Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2013-04-02:
Skatteunndragelser fører til at staten taper store inntekter som er ment å komme fellesskapet til gode. Skatteunndragelser i næringslivet fører også til at det blir ulike konkurransevilkår for dem som betaler sin skatt etter evne, og dem som unndrar inntekter fra beskatning. De som unndrar inntekter fra beskatning, er i stand til å tilby varer og tjenester til en lavere pris enn dem som oppgir alle sine inntekter. Dette er tilstander vi ikke ønsker i vårt land, og vi forbedrer og moderniserer derfor systemene våre sånn at store inntekter ikke unndras beskatning. Manglende tiltak mot skatte- og avgiftsunndragelser svekker motivasjonen for å opptre lovlydig. Derfor er de endringene som nå er foreslått, og som bygger på forslag i NOU 2009: 4 Tiltak mot skatteunndragelser, nødvendige. Det er et klart flertallssyn og et klart mindretallssyn som framkommer i komiteens merknader. Flertallet – Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet – understreker, slik det er omtalt i proposisjonen, at det er skattyters plikt å opplyse om inntekts- og formuesforhold. Dette gjelder også for merverdiavgiften. Flertallet støtter også departementet i synet på at skatte- og avgiftssystemet ikke utelukkende kan basere seg på opplysninger fra skattyter selv, men at det er nødvendig å innhente kontrollopplysninger fra en tredjepart. Flertallet mener at kontrollbehovet alltid må avveies mot hensynet til både skattyters og tredjeparts rettssikkerhet. I et demokrati, som vårt land er, må bestandig personvernet og rettssikkerheten respekteres og fremmes, så også i skatte- og avgiftssaker. Noen opplysninger fra tredjepart er helt uproblematiske. Det gjelder alle opplysninger fra arbeidsgiver, banker osv. som gis til skatteetaten om lønn og om bankinnskudd. Når det gjelder hva slags tredjeparter det kan kreves opplysninger fra, foreslår departementet begrensninger med hensyn til privatpersoner. Etter departementets syn bør det være høyere terskel for å be om kontrollopplysninger fra privatpersoner. Departementet foreslår derfor ingen utvidelse av privatpersoners plikt til å gi tredjepartsopplysninger. Flertallet støtter departementets forslag til endringer i ligningsloven og merverdiavgiftsloven mv., sånn som den er framlagt. Komiteens mindretall er skeptisk til de foreslåtte endringene i loven. Mindretallet mener at endringene burde tas sammen med framlegg av den varslede felles skatteforvaltningsloven, sånn at man kunne få en helhetlig gjennomgang av utfordringene med dagens lov. Mindretallet har en rekke forhold som de underbygger sin skepsis til endringene med. Jeg antar at de selv vil begrunne hvorfor de ikke vil være med på å vedta de endringene som nå foreslås, så jeg kommer ikke mer inn på det i mitt innlegg. Når det gjelder innføring av en ordning med personallister innenfor bransjene restaurant- og serveringsvirksomhet, frisørvirksomhet og skjønnhetspleie, bilpleie og bilverksted, slutter komiteen seg enstemmig til forslaget. Komiteen deler departementets syn om at svart arbeid er et samfunnsproblem. Det offentlige taper inntekter, og det fører til uheldig konkurransevridning innad i bransjer hvor dette er et problem. Når virksomheter fortløpende må føre lister over hvilke personer som til enhver tid er på jobb, vil skatte- og avgiftsmyndighetene lettere kunne identifisere svart arbeid ved kontroller på arbeidsplassen. Det er positivt og motiverende for alle næringsdrivende som er seriøse og lovlydige, til fortsatt å være det. Med dette anbefaler jeg innstillingen.