Helge Orten (Høyre), 2016-11-29:
Først av alt vil jeg få lov til å takke saksordføreren og de øvrige partiene for en god og ryddig behandling av stortingsmeldinga. Mengden av brev som sendes med Posten, er mer enn halvert siden år 2000, og utviklingen skjer raskere enn først antatt. De siste årene er volumet redusert med 25 pst. Det er en konsekvens av en ønsket digitalisering, en utvikling som vi ser i mange deler av samfunnet, og som gir oss stadig bedre og mer oppdaterte tjenester. Der vi tidligere måtte vente til dagen etter med å få nyheter, kan vi nå få det umiddelbart. Vi behøver ikke å gå i butikken for å bestille varer, men kan bruke internett og få dem tilsendt – av Posten eller andre aktører. Vi sender nesten ikke brev i papirform lenger, men bruker e-post og digital postkasse. Dette er bare begynnelsen av en utvikling som vil gå stadig raskere. Det er i dette perspektivet vi må se utviklingen i postmarkedet og de foreslåtte endringer for å tilpasse postsektoren til en ny framtid. Ny postlov ble behandlet i Stortinget i 2015. Det innebar at hele postmarkedet, også brev under 50 gram, ble åpnet for konkurranse. Samtidig ble antall ombæringsdager redusert fra seks til fem, ved at lørdagsomdelingen av post er avviklet. I den forbindelse var Stortinget tydelig på at lørdagsomdeling av aviser måtte videreføres, og at det måtte etableres en ordning i de områdene der Posten var enedistributør. Det har departementet fulgt opp, og det er inngått avtale med selskapet Kvikkas for distribusjon av lørdagsaviser i disse områdene. Jeg registrerer at det har vært innkjøringsproblemer, noe som er beklagelig, men jeg registrerer også stor vilje til å løse problemer, og at leveringssikkerheten har bedret seg betydelig i løpet av de første lørdagene. I Meld. St. 31 for 2015–2016 Postsektoren i endring foreslår regjeringa flere tiltak for å møte utviklingen med økt digitalisering og fallende brevmengde, for det første en overgang fra A- og B-post til én poststrøm. Én felles brevstrøm vil ha krav til normal framsendingstid på to dager for 85 pst. av sendingene. Denne endringen vil føre til kostnadsbesparelser på i overkant av 200 mill. kr. Posten har så langt ikke blitt kompensert for å opprettholde to brevstrømmer, og det er ikke budsjettert med det i statsbudsjettet for 2017. I et marked der det er konkurranse, og der folk sender stadig færre brev, er det urimelig å pålegge Posten å opprettholde to poststrømmer. Det er heller ikke ønskelig å dekke merkostnadene ved å opprettholde en slik distribusjon. Det er penger som kan anvendes bedre på andre samfunnsområder. Omleggingen betyr også at kunder som sender biologisk materiale eller medisiner, må finne andre distribusjonsløsninger for sendinger som er tidskritiske. Det skjer allerede til en viss grad i dag og ble aktualisert ved avvikling av lørdagsposten. Vi støtter forslaget om at departementet må bidra til å finne alternative løsninger for både biologisk materiale, medisiner, forhåndsstemmer og aviser. Landposttjenesten er viktig for mange som bor og arbeider i distriktene, og den skal videreføres. Det legges opp til en harmonisering av praksis, slik at det er postmottakere som bor mer enn 4 km fra nærmeste ekspedisjonssted, som skal få tilbud om en landposttjeneste. Det kan bli aktuelt å unnta enkelte områder fra hovedregelen om fem dagers omdeling om fallet i brevmengden fortsetter i samme takt som nå eller forsterkes. Statsråden har bekreftet at det ikke foreligger slike planer nå, men om brevvolumet fortsetter å falle i samme tempo, kan dette bli aktuelt. Det vil ikke bli gjort endringer uten at Stortinget er involvert. En naturlig konsekvens av endringene i postmarkedet vil være å behandle Posten som andre aktører i markedet og at sektorpolitiske mål blir fulgt opp på en annen måte enn gjennom en eierskapsmelding. Det er mer naturlig at Stortinget vil bli orientert om utviklingen i postsektoren gjennom egne stortingsmeldinger. Med samme begrunnelse er det heller ikke naturlig å fortsette å ha en egen paragraf i vedtektene om målform. Posten vil fortsatt lage frimerker og andre symbolprodukter på begge målformer, og vi er tydelige på at Posten som et stort og ansvarlig selskap bør bruke den målformen som er naturlig i de områdene de opererer i. De endringene vi nå gjør ved å avvikle lørdagsposten og gå fra A- og B-post til én brevtype, gir innsparinger på nærmere en halv milliard kroner. Dette er sparte kostnader for samfunnet som vil komme til nytte på andre viktige områder. Posten har i mange år vist stor omstillingsevne. De siste 15 årene har selskapet tilpasset seg digitaliseringen i samfunnet og har måttet redusere bemanningen betydelig, rett og slett fordi folk sluttet å sende brev. Når vi i dag behandler denne stortingsmeldinga, vil jeg avslutte med å gi Posten og de ansatte honnør for å ha gjennomført en krevende og vanskelig omstilling på en ryddig måte. Dette er et selskap som er godt rustet til å møte en ny framtid.