Siri A. Meling (Høyre), 2010-06-07:
Vår elektrisitetsforsyning er i all hovedsak basert på vannkraft. Det gjør oss sårbare, fordi vi innenfor dette energisystemet er avhengig av år med normal nedbør. Siste år har synliggjort denne sårbarheten. En kald og tørr vinter har gjort at fyllingsgraden i vannmagasinene er lave, og vi har importert elektrisitet fra våre naboland. Gasskraftverket på Kårstø har imidlertid også bidratt signifikant til kraftbalansen dette året. Norge er en stor eksportør av naturgass til bl.a. kontinentet. Faktisk er det slik at vi i et klimaperspektiv oppmuntrer våre naboland til i større grad å gjøre bruk av gass til erstatning for kullkraftverk, siden gass bare har halvparten så store klimautslipp som det kull har. I Europa blir også denne energiformen sett på som en miljømessig god energiproduksjon. I Norge derimot stiller regjeringen krav til CO2-rensing fra første dag for nye gasskraftverk. Dette anses å være kommersielt så krevende at vi i overskuelig fremtid sannsynligvis ikke kan regne med at det vil komme nye gasskraftverk. Høyre mener at dette er beklagelig. Som det er sagt i debatter tidligere i dag, blir det en motstrid mellom at en på den ene side utsetter Mongstad og rensing på Mongstad, mens en på den annen side setter krav til at renseteknologi skal være på plass fra dag én i nye gasskraftverk. Høyre er også opptatt av at vi skal satse på forskning og utvikling for å få frem kommersiell teknologi for rensing av gasskraftverk. Derfor har vi støttet bl.a. den satsingen som foregår på Mongstad. Forskjellen er at Høyre mener at vi må kunne stille krav til tilrettelegging for rensing, men at rensing i seg selv ikke skal være et krav fra oppstart. Høyre er en del av klimaforliket, og vi er oss bevisst at konsesjon uten rensing gjør at kutt i klimagassutslippene vil bli mer krevende totalt sett. Vi ønsker imidlertid å styrke vår egen kraftbalanse gjennom å få en større totalproduksjon, men minst like viktig er det at vi får en mer diversifisert produksjon, hvor vi gjør oss noe mer uavhengig av vannkraften alene. I denne vinteren har deler av Norge opplevd svært høye strømpriser. Bakgrunnen er en kombinasjon av flaskehalser i nettkapasiteten, at svensk kjernekraft var ute av produksjon på grunn av vedlikehold, og at vinteren var kald og nedbørsfattig. Det er uheldig at enkelte deler av landet, bl.a. Midt-Norge, skal betale en så høy pris for en feilslått energipolitikk. Både privatpersoner og næringsliv har måttet betale denne prisen. Det gjelder ikke bare eksisterende næringsliv, men det handler også om hvor attraktivt et område skal være for nye bedriftsetableringer. Da er tilgang på energi, forutsigbare priser og konkurransedyktige priser et viktig element. Derfor vil Høyre støtte forslaget fra Fremskrittspartiet om å endre krav om umiddelbar CO2-rensing ved nye gasskraftverk og ber regjeringen stille de samme krav i Norge som i EU. Spørsmålet er hva som er overordnet viktig. Klimautfordringen er overordnet viktig, men energibalansen og det å sørge for en tilstrekkelig høy grad av forsyningssikkerhet er også viktig for et samfunn. Jo mer gass vi bruker til energiproduksjon, jo mindre kullkraft trenger vi for å fyre. Det betyr at gass som erstatning for kull er en god miljøløsning i en overgang på vei til et samfunn hvor vi får mer fornybare og bærekraftige energikilder. Jeg håper at regjeringen vil finne gode, pragmatiske løsninger på bl.a. den kraftsituasjonen som er i Midt-Norge, at regjeringen kan holde et fokus på kortreist kraft og bl.a. se positivt på den prosessen som Industrikraft Møre nå jobber med. Når det gjelder innlegget til representanten Marthinsen, sier representanten at Høyre står sammen med Fremskrittspartiet om det krav at gasskraft ikke skal renses. Det representanten Marthinsen glemmer å si, er ganske viktig, nemlig at vårt ståsted er at vi ikke skal kreve rensing fra dag én. Vi ønsker også rensing, men vi ønsker ikke å stille krav om det fra dag én nettopp for å få opp en større og mer fleksibel energiproduksjon.