trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-11-28:
Høyre støtter opp under en restriktiv spillpolitikk som bygger på de sterke sosialpolitiske aspektene spillproblematikken innebærer. Men i dagens samfunn er ikke forbudslinjen noen vei å gå. Særlig gjelder dette nettbaserte spill, som uavhengig av norsk jurisdiksjon vil kunne være godt tilgjengelig for norske spillere. Dagens sak bygger på at tekniske betalingsrestriksjoner skal kunne underbygge et forbud gjennom å ramme betalingen og dermed i praksis gjøre det umulig å delta i pengespill på nett. Fra Høyres side har vi merket oss at meget kompetente miljøer har uttrykt stor skepsis til om slike betalingsrestriksjoner vil være mulig å gjennomføre. Mange har spådd at her vil det gå sport i å lage snedige omgåelser. Angivelig skal det heller ikke være særlig vanskelig å gjøre det. I lys av at nettspill har økt dramatisk tror vi derfor det er et mer effektivt grep at innføringen av betalingsrestriksjoner kombineres med at man åpner for nettspill med utgangspunkt i Norge. Resonnementet følger den tankegangen vi legger til grunn også i andre spillsammenhenger, f.eks. i forhold til automatene, nemlig at det er bedre å ha et tilbud innenfor kontrollerbare rammer enn å kjøre en forbudslinje som antakelig vil være vanskelig å håndheve. Ikke minst vil dette gjelde nettopp dem som er i et avhengighetsforhold eller er i faresonen for å komme i et avhengighetsforhold. Betalingsrestriksjoner uten et norsk tilbud tror vi vil være som å sende en invitasjon til alle landets datanerder om å komme opp med lure oppskrifter på omgåelser, og det er en invitasjon som vi er temmelig sikre på vil bli mottatt med stor entusiasme. Kombinert med tilgjengelighet av norske nettspill er det derimot god grunn til å tro at innføring av betalingsrestriksjoner vil kunne fungere vesentlig bedre, særlig i forhold til rekruttering av nye spillere til aggressive spill. Terskelen for å søke ulovlige omveier vil bli høyere. Man vil få mindre grunn til å legge energi i det, og mindre grunn til å stille seg i en situasjon hvor man gjør noe ulovlig. Med dette som utgangspunkt støtter vi Regjeringens forslag, men fremmer i tillegg et eget forslag om å innføre lisenser for pengespill på Internett. Vi er i denne sammenheng åpen for forslag til hvordan slike ordninger kan utformes, slik at vi ivaretar statlig kontroll, norske formål og de sosialpolitiske hensyn som norsk spillpolitikk forhåpentlig også i fremtiden skal basere seg på.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-11-28:
Allerede i 2006 lanserte Kristelig Folkeparti muligheten for å forby kortselskapene å formidle transaksjoner til nettgamblingsselskaper. «En slik lov vil ikke gjøre nettspill umulig, men den vil øke terskelen betydelig», heter det i Dokument nr. 8:91 for 2005–2006. Jeg er glad for at Regjeringen følger etter og tar tak i dette. Kristelig Folkeparti støtter selvsagt forslaget vi har til behandling i dag. Og i merknadene til innstillingen står vi i hovedsak sammen med regjeringspartiene. Internettgambling er krevende å regulere. Det er mange hensyn som må veies både med hensyn til personvern, internasjonalt regelverk og ytringsfrihet. Jeg tror de fleste av oss ønsker å få bukt med de uønskede konsekvensene av internettgambling. Utfordringen er å finne de riktige virkemidlene. Restriksjoner på betalingsformidling er ett av flere tiltak som kan gi effekt. Ikke minst vil det være viktig for å dempe nyrekrutteringen. Så vet vi at det finnes smutthull. Blant annet kan forbudet omgås ved at betaling skjer via utenlandske konti. Derfor trengs det flere tiltak som samlet kan bidra til at Norge blir et mindre attraktivt marked for spillselskapene. Én mulighet er å innføre et system for sperring av gamblingselskapenes nettsider. Liknende tiltak er innført i andre land. Jeg tror Regjeringen gjør klokt i å se nærmere på hvilke erfaringer man har med dette i andre land, deriblant i Tyskland. I Frankrike er internettleverandørene pålagt å advare kunder mot ulovlige pengespilltilbud når de oppsøker internettsider som tilbyr pengespill. Også dette er et tiltak som bør vurderes her hjemme. Jeg tror det er mange som irriterer seg over at gamblingsselskapene fritt kan reklamere for sine produkter på norske tv-skjermer. Det norske markedsføringsforbudet uthules ved at reklamen sendes fra utlandet i sendinger som er direkte rettet mot Norge. Men nettopp fordi dette er sendinger som er direkte rettet mot Norge, har norske myndigheter et handlingsrom. Jeg vet at statsråden har et arbeid på gang her. Det er etablert prosedyrer i EU- og EØS-området som nettopp har til hensikt å fjerne uønsket innhold i sendinger som er direkte rettet mot et annet land. Jeg vil oppfordre statsråden til å sette fullt trykk på dette arbeidet. Vi kan ikke ha det slik at gamblingselskapene kan boltre seg fritt på norske tv-skjermer. Når det gjelder forslaget fra Fremskrittspartiet, Høyre og Venstre om et lisenssystem, ser jeg ikke at dette kan ha noen som helst effekt, ut fra det vi faktisk ønsker å oppnå. Selskapene vil uansett operere fra utlandet, slik de gjør i dag. Forslaget fra Regjeringen er et godt forslag. Jeg håper at det følges opp av flere. Spilleavhengighet er en stor belastning for dem som rammes, og for deres pårørende. Nå ser vi at spillemønsteret har endret seg. Internettspill er en bransje i vekst. Her må vi være i forkant. Enkeltvise tiltak er bra. Men skal vi hindre de sosialpolitiske konsekvensene av pengespill på Internett, må flere tiltak vurderes. Vi må gjøre Norge til et mindre attraktivt marked, og vi må for all del forebygge rekruttering av nye spillere.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-11-28:
