Nils-Ole Foshaug (Arbeiderpartiet), 2021-12-15:
De store diskusjonene om Norges forsvar kommer som regel i forbindelse med ny langtidsplan for Forsvaret. Etter det handler det mest om – som hovedoppgave – å bevilge tilstrekkelig med midler, slik at langtidsplanen blir oppfylt med sine målsettinger. Fred og sikkerhet sikres best gjennom et forutsigbart internasjonalt samarbeid, basert på folkeretten og fredelige tvisteløsninger. Samvirket med våre NATO-allierte er fundamentet i vår militære sikkerhet, og basert på NATO-alliansen skal Forsvaret avskrekke og forebygge krig og konflikt. Stortinget har vedtatt en ambisiøs langtidsplan for Forsvaret, og den nye regjeringen vil følge opp. Vi står overfor store investeringer og innfasing av nytt materiell i årene som kommer. Nye kampfly, ubåter, overvåkingsfly, nye stridsvogner og nye helikopter til hær og spesialstyrker er noe av det som kommer. I tillegg er den digitale utviklingen blitt slik at man må styrke forsvarssektorens evne til innsats mot trusler i det digitale rom. I alle disse tilfellene når staten har innkjøp, er det derfor svært viktig å bruke mulighetene til å utvikle og styrke gjenkjøp i norsk forsvarsindustri. Den viktigste ressursen i Forsvaret er folk. Nå legger regjeringen opp til over 1 000 nye årsverk i Forsvaret i perioden. Dette er viktig, men utfordringene i dag handler ikke bare om å utdanne og ansette nytt personell, men også om hvordan vi beholder dem. I løpet av det siste året har en rekke omtaler av begredelige boforhold for soldater og ansatte i Forsvaret vært dominerende i ulike medier. Det snakkes om boforhold som ikke holder god standard, og flere tillitsvalgte i Forsvaret har slått alarm om forholdene gjentatte ganger. Ord som går igjen i beskrivelsene av de dårligste boforholdene, er at de er preget av mugg, slitasje, sopp, trange rom og felles bad og kjøkken. Vi må ta vare på våre soldater og ansatte i Forsvaret. De har valgt å bidra til innsats for min og din fred og sikkerhet, og derfor har regjeringen nå tilført 38 mill. kr i friske midler som øremerkes vedlikehold av Forsvarets bygningsmasse. Det er neppe tilstrekkelig, men det er en kjærkommen start. Neste år er frivillighetens år, og også Forsvaret har sine frivillige organisasjoner. Jeg har møtt mange av dem. Organisasjonene stimulerer til en opplyst forsvarsdebatt, økt kunnskap om og forståelse for norsk sikkerhetspolitikk, og at samfunnet bidrar til å støtte opp under Forsvarets mål og prioriteringer. Det er et meget viktig arbeid som bærer frukt i form av en styrket forsvarsvilje hos befolkningen i Norge. Til tross for frivillighetens år foreslo Solberg-regjeringen å kutte med 20 pst. til de frivillige organisasjonene. Forslaget fra forrige regjering er nå heldigvis rettet opp av Arbeiderpartiet og Senterpartiet i regjering. Under den pågående koronapandemien er det mange som har stilt opp for fellesskapet. Det har også Heimevernet. I Hurdalsplattformen viser regjeringen at de vil styrke Heimevernet, og i neste års budsjett har driftsrammen økt med 40 mill. kr. Dette bidrar til at avdelinger kan opprettholde omfanget av og kvaliteten på treninger og øvinger, og at de har nødvendig utstyr og administrasjon. For denne regjeringen er nordområdene det viktigste strategiske satsings- og interesseområdet. Den nye nordområdepolitikken har som mål å snu den negative befolkningsutviklingen, utnytte de lokale verdiene til å skape vekst, gjøre nordområdene til sentrum for grønn omstilling og fremme nye initiativer for samarbeid med våre naboer. Viktigheten av at det bor og jobber folk i hele landet – i nord som ellers – er av strategisk viktig betydning for Norge. Vår geografiske plassering i verden gjør oss til grensen mellom øst og vest, i nord. Gjennom norsk tilstedeværelse, og ved å opptre tydelig, forutsigbart og beroligende, skal vi bidra til avspenning i nærområdene våre. Det er også et globalt bidrag til avspenning. Dette innebærer bl.a. å styrke samarbeidet med våre naboer i nord og videreutvikle våre relasjoner med Russland på områder av felles interesse. Hurdalsplattformen varsler styrking av folk-til-folk-samarbeid, og det institusjonelle samarbeidet mellom land og folk i nord, som Arktisk råd og Barentsrådet. En ny giv i nordområdene vil innebære kraftfull satsing på tvers av flere sektorer, som utdanning og forskning, ressursforvaltning, næring og samferdsel. Svalbard har stor strategisk betydning for Norges muligheter i nordområdene og Arktis, og svalbardpolitikken er derfor en viktig del av regjeringens nordområdepolitikk. Regjeringen vil opprettholde norsk bosetting på Svalbard.