trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Frank J. Jenssen (Høyre), 2017-06-12:
Jeg registrerer at representanten Pedersen mener at det har vært lavere vekst i de frie inntektene til kommunene nå enn under forrige regjering. Det kunne vi – nær sagt – blitt to om. Uansett: Arbeiderpartiet skriver i sine merknader at regjeringen «har lagt fram et svakt økonomisk opplegg for kommunesektoren». Men tallene viser, når vi nå snakker om vekst i kommunesektoren, at realveksten i kommunesektorens frie inntekter per innbygger – som må være et relevant tall å sammenligne med – var på 0,6 pst. de åtte årene Arbeiderpartiet styrte, og på 1,2 pst. fra 2013 til 2016. Hvordan kan Arbeiderpartiet hevde at det økonomiske opplegget er svakt når den reelle veksten i frie inntekter i denne perioden har vært høyere enn i de foregående årene? Er 1,2 pst. realvekst i frie inntekter per innbygger høyere eller lavere enn 0,6 pst.?
Frank J. Jenssen (Høyre), 2017-06-12:
Vi har gjennomført viktige endringer i inntektssystemet og hatt en god prosess på det. Min oppfatning er at vi har et robust og ganske bra inntektssystem, men som fra tid til annen har behov for revisjoner, og det har vi nå nylig etter mitt skjønn hatt. Jeg gjorde et poeng av at dette var min siste debatt. Jeg kan ikke si hva som skal skje i denne salen i de neste fire årene, siden jeg ikke skal være en del av det, men jeg tror at det man vil se, og det Kommune-Norge vil fortsette å se, er forutsigbarhet fra Høyre – forutsigbarhet ved at vi leverer gode økonomiske rammer. Endringer i inntektssystemet skal være godt forankret og godt utredet. Det er jeg sikker på at vi vil bidra til også i de kommende årene.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2017-06-12:
Jeg kjenner ikke kommuneøkonomien i Eidsberg konkret, eller hvorfor den økonomiske situasjonen der er sånn at kommunestyret mener de er avhengige av eiendomsskatt for å få hjulene til å gå rundt. Det jeg kan si, er at det økonomiske opplegget som denne regjeringen og dette stortingsflertallet har levert de siste årene, generelt sett ikke gir noen begrunnelse for at man må innføre eiendomsskatt, men det kan selvfølgelig være enkeltsituasjoner i enkeltkommuner som kan handle om egne disposisjoner, og som kan handle om andre, ekstraordinære, situasjoner som jeg ikke kjenner til. Det vet sikkert representanten Lauvås fra Østfold mye mer om enn jeg. Men hovedpoenget er at vi har styrket kommuneøkonomien. Vi lovet at vi skulle styrke kommuneøkonomien. Det ble påstått at vi skulle rasere kommuneøkonomien. Det må Arbeiderpartiet gå tilbake på. Jeg gadd se at Arbeiderpartiet har tenkt å gjenta den typen påstander i denne valgkampen, det tror jeg nemlig ikke Arbeiderpartiet vil ha mage til. Vi har styrket kommuneøkonomien. Den er styrket mer, og handlingsrommet til norske kommuner generelt er økt mer, i denne perioden enn under forrige periode.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2017-06-12:
Det er fortsatt sånn – og det er grunnleggende i inntektssystemet vårt – at pengene fordeles slik at man korrigerer for ulike utgiftsbehov rundt omkring i kommunene. Før var det f.eks. et felles basistilskudd som gikk til alle kommuner, uavhengig av hvor de lå, og hvor store de var. Spørsmålet burde egentlig gå tilbake, og representanten fra Senterpartiet er egentlig den som nær sagt har bevisbyrden her: Hvordan bidro basistilskuddet til utjevning? Det gjorde ikke det. Det bidro til at vi sementerte en struktur der man nærmest betalte for å ha rådhus i kommunene. Det vi har gjort, er at vi har endret inntektssystemet sånn at man får en mer rettferdig fordeling av pengene. Og det er fortsatt sånn at distriktskommuner, kommuner i Nord-Norge, har et betydelig høyere overføringsnivå enn sentrale kommuner – nettopp for at de skal kunne ha et godt tjenestetilbud.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2017-06-12:
Jeg tror at til og med i alle de sammenslåingene som Senterpartiet har stemt for, og også med det opplegget for frivillige sammenslåinger som Senterpartiet har vært for, vil man oppleve at når en kommune går inn i en annen kommune, vil den nye kommunen ha forutsigbarhet for inntektsnivået sitt i 20 år framover. Den vil presumptivt også ha et annet og bedre utgangspunkt, bl.a. fordi man får beholde flere basistilskudd, enn nabokommunen som ikke velger å slå seg sammen med en annen kommune, enten den nær sagt velger frivillig å stå utenfor eller har prøvd å bli sammenslått. Når det gjelder kommuner som har forsøkt å bli en del av en større kommune, som har ønsket det, men som ikke har fått det til, og som man ser taper, har vi sagt – og det sier regjeringen også – at man skal ha en egen gjennomgang for sikre at de kommunene også kan få en kompensasjon. Dette er de såkalte ungkarene, de som er ufrivillig alene, og de skal få en økonomisk kompensasjon som dekker opp for det.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2017-06-12:
Jeg er sikker på at både Drammen og andre norske kommuner har ulike måter å sette sammen tilbudet til unge på – det vet vi – enten det gjelder helsetilbud eller annet. Representanten Karin Andersen framstiller det som at dette er penger som kommunene kan bruke som de vil. Fasiten viser at norske kommuner vil bruke pengene sine til et bedre velferdstilbud for innbyggerne. Det er jo det norske kommuner gjør. Representanten Karin Andersen får det til å høres ut som om de spiller dem bort på et eller annet, eller at pengene forsvinner i et eller annet sluk. Selvfølgelig er det sånn at norske kommuner har ett fokus, og det er å sørge for at deres innbyggere, unge og gamle, får et godt velferdstilbud, et godt helsetilbud og et godt sosialt tilbud. Men kommunene er forskjellige, de har forskjellige forutsetninger, og man velger å sette sammen tilbudene på forskjellig måte, noe som gjør at man kanskje ikke finner igjen alt i enhver statistikk man følger. Jeg er sikker på at både Drammen og andre har gode tilbud til innbyggerne sine, og det er nettopp det kommunene vil bruke pengene på.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2017-06-12:
