trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2022-05-03:
Eg takkar for spørsmålet. Det er det sånn at alle dei tiltaka som er nemnde i merknadene i samband med revidert, anten det er styrkinga av den barnefaglege kompetansen i flyktningmottak, om det er å styrkja krisesentra eller om det er å sikra midlar til barn og unge som kjem til landet og ikkje har utstyr, så dei har ting å driva med på fritida, er faktisk tiltak som Senterpartiet og Arbeidarpartiet meiner er kjempelure og viktige, og som SV har meint er fornuftige. Etter det eg hugsar frå innstillinga, er det nokre parti til som har sagt at dette er noko som dei støttar. Så det at nokre titals millionar kroner her liksom er forskjellen på om dette er ein budsjettrunde eller noko som oppfyller Høgre si norm og standard, er eg ueinig i. Me har halde oss til regjeringa sitt forslag, og det ligg fast og er den løyvinga me vedtek i dag.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2022-05-03:
Det er mykje som kan tyda på at Høgre sin strategi her ikkje heilt har treft – at det skulle koma hundremillionervis av kroner i krav, sånn at me då måtte velja mellom Høgre og SV. Det kan verka som det var strategien. Men ein har altså dette året løyvd 24,7 mrd. kr til ekstraordinære tiltak i møte med pandemien. Ein har løyvd 19,6 mrd. kr i møte med dei høge straumprisane og no 14,4 mrd. kr. Så vil ein i salderinga koma tilbake til det totale opplegget – kva prioriteringar ein har funne rom til og inndekninga av desse i revidert nasjonalbudsjett. Men eg står fast ved dei tiltaka, anten det er krisesenter, styrking av barnefagleg kompetanse, utstyr eller om det kampen mot menneskehandel – som ikkje er store postar, men som er særdeles viktige tiltak som alle partia som står bak merknadane, meiner er viktige.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2022-05-03:
Nemninga ein skråsikker tvilar er noko eg kjenner på ofte. Det trur eg representanten Limi òg burde kjenna på nokre gongar, for eg trur det er dei gongane me tek inn kunnskap me vurderer ut frå møtet med den verkelegheita me lever i, at me utviklar den gode politikken. Eg synest det er krevjande i ein situasjon der me på den eine sida veit at mange bedrifter slit med dei auka kostnadene, samtidig som dagen i dag er den dagen i Noregs historie at flest menneske har gått på jobben. Det er jo eit mål at endå fleire skal ha ein jobb å gå til i dagane framover, og det ligg til grunn for den økonomiske styringa. Det er når desse to tinga møtest, at dette vert litt vanskeleg og eg finn grunn for å stilla nokre spørsmål. Men det som er heilt sikkert, er at det i den situasjonen me er i no, er viktig å halda tilbake på pengebruken og prioritera tydeleg, og det har me tenkt å gjera.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2022-05-03:
Det er mykje regjeringa får kritikk for, men at ein ikkje følgjer situasjonen nøye, er ikkje ein av tinga som vert tekne opp. Når det gjeld ordningane for næringslivet i denne proposisjonen, er det ein tanke at dei skal vera avgrensa, og dei skal vera knytte til dei bedriftene som er direkte ramma av sanksjonar, anten at dei ligg nært og på ein måte har økonomisk samkvem med russiske bedrifter, eller at dei på annan måte har ein betydeleg del av omsetninga si der. Frå både Senterpartiets og Arbeidarpartiets side er ein oppteke av at det vert følgt opp på ein god måte, og at dei pengane vert brukte etter intensjonen. I proposisjonen er det stilt opp nokre vilkår som ein meiner er dei rette, men eg vil òg understreka at ein må utvisa fleksibilitet, men at dette skal vera ei snever ordning som er målretta mot dei bedriftene eg nemnde.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2022-05-03:
Me er opptekne av å ha trygg økonomisk styring, sånn at me har kontroll med renta, sånn at stadig fleire får ein jobb å gå til, og at me tek norsk økonomi på alvor. Eg trur me må koma oss litt ut frå den posisjonen ein var i under pandemien, der det ikkje var nokon grenser for kva ein kunne bruka. Det var fare for stillstand i heile økonomien. Arbeidsløysa var akutt stigande. No er ho historisk låg. Då må ein disponera midlane på ein annan måte. Det er klart at summen av alle gode tiltak kan vera at den økonomiske situasjonen vert forverra, og då vert han ikkje forverra for dei som har det greitt økonomisk. Då vert han forverra for dei som f.eks. har dei høgaste låna. Her ligg det ei totalvurdering bak, men eg meiner f.eks. at ein kompensasjon på straum(presidenten klubbar) på bortimot 20 mrd. kr er ei betydeleg satsing. (presidenten klubbar)
Tina Bru (Høyre), 2022-05-03:
Jeg hørte på innlegget til representanten nå i salen, og han brukte mye tid på nettopp å fremheve at denne pakken skulle ikke være som mange av de andre krisepakkene vi har hatt på Stortinget de siste årene, med budrunder – man måtte holde seg til de ordinære budsjettrundene for å gjøre slike ting. Det er noe som Høyre også har vært opptatt av, og vi deler jo det synet. Likevel må jeg si at jeg synes at den forhandlingsprosessen som regjeringspartiene la opp til i denne saken i Stortinget, har vært noe merkelig, fordi det hadde ikke vært nødvendig å love bort noen ekstra penger, gitt at vi veldig tidlig sa at vi kunne støtte dette opplegget uten å be om mer, nettopp fordi vi deler det som representanten var opptatt av i sitt innlegg. Men det er jo ikke riktig, som representanten sa i innlegget sitt, at disse tiltakene man har blitt enig med SV om, skal vurderes fram mot revidert – de skal styrkes. Det er også det som står i saken. Så hvilke valgløfter vil Senterpartiet sette på vent for å innfri det SV skal ha?
