Bent Høie (Høyre), 2008-10-24:
Jeg lyttet med spenning da representanten Morten Høglund etterlyste hva som ville være Regjeringens svar hvis Island meldte seg inn i EU. Vel, det svaret vil en i hvert fall ikke få hvis en leser Fremskrittspartiets partiprogram, der en har et ikke-standpunkt til EU-medlemskap. På mange måter minner det meg litt om «Yes Minister»-serien, der hovedpersonen uttaler: Min oppgave er å lede det britiske folk, derfor er det min plikt å følge etter dem. Det oppsummerer vel kanskje Fremskrittspartiets EU-standpunkt. Utenriksministeren tok i sin redegjørelse bl.a. opp forslaget til en ny asyl- og migrasjonspakt som favner alle de viktigste utfordringene innenfor dette området. Det er ikke tvil om at det er en veldig viktig sak for Norge. Høyre har vært opptatt av dette lenge, og fremmet for et år siden et forslag om at Regjeringen skulle legge fram en egen stortingsmelding om norsk flyktning- og migrasjonspolitikk i et europeisk perspektiv. Vi er veldig glade for at vi også fikk Regjeringens støtte til dette forslaget, og at denne meldingen vil bli lagt fram i løpet av 2009. Høyre har vært opptatt av dette fordi vi ser betydningen av en omforent europeisk politikk på dette området. Norge er ikke med i EU, dessverre, men er direkte berørt av EUs innvandringspolitikk. Norge er, som utenriksministeren påpekte, en del av det åpne reisefrihetsområdet i Europa gjennom Schengensamarbeidet. Vedtak fattet i EU på dette området vil derfor påvirke oss sterkt. Det er fornuftig om vi klarer å komme fram til et felles rammeverk. EU har på sin side som mål at det innen 2010 skal være på plass et felles europeisk asylsystem. Dette rammeverket er det viktig at Norge er med på å utforme. I dag bor det omtrent 200 millioner mennesker utenfor eget land. I praksis er alle land berørt av migrasjon – enten som avsenderland, som transittland eller som mottakerland. Migrasjon angår oss alle, også som borgere i de ulike landene. Den har både sosiale og økonomiske konsekvenser, og vi ser tydelig konsekvensen på viktige områder som menneskerettigheter, fred og stabilitet i verden, handel og offentlig helse. Nasjonalt og regionalt lovverk berøres og er også helt nødvendig. Asyl- og migrasjonspakten, som nylig er vedtatt i EU, handler nettopp om det som oppfattes som den største utfordringen som Europa står overfor, og som de fleste europeiske borgere nå er opptatt av. EU har gjennom denne pakten erkjent at et europeisk problem bare kan håndteres på et europeisk nivå og i fellesskap. I korte trekk skisserer pakten prinsipper for hvordan migrasjon skal håndteres, og i pakten bes samtidig kommisjonen om å utarbeide forslag på flere områder, både i forbindelse med legal og illegal migrasjon, grensekontroll, asyl og samarbeid med tredjeland. Utenriksministeren var i sin redegjørelse spesielt inne på spørsmål knyttet til grensekontroll. Av dem som er skeptiske til EU, kan dette veldig lett framstilles som at EU lukker sine grenser. Tvert imot tror jeg det å ha felles grensekontroll vil gjøre det mye lettere å ha en åpen politikk overfor mennesker som har legal grunn til å komme til Schengen-området og til Norge. Ikke minst vil det være svært viktig å føre en integrerende politikk overfor nordmenn som har innvandrerbakgrunn, og som gjennom året i forbindelse med høytider har behov for besøk av venner og familie, for den visumpolitikken som vi er nødt til å føre i dag fordi vi ikke har dette systemet, virker diskriminerende overfor nordmenn som har familie og venner i utlandet. Et felles system for dette vil gjøre at vi kan føre en mye mer liberal politikk, og vil virke integrerende for mennesker med en annen bakgrunn som bor i Norge. I 2008 har økningen i antall asylsøkere vært stor, og vi ser at det har ulike årsaker. Ikke minst blir vi påvirket av den politikken som Regjeringen selv fører. Høyre vil at Norge skal delta i internasjonale diskusjoner og prosesser som angår forholdet mellom utenriks- og utviklingspolitikk og migrasjons-, integrerings- og inkluderingspolitikk. Det er ingen hemmelighet at Høyre mener det er en ulempe at Norge ikke kan delta som et fullverdig medlem i disse prosessene gjennom et medlemskap i EU. En observatørstatus i ulike nettverk, som utenriksministeren har vært inne på, er selvsagt bra, men på ingen måte tilstrekkelig.