Det å spille spill er for de aller, aller fleste gøy. For noen få er det et problem. Derfor er det Venstres holdning at de tingene i livet som faller inn under kategorien «for de fleste gøy, for noen et problem», bør reguleres av staten på en måte som hindrer at noen får problemer. Det fins i dag egentlig to måter å gripe inn teknisk på når det gjelder spill på nettet. Den ene er å legge inn et filter à la barnepornofilteret, som fungerer ganske godt mot barneporno, men som er så lett å omgå – man kan omgå det såpass enkelt fra en pc at jeg nesten klarer det. Så det ville ikke ha fungert særlig godt overfor nettspilltilbydere. Den andre måten er en MCC-blokkering, som statsråden foreslår. Det har to svakheter. Den ene svakheten er at det er enkelt å opprette en konto fra et land der det er greit å foreta slike betalinger. Den andre er at det alltid er tilbyderen sjøl som registrerer MCC-kontoen. Det betyr at det er den som oppretter spillselskapet, som sjøl bestemmer om det skal registreres som et spillselskap – eller om det skal registreres som en restaurant på Malta. Og blir det registrert som en restaurant på Malta, vil et norsk kort kunne fungere akkurat like godt som ethvert annet kort. Det betyr at det først og fremst er de useriøse spilltilbyderne på nettet som tar slike grep, og som er de som lett kommer igjennom med et slikt tilbud. Vi har lagt fram et forslag i dag som jeg egentlig hadde håpet at flere hadde luktet på. Det dreier seg om en kombinasjon av det å ha et lisenssystem der en lager noen spill som det er lov å tilby på nettet, som oppfyller norske krav til reguleringer og norske krav om avkastning til frivilligheten, det å ha en betalingsformidling og det å ha et filter à la barnepornofilteret. Hvis en hadde kombinert disse tiltakene, hadde man fått penset nettspillerne over på de spillene som var lett tilgjengelige, som var trygge, og som man kunne bruke norske kort på. Da hadde man hatt muligheten til å etablere et norsk spillmarked på nettet, i en kombinasjon av pisk og gulrot. Da hadde man kunnet få seriøse tilbydere, som hadde passet på at man ikke hadde fått de store tapene som vi ser hos de internasjonale tilbyderne, og man hadde gjort det mulig for dem som ønsker å spille noen morsomme spill på nettet, å gjøre nettopp det. Det tror jeg hadde vært en mye mer offensiv måte å gjøre dette på. Og det hadde ført til at vi hadde beholdt gledene og begrenset sorgene. Jeg er redd for at hvis man nå gjør bare dette grepet, vil det føre til at alle som spiller på nett, finner omveiene, enten til spilltilbydere med andre MCC-koder eller ved at man oppretter en konto i utlandet. Og da har norsk frivillighet mistet disse spillerne for alltid. Derfor vil Høyre og Venstre i dag stemme for loven, men mot ikrafttredelsestidspunktet for den, fordi vi mener det er meningsløst å iverksette bare den alene. Det hadde gitt mening bare hvis dette hadde vært i kombinasjon med andre tiltak og med et lisenssystem for norske tilbydere på nettet.
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-11-28:
Statsråden sa i sitt innlegg at ingen vil stoppe å spille på de ikke-lisensierte spillene sjøl om man har en lisensordning. Det er jeg enig med ham i. Men tror han at alle nå vil slutte å spille på de ikke-lisensierte spillene med denne regelen? Tror statsråden at den vil virke så sterkt som han tydeligvis har tillit til, eller tror han at han nå gir fra seg en enorm sjanse til å kanalisere norske spillere over til andre spill ved å kombinere både pisk og gulrot?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2008-11-28:
Når Stortinget nå vedtar denne loven, skal vi utarbeide noen forslag til forskrifter. De trenger vi å sende på høring, for det er viktig å få innspill til hvordan dette skal praktiseres. Det er en viktig del av dette lovarbeidet. Så vi tar sikte på å gjennomføre disse lovene i løpet av våren.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-11-28:
Overskriften i søndagens VG var at Norsk Tipping og Rikstoto har flest spillegale. Leser man artikkelen, som baserer seg på undersøkelser SINTEF har gjort for Lotteritilsynet, står det, som statsråden riktig sa, at nettpoker utgjør den største gruppen med 24 pst., og at Oddsen fra Norsk Tipping utgjør 20 pst. Ser ikke statsråden at Norsk Tipping har et problem, og at man kanskje må se på Oddsen også? Ved at man lisensierer andre nettspill, kan man få inntekter til gode formål ved det – og kanskje fjerne Oddsen, som åpenbart er et problemspill.
Karin S. Woldseth (Fremskrittspartiet), 2008-11-28:
Jeg registrerer at statsråden ikke svarer på spørsmålet mitt om Oddsen som et viktig spill for spillavhengige. Når statsråden sier at nettpoker er det største problemet, og at man skal dette til livs, er det ganske enkelt for oss som har litt referanser til Norsk Tipping, å tenke seg at Norsk Tipping nå kanskje også vil komme med et nettpokerspill. Jeg kunne tenke meg igjen å spørre statsråden: Vil statsråden gjøre noe med Oddsen? Og spørsmål nr. 2: Kommer det et nettpokerspill fra Norsk Tipping?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-11-28:
Det er all grunn til kontinuerlig også å følge med på Norsk Tippings spillportefølje for å se om den skaper problemer. Vi vet også at hestespill kan være medvirkende. Så vi må være bevisst på de reguleringene vi har i Norge. Men det å slippe til flere, skaper nye problemer, det løser ingen gamle. Spesielt kan man se for seg et system hvor man lisensierer utenlandske spillselskap med lovlige tilbud i Norge. Det vil være ganske enkelt for disse spillselskapene gjennom sine portaler på nettet i Norge å rekruttere spillere til sine utenlandske tilbud, som ofte vil ha høyere premier og kanskje også bedre odds. Jeg tror at den måten vi griper det an på her, ved å ha Norsk Tipping som det selskapet som vi direkte kontrollerer, direkte kan gripe inn i, direkte kan forandre spilltilbudet hos, er den beste måten å kombinere både spilleglede, frivillige inntekter og ansvarlig spillpolitikk på.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-11-28:
