Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2018-06-14:
Stortinget vedtok 20. juni i fjor å be presidentskapet utarbeide forslag til mandat, navn og sammensetning på en kommisjon som skal granske fornorskingspolitikk og urett begått mot samer og kvener i Norge. Bakgrunnen var et representantforslag fra stortingsrepresentantene Kirsti Bergstø og Torgeir Knag Fylkesnes, som ble behandlet i kontroll- og konstitusjonskomiteen, som avga innstilling i saken. Denne saken er viktig for mange. Den er viktig for kvener, norskfinner og samer. Mange av dem har lenge ønsket seg en gransking av den typen vi nå setter i gang. Den er også viktig for det norske samfunnet som helhet, fordi vi nå skal få en grundig gjennomgang av en problematisk fortid og få forslag til hvordan vi kan gå videre sammen i bedre forståelse av denne fortiden. Kommisjonens mandat, navn og sammensetning som foreslås i presidentskapets innstilling, er et resultat av en grundig prosess. Under arbeidet har det vært tett dialog med kvenske og norskfinske organisasjoner og med Sametinget. Presidentskapet har hatt flere møter med disse og har mottatt innspill og uttalelser både før mandatteksten ble skrevet, og fått kommentarer til mandatutkast underveis i prosessen. Kommisjonens oppgave er tredelt. For det første skal den gjennomføre en historisk kartlegging for å beskrive norske myndigheters politikk og virksomhet overfor samer, kvener og norskfinner. For det andre skal kommisjonen undersøke ettervirkningene av fornorskingspolitikken i dag. For det tredje skal kommisjonen legge fram forslag til tiltak som kan skape større likeverd mellom majoritets- og minoritetsbefolkningen. Det vil inkludere å vurdere allerede pågående tiltak for forsoning. Dette er en omfattende oppgave som vil kreve mye av kommisjonen. Det styrende prinsippet for sammensetningen av kommisjonen har vært at den skal bestå av kvalifiserte fagfolk fra relevante fagområder, som jus, historie, språk og kulturkunnskap. Sametinget og de kvenske og norskfinske organisasjonene ble bedt om å foreslå medlemmer til kommisjonen, og ni av kommisjonens tolv medlemmer er valgt blant disse forslagene. Kommisjonsmedlemmene representerer likevel bare seg selv og sin kompetanse og er ikke representanter for noen av de berørte partene. Presidentskapet mener at den kommisjonen som nå foreligger, er veldig sterk. Det har vært viktig for presidentskapet å få en kommisjonsleder som både nyter bred tillit og har den erfaring og tyngde som kreves for å sikre god framdrift i arbeidet. Presidentskapet er derfor glad for at Dagfinn Høybråten har sagt seg villig til å tre inn i kommisjonen som leder. Presidentskapet foreslår at kommisjonens navn blir «kommisjonen for å granske fornorskingspolitikk og urett overfor samer, kvener og norskfinner», og at den gis kortnavnet «sannhets- og forsoningskommisjonen». Presidentskapet er klar over det kan reises innvendinger mot begrepet «sannhet» som betegnelse på en offentlig kommisjon. Likevel mener presidentskapet det bør veie tungt at det er sterk støtte til en sånn betegnelse blant flertallet i de berørte miljøene, og at sannhets- og forsoningskommisjonen allerede har festet seg som et uoffisielt navn mange steder. Når det gjelder tidsplanen for arbeidet, har presidentskapet lagt vekt på at det er avgjørende at kommisjonen får tid til å bygge tillit og utføre oppgaven på en grundig og kvalitativt god måte. Presidentskapet foreslår derfor at kommisjonen får frist til 1. september 2022 med å ferdigstille sitt arbeid og overlevere sin rapport. Det innebærer at kommisjonen ikke får avsluttet sitt arbeid i inneværende stortingsperiode. Selv om det kanskje ville vært ønskelig, er det presidentskapets vurdering at hensynet til kvaliteten på arbeidet må veie tyngst. Det knytter seg store forventninger til resultatet av kommisjonens arbeid. Presidentskapet mener at det foreslåtte mandatet og kommisjonens sammensetning gir et godt utgangspunkt for den viktige oppgaven som venter.