Tina Bru (Høyre), 2022-05-03:
Det er ingen som er uenig i at de ekstra tiltakene som er blitt forhandlet inn her, er fine i og for seg. Det er jo ikke egentlig det vi diskuterer heller. Det vi diskuterer, er jo nettopp det representanten selv var opptatt av å fremheve i sitt innlegg, at vi måtte slutte med sånne runder, der man skal kjøre opp budene i Stortinget, og at alle skal ha sine saker inn for å kunne støtte det som er helt nødvendige utgiftsøkninger. Nå går vi altså inn i en tid, som også finansministeren i det siste har brukt mye tid på å advare mot, da vi kan vente oss enda høyere renteøkning enn det som er nødvendig, hvis vi ikke klarer å holde igjen på pengebruken. Og da er igjen mitt spørsmål til representanten: Hvilke valgløfter har da Senterpartiet lyst til å sette på vent for å innfri disse ekstra titalls millionene som representanten nevner – uten at vi helt vet hva summen faktisk blir, for det vil vi ikke se før vi kommer til revidert? Hva skal Senterpartiet gi for å bidra til at vi ikke bruker mer penger enn nødvendig?
Tina Bru (Høyre), 2022-05-03:
Den 24. februar markerer en svart dag i europeisk historie. Putins krig i Ukraina fører med seg umenneskelige lidelser. Ukrainere ser byene og hjemmene sine bli bombet i stykker, millioner har lagt ut på flukt, og de ofrer livet sitt i kampen for å holde Ukraina fritt. Derfor er det helt riktig å bruke penger på å håndtere konsekvensene av krigen også her hjemme i Norge. Kommunene våre skal gjøre en stor innsats for å bosette ukrainske flyktninger. Barnehager og skoler skal ta imot ukrainske barn og unge og gi dem et godt opplæringstilbud, frivilligheten stiller opp med ekstra tilbud, og det er behov for å styrke Forsvaret og den sivile og militære beredskapen. Det samme gjorde vi under flyktningkrisen i 2015. Alle kriser krever krisetiltak, men vi kan ikke behandle krisepakker som ordinære budsjetter hvor alle partier skal forhandle inn diverse hjertesaker for å kunne gi støtte til helt nødvendige utgiftsøkninger. Nettopp derfor var Høyre tidlig ute med å garantere flertall for regjeringens forslag. Det er synd at regjeringspartiene ikke ville være med på det, men heller snakket med SV og lovet bort enda mer penger. For hver krone vi bruker, må noe annet kuttes, eller oljepengebruken må økes. Høyres bekymring er at overbudspolitikk i Stortinget vil skape et enda større press på norsk økonomi. Rentene er allerede varslet å øke. Bruker vi for mye penger, er det faktisk slik at vanlige folk og bedrifter raskt må plukke opp regningen gjennom høyere renter. I likhet med Støre-regjeringen brukte altså Solberg-regjeringen ekstra penger på helt nødvendige tiltak under forrige flyktningkrise. Men vi foreslo samtidig hvor pengene skulle hentes fra, og vi dekket inn det meste ved å omprioritere på budsjettet. Pakken vi la frem den gangen, var på 9,5 mrd. kr, og kun 1,2 mrd. kr ble tatt fra oljefondet. Det er uten tvil uheldig at regjeringen bare har lagt frem forslag til utgifter, uten å foreslå hvor pengene skal hentes fra. Høyre mener det er helt riktig å bruke penger på å kompensere for konsekvensene av krigen. Derfor sto vi altså klare til å gi full støtte til regjeringens forslag, for det er nemlig en viktig forskjell på det vi må bruke penger på, og det det hadde vært fint å bruke penger på. Jeg tar opp de forslagene Høyre er medforslagsstiller til.
Tina Bru (Høyre), 2022-05-03:
Først og fremst vil jeg si at vi kritiserer egentlig ikke SV i denne prosessen. Jeg skjønner veldig godt at SV hadde lyst til å sikre seg noe i denne saken gitt at de skal forhandle revidert budsjett med denne regjeringen og ingen inndekninger ligger på bordet. Det SV egentlig er nødt til å gjøre allerede nå, er nesten å gi en slags blankofullmakt på at disse pengene skal vi finne når vi kommer til revidert. Så det er ikke merkelig at SV ønsker å legge noen føringer på hva de vil ha. Min kritikk har egentlig gått mot regjeringspartiene, som har brukt så mye tid på å advare mot å bruke mer penger og har ønsket det de har kalt et bredt forlik, hatt en slags forhandling som egentlig ikke har vært noen forhandling, men likevel blitt enig med SV – som ikke er unaturlig gitt at SV er samarbeidspartiet. Det er det jeg kritiserer; det er ikke først og fremst SV. Det er riktig at vi står bak merknadene på de gode intensjonene, men det er ikke gitt – for dette har heller ikke regjeringen fått vurdert ennå – at svaret er en styrking av tiltakene. Jeg er enig i at fritidsaktiviteter er viktig. Jeg er enig i at krisesentre er viktig. Men hvorvidt det faktisk trengs mer penger nå, er per i dag litt vanskelig å si. Derfor må dette vurderes frem mot revidert. Jeg forstår intensjonene – om ikke på å love konkret mer penger.
Tina Bru (Høyre), 2022-05-03:
Jeg har lyst til å benytte anledningen til å spørre finansministeren om et av de løse forslagene som er fremmet i salen her i dag, og da tenker jeg spesielt på forslaget fra Fremskrittspartiet om at regjeringen må «snarest gjennomføre de endringer som er nødvendige for å fjerne avgifter og toll på varer importert fra Ukraina, eventuelt raskt legge nødvendige forslag frem for Stortinget». Dette var det et oppslag om i Nationen også for en stund tilbake, hvor Storbritannia har gjort nettopp dette, og jeg lurte på om jeg kunne få en vurdering fra finansministeren på hva han tenker om et sånt forslag.
