trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
Jeg har gleden av å fremme et representantforslag på vegne av representantene Øyvind Håbrekke, Hans Olav Syversen og meg selv om handlingsplan for bedre foreldresamarbeid etter samlivsbrudd.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
La meg komme med et femte eksempel på sendrektighet. Det gjelder brukerstyrt personlig assistent som skulle ha kommet allerede i 2005. Regjeringen har nå solgt det ut som om det kommer nå. Men det som egentlig bare er kommet, er en høring med en kjempelang høringsfrist, til 1. august. Denne saken kommer ikke til å bli løst i denne stortingsperioden. Tilbake til talegjenkjenningsprogrammet: Det kan altså sette tusenvis av mennesker med ulike utfordringer i stand til å betjene datamaskiner, noe som for svært mange er en forutsetning for å kunne delta i arbeidslivet. Det er mange eksempler på det. Potensialet for sparte trygdeutgifter er enormt. Nav har etterlyst programmet lenge. Det jeg føler statsråden gjør, er å problematisere. Det er det samme for både stortingsrepresentanter og funksjonshemmede om Innovasjon Norge eller andre legger til rette, og hvordan man vil gjøre det. Men når kommer det? Har departementet satt i gang? Når setter man i gang prosessen? Når kommer det?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
Det er en ære å fremme et forslag på vegne av stortingsrepresentantene Hans Olav Syversen, Line Henriette Hjemdal, Geir Jørgen Bekkevold og meg selv om å innføre bindende aksjonæravstemning om lederlønninger i aksjeselskap.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
Det er ikke tvil om at veiprosjekter ikke har det aller beste omdømmet i vårt land. Jeg synes det er en fryd å høre statsråden her snakke om at man trenger rasjonell framdrift og forutsigbar finansiering, og at det bare handler om å få oppfylt transportplanen, så går det. Når vi ser på transportplanen som gjelder nå, ser vi at to tredjedeler av alle nye veiprosjekter er forsinket etter fire år, og at tre fjerdedeler av nye baneprosjekter er forsinket. Dette viser at det kanskje ikke er den beste måten å finansiere på, det som regjeringen har satt sin lit til. Nå gjøres det en innrømmelse når det gjelder de aller største prosjektene, men med mange «hvis» og «kanskje», som representanten Halleraker understreket. Men Kristelig Folkepartis store bekymring er: Hvordan skal man klare å få det til på alle prosjekter – sånn at de pengene vi faktisk bevilger til vei, gjør at vi får mer vei – når statsråden og regjeringen er så skeptiske til å få en annen finansieringsform på de små veiprosjektene?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
Jeg har et spørsmål til kirkeministeren. Kirkemøtet har akkurat vært avholdt, og dets tema har vært: «Folkekirke – Kirkefolk». I forbindelse med at det forrige temaet vi snakket om, samferdsel og veiprosjekter, ikke har så godt omdømme, ser vi nå at Kirkens omdømme har blitt kraftig styrket. Det er nå over halvparten av det norske folk som svarer på en undersøkelse at de synes Kirkens omdømme er godt. Derfor var det nok i Kirkemøtet en stor forventning om å bli anerkjent for den folkekirken de faktisk er. Etter å ha sett statsråder på valgturer rundt i landet – med lekkasjer, med lovnader, med penger i sekken – tror jeg det satt en forventningsfull gjeng i Kirkemøtet. Men de ble nok relativt skuffet, for statsråden kom, hun talte, og hun gikk. Nå skal det til det siste sies at det var på grunn av dårlige kommunikasjonsløsninger – men det hører inn under en annen statsråd – når det gjelder Sørlandet. Men det var nok i Kirkemøtet en stor skuffelse over at det ikke var noen lovnader i sekken som handlet om at for å bevare en tett relasjon mellom folk og kirke, trenger Den norske kirke en bedret økonomi. Da er mitt enkle spørsmål til statsråden, som nå skal få en ny sjanse til å berolige Den norske kirke og kirkefolket: Med de rød-grønne i posisjon også etter valget, hvilke forventninger kan Den norske kirke ha på det økonomiske området?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
Det kan jo bli en interessant valgkamp hvis alle valgkampløftene fra de rød-grønne opphører og alle bare kommer til å si at de kan ikke si noen ting – de venter til budsjettet i oktober. Det er store utfordringer. Statsråden nevnte at på grunn av andre kommunikasjonsmetoder kunne man heldigvis følge debatten på Kirkemøtet. Nettopp det er kanskje en av de store utfordringene for Den norske kirke. De klarer å få til «streaming» av Kirkemøtet, men det er store utfordringer innen IKT og den måten å kunne kommunisere med resten av landet på. Statsråden nevnte trosopplæringen. Det er ikke tvil om at det er stor frustrasjon i Den norske kirke, både over at regjeringen tok et hvileskjær i budsjettet for 2012, og over at det fortsatt er mange menigheter som ikke har fått tildelt noen av de midlene som de ble lovt for ti og elleve år siden. Når kommer dette fra regjeringen?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
La meg først få lov til å si til statsrådens svar til meg i en tidligere spørsmålsrunde, der hun nå ønsker å fokusere på innholdet i trosopplæringen. Jeg tror kanskje at de som står i kø for å komme inn i trosopplæringsreformen, først må få komme inn før en begynner å tenke innhold. Så til dette spørsmålet om prester. Jeg har hørt statsråden ved flere anledninger si litt av det samme som hun sier i dag, at det er bevilget mer penger til prestestillinger, og at de kirkelige handlingene går ned. Dermed etterlater hun et inntrykk av at alt egentlig er på et godt nivå ute i Den norske kirke. Men det er mer komplisert enn som så. Man har i tillegg nå fått sikret at prester har femdagersuke på lik linje med andre arbeidstakere. Det har bidratt til at vi trenger enda flere stillinger enn det de årlige statsbudsjettene har klart å dekke inn. Ser statsråden at dette er fortsatt en stor mangel ute i Den norske kirke, eller mener hun at alt er på plass?
