Rigmor Kofoed-Larsen (Kristelig Folkeparti), 2001-06-11:
Eierskapsmeldingen om Posten har denne gangen fått langt mindre oppmerksomhet enn tidligere. Det skyldes i hovedsak at de store omstillingene allerede er vedtatt. Meldingen som ligger til grunn for dagens debatt, fremmer ikke nye forslag om store strukturendringer. Omleggingen til Post i Butikk, Post i Offentlig servicekontor og Posthandel er vedtatt, og er i ferd med å settes ut i livet. Omleggingen skal resultere i at antall poststeder økes med nærmere 200. Målsettingen for postpolitikken ligger fast. Denne stortingsmeldingen er en «eiermelding» og inneholder ikke vesentlige drøftelser av regulatoriske spørsmål. Likevel er jeg glad for at et flertall er enig i at et landsdekkende formidlingstilbud av postsendinger til en rimelig pris og av god kvalitet skal sikres gjennom de krav som fastsettes i Postens konsesjon, gjennom statlig kjøp av posttjenester og gjennom statens eierskap i Posten Norge BA. For Kristelig Folkeparti har det i forbindelse med omleggingen vært et grunnleggende premiss at det ikke legges ned ordinære postkontor før et likeverdig servicetilbud er etablert i området. Posten har varslet at de i løpet av første halvår 2001 vil vurdere landpostbudtjenesten i forhold til etablering av Post i Butikk. I Innst. S. nr. 248 for 1999-2000 sa et flertall, bestående av Arbeiderpartiet, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet, SV og Venstre: «Med de omfattende omleggingene som har vært og som nå er foreslått, vil landposttjenesten være av avgjørende verdi for den service Posten skal yte til kundene. Flertallet forutsetter at landposttjenesten vil bli ført videre med samme service og kvalitetsnivå.» Jeg er glad for at et flertall slår fast at dette fortsatt ligger til grunn, og at det er viktig å opprettholde et servicetilbud som inneholder basistjenester til alle, uavhengig av geografiske forhold. Jeg er glad for at et flertall understreker at omstillingsprosessen skal gjennomføres uten at det går ut over kvalitet på posttjenestene og på en slik måte at motivasjon og serviceinnstilling til de ansatte opprettholdes. Det er derfor urovekkende med det høye sykefraværet og den sterke økningen i antall uføretrygdede som Posten sliter med. Det er viktig, først og fremst av hensyn til de ansatte, at arbeidet med å snu denne utviklingen har høy prioritet. For de fleste kundene er det først og fremst viktig at Posten utfører sine kjerneoppgaver og ivaretar sine konsesjonsforpliktelser. Samtidig ligger det et inntektspotensial i andre oppgaver og innsparingsmuligheter i å skille ut ulike tjenester. Kristelig Folkeparti, sammen med flertallet, slår fortsatt fast at det skal legges fram sak for Stortinget dersom viktige basistjenester foreslås skilt ut. Selskapet skal ha frihet til å utvikle nye tjenester og velge effektive betjeningsformer så lenge en ivaretar de samfunnspålagte oppgavene og tilfredsstiller servicekravene. I departementets gjengivelse av hva en er opptatt av i sin eierstyring av Posten, er første punkt at selskapet skal gi staten størst mulig verdiskaping over tid. Punkt 2 er at selskapet oppfyller de samfunnspålagte forpliktelsene på en så god og kostnadseffektiv måte som mulig. Jeg håper ikke dette er et uttrykk for at verdiskaping prioriteres foran de samfunnspålagte forpliktelsene. Jeg håper også at en har et bredt perspektiv på verdiskaping utover avkastning på kapitalen. Posten skal først og fremst være en servicebedrift og en del av infrastrukturen, ikke et selskap som i seg selv skal gi avkastning til staten som eier. Departementet peker på tre utfordringer for Posten. Det handler om å redusere driftskostnader, opprettholde fokus på kvalitet og service og å bedre økonomistyringen. Departementet slår også i meldingen fast: «Skal Posten overleve i konkurransen med andre nasjonale og internasjonale aktører i markedet, er god kvalitet og oppfyllelse av kundekravene helt avgjørende.» Dette er meget viktig og gis selvfølgelig full støtte av Kristelig Folkeparti. Dette understrekes også av departementet, som sier: «Posten har imidlertid et behov for å øke servicenivået for å stå bedre rustet i fremtidens konkurranse.»Og videre:«Posten arbeider samtidig videre med å komme frem til løsninger som bedre tilfredsstiller kravene til rasjonell produksjon og servicenivå.» Jeg er glad for at et flertall står fast på kravet om omdeling av prioritert brevpost og lettgods seks dager i uken til alle landets husstander, med mindre ekstraordinære eller særlige geografiske forhold tilsier noe annet. Fra Kristelig Folkepartis side vil jeg gjerne understreke dette kravet. Når dette er sagt, vil jeg også presisere at det kommer mange positive tilbakemeldinger fra kunder som er veldig fornøyd med posttilbudet nå. Det er også viktig å ta med. Stortinget har senket konsesjonskravet til hvor stor del av A-posten som skal være framme neste dag. Posten klarte i fjerde kvartal, som vi nettopp hørte, å oppfylle det nye målet. Det er likevel langt til det gamle målet om at 93 pst. skal være framme neste dag. At en nå har nådd det nye konsesjonskravet, betyr faktisk ikke at en ikke skal strekke seg mot et høyere mål. Det at en måtte redusere målsettingen i 1998, og at det ble gjort, betyr ikke at det også skal være en målsetting framover i alle år. Derfor mener Kristelig Folkeparti, sammen med et flertall i komiteen, at selv om en har nådd dette nye konsesjonskravet, betyr det ikke at en ikke skal strekke seg nettopp mot et høyere mål.