Tina Bru (Høyre), 2022-05-03:
Jeg takker for svaret. Jeg skjønner at man ikke rekker å vurdere alt, men jeg håper at man også kan vurdere dette fremover som et mulig tiltak å se på. Men jeg har lyst til å stille et annet spørsmål også. Jeg har lyst til å starte med å gi ros til finansministeren for å ha vært veldig tydelig de siste dagene på hvor viktig det nå er å holde igjen på pengebruken slik at vi ikke ser en økning av renta utover det vi allerede vet er varslet. Det er jo noe vi i Høyre er veldig enig i at er viktig fremover. Jeg nevnte kort i mitt innlegg i stad at da vi håndterte flyktningkrisen tilbake i 2015, la vi frem en pakke på 9,5 mrd. kr, og 1,2 av de milliardene var da økt oljepengebruk, mens resten var omprioritering fra andre steder på budsjettet. Så spørsmålet mitt til finansministeren er om han har en ambisjon om å være kanskje enda bedre enn det vi var, og hvordan han ser på mulighetene for å finansiere den pakken vi nå skal vedta.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Forhandlinger om denne krisepakken har det ikke vært. Det skyldes nok at det er relativt stor enighet om at det er helt nødvendig å iverksette tiltak på grunn av krigen som pågår i Ukraina. Konsekvensene av den er absolutt størst for Ukraina og det ukrainske folk, men den skaper også noen konsekvenser for folk og bedrifter i Norge. Derfor ønsket Fremskrittspartiet at man også skulle legge inn tiltak som ivaretok de hensynene. Jeg ser at representanten Pollestad i Dagens Næringsliv 27. april fremstår som en skråsikker tviler når det gjelder usikkerheten som bl.a. krigen nå skaper for norsk økonomi. På den ene siden har han informasjonen fra Finansdepartementet, makrotallene, som tyder på at alt går bra. På den annen side møter han mange bedrifter der ute, sier han, som er bekymret for kostnadsøkningene. Spørsmålet er hvem som har rett. Er Pollestad fortsatt i tvil, eller har han konkludert?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Fremskrittspartiet er helt enig i at vi nå er i en ekstraordinær situasjon. Det krever raske beslutninger og gode tiltak. Det vi imidlertid ikke er fornøyd med, er at tiltakene blir begrenset. Ja, de fanger opp det viktige som skjer, det som er konsekvensen av krigen, og de hjelper Ukraina, men krigen har også noen konsekvenser for situasjonen i Norge, både for vanlige folk og for norske bedrifter. Det er en økende bekymring der ute. Vi ser at antallet inkassosaker øker. Fremskrittspartiet har foreslått å fjerne avgifter og redusere prisveksten og har en rekke tiltak som er lagt inn i innstillingen, men som ikke får flertall – og heller ikke har blitt forhandlet om, for det ble avvist. Er ikke representanten Christoffersen bekymret for den utviklingen vi ser, og de rapportene som kommer både fra vanlige folk og fra norske bedrifter? Og mener representanten at det er tilstrekkelig fortsatt å vente og se, eller bare å følge utviklingen nøye?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
At Stortinget nå blir enig om å bevilge mer penger for å hjelpe flyktninger og styrke Forsvaret, er en logisk konsekvens av en krigshandling i vårt nærområde. Og Fremskrittspartiet er selvfølgelig helt innstilt på å legge til rette for mottak og god håndtering av kvinner og barn som må flykte fra Putins angrep på et fredelig naboland. Angrepet og krigen i Europa har også blitt en alvorlig vekker, både for Norge og for resten av Europa, for den viser at fred i Europa er ikke noen selvfølge. Og fravær av krig krever et sterkt forsvar, og en tydelig og konsekvent sikkerhetspolitikk og et sterkt forsvar hever terskelen for krig og setter oss i stand til å forsvare oss hvis nødvendig. Fremskrittspartiet mener derfor det er nødvendig å styrke Forsvaret utover det som regjeringen nå har foreslått, som er relativt små tiltak som kan gjennomføres raskt. Men vi er nødt til å ta en større diskusjon om hvordan vi styrker Forsvaret for å bygge opp en tilstrekkelig beredskap for å være beredt hvis nødvendig. La oss håpe at vi ikke kommer i en slik situasjon, men det er alltid den forsikringspremien vi må betale. Fremskrittspartiet har foreslått å styrke grensekontrollen utover det som er foreslått fra regjeringen. Det er fordi vi deler politiets bekymring for at mennesker på flukt gjennom Europa kan bli utnyttet av personer med onde hensikter, og derfor må vi ha en bedre grensekontroll. I sum er det stor enighet om hovedlinjene i det som er regjeringens forslag, konsentrert rundt flyktninger og beredskap. Det Fremskrittspartiet savner, er at man i større grad hadde fanget opp de andre konsekvensene av den krigen som pågår – konsekvensene for folk i Norge og for norske bedrifter. Vi ser at andre land bevilger store beløp for å hjelpe både sine bedrifter og vanlige mennesker som sliter med å dekke utgiftene på grunn av de store kostnadsøkningene. Det er derfor Fremskrittspartiet har foreslått å fjerne avgiftene på drivstoff, vi har foreslått en bedre strømstøtteordning og vil halvere merverdiavgiften på mat, nettopp for å dempe prisveksten og gjøre det lettere for folk å håndtere hverdagen. Dessverre er det ingen støtte til forslagene, og det er heller ikke invitert til noen forhandlinger om den type forslag i denne saken. Jeg tar opp våre forslag og vil også signalisere at vi kommer til å støtte forslag nr. 21, fra Venstre, om å bevilge penger til et våpenfond nå. For øvrig vil vi også foreslå at to av våre forslag, nr. 23 og 24, gjøres om til oversendelsesforslag.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Jeg går ut fra at representanten kjenner til Fremskrittspartiets skatte- og avgiftspolitikk. Hadde det vært helt opp til oss, hadde ikke avgiftene gått opp igjen, i hvert fall ikke til det nivået de ligger på nå. Så er det slik at Stortinget gjør skatte- og avgiftsvedtak hvert år i forbindelse med statsbudsjettet, så de forslagene vi har fremmet her, og også forslag vi har tatt opp i andre sammenhenger for å kompensere for konsekvensene av den krigen som pågår, er ikke å utnytte en situasjon, det er å ta realitetene inn over seg. Der er vi litt overrasket over at ikke Høyre gjør det. Men vi har vært veldig tydelig på at dette er akuttiltak som vil gjelde for 2022 og inntil Stortinget fatter nye vedtak, som det er naturlig å tenke seg at skjer i statsbudsjettet for 2023.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Jeg tenker ikke så mye om det regnestykket som nå ble presentert. Det som er realitetene, er at vi nå har en voldsom prisvekst i Norge. Det er enkeltvarer som bidrar til den prisveksten. På mange av disse varene har vi et veldig høyt avgiftsnivå. Da mener Fremskrittspartiet det ville vært riktig å dempe prisveksten gjennom å redusere eller fjerne avgiftene, slik at vi bringer prisnivået tilbake på det nivået som var forutsetningen for det statsbudsjettet som Stortinget har vedtatt. Det er veldig greit å se effekten av å gjøre det, fordi regjeringen signaliserte en forlengelse av strømstøtteordningen rett i forkant av at lønnsoppgjøret i frontfaget startet. Det bidro til at man fikk en forventet prisvekst på 3,3 pst. fra Teknisk beregningsutvalg, og ikke 4,1 pst. som ville vært alternativet.