Jeg tror ikke denne loven løser alle problemer. Jeg tror vi må se i øynene at vi kommer til å leve med spilleavhengighetsproblemer også i framtiden, spesielt knyttet til utenlandske spill. Jeg tror verken representanten Skei Grande eller jeg ønsker å gjennomføre alle de tiltakene som skal til, hvis vi hundre prosent effektivt skal stenge muligheten for norske borgere til å oppnå kontakt med disse utenlandske spillene. Det jeg tror denne reguleringen kan bidra til, er å dempe rekrutteringen, og at det blir litt vanskeligere for folk tilfeldig eller ikke så tilfeldig, men ganske lett, å komme i kontakt med de utenlandske spillselskapene og begynne å bruke dem fra sin egen konto. Det må være litt mer avansert – kanskje man må opprette kontoer i utlandet, bruke omgåelser. Forhåpentligvis vil det avskjerme en del av rekrutteringen. Selvsagt vil et lisensiert spill eller et tilbud om norsk internettspill fra Norsk Tipping skape større inntekter og større omsetning, men foreløpig er vurderingen at det også vil skape så store spillavhengighetsproblemer at vi ikke har ønsket å gå den veien.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-11-28:
Vi er klar over at Oddsen er et av de spillene som oppgis som et problem av en del innringere til Hjelpelinjen, så vi følger med på Oddsen. Vi vil aldri komme helt ned til null henvendelser på Hjelpelinjen. Jeg tror til og med at det har vært en telefon som dreide seg om problemer knyttet til Lotto. Nå er det ikke sikkert at de telefonene betyr at det er disse spillene som er primærproblemet. Ofte er det jo slik at spillere som er avhengige av én type spill, også bruker de andre spillene. De har dermed problemet sitt knyttet til flere spill, selv om kilden for spillavhengigheten er knyttet til ett spill. Verken den forrige regjeringen eller vi har lagt opp til noen endringer i Oddsen, men vi følger med på utviklingen. Vi har pr. i dag ingen planer om å utvikle et nettpokertilbud i Norsk Tippings spillportefølje.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2008-12-17:
Dessverre ser vi en samfunnsutvikling preget av økende vold, flere gjengslagsmål, drap og overgrep – en rekke uheldige hendelser som bidrar til å frata innbyggerne i dette landet trygghet, og som bidrar til redusert livskvalitet og mye frykt. Det er også slik at i mange befolkningstette områder rundt omkring i landet er man tidvis helt uten politibemanning. Det betyr selvsagt at hvis det skjer alvorlige hendelser i disse områdene, er utrykningstiden lang, ja faktisk altfor lang, noe som i verste fall får alvorlige konsekvenser for dem som er berørt. Så langt har svaret fra den sittende regjeringen vært at de har økt opptaket til Politihøgskolen. Men det løser ikke den akutte politisituasjonen på kort sikt. Det er snarere tvert imot slik at politiet selv har lansert en rekke tiltak som kan bidra til å løse denne svært alvorlige situasjonen og bidra til å få tryggheten tilbake i gatene og utenfor hjemmene til folk. Da er mitt spørsmål til statsministeren: Hva vil regjeringen Stoltenberg gjøre på kort sikt for å få mer politi i gatene, og for å få tryggheten tilbake til innbyggerne?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2008-12-17:
Det er ikke noe rart at soningskøene går ned, når fangene slippes ut tidligere, og man tar i bruk økt bruk av hjemmesoning. Men det var ikke det jeg hadde tenkt å spørre om. Jeg hører statsministeren er veldig fornøyd med Regjeringens innsats, til tross for at vi står i en situasjon med akutt mangel på politi. Ifølge statsministeren kan vi altså nå forevente flere politiressurser i løpet av 2009, og vi kan påregne at tryggheten ganske raskt kommer tilbake. Siden statsministeren er så klar på at alle de tiltakene han mener Regjeringen har gjennomført i 2008, vil virke, vil jeg gjerne få et anslag fra statsministeren på hvor mange flere politiressurser han mener vil komme ut i 2009 som følge av Regjeringens tiltak, og hvor raskt dette betyr at tryggheten kommer tilbake i hverdagen til folk.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2008-12-17:
Det er jo rimelig opplagt at statsministeren ikke aner hva han skal svare på spørsmålet til Erna Solberg. Det er helt riktig at da opposisjonen møtte Regjeringen for en tid tilbake, var dette et av de viktigste spørsmålene vi diskuterte. Vi bad konkret om at det skulle gis en tilbakemelding til Stortinget på hva som kunne gjøres for å få kredittmarkedet til å virke bedre. Den tilbakemeldingen er ikke kommet. Så hører jeg statsministeren si at Regjeringen vurderer nye tiltak, og at man ikke vil skape uro – man vil vente og se. Men situasjonen er alvorlig nå. Bedrifter får ikke lån nå. Og det er mange som melder om det. Det er altså ikke bare bedrifter, men det er også privatpersoner som trenger mellomfinansiering i forhold til kjøp og salg av bolig – og markedet er altså stoppet helt opp. Hvis det er slik at statsministeren mener at han kan styre markedet bedre enn han gjør i dag, er det akkurat nå han bør gjøre det for å få kredittmarkedet til å virke bedre. Da vil jeg vite hva Regjeringen har tenkt å gjøre for å forbedre de tiltakene som allerede er iverksatt.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Jeg er enig med representanten Jensen i at trygghet er veldig viktig. Det er viktig at mennesker kan ferdes i Norge, i byer, over hele landet, og føle trygghet. Det er mange ting vi må gjøre for å bidra til at det skjer. Forebygging, mindre ulikheter – mange ting bidrar til å skape et trygt samfunn. Men det er selvsagt også viktig at vi har et sterkt politi til stede, og at kriminalitetspolitikken fungerer. Derfor har Regjeringen gjort mye, og vi skal gjøre mye. Det ene vi har gjort, er å styrke politiet. Politibudsjettet er økt med 2 milliarder kr, det er flere ansatte politifolk nå enn noen gang før, og så sent som rett før jul økte vi politibudsjettet i nysalderingen med ytterligere 52 mill. kr, noe som frigjør ressurser i politidistriktene til aktivt politiarbeid, bl.a. ved at det blir gitt penger til flere sivilt ansatte, slik at politiutdannede kan drive med politiarbeid. Så har vi styrket politiets mulighet til å nyttiggjøre seg pengene, ved at vi har satset betydelig på bl.a. økt bruk av DNA-spor. Det gjør det mye lettere å avsløre forbrytelser. Det er utvidet adgang til DNA-prøver, og det er bevilget ytterligere 100 mill. kr, noe som bidrar aktivt til å redusere kriminaliteten i Norge. Det tredje vi har gjort, er å sørge for et rekordhøyt opptak på Politihøgskolen. Det gir nå flere politifolk ut i gatene. Så har vi tatt tak i soningskøen. Soningskøen, som var rekordhøy, er nå redusert med 80 pst. Folk som er dømt, blir fengslet. Og selv om de sitter lenger inne, er altså soningskøen redusert. Så vi gjør mange ting. Og vi ser at selv om det er brutale eksempler på kriminalitet i Norge – og det finnes ingen unnskyldning for det – er det heldigvis slik at samlet kriminalitet i Norge går ned.