Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2014-05-23:
Først vil jeg takke representanten for å reise debatt om en svært viktig sak, og jeg er også helt enig med representanten Tyvand i at tidlig innsats er viktig, og det er lærerne som skal gi elevene denne. Derfor har regjeringen satset på tidenes lærerløft innen etter- og videreutdanning. Aldri før har så mange lærere fått mulighet til å bli bedre som under dagens regjering. Dette – i kombinasjon med en tydelig satsing på basisfag og krav til fordyping for lærere som skal undervise i basisfagene – er tiltak som vi vet virker, og som regjeringen derfor satser tungt på. Vi vet at vi i dag har ca. 9 000 lærere i skolen som ikke har den utdannelsen vi krever, og når vi nå skjerper kravene til undervisningskompetanse i lærerutdanningen, sier det seg selv at økt lærertetthet med kvalifiserte lærere dessverre ikke er gjennomførbart i dag. På lang sikt kan det være et fint mål. Denne regjeringen satser på nye tiltak som vi vet virker – det viktigste først, altså etter- og videreutdanning. Norge har det tredje høyeste utgiftsnivået per elev i OECD og har en høy lærertetthet sammenlignet med andre land. Flere OECD-rapporter viser tydelig at lærertetthet ikke er det mest avgjørende. OECD-direktør Andreas Schleicher trakk fram nettopp dette i sin tale på NHOs årskonferanse i år. Han trakk videre fram at lærernes muligheter for karriereutvikling er et viktig virkemiddel for å få bedre læring. Også elevers motivasjon for egen læring er viktig, og her viser undersøkelser at den kan bli bedre blant norske elever. Her vil tidlig innsats spille en nøkkelrolle for å få bedret resultatene. For lenge har en vente-og-se-holdning, som flere har vært inne på i sine innlegg, preget norsk skole. Denne må det bli slutt på. Både skoleledelse, lærere og elever må ansvarliggjøres. Elever som henger etter, fortjener å bli tatt på alvor, og oppfølging må settes inn umiddelbart. Det samme må gjelde de elevene som ligger foran de andre, og som kjeder seg i den vanlige undervisningen. Tidlig innsats og tilpasset opplæring henger sammen. Det ene er ikke mulig uten det andre. Forestillingen om «ansvar for egen læring» som metode må vi kvitte oss med. I stedet må den gode læreren få mulighet til å bruke sin kompetanse og ikke minst sin tid på å lære bort. Et viktig virkemiddel her vil være å få andre yrkesgrupper inn i skolen. Helsesøstre og andre som kan ivareta elevene, må inn i skolen i sterkere grad, slik at læreren får mer tid til den enkelte elev. Også dette henger nøye sammen med tidlig innsats. Vi skal ha tidlig innsats på alle områder, slik at nødvendige tiltak iverksettes med en gang. Som nevnt trakk OECD-direktør Schleicher fram viktigheten av elevers motivasjon for læring, og at Norge scorer temmelig svakt her. På dette feltet vil det å få klarere kunnskapsmål være viktig. I flere saker har det kommet fram at den norske skolen er for lite ambisiøs på vegne av elevene. Fremskrittspartiet har store forventninger til våre barn og til våre lærere. Det må derfor føres en aktiv politikk der det legges til rette for at skolen i større grad følger opp den enkelte elev etter det nivå vedkommende er på. Stortinget stilte seg bak målsettingene i Meld. St. 22 for 2010–2011 om et ungdomstrinn som øker elevenes motivasjon og mestring. I den forbindelse utarbeidet Kunnskapsdepartementet strategien Motivasjon og mestring for bedre læring. Dette arbeidet må intensiveres av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen. Jeg har tiltro til at regjeringen leverer synlige kvalitetshevende resultater her.