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Som representanten Nordby Lunde sikkert vet, har Fremskrittspartiet fremmet et eget forslag som går på å styrke en rekke grener og områder innen Forsvaret, deriblant Heimevernet. Og det vi vet, er at skal vi få mer personell i Forsvaret – det er jo også en kritisk faktor i dag – må vi altså for det første å rekruttere flere, og vi må utdanne flere. Det samme gjelder heimevernssoldater. Dette er ikke noe som kan gjennomføres over natten, dette må man bruke tid på. Men vi er nødt til å ha en ambisjon om å løfte Forsvaret, både med hensyn til utstyr, med hensyn til kompetanse og ikke minst med hensyn til personell. Jeg tror krigshandlingene i Ukraina har vist oss hvor viktig den type styrker og ressurser er når det oppstår en krigshandling. Det mener Fremskrittspartiet at Norge også må ta inn over seg, og derfor har vi fremmet dette forslaget som inneholder en rekke tiltak som vi mener bør gjennomføres i det norske forsvaret.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Det er bare å lese vårt alternative statsbudsjett, så vet man hva vi vil fremme av skatte- og avgiftsforslag. Det er ingen hemmelighet. Men nå er vi i en veldig akutt situasjon, og det forundrer meg egentlig at ikke Arbeiderpartiet er villig til å se at det er en veldig krevende tid for vanlige folk. Det er jo vanlige folks tur, som det ble prediket i valgkampen i fjor. Nå er situasjonen den at vanlige folk har problemer med å dekke strømutgiftene, de har problemer med å fylle tanken på bilen – for dem som er avhengig av å bruke bilen i hverdagen – og ikke minst bedriftene har store utfordringer. Mange bransjer med småbedrifter har kjempeutfordringer. Da mener Fremskrittspartiet det er helt nødvendig også å se og fange opp de konsekvensene av den krigen som pågår, og derfor har vi fremmet disse tiltakene som vi mener er nødvendige nå som krisetiltak, i tillegg til det andre som er foreslått av regjeringen.
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2022-05-03:
Jeg kan vel kontre med å si at representanten Jacobsen får leve i spenningen frem til han ser vårt alternativ til det reviderte budsjettet vi er veldig spent på at regjeringen skal legge frem. Det er store inndekningsbehov uansett hva pengene er brukt på. Det Fremskrittspartiet foreslår som går utover det regjeringen har foreslått, som gjelder konkret flyktninger, beredskap og forsvar, er nettopp å fjerne og redusere avgifter. Det betyr altså at vi reduserer statens inntekter i en tid hvor vanlige folk sliter med å betale regningene. Samtidig har staten enorme ekstrainntekter, langt utover det som var forutsatt i det statsbudsjettet representanten Jacobsen har vært med på å vedta. Her er det altså både en inntektsside og en utgiftsside, men på grunn av spesielt energiprisene, blir det veldig store ekstrainntekter til staten. Vi mener det er riktig å bruke noen av dem til å hjelpe folk der ute.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
Jeg vil bare starte med å takke for samarbeidet vi hadde i komiteen. Jeg synes det har vært godt, og det er godt å se at ordinært komitéarbeid tilsynelatende også fører fram, selv om media kanskje er mer opptatt av spill og store møter. Så vil jeg vise til det som står både i saken fra regjeringen og i komiteens innstilling knyttet til Øst-Finnmark og spesielt situasjonen der. Jeg er sikkert ikke den eneste av representantene her som får bekymrede telefoner fra næringsliv og lokalbefolkning som er usikre på situasjonen framover. Vi er flere partier som i innstillingen ber regjeringen om å følge situasjonen tett, vurdere virkningene av de innførte sanksjonene og vurdere om det er behov for ytterligere tiltak i tillegg til det vi skal vedta her i dag, fram mot revidert budsjett. Vil regjeringen følge opp det?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
Jeg er enig med representanten og Høyre i at veldig mye av politikken ligger i inndekningen, og det er klart at man vil nok se et større sprik i denne komiteen enn man gjør i innstillingen til akkurat denne saken. Samtidig vil jeg si det er et paradoks fra Høyres side å kritisere SV og regjeringspartiene for å synliggjøre noen føringer inn mot revidert budsjett, som nettopp kommer til å være en budsjettprosess der man må veie ulike gode tiltak mot hverandre, samtidig som Høyre er med på de gode intensjonene. Altså: Høyre står bak at det er viktig at man skal kunne tilby aktiviteter i lokalmiljøene, som sports- og fritidsutstyr. Høyre står bak at det er viktig å styrke den barnefaglige kompetansen på mottakene. Og Høyre har en egen særmerknad sammen med Fremskrittspartiet knyttet til fastlegemangel og kommunehelsetjenesten, og om å gå i dialog med private helseaktører for å bistå. Vil ikke det også til syvende og sist medføre kostnader hvis man ønsker å prioritere det?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
I går var jeg og besøkte organisasjonen Caritas og møtte tre unge som hadde kommet til Norge fra Ukraina i løpet av den siste måneden. Vi snakket sammen med dem om hvordan flukten hadde vært – den hadde naturlig nok vært dramatisk – men også om hvordan mottaket her i Norge hadde vært, og opplevelsene deres av mottaksapparatet. Det som kanskje var mest slående, var at alle tre var utrolig opptatt av å understreke at de får deres basisbehov dekket, og at det viktigste nå er hvordan Norge kan bidra til at man vinner krigen i Ukraina mot Russland. Deres bekymringer var naturlig nok mest knyttet til de folkene som var igjen, av deres familie og venner i Ukraina. De fortalte også om et mottak i Norge som per i dag fortsatt er preget av noe kaos – kanskje av naturlige årsaker – at det er noen propper i systemet i mottaksapparatet og mangel på informasjon. Det gjør at kommunene ute i hele landet nå som står og er kjempeklare til å ta imot de menneskene som kommer til Norge, fortsatt ikke har tatt dem imot, mens mange fortsatt bor på mottak som er høyst midlertidige, også med til dels dårlig oppfølging. Jeg tror det blir kjempeviktig at regjeringen følger den situasjonen, får løst opp i de proppene, sørger for god informasjonsflyt til flyktningene og ikke minst at de får tilbud om psykososial oppfølging, ikke bare på ankomstdagen, men også videre framover i tid. Vi vet også at 40 pst. av dem som flykter fra Ukraina nå, er unger. Derfor har det vært viktig for SV å få gjennomslag for at man er nødt til å styrke den barnefaglige kompetansen på