trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-02:
I en merknad i denne innstillingen skriver flertallet, med unntak av SV, følgende: «Vi trenger et lønnssystem tilpasset dagens utfordringer og det moderne forsvar. Å begrense personellkostnadene er avgjørende for at vi skal lykkes i den pågående moderniseringen av Forsvaret. I denne forbindelse har flertallet merket seg at departementet har startet en vurdering av det totale personell- og lønnssystemet i Forsvaret, særlig knyttet til en gjennomgang av variable tillegg. Flertallet er kjent med at dette er avtalefestet og må endres i samarbeid med arbeidstakerorganisasjonene.» Mitt spørsmål er: Mener representanten Nybakk at en endring av det totale personell- og lønnssystemet i Forsvaret vil begrense personellkostnadene?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-02:
I Innst. S. nr. 49 for 2004-2005 om samfunnssikkerhet er det en merknad der flertallet, med Høyre, mener at «norsk deltakelse i internasjonale operasjoner må være basert på FN-mandat og prinsippene i FN-pakten». I den budsjettinnstillingen vi behandler i dag, sier et flertall, med Høyre: «Flertallet er av den oppfatning at norsk deltakelse i internasjonale operasjoner må være folkerettslig forankret.» SV har for øvrig lagt inn en tilleggsmerknad. Betyr disse merknadene det samme, slik representanten Hernæs ser det?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-02:
SVs innretning av Forsvaret er basert på det Forsvaret har behov for av strukturelementer for å kunne ivareta sin oppgave. Det er det viktigste for SVs disposisjoner innenfor forsvarsbudsjettet. Det er selvsagt slik at også SV er opptatt av å opprettholde industriarbeidsplasser, men vi mener at behovene Forsvaret har, er det aller viktigste, og at dersom vi ønsker å subsidiere eller støtte norske industriarbeidsplasser, bør vi kunne gjøre det på andre måter enn å bygge produkter som vi rent faktisk ikke har behov for i Forsvaret.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-02:
Hva kamerat Stein Ørnhøi måtte finne på å si til Aktuell, må i grunnen stå for hans regning. Det har vel på mange måter blitt gjort relativt klart hva som er SVs disposisjoner for årene som kommer, både gjennom debatten om langtidsproposisjonen i vår og i budsjettinnlegg de siste årene.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-02:
SV er for neste år villig til å bevilge om lag 27 milliarder kr til det norske forsvaret. Det er ganske mange penger. Det er langt mer enn de fleste andre land i våre nærområder bruker på forsvaret. Det er fullt mulig å etablere et godt forsvar for våre behov innenfor en kostnadsramme som SVs budsjett. Når det gjelder behovet for Regionfelt Østlandet, har vi hatt den diskusjonen mange ganger i komiteen, og det som vel er klart for de aller fleste, er at med den Hæren vi nå har i Norge, og med de alternative muligheter som finnes, er det andre alternativer som kanskje burde vært verdt å utrede enn å gjennomføre et av norgeshistoriens mest miljøødeleggende prosjekter.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-02:
I forliket mellom Regjeringen og Fremskrittspartiet om dette budsjettet har det tydeligvis blitt borte 20 mill. kr fra den posten som går til Kommunal- og regionaldepartementets prosjekt for omstillingskommuner. Posten Regjeringen foreslo, var på 40,5 mill. kr, mens posten som skal vedtas her, er på 19,5 mill. kr. Dette er ikke reflektert i noen merknader – tvert imot. Jeg kan spesielt nevne noen få av de kommunene som særlig har nytt godt av disse omstillingsmidlene, f.eks. Våler, Dovre, Ringerike, Evje og Hornnes, Porsanger, Lødingen osv. Mener representanten Wisløff Nilssen at dette er en passende førjulspresang til disse kommunene, og er det drøftet med de angjeldende kommuner?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-02:
Det er nesten ikke grenser for hva statsråden kan melde inn til ulike internasjonale operasjoner i år. Det er det verdt å merke seg. Merkostnader til internasjonale operasjoner er på om lag 800 mill. kr neste år. Hva er de reelle kostnadene for å holde disse ulike strukturelementene i drift, slik som Telemark bataljon, slik at de kan være i stand til å delta i disse operasjonene og dermed pådra seg merkostnader på 800 mill. kr når de er utenfor Norges grenser?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2004-12-02:
Statsråden nevnte noe om at Forsvaret nærmest ville blitt nedlagt med SVs budsjett. 30 milliarder kr minus 3 milliarder kr er lik 27 milliarder kr. Det er sjølsagt ikke slik at 27 000 mill. kr er ingenting, slik statsråden var inne på. Det er fremdeles slik at 27 000 mill. kr gir et utmerket godt forsvar, men kanskje med noen færre unødvendige investeringer. Forsvaret har en lang historie i uansvarlig pengebruk. Den fortsetter, og den fortsetter. Artillerisystemet MRLS, som det har vært ulike utspill om de siste dagene, har vært nevnt tidligere i denne stortingsperioden. Jeg vil bare kort anmerke at den problemstillingen som ble tatt opp sist dette våpensystemet var oppe til diskusjon, var at den ammunisjonen som skulle brukes, var problematisk i forhold til folkeretten, og, så vidt jeg husker, nærmere bestemt Ottawa-konvensjonen, og at man da forsøkte å utvikle en annen type ammunisjon med færre blindgjengere. Jeg antar at forsvarsministeren gjennom sitt innlegg nå har avklart at denne ammunisjonen ikke finnes og ikke vil bli framskaffet. Da må vi kunne konstatere enda en feilinvestering: et våpensystem uten ammunisjon. SV støtter Senterpartiets forslag om en kommisjon. Når det gjelder ferdigstillelsen av verkstedet på Rena, vil jeg bare replisere til Eirin Faldet at også SV har foreslått i vårt alternative budsjett at verkstedet på Rena blir ferdigstilt. SV er også med på den flertallsmerknaden sammen med Arbeiderpartiet og Senterpartiet i denne innstillingen som tar til orde for å ferdigstille dette verkstedet.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Høyre framstiller seg gjerne som et parti for næringslivet, men representanten nevnte ikke forsvarsindustrien med ett ord. Skattelette alene gir ikke et blomstrende næringsliv. Forsvarsindustrien er betydelig mange steder i landet. Jeg lurer på hvorfor ikke Høyre kunne gå inn på merknaden om gjenkjøp ved framtidig materialanskaffelser. Mener ikke Høyre at forsvarsindustri er teknologisk drivkraft, og at høyteknologiske arbeidsplasser er viktig for beredskapen? I tillegg gir forsvarsindustrien teknologi til det sivile. Høyre støtter heller ikke opp om et forum for utviklingskontrakter mellom industri og myndigheter. Er det en ny politikk Høyre nå fører, som går imot gjenkjøp, går imot forsvarsindustri i Norge? Skal vi være helt avhengig av kjøp fra andre land? Jeg vil gjerne at representanten fra Høyre kommenterer det.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Jeg vil følge opp litt av det som representanten Nybakk var inne på. I gamle dager var det Venstre som ble oppfattet som vinglepartiet – man visste ikke hvor man hadde dem. Nå har jeg en følelse av at Fremskrittspartiet har overtatt den rollen. I fjor var det altså milliarder mer til Forsvaret. Nå har en ikke forhandlet fram omtrent en eneste krone, og det skiller under 1 pst. mellom Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet i dette budsjettet. Det uttrykkes glede fra representanten Width over at han har fått inn 10 mill. kr til ett prosjekt og 10 mill. kr til et annet prosjekt. Har Fremskrittspartiet nå droppet alle drømmeprosjekter – kan jeg få en bekreftelse på det – som gammelt nasjonalt forsvar og transportfly og kampfly og alt som er kjekt å ha? Kan vi si at ørnen nå har landet?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Jeg visste ikke at Senterpartiet ennå var i stand til å forbause meg, men det greier de faktisk når jeg leser budsjettet. Senterpartiet vil terminere kjøpet av nye fregatter, men partiet vil likevel at dokken som skal vedlikeholde fregattene, skal bygges. Senterpartiet vil terminere bygging av regionfeltet på Østlandet. Men hvor hentes pengene fra når verkstedet på Rena skal ferdigstilles? Jo, Senterpartiet henter pengene fra skytefeltet. Hva skal vi vel med dokken uten fregatter? Og hva skal vi vel med et verksted, når våpnene ikke kan skytes med? Senterpartiet forbauser meg. Eller gjør de ikke det?
