Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2009-12-10:
Kristelig Folkeparti støtter på generelt grunnlag den lovendringen vi behandler i dag. Vi mener det er gode grunner for å ta vederlag også ved økt produksjonskapasitet for gjeldende tillatelser. Når oppdretteren blir tildelt en tillatelse som kan selges, og som har en verdi i andrehåndsmarkedet, er det etter vårt syn rimelig at samfunnet får noe tilbake i form av vederlag. Inntektene fra vederlaget knyttet til de nye tillatelsene som ble gitt til produksjon av laks, ørret og regnbueørret i 2009, tilfalt berørte fylkeskommuner. Kristelig Folkeparti mener i utgangspunktet at det er naturlig at kystfylker og -kommuner som får vesentlige oppgaver med forvaltningsreformen i marin sektor, får deler av inntektene fra vederlaget også ved framtidige økninger i produksjonskapasiteten for gjeldende tillatelser, og har derfor fremmet forslag om dette. Selv om Kristelig Folkeparti støtter den generelle lovendringen, har vi hele tiden vært imot Regjeringens lenge varslede økning i produksjonskapasiteten i næringen for neste år. Årsaken er at oppdrettsnæringen og villaksen er truet av lakselus, og at økt mengde oppdrettsfisk innebærer fare for økt mengde lakselus. Det er også store utfordringer fortsatt knyttet til rømning fra oppdrettsanlegg. Havforskningsinstituttet har uttalt at vi kan «stå overfor en katastrofe for både oppdrettsnæringen og våre ville stammer av laks og sjøørret», dersom vi ikke får kontroll med lakselusen. Den store oppdrettsnæringen i Chile er nå sterkt svekket nettopp på grunn av sykdommer og lus. Samtlige statlige fagetater, samt Norges Jeger- og Fiskerforbund, Bellona, WWF og andre, mener at det må innføres en pause i økningen av produksjonskapasiteten i næringen inntil situasjonen knyttet til lakselus, villaks og sjøørret er kommet under kontroll. Også Kristelig Folkeparti har bedt Regjeringen om å snu, fordi økt mengde oppdrettsfisk innebærer fare for økt mengde lakselus. Det er positivt at fiskeriministeren i går endelig ga signaler om at hun vil følge rådene fra Kristelig Folkeparti og faglig hold om å fryse tillatt mengde oppdrettsfisk på dagens nivå for neste år. Det er imidlertid påfallende at regjeringspartienes stortingsrepresentanter i innstillingen til akvakulturloven, som ble avgitt så sent som torsdag i forrige uke, ikke er det spor kritiske til Regjeringens daværende planlagte økning i antall oppdrettsfisk for neste år. Tvert imot skriver bl.a. de rød-grønne representantene at «det er positivt at Regjeringen legger opp til en kontrollert vekst i havbruksnæringen, og at det legges opp til at veksten skal tas ut i form av økt produksjonskapasitet for eksisterende tillatelser». Dette er nok en bekreftelse på at de rød-grønne stortingsrepresentantene bare slavisk følger det Regjeringen til enhver tid mener. Fiskeriministeren har heller ikke gitt signaler om ytterligere tiltak. Hun sier i Dagens Næringsliv i går at hun føler seg «helt sikker på at næringen vil klare å få bukt med situasjonen». Det virker passivt i en situasjon hvor oppdrettsgiganten Marine Harvest i Dagens Næringsliv tirsdag selv ber om grunnleggende strukturelle tiltak fra myndighetenes side, som går langt utover det å fryse mengden oppdrettsfisk for neste år. Dette framstår som nok et eksempel på en regjering som er bakpå i ulike deler av miljøpolitikken. Da vi også hørte debatten i foregående sak, kan vi ane noe av grunnen til den manglende handlekraften. Kristelig Folkeparti mener at det er avgjørende at Regjeringen ikke nøler med å ta initiativ til slakting av luseinfisert fisk for å stanse lusespredningen når det er faglig grunnlag for det. Det handler om oppdrettsnæringens omdømme og muligheter for lønnsom og bærekraftig produksjon på sikt, og det handler om å unngå utryddelse av villaks og sjøørret i Norge. Jeg tar opp de forslag som Kristelig Folkeparti har fremmet i innstillingen.