mottakene rundt i hele landet. Det er en helt unik situasjon. Vi har aldri vært i en situasjon før hvor så mange unger kommer hit, og det betyr at vi er nødt til å ha et opplegg som innebærer at det er både nok personell med barnefaglig kompetanse og også en struktur rundt mottaket som gjør at man får skjermet og ivaretatt de ungene. Det er ikke de som skal stå og merke den usikkerheten og kanskje mangelen på informasjon aller, aller mest. På samme måte har SV vært opptatt av at man får styrket muligheten til å kunne drive aktiviteter i lokalmiljøet. Det gjelder helt konkret tilgang på sports- og friluftsutstyr, noe som skal styrkes i revidert, og også å oppjustere kapasiteten på krisesentrene ved bemanning. Det er helt sentralt. Vi vet at mange av dem som kommer nå, er i høy risiko for å være utsatt for menneskehandel, og der er krisesentrene noe av førstelinjeforsvaret vårt i Norge. Jeg vil understreke at for SVs del er det kjempeviktig at man klarer å dekke inn for dette uten å kutte i bistandsbudsjettet, for det er sultkatastrofer på trappene i mange andre land. Det må bety at Norges innsats må styrkes, ikke svekkes, og de forhandlingene kommer vi tilbake til i revidert. Jeg tar opp forslagene som SV har sammen med andre.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
Takk for spørsmålet. La meg aller først si at nå har regjeringen lagt fram en pakke. Det er ikke sånn at den pakken er det absolutt perfekte nivået av tiltak som sørger for at vi ikke velter denne økonomien og går inn i ukontrollert inflasjon. Det er mulig å se for seg en oppjustering på et par titalls millioner kroner uten at det velter lasset. Det tror jeg bare er greit å ha med seg, at det er ikke store ting det er snakk om her, men det er forsterking på noen spesifikke områder. Akkurat når det gjelder krisesentrene, melder de selv om at de allerede merker at det kommer ukrainske flyktninger til Norge. De har allerede ukrainske kvinner og barn som søker bistand hos dem. Vi har for øvrig også sett det stygge eksempelet på voldtekt av en ung ukrainsk kvinne som kom til Norge. Jeg tror vi må ta innover oss at krisesentrene, kanskje i mangelen av noe bedre offentlig tilbud, spiller en rolle som førstelinjeforsvar mot bl.a. menneskehandel og utnytting av de kvinnene, og da må vi ta på alvor at krisesentrenes ressurser er sterkt presset.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
Regjeringen har selv bedt om innspill i forbindelse med denne behandlingen, og jeg tenker at flere partier tenker bedre enn bare to, som har lagt fram denne pakken. Så er jeg sterkt uenig i at ikke styrking av krisesentrene er et umiddelbart krisetiltak. Vi har ikke noe annet offentlig tilbud som vi bare kan bygge opp med en gang. Det bør vi sikkert gjøre på sikt, og i alle fall styrke krisesentrene vesentlig mer på sikt, men realiteten er at de allerede merker det i dag. Det handler ikke bare om hva som skjer på mottak, det handler om hva som skjer på veien til Norge. Det er ikke alle som kommer hit som kommer gjennom de kontrollerte formene. Mange kan være utsatt for menneskehandel og trafficking, og da spiller krisesentrene en kjempeviktig rolle. Det merker de allerede i dag. Så jeg mener sterkt at det haster å styrke deres kapasitet, og det gjøres ved bemanning. Det koster jo ikke mange millionene å gjøre det, og det er et veldig effektivt virkemiddel.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
Vi stiller selvfølgelig ingen garantier eller ultimatumer før vi går inn i forhandlinger, men det er hel riktig beskrevet. Det er grunn til å minne om og presisere at de skatteøkningene – som jeg for øvrig er stolt over å ha bidratt til – er skatteøkninger for alle som har inntekt og formue over 750 000 kr. Det store flertallet av nordmenn har fått skattekutt med budsjettet som regjeringspartiene og SV vedtok. Men gjennom dette skatteopplegget vil vi redusere forskjellene i Norge og bidra til større omfordeling. Og det kommer vi til å måtte fortsette å gjøre. Koronakommisjonens rapport viste oss at forskjellene i Norge har økt gjennom pandemien. Det er mer behov for omfordeling enn tidligere, og vi ser nå en strekk i laget. Fremskrittspartiet er gode til å trekke fram dem som sliter med å betale regningene, og de fortjener å trekkes fram, og så er det andre i den andre enden som har bedre råd enn noensinne. Selvsagt skal de være med og finansiere de krisepakkene og den støtten som vi er nødt til å gi nå. Vi bør også søke annen inndekning som kan bidra til å trekke ned aktivitetspresset i norsk økonomi, f.eks. motorveiinvesteringer.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
Diskusjonen om inndekning er selvsagt viktig. Jeg tror det er en bred, om ikke enstemmig, enighet i stortingssalen om at vi nå må unngå å forsterke aktivitetspresset i norsk økonomi, og at vi må bidra til å holde inflasjonen under kontroll. Samtidig vet vi jo at den situasjonen som vi globalt står i akkurat nå, er prekær. Man står i flere land på randen av sultkatastrofe. Det er egentlig behov for økte bidrag for å avhjelpe de landene som merker konsekvensene av økende matvarepriser og økende drivstoffpriser. Derfor er det noe kunstig i at det ligger som en undertone her at man kanskje skal saldere deler av dette budsjettet med kutt i utviklingsbudsjettet, all den tid utviklingsbistanden jo ikke øker aktiviteten i norsk økonomi eller trekker den ned når man kutter i bistanden. Vil regjeringen nå vurdere andre reduksjoner i budsjettet som kan ta ned aktivitetspresset i norsk økonomi, når man ser på inndekning?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-05-03:
Jeg vil også takke for samarbeidet. I likhet med representanten Pollestad synes jeg mange av tiltakene er veldig viktige for å møte alle flyktningene som kommer til å komme, enten det gjelder menneskehandel eller barnefaglig kompetanse, for å sikre at de blir godt mottatt og integrert. Det er jeg enig i. En av de andre konsekvensene av den brutale krigen er prisøkningene. Det blir spennende å se statens tilbud i morgen når det gjelder bønder. Vi har sett strømstøtten, men også når det gjelder drivstoff har det vært store økninger. Det er en av tilbakemeldingene jeg har fått veldig tydelig, selvfølgelig fra vanlige folk, men også fra bedrifter. Pollestad og Senterpartiet og regjeringa har ikke vært villige til å gå med på noen støtteordninger for næringslivet når det gjelder strøm eller drivstoff. Spørsmålet mitt er egentlig bare: Når SSB anslår at prisveksten ville vært på 4,1 pst. uten strømstøtteordninga, og at hadde man gjort noe med bensinprisen, hadde det virket på samme måte og dempet prisveksten, noe som jo er positivt enten det er for lønnsoppgjør eller rentesetting.(Presidenten klubber.) Hvorfor vil likevel ikke Senterpartiet gå for en sånn modell? (Presidenten klubber.)
