Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-12-13:
La meg starte med å gi ros til foregående taler Skei Grande, men også til de andre som har vært på talerstolen her. Jeg syns det har vært sagt mye klokt. Siden skolen er nevnt mye, har jeg lyst til å starte med å fortelle hva som skal skje fra Kunnskapsdepartementets side. Det er jo ikke det departementet jeg bestyrer, men sentralt i det arbeidet de nå gjør – bl.a. på bakgrunn av den kunnskapen vi har fått om hvordan situasjonen er i norsk skole – er de i ferd med å utvikle et helhetlig opplegg for skolens arbeid mot antisemittisme og rasisme. HL-senteret, Det europeiske Wergelandsenteret og Institutt for lærerutdanning og skoleforskning ved Universitetet i Oslo har på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet utviklet et treårig opplæringstilbud for lærere, skoleledere og elever på ungdomstrinnet, nettopp for å forebygge antisemittisme, rasisme og udemokratiske holdninger. Opplæringstilbudet heter Demokratisk beredskap mot rasisme, antisemittisme og udemokratiske holdninger i skolen – DEMBRA. Det skal starte opp i januar 2013, og det blir spennende å følge. Jeg er enig i det representanten Skei Grande sa om at en beredskap mot dette må bygges opp bl.a. gjennom kunnskap om individer. Dette handler ikke bare om religionsdialog, men det handler også om diskriminering og om holdninger til andre. Jeg ser med stor bekymring på de rapportene om antisemittisme eller jødehat jeg har fått, og kan forsikre om at vi tar det på største alvor. Vi må alle sammen ta ansvar ved å ta aktivt avstand fra disse holdningene, enten det nå er fordommer eller diskriminering eller reinspikka antisemittiske holdninger. Det er maktpåliggende for meg å si at ingen minoriteter skal leve i frykt i dette landet. I 2012 har det blitt lagt fram to ulike rapporter om norske jøder. Det er rapporten Antisemittisme i Norge, som er utarbeidet av Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter. Undersøkelsen viser at rundt 12 pst. av befolkninga i Norge har negative holdninger til jøder. Undersøkelsen viser også negative holdninger til andre minoritetsgrupper i Norge, bl.a. til muslimer og rom. Det Mosaiske Trossamfunds rapport, Fortsatt aktivt jødisk liv i Norge, er laget på bakgrunn av en spørreundersøkelse blant deres medlemmer og intervjuer med jødiske barn og unge. Rapporten viser at om lag halvparten av medlemmene har opplevd antisemittiske holdninger i skole- og undervisningssituasjoner, i jobbsammenheng og på andre arenaer. 20 av 21 barn og unge som ble intervjuet, oppga at de hadde vært utsatt for antijødisk trakassering – både enkelthendelser og trakassering over år. Dette er en forferdelig situasjon. Så har OSSE også, som det har vært sagt, nylig advart mot antijødiske holdninger i Norge, og bl.a. pekt på at anti-israelske holdninger kan utvikle seg til en form for antisemittisme. Jeg hadde selv et møte med denne delegasjonen, og det var et interessant møte. Vi går nå igjennom de anbefalingene de kommer med, og har dem til vurdering når vi nå skal vurdere hvordan det siste året av handlingsplanen for å fremme likestilling og hindre diskriminering skal følges opp. Jeg vil understreke at HL-studien viser at de som har sterkest antisemittiske holdninger, også er mest avvisende mot andre personer med ikke-norsk etnisitet eller kultur. 76 pst. av dem som viser såkalt sosial distanse til jøder, avviser også muslimer. Videre viser en kunnskapsstatus fra NOVA at barn og unge som lever og bor i Norge, opplever å bli utsatt for etnisk diskriminering. All denne kunnskapen tilsier at antisemittisme og andre former for diskriminering pga. etnisitet eller religion, ofte opptrer samtidig. Det er viktig å angripe diskriminering som helhet, slik at de tiltakene som iverksettes, treffer bredt. Jeg har tidligere sagt at spørsmålet om en egen handlingsplan mot jødehat må ses i sammenheng med den eksisterende handlingsplanen for å fremme likestilling og hindre etnisk diskriminering. Etnisk diskriminering brukes i den eksisterende handlingsplanen som et samlebegrep for den diskrimineringen som særlig innvandrere og deres barn, samer og nasjonale minoriteter opplever pga. etnisitet, nasjonal opprinnelse, avstamming, hudfarge, språk, religion og livssyn. Vi skal være klar over at jødenes situasjon er spesiell i lys av pogromene, med holocaust som det aller mest bestialske. Jødeforfølgelsene er et svart kapittel i norsk historie, og vi har et særskilt ansvar. Kunnskapen vi har innhentet, viser at det er behov for tiltak spesifikt mot jødehat. Jeg mener at antisemittisme bør være et sentralt tema i regjeringas videre arbeid mot diskriminering.