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Etter et litt lavt antall utdannede politifolk i forrige stortingsperiode, har vi trappet opp hvert eneste år. Det betyr at i denne perioden vil det bli utdannet nesten 650 flere politifolk enn i forrige stortingsperiode. Det gir mer politi i gatene, når vi i tillegg har økt bevilgningene til politidistriktene og sørget for flere sivilt ansatte, slik at politifolk kan drive med politiarbeid. Akkurat hvor mange flere politifolk vi kommer til å ansette i 2010, er jo avhengig av vårt budsjett i 2010. Budsjettet for 2009 er vedtatt, og det vil gi flere stillinger og mer innsats i politiet, både ved en bedre organisering av politiet, flere sivilt ansatte og ved økte bevilgninger. Det er slik at kriminaliteten i Norge går ned. Antall anmeldte voldsforbrytelser har gått ned fra 310 000 til 270 000. Vinningskriminaliteten går ned, og antall grove ran går ned. Det betyr ikke at vi har avskaffet kriminalitet i Norge. Det er mye kriminalitet fortsatt, og fortsatt mye ugjort.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Jeg har lagt merke til at det er en teknikk som opposisjonen veldig ofte bruker når de stiller spørsmål til meg, at de påstår at jeg har sagt at jeg er fornøyd, når jeg ikke har sagt at jeg er fornøyd. Jeg har ikke brukt ordet fornøyd, selv om man sier at jeg har gjort det. Det jeg har sagt, er at vi har gjort mye, at vi har sørget for langt mer penger, mer politi og mer effektive etterforskningsmetoder enn under den forrige regjeringen, som Fremskrittspartiet støttet. Det betyr ikke at vi er fornøyd. Det betyr ikke at vi mener at det ikke er mye ugjort, at vi ikke har behov for å gjøre mer. Og vi skal gjøre mer. Når det gjelder Oslo, har Oslo-politiet blitt styrket, tilført flere stillinger og mer penger. Men Oslo-politiet har også bedt om at man strammer inn skjenkepolitikken her i byen, og jeg legger merke til at Fremskrittspartiet ikke lytter til politiet når de kommer med det rådet.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Vi har en veldig dyktig justisminister som gjør en meget viktig jobb, og som har sørget for at politiet har fått betydelig økte ressurser – og i tillegg til det har sørget for at vi får mer effektive etterforskningsmetoder, bl.a. gjennom vesentlig økt bruk av DNA-bevis og DNA-prøver. Dessuten har han sørget for at vi bygger nye fengselsplasser, slik at soningskøen er blitt dramatisk redusert. Det betyr ikke at han er fornøyd, det betyr ikke at jeg er fornøyd, men det betyr at vi er i gang med å styrke kriminalitetsområdet vesentlig mer enn da Høyre satt i regjeringskontorene. Det er en ærlig sak at Høyre ønsker mer til politiet, men det er litt pussig å høre den svartmalingen, når det beviselig er slik at vi bruker vesentlig mer på å bekjempe kriminaliteten nå enn da Høyre satt med ansvaret for den samme sektoren.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Jeg mener at representanten Tørresdal tar opp et veldig viktig spørsmål og en veldig viktig problemstilling, for når vi skal bekjempe kriminalitet, som er et veldig alvorlig samfunnsonde som skaper utrygghet, må vi være opptatt både av å bekjempe kriminalitetens vesen, kriminaliteten i seg selv, med politi, og av å bekjempe årsakene til kriminalitet, ved forebygging. Vi må gjøre begge deler. Det er ingen motsetning mellom å være opptatt av et sterkt politi og å være opptatt av sterk vekt på forebygging. Tvert imot, politiet selv er opptatt av forebygging. Da er det mange ting som må gjøres. Det å være opptatt av å skape et samfunn med små sosiale forskjeller er også bidrag til å redusere kriminalitet. Derfor har Norge internasjonalt sett forholdsvis lav kriminalitet. Rus er en vesentlig årsak til kriminalitet. Det aller meste av voldskriminaliteten begås av berusede personer. Det er kommunene som er ansvarlig for skjenkepolitikken. Jeg mener at vi fortsatt skal ha det slik. Jeg har jo lagt merke til at de kommunene som har strammet inn, har opplevd redusert kriminalitet, og jeg mener at det er en utfordring til Oslo kommune spesielt om å se på sin skjenkepolitikk.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Når det gjelder politisektoren, tror jeg vi ser det samme som på veldig mange andre områder der det offentlige organiserer viktige samfunnsoppgaver, og det er at det er et spørsmål både om å skaffe mer penger og om å bruke pengene på en bedre måte, ved at vi fornyer offentlig sektor. Begge deler er viktig. For det første er det skaffet mer penger til politiet, men det er åpenbart at vi også trenger en bedre organisering av politiet. Jeg kjenner ikke de konkrete eksemplene som representanten Dørum tar opp, godt nok til å si ja eller nei, men jeg mener at tenkningen er helt riktig. Det er spennende og riktig tilnærming, bl.a. det å bruke flere sivile i politiet, slik at politifolk kan gjøre politiarbeid og ikke oppgaver som sivile kan utføre. Det er en tenkning jeg er helt enig i. Det at flere seniorer kan stå lenger, er også en tenkning jeg er helt enig i. Så får jeg heller drøfte med Venstre og Dørum hvordan vi best kan få til det, i tillegg til å drøfte hvordan vi skal forebygge kriminalitet – i Regjeringens kriminalitetsforebyggende råd, som jeg ser fram til å samarbeide med representanten Dørum i.