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2022-05-03:
Det er et veldig alvorlig bakteppe og bakgrunn for denne proposisjonen, og jeg er glad for at et samlet politisk Norge så kraftig fordømmer den brutale invasjonen i Ukraina. Konsekvensene av krigen må vi ta hensyn til, og derfor er vi også tydelig på at fra Kristelig Folkepartis side stiller vi oss bak de tiltakene regjeringa har kommet med i denne proposisjonen. Det er helt avgjørende å styrke både sivil og militær beredskap. Vi vet at Norge er et viktig land. Vi er NATOs øyne og ører i nord, og det er viktig at vi styrker muligheten både til seiling og til å ha oversikt over de viktige landområdene. Til sammen er det en helt annen sikkerhetssituasjon enn da dette budsjettet ble vedtatt, og det er viktig at vi oppdaterer budsjettene etter det. Det er helt avgjørende at Norge klarer å ta imot flyktningene som kommer, på en god måte. Vi må sikre en god mottakelse, sikre god, trygg kompetanse i mottakene, sikre at ikke flyktninger blir utsatt for menneskehandel, sikre at de blir bosatt raskt, og sikre at kommunene har mulighet til å følge dette opp. Derfor mener vi det er bra at regjeringa kommer med disse forslagene, og som jeg har sagt tidligere, er vi enig i både å styrke arbeidet mot menneskehandel, barnefaglig kompetanse på mottakene og bedre støtte til krisesentrene, som er viktige i dette arbeidet. Så mener vi at vi i Norge må ta vår del av ansvaret når det gjelder å ta imot flyktninger. Vi vet at Norge har hentet altfor få sammenliknet med det vi har sagt at vi skal gjøre. Det er en dramatisk situasjon i Europa, og derfor må vi stille opp. Videre er det en viktig og stor uenighet i denne proposisjonen. Det gjelder inndekningen knyttet til om vi skal bruke av bistandsbudsjettet. Jeg er glad for de ordene representanten Kaski hadde her fra talerstolen, og som jeg slutter meg 100 pst. til. Det er en global krise. Etter pandemien er det blitt flere fattige mennesker, det er flere som legger seg sultne, og for første gang på mange, mange år har dessverre utviklingen i verden gått i feil retning. Vi vet også at konsekvensene av krigen kommer til å være økte matvarepriser, og det kommer til å være en matkrise som kommer til å ramme de aller fattigste aller hardest. Og når vi snakker om prisøkning i Norge, er det den samme prisøkningen som bistandsorganisasjonene sliter med. Det betyr at for de bevilgningene de har fått i dag, rekker pengene til mindre – de metter færre munner. Og hvis vi da, som verdens rikeste land, skal kutte i bevilgningene til bistand for å finansiere mottak av flyktninger i Norge, er konsekvensen for de aller fattigste at hverdagen blir enda mer brutal. Og derfor er vi veldig tydelig på at vi må ikke bruke bistandsbudsjettet til å finansiere det. Tvert imot burde vi heller økt bistanden i denne situasjonen. Jeg tar til slutt opp Kristelig Folkepartis forslag i saken.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Dette er en sak vi gjerne skulle vært foruten. Bakteppet er at det igjen er krig i Europa. Hvem kunne forestilt seg det bare for noen få måneder siden? Innstillinga i saken viser at samtlige partier i Stortinget har tatt det på alvor. Norge må bidra med sitt. Vi må ta imot vår del av flyktninger fra Ukraina. Det er behov for raske tiltak når det gjelder vår egen militære og sivile beredskap. Vi stiller oss bak de europeiske økonomiske sanksjonene mot Russland, samtidig som de norske bedriftene som rammes hardest, trenger vår oppmerksomhet og samfunnets støtte. Regjeringa ber i denne saken om noe så uvanlig som å be Stortinget godkjenne bruk av 14,4 mrd. kr uten forslag til inndekning. Så er det også en helt ekstraordinær situasjon. Noen utgifter løper nå uavhengig av dato, men regjeringa må ha fullmakt fra Stortinget til å bruke disse pengene. Jeg retter derfor en stor takk til opposisjonspartiene, som alle har bidratt til at regjeringas forslag får bred tilslutning i Stortinget. Uten det ville første anledning vært behandlingen av revidert budsjett i andre halvdel av juni. Da ville Norge havnet sørgelig bakpå i forhold til andre land og de tingene som haster i forbindelse med krigen. Forrige uke hadde statsministeren redegjørelse i Stortinget om krigen i Ukraina. Samtidig satt noen av oss i Europarådets parlamentarikerforsamling og vedtok anbefalinger til våre respektive regjeringer om å gi full støtte til Ukraina. Jeg er glad for at Stortinget følger opp det i dag. Europarådets parlamentarikerforsamling vedtok samtidig enstemmig en oppfordring til våre regjeringer om å støtte det arbeidet som nå pågår for å forberede en framtidig straffesak mot de ansvarlige for menneskerettsbruddene i Ukraina. Det handler om dokumentasjon og sikring av bevis for en framtidig framstilling av Putin og hans innerste krets for et internasjonalt tribunal eller via universell jurisdiksjon, der også Norge kan bidra. Ingen kan være uberørt av meldinger om grove overgrep mot sivile i Ukraina, bombing av boligområder, tortur, voldtekter, rene henrettelser av forsvarsløse mennesker. Det pågår altså nå et viktig arbeid med å dokumentere slike menneskerettsbrudd i regi av riksadvokaten i Ukraina, med støtte fra kriminalteknikere og frivillige organisasjoner. Norge må også støtte dette arbeidet. I mellomtida må vi bidra til å gi de ukrainske flyktningene et trygt og godt sted å søke tilflukt, der de blir mottatt på beste måte. Vi må styrke egen beredskap, men samtidig ta hensyn til at vi er en grensestat, der det er i alles interesse at vi opprettholder kontakt, uten å kompromisse på menneskerettigheter.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Takk for spørsmålet. Vi kan ikke svare på spørsmål i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett nå. Jeg kan ikke svare og si at jeg vet hva som kommer i revidert nasjonalbudsjett. Det kan hende at finansministeren kunne gi et bedre kvalifisert svar enn meg, men jeg tviler vel på at en skal begynne med lekkasjer fra revidert nasjonalbudsjett fra Stortingets talerstol.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Igjen er vi på en måte langt inne i framlegget om revidert nasjonalbudsjett, men det er ingen hemmelighet – og statsministeren har vel også sagt det fra Stortingets talerstol, hvis jeg ikke husker feil – at vi gikk til valg på en god del valgløfter. Vi var godt i gang med 100-dagersplanen til Arbeiderpartiet, der var 39 av 40 punkter gjennomført de første 100 dagene. Så har det skjedd mye siden som krever utgifter: krigen i Ukraina, ny nedstenging av Norge, strømpriser og alt det som representanten kjenner veldig godt til. Statsministeren har vært ærlig på at da må kanskje en del andre ting vente, uten at jeg kan svare her og nå på hva det er som må vente. Men det viktigste må vi ta først, og krigen i Ukraina er vel det som topper den lista akkurat nå.