Det kan selvfølgelig av og til virke som om man i Stortinget har en konkurranse om hvem som er mest for kommunene. Jeg tror alle er for kommunene, men det har vært en diskusjon her om vekst og økt økonomisk handlingsrom. Jeg må si at det bør egentlig være udiskutabelt selv om Arbeiderpartiet prøver å si noe annet. Det bør være udiskutabelt at den reelle veksten i frie inntekter per innbygger har vært høyere i denne perioden enn under forrige regjering. 1,2 pst. vekst per innbygger er fortsatt høyere enn 0,6 pst. vekst per innbygger. Jeg hører også at Arbeiderpartiet har utviklet en forkjærlighet for Unios analyser og tall. Det er nesten påfallende hvor ofte man nevner Unio, og like påfallende hvordan Arbeiderpartiet åpenbart unnviker kommunesektorens egne vurderinger. KS sier, og har for øvrig sagt og vist i hele denne perioden, at det økonomiske handlingsrommet for kommunesektoren har økt. KS sier også at 2018-opplegget samlet sett gir grunnlag for gode velferdstjenester og god samfunnsutvikling. Det skulle man ikke tro når man hørte opposisjonen i denne sal. Men det er selvfølgelig lite opportunt å vise til den typen uttalelser når man virker mest opptatt av å svartmale situasjonen. Fra Høyres side er vi ikke opptatt av å idyllisere situasjonen, det har vi aldri gjort. Alle disse fire årene har vi sagt at det er veldig viktig at Stortinget kommuniserer en nøktern og realistisk holdning når det gjelder kommuneøkonomien. Vi styrker kommuneøkonomien, men det er fortsatt sånn at kommunene selv er nødt til å gjøre omstillinger og prioriteringer innenfor de rammene man har. Heller ikke Arbeiderpartiet kan komme unna at flere helsesøstre og flere jordmødre gir mer velferd. Det er det norske kommuner leverer – f.eks. flere helsesøstre og flere jordmødre. Man kan ikke komme unna at kommuner som gir flere hjemmebesøk til nyfødte, gir bedre velferd. Man kan ikke komme unna at når flere førsteklassinger får helseundersøkelse, virker det helsefremmende og forebyggende, og det gir bedre velferd. Det er dette styrkingen av det økonomiske handlingsrommet til kommunesektoren handler om – det er derfor vi gjør det. Kommunene forvalter ansvaret og leverer bedre tjenester og mer velferd til innbyggerne.
Frank J. Jenssen (Høyre), 2017-06-12:
Jeg må si at jeg i ett og alt kan slutte meg til innlegget fra representanten Rotevatn, som har lest innstillingen grundig og forstått hva flertallsinnstillingen faktisk innebærer. Det er riktig at det etter at proposisjonen ble lagt fram, kom flere henvendelser også til undertegnede og til komiteen om usikkerhet om hvordan nå dette skulle være å forstå – at man bruker det samme begrepet, men skriver at man ikke kan bruke nøyaktig samme fortolkning, osv. Vi syntes for så vidt ikke loven og proposisjonen var veldig uklar når det gjaldt dette, men siden flere spurte om det, sa vi at da skriver vi det inn i innstillingen. Så er det slik som Rotevatn har sagt, at vi «understreker at henvisningen til at statens særpreg ikke skal innebære en videre adgang til midlertidige ansettelser eller oppsigelse i staten enn i arbeidslivet for øvrig», og her ser det ut til at SV står inne på merknaden. Videre sier vi: «Statens sterke stilling kan ikke brukes som et generelt argument mot midlertidige ansettelser og oppsigelse, men må vurderes konkret i lys av lovens vilkår.» Dette kunne utmerket godt ha vært merknader fra en samlet komité, som slik sett hadde sendt et klart og tydelig signal ut til organisasjonene og til alle ansatte i staten om hvordan dette skulle være å forstå. Isteden fortsetter noen representanter fra denne talerstolen å så tvil om hvordan dette skal være å forstå. Nei, det er ikke tvil, vi har presisert det, det kunne ha vært enstemmige komitémerknader. Jeg må si jeg er litt overrasket over hvorfor man ikke velger å gå inn på denne klare presiseringen, som ville ha bidratt til å oppklare og antakelig avfeid en del av den etter mitt skjønn litt underlige debatten. Så kunne vi fått klarlagt en gang for alle hvordan forslagene om innstramming av midlertidige ansettelser i staten skulle være å forstå, for dette er et innstrammende forslag, som vil bidra til reduksjon i midlertidighet. I tillegg er det slik at for ytterligere å gjøre dette klart fremmer flertallet et forslag til vedtak der en ber regjeringen om å evaluere effektene av forslaget, drøfte det med hovedsammenslutningene og komme tilbake til Stortinget. Også det kunne man ha fått til et samarbeid om, komiteen kunne felles ha stilt seg bak også det – men heller ikke det var det interesse for å slutte seg til og gå med på. Det virker som om det har vært en stor interesse for i grunnen å ta avstand fra hele lovforslaget, fordi man av en eller annen grunn er veldig opptatt av å kunne stemme imot det hele. Men da stemmer man altså også imot de innstrammingene som vi vedtar i dag.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
I dag tar vi for oss kommuneøkonomien for 2018. Arbeiderpartiet kan komme i en viktig posisjon i så måte. Nå har vi hørt oljepengebruken bli kritisert, og man kritiserer bruken av skattelette. Samtidig lover Arbeiderpartiet en bedre kommuneøkonomi, bedre eldreomsorg, mer til veier og annet. Da er spørsmålet mitt ganske enkelt: Kan jeg få høre litt om hvordan skattepolitikken til Arbeiderpartiet er tenkt for 2018? Jeg regner med at arbeidet er godt i gang med enten et alternativt budsjett eller et hovedbudsjett, så ganske enkelt: skattepolitikken til Arbeiderpartiet for 2018.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Kristelig Folkeparti mener at vi må ha et skattesystem som fungerer, og et skattesystem som folk har tillit til. Skattelette var ikke Kristelig Folkepartis sak. Vi kunne godt brukt noen av disse pengene på andre måter, som representanten nevner; det hadde vært kjekt å få til det. Samtidig må vi ha et skattesystem som stimulerer til reinvestering for å få fart på samfunnet igjen. Etter perioden med åtte rød-grønne år var kanskje tiden inne for å endre noe på skattesystemet. Personlig synes jeg at skatteletten var i største laget, og det var ikke en Kristelig Folkeparti-sak, men som man vet, når fire partier skal samarbeide, er det gi og ta. Kristelig Folkeparti var derfor tydelig i sine krav til velferdsordninger: For å bli med på den skatteletten måtte vi få alle de gjennomslagene som jeg har nevnt.