Geir-Ketil Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-06-15:
Det er spesielt å debattere Norges nasjonalbudsjett i en situasjon der Europa opplever sin mest alvorlige krise siden siste verdenskrig. Mens store deler av Europa opplever rekordhøy arbeidsledighet, voldsomme kutt i velferdstilbud og utbredt pessimisme, går det veldig bra med norsk økonomi; lav ledighet, lav rente og vekst. Det gir grunnlag for noen refleksjoner. Situasjonen i Europa, og særlig i sør, er dramatisk. De gjennomgår flere kriser samtidig; økonomisk krise, eurokrise og ikke minst en sosial krise. Landene i Sør-Europa tvinges nå til omfattende velferdskutt, som blir brutale for folk flest. De som har minst fra før, er de som må bære den tyngste børen. Til tross for at Norge fra utsiden må fortone seg som en oase av velstand og stabilitet, er mye av den interne debatten preget av misnøye og sutring. Jeg tror vi alle ville blitt glad av å ha et litt videre fokus, der et lite sideblikk utover Europa vil lære oss å sette større pris på noe av det som går bra her i landet. Målet for norsk politikk er å forebygge arbeidsledighet. Det gamle slagordet «Hele folket i arbeid» er i høyeste grad fortsatt gyldig, men skal vi unngå økt arbeidsledighet, vil det kreve et fast grep om styringen av økonomien. Hovedutfordringen for oss nå er en betydelig todeling av økonomien. Her mener vi at investeringsnivået i oljesektoren er svært høyt og representerer en betydelig prisdriver i økonomien, fordi det utfordrer særlig den delen av industrien og næringslivet i Norge som ikke er tilknyttet oljesektoren, men som er avhengig av eksport. Denne todelingen av økonomien er det all grunn til å tro vil forsterke seg i årene som kommer. SV mener at det eneste forsvarlige vil være å sette bremsene på i oljesektoren. Dette kan gjøres ved å redusere utdeling av nye oljelisenser og ta nye grep i skattepolitikken. Det vil være bedre for norsk økonomi om vekstkurven her flatet ut og strakk seg ut i tid, enn at den nå går rett til værs, for deretter å falle som en stein. Vi har også store utfordringer når det gjelder boligsektoren. En boligboble er i ferd med å utvikle seg, prisene er svært høye, spesielt i de sentrale strøk av landet, og lånegjelden i privatøkonomien er svært høy. Får vi et krakk i boligmarkedet, er det veldig mange som får store økonomiske problemer. De unge som skal inn på boligmarkedet, blir taperne. Terskelen for nyetablerere og unge familier er blitt uoverkommelig høy. Her trengs en kombinasjon av tiltak for å stoppe denne prisveksten; det må bygges flere boliger og flere utleieboliger. Samtidig må tilbudet med startlån og etableringslån forbedres og utvides, og her trengs tiltak raskt. Unge førstegangsetablerere må kunne kjøpe eller leie seg bolig og samtidig ha en økonomi til å leve av. Høyres og Fremskrittspartiets alternativ med ensidig å overprøve Finanstilsynets faglige vurderinger for å redusere egenandelskravet vil bare skape flere gjeldsofre. Av forslagene i revidert nasjonalbudsjett vil jeg som SV-er si meg særlig fornøyd med noe, og her vil jeg framheve tre ting: For det første at vi klarer å opprette 1 000 nye studieplasser ved universiteter og offentlige og private høyskoler. Søkningen til høyere utdanning er veldig god, med en vekst på 6,5 pst. fra 2011–2012. Det er behov for større utdanningskapasitet i årene framover. Vi trenger flere ingeniører, flere lærere, og vi trenger å utdanne mer personell i helsesektoren. Derfor er denne økningen en viktig investering for framtiden. Vi er også fornøyd med at barnevernet styrkes med 432 mill. kr. Det er et betydelig behov for å styrke barnevernet, noe ikke minst gårsdagens rapport fra Riksrevisjonene bekrefter. Regjeringen prioriterer barnevernet høyt – høyere enn på 20 år – og vi får mer penger og flere stillinger til barnevernet nå og i årene som kommer. Det siste jeg vil nevne, er at det bevilges 50 mill. kr ekstra til styrking av tilbudet for pasienter som venter på brystrekonstruksjon. I vinter ble det med god grunn satt søkelyset på at mange brystkreftopererte kvinner må vente altfor lenge på nytt bryst etter operasjonen. Helseministeren har reagert raskt og stilt krav om at rekonstruksjon og nytt bryst skal være en del av den helhetlige behandlingen. Vi får med denne bevilgningen satt fart i å fjerne en altfor lang venteliste – 1 400 kvinner venter nå på brystrekonstruksjon.