Jan Tore Sanner (Høyre), 2014-06-16:
Regjeringen har startet et omfattende arbeid for å forenkle plan- og bygningsloven. Vi svarer med det på kritikk som har vært reist gjennom flere år, fra næring, fra kommuner og fra innbyggere. Målet er en enklere og mer forutsigbar plan- og bygningslov. Målet er flere og rimeligere boliger og mindre byråkrati. Plan- og bygningsloven skal skape forutsigbarhet og ivareta hensynet til kvalitet. Etter at plan- og bygningsloven i sin helhet er samlet i Kommunal- og moderniseringsdepartementet, har vi fått en større mulighet til å se sammenhengene i hele plan- og bygningsprosessen og å legge et bedre grunnlag for de forenklingstiltak som nå gjennomføres. Vi ønsker å bidra til mer effektive plan- og byggesaksprosesser, færre omkamper og mer forutsigbarhet for både næring, kommune og innbyggere. Vi er godt i gang med det store forenklingsarbeidet. Vi legger til rette for færre innsigelser gjennom at det skal legges større vekt på lokaldemokratiet, gjennom kortere tidsfrister og gjennom at terskelen for innsigelser er hevet. Vi har nå lagt til rette for forenklinger i bygningsloven, for plandelen og også i den byggtekniske forskriften. Forslagene vi har til behandling i dag, bidrar til nye og kortere tidsfrister for den kommunale saksbehandlingen. Vi fritar flere tiltak for søknadsplikt, og vi bidrar til færre omkamper og mindre byråkrati. Det er flere av de nye tidsfristene som er viktige. Blant annet foreslår vi at enkle byggeprosjekter som folk selv kan være ansvarlig for, f.eks. tilbygg til bolig inntil 50 m2, får en tidsfrist på inntil tre uker. I dag er det en automatikk i at naboprotester fører til en utvidelse til inntil tolv uker. Vi mener at tillatelse skal anses som gitt dersom kommunen ikke har behandlet saken innen tre uker. Vi foreslår også å frita flere tiltak for søknadsplikt. Det er kanskje den saken som har skapt mest diskusjon. Vi mener at det er et fornuftig forenklingstiltak som selvsagt forutsetter at tiltakshaver forholder seg til lover og regler og de kommunale reguleringsplanene. Vi vil også legge ut på høring en ny forskrift som også vil stille krav til både høyde, lenge og andre forhold som er viktige i et naboforhold. Disse sakene utgjør i dag 20 pst. av kommunenes byggesaker. Det betyr at når disse sakene tas ut av den formelle søknadsplikten, vil kommunene få frigjort kapasitet som gjør at de kan satse mer på de store og kompliserte sakene og også kan være en bedre veileder for innbyggerne. Jeg registrerer at de rød-grønne partiene med unntak av SV holder fast ved sitt opprinnelige forslag. Det er et forslag som var mer radikalt eller mer ytterliggående enn det regjeringen har lagt opp til, ved at man uten å søke kunne sette i gang å bygge inntil 50 m2 tilbygg, 70 m2garasje eller 500 m2driftsbygning i landbruket. Selv om man opprettholdt en formell nabovarsling, var ikke kommuner eller tiltakshaver pliktig til å ta hensyn til denne nabovarslingen. Jeg registrerer at representanten Greni sier at kravet til nabovarsel vil redusere faren for nabokonflikter. Jeg kan sitere en leder av en bygningskomité som sa: I dag klages det på nesten alt – det kan ikke bli verre enn det det er i dag! Det systemet vi har, bidrar ikke til å redusere nabokonflikter. Vi mener at det forslaget vi har lagt frem, vil bidra til både mer forutsigbarhet, og at man kan løse konfliktene på andre måter. La meg til slutt si at med det forslaget vi fremmer, med bakgrunn i EØS-kravet om lokal godkjenning, er vi opptatt av det samme som de øvrige partiene i Stortinget, nemlig at man skal sikre seriøsitet og kvalitet. Vi samarbeider godt med byggenæringen for å finne et alternativ til den lokale godkjenningen.