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
Jeg har gleden av på vegne av representantene Gjermund Hagesæter, Per Sandberg, Jan Arild Ellingsen og meg selv å framsette et forslag om opprettelse av en ny krigspensjonsordning for veteraner som har deltatt i internasjonale operasjoner.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
Når jeg hører på statsrådens svar, er det tydelig at statsråden opptrer mer som en saksbehandler i forvaltningen enn som en politiker som er interessert i å løse hverdagsproblemer for en gruppe mennesker som har store utfordringer og store problemer. Det er riktig som representanten Røe Isaksen gjentok fra denne talerstolen: Vi ser en systematisk nedprioritering av de svakeste i velferdspolitikken fra den sittende regjering. Det gjelder de døvblinde, det gjelder unge funksjonshemmede som ikke får hjelp i henhold til 26-årsgrensen for å komme ut i aktivitet og fritid, og vi ser det nå spesielt når det gjelder sterkt funksjonshemmede barn og unge med tanke på talegjenkjenning. Et enstemmig storting har sagt at vi skal få dette på plass. Kristin Halvorsen, en av statsrådens kolleger i regjeringen, har sagt at dette skal på plass. Vi snakker om 13 mill. kr – 13 mill. kr til arbeids- og sosialformål av et totalbudsjett på 360 mrd. kr. Når kan vi forvente at regjeringen innfrir, følger opp og får på plass taleregistreringssystemet?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
På vegner av stortingsrepresentantane Per Sandberg, Åge Starheim, Morten Ørsal Johansen og meg sjølv har eg gleda av å fremme representantforslag om tiltak for å betra infrastrukturen innan drikkevatnforsyning og avløp.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
Det er vel ikke veldig vanskelig å skjønne hvem jeg skal stille spørsmål til – det er til samferdselsminister Marit Arnstad. Regjeringen la fredag fram sitt forslag til Nasjonal transportplan. Alle regjeringens utskremte løp rundt i byer og bygder og skrøt hemningsløst av hvor bra dette skulle bli. Men mange kommer til å bli skuffet de kommende årene, spesielt alle de som hver dag kjører rundt på de 44 000 km med fylkesveier vi har. Mye av veinettet er i ferd med å råtne på rot. Asfalten smuldrer opp. Det er massevis av hull. Bruer og tunneler må repareres og rustes opp. Forfallet har nå kommet opp i svimlende tall – et sted mellom 45 mrd. kr og 75 mrd. kr. Det er også nesten 4 700 km fylkesvei som mangler fast dekke eller asfalt. Det tilsvarer strekningen Kristiansand–Kirkenes tur-retur. Dette burde det vel vært gjort noe med for lenge, lenge siden, og det viser et enormt behov. Statsråden sa på fredag at regjeringens bevilgninger til fylkeskommunene i den nye nasjonale transportplanen skal sørge for å stoppe forfallet i løpet av de første årene. Deretter skal man begynne å ta igjen forfallet. Det blir spennende å høre hvordan og når statsråden har tenkt å ta igjen det enorme forfallet, når vi vet at bare i senterpartileder Navarsetes hjemfylke, Sogn og Fjordane, er forfallet på 4 mrd. kr. I Nordland er forfallet på 7,8 mrd. kr. Bare disse to fylkene alene har mer i forfall enn alt det forfallet regjeringen skal bevilge penger til og ta igjen de neste ti årene. Da er det fortsatt 17 fylker som ikke har fått én eneste krone til å ta igjen sitt forfall. Man behøver ikke være matematisk geni for å skjønne at det vil ta mange tiår før man får rustet opp fylkesveinettet til en akseptabel standard. Statsråden burde være flau over å legge fram et forslag til Nasjonal transportplan som inneholder så lite penger de kommende årene at resultatet vil være dårlige fylkesveier de neste årene. Det er kanskje på tide at statsråden forteller hvor lang tid hun mener det er ansvarlig å la bilister, syklister og fotgjengere vente før man får et godt fylkesveinett å kjøre på.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
Jeg registrerer at statsråden ikke ville svare på spørsmålet om når bilistene kan forvente faktisk å få et fylkesveinett som har en akseptabel standard. Hvor mange år har statsråden og denne regjeringen tenkt å bruke på dette? Nå håper jeg at de ikke har så mange måneder igjen i regjeringskontorene, og at vi kan få inn en regjering som vil sørge for at bilistene får et godt og skikkelig veinett å kjøre på mye raskere enn det regjeringen legger opp til. Jeg la ut på Facebook at det skulle være spørretime i dag. Det kom flere henvendelser, både på Facebook-siden min og via SMS. Folk sa: Kan du ikke be dem se å få ut den asfalten? Det sier noe om hva folk tenker om det som skjer i dette landet, og hvor dårlig det står til, både på fylkesveinettet og på store deler av riksveinettet. Når har statsråden tenkt å sørge for å ta igjen dette forfallet? Med 10 mrd. kr vil det ta tiår før man har tatt igjen forfallet på fylkesveinettet. Og da har det opparbeidet seg nytt forfall. 10 mrd. kr er jo ikke noe å rope hurra for. Det blir i hvert fall mange tiår med dårlig veinett og utfordringer for bilistene.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Det er riktig at regjeringen fredag la fram Nasjonal transportplan. Jeg skjønner at representanten Hoksrud ikke er synderlig imponert. Det er opposisjonens oppgave å kritisere regjeringen, så det er for så vidt greit nok. Jeg får forholde meg til det som bl.a. NHO og LO har sagt, og de er meget godt fornøyde. De snakker om dette som et historisk kraftig løft for samferdsel, som gjør det mulig å få en raskere realisering av viktige veg- og baneinvesteringer, og at man klarer å holde nivået til drift- og vedlikehold svært høyt. I det forslaget som er lagt fram av regjeringen, er det klart at vi adresserer investeringene i riksvegnettet, som jo er det NTP handler om. Så adresserer vi drift og vedlikehold. Når det gjelder drift og vedlikehold, ligger det på et nivå som er omtrent det etaten ba om. Det betyr at når det gjelder forfallet på riksvegene, kommer man til å komme svært langt i løpet av den neste tiårsperioden. Så er representanten Hoksrud opptatt av fylkesvegene. De er strengt tatt ikke en del av Nasjonal transportplan, for det er i dag fylkeskommunen som er eier av fylkesvegene. Det gjør de på en god måte. Det har de gjort på en god måte helt siden de overtok fylkesvegene i 2010. De har valgt å investere mer i vegene, og de har vist seg som en god eier, som er svært opptatt av det temaet. Det er riktig at det tidligere i vinter kom en rapport om vedlikeholdet på fylkesvegene, som viste at det var et stort etterslep. Den rapporten har bidratt til at man gjennom Nasjonal transportplan har satt av midler også fra statens side til å kunne gi et bidrag når det gjelder å gjøre noe for ekstraordinært vedlikehold. Det betyr at fylkene kommer til å få hjelp fra staten til å kunne redusere forfallet, i tillegg til den jobben de selv blir nødt til å gjøre på det området.