Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2012-06-05:
Det er en framtidsrettet stortingsmelding som vi behandler i dag. De demografiske endringene vi står overfor i vår egen befolkning, innebærer minst tre ting. For det første må vi rekruttere bedre til helse- og velferdsyrkene. For det andre må vi holde på de mange flinke folkene som allerede velger velferdsrelevante utdanninger. For det tredje må vi gjøre gamle ting i helse- og velferdssektoren på nye og smarte måter. Som flere har vært inne på, har kompetansebehovene i velferdssektoren endret seg. Da er det naturlig at også utdanningsløpene endrer seg for å holde noenlunde tritt med, og være relevante i, en hverdag som er mer sammensatt, tverrfaglig utfordrende og flerkulturell enn det den før har vært. En naturlig del av dette er at innovasjon og entreprenørskap nå får større plass i utdanningsløpene. Vi trenger mer nytenkning for å løse framtidens utfordringer. Innovasjons- og nyskapingskompetanse skal være integrert i alle fagområder i høyere utdanning innen 2012, men grunnlaget blir lagt enda tidligere. Østlandsforskning har i alle fall påvist at vekt på entreprenørskap i opplæringen bidrar til mer praksisrettet opplæring, og det vet vi har betydning for motivasjonen til mange elever i ungdomsskolen og videregående skole. Da er også handlingsplanen om entreprenørskap i utdanningen en sentral del av det. Selv om det er det offentlige velferdstilbudet som er og skal være bærebjelken og garantisten for vår felles velferd, er det viktig å utvikle nye samarbeidsformer mellom ikke minst stat og frivillig sektor for å supplere det offentlige tilbudet. Det gir bredde og variasjon, men det utvikler også kvalitet, fordi nye, innovative løsninger ofte er lettere å sette i gang og teste ut i liten skala enn i store, felles offentlige tilbud. Økt satsing på entreprenørskap er med andre ord også satsing på kvalitet og på kvalitetsutvikling. I tillegg til dette er det viktig å sikre rekrutteringen til helse- og velferdsutdanningene over tid. Det er dessverre generelt høye tall for både frafall og overgang til studieforberedende påbygging i de yrkesfaglige utdanningsprogrammene i videregående. Denne tendensen er ekstra stor innenfor helse- og sosialfag – og sånn kan det ikke fortsette. Noen ganger kan frafallet forklares med at eleven underveis innser at han eller hun ikke passer inn i det utdanningsprogrammet som vedkommende har valgt. Eleven gjør da et omvalg. Men mange ganger handler det om ikke å bli ivaretatt godt nok eller ikke ha et solid nok grunnlag for den utdanningen som man har begitt seg ut på. Prosjektet Ny GIV er relevant for alle elever som står i fare for å falle fra, uavhengig av hvilket utdanningsprogram de går på. I 2013 skal om lag 6 000 elever bli omfattet av dette prosjektet. I tillegg skal opplæringen i fellesfagene yrkesrettes mer, sånn at opplæringen oppleves som mer relevant for elevene som går på yrkesfaglige programmer. Innenfor helse- og sosialfagene er også kampanjen «Bli helsefagarbeider» et viktig tiltak for å vekke interesse og også for å styrke bevisstheten. Den er nå inne i sitt fjerde år. I tillegg vil det framover bli lettere å organisere opplæringen noe annerledes innenfor helsearbeiderfaget og barne- og ungdomsarbeiderfaget. Dette er de to fagene innenfor de ti velferdsrelevante utdanningsprogrammene på videregående nivå som er de mest populære. Vi vil ha en mer systematisk utprøving av en vekslingsmodell der opplæringen er organisert i mindre enheter med korte, vekselvise perioder i skole og bedrift. Vekslingsmodellen integrerer opplæringen i skole og bedrift bedre enn det 2+2-modellen gjør, og det gjør det lettere for elevene å se læringen på skolen og læringen i bedriften i sammenheng. Dette støtter opp om elevenes motivasjon og kan inspirere flere til å fullføre. Men la meg legge til avslutningsvis at det er ikke bærekraftig hvis kjønnsfordelingen på helse- og velferdsfagene på videregående skole fortsetter sånn som den er i dag, med en overveiende overvekt av jenter. Kvinneandelen er på nesten 90 pst., med noe variasjon mellom de ulike programområdene. Jenter og kvinner kan ikke bære velferdssamfunnet på sine skuldre alene, derfor er det et viktig signal fra Kunnskapsdepartementets side at man ønsker flere tiltak som kan bidra til å rekruttere flere gutter og flere menn.