Trond Helleland (Høyre), 2007-12-06:
Etter halvgått løp i denne stortingsperioden er det kanskje tid for litt refleksjon. Er situasjonen på norske veier bedret? Har jernbanen kommet på sporet? Er det blitt fart på utbygging av kollektivtrafikken? Har alle fått bredbånd? Istedenfor å svare selv, vil jeg sitere noen sambygdinger av meg, nemlig Hellbillies fra Ål. De har kommet med ny plate med mange tankevekkende sanger for oss her i transport- og kommunikasjonskomiteen. Den første sangen, «Hallo Telenor», handler om at tekstforfatter Arne Moslåtten i mange år hadde slitt med å få bredbånd. Etter at han skrev sangen gikk det ikke mange dagene før Telenor hadde installert bredbånd. Aksjeselskapet Telenor snudde seg raskt rundt og sørget for en løsning. Den andre sangen som jeg vil sitere fra, har tittelen «Seks Tusen Hål». Her heter det: «Frå fjellbygd til flatland ligg sylvgråe vegband med telahiv, hjulspor og hål. Kort år bi dei verre, det er sanning desverre. Me samla kollekt i ein ring, men Stortinget dei gjera ingen ting. Pust inn hald deg fast for her går det kast i kast, frå Hol og ned te Ål, seks tusen hål. Detta her e riksveg 7, men det skulle no ingen tru.» At Moslåtten og Hellbillies får like ekspeditt service fra Vegvesenet som fra Telenor, er det ingen grunn til å tro. Ikke bare rv. 7, men mange norske veier er i en elendig forfatning, ja, selv på stamveiene våre står det svært dårlig til. Ifølge Vegvesenet selv har bare 5 pst. av stamveiene fullgod standard, og 56 pst. har ikke brukbar standard. Det er derfor riktig å satse på vedlikehold, men det går for sakte og blir stort sett klatting. Høyre har i sitt alternative budsjett foreslått å bevilge 475 000 000 kr mer enn det som følger av Regjeringens forslag. I tillegg har vi foreslått et veifond på 20 milliarder kr. Regjeringen lovet velgerne å holde det som står i Nasjonal transportplan, men halvveis i stortingsperioden ligger Regjeringen nesten 2 milliarder kr bak. Når en kombinerer dette med at det ikke kompenseres for den internasjonale prisutviklingen på stål og betong, og at Regjeringen sier nei til mer konkurranseutsetting og alternativ organisering og finansiering, frykter Høyre at utkastet til ny NTP, som nå er utsatt til over jul, ikke vil bli det nødvendige løftet som trengs. Vi vil understreke viktigheten av bedre veier. Store avstander og spredt bosetting gjør Norge som nasjon avhengig av gode transportløsninger. En effektiv infrastruktur er avgjørende for at bedrifter i Distrikts-Norge skal være konkurransedyktige. I dag er det en vel så stor utfordring å sikre gode mobilitetsløsninger for å tiltrekke seg arbeidskraft, som å korte avstanden til markedene. Veibygging er både god distriktspolitikk og god næringspolitikk. Bedre veier er også avgjørende for å komme videre mot visjonen om null drepte og varig skadde i trafikken. Dessverre må vi konstatere at den positive trenden med nedgang i antall trafikkdrepte har snudd. De to siste årene har antall drepte steget. Dette er svært alvorlig og må møtes med konkrete tiltak. I gode tider må vi investere i framtiden for å sikre morgendagens velferd. Høyre vil derfor øke bevilgningene til investeringer i infrastruktur, fordelt med 300 mill. kr til vei og 170 mill. kr til investeringer i jernbanen. Den statlige andelen av veiinvesteringene må økes. Vi har foreslått et veifond på 20 milliarder kr for å møte de utfordringene vi har med det store etterslepet på vedlikehold av riksveiene. Vegvesenet har selv opplyst at det trengs ca. 800 mill. kr ekstra hvert år for å ta igjen etterslepet. Vårt veifond vil gi en avkastning på nær 1 milliard kr. Disse pengene skal komme på toppen av de ordinære bevilgningene til vei, og vil bidra til at vi får vekk etterslepet på kanskje 20 år og ikke må bruke 50–70 år for å komme à jour. Vi har lagt vekt på å bedre vedlikeholdet samt å sørge for sikre og trygge veier i vårt alternative budsjett. Derfor har vi prioritert påplussing til rassikring med 75 mill. kr og ytterligere påplussing til midtdelere med 50 mill. kr. Vi vet at midtdelere redder liv. I komiteen har vi hatt hyppig kontakt med organisasjonen Nei til Frontkollisjoner, som på en forbilledlig måte har fokusert på at rundt 100 av dødsulykkene i trafikken kommer etter frontkollisjoner. Midtdelere kan være med på å redusere dette kraftig. 