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Jeg kan umiddelbart si at det tror jeg ikke er nok, men det er slik, innen mange politiske områder, at vi skulle hatt mer penger til disposisjon. Vi har et veldig krevende land, og vi har noen ferjefylker med stor verdiskaping som vi kunne hatt større fokus på. Derfor har også Kristelig Folkeparti vært så nøye med å framheve tapskompensasjonen til en del av disse fylkene, så når vi nå øker ferjetilskuddet, er det et bidrag for å få til det. For Kristelig Folkeparti er dette veldig viktig, samferdsel på Vestlandet og i Nord-Norge, med den verdiskapingen det står for, og det er en flaskehals. Så dette vil vi følge nøye videre, og jeg håper vi kan øke det tilskuddet.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Jeg må bekjenne at jeg ikke kjenner Senterpartiets plan godt nok, så den vil jeg se på. Jeg tror vi kan ha felles interesse i å styrke distriktene, der verdiskapingen skjer. Jeg setter også pris på at Greni setter søkelys på vedlikeholdsetterslep, som er viktig. Kristelig Folkeparti har også kjempet for en bedre RUP-ordning, regionale utviklingsprosjekt, slik at distriktene kan utvikle sine særtrekk på en bedre måte. Så jeg tror vi skal kunne finne sammen i en del av disse punktene. Jeg vil lese Senterpartiets plan for fylkesveier. Vi vet at det var et betydelig etterslep da fylkene overtok veiene, og jeg kjenner til trailerfirma som må legge inn en halvtimes ryggetid når de skal hente fisk ute på øyene, osv. Så det er en ganske kritisk situasjon, og jeg tror vi skal kunne finne sammen i sak på det punktet.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Først: Det ble det sagt at Kristelig Folkeparti ikke hadde oppdaget dette med – var det ferjetilskudd? Det stemmer, men vi samarbeider der vi oppnår resultater og penger, og det er derfor vi står inne i det flertallet som vi her gjør. Når det gjelder fokus på barn og barns beste, tror jeg Kristelig Folkeparti er i første rekke. Vi har opprettet og støttet egen opptrappingsplan for barn og unges psykiske helse, vi har etablert en plan for vold mot barn, vi følger barnevernssituasjonen nøye i alle komiteer, og vi prøver å involvere barnas beste i alt arbeid, f.eks. i samferdsel, der vi har fått gjennomslag for Barnas transportplan. Så Kristelig Folkeparti har en gjennomgående plan for å sikre barns beste. Som jeg sa også i mitt innlegg: Det som er godt for barn, er godt for hele samfunnet, og det er Kristelig Folkepartis ledesnor. Så skal vi se nærmere på den saken som du nevnte.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Kristelig Folkeparti er klar over dette, og vi mener at de områdene som representanten her nevner, er dekket inn under de ordningene vi er med på. Det har vi presisert, og det har vi tro på vil skje. Når det gjelder øremerking, har vi som sagt vært med på å øremerke til bl.a. helsesøstre, for at det skulle skje. Der har vi stor tillit til at lokalpolitikerne foretar de rette prioriteringene i sin kommune, så det er også et tillitsforhold til lokale politikere. Vi i Kristelig Folkeparti, via vår organisasjon, gjør våre representanter i kommunene oppmerksomme på dette. Så vi følger opp dette ikke bare ovenfra og ned, men i hver enkelt kommune.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Torsdag i forrige uke hadde vi i Kristelig Folkeparti i lag med Senterpartiet gleden av å støtte et forslag om sammenslåing av nærmere 100 kommuner, så vi fikk et nytt kommunekart. Jeg er glad for at vi fikk det til. Nå er det 2017, nå tenker vi framtid, og jeg har registrert at Senterpartiet har forlovet seg med Arbeiderpartiet for neste periode. Da er det veldig interessant å få vite hva en tenker dersom det er flere kommuner som nå er sårbare og vurderer å danne nye kommuner med sine naboer, for vi fikk i forrige uke høre at Arbeiderpartiet ville styrke dagens belønningsordning. I tillegg ble det sagt at de ikke ville tidsbegrense belønningsordningen. Nå lurer jeg på hva Senterpartiet mener videre. Vil Senterpartiet delta i å styrke dagens belønningssystem, og heller ikke tidsbegrense det?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Jeg mener å høre at SV hadde dekning for to barnehageopptak til neste år. Det tror jeg Kristelig Folkeparti allerede har fått igjennom. Det tror jeg faktisk kommer nå til høsten. Mitt spørsmål er det samme som jeg hadde til Arbeiderpartiet og Senterpartiet, for jeg tenker nå framover. Etter kommunereformen gleder vi oss sammen med SV over omtrent hundre frivillige sammenslåinger. Reformstøtten, som har vært tidsbegrenset, inneholdt både basistilskudd, reformstøtte og støtte etter antall innbyggere, altså tre betydelige pengesekker som var stilt til disposisjon. Det kaller vi dagens belønningsordning. Nå har Arbeiderpartiet og Senterpartiet sagt at de skal styrke den ordningen videre. De har også sagt at den ikke skal være tidsbegrenset. Og nå stiller jeg samme spørsmål til SV, som har vært en del av de rød-grønne: Hvordan forholder SV seg til det spørsmålet, siden det kan bli en ny situasjon etter valget?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Jeg var i grunnen ferdig med mitt innlegg, men jeg synes svartmalingen fra Arbeiderpartiet når nye høyder, der en legger på litt emosjon og litt volum og kaller alt for skattelettelser og særpreg. Det blir for drøyt å sitte og lytte på det. Hvis en ser på resultatet i denne perioden, har Kristelig Folkeparti vært med denne regjeringen og fått på plass 1,3 mrd. kr til tidlig innsats i 1.