Ulf Erik Knudsen (Fremskrittspartiet), 1999-05-04:
Y2K er datafolkets betegnelse på problemet vi i dag skal diskutere. Vi i Stortinget er ikke alene om å være opptatt av år 2000-problemet. Jeg foretok et Internett-søk på Y2K i Norge og fikk 3 733 treff. Jeg foretok et par tilsvarende søk på verdensbasis og fikk mellom fire og seks millioner treff. Nå leste jeg ikke alle dokumentene, men bladde litt i noen av dem. Jeg må konkludere med at oppmerksomheten rundt år 2000-problemet er betydelig. Både enkeltpersoner, bedrifter, organisasjoner og offentlige myndigheter er engasjert. På Internett fant jeg offentlige myndigheters slagplaner for å løse år 2000-problemet på New Zealand, i Malaysia og i USA, for å nevne noen. Jeg fant også den norske Aksjon 2000. Jeg er ingen dataekspert, men jeg synes det som ble presentert, virket veldig bra. Det var gode sjekklister, utkast til prospekter og planer, og gode lenker, som forhåpentligvis kan bidra til – og er et meget positivt bidrag til – å løse de problemene man står overfor, i alle fall for dem som har forstått at det er et problem. I statsråd Sponheims redegjørelse er det mange positive og oppløftende tall og opplysninger, men det er også en betydelig skyggeside. La meg nevne noen punkter: Ekspertene mener at statsetatene nå burde være i en test- og idriftsettingsfase. Under 25 pst. er kommet dit. Selv om mange har planer og er godt i gang, har man ikke definert milepæler i arbeidet, og kan således ikke kvalitetssikre at fremdriften er riktig. Det mangler i stor utstrekning beredskapsplaner for hva man gjør om dataen svikter. Kun 6-8 pst. hadde dette i offentlig sektor.5 pst. av kommunene har ikke engang begynt arbeidet, dvs. ca. 20 kommuner, hvilket er svært bekymringsfullt for innbyggerne i disse kommunene.I kommuner og næringsliv har det vist seg at 25-33 pst. av driftskritiske systemer klapper sammen ved testing. Disse opplysningene bør vekke oppmerksomhet. Man er sent ute, men man er i de fleste tilfeller godt i gang. Dette gjør meg til forsiktig optimist når det gjelder offentlig sektor. Jeg er imidlertid mer bekymret for næringslivet, og spesielt for de små og mellomstore bedriftene. At 50 pst. av lederne for slike bedrifter ikke anser problemet som relevant, er skremmende. Det er nok noen bedrifter som ikke blir berørt av Y2K, men 50 pst. – svært tvilsomt. Jeg er bare redd for at det kanskje er for sent å komme i gang for disse. Fremskrittspartiet har for øvrig merket seg at Regjeringen på dette tidspunkt ikke finner at det er behov for ytterligere lov- og regelverk i forhold til saken, men at man fortløpende vil vurdere dette. Vi signaliserer at vi er rede til å vurdere de tiltak det måtte være behov for, enten det er snakk om økonomi eller regelverk. Fremskrittspartiet fremmer ingen konkrete forslag i denne saken i dag. Jeg vil likevel komme med et lite innspill i debatten. Selv om vi skulle få gjort en god jobb i offentlig sektor og i tillegg motivert og hjulpet næringslivet til å få på plass det meste der, vil noe gå galt. Jeg tror ikke at vi vil oppleve mørklagte sykehus og at passasjerfly går i bakken, osv., men vi vil oppleve store problemer i deler av næringslivet. Om det bare skulle ramme 2-3 pst. , vil det bli en merkbar effekt på BNP, valuta, rente og sysselsetting osv. Har vi godt nok kartlagt disse forhold? Er dette en oppgave for Regjeringen, for departementene eller Statistisk sentralbyrå? Jeg har forstått det slik at OECD har gjort en del generelle vurderinger rundt problematikken. Hva kan vi lære av disse vurderingene? Dette er noen spørsmål som bør være stilt – og helst besvart – før høstens budsjettbehandling.