Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-12-03:
En enstemmig komité slutter seg til Regjeringens forslag om tilleggsbevilgninger på til sammen 67,9 mill. kr til ulike driftsutgifter fordelt på budsjettkapitlene til Politidirektoratet, Utlendingsdirektoratet og Utlendingsnemnda. Behovet for tilleggsbevilgninger har oppstått som følge av et økt antall asylsøkere til Norge. Prognosene som lå til grunn for budsjett og revidert budsjett for 2009, anslo antall asylsøkere i år til 15 000, mens nyere prognoser økte anslaget til 18 500, herunder 2 800 enslige mindreårige. Det er denne prognosen tilleggsbevilgningene bygger på, selv om mye nå kan tyde på at prognosene kan nedjusteres noe. Det viser også hvordan disse tallene kan svinge. De siste oppjusteringene av prognosene må ifølge proposisjonen ses i sammenheng med økt konfliktnivå i mange land og en generell økning av asylsøkere til Europa. Når Norge samtidig er et av landene med størst vekst i antall asylsøkere, og blant dem med den høyeste andelen søkere i forhold til innbyggertall, stiller det store krav til det apparatet vi har satt til å håndtere søknader og klager. Resultatet blir økte restanser. På kort sikt må det kompenseres med penger. Men viktigere er det at vi i et litt mer langsiktig perspektiv må se hvordan vi kan effektivisere saksbehandlingen i og mellom etater, og hvordan vi kan få til en nedgang i antallet asylsøkere. Denne jobben er allerede i gang, og Stortinget vil få rikelig med anledninger til å drøfte ulike tiltak, både de som er igangsatt, og tiltak som er under utarbeidelse. Som flertallet har presisert i innstillingen, er målet at Norge skal føre en konsekvent, rettferdig og rettssikker flyktning- og asylpolitikk, som bygger på internasjonale konvensjoner. Mindretallet gir uttrykk for at det er nødvendig å stramme inn på asylpolitikken. Til det er det å bemerke at det arbeidet allerede er igangsatt. Høsten 2008 startet Regjeringen iverksetting av 13 ulike tiltak. De fleste av dem er nå iverksatt. Antallet asylsøkere stabiliserte seg faktisk i en periode etter at de nye tiltakene ble varslet, og for enkelte søkergrupper var nedgangen betydelig. Likevel har vi altså så langt i 2009 hatt en økning, sammenlignet med 2008. Derfor ble det sommeren i år varslet åtte nye tiltak spesielt rettet mot å begrense tilgangen av enslige mindreårige asylsøkere. Regjeringen følger utviklingen nøye og er beredt til å sette inn flere tiltak, som bl.a. varslet i Soria Moria II-erklæringen. Tilpasning til praksis i sammenlignbare land, økt innsats for å avklare identitet, vurdering av terskelen for opphold på humanitært grunnlag, opprettelse av omsorgssentre for enslige mindreårige i opprinnelseslandene, økt bruk av frihetsberøvelse ved kriminalitet, forsøk på å skjule identitet, unndragelsesfare ved retur, for å nevne noe av det som det nå arbeides med. Flertallet vil imidlertid understreke at formålet med disse tiltakene og andre som måtte komme, ikke er å begrense antall asylsøkere i seg selv. Det er legitimt å søke asyl i et annet land. Målet er imidlertid å begrense tilgangen av søkere som ikke har et beskyttelsesbehov. Da avlaster vi apparatet og kan gjøre en bedre jobb for dem som trenger å bli her. Når vi avlaster apparatet og reduserer pengebruken, blir vi også i stand til å øke antall kvoteflyktninger, mennesker som lever i FNs flykningleirer og forblir der fordi ingen har plass til dem. Et høyt antall grunnløse søknader kan også bidra til å svekke tilliten til asylinstituttet. Hvis det skulle skje, har vi et problem. Men saken i dag gjelder altså nødvendige tilleggsbevilgninger for i år, og innstillingen er som sagt enstemmig.