Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2011-02-22:
Det er en viktig melding vi har til behandling i dag, og det er bra at det er bred politisk enighet om den. Det er store forventninger knyttet til skolen – forventninger fra elever, foreldre, lærere og myndigheter. Det er riktig å ha forventninger til hva vi sitter igjen med etter å ha fullført grunnskolen, men det er også bra å ha bevissthet i forhold til hva vi ønsker, og hva vi har mulighet til å oppnå med den tida vi har til rådighet. Norske elever går i dag 13–14 år i grunnskolen. Ikke bare har skoletida blitt utvidet i antall år, men også timetallet er utvidet i flere omganger. I tillegg har vi hatt en rekke reformer, strategiplaner og tester. Det vi derimot ikke har brukt så mye krefter på, er å finne ut av hva vi faktisk bruker tida på, og hva som fremmer læring. Jeg er glad for at regjeringa nedsatte Tidsbrukutvalget. Utvalgets gjennomgang har vært svært nyttig og gitt god og konkret oversikt over den samlede tidsbruken, og et godt grunnlag for kritisk vurdering. Det gjelder for oss både som politikere og som nasjonale skolemyndigheter, som må vurdere hvordan nye pålegg og krav slår ut i hverdagen til lærere og skoleledere. Svarer hensikten til tidskostnaden? Også for dem som praktiserer ute i Skole-Norge, er det nyttig med bevissthet i forhold til tidsbruken. Det hersker i dag fortsatt ulike oppfatninger om hva som faktisk stjeler tida. De fleste områdene Tidsbrukutvalget har pekt på, er allerede nevnt, så jeg vil konsentrere meg om et par av de Senterpartiet anser som viktigst. Det er ledelse og dokumentasjon. Senterpartiet mener vi må holde et sterkt fokus på ledelse. Her må vi jobbe på alle nivå. Som jeg alt har nevnt, er det viktig at vi fra statlig nivå legger til rette for at de på ledernivå i kommunene og ved den enkelte skole får tilstrekkelig tid til å gjøre en god jobb. Bevissthet rundt strategier, veiledninger og nasjonale pålegg er et stikkord. Regjeringa har etter min mening på en god måte så langt svart på hvordan de vil følge opp dette. Kommunene som skoleeier må også ta sitt ansvar. Organisering i mange kommuner de seinere åra har ført til at det skolefaglige leddet mellom rådmannen og rektor er falt bort. For mye av rektorenes tid går derfor med til administrativt arbeid inn mot kommuneledelsen. Senterpartiet mener derfor at alle kommuner må ha en egen skolefaglig ansvarlig for å ta det overordnede ansvaret. Dette vil kunne avlaste rektorene for mye administrativt arbeid og gi mer tid til å lede utviklingsarbeidet internt ved skolen. Rektor er nøkkelperson i arbeidet med å realisere Kunnskapsløftets mål om høyere kvalitet og bedre resultater i norsk skole. Rektor skal være pedagogisk ansvarlig i sin skole, samtidig som hun skal være bindeleddet mot kommunalt nivå. Så til lærerne. De er den aller viktigste ressursen i skolen. Det hjelper ikke hvor mange pc-er du har, dersom læreren er dårlig. Derfor må lærerinstitusjonene og skoleeierne sørge for at vi har lærere som gjennomfører undervisningen med «struktur, kunnskap og engasjement», som meldingen slår fast. Da er det viktig at en har de redskapene en trenger for å komme raskt i gang med undervisningen, at en er godt forberedt, har faglig kunnskap og er klar for det uforutsette. I Tidsbrukutvalgets rapport vises det til at lærerne synes de bruker for mye tid på fellesmøter på skolen, på dokumentasjon rundt enkeltelever, på lokalt læreplanarbeid og rapportering til skoleeier og skoleledelse. Skal lærerne gis mulighet for å undervise, planlegge og vurdere, er det viktig at rektorer, kommende rektorer og lærere deltar i etter- og videreutdanning i ledelse. Det andre punktet jeg ønsker å dvele litt ved, er dokumentasjon. Dokumentasjon er nødvendig for å øke læringseffekten, og for å være rettledning både for skoleeier og lærer. Likevel er det nødvendig med en kritisk gjennomgang av hva som er tilstrekkelig for at skolen og elevene skal få den hjelpen de trenger. På samme måte må også kommunene nøye vurdere hva som er nødvendig av tester og rapporter utover det som gis fra nasjonalt nivå. Vi hører også om skoler som i tillegg bruker mye tid på å trene for testene for å komme godt ut i sammenligningene. Det siste er åpenbart misforstått konkurranse og en unødvendig tidstyv. Vi vil ha tester som kan hjelpe kommunene, skolen og den enkelte lærer til å øke læringseffekten for elevene ut fra ordinær undervisning, ikke for å se hvordan du gjør det om du øver lenge nok på en spesifikk prøve. Vi skal frita lærerne fra unødvendig rapportering, men ikke fra nye metoder og god klasseledelse. Evaluering for å bidra til bedre undervisning og læring er nødvendig, og der har vi vært for dårlige i norsk skole så langt.