trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Til foregående taler: Det er jo litt synd at man stemmer imot noe man er enig i, for jeg tror det hadde vært bra om en faktisk hadde vært tydelig og sendt dette signalet videre til regjeringen. Så er det jo ganske morsomt, for når jeg har hørt på debatten her – og vi har brukt noen timer – har det nesten hørtes ut som om det har vært en forskjell på himmel og «h», altså noen ordentlige forskjeller, her. Men det handler altså om ca. 550 mill. kr i forskjell netto mellom de to forslagene som kom fra den forrige regjeringen, og det denne regjeringen har lagt fram. Så registrerer jeg at man er opptatt av helsepersonellkommisjonen, og at det er kjempebra. Det høres ut som det er handlekraft, men i realiteten er det jo noe alle vet, så man behøver vel ikke å sette ned en kommisjon, det er bare å gjennomføre. Det er interessant å høre debatten om fritt behandlingsvalg eller det å ta i bruk den private kapasiteten. Jeg registrerer, fra denne talerstolen, at det viktige her handler om ideologi og ideologiske skylapper – og ikke at folk faktisk skal få behandling så raskt som mulig og bli friske. Det er altså slik at sykehusene våre nå er i en kjempevanskelig situasjon og må redusere aktiviteten, må redusere antallet som får behandling og blir friske, og som raskere kunne blitt det. Det er det altså noen i denne salen som mener er helt greit, for man vil ikke bruke den ledige kapasiteten som er der. Jeg synes det viktigste er å hjelpe folk, og derfor har Fremskrittspartiet også foreslått 3 mrd. kr mer til sykehusene, både for at vi skal styrke sykehusene og for at vi skal få på plass mer intensivkapasitet, men også for at man skal kunne bruke den ledige kapasiteten som er der, for å hjelpe folk og få folk friske. Men det er altså partier her som synes det er helt greit at folk bare skal stå i kø. Jeg synes ikke det er greit, jeg synes det er bra hvis vi kan hjelpe flere. Og det kan vel hende at man må bruke noe av den ledige private kapasiteten også for å hjelpe sykehusene og primærhelsetjenesten, som nå er knekjørt mange steder og sender veldig klare signaler om at det er store utfordringer. Når det gjelder private helseaktører og dette med vaksinering, så jeg at Veterinærforeningen var ute nå og sa at de også er villige til å stille opp, og det viser at det er mange der ute som er villige til å stille opp. Dette er en privat aktør, og for enkelte representanter fra denne talerstolen er dette sånne man ikke skal bruke. Jeg synes man skal bruke alt for å sørge for at de som ønsker å vaksinere seg, vaksineres med den tredje dosen så raskt som mulig. Det er i hvert fall det som har vært mantraet som jeg opplever både fra regjeringen og andre, og da må man jo bruke den kapasiteten som er der. Så håper jeg det ikke er slik at man bare stemmer imot fordi man skal stemme imot, men at man faktisk leser forslagene og stemmer for forslagene hvis man mener det er gode forslag, og dette er gode forslag som alle burde stemt for.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2021-12-16:
Fyrst av alt opplever eg som tidlegare ordførar i ein distriktskommune at kommunane jobbar særs godt med dette utfordringsbildet. Når me no ser andelen eldre som har auka vesentleg og vil auka monaleg framover, er det klart at dette har vore og vil vera ei prioritert oppgåve i mange kommunestyre framover og for mange ordførarar rundt forbi i det ganske land. Det er ikkje tvil om at me samla sett må sjå på ordningar som løfter investeringstilskota i sum til kommunane og byggjer opp under dei finansieringsordningane som allereie er etablerte. Det vil vera viktig for heilskapen i tenestene i Kommune-Noreg.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2021-12-16:
Eg er her i salen i dag for å debattera det statsbudsjettet som me no har lagt rammene for og skal meisla ut politisk styringsdyktigheit rundt. Det er klart at det som er viktig for nettopp kommunane, er å ha tilstrekkelege rammer som både kan finansiera opp velferd gjennom f.eks. nybygg, rehabilitering og så bortetter, og like fullt sikra ei tilfredsstillande grunnbemanning. Så må eg ærleg berre innrømma at eg ikkje kjenner til forholda lokalt knytt til dette bufellesskapet, men eg er overtydd om at dei dialogane og rundane ein har lokalt i dei respektive kommunestyra, står med verdigheit, og at ein finn dei gode løysingane i fellesskap i kommunestyra. Det er ein god distriktspolitikk.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2021-12-16:
No behandlar me som sagt rammene for 2022. Det som er grunnlaget både for regjeringa og for Senterpartiet her i denne sal, er at me no får på plass og gjenopnar fødetilbodet i Kristiansund. Utover det er det òg viktig i tida som kjem – når det gjeld både kompetanse og at ein har forsvarleg kapasitet totalt sett – å kartleggja det moglegheitsrommet som er for Nordmøre og Romsdal. Me tar gjerne dialogen vidare med Raudt på dette punktet. Det er viktig for oss å sikra både kompetanse og kvalitet i fødetilbodet. Det vil regjeringa starte arbeidet med og sjå den heilskaplege delen av etter 2025.
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2021-12-16:
Framstegspartiet legg særleg vekt på forsøksordninga med statleg finansiert eldreomsorg. Det kjem tydeleg fram at denne ordninga var partiet aleine om i sitt mangeårige regjeringssamarbeid, sidan dette no er føreslått avvikla av Solberg-regjeringa. I sitt alternative budsjett legg Framstegspartiet også særleg vekt på å vidareføra denne ordninga og samstundes utvida forsøksprosjektet. Ser representanten at dette vil medføra auka skilje i helsetenestene i landet og ikkje minst ein enorm kostnadsauke? Evalueringsrapportane frå forsøksordninga gjev oss klare tilbakemeldingar om at den store effekten ligg i erfaringsutveksling mellom kommunar og dialog med helsemyndigheitene. Kvifor vil representanten og Framstegspartiet vidareføra og utvida ordninga på kostnad av eldreomsorga til den store majoriteten av eldre i dette landet?
