Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-10-11:
Denne stortingsmeldingen gir gode mål for norsk skolepolitikk. En fornyelse og videreutvikling av skolen og Kunnskapsløftet er avgjørende for at Norge skal kunne gjennomføre det grønne skiftet alle synes å være enige om at vi trenger. Men et grønt skifte er ikke bare marginale justeringer av noe som ellers er likt det samfunnet vi har i dag. Et grønt skifte er et skifte til et samfunn der velferd, økonomi, produksjon og utvikling skjer innenfor de rammene jordas miljø setter, og ikke lenger er basert på stadig økt konsum av jordas ressurser. Et skifte til et slikt bærekraftig samfunn vil være sterkt kunnskapsavhengig. Det vil kreve mer kunnskap, mer evne til å utvikle kunnskap og mer respekt for kunnskap enn det vi opererer med i dag. I dette bildet er selvfølgelig skolen et helt avgjørende redskap for å sikre en slik utvikling. Derfor hilser Miljøpartiet De Grønne velkommen en bred enighet om at skolen skal være en læringsarena der elevene får solid kunnskap om samfunn og historie og hvordan verden er skrudd sammen. Dessuten må skolen utstyre elevene med forståelse av andre faktorer som er forutsetninger for at folk kan leve gode liv i et demokratisk samfunn. Å forstå bærekraftig utvikling og demokratisk medborgerskap, livsmestring og folkehelse er også viktig for at Norge skal forbli et land det er godt å leve i. Lærerne er skoleverkets stamme, og lærerne må ha et klart mandat og et stort ansvar for å utforme undervisningen. Miljøpartiet De Grønne er derfor enig med regjeringen i at innholdet i fagene må utformes av fagfolk, mens politikerne, sammen med de som jobber i skolen, og de som er elever der, må ta ansvar for å utforme rammene for at temaene og ambisjonene i den generelle delen av læreplanen blir godt integrert i opplæringen til alle elever og lærlinger. Jeg vil trekke fram tre saker der De grønne mener at midlene og målene i meldingen ikke henger helt sammen. Det er eksamen, pedagogisk frihet og gjennomføringen av verdisynet i den generelle delen av læreplanen. Å kunne sette seg inn i nye ting og løse uforutsette problemer er avgjørende kompetanser. Derfor må dybdelæring og evne til å lære prioriteres enda høyere enn i dag. Men det finnes lite faglig grunnlag for å hevde at flere eksamener fremmer dybdelæring og variasjon i læringsstrategier, og at det vil bidra til å nå de gode målene stortingsmeldingen for øvrig legger for norsk skolepolitikk. Tvert imot mener vi, i likhet med mange andre, at tiden er moden for å se kritisk på hvordan vurderingssystemet kan utvikles i takt med nye behov for kompetanse i samfunnet. Miljøpartiet De Grønne støtter derfor komitéinnstillingen når det gjelder eksamen og sluttvurdering. Det er ikke eksamenskarakterene som skaper ny og framtidsrettet læring i norsk skole, det er vurdering og læring som skjer i godt faglig samspill mellom lærer og elev gjennom hele skoleløpet. Dybdelæring og evne til å lære, bærekraftig utvikling og demokratisk deltakelse, folkehelse og livsmestring læres ikke av å måles, det læres av å gjøres. Men det forutsetter at lærerne, altså de som kan dette, og elevene, som skal lære det og gjøre det, har tid og ressurser til det i praksis. Det betyr at vi må gi tid til planlegging og gjennomføring av aktiviteter med varierte læringsmetoder, og ikke dynge på med eksamener, målinger og byråkrati. Etter De grønnes syn er innholdet i den generelle delen av læreplanen godt, men det er en utfordring at verdiene i den ikke kan konkurrere i et test- og papirregime der enkle, målbare kunnskaper alene passer inn. Vi støtter derfor en gjennomgang av den generelle delen av læreplanen, men vi ønsker at dagens verdisyn og temaer videreføres og styrkes i det praktiske læringsarbeidet. Det er i den generelle læreplanen det helhetlige og viktige verdisynet ligger, og som alle fag skal støtte opp under – ikke bare i formålsparagrafen, men i skolehverdagen.