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det enkelttiltaket som nå er best og viktigst for norsk økonomi, er lavere rente. Lavere rente er det Regjeringen har vært mest opptatt av å legge til rette for denne høsten, fordi lavere rente virker så godt til å motvirke at norsk økonomi blir for hardt rammet av den internasjonale finanskrisen. Renten virker bra av flere grunner. Lav rente har veldig sterk effekt. Det er viktig for husholdningene, det er viktig for industrien. Ett prosentpoeng gir rundt 7 milliarder kr i økt kjøpekraft i økonomien. Derfor er renten et sterkt virkemiddel. Den andre grunnen til at lav rente er viktig, er at den treffer dem som blir hardest rammet, ikke minst industrien og mange private bedrifter og dem som sliter med privat boliggjeld. Den tredje grunnen til at lav rente er viktig, er at det virker raskt. Derfor er rentene satt ned, og Norges Bank har rentemøte i dag. Vi har også sett at rentene i pengemarkedet, de som bankene forholder seg til, er redusert. Så det ene, og viktigste, tiltaket denne høsten har vært lavere rente. Det virker raskt, og det treffer der det skal treffe. Så er det i tillegg viktig at selve banksystemet fungerer. Der er det også iverksatt betydelige tiltak for å få de private bankene til å fungere. Vi har laget egne obligasjoner for dem for å gi dem trygghet, slik at de kan skaffe seg penger som de kan låne ut videre. I tillegg er det laget en egen ordning for de mindre bankene i Norges Bank. Der er det lånt ut 12 milliarder kr til 89 mindre banker. Det er et bidrag som gjør at de får mer penger, og at banksystemet fungerer mindre unormalt enn det ellers ville ha gjort. I tillegg til det har vi iverksatt betydelige tiltak gjennom statsbankene, gjennom eksportkreditt – 50 milliarder kr ekstra i direkte lån fra statskassen, Kommunalbanken og det statlige Garanti-Instituttet, GIEK. Disse statlige virkemidlene er det veldig bra at vi har. Det er bra at man ikke avviklet de statlige bankene i oppgangstider. Nå trenger vi dem for å hjelpe bankvesenet.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Vi har iverksatt en lang rekke tiltak gjennom hele høsten, både når det gjelder de private bankene og når det gjelder de litt mindre bankene med egne låneordninger, med betydelig tilførsel av penger, likviditet, fra Norges Bank og gjennom statlige banker, som har fått betydelig økte utlånsrammer til private norske bedrifter. Så her er det handlet. Vi har også gjort det klart hele tiden at vi er beredt til på kort varsel å iverksette ytterligere tiltak for å sikre det norske bankvesenet. Det vil vi gjøre når og der det er nødvendig. Lavere rente er det som haster mest nå, og som vi følger opp. Så vil jeg bare si at det som nå skjer, er et eksempel på at det å ha en naiv tro på at markedet regulerer seg selv, er feil. Markedet må styres. Problemet med markedet og bankvesenet er at i gode tider låner de lett ut altfor mye, slik at det blir bobler. Når de sprekker og det blir nedgangstider, låner bankene ut for lite. Derfor trenger vi fellesskapet, vi trenger staten til å styre og lage regler og ikke minst sikre likviditet til bedriftene i en nedgangstid, og det gjør vi.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Vi er opptatt av å iverksette tiltak på en måte som ikke skaper mer usikkerhet og større problemer. Derfor vil de tiltakene vi iverksetter, bli iverksatt i tett dialog med våre faginstanser, Norges Bank og Kredittilsynet, men også så langt som mulig med næringen. De tiltakene som er iverksatt, er betydelige. Bare f.eks. det å øke GIEKs rammer fra 50 milliarder til 110 milliarder, det å gjøre det mulig for industrien å låne 50 milliarder kr direkte i statskassen, innebærer en betydelig likviditetstilførsel til norske bedrifter og privat næringsliv fra staten. Det har vi gjort. Vi har vist handlekraft i forhold til bankvesenet, både det private og det statlige. Og så har vi sagt at vi er beredt til å iverksette ytterligere tiltak, men da gjør vi det på den måten og på det tidspunktet vi mener treffer næringen best.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det som er helt åpenbart, og som denne høsten har vist, og som jeg la merke til at også banknæringen gav uttrykk for på radioen i morges, er at Regjeringen iverksetter omfattende tiltak for å få banksystemet til å fungere. Banknæringen er glad for de tiltakene som er iverksatt – mange av dem er under iverksetting nå. For eksempel har vi avsatt 350 milliarder kr til de private bankene. Der er 42 milliarder kr tilført som obligasjoner, så det gjenstår mye. Det er tilført 12 milliarder kr til 89 mindre banker. Det er fortsatt betydelig låneadgang, mange ulike måter å tilføre kreditt på, som vi bruker daglig eller ukentlig fra Norges Bank og statens side. I tillegg er det slik at vi har jo ikke brukt opp hele den rammen på 50 milliarder kr som vi nå har gitt til norsk industri – 50 ekstra milliarder kr fra statskassen direkte lånt ut til industrien gjennom Eksportfinans. Det er mye å gå på der. Så vi har virkemidler, vi bruker de virkemidlene, og uten dem hadde situasjonen vært vesentlig mer alvorlig. Trenger vi nye, kommer de med kort varsel.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det Stortinget vet, er at Regjeringen og myndighetene handler. Vi iverksetter betydelige tiltak. Statsbanker og privatbanker har fått tiltak som gjør at de kan låne ut mer penger enn de ellers kunne ha gjort. Men det viktigste enkelttiltaket er lavere rente. Lavere rente treffer bedriftene, det treffer alle med boliggjeld, det virker raskt, og det har stor effekt på norsk økonomi. Derfor har vi, helt siden vi la fram statsbudsjettet, sagt at det tiltaket som må virke først, som er førstelinjeforsvaret mot den internasjonale finanskrisen, er å få rentene ned. Derfor har vi lagt til rette for lavere rente, og derfor har også Norges Bank et mandat, et oppdrag, som innebærer at de skal sette den renten som er nødvendig for å sikre en god utvikling i norsk økonomi. Så det er helt feil når alle representantene fra opposisjonen påstår at denne regjeringen ikke iverksetter tiltak. Det iverksettes tiltak løpende. Og lavere rente er det største og viktigste tiltaket som virker raskest. Så har vi invitert til dialog med opposisjonen på Stortinget. Vi hadde, etter min vurdering, et godt og nyttig møte med opposisjonen på Stortinget nylig, og vi inviterer nå partene i arbeidslivet til dialog for nettopp å lytte til de innspill de har, når vi skal lage de ytterligere tiltak vi har varslet i januar.