Hans Inge Myrvold (Senterpartiet), 2021-12-16:
Med bakgrunn i både innlegget til representanten og ikkje minst omsynet til at ho òg er partileiar for Kristeleg Folkeparti, er min replikk og spørsmålsstilling til representanten basert på utsegnene og det som vert formidla til veljarane. For Kristeleg Folkeparti antydar at dei skal sørgja for ei kursendring i eldreomsorga, og når eg les denne innstillinga, som alle er ein del av, finn eg ikkje nokon merknader som underbyggjer ei tydeleg ny kursendring frå Kristeleg Folkeparti. Heller tvert om, ein vidarefører dei prioriteringane og satsingane som er gjorde dei siste åra. Så mitt spørsmål er: Kvar finn ein denne kursendringa til Kristeleg Folkeparti, og er ikkje representanten fornøgd med den kursen som regjeringa har ført dei siste åra, som ho òg var ein del av?
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2021-12-16:
En av de viktigste satsingene Solberg-regjeringen la fram for eldreomsorgen i sitt forslag til statsbudsjett i oktober, var investeringstilskudd til flere tilrettelagte boliger for eldre mennesker i distriktskommunene, såkalte trygghetsboliger. Representanten var i sitt innlegg inne på at ting hastet, og er det én ting som haster, er det å legge til rette for nettopp trygghetsboliger òg i distriktene. Trygghetsboliger bidrar til at eldre mennesker blir mer selvhjulpne og kan utsette behovet for omsorgstjenester. Trygghetsboliger bidrar også til å redusere ensomhet og holde aktiviteten oppe ved å skape felles sosiale møteplasser. I tilleggsproposisjonen til Arbeiderpartiet og Senterpartiet er altså investeringstilskuddet til trygghetsboliger i distriktskommunene kuttet fullstendig ut. Mitt spørsmål er om representanten mener at det er god eldrepolitikk og god distriktspolitikk for Senterpartiet å kutte midler til å bygge flere tilrettelagte boliger for eldre mennesker i distriktene.
Erlend Svardal Bøe (Høyre), 2021-12-16:
Det har blitt sagt i denne debatten at fritt behandlingsvalg handler om ideologiske skylapper fra Høyre, at det er en ordning som kun er for noen få. Det er ikke ideologiske skylapper å ta i bruk eksisterende aktører for å gi folk hjelp raskere, og det er ikke sånn at fritt behandlingsvalg bare er for noen få. Før 2013, da vi hadde en rød-grønn regjering, var det sånn at vanlige folk kun kunne benytte seg av den offentlige helsetjenesten, mens de som hadde stor lommebok, kunne kjøpe seg ut av køen ved å kjøpe kapasitet hos private. Da vi innførte fritt behandlingsvalg i 2015, fjernet vi det skillet. Vanlige folk fikk nå muligheten til å benytte seg av private aktører – på lik linje med dem som har stor lommebok, som Arbeiderpartiet kaller det. Det er litt merkelig at Arbeiderpartiet ikke ser at det gjør en forskjell for folk, at det betyr noe for folk når 60 000 mennesker har valgt å benytte seg av den ordningen. Det er noe med det faktum at nettopp vanlige folk benytter seg av fritt behandlingsvalg – å se de menneskene som står bak systemet, de som benytter seg av fritt behandlingsvalg, f.eks. innenfor rusbehandling, der ventetiden for å få behandling i 2013 var på 66 dager, mens den i dag er på 33 dager. Ikke fortell meg at det ikke betyr noe for den som er rusavhengig, og som sliter. Ikke fortell meg at det ikke betyr noe for de menneskene som får benyttet seg av fritt behandlingsvalg, og som slipper å stå i ventekø og kommer seg raskere tilbake til hverdagen og til arbeidslivet. Fritt behandlingsvalg betyr noe for folk, enten man er vanlige folk eller man har stor lommebok, for det betyr at man kan benytte seg av både de private aktørene som er i dag, og av den offentlige helsetjenesten. Forskningsrådet kom i september med en rapport som viser at fritt behandlingsvalg har gitt mer valgfrihet, at det har økt mangfoldet i samfunnet vårt, og at det er svært viktig for veldig mange pasienter. Så det er ikke ideologiske skylapper, det er ikke en ordning som kun er for noen få, det er en ordning som er for vanlige folk – og for folk med stor lommebok – og jeg håper at vi snart kan begynne å innse at denne ordningen faktisk betyr noe for folk, så folk kommer raskere tilbake til arbeidsliv og til hverdag.
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-16:
I dag behandler vi også representantforslag om å redde fødeavdelingen i Kristiansund. Rødt og Senterpartiet, sammen med bunadsgeriljaen m.fl., har stått sammen mot sentralisering, mot nedleggelse av lokalsykehus og for fødeavdelingen i Kristiansund. Det er også nevnt i Hurdalsplattformen, og det skapte mye glede. Jeg var blant dem som delte den gleden. I dag, når vi fremmer forslaget om at fødeavdelingen skal bevares også etter nytt fellessykehus på Hjelset i Molde, er ikke regjeringspartiene, herunder Senterpartiet, med på det forslaget. Om forslaget ikke var godt nok, fremmer heller ikke regjeringspartiene egne forslag. Kan Senterpartiet forsikre alle om at fødeavdelingen i Kristiansund skal bevares, uten noen frist for når den skal legges ned?
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-16:
Rødt kommer til å stå i første rekke for både å samarbeide for mer velferd og juble hvis regjeringen leverer mer velferd. Det er helt riktig at de som ønsker en tannhelsereform, og de som trenger at tannlegen er gratis, får bare smuler. Folk som er over 21 år, hva får de av regjeringen i budsjettforliket på tannhelse? Det er smuler. Folk som er 30 år, 40 år, 50 år, 60 år, 70 år, folk som går rundt med smerter og en tannlegeregning de ikke kan betale, hva får de av regjeringen? Det er faktisk tilnærmet ingenting.
