Thorhild Widvey (Høyre), 2015-03-03:
Folkebibliotekene er unike kulturinstitusjoner hvor både kunnskap, kultur, litteratur og verdier tilgjengeliggjøres for alle grupper i samfunnet. De bidrar til vår dannelse, og de utvider også forståelsen av oss selv og samfunnet vi lever i. Bibliotekene er grunnleggende for ytringsfrihet og demokrati, og de utgjør et lavterskeltilbud og er kanskje vår mest vellykkede integreringsarena. Derfor satser også regjeringen stort på folkebibliotekene. I dem har vi altså 428 norske litteraturhus med til sammen 715 avdelinger. Regjeringen har en ambisiøs bibliotekpolitikk. Vi vil forberede bibliotekene på en digital hverdag, samtidig som vi ivaretar næringsdrivendes muligheter til å leve av kultur for å sikre verdikjeden på litteraturfeltet. Utlån av litteratur i bibliotekene skal fortsatt være gratis, og i årets budsjett kommer målet om å styrke bibliotekene i deres samfunnsoppdrag tydelig fram. Vi legger til rette for at bibliotekene kan utvikle sin rolle som kunnskapsformidlere og gjør dem bedre i stand til å formidle sitt litteratur- og kulturtilbud. I ordskiftet om satsing på folkebibliotek dukker tidvis spørsmålet om øremerking opp, så også i dette representantforslaget. Etter norsk lov har kommunene hovedansvaret for at innbyggerne får et godt bibliotektilbud. Det er – og det bør være – lokale prioriteringer og beslutninger som setter rammene for folkebibliotekene. Øremerking til bibliotekene gikk man i hovedsak bort fra for om lag 30 år siden. Det strider, etter mitt skjønn, mot prinsippet om lokalt selvstyre og bør ikke gjeninnføres. De siste årene har regjeringen nesten tredoblet utviklingsmidlene til folkebibliotekene ved en styrking på til sammen 32,1 mill. kr, så i dag forvalter Nasjonalbiblioteket 48,5 mill. kr. Utviklingsmidlene skal styrke bibliotekene som møteplass og arena for offentlig samtale og debatt, som læringsarena, og skal brukes til tjenesteutvikling og nye formidlingsmetoder. Jeg har også satt i gang et arbeid med å utarbeide en nasjonal bibliotekstrategi, som etter planen legges fram senere i år. Strategien vil ta for seg statens ansvar og oppgaver for å utvikle folkebibliotek for framtiden. Med innspill fra Nasjonalbiblioteket, Kulturrådet og andre sentrale bibliotekaktører vil vi utarbeide en strategi for hvordan staten best kan løfte folkebibliotekene som et supplement til kommunenes egen satsing. Komitéinnstillingen tar opp viktige punkter som jeg vil følge opp: Bibliotek som møteplass og arena for debatt, offentlig samtale, kulturopplevelser og læring vil bli drøftet i strategien. Fjorårets lovendring, som fastslår folkebibliotekenes møteplassfunksjon, har satt i gang mange gode og spennende endringsprosesser i folkebibliotekene. Strategien vil også drøfte e-bok i bibliotek, som jo er et relativt ungt og utfordrende marked. Kulturrådets innkjøpsordninger sikrer bredde i utgivelsene for både voksne, barn og unge. Innkjøpsordningene er styrket og oppdateres nå for tiden vi lever i. Nye retningslinjer for skjønnlitteratur har allerede trådt i kraft både for voksne og for barn, og sakprosa. Bibliotekstrategien vil drøfte forholdet mellom bibliotekene og innkjøpsordningene. Samarbeidet mellom folkebibliotek og skoler er viktig. Regelverket hadde tidligere et ensidig krav hvor folkebibliotekene måtte samarbeide med skolene. Med fjorårets lovendring fjernet Stortinget dette kravet fordi kommunen selv bør kunne optimalisere sin ressursbruk. Folkebiblioteket og skolebiblioteket bør som to enheter internt i en kommune kunne samarbeide der det er formålstjenlig, uten statlig regulering. Bibliotekene er vår mest brukte kulturarena og den offentlige tjenesten innbyggerne er mest fornøyde med. Hovedutfordringen vår framover er å utvikle folkebibliotekene slik at de fortsetter å være relevante og kan ivareta sin samfunnsrolle. Økonomiske ressurser er én faktor, men jeg tror det kan være mye å hente ved å tenke nytt, f.eks. om samarbeid med andre kultur- og kunnskapsinstitusjoner i kommunene. Det skjer mye i Bibliotek-Norge, og jeg har tillit til at folkebibliotekene også i framtiden vil spille en betydningsfull rolle i samfunnet vårt.