Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2002-11-21:
Mange av debattene som preger Norge i dag, dreier seg nettopp om grunnskolen. Både ressursbruk og systemendring er under lupen, og jeg tror vi kan være enige om at det er et ekte engasjement fra alle partier. Dette engasjementet er grunnlaget for at Fremskrittspartiet har fremmet det Dokument nr. 8-forslaget som vi har til behandling i dag. Forslaget spenner vidt – fra lengden på lærerutdanningen til eierskap for skolene våre. Fremskrittspartiet ønsker en systemendring på mange plan i grunnskolen. Flertallet i komiteen ønsker også visse forandringer. Men grunnen til at vi mener at det ikke er riktig å behandle forslaget slik det foreligger, er at enten arbeides det med temaene i departementet i dag, bl.a. gjennom Kvalitetsutvalget, eller så har vi rett og slett behandlet temaene. Det gjelder bl.a. lærerutdanning og skolemiljølov. Flertallet ønsker at en debatt i Stortinget om en stor sak med store løft for skolen skal skje på bakgrunn av utredninger og en større helhetlig tenkning enn det et Dokument nr. 8-forslag gir grunnlag for. Som vi vet, er det nedsatt et såkalt kvalitetsutvalg som arbeider med kvaliteten i grunnskolen. Mandatet for utvalget er å vurdere innhold, kvalitet og organisering av grunnopplæringen. Jeg vil referere noen av de målsettinger Kvalitetsutvalget har satt seg: Opplæring av høy kvalitet skal gis til alle, uavhengig av alder, funksjonsnivå, etnisk og sosial bakgrunn, kjønn og bosted.Utvalget skal beskrive, analysere og vurdere hovedtrekkene i dagens tilbudsstruktur samt innhold, organisering og kvalitet i grunnopplæringen, i forhold til intensjonene i Reform 97 og Reform 94.Utvalget skal utrede og vurdere lengde og omfang på grunnopplæringen.Utvalget skal beskrive mulige strategier og tiltak for utvikling av opplæringen i lys av ulike utviklingstrekk, nasjonalt og internasjonalt, og vurdere konsekvenser i forhold til disse.Utvalget skal vurdere de samlede offentlige utgiftene til grunnopplæringen i forhold til de foreslåtte tiltak. I denne sammenheng skal utvalget redegjøre for hvordan frigjorte ressurser ved et eventuelt 12-årig løp kan nyttiggjøres innenfor grunnskole og videregående opplæring for å sikre og forbedre kvaliteten. Dette utvalget skal avslutte sitt arbeid innen 1. april 2003. Som det framkommer av delmålene til utvalget, er det en ambisjon å pløye dypt ned i bl.a. de feltene Dokument nr. 8-forslaget tar opp. I budsjettproposisjonen, som vi også behandler i disse dager, står det at departementet i 2003 bl.a. vil vurdere effekter av gjeldende finansieringsordning i forhold til kvalitet og omstillingsevne, og hva lov- og avtaleverk har å si for kommunenes, skolens og den enkelte lærers handlingsmuligheter. Dette er sammenfallende med noe av det Fremskrittspartiet også tar opp. Jeg merker meg at Fremskrittspartiet i sin merknad sier at de «står alene om å gjennomføre en systemendring i rammeverket for norsk skole». Jeg vil påstå at er det noe vår regjering har vært opptatt av, så er det å fokusere på kvalitetsutvikling i den norske skolen. Både ressursutnyttelse, organisering og læringsutbytte har stått i fokus i mange saker som er lagt fram av statsråden siste år. Derfor er det noe overraskende at Fremskrittspartiet hadde behov for dette Dokument nr. 8-forslaget. Kristelig Folkeparti ønsker en god norsk skole, og vil fortsatt arbeide for at den skal bli stadig bedre. Jeg vil derfor se fram til større skoledebatter i tiden framover.