–4. klasse. Arbeiderpartiet vil nå gå videre og ha en norm på kommunenivå, mens vi vil ha det på skolenivå, slik at det blir et konkret resultat, og en ikke kan trikse med tall etterpå. Vi har fått inn flere hundre millioner, satset på flere barnehagelærere, 2 600 flere barnehageplasser, vi har fått økt kontantstøtten, økt engangsstønaden, fått 83 mill. kr til familievern – jeg har en lang liste, som jeg synes det ville være rettferdig at Arbeiderpartiet tok med. La meg også nevne 30 mill. kr mot menneskehandel, 320 mill. kr til helsesøster- og skolehelsetjeneste for å forhindre at ungdom faller ut av videregående skole, vi har fått hevet minstepensjonen for enslige minstepensjonister, vi har hevet lærlingtilskuddet, og vi har beholdt bistandsprosenten. Slik kan jeg fortsette i det uendelige, så jeg synes at når en skal bedømme situasjonen helhetlig, burde en ta det med og ikke bare svartmale situasjonen. Det har vært anstrengt, men en rimelig brukbar økonomi i kommunene, og vi har minnet hverandre om, etter fallet i oljepris og andre ting, at vi må være nøkterne videre. I ulike situasjoner i denne fireårsperioden har jeg i replikkrunder møtt påstander om at vi heller skulle ha støttet Arbeiderpartiet, så skulle vi fått mer. Det synes jeg har vært en interessant påstand, spesielt på bakgrunn av at i 2013 var Arbeiderpartiet de som var tydelige på at de ikke ville ha Kristelig Folkeparti med.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Noen representantforslag er mer altomfattende enn andre, og dette er vel et av dem som klart er i kategorien «omfattende». Kristelig Folkeparti er enig med Venstre i at det er et godt prinsipp at avgjørelser skal tas på lavest mulig hensiktsmessig nivå. Styrking av lokalt selvstyre er en grunnleggende holdning også i Kristelig Folkeparti, og der deler vi Venstres syn. Vi er imot politikk som er styrt av systemer eller ideologi. Vi har nettopp vedtatt en kommunereform der plassering av makt og myndighet i større grad hos kommunene har vært en gjennomgangsmelodi, og det arbeidet skal fortsette. Den melodien er det nødvendig at en får spille en stund til. Vi setter vår lit til og tolker både opposisjon og posisjon slik at når det nå blir satt ned et ekspertutvalg for å se på regionreformen, skal vi finne mange gode områder der vi skal flytte politikk til mer lokalt styre i regionene. Vi noterer oss også at bruken av rammelover og øremerkete midler er blitt redusert de siste 15 år, og er tilfreds med den utviklingen. Vi skal vise tillit til lokale og regionale politikere, og flere grep er tatt i den samme retning den siste tiden. Det seneste eksemplet var med Stortingets behandling av Prop. 64 L for 2016–2017, der statlige klageinstanser nå er blitt pålagt å legge stor vekt på hensynet til det kommunale selvstyret, og der kommunene er gitt søksmålskompetanse overfor statlige vedtak. Jeg vil derfor rette en takk til Venstre som i denne saken setter søkelys på viktige forhold, som vi langt på vei følger. Men blant de gode intensjoner i representantforslaget finner vi likevel et kuriøst utslag av Venstres kanskje litt plumpe liberalisme. Jeg tenker selvsagt på forslaget om å sette i gang et prøveprosjekt der kommunene kan beslutte om kiosker eller bensinstasjoner skal kunne innvilges salgsbevilling for alkoholdige drikkevarer. Nå er det jo slik at noen allerede selger hodepinetabletter, og jeg vet ikke hvor ideen kom fra, men i alle fall har forslaget heldigvis ikke fått tilslutning fra noen av de andre. Jeg skjønner at når en diskuterer alkoholpolitikk, må en velge om en skal følge næringslivs- og næringsprinsipp helt ut. Jeg er glad for at vi i Norge har en rusmiddelpolitikk som skal bygge i størst mulig grad på kunnskapsbasert viten, helsepolitikk og familiepolitikk, så jeg tror ikke man skal ha så vondt av at Kristelig Folkeparti har fått dette punktet inn i samarbeidsavtalen. Det skal vi vel kunne leve med. I alle fall har ikke vi oppfattet at det er folkets rop å få utvidet salgsbevilling til bensinstasjoner. Vi noterer oss for øvrig at heller ikke regjeringspartiene er tilbøyelig til å bli med på dette. Vi setter pris på at vi har et samarbeid på et nivå der vi kan stole på hverandre. Ellers følger vi saksordfører på at forslaget vedlegges protokollen, og fremmer således det.
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2017-06-12:
Dette er en stor og viktig sak for samfunnet og en stor og viktig sak for de ansatte i staten som dette gjelder. I dag behandler vi ny lov om statens ansatte. Den skal da erstatte lov om statens tjenestemenn. Lovforslaget bygger på en rapport laget av det såkalte tjenestemannslovutvalget og skal regulere de personalpolitiske forholdene for statens ansatte. Jeg har lyst til å gi anerkjennelse til partene som har deltatt, for et solid arbeid og ryddige avklaringer. Det er jo alltid en krevende sak når vi skal inn i slike endringer. Jeg vil også takke saksordføreren for arbeidet som er lagt ned i komiteen i så måte. Arbeidet viser vilje til å tilpasse regelverket slik at det blir mest mulig likt andre ansattgrupper, samtidig som man snakker sant om de spesielle tingene som ligger rundt det å jobbe i staten, og for de statlig ansatte. Vi forstår det slik at det er lagt opp til ryddige prosesser både rundt ansettelser, rundt omstillingsprosesser og endringer i arbeidsforhold og forutsetter at det blir gjort på beste måte i samråd med partene. Ikke minst er vi fornøyd med de viktige innskjerpinger som er gjort av midlertidige ansettelser. Midlertidig ansettelse skal bare benyttes når arbeidet er av midlertidig karakter. Derfor er vi glad for at begrepsbruken i dette tilfellet samsvarer med det som står i arbeidsmiljøloven. Da har jeg ikke tenkt å bruke mer av Stortingets dyrebare tid.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Det er bestandig interessant å skue bakover. Det er for så vidt ingen tvil om at kommuneopplegget de siste fire årene har vært bedre enn de foregående fire. Det er nok det. Tilbake til eldreomsorg, som representanten gjerne ville prate om, og som også er et svært viktig tema – ikke minst for kommuneøkonomien. De fleste av oss vet at det også handler om kompetanse ute i kommunene, og ikke minst i de minste kommunene. Representanten Pedersen har ivret for å få til en sterk kommunesammenslåing rundt omkring i landet, nettopp for å bedre kompetansen også i eldreomsorgen, ikke minst i den hjemmebaserte omsorgen og alt som ligger innenfor primæromsorgen. Da er det litt underlig og overraskende når man i dag trekker opp det temaet, at man ikke har vært villig til å se på hva man kunne gjort i kommunene hvis man fikk flere og mer robuste enheter. Det henger også sammen med god omsorg i kommunene. Er ikke representanten enig i det?