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-16:
La meg si det veldig tydelig: Det er selvfølgelig bedre med en regjering som vil gjøre noe med tannhelse og tannhelsereform enn en regjering som ikke ville gjøre noe med det. Det er gledelig at vi har en regjering som slår fast at tennene skal behandles som en del av kroppen. Det vi kritiserer, er at det gjøres så lite på det. Jeg sier ikke at alt skal skje på én dag, det er faktisk ingen som tror at det er mulig heller, men det er mulig å gjøre mye mer enn det regjeringen gjør. Regjeringen kunne f.eks. tatt noe av de skattelettene som går til de aller rikeste i samfunnet vårt, og brukt de pengene på mer velferd, på en tannhelsereform. Det ville faktisk vært en endring som monnet. Det er det jeg ønsker at regjeringen gjør. Rødt er veldig gjerne med på å diskutere både tannhelsereform og andre velferdsreformer med regjeringen. Vi ønsker å være med på å skape den endringen, og det tar jeg veldig til meg, så jeg kommer til å snakke videre med regjeringen for å skape den nødvendige endringen for en tannhelseform.
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-16:
For Rødt er det viktig at alle penger som er bevilget til velferdstjenester innen helse, går til helse og ikke i privates lommer. Det er et viktig prinsipp. Markedstenkningen, som den foretaksmodellen jeg kritiserer, bidrar til, har gjort at vi har svekket helseberedskap. Det er det som er konsekvensen av åtte år med høyreregjering, der Fremskrittspartiet har hatt både finansministeren og andre sentrale roller, vi har sett at helseberedskapen har blitt svekket. Vi har ikke nok kapasitet på sykehusene. Det har skjedd på deres vakt. Det har ikke fungert med privatisering, det har ikke fungert med helseforetaksmodellen, og da er det på tide faktisk å endre det, snu det og sørge for at alle penger bevilget til velferd, til sykehjemmene, til sykehusene, til den kommunale helsetjenesten, faktisk går til det, istedenfor at noen utenlandske oppkjøpsfond skal berike seg på våre skattepenger.
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-16:
Statsråden nevnte rekruttering både i sitt innlegg og nå i replikkvekslingen og viste videre til mer midler til utdanningsstillinger, som er viktig og helt nødvendig. Mitt spørsmål går egentlig på alle dem som er utdannet sykepleiere, f.eks., som ikke jobber i helsevesenet nå. Her handler det om både lønn og arbeidsbelastning. Dette er noe som helseministeren var opptatt av også da hun var stortingsrepresentant selv, og hun kjenner godt til utfordringen. Det er ganske utfordrende å be noen komme tilbake til en arbeidsplass der de er overarbeidet og underbetalt. Mitt spørsmål er: Jeg registrerer ønsket, men hva slags konkrete tiltak er det regjeringen vil sette i gang for at de som allerede er utdannet sykepleiere, skal ha lyst til å komme tilbake til yrket sitt? Og kan statsråden konkretisere om det er noe som er realistisk å få til på kort sikt?
Seher Aydar (Rødt), 2021-12-16:
Tenk at en av verdens sterkeste økonomier ikke klarer å håndtere presset pandemien gir på helsetjenestene våre. Det er ikke tusenvis av koronapasienter på norske sykehus – det er under 400. Til tross for at Norge bruker mer penger på helse enn mange andre land det er naturlig å sammenligne oss med, knekker vi nesten av den belastningen. Det må bety at det er noe med måten vi driver helsevesenet vårt på. Før pandemien ble det slått fast at det minste forsvarlige antall intensivplasser er 500. Da lå Norges intensivkapasitet under det. Det er faktisk blant de laveste i Europa. Til sammenligning har Tyskland 30 intensivsenger per 100 000 innbyggere. Tidligere helseminister Bent Høie svarte da han ble spurt om hvorfor kapasiteten vår er så lav: «Vi kan ikke ha veldig mange intensivplasser stående tomme i Norge. Tomme plasser har ingen verdi.» Dette er bedriftsøkonomisk tenkning. Nå vet vi jo at tomme plasser er verdifull beredskap. Tenk om kapasiteten må bygges ned fordi tomme plasser ikke har noen verdi. Det svekker pasientsikkerheten og øker presset på hele helsetjenesten. Det gjør at sengepostene må behandle kritisk syke pasienter, som hadde vært bedre ivaretatt på intensiven, at sykehusene er fulle av korridorpasienter, at kommunene må ta imot eldre og pleietrengende pasienter nesten rett fra operasjonsbordet, at barselkvinner blir sendt hjem altfor tidlig, og at psykisk syke blir sendt hjem så fort at behandlerne knapt har fått begynt behandlingen. Å spare inn ved å drifte helsevesenet på et kronisk minimumsnivå er lønnsomt på kort sikt – det er riktig. Men konsekvensene av å drive sånn over lang tid er at vi ikke har noen beredskapskapasitet, at vi mister de menneskene som jobber der, og at vi sliter ut dem som tross alt blir i jobben. Om vi skal ha et helsevesen som kan gi befolkningen trygge helsetjenester også i uforutsigbare tider, må vi ha beredskap. Tomme senger, også kjent som bedre sykehuskapasitet, er det som gjør at ansatte kan føle seg trygge på at de kan møte det som kommer. Det er det som gir befolkningen trygghet for at vi kan håndtere kriser. Det er kanskje ikke økonomisk lønnsomt på kort sikt, men vi trenger det allikevel. Derfor kan vi ikke ha et helsevesen som leker butikk, som prioriterer etter kortsiktig økonomisk lønnsomhet. Vi må ha et helsevesen som styrer etter faglige og politiske mål. Vi må ha et helsevesen som ser på behovet i befolkningen og på dem som jobber i tjenestene. Nå har vi en ny helseminister, og jeg håper at den nye helseministeren ser verdien i sykehuskapasitet og hvor viktig det er å bygge ut helseberedskapen både på hvert eneste sykehus og over hele landet.
Even A. Røed (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
I Fremskrittspartiets alternative budsjett vil en kutte i forebygging av rusavhengighet og kutte i heroinassistert behandling. Disse tilbudene er rettet mot dem som ikke når igjennom til andre behandlingstilbud. Dette handler om verdighet. I november kunne vi lese på NRK om Roy Viggo, som sa at han bare ville ha fred og ro, når han snakket om hvor viktig dette tilbudet er. For meg er det veldig rart at Fremskrittspartiet ikke ønsker forebyggende tiltak og ikke ønsker å gjennomføre prosjekter som vil gi oss mer kunnskap og et mer verdig tilbud for folk som Roy Viggo. Er det sånn at Fremskrittspartiet vil droppe alle prøveprosjekter som kan sikre verdighet og et bedre liv for folk, eller gjelder det kun for prosjekter som retter seg mot folk som sliter med rus?
