Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2002-06-17:
Når man klarer å stille spørsmål om man har lov til å ta mindre enn makstakst, skjønner jeg at denne avtalen virker forholdsvis forvirrende. Da skjønner jeg at vi må bruke natten og morgenkvisten for å forklare de enkelte delene. Selvsagt kan man ta mindre enn en makstakst. Det er derfor det heter makstakst. Maksimaltakst betyr det. Det betyr at man ikke kan ta over makstakst, men selvsagt kan man gi en gratis barnehageplass hvis man mener at 80 pst. dekker det man trenger for å drive barnehagen. Jeg har vanskelig for å skjønne, bortsett fra at man er mot, at man skal sette et tak for hvor mye barnehagene skal koste foreldrene – hva uenigheten mellom regjeringspartiene og oss egentlig går på. Den går ikke på målet om full barnehagedekning, det står man fullt fast på. Alle ønsker full barnehagedekning. Den går ikke på at det skal være 80 pst. offentlig tilskudd, nei, det skal man ha. Det er man tilhenger av. Statssekretær Odd Anders With skrev en pressemelding den 27. juni 2001, hvor han til og med gikk inn for at alle tilskudd skulle samles i ett statlig tilskudd, dvs. at man skulle trekke 3 milliarder kr ut av kommunesektoren for å gi dette i et direkte tilskudd. Hvilke dramatiske konsekvenser det hadde fått – uten buffer verken i kommunen eller hos fylkesmannen – kan man bare forestille seg. Han sa at man skulle oppnå «en kinderegg-effekt». Nå viser det seg at dette var verdens største skuffelse når det gjelder Kinderegg. Det var rett og slett ingenting inni det. Ikke er man uenig i en likestilling mellom offentlige og private barnehager. Ikke er man uenig i målet om lavere foreldrebetaling. Og det er rett og slett ikke riktig det representanten Dagrun Eriksen sier, for det Bondevik lovet på hjemmesiden til Kristelig Folkeparti, var barnehageplass til alle som ønsker det for under 1 500 kr pr. måned. Vi var ærlige nok i valgkampen til å si at vi gikk inn for en gjennomsnittspris på 1 500 kr. Her stod det at alle som ønsket det, skulle få det for under 1 500 kr. Det er ikke mulig å gjøre det med en gjennomsnittspris på 1 500 kr, for med én gang noen får en plass for 1 450 kr, må noen få det for 1 550 kr hvis man skal få et gjennomsnitt på 1 500 kr. Så dette løftet var sannsynligvis aldri alvorlig ment. Ikke er man uenig om en gradering i forhold til søskenmoderasjon og inntektsmoderasjon. Den eneste forskjellen er at noen vil beholde det i kommunen eller ikke si noe om det. Vi ønsker et nasjonalt system. Vi får komme til kjernen. Kjernen er at vi har lagt inn 1,3 milliarder kr til neste år til barnehager – 5,5 milliarder kr fram til 2005. Vi har i løpet av hele denne debatten aldri fått svar fra regjeringspartiene på hvor mye de var villige til å legge inn i sitt budsjettopplegg for 2003. Det var der forhandlingene strandet, fordi man rett og slett ikke var villig til å betale regningen for de løftene man faktisk gikk til valg på, og til og med fikk noen stemmer på. Det var man altså ikke villig til å gjennomføre. Det er derfor man kanskje blir litt frustrert, fordi man rett og slett er avkledd i forhold til sine valgløfter. Når vi er kommet til 2005, og vi har fått full barnehagedekning, og vi har fått prisen ned i 1 500 kr, tror jeg at historiens dom over dem som var mot det, blir forholdsvis hard.