Torild Skogsholm (Venstre), 2002-06-11:
Mellom 15 og 20 års debatt om innføring av prikkbelastning av førerkort håper jeg nå går mot slutten. Jeg er svært glad for at et bredt flertall i komiteen ser hensiktsmessigheten av dette trafikksikkerhetstiltaket, og gir støtte til Regjeringens forslag. Innføring av prikkbelastning er en konkret oppfølging av trafikksikkerhetsstrategien i Nasjonal transportplan 2002-2011. I planen legges det vekt på at det mer effektivt skal kunne gripes inn overfor risikoatferd i trafikken. At det er viktig med skjerpet innsats for trafikksikkerhet, synliggjøres dessverre gjennom de nedslående tallene over skadde og drepte hittil i år – og senest de siste dagene. Flertallet av trafikantene er både ansvars- og sikkerhetsbevisste. Vi må likevel ta innover oss at det årlig skades og drepes 12 000 mennesker på norske veger, og at de fleste av de tragiske ulykkene som ligger bak dette tallet, skyldes førerfeil. Det vil si at en sjåfør bryter de grunnleggende trafikkreglene som flertallet av trafikantene forholder seg til og etterlever. Risikoen for at føreren selv, passasjerer eller andre trafikanter, skades eller drepes som følge av slike førerfeil, vil være forskjellig ved ulike typer overtredelser. Det vil også kunne variere med trafikkforholdene på stedet, føret osv. Det er likevel slik at risikoøkningen ved brudd på visse sentrale typer atferdsregler uansett vil være stor. Sett i forhold til de mulige konsekvensene, må trafikkatferd hvor en bevisst eller ubevisst stadig setter andre trafikanters liv og helse i fare, være samfunnsmessig uakseptabelt. Det skal ikke være noe det f.eks. skal være mulig å kunne betale seg ut av dersom man har god nok råd. Forutsigbarhet i forhold til hvordan andre trafikanter oppfører seg, er avgjørende for en trygg trafikkavvikling. Slik forutsigbarhet oppnår vi gjennom et felles regelsett for hvordan vi skal opptre ute på vegen, og gjennom reaksjoner ved brudd på dette felles regelsettet. Reaksjonene skal avspeile alvorligheten ved overtredelsen. Ved svært alvorlige brudd fratas førerretten. Ved mindre forseelser reageres det med gebyr. Det foreslåtte prikkbelastningssystemet skal brukes i skiktet mellom disse. Systemet skal omfatte enkelte typer overtredelser som er alvorlige, men ikke så alvorlige at de medfører inndragning av førerkortet ved første gangs overtredelse. Det er viktig å være klar over at overtredelser som i seg selv kan virke mindre alvorlige, kan gi meget alvorlige konsekvenser når ulykken først er ute. For eksempel vil en fotgjenger som blir påkjørt av en bil som holder 50 km/t, med stor sannsynlighet bli drept eller meget alvorlig skadet. Ved en påkjørsel i 30 km/t vil fotgjengeren med stor sannsynlighet komme fra det uten alvorlige skader. Dette sier noe om viktigheten av å reagere mot det som noen trafikanter oppfatter som mindre overtredelser. Forslaget utvider ikke retten til førerkortbeslag og inndragning, men setter denne inn i et system som er langt mer forutsigbart for trafikantene, enklere å håndheve og administrere for politiet, og som sikrer ensartet praktisering. Prikkbelastning skal heller ikke erstatte andre trafikksikkerhetstiltak, som trafikkontroller og holdningsskapende arbeid, men inngå i et samspill med disse. Ulike prikkbelastningssystemer er i bruk i en rekke land. At det ikke kan gis eksakt dokumentasjon på effekten av disse systemene, skyldes at disse landene, i likhet med Norge, fører en aktiv trafikksikkerhetspolitikk, og at også andre tiltak derfor har blitt gjennomført i samme periode som innføringen av prikkbelastningssystemet. Dette har gjort det vanskelig å isolere effekten av prikkbelastning alene. Som det fremgår av forslaget, antas prikkbelastning å ha en meget god effekt, både som samlet tiltak og i sine enkelte deler – registrering av overtredelse, advarselsbrev ved et visst antall overtredelser, og eventuelt inndragning av førerkortet der advarselen ikke gir atferdsendring. Tiltaket er også samfunnsøkonomisk lønnsomt, da kostnadene ved å innføre og administrere ordningen vil være vesentlig lavere enn de innsparte kostnadene i form av unngåtte ulykker. Jeg slutter meg for øvrig til komiteens merknad om at det må være et klart mål å begrense de administrative kostnadene mest mulig, men uten at dette går på bekostning av rettssikkerheten i ordningen. I det videre arbeidet med praktisk forberedelse og iverksetting av ordningen vil det bli fokusert på dette, herunder gjennom bruk av teknologiske løsninger. Prikkbelastningsordningen vil bli evaluert og fortløpende vurdert for å oppnå ønsket trafikksikkerhetsmessig effekt.