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Det var interessant å høre på innlegget til representanten Greni. Hun tar bl.a. opp igjen noe jeg synes var interessant – et vedlikeholdsfond, eller et etterslep, når det gjelder fylkesveier. Det som er paradokset, er at også Senterpartiet satt i regjering da dette ble overført til fylkeskommunene uten tanke på det og det og det. Vi har bl.a. vært med på å rette det opp i denne perioden ved å tilføre fylkesveiene ganske mye penger. Men det var ikke mitt spørsmål. Representanten Greni dvelte ganske mye ved basistilskuddet i inntektssystemet. Det er interessant, for det er ikke sånn at de minste kommunene, med lange avstander, har kommet dårlig ut av det systemet. De har tvert imot kommet bedre ut. Jeg kan spørre helt konkret: Har eksempelvis Værøy og Røst kommet dårligere ut med dagens inntektssystem enn med det de hadde før?
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Det er interessant at representanten er enig i at de minste kommunene med de største avstandsulempene har kommet bedre ut med vårt system. Det kunne vært interessant å følge opp med følgende: Synes representanten Greni at det ville være svært fornuftig ikke å ha det så målrettet – det vil si at alle kommuner ville kommet enda bedre ut? Hadde det ikke da vært bedre å målrette dette ved å fokusere på det vi har gjort gjennom hele perioden, med bedre tjenester til innbyggerne, ikke nødvendigvis å ha lys i alle rådhusene? Det er jo det det handler om. Er ikke representanten Greni enig i at det er bedre tjenester til innbyggerne dette handler om – nettopp innenfor kommunal sektor?
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Ja, jeg tar opp forslaget vårt.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Jeg synes det er interessant at Arbeiderpartiet drar opp det. I et lite femminuttersinnlegg er det begrenset hvor mye man rekker å si. Men da har jeg muligheten til å si litt om lærere. Jeg må få lov til å si at sammenlignet med 2013 er det mer enn tredoblet satsing på videreutdanning, opp til 1,3 mrd. kr. Derfor er det litt forunderlig at det spørsmålet kommer nettopp fra Arbeiderpartiet. Over 6 000 lærere har nå fått et tilbud om videreutdanning i 2017, mot 1 900 i 2013. Hvis det ikke er en kraftfull satsing, som også Venstre har bidratt til, leser nok representanten Håheim og jeg tallene litt forskjellig. Jeg må si at jeg er litt forundret over at det kommer noe sånt som at vi ikke satser på lærere. Det har aldri vært satset så mye på lærere, ikke minst på grunn av at Venstre har vært så krystallklar på at dette er viktig for våre barn. Men det er også viktig å ha gode, kompetente skoleledere inn i klasserommet, som igjen gir våre barn en best mulig undervisning.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Jeg begynte å bli usikker på, når lyset begynte å blinke, om vi skulle gjøre oss ferdig med debatten, men jeg regner med at vi fortsetter. Vi har prioritert fylkeskommunene sterkt, vi har hele tiden vært krystallklare på regionnivået, fordi også skoleeieren for de videregående skolene er en viktig ressurs. Dette er en av de store oppgavene for fylkeskommunene, som nettopp er den store skoleeieren. Derfor har det vært litt overraskende at Arbeiderpartiet ikke har vært med i siste fase. Så spør representanten om hva vi har gjort. Vi mener at det er viktig å ha kompetente, gode lærere i klasserommet. Jeg er helt enig med representanten i at mobbing er det viktig både å forebygge og å slå hardt ned på, men det aller viktigste er kompetente lærere som gir elevene det nødvendige påfyllet, for det er det vi skal bygge videre på i framtida. Jeg er litt forundret over at representanten ikke er mer fokusert på at etter- og videreutdanning er en viktig del. Jeg tror det vil vise seg over tid at det kanskje er det viktigste grepet som er gjort på lang tid.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Jeg er litt usikker på, utfra deler av innlegget til Greni, om hun ikke fikk framført spørsmålet, men jeg velger å tolke det i beste øyemed. Vi har vært opptatt av dette, og hvis jeg ikke tar helt feil, så har vi stått sammen i næringskomiteen om bl.a. å se på arealbeskatning rundt oppdrett osv., som er svært viktig i våre kystområder, også ikke minst i representantens Grenis fylke som hun representerer i dag, altså Sør-Trøndelag, med området Frøya/Hitra. Men jeg vil framskynde viktigheten rundt det, når vi får problemer som i den nye store Ytre Namdal-kommunen, med PD-sykdommen som nå er kommet, som viser behovet for å ha kraftige muskler. Men det viser også behovet Stortinget har for å kunne se på: Hva gjør vi når en hel region blir utsatt for noe sånt som den PD-influensaen som nå skjer? Det hadde vært interessant om også Senterpartiet hadde avklart sin holdning til det.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Hvis jeg bommet på svaret i mitt første, var det kanskje også fordi jeg ble litt usikker på hva spørsmålet var. Lokalkunnskapen er ikke det avgjørende i dette, det handler først og fremst om å gi gode kvalitative og kvantitative tjenester i de nye regionene. Så skjønner jeg at Høyre og Fremskrittspartiet kan ha sin inngang mot regionnivået. Jeg må bare berømme de to partiene som har vært med nå og hatt kanskje en av de mest kraftfulle overføringene etter at sykehusene ble tatt vekk. Vi må huske på at det var bare lokalsykehusene. Så må jeg ta én feil som blir gjentatt av Senterpartiets representanter og av flere. Kollektiv er ikke overført, det er et partnerskap mellom de store bykommunene og fylkeskommunene. Tannhelse videreføres per i dag med et forsøk på 15 kommuner. Det må være slutt på kreativ bokføring, for tannhelse ligger fortsatt innenfor fylkeskommunen.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Nei, som jeg sa i mitt innlegg, så vil jeg derimot berømme de heltene innenfor omsorgen. Derfor er Venstre i spiss og har fått et gjennomslag, som jeg er veldig glad for, i det reviderte budsjettet, med nettopp et kompetanseløft innenfor primæromsorgen, altså til de kommunalt ansatte. Jeg hørte på en replikkveksling mellom representantene Geir Sigbjørn Toskedal og Karin Andersen om noe av det samme. Jeg tror også at når vi ikke fikk det store kartet i dag, er det noen utfordringer innenfor kommunale tjenester i dag, spesielt innenfor de ressurskrevende tjenestene, men også innenfor det vi kan kalle særomsorgen, der en del kommuner definitivt blir for små for å kunne levere den kompetansen som er nødvendig. Det tror jeg også SV er nødt til å ta inn over seg. For dette er en viktig del som på mange måter har blitt «outsourcet» litt, av flere farger av dem som styrer kommunene, men er et viktig tema videre framover.