsvåg, Porsanger, Hammerfest, Kautokeino og Karasjok. Har man kjørt til Finnmark noen gang, vet man at veien inn til Alta har dårlig standard. Den er smal og svingete, og spesielt tungtransporten sliter vinterstid i bratte bakker. Strekningen har også høy ulykkesfrekvens, og oppgradering av veien vil bidra til økt trafikksikkerhet. Regjeringen har utpekt nordområdene som sitt viktigste strategiske satsingsområde. Det er av avgjørende betydning å styrke infrastrukturen i nord for å kunne ta i bruk de mulighetene som ligger i denne ressursrike regionen. De nordnorske fylkene prioriterte samlet opprusting av E6 gjennom hele landsdelen som det viktigste tiltaket i nåværende NTP, og derfor er jeg glad for at utbygging av denne viktige strekningen nå realiseres. Den samlede utbyggingen av E6 vest for Alta er på nærmere 50 km, og det vedtaket vi skal fatte i dag, er en viktig milepæl i dette arbeidet. Alle de tre strekningene skal finansieres dels gjennom statlige bevilgninger, dels gjennom bompenger. Dette er forankret også gjennom lokale vedtak. Selv om det har vært debatt og strid om valg av finansieringsløsninger, har flertallet både lokalt og regionalt – og flertallet i denne sal, bestående av alle partiene utenom Fremskrittspartiet – endt med å gå for et spleiselag mellom staten og bilistene. På den måten får vi alle nyte godt av ny vei tidligere, og det er vi mange som gleder oss over. I fjor hadde vi det laveste tallet trafikkdrepte i Norge siden 1954. Det viser at vi er på rett vei, og at vi lykkes i trafikksikkerhetsarbeidet. Trafikksikkerhetsarbeid og trafikksikkerhetspolitikk handler om et bredt spekter av tiltak både for veien, for trafikanten og mot kjøretøyet. Og det er viktig at vi gjør det som virker best, først. På dette området er det mye kunnskap og forskning som forteller oss hva som skal til for å komme videre. Gjennom NTP, med en økning på 100 mrd. kr i perioden, med en økning av investeringene på vei med 80 pst., og med en sterk økning i drift og vedlikehold tar regjeringen og de rød-grønne partiene ansvar for tiltak på veinettet. Men det blir aldri nok til å gjøre alt. Derfor er det viktig å gjøre det som virker best. Disse tre veiprosjektene vi behandler i dag, er alle bidrag til å bedre trafikksikkerheten i sine områder, selv om noen bygges med midtdeler og noen bygges uten. La meg slå fast: Arbeiderpartiet er for å bygge midtdelere på de mest trafikkerte veiene og på veiene med flest møteulykker. Men midtdeler er ikke den eneste løsningen eller alltid den beste løsningen. På veier med liten trafikk er ofte ikke møteulykker utfordringen, for sjansen for å treffe en bil i motgående kjørebane kan være liten. Da er det viktigere å gjøre noe med sideterrenget, viktigere å rette ut kurver og viktigere med andre mindre trafikksikkerhetstiltak. Vi mener dagens veinormaler med et krav om ÅDT på 8 000 kjøretøy før det bygges midtrekkverk, er for firkantet. Dette har de rød-grønne partiene tatt opp med samferdselsministeren, og vi vet at hun har satt i gang en prosess hvor en vurderer å endre dette. Fokus på trafikksikkerhet er viktig og bra, men å framstille det som om midtdelere er svaret på alle utfordringer, slik enkelte partier gjør, er vi uenig i, og vi viser til at Stortinget skal behandle trafikksikkerhet i en bredere sammenheng gjennom en interpellasjonsdebatt 10. mars, og at vi har to representantforslag til behandling i komiteen.