Victor Norman (Høyre), 2002-06-20:
La meg begynne med å minne om at Regjeringen altså har foreslått en økning av grunnbeløpet på 5,2 pst. Samtidig regner Regjeringen i revidert nasjonalbudsjett med en prisstigning på 1,4 pst. En slik utvikling vil gi en meget betydelig realvekst i folketrygdpensjonene i år. Når representanten Alvheim sier at dette forslaget ikke innebærer at pensjonistene får del i det han omtaler som «lønnsfesten» i år, er det positivt galt. Det er snakk om en kraftig realøkning i grunnbeløpet i Regjeringens forslag. I henhold til Stortingets retningslinjer skal siktemålet med reguleringen av grunnbeløpet være å gi pensjonister med folketrygdpensjon en inntektsutvikling om lag på linje med ventet utvikling for yrkesaktive og i tråd med de prinsipper og mål som er lagt til grunn for gjennomføringen av det inntektspolitiske opplegget ellers. Ventet inntektsutvikling for yrkesaktive skal etter retningslinjene bli fastsatt med utgangspunkt i inntektsoppgjørene for offentlige tilsatte og LO/NHO-oppgjøret. Det vil alltid være relativt stor usikkerhet knyttet til tall for lønnsveksten for inneværende år, og det er vanskelig å gi et sikkert anslag på lønnsutviklingen. I revidert nasjonalbudsjett er det lagt til grunn en gjennomsnittlig årslønnsvekst på om lag 5 pst. Styrkingen av den norske kronen samt den generelt sterke veksten i lønningene bidrar til en svekkelse av norsk næringslivs konkurranseevne. Det i seg selv vil bidra til at lønnsglidningen i år dempes. I den forbindelse vil jeg også trekke frem at Statistisk sentralbyrå i sin kvartalsrapport Økonomiske analyser 3/2002, som ble lagt frem i forrige uke, også anslår lønnsveksten i inneværende år til å bli 5 pst. På bakgrunn av dette mener jeg det er helt klart at Regjeringens foreslåtte regulering av grunnbeløpet på 5,2 pst. tilfredsstiller Stortingets vedtak om at grunnbeløpet skal reguleres minst på linje med lønns- og prisutviklingen for øvrig i samfunnet. Organisasjonene fremmet under drøftingene en del krav knyttet opp mot både regulering av grunnbeløpet og forslag om opptrappingsplan for pensjonene. Når det gjelder det sistnevnte, vil jeg bare kort vise til at Pensjonskommisjonen, som skal legge frem sin innstilling i oktober 2003, vil ta opp spørsmål knyttet til dette. Det ville være uheldig dersom eventuelle bindinger fra Stortingets side nå kan bidra til å skape uklarheter i forhold til Pensjonskommisjonens arbeid. Jeg er derfor glad for at ikke sosialkomiteens flertall fulgte opp de to forslagene om opptrappingsplan fra henholdsvis Fremskrittspartiet og Senterpartiet. Jeg har merket meg at flertallet i sosialkomiteen ber Regjeringen legge frem en sak om retningslinjene for trygdeoppgjøret. Saken skal legges frem, slik at Stortinget kan vedta eventuelle nye retningslinjer i forkant av trygdeoppgjøret i 2003. Det vil selvfølgelig Regjeringen følge opp. I innstillingen går Stortingets flertall fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet i sine merknader ganske langt i å legge føringer for kvantifisering av ulike komponenter i G-reguleringen. Noen av disse føringene går etter min oppfatning kanskje for langt i retning av en indeksering av G eller en automatisk regulering av grunnbeløpet basert på lønnsstatistikk. En indeksering av en så stor budsjettpost gir betydelige bindinger i finanspolitikken som det kan være grunn til å advare mot. I tillegg vil en tilnærming til G-reguleringen som nærmest gjør dette til et regnestykke, reise spørsmål om hvorvidt selve drøftingsinstituttet med pensjonistorganisasjonene har noen funksjon. Jeg tror det er viktig, så lenge vi har et drøftingsinstitutt, at vi tar drøftingsinstituttet på alvor. I det at det skal være et drøftingsinstitutt, skal det være et betydelig element av skjønn og vurdering fra begge parters side. Legger man føringer som går så langt som flertallet synes å antyde, betyr det at man må se på selve drøftingsinstituttet også. Men dette er problemstillinger Regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med i forbindelse med vurdering av eventuelle nye retningslinjer for regulering av grunnbeløpet. La meg til slutt legge til en liten ting til: Regjeringen gikk inn i drøftingene med pensjonistorganisasjonene med et reelt ønske om å prøve å komme frem til en forhandlingsløsning. I år måtte vi dessverre konstatere at forhandlingsviljen fra den annen parts side ikke syntes å være spesielt stor, noe som kanskje hadde sammenheng med at den annen part mente at en appell direkte til Stortinget var bedre enn bruk av drøftingsinstituttet. Jeg håper at vi alle kan være med på, så lenge vi har dette instituttet, å gjøre det instituttet til et sentralt virkemiddel for å forsøke å komme frem til en løsning. Til slutt vil jeg nok en gang uttrykke tilfredshet med at flertallet i sosialkomiteen slutter opp om Regjeringens forslag til grunnbeløpsregulering, og samtidig går inn for de nødvendige bevilgningsendringene som følger av denne reguleringen.