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Representanten Hoksrud vet jo at det i realiteten er ikke bare et bidrag på 10 mrd. kr, men et bidrag på 17 mrd. kr. Det er fordi regjeringen gir både et bidrag som går direkte til vedlikeholdsbiten på fylkesvegene, og et bidrag som går til rassikring på fylkesveger. Det vil bety en utbedring av en rekke veger som har behov når det gjelder både vedlikehold og modernisering. Så 17 mrd. kr er det som staten har satt av. Det kommer til å være et betydelig bidrag. Men det er klart at staten kommer ikke til å overta fylkenes ansvar for veger som fylkene sjøl eier, men vi kommer til å kunne gi et bidrag sammen med den innsatsen som fylkene sjøl måtte gjøre. Ellers er Hoksrud opptatt av at det skal bli bedre dersom Fremskrittspartiet kommer i regjeringskontorene. Jeg må si at jeg med spenning ser fram til hva en samlet opposisjon skal komme med av alternativ i transportpolitikken, all den tid Hoksrud og Høyre er diametralt uenige om noen av de mest fundamentale spørsmålene i norsk vegpolitikk.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Med de bevilgningene som nå gis til drift, vedlikehold og fornyelse av riksvegnettet, har Statens vegvesen beregnet at man kan klare å stoppe forfallet i løpet av de første årene i perioden, og man vil kunne klare å redusere forfall etter hvert i perioden. Det har man aldri tidligere kunnet gjøre knyttet til noen Nasjonal transportplan. Dette er den første nasjonale transportplanen der man faglig sett kan si at man vil være i stand til å redusere forfallet på riksvegnettet. Det er viktig, og det er bra. Det er også viktig at det lå i bunnen for alle etatene at man skulle satse på drift og vedlikehold først – i alle de alternativene de foreslo i sine faglige innspill. Det rådet fra etatene har vi fulgt opp. Drifts- og vedlikeholdssiden ligger omtrent på det nivået som etatene sjøl foreslo og mente at de hadde bruk for for å få redusert forfallet. Når det gjelder fylkesvegene, er det riktig at det ble lagt inn i rammetilskuddet. Senterpartiet og regjeringen er ikke spesielt glad for(presidenten klubber) at det skal være øremerking på dette, det bør gå inn i rammetilskuddet. Fylkene vil sjøl(presidenten klubber igjen) prioritere, og fylkene har prioritert(presidenten klubber igjen) fylkesvegene på en god måte. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen) (presidenten klubber igjen)
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Jeg registrerer at opposisjonen stiller spørsmål om det som ikke først og fremst er et tema i Nasjonal transportplan, det er muligens fordi Nasjonal transportplan har blitt ganske godt mottatt. Så velger man å stille spørsmål om noe annet i stedet, nemlig fylkesvegene – det er helt greit. Det er helt riktig, som det står i pressmeldingen, at staten for første gang gir et bidrag til vedlikehold. Det er fordi man for første gang har kartlagt forfallet på fylkesvegene. Da gir vi et ekstraordinært bidrag som jeg mener vil være viktig. Det er riktig at det består av 10 mrd. kr i en pott, det består av 7 mrd. kr til rassikring på fylkesvegene, som vil utbedre en rekke fylkesveger, og det består av 2–3 mrd. kr i fortsatt rentekompensasjon for å møte de forpliktelsene som ligger i ordningen så langt. Men staten tar ikke over fylkesvegene igjen. Stortinget har vedtatt at fylkene skal være eiere av fylkesvegnettet. Det er de på en god måte, og de setter inn store ressurser på dette, også på vedlikehold.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Nei, det er vanskelig å forstå. Rentekompensasjonsordningen – det som sto igjen på den i perioden fra 2014 til 2019 – er på 6 mrd. kr. 3 mrd. kr av disse ligger fortsatt inne i ordningen, og 3 mrd. kr er overført til det som går på vedlikehold. Det betyr at man har en samlet pott på vedlikehold på 10 mrd. kr, som er en sekkepost, man har 7 mrd. kr som går til rassikring, og så har man 3 mrd. kr som fortsatt ligger i rentekompensasjonsordningen. Til sammen har man altså 20 mrd. kr som staten gir i et bidrag til fylkeskommunene for å hjelpe når det gjelder fylkesvegene, som fylkeskommunene for øvrig er en utmerket eier av, der er jeg helt enig med representanten.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Jeg må nok si at når jeg ser på erfaringene fra 2010 og fram til i dag når det gjelder fylkenes evne til å ta vare på fylkesvegene, viser de at fylkene er godt i stand til det med den strukturen man har i dag – både i fylker og i kommuner. De har økt bevilgningsnivået knyttet til investeringer og vedlikehold på fylkesveger betraktelig. Jeg mener at det er fra 10 mrd. kr, da de tok over, til 14 mrd. kr i dag. Det er en anselig økning, og den har skjedd med dagens struktur. Det er vanskelig å se at man på en måte skal få flere kilometer utbedret veg ved at man i seg sjøl slår sammen fylker eller kommuner. Når det er sagt, er ikke jeg prinsipielt imot sammenslåing av kommuner, men jeg mener at det bør skje frivillig. Jeg mener at det bør komme som et initiativ fra kommunene sjøl, og det bør skje på en slik måte at de ser seg tjent med en sammenslåing, slik man bl.a. har gjort i mitt fylke, der Mosvik og Inderøy sjøl valgte å slå seg sammen. Det Senterpartiet derimot er sterkt imot, er at staten skal tvinge kommuner og fylker til å slå seg sammen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