Lise Christoffersen (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Det var et ikke helt uventet spørsmål. Det ligger litt i samme gate som det representanten Pollestad svarte på her for litt siden. Vi er selvfølgelig samkjørte, våre partier sitter i regjering sammen. Det er klart vi er bekymret. Det vi har gjort når det gjelder strømstøtte, det vi har gjort når det gjelder bostøtte, viser jo at vi er bekymret for situasjonen til vanlige folk. Vi legger fram en begrenset sak her i dag. Det er ikke noen full Ukraina-pakke, det kommer nok mer også med tanke på Ukraina. Men prioriteringene i et helhetlig perspektiv kommer ikke før i revidert nasjonalbudsjett, så jeg kan ikke svare noe mer enn det her og nå.
Helge Orten (Høyre), 2022-05-03:
Det er ikke tvil om at de tiltakene som ligger i proposisjonen, er både nødvendige og viktige, ikke minst i møte med den flyktningkrisen vi står foran og likedan med behov knyttet til både forsvar og sivilberedskap. Derfor var vi også fra vår side tidlig ute med å gi støtte til proposisjonen, noe vi mente var viktig ikke minst for å unngå at vi skulle få en overbudsrunde i Stortinget, med en betydelig utgiftsvekst og en nær sagt ukontrollert situasjon utenfor de ordinære budsjettene. Spørsmålet handler mer om at det er litt overraskende at regjeringen, når den legger fram en proposisjon og ber Stortinget om å få lov til å bruke litt i overkant av 14 mrd. kr mer, ikke har forslag til inndekning. Det er for så vidt antydet økt oljepengebruk, og det er antydet at vi kan omprioritere noe innenfor bistandsbudsjettet. Men spørsmålet mitt til representanten Christoffersen er: Kan hun utelukke at det blir skatteøkninger i revidert nasjonalbudsjett?
Helge Orten (Høyre), 2022-05-03:
Nå var kanskje svaret omtrent det jeg hadde forventet at det skulle være – det vil si at det ikke var noe svar. Men jeg tenker at som ansvarlige regjeringspartier har både Arbeiderpartiet og Senterpartiet gjort seg noen tanker om hvordan de skal finansiere 14,4 mrd. kr ekstra i utgifter. Så jeg mener at spørsmålet på ingen måte er irrelevant, og at det for så vidt er noe som regjeringspartiene burde ha tenkt gjennom, om de ikke har gjort det så langt. Jeg kan kanskje tolke svaret slik at det ikke er helt irrelevant at det også blir vurdert skatteøkninger inn mot revidert nasjonalbudsjett. Er det andre typer kostnadskutt som også er vurdert regjeringspartiene imellom?
Helge Orten (Høyre), 2022-05-03:
Under pandemien opplevde mange bedrifter at kundene og inntektsgrunnlaget ble borte som følge av smitteverntiltak – mer eller mindre over natta. Mange ble arbeidsledige, og det var helt nødvendig å gjennomføre omfattende tiltak for å sikre at ellers levedyktige bedrifter kom seg gjennom pandemien, og at de ansatte ble ivaretatt på en god måte. Det var i en situasjon der det var betydelig tilbakegang i økonomien og flere ble arbeidsledige, midlertidig og permanent. Det var behov for stimulerende tiltak. Putins grusomme krig i Ukraina har skapt store menneskelige lidelser. Samtidig ser vi at den skaper ustabilitet og usikkerhet i verdensmarkeder og en helt ny sikkerhetspolitisk situasjon. Dette får naturlig nok også konsekvenser i Norge. Prisen på olje og gass har økt betydelig, og det er økt press på prisene på flere andre varer, deriblant matvarer og drivstoff. I tillegg har vi en ekstraordinær situasjon i strømmarkedet, med ekstraordinært høye priser, noe vi behandlet tidligere med kompensasjonsordninga i Stortinget. I motsetning til under pandemien kjennetegnes norsk økonomi nå av inflasjonspress, økende sysselsetting og lav arbeidsledighet, og Norges Bank varsler økende rente. Etter mange år med unormalt lav rente og lav inflasjon er dette en ny situasjon og en utfordring for privatøkonomien til folk. I dagens situasjon kan for omfattende pengebruk over statsbudsjettet bidra til å forsterke presset på økonomien. Det som i utgangspunktet kan se ut til å være gode tiltak isolert sett, kan i neste omgang bidra til at renten må økes ytterligere. 1 pst. økning i renten betyr 30 000–40 000 kr i økte kostnader for en vanlig familie. Forslagene som fremmes i representantforslagene, er spørsmål og forslag som naturlig nok hører hjemme i det løpende arbeidet med budsjettene. Da er det mulig å gjøre en vurdering av hvordan dette vil slå ut på økonomien som helhet, og hvilke effekter det kan forventes å ha for finansiering av utgiftene på statsbudsjettet. Målet må likevel være at folk skal kunne leve av egen inntekt og selv kunne håndtere prissvingninger. I den sammenheng er skattepolitikken også et viktig virkemiddel. En gjennomsnittlig familie har fått redusert skatten med ca. 16 000 kr etter åtte år med borgerlig styre. Det betyr noe hva man sitter igjen med av egen inntekt til betaling av utgifter. For Høyre er det viktig å sikre stabilitet og god økonomisk styring. I en økonomi med lav arbeidsledighet og press på priser og renter vil det ikke være rom for alle gode tiltak over statsbudsjettet. Konsekvensen kan fort bli ytterligere renteøkninger og en forverring av folks privatøkonomi.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2022-05-03:
For Høyre har det vært viktig at disse krisepakkene blir knyttet direkte opp mot behovene vi har i Norge, for å kunne ta imot ukrainske flyktninger på en ordentlig måte og også for å ruste opp vårt eget forsvar og vår beredskap, og at pakkene ikke brukes til å ri egne politiske kjepphester, som vi hadde litt erfaring med da vi forhandlet om pandemipakkene. Fremskrittspartiet benytter altså denne anledningen til å foreslå reduserte drivstoffavgifter som krisetiltak. Jeg antar at dette er midlertidige krisetiltak, og at ikke ukrainske flyktninger blir brukt som en brekkstang for å få varig eller billigere bensin. Jeg lurer på: Når ser Fremskrittspartiet for seg at disse avgiftene skal opp igjen?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2022-05-03:
Da forstår jeg det slik at dette ikke er krisetiltak, men en innføring av Fremskrittspartiets program, vedtatt i 2021 før krig og krise. Kanskje viktigere for norske husholdninger enn billigere bensin, er at folk har råd til huslånene sine. Dette er Høyres bekymring. Fremskrittspartiet er en av dem som ønsker flere krisetiltak som kan opprettholde kjøpekraften på varer og tjenester det er mangel på. Dette driver inflasjonen i været, slik at folk får mindre igjen for pengene sine. Da må Norges Bank øke renten, og vi vet at en vanlig norsk familie med rundt 4 mill. kr i lån, må ut med 40 000 kr i økte kostnader dersom renten øker med bare 1 prosentpoeng – 40 000 kr i økte kostnader som en følge dersom Stortinget vedtar mange krisetiltak. Jeg lurer på: Stortinget vil jo ikke kunne kompensere for alt av det som kommer til å være økte kostnader i framtiden. Hva tenker representanten om 40 000 kr i merkostnader som følge av flere krisepakker, som Fremskrittspartiet er for?
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2022-05-03:
Jeg skulle ønske at flere faktisk tenkte over hvilke konsekvenser de forslagene som fremmes i Stortinget, kan ha for vanlige folks økonomi, og at 40 000 kr mer i året i økte renteutgifter til vanlige familier faktisk er et kraftig inngrep i deres økonomi. Men jeg har tenkt å stille et annet spørsmål knyttet til Fremskrittspartiets forslag, fordi de foreslår også å øke antall soldater i Heimevernet samt å øke antall øvingsdøgn. Dette er voksne folk i full jobb som da tas ut av sine stillinger, som kan være alt fra IT-sjef i en stor norsk bank til vektere som har fast tilstedeværelse ved kritisk infrastruktur. Så Fremskrittspartiets forslag kan dermed svekke beredskapen vi har i sivil og privat sektor gjennom at kritisk personell faktisk da må møte til tjeneste i Heimevernet i stedet. Jeg som er opptatt både av forsvar og beredskap, men også av sivilt og privat beredskap, er litt interessert i å høre hvilke vurderinger Fremskrittspartiet har gjort for å komme fram til dette forslaget.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2022-05-03:
Grunnen til at Høyre ga en forbeholden støtte til regjeringens forslag, var å unngå at krisen ble brukt som nettopp en brekkstang, som jeg kaller det, til å fremme forslag som ikke er direkte knyttet til å styrke sivil og militær beredskap og nødvendige bevilgninger for å ta imot flere flyktninger. Det betyr på ingen måte at vi er mot utlånssentraler til sportsutstyr, som det finnes mange gode ordninger for i dag, eller å styrke krisesentrene, hvor jeg tror representanten og jeg deler et felles engasjement, for de gjør en formidabel innsats, særlig for kvinner som er utsatt for vold i nære relasjoner. Men som representanten selv var inne på: 40 pst. av dem som kommer nå, er barn. Det er i all hovedsak kvinner og barn som flykter. Vi mener da at det kan godt hende at det er riktig å styrke krisesentrene på sikt, men at det ikke er et nødvendig akuttkrisetiltak. Men i og med at dette nå er et frampek mot RNB – og regjeringspartiene ønsker selvfølgelig aldri å gi noen informasjon om det – kunne jeg tenke meg å høre hva SV ønsker å gi, hva de mener er en tilstrekkelig sum, som det omtales som i deres forslag.
Heidi Nordby Lunde (Høyre), 2022-05-03:
Takk for svaret. Jeg forstår målsettingen, men som representanten selv sier her: Dette er i mangel på bedre og annen tilstrekkelig førstelinjehjelp. Hadde det ikke da vært bedre å bruke de om enn begrensede midlene til å styrke der hvor vi burde ha styrket, f.eks. sikkerheten rundt asylmottak, eller andre deler av beredskapen? Igjen: Vi er sympatisk til både å gi mer penger til krisesentre og å styrke utlånsordninger for sportsutstyr, men det er noe som bør tas i normale budsjettprosesser. Jeg har ingen tro på at dette kommer til å velte økonomien eller føre Norge ut i økonomisk krise. Det er ikke det det handler om, men at det er noe som tilhører noen prosesser, og at ikke krisepakke brukes til noe annet enn det det er ment å være, nemlig akutt krisehjelp som dekker de behovene som man har. Jeg må jo anta at når regjeringen kommer med et forslag til Stortinget, mener de i hvert fall selv at det er tilstrekkelig og ansvarlig, og det stilte også Høyre seg bak. Så har SV brukt det til å forhandle inn nye punkter, og det er det jeg stiller spørsmålstegn ved.