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Jeg mener det er veldig viktig at vi lytter og hører på råd, og jeg mener at representanten Sponheims tilnærming er en klok tilnærming. For det første er det slik at det som staten kan gjøre, er å bidra til at det kommer likviditet, eller penger, inn i systemet, og der har vi mange kanaler, og vi tilfører mye penger. Men så er det til syvende og sist avgjørende at bankene velger å låne til prosjekter, og at de stoler på dem. Da er problemet nå at bankene er forsiktige. Da er spørsmålet: Hvordan kan vi legge til rette for at bankene låner ut mer? Jeg vil være varsom med å spekulere i enkelttiltak, for i det øyeblikket jeg som statsminister gjør det, kan det skape usikkerhet og spekulasjoner om at vi kan gjøre ting som kan skape usikkerhet. Vi gikk jo inn med betydelig egenkapital da vi hadde en alvorlig bankkrise i 1992. Vi er ikke i en tilsvarende situasjon nå, så jeg vil være varsom med å spekulere i det. Om vi skal gå inn med andre virkemidler – ansvarlige lån, og jeg har også hørt andre eksempler – vel, alt det vurderes løpende og i nær dialog med banksektoren selv.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det er helt riktig, som representanten Høybråten sier, at vedtaket i Fordelingsutvalget, som er en underliggende etat under Barne- og likestillingsdepartementet, bygger på en forskrift. Den forskriften ble laget i nær dialog med ungdomsorganisasjonene, ved at det var et eget utvalg der de satt, som utarbeidet forskriften. Saken skal nå ankebehandles i departementet. Derfor vil det være galt av meg å gå inn i den enkeltsaken, for det vil bare svekke vår mulighet til å ta den beslutningen vi mener må være riktig, når vi får den på vårt bord. Når det er sagt, vil jeg generelt si: Vi må være veldig varsomme i dette landet med å innrette oss slik at vi straffer organisasjoner som har standpunkter eller meninger vi ikke liker. Mangfold krever også at vi respekterer dem vi er uenige med. Jeg er en varm forsvarer av homofiles rettigheter. Jeg har bidratt til at de bl.a. har fått et styrket lovvern. Men jeg er også forsvarer av at folk kan få lov til å være uenig med meg og det Regjeringen mener. Da er utfordringen den at man også må akseptere at organisasjoner som har andre standpunkter og andre praksiser enn det vi står for, skal likebehandles og få økonomisk støtte. Jeg tror det er Voltaire som har sagt at jeg er dypt uenig i det du sier og står for, men jeg vil dø for din rett til å si og mene det du mener. Det er en liberal tilnærming til ytringsfrihet som jeg har stor respekt for.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det er mulig at man skal se på den forskriften når vi nå først har ankebehandlingen av en enkelt sak i forhold til forskriften. Forskriften er et resultat av et utvalg som ble nedsatt av Bondevik II-regjeringen, som gjennomgikk støttepolitikken overfor barne- og ungdomsorganisasjonene og ble ledet av Guro Ødegård, og som var sammensatt av representanter for de frivillige barne- og ungdomsorganisasjonene. Så langt jeg vet, var det et enstemmig utvalg som foreslo denne regelen. Det kan likevel være riktig å forandre regelen, og derfor må vi gå gjennom den. Men hensikten med regelen er å sikre at man har demokratiske organisasjoner, der alle kan delta. Men så støter det mot andre prinsipper, og så får vi gå gjennom det og se om vi har funnet den rette avveiningen.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det er helt riktig at det var denne regjeringen som fastsatte forskriften, men vi gjorde det på grunnlag av et utvalg – som var nedsatt av den forrige regjeringen – der organisasjonene var tungt representert, og som anbefalte denne endringen. Men, som jeg sier, vi er ansvarlig for forskriften. Vi er også ansvarlig for å vurdere om den skal endres. Det får vi nå gjøre, men først får vi behandle ankesaken og ta stilling til den. Derfor må jeg være ryddig med hensyn til ikke å begynne å behandle én enkelt ankesak. Det som bl.a. står i forskriften, er: «Tilskudd kan gis til frivillige landsomfattende organisasjoner som ved sine vedtekter:(…) c) ikke skaper hindre for full deltakelse for barn og ungdom fra alle samfunnsgrupper, uavhengig av kjønn, etnisitet, nedsatt funksjonsevne eller seksuell orientering.» (…) Det er da problemet oppstår, nemlig: Hvor strenge krav til at organisasjoner er åpne for alle, skal fellesskapet kunne stille – vurdert opp mot ønsket om at man skal ha lov til å stenge noen ute, fordi man skal ha lov til å stå for en politikk som jeg er uenig i? Det er et klassisk dilemma, og nå får vi gå inn i det dilemmaet.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Jeg respekterer fullt ut spørsmålet. Men jeg mener det er veldig viktig at Regjeringen og Barne- og likestillingsdepartementet behandler denne saken etter alle de forskrifter og regler som finnes om saksbehandling, spesielt ankebehandling. Hvis vi gjør feil der, undergraver det vårt vedtak når det blir fattet. Derfor vil jeg ikke behandle saken nå – den skal først behandles i departementet. Det som er viktig å få fram, er at da utvalget foreslo dette og det kom inn i forskriften, skyldtes det at man ønsket å hindre diskriminering, som er et veldig legitimt og viktig hensyn. Det er nedfelt i FNs menneskerettighetserklæring. Det vi ønsker, er å unngå å diskriminere folk med nedsatt funksjonsevne, folk med ulik etnisk bakgrunn og folk med ulik seksuell legning. Jeg mener at det er galt å diskriminere mennesker, selvfølgelig også dem som har en annen seksuell legning. Men da er spørsmålet: Hvordan skal vi håndtere de organisasjonene som er uenig med meg, og som ønsker å utestenge noen? Jeg mener det er synd, men det er ikke det samme som å si at vi mener at de skal miste økonomisk støtte.