Even A. Røed (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Vi ser at det er store sosiale forskjeller i tannhelsetilbudet i Norge. Dette er en beskrivelse vi i Arbeiderpartiet og SV er enige om. Samtidig ser vi at det er geografiske forskjeller. Områder i distriktene i Norge har dårligere tannlegedekning enn andre. Mitt spørsmål er derfor: Er representanten enig i at de to forholdene henger sammen – at vi må redusere både sosiale og geografiske forskjeller for å oppnå målet om tannhelsetjenester for alle?
Sandra Bruflot (Høyre), 2021-12-16:
Rett etter rusreformutvalgets utredning kom det en ny tvillingstudie, som viser at kontakt med justisvesenet øker sjansen for framtidig kriminell adferd. Det kommer også fram at flere av dagens politibaserte tiltak mangler dokumentert effekt eller til og med virker mot sin hensikt. Vi vet at straff øker sosiale forskjeller og forhindrer at ungdom ber om hjelp til rusproblemer. Likevel vil Fremskrittspartiet fortsette å straffe ungdom for rusbruk. Kan representanten Hoksrud forklare hvorfor, og er en villig til å revurdere standpunktet sitt?
Sandra Bruflot (Høyre), 2021-12-16:
SV skriver på sine nettsider at lommeboka ikke skal bestemme tilgangen til velferdstjenester. Samtidig vil SV fase ut private av velferd, stoppe fritt behandlingsvalg og slutte å ta regningen for helt vanlige folk som ikke selv har råd til å betale for behandling hos private. Hvordan mener representanten Hussein at et slikt system, hvor kun de som har råd til det, kan bruke private og kjøpe seg ut av en offentlig helsekø, ikke gjør at det er lommeboka som bestemmer tilgangen til velferdstjenester?
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-16:
I Hurdalsplattformen er regjeringen tydelig på at fagfolkene spiller en nøkkelrolle i helsevesenet. Samtidig ser vi at allerede ved første utfordring, som handler om å bevare Ullevål sykehus i Oslo og ikke bruke alle pengene på et gigantprosjekt på Gaustad, stikk i strid med nettopp anbefalingene fra de ansattes organisasjoner, nøler regjeringen, og holder seg foreløpig til de fastsatte planene for sykehusområdet i Oslo, som ble nedlagt av regjeringen Solberg. Synes representanten fra SV at regjeringen er flinke nok til å holde seg til intensjonene i Hurdalsplattformen, og hvordan mener SV dette eventuelt burde vært løst på en bedre måte?
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-16:
De røde ønsker at det offentlige skal løse de fleste av oppgavene i samfunnet. De blå ønsker at profittbasert næringsliv skal løse de fleste av oppgavene i samfunnet. Vi i De Grønne ønsker at ideell og frivillig virksomhet bør ha større plass i å løse de store oppgavene i samfunnet. Der har man friheten, men også friheten fra profittjag og utbyttekrav. Hvordan ser representanten Bollestad for seg at ideell sektor kan bidra mer i helsesektoren?
Kristoffer Robin Haug (Miljøpartiet De Grønne), 2021-12-16:
Klima- og miljøkrisen gjør at alle sektorer i samfunnet er nødt til å ta sin del av jobben. Jeg vil derfor gjerne utfordre representanten Ojala på hvilke tiltak og prinsipper man kan innføre i helsesektoren for å sikre at også helsesektoren er med og hjelper til med å avlaste i klima- og miljøkrisen.
Tove Elise Madland (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Smular – nei, det er det ikkje. Me har i løpet av tre veker klart å snu eit budsjett kor me satsar sterkt på fellesskapet, og kor me løyver meir pengar til dei som treng det aller mest. Det gjeld brillestøtte, det gjeld tannlegereform, det gjeld kommunane, det gjeld sjukehusa. Om eit par månader, til våren, skal me starte arbeidet med eit nytt budsjett, budsjettet for 2023, og eg ønskjer så vel at Raudt kan vere med, så kan me få til mykje godt. Me er godt på veg, og det skal me glede oss over.
Tove Elise Madland (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Det skal ikkje vere slik i dette landet at det skal synast på smilet kva familie ein kjem frå. Me er i god gang. Igjen: Det er ikkje snakk om smular, ein stad må me begynne. I den verkelege verda er det ikkje alltid me kan ta alt på ein gong. Difor vil eg igjen fri til Raudt om å sjå løysingar og kome fram til dei gode kompromissa, så skal me få dette til. Dette er ei byrjing.
