Gunvor Eldegard (Arbeiderpartiet), 2005-12-06:
Regjeringa og det nye fleirtalet har sett næringspolitikk høgt på dagsordenen. Me er opptekne av at me må skapa for å kunna fordela. Me vil difor føra ein aktiv næringspolitikk. Den nye regjeringa si Soria Moria-erklæring er eit farvel til næringsnøytraliteten. Arbeidarpartiet vil saman med SV og Senterpartiet føra ein offensiv næringspolitikk for å sikra verdiskaping og vidareutvikla velferdssamfunnet. Me vil etablera nye og betre verktøy for å sikra sysselsetjing og vekst over heile landet. Noreg skal vera eit godt land å driva næringsverksemd i, og staten skal vera engasjert i partnarskap med næringsliv og arbeidstakarar. Det offentlege verkemiddelapparatet må styrkjast. Regjeringa vil utvikla nasjonale strategiar innanfor dei næringsområde der Noreg har kompetanse eller særlege fortrinn, som innanfor marin sektor, maritim sektor, energi, miljø og reiseliv. Me vil ta vare på og vidareutvikla industrien og samstundes vera med på å utvikla ny industriell næringsverksemd. Me ynskjer at norske råvarer skal vidareforedlast i Noreg. Gjennom sentrale og lokale verkemiddel vil me sikra industrien gode og stabile rammevilkår. Dagens budsjettinnstilling inneber eit budsjett som legg nye verktøy opp i kassa. Me styrkjer det offentlege verkemiddelapparatet, og t.d. Innovasjon Noreg sitt budsjett vert auka med over 300 mill. kr i forhold til 2005. Dette skal brukast på m.a. utviklingsprosjekt, reiselivssatsingar, maritim utvikling, forsking og utvikling. Regjeringa satsar vidare på ungt entreprenørskap med ein budsjettauke på 6 mill. kr. I tillegg har me sagt i Soria Moria-erklæringa at me vil ha entreprenørskap som ein del av grunnopplæringa i skulen. Romverksemd og næringsretta forsking er også styrkt i forhold til 2005. Eg vil også framheva den satsinga som vert gjord på næringsretta design i dette budsjettet. Ein auke på nesten 50 pst. til Norsk Designråd vil gjera det mogleg å utvida den strategiske satsinga på design i 2006. Me meiner at bruk av design i utviklinga og marknadsføringa av norske produkt styrkjer verksemdenes konkurranseevne internasjonalt. Norsk skipsfart har lange tradisjonar. Her har me mange kompetansearbeidsplassar som no er tryggja i og med at den nye regjeringa har prioritert å utvida nettolønsordninga. Me har allereie sett resultat av vår politikk. Color Line skal investera i nye skip, Fjord Line vert i Noreg – ja, mange arbeidsplassar er faktisk sikra med dette tiltaket. Det kan dei gjera fordi me no har ei fleirtalsregjering som gjev føreseielegheit for næringa. Det vil også vera tilfellet for andre næringar, som får dei langsiktige og stabile rammevilkåra ei fleirtalsregjering gjev. Av andre verktøy vil eg nemna arbeidet med ei ny ervervslov. Arbeidet er i gang. Målsetjinga med den nye lova er å hindra at lønsame arbeidsplassar vert nedlagde. Regjeringa vil også føra ein aktiv eigarskapspolitikk med fokus på verdiskaping og vidareutvikling av dei bedrifter staten er eigar i. Med aktivt eigarskap meiner me m.a. at staten skal vera ein krevjande og profesjonell eigar, som har klare forventningar til selskapa sine styre og leiing, men som også kan stilla opp for selskap når dette vert kravt. Eit anna viktig verktøy for næringslivet er tilgang på kapital. Regjeringa vil følgja opp Soria Moria-erklæringa og vil etablera nye ordningar for å betra kapitaltilgangen til norske bedrifter, slik at ein kan leggja til rette for å sikra norsk næringsliv gode rammevilkår som bidreg til innovasjon og nyskaping. Budsjettet me vedtek i dag, legg eit godt grunnlag for å sikra konkurranseevna for norsk industri og næringsliv. Nærings- og konkurransepolitikken skal bidra til auka konkurranseevne for næringslivet. For å sikra eit konkurransedyktig norsk næringsliv er konkurransepolitikken eitt av fleire tiltak i ein målretta næringspolitikk, der også eit offentleg aktivt eigarskap, forsking og utvikling, innovasjon og kompetanseutvikling er element for å utvikla konkurransekraft. Noreg er eit av dei landa i verda som har høgast kompetanse i befolkninga. Samstundes har me høgast andel av yrkesaktive kvinner. Dette er eit kompetansefortrinn som me må utnytta. Dette, sett i kombinasjon med naturgjevne ressursar, gjev oss unike moglegheiter. Det nye fleirtalet på Stortinget har som mål å halda oppe eit levande landbruk i heile landet. Dette er eit krevjande mål, og det trengst ein målretta politikk for å få dette til. Ikkje minst er utfordringane store i høve til dei pågåande forhandlingane med WTO. Det er viktig at Regjeringa arbeider aktivt for at handlingsrommet vert størst mogleg, men me må også opptre som støttespelarar for land som fremmar interessene til den fattige delen av verdas folk. Landbruket spelar ei viktig rolle for busetjing og sysselsetjing i store delar av landet. Det er mangfaldig og omfattar jordbruk, skogbruk, beitebruk og reindrift. Landbruket er også viktig for næringar som reiseliv, kultur og næringsmiddelindustrien. Norsk matjord er ein avgrensa ressurs, som det er eit nasjonalt ansvar å ta vare på for våre etterkomarar. Fiskeri- og havbruksnæringa har eit stort potensial for verdiskaping, og denne næringa er også av stor betydning for busetnad og sysselsetjing. Regjeringa vil føra ein fiskeripolitikk som bidreg til verdiskaping og også rettferdig fordeling av ressursane. Regjeringa vil sikra nasjonal råderett og styring av dei marine ressursane og havområda våre. Regjeringa vil ikkje privatisera fiskeressursane. Ingen skal kunna eiga ein fast andel av den fastsette kvoten. Regionar og kommunar, saman med aktive fiskarar, skal kunna eiga fartøy med kvoterettar innanfor dagens deltakarlov. Fiskeressursane må verta forvalta med sikte på høgast mogleg ressursuttak innanfor berekraftige rammer og eit mest mogleg stabilt uttak frå år til år. Ein effektiv ressurskontroll er naudsynt for å førebyggja og avdekka ressurskriminalitet. Fiskeridirektoratet sitt budsjett er difor auka med 15 mill. kr, slik at ressurskontrollen kan styrkjast. Det vert krav til meldeplikt for større fartøy, og ein får hyppigare kontrollar om bord i fartøy. Noreg er eit fantastisk land, som me har alle moglegheiter til å utvikla og driva næringsverksemd i. Det gjeld berre å føra den rette politikken, setja inn dei rette verkemidla og ta kompetansen i heile folket i bruk. Difor er eg glad for det nye fleirtalet, som er villig til å gjera dette.