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Jeg er helt sikker på at representanten Håheim har flere sitater. Men det er dog sånn – fra en lang reise som kommunepolitiker – at dette også handler om å tørre å prioritere. Det handler også om å tørre å prioritere i denne sal. Etter min mening gjelder dette ikke minst muligheten til å ha flere kvalifiserte lærere, ikke minst innenfor porteføljen som ligger innenfor både kommunale og fylkeskommunale oppgaver, der vi har videregående skoler. Der har vi gjennom alle disse fire årene vært tydelige på at vi har satset på nettopp fylkeskommunene for å gi den muligheten til bl.a. videregående skoler. Det handler også om god skoleledelse, og at vi får flere spesialpedagoger inn i skolen og mer tidlig innsats. Dette er også nøkkelen – ikke nødvendigvis flere lærere, men mer tidlig innsats og bedre kvalifiserte lærere. Her er vi nødt til å utvide etter- og videreutdanningen, slik at alle får en reell mulighet til etter- og videreutdanning. Og det handler selvfølgelig om at vi får en lønnsutvikling for lærerne, for det må lønne seg å ta lengre utdanning også for lærere. Jeg nevnte i mitt forrige innlegg, som jeg må peke på videre framover, at det også handler om at kommuneproposisjonen er en del av det som bygger opp mot statsbudsjettet. Vi har mange gode prosjekter, ikke minst en bygdepakke i Bø, som legger til rette muligheter for grønnere samferdsel og bygdemiljøer, men som inntil videre ikke har mottatt nok støtte til at den kunne realiseres. Bø har vært en foregangskommune gjennom kommunereformen og fortjener også støtte til sin bygdepakke. Jeg håper derfor at regjeringen i statsbudsjettet til høsten ser muligheten til å finansiere dette viktige bygdetiltaket som kanskje er et av Norges mest spennende bygdeutviklingssentra. Reformene vi nå har vedtatt, vil ha store ringvirkninger også for Kommune- og Fylkes-Norge. Jeg er spent på å følge utviklingen videre. Jeg tror vi kommer til å se tilbake på 2017 som det året da vi endelig brøt tilstanden i norsk kommune- og fylkespolitikk. På tampen av en debatt er det også viktig å ta med seg at vi nå har gjort det vi har gjort når det gjelder de nye fylkeskommunene. Jeg har tidligere påpekt at det ikke ble helt komplett da vi laget det fylkeskommunale inntektssystemet. Når vi har fått på plass de nye fylkeskommunene for framtiden, er vi også nødt til å få på plass et nytt inntektssystem for de nye elleve fylkeskommunene, som bygger framover og tar inn over seg det vi vedtar i dag om ferge, og det som har vært etterlyst ganske lenge vedrørende fergenøkler. Vi er nødt til å få på plass et nytt fylkeskommunalt inntektssystem for framtiden.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Det kunne nesten vært retorisk interessant å spørre representanten Lauvås, men jeg ser at han ikke har mer taletid igjen. Kanskje kan representanten Sund, som har ordet etter meg, og som har taletid igjen, svare på spørsmålet: Hva kommer denne ekstra skatteinngangen i så fall av? Ja, det kommer selvsagt av en omlegging av skattesystemet, men det kommer også av et velfungerende næringsliv som betaler skatt inn til fellesskapet – og det er jo det det handler om. Det er jo heller ikke noen uenighet med Venstre om at bredbånd er viktig. Derfor har vi også prioritert det i hvert alternative budsjett vi har lagt fram. Men jeg er overrasket over, når en fra Arbeiderpartiets side først skal gjøre det store sveipet, at en ikke da velger å prioritere også mobildekning, som det også er et stort vakuum på på veiene rundt omkring i landet. Ikke minst handler dette også om trafikksikkerhet, når en først skal bruke bredbånd innenfor samferdsel.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-06-12:
Loven om statens ansatte er et viktig tilskudd til norsk statlig arbeidsgiverpolitikk. Jeg ønsker å berømme regjeringen for å ta grep som moderniserer, styrker og bedrer vilkårene for norske statlig ansatte. I komiteen har saksordføreren Frank J. Jenssen gjort en god jobb i å styrke arbeidstakeres rettigheter ytterligere. Å stramme inn tilgangen til midlertidig ansettelse i staten var et mål i Sundvolden-erklæringen da den ble underskrevet, og jeg er glad for at vi nå leverer på det. Et av de viktigste områdene for Venstre er styrking av varslervernet i staten. Venstre er opptatt av varslervern fordi vi mener at mange av varslerne spiller en viktig samfunnsrolle som bør beskyttes. Som arbeidsgiver har staten også en foregangsrolle, og derfor er jeg glad for at vi i lovforslaget bedrer varslervernet i staten. Venstre mener midlertidig ansettelse er et viktig og nyttig middel i arbeidsmarkedet. Dette gir norsk økonomi økt fleksibilitet og skaper muligheter for unge mennesker til å komme seg inn på arbeidsmarkedet. Samtidig er vi opptatt av at midlertidig ansettelse ikke skal være en permanent tilstand. Vi har begrenset bruken av langtids midlertidig ansettelse i det private næringslivet, og derfor er vi glad for at vi nå legger føringer som også begrenser det i det offentlige. At lov om statens ansatte nå i stor grad harmoniseres med arbeidsmiljøloven, er et viktig tiltak i så måte. Altfor ofte har statlige ansettelser blitt foretatt internt og uten utlysning. Dette blir nå endret i loven om statens ansatte, som setter strengere krav til åpenhet rundt ansettelsesprosesser. Dette vil sørge for bedre kvalifiserte ansatte, med en større grad av profesjonelt mangfold. Staten har en foregangsrolle å spille i sitt forhold til de ansatte. Vi kan ikke stille ett krav til de ansatte i det private næringslivet og et annet til dem som er ansatt i staten. Selv om staten selvsagt spiller en annen rolle og i visse unntakstilfeller har andre behov enn det private, vil vi alle tjene på en endring som tilnærmer loven om statens ansatte til arbeidsmiljøloven. Venstre er fornøyd med at lovforslaget har blitt ytterligere skjerpet gjennom et felles komitéarbeid på Stortinget. Innstillingen vi i dag voterer over, er et solid stykke arbeid som skaper tryggere, bedre og mer åpne statlige arbeidsplasser.