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det korte svaret på spørsmålet er ja. Jeg ser de mulighetene. Og jeg mener det er mulig å forene ønsket om å få til en mer bærekraftig utvikling med å iverksette tiltak for å sikre arbeidsplassene. Vi kan ikke innrette oss slik at vi må velge arbeid eller miljø – vi må få til begge deler. Det er det som er meningen med eller budskapet i begrepet «bærekraftig utvikling». Enten vi satser på kollektivtransport eller på jernbane – eller hva vi nå satser på – er dette tiltak som kan sikre arbeid, men i tillegg bidra til bedre miljø og lavere utslipp. Jeg er også enig i at det viktigste i 2009 er at vi håndterer de varige spørsmålene vi står overfor, som f.eks. klimautfordringen og fattigdomsproblemene. All historie tilsier at det økonomiske tilbakeslaget vil bli forholdsvis kortvarig, sett i dette perspektivet. Klimaproblemet vil være der i mange tiår. Det økonomiske tilbakeslaget verden nå opplever, vil etter alt å dømme være over i løpet av en vesentlig kortere periode enn det. Jeg tør ikke si om det blir ett, to eller tre år, men det blir i hvert fall et begrenset antall år. Det er viktig at vi da ikke mister av syne de varige problemene vi står overfor, som fattigdom, FNs tusenårsmål og klimaproblemene. En annen utfordring vi står overfor, er å finne balansen mellom å beskrive alvoret og samtidig ikke svartmale. Selv om Statistisk sentralbyrå skulle få rett i sine anslag for økt ledighet neste år, vil det fortsatt være slik at rundt 96 pst. av alle dem som ønsker jobb her i landet, får jobb. De aller, aller fleste av dem vil få økt kjøpekraft, få mer å rutte med, i 2009 enn i 2008. Det er veldig viktig at alle de menneskene som har jobb og en normal inntekt, som er det store flertallet, handler og oppfører seg som normalt. For hvis de blir unødvendig urolige, forsterker det bare krisen. Så det er mange utfordringer og dilemmaer vi står overfor.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Jeg mener at representanten Sponheim må kunne hilse sitt sentralstyre og sitt landsstyre og si at han presset meg meget hardt til at halvparten av tiltakene i tiltakspakken som kommer i januar/februar, blir grønne tiltak. Jeg lover ikke her og nå at det blir halvparten, men det jeg kan si, er at det selvfølgelig kommer til å bli miljøtiltak i den pakken. Det er et spørsmål om avveining. Det overordnede for oss vil hele tiden være det som sikrer arbeidsplasser – en sysselsettingspakke. Alternativet til å bruke penger på et miljøtiltak er f.eks. å bruke penger på å ruste opp jernbane, skole eller andre ting. Jeg tror det vil være mange gode formål i den pakken – nærmest uansett.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det viktigste er at vi legger fram en pakke, og det er mye lettere å kommentere den etter at vi har lagt den fram enn før vi legger den fram. For når vi har lagt den fram, kan alle se hva vi har lagt fram. Pakken er ikke ferdig. Vi jobber med den nå. Det er noen grunnleggende spørsmål som må avklares aller først. Det ene er størrelsen – omfanget – på tiltakene. Det vil vi bl.a. se i lys av utviklingen i norsk økonomi og hvor godt vi lykkes med å få ned rentene. Så størrelsen og rammene vil være avgjørende. Det andre er at tiltakene må være midlertidige, for dette skal være ekstratiltak som vi nå iverksetter i en nedgangstid. Da må de kunne avvikles når økonomien igjen snur. Det er mange fornuftige, gode midlertidige tiltak. Oppussing av skoler er et tiltak som kan være midlertidig. Når det er gjennomført, så er det gjennomført. Det tredje er sammensetningen av disse tiltakene. Der vil jeg være varsom med å være for presis. Men det vi har sagt i brevet til Stortinget, er at det vil gjelde vedlikehold, oppussing og byggeprosjekter. Det er lett å se for seg vedlikeholdsprosjekter som både gir en bedre skole, og som f.eks. gir mindre energibruk i et oppusset skolebygg. Om det da er grønt eller skole – eller kanskje begge deler – er det i hvert fall bra.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Først tror jeg det er viktig å understreke at den pakken som kommer i januar/februar, ikke er et fullstendig og totalt nytt statsbudsjett. Det er målrettede tiltak for å sikre sysselsetting, og det vil være midlertidige tiltak. Det er selvsagt mange andre ting som det er viktig å gjøre, men det er ikke sikkert at vi kan gjøre alt det i den pakken. Det kommer nye reviderte budsjetter, nye statsbudsjetter og nye dokumenter utover våren. Men når det gjelder energi, er det for det første slik at jeg er enig i at saksbehandlingskapasiteten er viktig. Den er styrket, og om vi får på plass en ytterligere styrking i 2010, får vi komme tilbake til. Rammene for Enova til å støtte fornybar energi er kraftig økt. De var på rundt 700 mill. kr da vi overtok. Nå er de på 1,3 milliarder kr, og de skal opp i 1,5–1,6 milliarder kr med de ekstra avsetningene. Så vi snakker om en betydelig økning i tilskudd til bl.a. vindkraft. Derfor er det også tildelt midler til nye vindkraftprosjekter – jeg mener det skjedde i går.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Vi har lagt om bilavgiftene her i landet i en mer miljøvennlig retning: Forurensende biler betaler høyere avgift, og mer miljøvennlige biler betaler lavere avgift. Igjen er det slik at hvorvidt vi skal gjøre mer og foreta ytterligere omlegginger her, får vi komme tilbake til i de enkelte budsjetter. Men det er altså allerede blitt gjennomført en omlegging av bilavgiftene i en mer miljøvennlig retning i Norge, fordi vi mener at det skal lønne seg å være miljøvennlig og straffe seg å forurense. Jeg mener at kanskje det viktigste bidraget for å få en mer miljøvennlig bilpark er å få transportnæringen inn i EUs kvotesystem, for da får vi en pris på forurensning, en pris på CO2-utslippene, og det vet jeg det jobbes for i EU. Når man får til det, får vi et veldig kraftfullt og effektfullt virkemiddel til å sette et tak på totale utslipp fra transportsektoren i tillegg til å få en pris på utslipp som gjør at det blir mer lønnsomt å kjøre miljøvennlige biler.