Kari Lise Holmberg (Høyre), 2003-11-28:
I Dokument nr. 8:117 for 2002-2003 fremmer stortingsrepresentant Jan Simonsen forslag om at alle utlendinger som søker oppholdstillatelse i Norge, må underskrive en erklæring om troskap til Norges grunnlov og løfte om å følge norske lover. Forslagsstilleren viser til at en slik erklæring vil gjøre det mulig å vedta strengere og mer konsekvente utvisningsregler. Flertallet i komiteen, alle unntatt Fremskrittspartiet, mener forslaget om en troskapserklæring ikke vil ha noen reell funksjon. Den vil rett og slett ikke ha noen virkning, bare være et typisk papirvedtak som ikke har noen hensikt. Flertallet i komiteen bifaller derfor ikke forslaget. Alle land har sine egne lover og regler. En person som befinner seg i Norge, er uansett forpliktet av norske lover og norske regler. Det er en selvfølge. En person som bryter norske lover og regler må ta konsekvensene og straffen. Det er like selvfølgelig. Dersom dette Dokument nr. 8-forslaget er ment å skulle redusere kriminalitet, tror jeg forslagsstilleren har feilet. Det er ingen grunn til å anta at dette forslaget bekjemper internasjonal organisert kriminalitet. Hardbarkede kriminelle lar seg ikke stoppe av at de setter signaturen sin på et stykke papir. For å bekjempe kriminalitet må andre virkemidler tas i bruk, og her har både storting og regjering iverksatt flere tiltak i denne perioden. Jeg skal kort nevne noen aktuelle tiltak: Asylinstituttet deles i to, og ubegrunnede asylsøkere skal få sin sak behandlet innen 48 timer. Deretter skal det iverksettes rask uttransportering. Regjeringen har innskjerpet opplysningsplikten som politiet har overfor UDI, og saker fra politiet skal prioriteres i saksbehandlingen. Vi har vedtatt at politiet nå får tillatelse til å bruke UDIs fingeravtrykksregister ved kriminalitet. Regjeringen har på høring forslag om å gi lettere adgang til utvisning. Den nedre strafferammen foreslås senket. Det framgår av Dokument nr. 8-forslaget at en troskapserklæring også skal undertegnes i forbindelse med søknad om asyl. Til det er å si at Norge er forpliktet av både internasjonale konvensjoner og norsk lov til å motta og behandle de asylsøknader som fremmes her i landet. Det er ikke slik at vi kan avvise å behandle en asylsøknad kun fordi søkeren ikke ønsker å undertegne en troskapserklæring. Det viktigste for Høyre er at de som kommer til Norge og får oppholdstillatelse, raskest mulig får lære seg norsk og får kunnskap om samfunnsliv, lover og regler. Det er gjennom denne opplæringen man også blir gjort kjent med konsekvensene av å bryte norsk lov. Her ønsker jeg å nevne spesielt tre tiltak. Det første er at beboere i asylmottak skal gjennomgå et 60 timers informasjonsprogram i løpet av de fire første månedene. Det andre er at lov om introduksjonsordning fra 1. september 2004 vil gjelde alle kommuner. Det er et omfattende program som inneholder både norskopplæring, samfunnskunnskap og kulturforståelse, som gir kompetanse, og som skal lede til arbeid. Det tredje er at Regjeringen utreder en ordning med obligatorisk opplæring i norsk og samfunnskunnskap for innvandrere, altså for de gruppene som ikke omfattes av introduksjonsordningen. Dette er tre viktige tiltak som vil legge et godt grunnlag for en god integrering. Fremskrittspartiet har også denne gangen valgt sin egen vei. Partiet støtter forslaget, et forslag som ikke har noen hensikt, og som øker byråkratiet og det administrative apparatet. Det er ikke alltid lett å forstå seg på et parti som i det ene øyeblikket raser mot økt byråkrati og papirvelde, men som i det andre øyeblikket vil være med på forslag som nettopp øker det samme byråkratiet. Forstå det den som kan!