Laila Davidsen (Fremskrittspartiet), 2017-06-12:
Representanten var opptatt av eldreomsorg, og det er også Høyre. Som tidligere lokalpolitiker opplevde jeg at med Arbeiderpartiet i posisjon ble sykehjem lagt ned. Da Høyre overtok i 2011, ble sykehjem raskt åpnet igjen, til tross for trang kommuneøkonomi etter åtte år med rød-grønn regjering. Ved regjeringsskiftet i 2013 ble kommuneøkonomien styrket, og den statlige andelen ved bygging av sykehjem økte, slik at bl.a. min kommune raskt kunne komme i gang med planlegging av nytt sykehjem. Viser ikke det at det er Høyre-politikk, både lokalt og nasjonalt, som gir eldreomsorgen et løft?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Høyre har de siste fire årene sittet svært stille når det gjelder endringer i skatteutjevningen i det kommunale inntektssystemet. Med det har Høyre løpt fra sine løfter i forrige periode om at skatterike kommuner skulle få beholde mer av sine egne skatteinntekter, og at kommunene skulle få en andel av selskapsskatten. Kan vi forvente at Høyre vil gjøre noe med skatteutjevningen mellom kommunene i neste periode?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Ja, det er vanskelig å spå om framtiden, det har representanten Jenssen helt rett i. Representanten Jenssen skryter jo i sitt innlegg sterkt av veksten i kommuneøkonomien – det har aldri vært mer penger, osv., osv. – men vi ser at mange kommuner har innført eiendomsskatt. Eidsberg er ett eksempel. De måtte innføre denne skatten nå fra nyttår, for å unngå det som omtales som nærmest stillstand. Vi hører fra regjeringspartner Fremskrittspartiet at det ikke er nødvendig å innføre eiendomsskatt. Er Høyre enig med regjeringskollega Fremskrittspartiet – innfører Eidsberg en unødvendig skatt for sine innbyggere? Hva vil Høyres Frank J. Jenssen svare til f.eks. Eidsberg kommune, som måtte innføre denne eiendomsskatten nå fra nyttår for å unngå det som ordføreren i Eidsberg kaller for stillstand?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Vi trenger ikke tallmagi – det er helt riktig. Vi må se på resultatene – det er også helt riktig. Kommunestyrepolitikerne i Eidsberg har sett resultatene. Resultatet var at de måtte innføre eiendomsskatt, hvis ikke ville det vært stillstand i Eidsberg kommune. Statsråden fortsetter å legge ut om at bredbåndsutbyggingen går aldeles glimrende. Jeg kan opplyse statsråden om at jeg tror det vil være svært delte meninger om det utsagnet, med eller uten graveforskriften, som han nevnte. Det handler om å prioritere, og det er skattekuttet til Norges aller rikeste som har vært regjeringens tyngste prioritering. Det har ikke vært tidlig innsats. Det har vært skattekutt til Norges aller rikeste som har stått øverst på regjeringens dagsorden. Da blir det eiendomsskatt. Da sørger denne regjeringen for at det er innbyggerne i kommunene som må betale for skattekuttet til Norges aller rikeste. Så merker vi oss at selv om representanten Njåstad mener at det er nyanseforskjeller mellom Høyre og Fremskrittspartiet når det gjelder eiendomsskatten, så er det ikke det. Det hører vi her i salen i dag, det er jo en avgrunn. Njåstads egen statsråd advarer sterkt mot Fremskrittspartiets politikk når det gjelder eiendomsskatten. Saken er at kommunene har behov for og bør få mer penger til å drive utvikling av skole, omsorg, næringsutvikling, byutvikling og tettstedsutvikling. Men skal de få de pengene nå, viser det seg at de må gå til innbyggerne og kreve inn eiendomsskatt. Det er det som er virkeligheten der ute. Arbeiderpartiet har andre forslag når det gjelder kommuneøkonomien. Vi har hatt det hvert eneste år i denne stortingsperioden, og vi har det også nå. Det ville gitt kommunene et godt og riktig puff i riktig retning. Men Høyre og Fremskrittspartiet har sine prioriteringer, og de prioriteringene har vært skattekutt.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
De store pengene har gått til velferd og veier. Ja, selvfølgelig har det gått store penger til velferd og veier, men det har gått store penger til skattekutt. Statsråden viser til skattekuttene til vanlige folk – 8 000 kr – mens enkeltpersonene med de største formuene her i landet har fått millioner på millioner av kroner i skattekutt av statsråden. Så har skattekuttene til disse vanlige folkene – som man kaller dem – blitt spist opp av ulike avgiftsøkninger, og av at mange kommuner har sett seg nødt til å innføre eiendomsskatten fordi kommunene ikke har hatt rom for å drive nødvendig utvikling. Det er det som er saken. Det er dette som er politikken, det er slik Norge nå styres, det er skjevdeling og forskjellene øker. Nå er det på tide med en ny regjering.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Jeg skal forsøke å glede Stortinget med å være kort og si at det som kan og bør avgjøres lokalt, bør avgjøres lokalt. Det er et greit prinsipp. Det må selvfølgelig balanseres med helheten i kravet om likeverdige tjenester i hele landet når vi nå ser dette forslaget om kommunal frihet. Jeg registrerer at Venstre i kommunereformen, for så vidt også i regionreformen, ikke prioriterte oppgaveoverføring. Det ble en strukturreform og ikke en oppgavereform. For øvrig viser jeg til Arbeiderpartiets merknader i innstillingen, og jeg registrerer at Venstre står alene om forslagene nr. 2–6.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Kristelig Folkeparti er et parti som både her i denne salen og ute alltid har vært opptatt av gode tilbud til de svakeste, og det er det ingen som trekker i tvil, iallfall ønsker ikke jeg å gjøre det. Men når vi ser at enkeltpersoner i dette landet skal få flere millioner i skattekutt – når det er så store behov der ute, både innen eldreomsorg, som også representanten Toskedal tok opp i sitt innlegg, og innen skole, der en er opptatt av tidlig innsats – hva mener en da om at disse veldig rike skal få så store skatteletter, totalt sett i 20 milliardersklassen, når en ser det behovet som er der ute? Mener Kristelig Folkeparti at dette er rett prioritering?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
I forbindelse med denne saken hadde vi jo høring i kommunalkomiteen. Noen av dem som kom og var veldig tydelige på hva de ønsket seg av oss, var både ordførere og fylkesordførere og andre, fra Vestlandet og fra Nord-Norge, og de var spesielt opptatt av båtene og ferjene som binder sammen både land og folk her i landet. Tror Kristelig Folkeparti og representanten Toskedal at 100 mill. kr, som nå blir lagt på bordet for å finansiere de oppgavene som fylkeskommunen har i dag innen båt og ferje, vil være nok til å bidra til at vi klarer å binde land og folk sammen på en bedre måte?
