Espen Granberg Johnsen (Arbeiderpartiet), 2006-12-13:
Det er mange som har god grunn til å føle seg som vinnarar etter årets budsjettbehandling. Nokre av dei som verkeleg er det, er barn og småbarnsforeldre. For første gong er vi no i posisjon til å greie å innfri målet om at alle som ønskjer det, skal få plass i barnehage. Vi satsar 3,2 milliardar kr ekstra neste år, over 18 milliardar kr totalt over budsjettet. Det er ei historisk satsing på barn, småbarnsforeldre og på likestilling i dette landet. Gode barnehageplassar til alle, med låg pris, men med høg kvalitet, er nettopp alt dette. Barnehagane er eit fantastisk verkemiddel for å gi alle barn like moglegheiter. For barn med minoritetsspråkleg bakgrunn er det ein ypparleg plass å lære seg det norske språket, det er ein viktig plass for å hjelpe dei som av ulike grunnar treng hjelp, og dei familiane som kanskje treng hjelp frå barnevernet, kan bli sett og få hjelp tidleg. Barnehagen er ein lærings- og opplevingsarena for barn. Det må vi sørgje for at den skal vere for alle – uavhengig av foreldra sin økonomi, uavhengig av sosial eller kulturell bakgrunn. Dette budsjettet er eit godt og langt steg på vegen for at dei barna som i dag står i kø, no skal få begynne i barnehagen. Andre frå Arbeidarpartiet vil ta likestillingsspørsmåla og andre tema grundigare for seg. Lat meg difor her berre få kome inn på det fokuset som Regjeringa og statsråden har i forhold til menn og likestilling. Budsjettet viser ein ny giv for likestillingsarbeidet, og det viser at statsråden er veldig klar over og bevisst på at arbeidet for eit meir likestilt samfunn er avhengig av at menn både bidreg meir og får lov til å bidra meir. Difor er det veldig bra at Regjeringa vil gje dette temaet ekstra merksemd, og det er bra at budsjettet legg til rette for det. 20 mill. kr meir til likestillingsarbeid neste år er ein kraftig vekst samanlikna med det vi har sett mange tidlegare år. Utfordringane i barnevernet er store og mange. Det er stadig fleire barn som treng og får hjelp frå barnevernet. Det kan vere både positivt og negativt. Dersom det er slik at det er stadig fleire barn som lid, er det sjølvsagt negativt og yttarst alvorleg, men om det er slik at det no er fleire av dei barna som tidlegare ikkje vart oppdaga og sett, som no får hjelp, er det viktig og bra. 100 mill. kr ekstra til det statlege barnevernet er ei viktig og riktig satsing, og i tillegg kjem altså kompetansehevingstiltak i det kommunale barnevernet med 12 mill. kr meir for neste år. Vi er opptekne av meir kunnskap, meir forsking. Det gir betre innsikt og moglegheit for å treffe det rette valet. Over fleire år har vi sett at barnevernet har hatt ein vanskeleg økonomi. Det er trygt å vite at Regjeringa tek grep og styring. Ein skikkeleg gjennomgang av alle sider ved barnevernet er viktig, slik at vi heile tida veit at vi brukar pengane på ein best mogleg måte, for å hjelpe dei barna som har behov for hjelp. Arbeidarpartiet er oppteke av at det statlege barnevernet skal utnytte kapasiteten i eigne institusjonar så godt som mogleg, samtidig som vi veit at stiftingar og ideelle organisasjonar også gjer ein viktig jobb i barnevernet. Men vi vil til livs dei store kommersielle aktørane, dei som hentar ut store utbytte av å drive barnevernsinstitusjonar. Det er Regjeringa og regjeringspartia si haldning at barnevernet ikkje er noko vi skal drive business med. Det er ikkje fordi det er eit glimrande forretningskonsept, at vi har eit barnevern. Difor er altså vårt svar på utfordringane i barnevernet ei økonomisk styrking på over 100 mill. kr og ein grundig gjennomgang, slik at vi får god kontroll og styring med både økonomien og med tilboda som blir gitt. Eg registrerer at Framstegspartiet sitt svar på desse utfordringane er dramatiske kutt. I forlenginga av dette gjer vi også eit anna viktig grep, nemleg at vi overfører omsorgsansvaret for dei einslege mindreårige asylsøkjarane til barnevernet. Vi startar neste år med dei som er under 15 år. Dette er også ei konkret oppfølging av Soria Moria-erklæringa og viktig for ei utsett gruppe, som einslege mindreårige asylsøkjarar ofte er. Det kostar oss 25 mill. kr. Men omsynet til desse barna tilseier at dei økonomiske bekymringane ikkje bør vere det som valdar oss størst hovudbry. Neste års budsjett gir større merksemd og tek i bruk fleire verkemiddel overfor dei barna som treng hjelp. Det gir ein ny giv i likestillingsarbeidet. Vi er i ferd med å nå eit over 30 år gammalt mål om at alle som ønskjer det, skal få ein plass i barnehagen. Alt saman er gode eksempel på at vi er på rett veg, og at løfta blir innfridde. Men aller viktigast er det at dette er viktige satsingar for dei barna, for dei vaksne, for alle dei i vårt land som dette angår. Dei får hjelp, støtte og moglegheit til å leve gode liv og til å utvikle seg, anten dei er unge eller gamle, gjennom den kraftige betringa og kraftige satsinga for barnehagane og på barne- og likestillingsområdet som dette budsjettet inneber.