Aksel Hagen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-12-09:
Kunnskap er makt – det er gjerne den britiske opplysningstenkeren Francis Bacon som får æren for først å ha kommet med denne gode formuleringen. På hans tid var det særlig menneskenes makt over naturen som var i fokus. Ikke minst klimakrisen forteller oss at vi må utvikle ny kunnskap innenfor naturvitenskap og teknologi. Samtidig er klimakrisen, som finanskrisen, matvarekrisen og den globale militariseringen, først og fremst en samfunnsfaglig krise, en etisk moralsk krise, en politisk krise som nærmest trygler etter ny og handlingsrettet kunnskap om både mennesker og samfunn. Kunnskap er noe langt mer enn teori, noe man kan lese og pugge seg til, noe en forskningsmessig kan lete fram. Kunnskap må nemlig ikke minst lages, og den skal slik sett gjerne først og fremst være nysgjerrighetsdrevet mer enn nyttedrevet og politisk drevet. Ved å ha et bredt kunnskapsbegrep fanger vi lettere opp alle mennesker. Alle har i seg en kunnskap og ikke minst en evne og lyst til å anvende og utvikle mer kunnskap. Dette er faktisk noe av det fineste ved «oppfinnelsen» menneske. Det er lett å se dette i barnehagen, men det kan kanskje ikke være så lett å se eller være så godt synlig i en skoletrøtt 10. klasse eller på en sliten og presset arbeidsplass. Med et slikt kunnskapssyn som vi legger til grunn, vil basisferdigheter være noe mer enn å lese, skrive og regne. Det vil mer være spørsmål om å være kreativ, takle seg selv og klare å samhandle med andre. Med et slikt kunnskapssyn vil antall publiserte artikler i vitenskapelige tidsskrifter med «referee» være viktig nok, men ikke nok for å ane den fulle meningen med en forskningsaktivitet. Årets statsbudsjett viser god retning. Framtiden er avhengig av hvordan vi mestrer overgangen fra oljeøkonomi til kunnskapsøkonomi. Derfor har SV vært en pådriver for full barnehagedekning, for en god skole for ungene og for å bekjempe frafallet i skolen. Vi vet at unger som får anledning til å delta i sosiale og lærende fellesskap – og det er viktig for oss – lykkes bedre enn andre senere i livet. Det er slik sett også veldig gledelig at Regjeringa nå foreslår å innføre flere skoletimer på barnetrinnet og gratis, frivillig leksehjelp for de yngste ungene. For gratis, frivillig leksehjelp gir verdifull ekstra støtte og sikrer god oppfølging. Regjeringa startet med å bevilge 373 mill. kr til innføring av gratis læremidler for elever i den videregående opplæringen i 2007 og har fortsatt opptrappingen i 2008 og 2009. På tre år har den rød-grønne regjeringa sikret gratis læremidler til alle – også veldig viktig. I tillegg etablerte Regjeringa i 2009 en ny ordning for investering i skolebygg og svømmeanlegg, og denne blir nå videreført. Det fases inn to nye milliarder i 2010. Det er viktig at elever og lærere har et godt fysisk arbeidsmiljø. I 2010 foreslår også Regjeringa å bygge 1 000 nye studentboliger. Dette er også et viktig tiltak i diskusjonen som går på lik rett til utdanning, og for at studentene våre kan studere mer og arbeide mindre. Da skal vi legge merke til – vi har noen diskusjoner om det her i salen – at den rød-grønne regjeringa har sørget for å bygge langt flere studentboliger enn hva høyrepartiene gjorde sist de hadde sjansen. Innen utdanning og forskning er vi nå i ferd med å nærme oss 1 pst. av BNP og er av de fremste land i verden når det gjelder å bruke offentlige midler på forskning og høyere utdanning. Vi øker antall studieplasser med 5 600 nye fra høsten 2010, og lærerutdanningen får økt oppmerksomhet og ressurser. Når det gjelder Forskningsfondet, har vi nå kommet opp i 4 milliarder kr, og avkastningen skal øremerkes forskningsutstyr. Det er også veldig viktig. Klimaforskning har fått en sentral plass, også veldig viktig – bare for å nevne noe. Dette er et godt budsjett. Innlegget fra Høyre kunne tyde på det stikk motsatte. Her har vi en klar uenighet mellom regjeringspartiene og opposisjonen. Kunnskap er makt, og derfor er det viktig å satse på kunnskap. Det er noen som har vridd litt på dette utsagnet, nemlig at makt er kunnskap, og da er det fare på ferde. Det som da blir gyldig i samfunnsdebatten, er at det er makteliten – politisk, religiøs og økonomisk – som får gjennomslag og definerer hva de mener er sant. Etter min og SVs mening er det mange av de aktuelle samfunnsdebattene i dag som blir ganske så forkludret, på grensen til å bli ødelagt innimellom, nettopp av at det er makten som bestemmer kunnskapen. I stikkordsform: Deler av klimadebatten, deler av islamdebatten, deler av sykelønnsdebatten, inkluderingsdebatten osv. er samfunnsdebatter som viser at her trengs det mer kunnskapslaging.