70–80 pst. av dødsulykkene kan unngås på strekninger hvor man har fått på plass midtdelere. Høyre foreslår en ny belønningsordning for tryggere skoleveier, og vi vil bevilge 100 mill. kr til en slik ordning. I dag er ansvaret for veiene, som alle vet, spredt på kommune, fylke og stat. Derfor vil vi ha en helhetlig og mer offensiv satsing på trygge skoleveier, og foreslår et spleiselag mellom stat, fylke og kommune for å få fortgang i arbeidet med å sikre skoleveiene. Vi vil få på plass en liten ekstra pott, en belønningsordning som den vi kjenner for kollektivsatsing i storbyene, slik at kommuner og fylker som er flinke til å bevilge penger til sikring av skoleveier, blir premiert for det. Regjeringspartiene skryter av hvor mye de bevilger til samferdsel. Dette gir dessverre liten effekt. Aldri har vel noen regjering vegret seg så mye for å gjennomføre reformer innenfor samferdsel som denne regjeringen. Evalueringen av OPS viser at byggetiden er halvert sammenlignet med andre veiprosjekter. Prisen er om lag den samme som ved ordinære prosjekter, noe som skyldes den risikoen entreprenøren må ta, og at opplåning skjer til markedsrente i private låneinstitusjoner. En samlet opposisjon ber om at man går videre med OPS og ønsker OPS vurdert på en rekke veistrekninger, deriblant E18 Mosseveien, E6 i Akershus, Hedmark og Oppland, E39 Kyststamveien Stord–Bergen, rv. 7 Sokna–Ørgenvika, E16 Bjørum–Skaret, rv. 3 Østerdalen, E18 Oslo–Asker og Saltenpakke 2, for å nevne noen. Regjeringspartienes svar er at nå skal evalueringen av OPS skje i revidert budsjett. Det er tydelig at det her er indre spenninger som gjør at OPS-vurderingen stadig blir utsatt. Hva med å gjøre som stortingsrepresentant Steinar Gullvåg foreslår i dagens Stavanger Aftenblad, nemlig å opprette et statlig lånekontor etter modell fra Sverige, hvor man kan låne til laveste rente? Dette kombinert med OPS-modellen ville gitt en helt annen framdrift i store veiprosjekt. Men jeg er pessimist, ikke én reform har denne regjeringen presentert. Så var representanten Faldet opptatt av at vi hadde ideer i opposisjon. Men jeg vil vise til det vi gjorde i posisjon. I forrige periode innførte vi belønningsordning for kollektivtrafikk, vi konkurranseutsatte jernbanestrekninger, Gjøvikbanen, godstrafikken i NSB ble skapt om ved at vi fikk CargoNet, tre OPS-prosjekter ble satt i gang, Mesta ble skilt ut som eget selskap, Avinor ble AS med fullmakter til å styre egne investeringer – listen er lang. Nå er det reformtørke. Det første Regjeringen gjorde, var å reversere konkurranseutsetting av deler av Jernbaneverkets tjenester. Rundt Oslofjorden har det rast et jernbaneopprør i Arbeiderpartiet og SV. Forventningene var store til at det skulle komme mer fra regjeringspartiene. Det kom 3 mill. kr til sovevogner på Sørlandsbanen og 10 mill. kr til planlegging hos Jernbaneverket. Jeg har stor forståelse for togopprører Gullvåg, som i dagens Stavanger Aftenblad konstaterer at Regjeringen «er milevis fra de transportpolitiske løftene i Soria-Moria». Høyre har valgt å gi jernbanen 170 mill. kr utover Regjeringens budsjettforslag. Vi synes det var overraskende at Regjeringen i sitt forslag til statsbudsjett for 2008 foreslo å sette en rekke jernbaneprosjekter på vent. At den hittil positive satsingen innenfor jernbanen nå stopper opp, er ikke i tråd med den omstillingen vi er nødt til å gjennomføre dersom vi skal få ned utslippene av klimagasser og andre forurensninger. Kapasiteten på jernbanen er i mange områder sprengt. Dette går ut over både gods- og persontrafikk. Vi må satse mer offensivt. Høyre foreslår å bruke 60 mill. kr på Østfoldbanen. Vi foreslår 40 mill. kr til oppstart på Barkåker–Tønsberg på Vestfoldbanen – et prosjekt som de rød-grønne i fjor omtalte på følgende måte i budsjettinnstillingen: «Flertallet er tilfreds med at det er satt av tilstrekkelig planleggingsmidler til grunnerverv, planjusteringer og forberedelser slik at parsellen Barkåker-Tønsberg kan være utbyggingsklar ved årsskiftet 2007/2008.» Er det rart det blir togopprør i Vestfold? I årets budsjett er ikke strekningen nevnt med ett ord. Løftebrudd blir et mildt ord i en slik sammenheng. Høyre setter også av 20 mill. kr til Fløen – Bergen stasjon, og 50 mill. kr til et nytt krysningsspor på Bergensbanen. Vi er glad for at belønningsordningen for kollektivtrafikk blir utvidet til tre nye byer, men synes det er utrolig skuffende at man ikke samtidig utvider potten. Vi har derfor satt av 40 mill. kr ekstra slik at vi skal få fart på kollektivsatsingen. Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre viser i innstillingen til en rekke tiltak som kan bidra til å bedre klimaet, samtidig som det vil øke kapasiteten innen kollektivtransporten. Dette er våre krav i klimaforhandlingene som pågår i disse dager. Et hovedkrav er fullføring av intercitytriangelet på jernbane innen 2020 og utvidelse av belønningsordningen. Vi er også glad for den brede viljen i komiteen til å satse på videre utredning når det gjelder høyhastighetsbane. Det er positivt at så mange nå ser på dette som et realistisk og godt alternativ. 2007 har vært et dårlig år for samferdsel, med Hanekleiv-skandale, kansellerte tog, branner og personellmangel. Regjeringen mangler vilje og mot til å ta tak i utfordringene. Vi opplever en reformstopp. Alt skal være ved det gamle, selv om det viser seg at det ikke fungerer. 2008 bør bli et bedre år. Jeg tar til slutt opp de forslagene hvor Høyre er medforslagsstiller.