Tove Elise Madland (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Eg har stor respekt for at Venstre fokuserer på det som for tida gjeld pandemien og alle dei krevjande utfordringane dei tilsette står i. Men når eg les Venstres program med omsyn til eldreomsorg, er ikkje dei tilsette nemnde med så veldig mange ord. Eigentleg er dei ikkje omtala i det heile, men Venstre er veldig oppteke av velferdsteknologi. Det er veldig viktig – det veit eg frå eige yrke – men velferdsteknologi kan aldri erstatte den menneskelege varmen, den menneskelege empatien og den omsorgen ein får i møte med menneske. Mitt spørsmål til representanten og til Venstre er: Kor viktig er dei tilsette i eldreomsorga for Venstre?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-16:
Når en får lov til å velge behandlingsplass selv, er det noen som har kapasitet til å finne det frie behandlingsvalget, men det er jo også slik at for dem som ikke klarer det, åpnes det et tilbud der de kommer fra, for da blir det kortere venteliste der de kommer fra. Det betyr at fritt behandlingsvalg faktisk handler om å bruke den kapasiteten som finnes, og de som er friskest, må kanskje kunne reise litt lenger for at vi skal åpne kapasiteten for dem som er nærmest. Dette handler om å utnytte de ressursene vi har, for å få ned ventelistene, og det handler om at pasientene får et eierskap til det valget de tar, til den behandlingen de har takket ja til. Men de skal ha fått godkjent den behandlingen de skal få, og så velger de behandlingssted.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-16:
Takk for spørsmålet. Jeg skal stille et spørsmål tilbake igjen til representanten om noen år om hvordan det er å sitte i et samarbeid og ikke få alt slik som en vil. Det handler også om det fellesskapet jeg har sittet i, og jeg går nå til votering på bakgrunn av det budsjettet vi har lagt fram i fellesskap. Kristelig Folkeparti er opptatt av at det om noen få år blir dobbelt så mange over 80 år og tredobbelt så mange over 90 år. Det vil skape en utfordring ikke bare for Kommune-Norge, men for Helse-Norge. De aller fleste er friske, og friskere enn før, men de som er syke, er veldig syke. Det betyr at hvis vi ikke skal komme i den situasjonen vi nå står i, med at vi har brukt veldig lang tid, for det tar 12–13 år å utdanne en legespesialist og mange år å utdanne sykepleiere, må Kristelig Folkeparti være opptatt av å legge til rette for dette framover. Og vær du sikker, president, jeg skal komme tilbake igjen med gode tiltak, som regjeringen skal få ta stilling til.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-16:
Jeg er helt enig med Miljøpartiet De Grønne i at ideelle aktører burde ha en enda større plass i norsk helsevesen. Det var faktisk ideelle aktører som startet sykehus, som startet sykehus med tanke på psykisk helse, som startet rusomsorg, og som startet helsestasjoner. Det var faktisk ideelle aktører, og så kom den offentlige sektoren etterpå, og samspillet der mener Kristelig Folkeparti skulle vært større. Når det gjelder ideelle sykehus, har vi to i denne byen, og vi har en utfordring med at vi har kapasitetsproblemer. Hadde en utnyttet Lovisenberg og Diakonhjemmet på en helt annen måte, med langsiktige avtaler og sikret refusjon, hadde en kunnet bruke den kapasiteten som er der, og en ville til og med hatt tomter å kunne utvikle og bygge ut. Men da må de ha langsiktige avtaler med det offentlige som gjør at de sikrer inntektene, for å drifte dette på vegne av den norske stat.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-12-16:
Først har jeg lyst til å gratulere statsråden med det første budsjettet. Det synes jeg er bra. Jeg synes også det er bra, det som statsråden legger fram om at hun ønsker å gjøre økninger i utdanningsstillinger på flere områder. Men som jeg sa i mitt innlegg: Når vi vet at bare for å bli fastlege/allmennlege er det snakk om 12–13 år, for å bli en av grunnlegene på en intensivavdeling er det også 12–13 år, og for å bli spesialsykepleier er det sju år, tre pluss to pluss to, er det et langt lerret å bleke. Så får jeg også med meg at statsråden sier det er viktig å bevare dem som er, og det er jeg helt enig med statsråden i – både vinne og bevare. Men det jeg er opptatt av – og det har vært sagt mange ganger også av statsråden – er at vi skal redde fastlegeordningen. Det er jeg enig i. Men på hvilken måte tenker hun å få skapt tid og rom? For skal en skape tid og rom, handler det ikke bare om penger, det handler også om mer folk, og det tar tid.
Truls Vasvik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
I Kristelig Folkeparti og Høyres merknader til helsebudsjettet står det bl.a.: «Gjennom ordninger som fritt behandlingsvalg sikrer vi alle mulighet til å velge det tilbudet som passer best for den enkelte(…) (…) I Evalueringen av fritt behandlingsvalg står det under konklusjoner: «Valgfriheten er(…) mer tilgjengelig for pasienter med kapasitet til å manøvrere seg gjennom systemet.» (…) Hvordan kan representanten Bollestad fra Kristelig Folkeparti forsvare et system som forfordeler de mest ressurssterke i samfunnet, samtidig som offentlige sykehus tappes for hundrevis av millioner?
Truls Vasvik (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Som statsråden sa, nærmer vi oss kveld, og debatten var vel egentlig på vei ut. Så klarte jeg ikke helt å dy meg, for det var interessant å se den hyllingen som nå var av fritt behandlingsvalg, og ordbruk som var ganske svulstig. Det som er artig med fritt behandlingsvalg, FBV, er at det er evaluert av folk på utsiden av denne salen. Det er ofte en lur øvelse når vi skal se om ting fungerer. I rapporten – og jeg har hovedkonklusjonene her – står det: «FBV har i liten grad bidratt til å realisere målene om reduserte ventetider og mer effektive sykehus.» Det står videre: «HELFOs forvaltningsoppgaver har blitt mer omfattende og kompliserte(…) (…) Det står videre: «Personer med lavere sosioøkonomisk status er overrepresentert blant dem som opplever fristbrudd.» Og det står til slutt: «Dette bekrefter bildet av FBV som en ordning som er tilgjengelig for noen og ikke andre.» Det er ikke regjeringspartiene eller SV eller Rødt som nå har brukt ordene «ideologiske skylapper». Det har avgående regjering, med sitt støtteparti Fremskrittspartiet, gjort. Vi har ikke ideologiske skylapper når det gjelder dette. Vi viser derimot til evaluering, vi viser til hva som faktisk har skjedd, og vi viser til hva som fungerer. Derfor fungerer fritt behandlingsvalg ganske dårlig.