La meg for det første si at statsministeren har helt rett i at denne regjeringen har finansiert og bevilget så mye mer til samferdsel enn de tidligere at vi har mulighet til å ha en rasjonell framdrift på prosjektene og foreta en sammenhengende utbygging på en helt annen måte enn noen regjering før oss har hatt mulighet til. Det har statsministeren helt rett i. Så synes jeg at regjeringen nå foreslår en fornuftig ordning. Vi foreslår en ordning der en lager en egen prosjektorganisasjon for enkelte prosjekter, der prosjektene får en egen bevilgning, der det gjøres et eget vedtak i Stortinget med en dato for ferdigstilling og et årlig beløp som legges til grunn for de ulike prosjektene, og der en også får fullmakt til å inngå bindende kontrakter med entreprenørene. Da tror jeg det skal ligge godt til rette for å få i enda større grad en sammenhengende og god gjennomføring av prosjekter. Jeg har nok kanskje representanten mistenkt for å mene at så lenge en ikke er villig til å gå med på forslag som Høyre har kommet med om OPS, er en heller ikke opptatt av prosjektorganisering og prosjektfinansiering. Slik er det ikke. En del av de fordelene som faktisk kan finnes ved OPS når det gjelder organisering, er det mulig å ta ut i offentlig regi. Det er nettopp noe av det regjeringen legger opp til, både oppover langs Mjøsa, der vi nå har fellesprosjekter, og antakelig på Helgeland framover, der en vil kunne se på muligheten for at samme utbygger har ansvar for utbygging og for senere drift og vedlikehold. Det er mange muligheter til å organisere ting godt og effektivt, og det mener jeg også at regjeringen legger fram fornuftige forslag til i NTP-en som ble lagt fram.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Jeg er faktisk ikke så veldig opptatt av å sammenligne ulike ordninger med hverandre. Jeg er opptatt av at en skal ha en rasjonell framdrift på det en bygger av veg her i landet. Jeg er opptatt av at en skal ha en mest mulig sammenhengende utbygging. I bunn og grunn vet vi at det viktigste for å få det på plass, er en god ressursramme og tilstrekkelig med ressurser. Det har denne regjeringen bidratt til over de siste årene, og det vil vi bidra til i Nasjonal transportplan framover. Så legger vi opp til en fornuftig ordning som det kan være klokt å benytte i en del prosjekter. Det går bl.a. på at en skal kunne gi entreprenører mulighet til å inngå bindende kontrakter, at en setter en sluttdato for utbyggingen, og at en også gjennom stortingsvedtak får en fastsetting av de årlige beløp. Det er en fornuftig ramme rundt det som kreves for å få rasjonell framdrift og sammenhengende utbygging, og det er hele hovedpoenget.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Jeg tror at i norsk samferdselspolitikk kan du aldri frata Stortinget muligheten til å kunne drøfte og ta beslutninger om viktige samferdselsprosjekter. Dette politiske området er sterkt forankret i Stortinget, og jeg merker, ikke minst når jeg møter i spørretimer og debatter, at det er svært mange i Stortinget som er opptatt av det. Det regner jeg med at de også vil være i framtiden. Det er ett viktig forslag i transportplanen som vil føre til at en del mindre prosjekter ikke lenger vil komme til politisk behandling: Det gjelder den terskelen for prosjekter som omtales i budsjettene, som vi hever fra 50 mill. kr i dag til 500 mill. kr på jernbane, og opp til 500 mill. kr også for veg. Det betyr at det i større grad vil være de store prosjektene som diskuteres politisk. Men jeg tror vi må erkjenne at i Norge er den samferdselspolitiske debatten en svært viktig politisk debatt. De ulike partiene på Stortinget vil ønske å gi sitt besyv med i den debatten, og det tror jeg også det er riktig og viktig at de får gjøre. Derfor tror jeg ikke en kan overlate dette til fagetater alene.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Det hjelper lite å spørre samferdselsministeren om hva finansministeren er fornøyd med, da burde kanskje finansministeren ha vært her. Men la oss nå først se litt på dette med OPS-prosjekter og bompengeprosjekter, for jeg deler ikke helt Solvik-Olsens oppfatning av at det kommer omtrent ut på ett. Bindingene på OPS-prosjekter på framtidige statsbudsjetter varer i over 30 år og reduserer handlefriheten til framtidige regjeringer på en måte som jeg tror er svært uheldig og ødeleggende. I tillegg er rentesatsene på OPS-prosjektene vi så langt har gjennomført, dobbelt så høye som gjennomsnittet på renten på bompengeprosjekter i 2011, som jeg tror vi også tidligere har gitt Solvik-Olsen opplysninger om. Når det gjelder den forutsigbare finansieringen som foreslås i NTP, kommer vi sjølsagt til å legge fram for Stortinget kvalitetssikrede tall på en slik måte at en har en kostnadsramme som er nøye gjennomgått før den blir lagt fram. Vi ser for oss at en da fastsetter en bevilgning som en må holde seg innenfor hele perioden.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
For det første synes jeg vi har foreslått en fornuftig ordning for en del prosjekter i kategorien prioriterte prosjekter. Så er jeg, og har hele tiden vært, opptatt av spørsmålet om å få mest mulig igjen for pengene. Det handler ikke bare om mer forutsigbar finansiering, det handler også om en del andre ting, og det omtaler vi også ganske bredt i NTP. Det handler bl.a. om at en klarer å effektivisere gjennom samordning av utbygging. Statens vegvesen kommer til å legge opp til enkelte samordningsstrekninger, som vi kaller det, der en har en felles anbudsutlysning og utbyggingsledelse av prosjekter. Det kan brukes både for større og for mindre strekninger. Jeg tror det er svært viktig at vi framover stiller effektiviseringskrav til etatene, slik at de gjør jobben sin mest mulig effektivt og får mest mulig for de pengene som er gitt. Så tror jeg også – som vi er opptatt av i NTP – at et av de grepene vi må ta, er å redusere planleggingstiden. Ikke minst er det viktig for de mindre prosjektene at man ikke har så omfattende planleggingstid.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Intercityutbygging er i høyeste grad et prioritert prosjekt. Regjeringen har i denne nasjonale transportplanen fastsatt en framdriftsplan for de ulike delene av intercityutbyggingen, der vi også angir nokså klart når vi tenker oss de ulike delene av denne ferdigstilt. Intercityutbyggingen er allerede i full gang. De videre bevilgningene for å få en rask gjennomføring og en rask utbygging av det som er i gang, er også svært viktig. Det at intercityutbygging ikke skal være prioritert, mener jeg er en uriktig påstand. Det er rett at når det gjelder den forutsigbare finansieringen, er Oslo–Ski, altså Follobanen, en av kandidatene til en slik ordning. Så får vi framover vurdere om også andre deler av intercitystrekningene kan være kandidater til denne. Det som har vært viktig for regjeringen, er at man i hver landsdel ser på ett prosjekt som er viktig for landsdelen, og tar utgangspunkt i det. Det betyr at det kan være strekninger på E39, det kan være Follobanen, og det kan være tiltak i Trøndelag og i Nord-Norge som fra starten av er inne i ordningen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Samferdselsdepartementet har et overordnet ansvar for fire tilsynsorgan. Det er Luftfartstilsynet, Statens jernbanetilsyn, Vegtilsynet og Post- og teletilsynet. Representanten Sorteviks spørsmål dreier seg etter det