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Jeg er opptatt av at staten legger til rette for utvikling av miljøteknologi. Jeg er opptatt av at det skal være et godt samarbeid mellom det offentlige og private bedrifter når det gjelder å utvikle nye produkter. Men jeg er opptatt av at det ikke skjer ved at man i departementene eller i Regjeringen sitter og peker på den vinnerbedriften og den taperbedriften – og velger. Da tror jeg vi veldig ofte kommer til å gjøre veldig alvorlige feil, og at de som har de beste lobbygruppene og best innpass hos politikerne, vinner fram. Derfor er jeg opptatt av å lage ryddige, ordentlige regler for statlig engasjement i private bedrifter. Det har vi gjort gjennom Innovasjon Norge. De har låneordninger, garantiordninger og risikolåneordninger, som har vært brukt til å fremme norsk elbilproduksjon tidligere. I tillegg har staten nå opprettet et nytt virkemiddel, nemlig Investinor, som er et statlig fond som skal gå inn med egenkapital, og der en av oppgavene er å gå inn med egenkapital i miljøvennlige bedrifter og når det gjelder miljøvennlige produkter. Historien har vist at staten har vært inne. Men jeg mener at det ikke er en statsministers oppgave å gå inn i enkeltbedrifter. Det må vi overlate til de organene som er satt til å gjøre det, nemlig Innovasjon Norge, Investinor og ZERO.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
For det første følger det av EØS-avtalen, som et bredt flertall her på Stortinget har stilt seg bak, at det skal være fritt for folk innenfor EØS-området, innenfor Europa, å bevege seg mellom landene og ta jobb i ulike land. At Norge kan få arbeidskraft fra Polen, eller at vi kan jobbe i Tyskland, er en del av EØS-avtalen. Jeg regner med at også representanten Sandberg er enig i at sånn skal det være. Så er det viktig å unngå at det fører til forverring av lønns- og arbeidsvilkår for arbeidstakere i Norge. Det har Regjeringen vært veldig opptatt av, det er viktig at vi alle er opptatt av det. Derfor ble det innført overgangsordninger for de nye EU-landene. Det har nok vist seg at de overgangsordningene har vært mindre viktige enn vi kanskje trodde, fordi arbeidsinnvandringen til Norge har vært høyere enn til veldig mange land uten overgangsordninger. Arbeidsinnvandringen til Norge har vært høy, selv om vi har hatt overgangsordninger. Det viktigste er derfor ikke om vi har eller ikke har overgangsordninger, det viktigste er om vi har eller ikke har tiltak for å hindre sosial dumping. Det har Norge innført. Vi hadde en egen tiltakspakke med mange konkrete krav, og vi har nå kommet med en ny pakke, tiltakspakke 2, der det bl.a. stilles krav om identifikasjonskort for folk på byggeplasser. Jeg mener vi også nå innfører det for noen nye næringer, bl.a. i renhold, der vi bruker dette med allmenngjøring av tariffavtaler, bruker dette med innsynsrett i tariff- og lønnsvilkår for underleverandører, styrker Arbeidstilsynet og andre tiltak. Nå skal vi sende på høring et forslag om det som kalles solidaransvar, som innebærer at man også har ansvar for underleverandørenes lønns- og arbeidsvilkår, osv. Vi gjennomfører og kommer til å gjennomføre omfattende tiltak for å hindre sosial dumping – og de virker. Vi gjør det i tett dialog med arbeidstakernes organisasjoner fordi vi ønsker arbeidsinnvandring, men vi ønsker ikke sosial dumping. Vi sier ja til arbeidsinnvandring og nei til sosial dumping, og iverksetter tiltak hele tiden.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Hvis det var et spørsmål om denne regjeringen kommer til å gå inn for å redusere det alminnelige skatte- og avgiftsnivået på varig basis, er svaret nei. Vi mener at vi trenger det spleiselaget som velferdssamfunnet er, vi trenger penger inn i fellesskassa for å betale for sykehus, veier, barnehager og mange andre viktige ting. Derimot er Regjeringen opptatt av et mer rettferdig skattesystem, så vi har sørget for å tette skattehull som noen av de rikeste menneskene har benyttet seg av. Da har vi kunnet bruke de pengene til å redusere skatten for dem med lave og vanlige inntekter. Derfor har vi bl.a. sørget for at veldig mange minstepensjonister og andre pensjonister nå ikke betaler formuesskatt, vi har laget et mer rettferdig skattesystem. Det vil vi fortsette å arbeide med, men ikke med noen generelle varige reduksjoner. Når det gjelder norske arbeidstakere, er det ingenting som tyder på at de som gruppe har tapt på at det har vært arbeidsinnvandring – tvert imot har vi alle tjent på at vi har hatt arbeidsinnvandring. Det har gjort det mulig å bygge Norge, få til mange flere veiprosjekter, mange flere barnehager, mange flere skoler enn hvis vi ikke hadde hatt arbeidsinnvandring. Lønnsveksten i norsk bygg- og anleggssektor har vært god, den har vært bedre enn for andre sektorer. Så langt har det ikke samlet sett vært noen svekkelse av den sektoren, selv om det selvfølgelig har vært uheldige eksempler på sosial dumping. Derfor iverksetter vi tiltak mot det.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-17:
Det viktigste for denne regjeringen har vært å legge til rette for at rentene kan gå ned. Som jeg har sagt tidligere i dag, har det vært viktig både fordi det er et tiltak som virker veldig raskt, det treffer dem som rammes først og hardest av finanskrisen – folk med boliggjeld, norske bedrifter – og det er et veldig sterkt tiltak. Derfor har vi vært opptatt av å legge til rette for lavere rente. Vi har ikke lagt vekt på lavere skatt, dels fordi det ikke virker like raskt eller er like treffsikkert som lavere rente, dels fordi vi har ment at det vil være riktigere og viktigere å bruke – f.eks. i statsbudsjettet – de ekstra pengene vi har hatt til å ruste opp skoler, ruste opp kommunale sykehjem eller vedlikeholde veier og jernbane. Derfor ligger det inne betydelig med ekstra penger i det statsbudsjettet som allerede er vedtatt, og som begynner å virke 1. januar, til skoler, til veier, til mange andre viktige offentlige prosjekter. Vi mener simpelthen det er viktigere å bruke pengene på det. I tillegg gir det raskere sysselsettingseffekt og flere arbeidsplasser enn generelle skattelettelser. Ellers tror jeg det er en misforståelse her. Polakker som lever og arbeider i Norge, betaler skatt til Norge, derfor opparbeider de seg også rettigheter i Norge.