Irene Ojala (Pasientfokus), 2021-12-16:
Takk for spørsmålet, som er veldig godt. Vi lever i en tid med store klimatiske endringer. Det hørte vi gjennom hele valgkampen. Vi hørte også at det er vanlige folks tur. Vi jobber for at det sykehussystemet vi har, skal bli mest mulig klimavennlig, og at pasientene ikke skal sendes rundt omkring i fylkene, men alltid sendes til riktig behandlingssted til riktig tid. På den måten sparer vi både enormt med kilometer med transport på vei og den rundreisen som er fra f.eks. UNN, Universitetssykehuset Nord-Norge, til Hammerfest og så til Alta, eller fra Alta til Kirkenes, Hammerfest og så til Alta. Det må vi få bort. På den måten vil vi få en positiv klimaeffekt.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Jeg skulle gjerne ha greid å styrke sykehusøkonomien ytterligere. Det vil nok dessverre ikke bli likviditetsutfordringer, for å bruke et fagøkonomisk utrykk, som er sykehusenes utfordring til neste år. Utfordringen vil være at de er presset og må utsette planlagt behandling, med de utfordringene det gir for sykehusøkonomien. Det er vi innstilt på å kompensere, som den foregående regjeringen også gjorde i en ekstraordinær situasjon. Så mener denne regjeringen at sykehusøkonomien bør styrkes utover det som er framskrivingen av behov. Solberg-regjeringen la seg akkurat på den listen ved hvert eneste budsjett, og vi mener det er for snaut for å håndtere de store oppgavene sykehusene har med både å utdanne spesialistene våre, investere i utstyr og teknologi, ivareta pasientene og få ventetidene ned.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Jeg er glad for å høre at representanten Wilhelmsen Trøen leste intervjuet i VG, ikke bare overskriften, for i intervjuet sto det at jeg ville være helseminister. En helseminister er i den situasjonen – som også min forgjenger var – at verden står i en pandemi. Det tror jeg vi løser best i fellesskap. Det som er viktig nå, er vaksiner. Å få kjørt ut tredje boosterdose har hatt høy prioritet fra denne regjeringen helt siden vi tok beslutningen om å tilby det til alle over 65 år først. Etter hvert skal alle over 18 år få det tilbudet, i en rekkefølge som er knyttet til når de fikk andre dose. Her er det faglige vurderinger som gjøres om det intervallet som det er fornuftig å holde. Det reduserte vi fra fem måneder til fire og en halv måned for bare noen dager siden. Så er det viktig å si – og nå holder tiden på å renne ut for meg – at Forsvaret og andre skal bidra i logistikken og distribusjonen av vaksiner. Bedriftshelsetjenesten er velkommen så lenge det går gjennom kommunene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Denne regjeringen har styrket kommunerammen med 2,5 mrd. kr mer enn det som var i den kommuneproposisjonen Fremskrittspartiet sørget for at det ble flertall for i juni i år. Det er penger som er sårt tiltrengt. Jeg er også bekymret for kommunenes evne til å håndtere den endringen i demografi vi får i årene som kommer. Vi skulle vært bedre rustet til det. Vi skulle hatt større kommunebudsjetter og utdannet flere spesialister til å håndtere flere multisyke eldre i kommunene. Det kommer til å ha høy prioritet i denne regjeringen. Når det gjelder kompensasjon for kommunenes pandemiutgifter, er det gitt som en ordning hvor vi viderefører en gruppe, hvor KS er representert, for å se på de utgiftene. Her har kommunene allerede fått kompensert utgifter fra tidligere i år, og det vil de også få i 2022. Det kan kommunedirektørene planlegge for.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Kommunene får både økte frie rammer på 2,5 mrd. kr og de får kompensert alle kostnader knyttet til pandemien. Gruppen som vurderer det, er en mer teknisk gruppe. Det er rett og slett for å få god representasjon fra kommunene, slik at staten ikke sitter og vurderer hvilke kostnader kommunene har hatt, men at de er med på avklare hvordan den virkeligheten ser ut. Når det gjelder forsøket med statlig finansiert eldreomsorg, ble det avviklet. Jeg har hørt representanten Hoksrud i flere innlegg her omtale min hjemkommune, men jeg vil korrigere det inntrykket av at Stjørdal kommune ikke er i stand til å gi god eldreomsorg til sine innbyggere. Det er de. Statsråden er også blitt invitert til å legge ned grunnsteinen til et nytt omsorgssenter, så der har jeg stor tro på lokale myndigheter og deres evne til å prioritere sine eldre.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Jeg håper vi ikke får 20 år med pandemi, det tror jeg ikke representanten mente. Men 20 måneder med pandemi tar på for fagfolkene våre, og det er en hovedprioritet for denne regjeringen å utdanne, rekruttere og beholde helsepersonell. Det siste er veldig viktig. Vi kommer ofte høyt på statistikker i OECD osv. fordi vi utdanner særlig sykepleiere i et stort omfang. Noe av utfordringen vi ser, er at jobben blir for tøff, eller at de er for attraktive i andre bransjer til at de blir i tjenesten. Her snakker vi med Sykepleierforbundet, Fagforbundet og de som står med skoene på, for best mulig å kunne hente dem tilbake. En prioritet for denne regjeringen er å gi fagfolkene tid og rom til å gjøre jobben sin og få tid med pasienten. Akkurat nå er det veldig vanskelig fordi vi står i en unntakssituasjon.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Det å løse utfordringene fra dag til dag gjør helsetjenestene våre hver eneste dag. De siste 20 månedene har det vært særdeles krevende. Det foregår et utstrakt samarbeid mellom lokale tillitsvalgte og lokal ledelse for å finne løsningene. Men jeg vil advare litt mot den framstillingen representanten Hussein her legger for dagen. Det er ikke sånn at personene i det registeret sitter klare på en reservebenk for å kunne tas inn i tjenesten. De står i andre yrker i andre bransjer. Det vi må sørge for i framtiden, er at helsetjenesten vår ikke har et arbeidspress som gjør at man ser seg om etter annet arbeid og forsvinner ut av tjenesten. Der har vi en rekke ting vi skal jobbe med. Det er reflektert allerede i budsjettet, og det handler om å beholde de fagfolkene vi faktisk utdanner. Det handler også om å utdanne flere av dem.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