jeg forstår, om de tre førstnevnte. Luftfartstilsynet og Statens jernbanetilsyn er ordinære forvaltningsorgan underlagt Samferdselsdepartementet, mens Vegtilsynet er underlagt vegdirektøren, men med et tydelig organisatorisk og styringsmessig skille til Statens vegvesen. Felles for de tre transporttilsynene er at virksomheten er underlagt retningslinjer som framgår av lovverket på de ulike områdene. Statsbudsjettet setter rammer for virksomheten i det enkelte år. Budsjettproposisjonen gir også en nærmere omtale av spørsmål knyttet til arbeidet i tilsynene. Av formålsparagrafen i etatsinstruksen for hvert enkelt tilsyn framgår det at tilsynet skal være en aktiv pådriver for en sikker og formålstjenlig luftfart, et vegnett og en jernbane, i tråd med overordnede målsettinger for samferdselspolitikken. Samferdselsdepartementets tildelingsbrev, som baserer seg på Stortingets årlige budsjettvedtak, angir kravene til tilsynene. Tilsynene rapporterer til Samferdselsdepartementet kvartals- eller tertialvis med utgangspunkt i de styringssignalene som gis i tildelingsbrevene. I tillegg utarbeider tilsynene årsrapporter, som er et viktig instrument for departementet i etatsstyringen. Rapporteringen følges opp gjennom etatsmøter mellom departement og tilsyn. Utenom denne formaliserte styringen følger departementet opp tilsynene ved behov knyttet til konkrete saker. Etter min vurdering er Luftfartstilsynet, Statens jernbanetilsyn og Vegtilsynet organisert på en formålstjenlig måte og har tilstrekkelig med ressurser til å utføre de oppgavene de er pålagt. Eventuelle behov for endringer i budsjett, organisering og bemanning vil, dersom det blir foreslått, på vanlig måte bli forelagt Stortinget gjennom budsjettprosessen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Det er riktig at det først og fremst er gjennom tildelingsbrevet at det gis klare signaler fra departementet til tilsynet når det gjelder betoning av viktige spørsmål. Årets tildelingsbrev betoner fokuseringen på helse, miljø og sikkerhet, HMS, veldig tydelig. Luftfartstilsynet har varslet at de snarest vil ha et tilsyn med den basen som Ryanair har på Rygge. De har for øvrig årlig hatt ca. åtte–ti tilsyn med et annet selskap som har hjemmebase i Norge. Det er i utgangspunktet hjemmebasen som er avgjørende for om en har rett og myndighet til å ha tilsyn med selskapet eller ikke. Da har en kun mulighet til å ha tilsyn med det fysiske og det psykososiale arbeidsmiljøet, ikke forhold knyttet til verken stillingskrav, ansettelsesvilkår, lønnsvilkår eller annet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-17:
Når det gjelder Vegtilsynet, er det slik at de, ifølge de overordnede dokumentene, skal føre tilsyn med sikkerhetsstyringen ved gjennomføring av prosjekter og sikkerhetsforvaltningen ved eksisterende riksveger. De skal også føre tilsyn med interne beredskapssystemer. Når og hvor Vegtilsynet gjennomfører tilsyn, er en oppgave Vegtilsynet sjøl avgjør. Det er ikke slik at Samferdselsdepartementet som eier sitter og bestemmer hvor Vegtilsynet skal foreta tilsyn. Det gjelder for øvrig alle tilsyn: Hvor de velger å gjennomføre de eksakte tilsynene, avgjøres på egen hånd. Vegtilsynet har i løpet av det siste året gjennomført 15 tilsyn, og jeg regner med at de også i kommende år vil ha om lag det samme nivået på antall tilsynssaker, uten at jeg dermed kan si eksakt på hvilke prosjekter de kommer til å gjennomføre tilsyn, for, som sagt: Det vil være opp til tilsynet sjøl.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
Til vedlikeholdsetterslep på riksveier, som er på 45 mrd. kr, setter regjeringen av 10 mrd. kr i den nye NTP. Det vil ta nesten 50 år med regjeringens tempo å få vekk etterslepet. Vedlikeholdsetterslepet på fylkesveiene, som for en vesentlig del består av tidligere statlige riksveier – inntil for to år siden – er på 75 mrd. kr. Med regjeringens tempo med 10 mrd. kr i ny NTP vil det altså ta nesten 75 år å få vekk etterslepet. Dette siste er midler som ikke engang er øremerket, det er lagt inn i rammetilskuddet til fylkeskommunene. Når det gjelder dette siste tilskuddet til fylkesveinettet, er det fordelt med minst midler i første del av fireårsperioden, der hvor det haster mest. Hvorfor mener regjeringen det ikke haster mer å gi veibrukerne godt vedlikeholdte veier? Jeg minner om at siste kommentar fra Vegvesenet ved siste dødsulykke på E16 var at det mangler penger for å sikre vei.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
«Under Samferdselsdepartementets ansvarsområde finnes to selvstendige tilsyn: Jernbanetilsynet og Luftfartstilsynet, og ett etatsstyrt tilsyn, Vegtilsynet. Tilsynene utfører en viktig oppgave for å sikre trygg transport av personer og gods. Det er viktig at tilsyn har ressurser til å utføre sine oppgaver på en god måte; at de har fokus på aktuelle problemstillinger innen sine områder, at dialogen med ansvarlig departement er god, at rapporter følges opp, og at Stortinget får informasjon. Er statsråden fornøyd med dagens tilstand?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
Jeg har to oppfølgingsspørsmål – ett om Luftfartstilsynet og ett om Vegtilsynet. Først Luftfartstilsynet: Jeg oppfattet det slik at Luftfartstilsynet for to år siden fikk varsel knyttet til arbeidsforhold for ansatte i Ryanair. I departementets tildelingsbrev til Luftfartstilsynet for 2013 heter det: «Luftfartstilsynet skal videreføre det helhetlige tilsynet med HMS for flygende personell, og opprettholde godt samarbeid med Arbeidstilsynet.» Oppfølgingsspørsmålet blir: Gjelder dette også forhold i utenlandske flyselskaper som lander i Norge, og i utenlandske flyselskaper som har base i Norge?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
– Men dog et tilsynsansvar. Så gjelder det oppfølging av statens eget tilsyn, Vegtilsynet, som skal føre tilsyn med at eier av riksveiene, som jo er Statens vegvesen, har – og bruker – et tilstrekkelig og effektivt styringssystem som sikrer lovpålagte krav til trafikksikkerhet. Jeg viser igjen her i spørretimen til de to punktene på europaveier i Hordaland, E39 Ådland bru og E16 Sundve mellom Voss og Vinje, hvor det er altfor mange alvorlige ulykker på samme punkt. Vil statsråden ta initiativ til at det åpnes to tilsynssaker på disse to ulykkespunktene, på disse to europaveiene? Og vil statsråden sørge for at Vegtilsynets tilsynsgrunnlag utvides, slik at også det å gjennomføre tilsyn med spesifikke ulykkesutsatte punkter på hovedveinettet blir inkludert i oppgavene for Vegtilsynet?