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Det er ganske merkelig å sitte her og høre på denne debatten, for i kjent stil går Høyre- og Fremskrittsparti-folkene opp på talerstolen og kaller det som vi andre sier for svartmaling. Det som faktisk er en politisk, reell uenighet, kaller Høyre-folkene for svartmaling. For oss er dette en reell uenighet. Vi ønsker oppriktig å bruke de store pengene på skole og på eldreomsorg. Det er det som er viktigst for oss. Så sies det fra talerstolen at regjeringens skattelette virker, og at det fører til flere arbeidsplasser. Jeg kommer fra Rogaland, og erfaringene fra Rogaland viser at det ikke virker. Vi kommer aldri til å skylde på regjeringen for oljeprisen, det har vi ingen grunn til å gjøre, men vi kan allikevel peke på regjeringen når den mener at denne skatteletten er bra for arbeidsplasser og næringslivet. Hjemme hos oss er det høy ledighet, og det er en rimelig vanskelig situasjon for veldig mange. Så det å fortelle at dette fører til flere arbeidsplasser, er beviselig feil. Det regjeringen gjør, er å svekke fellesskapet, svekke vår evne til å styrke skolen og styrke eldreomsorgen. Så er det også veldig spesielt å legge merke til at alt som vi i de rød-grønne partiene skal måles på, var det vi gjorde før 2013. Vi har hele tiden, siden 2013, også levert våre budsjetter, som har vært sterkere og større med tanke på at fellesskapet skal få større inntekter til å kunne produsere gode tilbud innenfor eldre- og helsesektoren. Flere har vært oppe her og prøvd å skape et bilde av at vi ikke har kontakt der ute og ikke vet hva vi gjør, og at regjeringspartiene har en spesiell god kontakt der ute. Vi har fremdeles – og har alltid hatt – veldig god kontakt med våre folk der ute og vanlige folk der ute, i kommuner og i fylker. De er bekymret for at de ikke kan levere det tjenestetilbudet som de mener at de skal levere til sine innbyggere. Jeg har tidligere vært kommunepolitiker i 16 år – og et par år i fylket. Jeg vet hvordan det føles der ute når en ikke har penger nok til å gjøre det en skal. Da må ingen komme å fortelle meg at 20 mrd. kr i skattelette ikke ville vært viktig for våre kommune- og fylkespolitikere å ha for virkelig å kunne gi innbyggerne det de skal ha. Så må jeg si at når jeg hører representanten Keshvari fortelle om gode tjenester levert i Oslo tidligere, før det nye byrådet som nå styrer, hvor gode de var før det, og at de ikke har trengt eiendomsskatt før, lurer jeg på om representanten Keshvari noen gang har vært ute i Oslo-skolen og i eldreomsorgen og sett viktigheten av at man har innført eiendomsskatt for å klare å levere det tjenestetilbudet som folk fortjener å få.
Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2017-06-12:
Statsråden går opp her og sier at han trodde vi skulle diskutere lokaldemokratiet og regionaldemokratiets utfordringer, og at han synes det er merkelig at dette har blitt en debatt om skattekutt. Det er nå engang sånn at det er finansieringen av velferdsstaten, eller velferdsgodene, som er det avgjørende for hvordan vi faktisk bruker pengene. Hvis kommunen skal kunne produsere gode tjenester, må også de store pengene kunne gå til kommunen. Da kan en ikke bare feie under teppet at de 20 mrd. kr som en bruker til skattekutt, får de som har aller mest fra før av, nyte godt av. Det må kunne påpekes, for 20 mrd. kr er for Arbeiderpartiet et stort pengebeløp, det er veldig mye penger, som en kunne brukt til god tjenesteproduksjon. Hvordan en bruker de store pengene, er det som er det viktigste for Arbeiderpartiet. For oss har det i denne debatten vært viktig å si at vi anerkjenner den jobben en gjør ute i kommunene og fylkene, men vi er også blant dem som anerkjenner at de trenger penger for ytterligere å kunne utvikle og forsterke sitt tjenestetilbud. Så må jeg si til representanten Keshvari: Jeg betviler ikke at representanten har vært mye ute, og det er ingen tvil om at det er veldig mye i Oslo og i andre kommuner som er bra. Men det er også sånn at når en er ute – også i Osloskolen – ser en at det er mange unger som ikke får den hjelpen de trenger, i form av tidlig innsats. Det er altfor mange unger, også i Osloskolen, som ramler av i 5. klasse, og da er løpet kjørt når det gjelder hvordan de skal klare seg framover i tid. Det er disse vi ser igjen som faller ut av videregående skole. Det er mange som står i kø for å få plass i verdig eldreomsorg. Når disse oppgavene ikke er løst, kan vi ikke sitte – eller stå – her i denne sal og si oss fornøyd. Det er da Arbeiderpartiet sier: Vi ønsker å styrke lokaldemokratiet og regionaldemokratiet. Da må vi bruke pengene der de brukes skal, for at dette faktisk skal skje, og for at de skal komme de unge og de eldre innbyggerne våre til gode, og ikke dem som har aller mest fra før.