På kort sikt styrker vi antall rekrutteringsstillinger, som representanten nevnte. Vi jobber også kontinuerlig med bedre oppgavedeling, støttefunksjoner. På lengre sikt har vi tenkt å sette ned en helsepersonellkommisjon som nettopp skal se på hvilke profesjoner vi trenger i framtiden, og hvordan de skal samhandle best i tjenesten, sånn at det faget man har gått og lært seg, vil komme til anvendelse til beste for pasienten og tjenesten. Det har vi forventninger til, men det er et mer langsiktig arbeid. Jeg har lyst til å understreke at hver eneste dag, i alle deler av vår felles helsetjeneste, jobber lokale tillitsvalgte og ledere med å løse dag-til-dag-utfordringer. Vi ønsker gjennom noe romsligere budsjetter å gi dem mer pusterom til den jobben.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Fastlegeordningen er vi nødt til å sikre. Alternativkostnaden der tror jeg er mye høyere. Hvis fastlegeordningen kneler, vil nok utfordringene veldig raskt forplante seg inn i sykehusene, med både høyere kostnad og større omkostninger for den enkelte pasient. Det vi må gjøre, er nok flere ting, men det det i bunn og grunn handler om, er flere fastleger med færre pasienter, sånn at man får bedre tid til oppgavene. Der tror vi på at fastlegene også må avlastes når det gjelder de oppgavene som følger med en fastlegepraksis. Vi ser at en del yngre leger også ønsker faste ansettelser. Gjennom ALIS-ordningen får man i hvert fall tilbud om det mens man går og spesialiserer seg, og man kan utsette beslutningen om hvorvidt man ønsker å være egen bedriftsleder, eller om man ønsker å ha en fast ansettelse i kommunen. En rekke tiltak må til for en framtidig fastlegeordning som er bærekraftig.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Veien ut av denne pandemien går gjennom vaksiner. Og det som er viktig nå, er at kommunene blir avlastet, sånn at man får satt den tredje boosterdosen raskest mulig. For å få til det har regjeringen engasjert Forsvaret til å bistå med distribusjon. I dag er det sånn at alle koronavaksinene går gjennom kommunene. Det er de som har fått ansvaret for logistikken knyttet til det å distribuere disse glassene med de edle dråper. Dette er en vaksine som trenger en særskilt logistikk, og for at vi ikke skal pålesse kommunene nye oppgaver i vår iver etter å hjelpe, har vi mobilisert Forsvaret. Når apotekene nå etter hvert får lov til å stikke i overarmer, er det gjennom en avtale sentralt, ikke et pålegg om at hver enkelt kommune må inngå sin separate avtale. Det er ikke blitt gjort før, men vi får det til nå. Poenget er igjen å avlaste kommunene, ikke å gi dem nye oppgaver. Flere kommuner ønsker og har forberedt seg på å kunne bruke bedriftshelsetjenesten lokalt, både deres egen og den hos større bedrifter i kommunen som har den typen ressurser tilgjengelig. Der er også poenget at vi ikke skal pålegge kommunene nye organisatoriske oppgaver, men bruke Forsvaret til å distribuere dette på en enkel måte. Her er det mange krefter som ønsker å bidra, og det får de også lov til. Denne uken og neste sender vi ut dobbelt så mange vaksinedoser som det kommunene selv har bestilt. 720 000 doser blir sendt ut. De kan lagres gjennom mellomjulen. Formålet er at man skal ha drop-in- og lavterskel vaksinetilbud gjennom romjulen, sånn at man kan gå for å få satt den tredje boosterdosen. Så er vi på tampen av debatten. Det ser ut som vi får et helsebudsjett også neste år. Helsetjenesten vår har vært gjennom en kjempekrevende tid: 20 måneder med pandemi. Pandemien er ikke over. Dessverre har vi ingen reservebenk klar til å avlaste de fantastiske fagfolkene våre i tjenesten, men fra regjeringens side jobber vi for å gjøre det vi kan for å gi dem et pusterom. Hver og en av oss bidrar i disse dagene og ukene ved å holde avstand, bruke munnbind og ikke treffe like mange som vi kanskje ønsker oss i julehøytiden.
Morten Wold (Fremskrittspartiet), 2021-12-16:
Sjelden har satsingen på helsevesenet vært viktigere enn akkurat nå. Sjelden har en regjering vært så handlingslammet. Sjelden har vi sett så få tiltak for å løse så store utfordringer. Samtidig som intensivkapasiteten på sykehusene er sprengt, leverer ikke regjeringen når det gjelder antall intensivplasser. Samtidig som sykepleierne roper etter flere medarbeidere, leverer ikke regjeringen nok studieplasser. Samtidig som ansatte i helsesektoren er overarbeidet og underbetalt, vil ikke regjeringen gi dem lønnsløft. Samtidig som Arbeiderparti-politikerne sier vi ikke trenger statlig finansiert eldreomsorg, dukker de opp: enkelthistoriene om glemte, pleietrengende og endatil døende eldre, syke og svake i kommuner styrt av motstandere av statlig finansiert eldreomsorg. Jeg må si jeg er skuffet når jeg ser budsjettet regjeringen har lagt frem – ikke bare fordi jeg er uenig i retningen regjeringen ønsker for landet, men fordi det nedprioriterer dem som trenger hjelpen vår aller mest. For Fremskrittspartiet er det viktig å prioritere god helsehjelp til folk som trenger det. Det betyr f.eks. å bygge ut flere døgnplasser i psykiatrien og styrke institusjonene for psykisk helse. Døgnplasser i psykiatrien har vært nedprioritert i altfor lang tid. Derfor setter Fremskrittspartiet av 900 mill. kr til dette i vårt alternative budsjett. Døgnplassene må bygges opp, ikke rives ned. Dessuten må vi ta i bruk alle tilbydere vi har. Det gjelder både offentlige, private og ideelle. Det skaper mangfold og utvikling i en sektor som sårt trenger det. Se f.eks. til høyt anerkjente og respekterte Modum Bad i Vikersund i Modum kommune. Det er en privat psykisk helseinstitusjon. De ansatte er strålende fornøyd, brukerne er strålende fornøyd, og lokalmiljøet er strålende fornøyd. Dette er typen innslag vi trenger i velferdsmiksen for å skape et bredt og godt tilbud for dem som trenger det. Helt til slutt: Noe av det mest hjerteskjærende jeg ser, er syke mennesker der det finnes en medisin som kan hjelpe dem, men hvor staten ikke vil tilby medisinen de trenger. Medisiner redder liv, og da er det vår jobb å sørge for å tilby medisiner til folk som har behov for dem. I verdens rikeste land kan man ikke si at vi ikke har råd til å tilby medisiner. Det er etter Fremskrittspartiets mening uverdig å sette en pris på et menneskeliv.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-12-16:
Jeg bor i en forholdsvis stor by, Trondheim, med et stort sykehus fullt av ekspertise i kort avstand til mitt hjem. Kort vei og et godt tilbud er viktig når og om behovet for det oppstår. Men slett ikke alle i Norge bor i store byer med kort reisevei til et universitetssykehus. I Norge ønsker vi at folk skal kunne bo ute på øyer, oppe på fjell og langt inne i fjorder. Vi er for distriktene og for en desentralisert bosetting. For at det skal kunne være mulig, trengs det både jobber, barnehager, skoler, offentlig transport og ikke minst det vi debatterer nå: et godt og trygt helsevesen. Over hele fjøla i Helse-Norge kuttes det i tilbudet gjennom ABE-kuttene. Rødt vil reversere disse kuttene, og vi vil styrke sykehusene med mer penger i vårt alternative budsjett. Dette er midler som kunne gått til bl.a. bedre bemanning, ambulansetjenester og lokalsykehus. Det er nødvendig at det skjer, og det må skje kjapt. I disse dager sitter Helse Midt-Norge – som jeg hører til under – i budsjettbehandlinger. Det er sånn at Helse Midt-Norge må spare penger, og da må de kutte 90–100 årsverk midt i en pandemi, midt i en bemanningskrise. Jeg har her lyst til å nevne LOs regionkonferanse i Trøndelag, som vedtok en uttalelse om at de så med stor bekymring på Helse Nord-Trøndelags økonomiske situasjon. Mandag 13. september ble det kjent via mediene at det igjen skal kuttes 115 mill. kr, uten at tillitsvalgte i helseforetaket var orientert om situasjonen. Det økonomiske kuttet tilsvarer 90–100 årsverk, som skal kuttes ved lokalsykehusene i Levanger og Namsos. LO er bekymret – med rette. Beboerne i Nord-Trøndelag er bekymret – med rette. Folk i distriktene i hele landet er bekymret for kutt og innstramming – og det med rette. Rødt er også bekymret. Vi er bekymret, men vi er slettes ikke handlingslammet. Derfor har Rødt, i vårt alternative statsbudsjett, foreslått å reversere kuttene som ABE-reformen gir. Og vi foreslår å styrke sykehusene. Det skulle vi ønske at vi hadde hatt flertall for, for det ville gjort det tryggere å bo i distriktene i Norge.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Nå er barna mine tilbake på hjemmeskole. Mange ansatte har igjen blitt permittert, og en rekke næringer går usikre tider i møte, ikke minst reiseliv, kultur, restauranter og utelivsbransjen. Verden har stått i en pandemi i to år. Veien ut av den går gjennom vaksinasjon. Det har både helseministeren og statsministeren vært tydelige på. Vaksinasjon hindrer alvorlig sykdom og død. Likevel er det for mange som fortsatt vegrer seg mot å ta vaksine. Det er ulike grunner til at folk ikke kan eller ikke vil ta vaksine. Jeg vil på det sterkeste oppfordre alle som kan ta vaksinen, til å gjøre det. Noen har vært usikre fordi det er en ny vaksine. Til dem vil jeg si: Selv om vaksinen er ny, er teknologien kjent, og nå er det satt over 8,5 milliarder enkeltdoser i verden. Vi vet at det virker, vi vet at det beskytter, vi vet at det redder liv, og vi vet at det er vaksiner som kan gi oss livet tilbake. Mange er frustrert over dem som ikke lar seg vaksinere nå. Det er ikke så rart, for det rammer hele samfunnet når vaksinasjonsgraden ikke er høy nok. Forleden dag kunne vi lese om hvem som legges inn på sykehus med covid-19. Det er ti ganger så høy risiko for å bli lagt inn hvis man ikke er vaksinert. De innlagte som ikke er vaksinert, er yngre, og de blir sykere. Det er fristende å oppfordre folk til å vaksinere seg fordi det betyr noe for ungene, som kan få en mer normal hverdag, fordi det kan redusere belastningen på helsetjenesten og intensivavdelingene, og fordi det kan hindre at arbeidsplassene må stenge ned. Men til dem som har vært i tvil til nå, vil jeg egentlig bare si: Ta vaksinen for deg selv, for du kan unngå alvorlig sykdom og død med et lite stikk i armen.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-12-16:
Denne saken handler om å forlenge midlertidig lov av 26. mai 2020 om elektronisk billettering på ferjer som følge av utbruddet av covid-19. I dag gjelder ordningen fram til 1. januar, og forslaget vi nå behandler, dreier seg om å forlenge denne midlertidige loven. Ordningen omhandler både riksvei- og fylkesveiferjer. Samtidig med innføringen av elektronisk billettering ble riksregulativet for ferjetakster endret med AutoPASS-regulativ for ferjetakster, sånn at det nå kun betales for kjøretøy. Det er også anskaffet leseutstyr, så en forlengelse nå vil ikke få store økonomiske konsekvenser. Man har ikke rukket å ha høring i denne runden, men det ble gjennomført høringer i to runder ved forrige behandling i Stortinget. Statens vegvesen ba i september departementet og Solberg-regjeringen om å forlenge ordningen ytterligere og redegjorde for de gode erfaringene og behovet for fortsatt å hindre spredning av smitte hos ferjemannskapet. Erfaringene en hadde med elektronisk billettering, var også så gode at en ba om at lovverket ble endret, sånn at dette kunne bli en varig ordning. Dessverre ble både en forlengelse av den midlertidige ordningen og spørsmålet om en varig ordning avslått med argumentet om at Solberg-regjeringen hadde bestemt at samfunnet skulle gjenåpnes til en normal hverdag. Dermed ble de fleste nasjonale koronatiltakene avsluttet. Det trengs litt lengre tid for å forberede permanente endringer i yrkestransportloven, sånn at behandlingen av personopplysninger blir en del av det eksisterende lovverket. Vi må bl.a. gjennomføre en offentlig høring. Dette arbeidet har dagens regjering allerede igangsatt. Med det vedtaket vi gjør i dag, får vi en nødvendig midlertidig ordning, sånn at det ikke blir en periode med manuell innkreving før vi har den faste ordningen på plass. Tilrådingen gjøres av en samlet komité.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-16:
15. november leverte jeg følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Når den midlertidige ordningen har vært så vellykket, og blir sett på som foretrukket og at ønsket om å reversere og gå tilbake til gammel ordning, 1. januar neste år, er en dårligere løsning ville det ikke da være mulig å forlenge en ordning alle mener er bedre og mer fremtidsrettet?» Fredag forrige uke ble det lagt fram en proposisjon om dette, og i dag, nøyaktig en måned etter at spørsmålet ble stilt, blir dette vedtatt i Stortinget. Vi som forventer effektivitet, er mer enn fornøyd, og her har ministeren vist handlekraft. Jeg håper selvsagt at ministeren også i framtiden har tenkt å levere like godt og like raskt på alle SVs forespørsler. Vi får komme tilbake til hvordan ordningen skal innlemmes på permanent basis.