Trond Helleland (Høyre), 2013-04-17:
Statsråden skal få lov til å fortsette resonnementene sine – da kan hun prate videre etterpå. Det er satt av 10 mrd. kr til fylkesveiene. Det står i pressemeldingen fra statsråd Arnstad: «Vi kan ikkje rekne med at fylkeskommunane greier å ta igjen etterslepet i vedlikehaldet på fylkesvegane, utan ei ekstraordinær statleg finansiering.» Derfor legger regjeringen opp til at det i 2014–2023 skal brukes 10 mrd. kr ekstra. Samtidig – litt lenger ned i meldingen – står det at rentekompensasjonsordningen blir fjernet. For Buskeruds del betyr det at de vil få 50 mill. kr og tape 92 mill. kr. Hvis man har 50 mill. kr og et etterslep på 3,3 mrd. kr i et fylke som Buskerud, vil fylkesveinettet der være reparert – dersom det ikke blir ytterligere forfall – i 2074. Er statsråden fornøyd med den voldsomme satsingen som det legges opp til i Nasjonal transportplan for å få orden på fylkesveiene – som staten overlot til fylkene i elendig stand?
Ingunn E. Ulfsten (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
Jeg er enig med statsråden når hun sier at fylkene gjør dette på den beste måten de har mulighet til å gjøre. Når det gjelder fylkesveiene, ser vi nå at regjeringen gir med den ene hånden og tar med den andre. I forkant av Senterpartiets landsmøte sa regjeringen at den vil bevilge 10 mrd. kr, som flere har vært inne på her i dag, pluss 7 mrd. kr som statsråden har nevnt, fordelt over ti år. Det regjeringen ikke sa, var at staten skal ta tilbake betydelige beløp ved å fjerne rentekompensasjonsordningen for transporttiltak i fylkene. Forstår statsråden at mange føler seg lurt av den rød-grønne regjeringen når man bare forteller halve sannheten?
Ingunn E. Ulfsten (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
«Ifølge Romerikes Blad 10. april 2013 har Akershus en dramatisk økning i omfanget av barnevernssaker. Ullensaker og Eidsvoll kommuner har i 2012 fristbrudd i henholdsvis 60,5 og 76,2 pst. av undersøkelsessakene. Stortinget har i 2010–2013 økt bevilgningene til det kommunale barnevernet. NRK melder at kommunene har fått midler til langt færre stillinger enn de har søkt om, og behovene er økende. Akershus har søkt om 56,2 stillinger, mens midler til 21,9 stillinger er tildelt. Hvordan vil statsråden møte denne veksten?»
Ingunn E. Ulfsten (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg deler det synet at ansvaret også ligger hos kommunepolitikerne. Jeg er også glad for at det har vært et økt fokus på barnevernet de siste årene, og at man har fulgt opp med konkrete tiltak og ressurser. Vi har med interesse merket oss den proposisjonen som er lagt fram, og forslagene i meldingsdelen. Men når jeg leser dette, sitter jeg likevel igjen med tanken: Er dette for lite for sent? Vil det løse de store utfordringene vi står overfor i mange kommuner i vekstfylker som Akershus? Det gjenstår å se. Så tilbake til det statsråden nevnte om kompetanse. Det pekes gjerne på lite kompetanse og dårlig ledelse som hovedutfordringer i barnevernet. Statsråden nevnte litt om at man nå jobber mer systematisk med det. Spørsmålet mitt videre er todelt: Er det ikke en forenkling å skyve skylden over på det enkelte barnevernskontor og den enkelte ansatte? Kan statsråden være litt mer spesifikk når det gjelder de konkrete utfordringene rundt kompetanse og ledelse i barnevernet?
Ingunn E. Ulfsten (Kristelig Folkeparti), 2013-04-17:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. Det er rett at jeg sikter til det oppslaget som gjaldt Ullensaker kommune. Som nevnt i hovedspørsmålet mitt, har Romerikes Blad avdekket flere utfordringer i barnevernet. De hadde bl.a. et oppslag om Skedsmo kommune 10. april. Barnevernet i Skedsmo kommune strevde i fjor og hadde over 70 saker på vent. Det er det heldigvis ordnet opp i nå, og det er bra. Men undersøkelsene fra barnevernet selv viser at 60 pst. av bekymringsmeldingene i kommunen handler om vold eller mistanke om vold mot barn. Det tallet overrasket dem, og det viser meg at det er en skremmende utvikling. Hva tenker statsråden om at stadig flere barnevernssaker nettopp er knyttet til vold? Er barnevernet skodd for å håndtere slike saker?
Borghild Tenden (Venstre), 2013-04-17:
Venstre mener at fylkene, slik de er organisert i dag, ikke er i økonomisk stand til å ta etterslepet – som denne runden har vist – på fylkesveiene våre. Venstre mener at vi må begynne å se på fylkeskommunen med et kritisk blikk, og vi mener at man må slå sammen til større regioner, slik at man kan se veinettet i en større sammenheng og ut fra det prioritere bedre. Er samferdselsministeren fra Senterpartiet enig i at fylkesstrukturen, og for så vidt også kommunestrukturen, ikke er hensiktsmessig for å kunne møte dagens og morgensdagens utfordringer innen samferdsel så vel som på andre områder?
