Marit Arnstad (Senterpartiet), 2015-04-30:
La meg også få lov til å berømme statsministeren for en bred og grundig redegjørelse om problematikken. Det er ingen tvil om at situasjonen når det gjelder humanitære forhold nært inntil Europas grenser, og også flyktningsituasjonen, er mer alvorlig enn den har vært noen gang siden annen verdenskrig. Som statsministeren var inne på i redegjørelsen, er årsakene til dette sammensatte. Det er krig, det er nød, det er borgerkrig, det er at stater bryter sammen – det er iallfall noen av de svarene en kan se ut fra situasjonen. Det er en vanskelig og alvorlig humanitær situasjon både i Midtøsten og i deler av Nord-Afrika. Hjelp og bistand i nærområdene for å hindre at mennesker tvinges ut i en svært farefull ferd over Middelhavet, er viktig, og statsministeren tegnet et bredt bilde av den situasjonen. Så er det sjølsagt også slik at årsakene til flukten over Middelhavet er sammensatte, og bakspillerne kan være kyniske. Men samtidig kan ikke Europa sitte stille og se på at mennesker drukner i sine desperate forsøk på å krysse havet. Senterpartiet ser positivt på at regjeringen nå raskt klargjør skip til Middelhavet. Det er bra, og det er viktig. Men det er også viktig at vi fortsatt har en debatt om hva de skipene som skal settes inn i Middelhavet, skal bidra med. Det er viktig at de ikke bare skal delta i EUs maritime grensekontroll, men at de skal delta aktivt i redningsarbeidet også i de forlisene som skjer nær den libyske kysten. I likhet med andre talere vil jeg også få lov til å berømme den innsatsen som har vært gjort så langt fra norske skip og fra norske redere når det gjelder å redde liv i området. Jeg synes også det var et viktig signal fra statsministeren at en ønsker å bruke mer langsiktig utviklingsbistand for å bedre levekårene for mennesker i mange av de afrikanske landene som nå opplever stor migrasjon og flyktningutfordringer. Det er også viktig. Jeg er også enig i det som Arbeiderpartiets leder her sier, at det åpner også for at vi burde se på den overordnede innretningen av norsk bistand, nødhjelpspolitikk og humanitær hjelp. Det er bekymringsfullt, som statsministeren også nevnte, at såpass lite av FNs appell for Syria har blitt imøtekommet. Derfor er det viktig og positivt at støtten til nærområdene økes også fra norsk side. Vi gir en god del, men vi har mulighet til å bidra mer, og det å øke støtten til 1 mrd. kr er helt nødvendig. Det er også et standpunkt som kommer til å få Senterpartiets støtte. Det er mye en kan gjøre når det gjelder nærområdene, men jeg har lyst til å understreke fra Senterpartiets side at det er ikke nødvendigvis noen motsetning mellom det å øke hjelpen i nærområdene og det å ta imot flere flyktninger hit til Norge. Det er faktisk slik at det norske samfunnet både kan og bør gjøre begge deler. Så samtidig som innsatsen i nærområdene trappes opp, bør også vi øke vårt eget mottak av flyktninger fra Syria. Vi i Senterpartiet er åpne for å ta imot 10 000 flyktninger fra Syria i løpet av to–tre år. Vi er klar over at det vil være krevende, vi er klar over at det vil kreve en dugnad, vi er klar over at det vil kreve en grundig samtale mellom den norske stat og de norske kommunene som har ansvaret for bosetting av flyktninger. Vi mener også at det krever at en ser med litt nye øyne – om det ikke er helt parallelt med 1990-tallet, kan en iallfall høste noen erfaringer fra det som skjedde på 1990-tallet, og bruke det inn i en slik situasjon. Jeg opplever at statsministeren inviterer til en dialog med Stortinget framover om alle disse tre elementene, både krisen i Middelhavet, innsatsen i nærområdene i Midtøsten og mottak av syriske flyktninger. Det ser Senterpartiet positivt på. Vi er klar til å bidra til en bred dialog om mottak av flyktninger og om hjelp i nærområdet. Vi tror at norsk politikk ville stå seg på at de politiske partiene i Stortinget i en så alvorlig situasjon samlet seg om hvilke tiltak som bør og kan iverksettes. Det vil gi både legitimitet og langsiktighet til det arbeidet Norge må gjøre på dette området.