Borghild Tenden (Venstre), 2013-04-17:
Jeg må innrømme at jeg fortsatt ikke har fått helt klarhet i hvordan opplegget til regjeringen skal føre til reduserte kostnader, mer forutsigbarhet og raskere fremdrift. Statsråden nevnte prioriterte prosjekter. I NTP skriver regjeringen at Oslo–Follo og de resterende intercitystrekningene skal vurderes som såkalt prioriterte strekninger, men at prioriterte strekninger må være en begrenset del av det totale jernbanebudsjettet. Spørsmålet mitt er: Hvorfor klargjør ikke regjeringen allerede nå at intercityutbygging er et prioritert prosjekt? Og kan vi ende opp med at regjeringen deler opp de ulike strekningene i de ulike prosjektene ut fra ulike prioriteringer?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2013-04-17:
Ja, statsråden kan stå i ro. En liten kommentar til den debatten som nettopp var: Det skulle bare mangle at man ikke lot fylkeskommunene nå få penger, etter at man har overført så mange dårlige veier til fylkeskommunene. Jeg har egentlig et spørsmål om noe annet i NTP, som går på prosjektfinansiering, det er jo noe som har hatt en svært ublid skjebne under denne regjeringen. Igjen er vi presentert for et slags kvasiopplegg som ikke er svaret på utfordringene. Jeg må innrømme at for Høyre var det et spørsmål om regjeringen kom med noen nye ordninger som virkelig kunne gi oss løsninger som er moderne, for å kunne løse de store og viktige oppgavene vi står overfor, særlig etter Arbeiderpartiets landsmøte i 2011, der man sa at man ønsker å ta bruk prosjektfinansiering og egne prosjektselskaper. I perioden har vi altså fått to–tre prosjekter med egne budsjettlinjer i budsjettet. Disse er nå foreslått opphørt – det har tydeligvis ikke fungert. På pressekonferansen for NTP fikk vi et tydelig svar: En statsminister fra Arbeiderpartiet snakker dette helt ned med flåsete bemerkninger om at vi finansierer jo allerede prosjekter, ergo driver vi prosjektfinansiering. Der kom vel egentlig katten ut av sekken. Ordningen vi har fått i år, en ny ordning for særskilt prioriterte prosjekt, er heller ikke denne gangen prosjektfinansiering slik vi kjenner det internasjonalt. Den er jo nærmest identisk med den ordningen vi i dag har for bompengeprosjekter, som denne regjeringen benytter svært mye. Da er spørsmålet – når Stolenberg sier at dette gjør vi allerede i dag, og en samferdselsminister framstiller dette som helt nytt: Hva er egentlig svaret?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2013-04-17:
Jeg skjønner veldig godt Arnstads forsvar og entusiasme for dette. Det har vi sett hele perioden. Senterpartiet har stått mot Arbeiderpartiet, og vi husker veldig godt Meltveit Kleppa versus Johnsen i disse debattene. Det sies at det er en ny ordning. Hvis man finleser det som står med liten skrift, er det mange «hvis», «kan» og «muligens». Og så har vi Arbeiderpartiets motstand som vaker i bakgrunnen. Dette lover ikke godt, og alle de organisasjoner og fagmiljøer som tar til orde for dette, blir nok skuffet denne gangen også. Jeg vil tilbake til hva som er forskjellen på en bompengefinansiert løsning – hvor man etablerer en egen prosjektorganisasjon, man har en oversiktlig finansiering, man har et eget vedtak i Stortinget – og andre løsninger. Vi ser at i den lange listen av prosjekter i NTP – over 700 mill. kr – er det bare to prosjekter som ikke har bompengefinansieringselementet i seg. Det vil si at vi i realiteten har den ordningen i dag.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-04-17:
Da transportkomiteen møtte kollegaene i Sverige, ble vi møtt med latter da vi forklarte hvordan vi hadde en klattvis utbygging av veinettet i Norge. Svenskene sa at det ikke var noe rart at vi ikke fikk det til, sånn som vi hadde lagt opp både planlegging og utbygging. Mitt spørsmål til statsråden er: Vil regjeringen overlate mer av detaljene til fagetaten når det gjelder planlegging og bygging, sånn at vi får denne helhetlige, fortløpende utbyggingen av veinettet i Norge?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2013-04-17:
Enten en snakker om offentlige bompengeprosjekter eller privat OPS-finansiering, er begge de to måtene å bygge veier på en måte å omgå handlingsregelen. En låner penger, primært i utlandet, til en rente som er høyere enn det oljefondet får når det sparer i utlandet, for å bygge den veien. Det synes Fremskrittspartiet er en dårlig løsning. Lyspunktet i Nasjonal transportplan var nettopp dette med prosjektfinansiering. Der sier samferdselsministeren at framdriften i prosjektene bestemmer bevilgningene, ikke omvendt, og det er jo veldig oppløftende. Det betyr at om et veiselskap klarer å bygge veien dobbelt så raskt som en trodde, vil også bevilgningene måtte bli dobbelt så høye hvert år. Når en har en finansminister og en statsminister som sier at en skal ha et nøyaktig tall på årlige statsbudsjettbevilgninger, og plutselig skal kunne doble bevilgningene til et veiprosjekt, kanskje fra 2 til 4 mrd. kr, vil en bryte det vedtaket som Stortinget har gjort, fordi en ikke får en nøyaktig sum. Det er vi i Fremskrittspartiet komfortable med, hvis en får bedre bevilgning til vei, men da er spørsmålet: Er finansministeren det?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-04-17:
Det var et interessant kirkemøte å få lov til å overvære. Heldigvis har også Kirkemøtet tatt i bruk nye kommunikasjonsformer. Det gikk an å følge Kirkemøtet, selv om man ikke satt i Kristiansand og fulgte debatten direkte derfra. Jeg er enig i at det er flott at Den norske kirke har et godt omdømme blant befolkningen. Jeg tror vi alle så at etter den tragiske situasjonen 22. juli i 2011 søkte mange til kirken og brukte kirkerommene som gode steder å være i en krevende situasjon. Det er slik at regjeringen hvert eneste år legger fram budsjettet sitt i oktober. I tillegg reviderer vi budsjettet i mai, hvis det er ting som har oppstått som gjør det nødvendig. Så har vi noen andre arenaer for å legge fram våre langtidsplaner. Nasjonal transportplan er en slik sak, som vi nå har lagt fram, og som – som mange her allerede har omtalt – har fått god mottakelse. Hvilke økonomiske rammer Den norske kirke kommer til å få i statsbudsjettet for 2014 og i tiden framover, vil vi legge fram når den tiden kommer. Men jeg kan love representanten Dagrun Eriksen at vi fortsatt kommer til å satse på Den norske kirke – sørge for at vi får trosopplæringen ut til alle deler av Norge. Så er vi også nødt til å se på hvordan Den norske kirke er organisert. Vi må se på om prostereformen har fungert etter hensikten, og vi må se på en del andre ordninger. Dette er selvsagt arbeid som vi kommer til å fullføre i de årene framover vi skal sitte i regjeringskontorene.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-04-17:
Det er riktig at Stortinget vedtok at vi skulle ha en opptrappingsplan knyttet til trosopplæringsreformen. Den er vi ikke ferdig med ennå. Når vi skal legge fram de framtidige budsjetter, vil vi forholde oss til hvordan vi skal ferdigfinansiere trosopplæringsreformen. Jeg har utfordret Kirkemøtet – som representanten Dagrun Eriksen er kjent med – på at jeg også er opptatt av at vi må se på innholdet i trosopplæringsreformen. Når vi har en trosopplæringsreform, skal den erstatte kristendomsundervisningen i skolen. Da er det viktig at innholdet i trosopplæringsreformen også speiler det ansvaret. Jeg tror det er viktig at vi ser til at vi har en trosopplæringsreform som møter de målsettingene som Stortinget har lagt for bevilgningen sin.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-04-17:
Jeg er ikke enig i at det har vært fokusert lite på dette. Gjennom en styrket kommuneøkonomi har vi bidratt til at vedlikeholdet av kirker har økt betraktelig. Det er kommunesektoren som har ansvaret for driften av den lokale kirken og for vedlikehold og nybygg til kirker. Siden vi kom i regjering, har bevilgningene til kirkelige formål blitt mer enn fordoblet ute i kommunesektoren. Det viser at regjeringen både gjennom å gi kommunene god økonomi og gjennom de prioriteringene som de folkevalgte gjør i kommunene, har sørget for mer penger til vedlikehold av kirkene. Vi var i den situasjon før jul i fjor at vi hadde igjen midler på den posten vi hadde for rentekompensasjonsordning. Det virket ikke som det var interesse for ordningen, og da er det ganske naturlig at man tenker at det er en overflødig ordning. Så er vi i en situasjon nå at det etter at ordningen ble avviklet har kommet nye søknader, og da vil vi selvsagt se på det fram mot de budsjettene vi skal legge fram i tida framover.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-04-17:
Jeg mener regjeringen har møtt mange av Kirkens behov, og jeg kjenner meg ikke igjen i den beskrivelsen representanten Thorsen her har. Jeg møter mange kirkelige organer hver eneste uke, jeg møter stor aktivitet og folk med optimisme, og jeg deler ikke den svartmalingen representanten Thorsen her kommer med. Vi har økt bevilgningene til Den norske kirke betraktelig. Vi har også økt bevilgningene til vedlikehold av kirkebygg – som jeg sa – gjennom at kommunene har fått en forsterket økonomi, og det har gjort at mange kirkebygg har blitt rehabilitert. Det bygges nye kirkebygg og det rehabiliteres kirker i stort monn. Bare den siste tiden har vi åpnet en fantastisk katedral i Alta. Jeg var i Bodø på søndag, der var det innvielse av et nytt orgel. Det skjer mye ute i Norge på kirkefronten fordi kommuner har blitt tilført mer penger, og gjennom det har også fellesrådene fått større muligheter.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-04-17:
Det er vel ingen som har pålagt Den norske kirke å lage de konkrete løsningene de har gjort, men vi har bidratt med penger til et forprosjekt. Det er viktig at en kompleks organisasjon som Den norske kirke, der det er både lokalnivå og sentralnivå i en ganske krevende organisasjonsform, lager ordninger som har bærekraft over tid. Dersom en IKT-løsning for Den norske kirke skal være bærekraftig, må vi være sikret at de lokale fellesrådene også kobler seg på løsningen. Jeg mener det fortsatt er behov for å gå noen runder før vi er helt sikre på det. Det er også sånn at enhver organisasjon har mulighet til å omdisponere midler innenfor sine egne budsjetter, og vi har hatt en dialog med Den norske kirke om andre finansieringsmåter. Store deler av den IKT-satsingen man nå legger opp til, vil bli lånefinansiert, og det er også muligheter for å gjøre det knyttet til de delene av IKT-satsingen man ønsker statlig finansiering av. Det kommer ingen lekkasjer fra revidert fra min side i dag.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2013-04-17:
Det overrasker meg at representanten Thorsen sier at det har blitt kø for gravlegging. Jeg har den siste uken hatt møter med både Kirkerådet og Presteforeningen, og det er ikke problemstillinger som er meldt inn til meg i de møtene vi har hatt, så et omfattende problem tror jeg ikke det kan være. Men det kan være krevende å tilpasse gravferder til både de pårørendes ønsker og det som er tilgjengelig prestetjeneste. Vi gjorde for noen år siden en stor omorganisering av prestetjenesten i Den norske kirke ved at prostene fikk et større ansvarsområde for prestetjenestene i sitt prosti, der man også må bruke prestene på en måte som gjør at man kan rekke over de kirkelige handlingene som skal utføres. Det har ikke vært noen økning i antall kirkemedlemmer den siste tiden, så det er ingen ny situasjon knyttet til at det er flere som trenger kirkelige handlinger. Snarere tvert i mot er det jo en del kirkelige handlinger det har vært nedgang i – det gjelder særlig vielser. Det er ingenting i den nåværende situasjon som skulle tilsi at vi får noe mer kødannelser enn tidligere. Vi er usikre på hvordan prostereformen av 1997 har fungert, så mitt departement vil nå ta initiativ til å få til en evaluering av den for å se om ordningen har fungert etter hensikten, og også om man klarer å bruke den tilgjengelige kapasiteten på prester på en best mulig måte. Det som har vært bra i den siste tiden, er at vi faktisk har prester som fyller stillingene. I mange år var det en utfordring å få prester ut i distriktene. Nå har vi ordinerte prester i nesten alle stillinger, og det viser at det har vært både evne og vilje i bispedømmerådene til å kunne ansette i de stillingene som er ledige, og også at det har vært økonomi til det.