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Etter to stortingsperioder på rad i forsvarskomiteen er debatten i dag min siste budsjettdebatt. De siste åtte årene har vært en utfordrende, krevende og interessant tid i komiteen. Jeg legger ikke skjul på at det også har vært vanskelige tider, med mange brytninger, den gamle og den nye tid mellom det «so skulde stiga, mot da, so skulde detta», som det heter hos Per Sivle, fra et innovasjonsforsvar til et internasjonalt forsvar. Da jeg kom inn i komiteen, var situasjonen fremdeles slik at det var stasjonære kystfort, i fjell, under bygging. Stasjonære kystfort er ikke billige, og i dag vet jeg at FLO er i full gang med å demontere kystfort, som eksempelvis på Nes i Lødingen kommune. Det har vært mange feilinvesteringer i Forsvaret. Sist tirsdag kunne vi lese i Dagsavisen om et MRLS-batteri til 2 milliarder kr som skulle skrotes. Nå er det heldigvis ikke sikkert at dette skjer, men det er en mye raskere utskifting av materiell nå som vi opererer internasjonalt, enn det var tidligere, da vi skulle ligge i en veigrøft i Troms og vente på invasjonen. Det er derfor avgjørende at vi lykkes med å vri pengestrømmen fra drift til investering. Den virkelig store og nødvendige omleggingen var den som forsvarsminister Bjørn Tore Godal gjorde på vegne av Stoltenberg-regjeringen. St.prp. nr. 45 for 2000-2001 gikk igjennom de nye utfordringene og dannet grunnlaget for omleggingen. Det som i et historisk perspektiv er interessant å se på, er opptredenen til Høyre den gangen. Flertallet påla den gangen statsråd Godal å ha et større forsvar enn det han ville ha. At forsvarsminister Godal og regjeringen vær så god fikk ordne finansieringen, var en selvfølgelighet den gangen. Men faktum var at Stortinget påla Forsvaret en større struktur enn det forsvarsbudsjettet la til grunn. Slik oppstår en økonomisk ubalanse mellom Forsvarets struktur og Forsvarets finansiering. En kan si mye om partiet Høyre, men det var, slik jeg ser det, ingen tvil om at lærekurven var bratt da ministerposten i Forsvarsdepartementet fikk en ny politisk farge. At Høyre arbeidet mot integrert ledelse, er også interessant, når en vet at alle nye NATO-land pålegges å ha en integrert ledelse. Vel, etter hvert tok jo Høyre til fornuft, og grunnlaget for det første forsvarspolitiske forliket mellom Regjeringen og Arbeiderpartiet ble en realitet. Dette forliket ble stadfestet i vår, da Regjeringen og Arbeiderpartiet ble enige om Forsvarets struktur også for den neste langtidsperioden. Arbeiderpartiet står ved sine løfter i forsvarspolitikken. Kanskje kunne et slikt forlik mellom en regjering og et opposisjonsparti bare kommet i stand med en konstruktiv opposisjon som Arbeiderpartiet. Utfordringene for Norge ligger nå i å finne sin plass i det internasjonale forsvarssamarbeidet og i den vanskelige balansegangen mellom europeisk sikkerhetspolitikk og den transatlantiske alliansen. Forsvarsbudsjettet for 2005 er et godt budsjett og i tråd med langtidsbudsjettet. Jeg kan derfor anbefale budsjettet, inklusive Arbeiderpartiets merknader.
Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Jeg er litt overrasket over den kraft statsråden viser når det gjelder å ta Arbeiderpartiet: en klar venstredreining, og at Godal stod for mer privatisering enn det Fremskrittspartiet gjør. Men samtidig roser statsråden Fremskrittspartiet. Vi får nå se hvor lenge dette varer. Erfaringene med Fremskrittspartiet er vel at det er kortvarig lykke. Jeg har et konkret spørsmål, noe vi står sammen om, og det er en sak som heter dokken ved Haakonsvern. Den har ikke fått sin endelige løsning. Kan statsråden bekrefte at saken vil komme til Stortinget som egen sak? Kan statsråden gi en pekepinn om når saken eventuelt skal fremmes for Stortinget?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2004-12-02:
Høyre støtter godt opp om, og er med på, et såkalt utviklingsprosjekt med Lockheed Martin, til tross for at det så langt ikke har gitt norsk industri noen ting, og ingen arbeidsplasser. Hele prosjektet er skarpt kritisert av både NHO og Fellesforbundet. Og da undres jeg: Hvorfor vil Høyre videreføre et prosjekt som koster oss over 100 mill. kr i året, men som kanskje ikke vil gi oss noen ting tilbake?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2004-12-02:
Nå er vel ikke Arbeiderpartiet det partiet som vet minst om det å inngå forlik for å få til et budsjett. Det er det som er gjort i denne sammenhengen. Hvis representanten Nybakk ser på Fremskrittspartiets alternative budsjett, har vi altså plusset på 1,3 milliarder kr, mens Arbeiderpartiet har kuttet. Det understreker jo bare at er det noe Fremskrittspartiet vil, er det å styrke Forsvaret. Men denne gangen har vi, i likhet med det Arbeiderpartiet har gjort gjennom en årrekke, gått inn i et forlik for å sikre at landet får et forsvarsbudsjett.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2004-12-02:
Når det gjelder 337-skvadronen, skal den ligge på Bardufoss. Det trodde jeg ikke det var noen særlig tvil om at Fremskrittspartiet mente. Når det gjelder MoU og Eurofighter og JSF, har Fremskrittspartiet nettopp gjennom mitt innlegg uttalt ganske klart hva vi mener om JSF og det konseptet som Regjeringen kjører. Vi har så langt sagt at vi skal gå ut av konseptet – det var det siste vi sa. Det vil vi antakeligvis komme til å stå på, men vi må se på denne saken når den kommer tilbake til Stortinget igjen og vi skal forhandle om dette prosjektet på nytt. Høyst sannsynlig vil Fremskrittspartiet fortsatt stå på det. Hvis ingenting forandrer seg i forhold til amerikanerne og norsk industri, vil Fremskrittspartiet gå ut av JSF-prosjektet.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2004-12-02:
Takk for at representanten Halvorsen kaller Fremskrittspartiet for en ørn, det er jo veldig flott. Når det gjelder å ha overtatt rollen: Ja, vi har kanskje overtatt den rollen som Arbeiderpartiet har hatt i mange år, det er mulig det – vi har i hvert fall følt ansvar for at landet skal få et budsjett som vi kan leve med. Men det er langt under det Fremskrittspartiet egentlig ville ha. Hvis representanten Halvorsen ser på Fremskrittspartiets alternative budsjett, er det på 1,3 milliarder kr mer enn det vi har gått inn på i avtalen, i motsetning til Arbeiderpartiet, som har skåret på budsjettet. Når det gjelder de 10 millioner kronene, synes jeg det er hyggelig. Det er lite i den store sammenheng, vi snakker om ca. 30 milliarder kr. Det er jeg helt enig i. Men det er veldig hyggelig for dem som får pengene, og ikke minst for Kystvakten, som vi jo er helt avhengig av å ha operativ, og som en periode så ut til å kunne få problemer. Nå har de fått 10 mill. kr mer, og det gjør at de kan seile. De andre som har fått penger, er sikkert også veldig glad for det.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2004-12-02:
SV kritiserer alt som er galt og ikke fungerer i Forsvaret, men kutter altså store summer, 3 milliarder kr. Samtidig vil de opprettholde det de sier er en form for forsvar – eller det de nok mener å si. De sier også i sine hovedprioriteringer i innstillingen: «Disse kuttene angår primært utgifter til nyanskaffelser av materiell og til skytefelt.» Hvordan skal SV greie å opprettholde et godt forsvar uten godt materiell og uten øvelsesmuligheter?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2004-12-02:
Som jeg sa i mitt innlegg tidligere: Fremskrittspartiet er veldig opptatt av å få nye transportfly til erstatning for dagens C-130, og vi er opptatt av behovet for Forsvaret, som vil ha behov for en taktisk og strategisk transportkapasitet i forbindelse med transformasjonen i Forsvaret og oppgaver i inn- og utland, som vi alle er enige om. Regjeringen ønsket altså ikke å binde seg til avtalen med Airbus Military om kjøp av A400M transportfly, og det synes vi er veldig kortsiktig. Den forelagte avtalen ville innebære tilstrekkelig flytransportkapasitet fram til ca. 2050, og den ville også hatt svært positive ringvirkninger for norsk forsvarsindustri og ville bidratt til mange arbeidsplasser. I tillegg ville det ikke hatt noen innvirkning på 2005-budsjettet. Hvorfor kunne ikke Regjeringen gå inn for et slikt godt tilbud?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2004-12-02:
Jeg synes fremdeles det er feil ikke å investere i nye transportfly. Jeg synes jeg fikk et til dels uklart svar fra statsråden om hvorfor hun ikke ville det. Hun blandet sammen transportfly og jagerfly, og jeg mener vi bør ha begge deler. At vi ikke har det, er fordi ulike regjeringer har skjøvet på investeringer gjennom årrekker. Nå kommer alt på én gang. Samtidig er jeg glad for at vi har fått til et forlik med Regjeringen, og vi har fått til et budsjett som er det nest beste budsjettet vi kunne få. Hvis vi hadde gått for Fremskrittspartiets budsjett, hadde naturligvis det vært det beste. Men dette var det nest beste. Når statsråden sier at vi ikke hadde med transportfly i forliksforhandlingene, er det feil. Vi hadde det med i hovedprioriteringene, men det ble avvist. Vi fikk ikke gjennomslag for det. Bare så det er sagt: Vi har fremmet et forslag om transportfly, men det har altså ikke kommet med.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-12-02:
I høst er det Fremskrittspartiet som har forhandlet, og de har ikke bare forhandlet om kroner og øre, men de har også forhandlet seg bort fra holdninger som de stod sammen med bl.a. Senterpartiet om i forbindelse med langtidsplanen. To eksempler på det: Etter denne budsjettinnstillingen er det ingen av oss som lenger vet hva Fremskrittspartiet egentlig mener om 337-skvadronen, om den skal være på Sola eller på Bardufoss. Og etter denne innstillingen er det egentlig ingen som vet hva Fremskrittspartiet mener om det å inngå et MoU om anskaffelse knyttet til kampfly eller ikke. Det som man ønsker seg svar på i forbindelse med en slik debatt, er jo rett og slett: Når saken om et MoU kommer tilbake til Stortinget, og Regjeringen da ikke har inngått et tilsvarende MoU med Eurofighter eller andre aktuelle selgere, betyr det at Fremskrittspartiet vil gå imot inngåelse av et MoU om anskaffelse av JSF? Likeens, vil Fremskrittspartiet når spørsmålet om 337-skvadronen kommer til bake til Stortinget, gå inn for at den faktisk skal være på Bardufoss, slik vi tidligere har vedtatt, eller vil de også i den saken være like sviktende som de er her i dag?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-12-02:
Det er hyggelig at vi fortsatt er i stand til å forbause noen. Jeg må si det overrasker meg litt dersom Arbeiderpartiet og representanten Halvorsen er overrasket over at vi vil ta 40 mill. kr fra skytefeltet og bruke det til det tekniske verkstedet på Rena. Der står vi faktisk sammen med Arbeiderpartiet. Vi har et felles forslag og felles merknader med Arbeiderpartiet om det. Vi bruker det til det samme, og vi tar det fra det samme. Når det gjelder fregattene, erkjenner Senterpartiet, etter å ha kjempet en kamp mot at de bør bygges, at den prosessen har kommet så langt at det er umulig å tilbakestille den. Da vil vi også forberede oss på det som må komme i tiden framover når det gjelder tørrdokken på Haakonsvern.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-12-02:
Til det første spørsmålet er det fristende å si at det kan hende at grunnen til at Senterpartiet gikk inn for det den gangen, var at jeg ikke satt på Stortinget da. Men jeg skal ikke ta det så enkelt. Det er klart at vi mener at omstillingen i FLO går for raskt, og at det nå påføres for store kostnader med feil som gjøres underveis. Vi er også bekymret for en del av de kostnadsøkningene og en del av de feilinvesteringene en nå har sett. Det har vært mange i debatten i dag som har snakket om at enkelte partier vil kutte på skytefeltet på Østlandet, eller at vi for vår del vil kutte på ledelsesbygget på Akershus. Men de kuttene vi foretar i dette budsjettet, utgjør ikke mer enn det f.eks. Forsvaret nå sier de er nødt til å oppdatere et sju år gammelt rakettvåpensystem med, i Indre Troms, fordi ammunisjonen har blitt for dyr og for gammel. Da har de først brukt 2 milliarder kr på å innføre rakettvåpensystemet, og så kan de berolige oss i dag med at de ikke skal hugge det opp, men de må oppdatere til flere hundre millioner kroner. Problemet med kostnadene er først og fremst et problem innad i Forsvaret, ikke et problem knyttet til de kuttene opposisjonen i dag gjør.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-12-02:
Dersom spørsmålet er om vi kan ha en hær uten å ha et skytefelt på Østlandet, er svaret ja. Det er sjølsagt fullt mulig å ha en hær i Norge uten at det skal etableres et nytt skytefelt på Østlandet. Det er også etter vår mening mulig å ivareta trenings- og øvingsmulighetene uten å ha bygd opp det nye skytefeltet på Rena. Men jeg må si at Hærens stilling i Østerdalen er et interessant tema. Vi har nettopp vært igjennom en langtidsplan der en faktisk har lagt ledelsen for den delen av Hæren som er i Østerdalen garnison, til Linderud i Oslo, og det har flere av Hedmarks representanter her i Stortinget vært med på. Det er jo egnet til forundring i en tid der man ønsker å styrke Hærens tilstedeværelse i Rena og i Østerdalen.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2004-12-02:
Det er interessant at statsråden først takker Fremskrittspartiet for samarbeidet og deretter får seg til å si at Fremskrittspartiet ikke har prioritert transportfly fordi det ikke er med i det endelige forliket. Slik behandler man sine forlikspartnere. Den siste tida har vi opplevd at en rekke investeringer i Forsvaret har slått feil, som det heter. Det er et nytt rakettsystem, sju år gammelt, til 2 milliarder kr, som antakelig må oppdateres til flere hundre millioner kr, det er et nytt verksted på Rena – og Elverum – vi har vel brukt ca. 300 mill. kr på det nå. Spørsmålet er om det noen gang blir tatt i bruk. Fregattene, som vel hadde en prislapp da vi startet, på 12 milliarder kr, er nå oppe i over 16 milliarder kr. Vi har et Golf-program som ingen av oss vet hva kommer til å koste til sjuende og sist. Er det ikke snart på tide at Forsvarsdepartementet og forsvarsministeren får noen uavhengige til å vurdere hvorfor investeringene går så feil i Forsvaret, og hvorfor feilmarginene er så store som det de er?
Rita Tveiten (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Representanten Bjørklund er uroa over kvar driftsmidlane til dei nye fregattane skal takast frå. Eg har lagt merke til at SV og Senterpartiet vil avslutta kontrakten på kjøp av fregattar, men eg har ikkje sett at SV nokon plass har sett av pengar til å kjøpa seg ut av denne kontrakten. Men at det vil kosta, kan me vera sikre på. Ein annan ting som vil kosta, er dei effektane som denne avslutninga av kontrakten vil få for norske arbeidsplassar. Det handlar altså om gjenkjøp for om lag 16 milliardar kr. Kva alternativ har SV for dei som i dag produserer varer som ein del av gjenkjøpet for desse fregattane? Kva skal dei driva på med? Det er fint at SV har vore oppteke av arbeidsplassar på Hovemoen. Men er dei opptekne av at desse arbeidsplassane kan gå tapt?
Rita Tveiten (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Representanten Wisløff Nilssen viste i innlegget sitt til debatten den 30. november om samfunnstryggleik. Då sa ho faktisk følgjande i ein svarreplikk til Marit Nybakk: «Privatisering er nok noe som er nødvendig. Men det er helt avgjørende at det blir gjort noen konsekvensutredninger, for at vi ikke skal skade verken kompetansen som det offentlige trenger, eller – ikke minst – samfunnssikkerheten og beredskapen.» På denne bakgrunnen kunne det ha vore nyttig om representanten Wisløff Nilssen kunne forklara kvifor Kristeleg Folkeparti ikkje er med på ein merknad i budsjettinnstillinga om å konsekvensutgreia privatisering av basedrifta på Håkonsvern før denne saka kjem til Stortinget.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2004-12-02:
Når vi ikke går inn i et slikt enkeltprosjekt og sier at det skal konsekvensutredes, har det rett og slett å gjøre med at det skjer med alt som skal settes ut, og at det er en del av det viktige arbeidet som Forsvaret gjør også når det gjelder Haakonsvern. Ellers vil jeg si at konsekvensutredning og det å se på samfunnssikkerheten og kompetansen er noe som vi alle nok er enige om er viktig i dette arbeidet. Jeg henviste også i innlegget mitt til det utvalget som Justisdepartementet nå har nedsatt, og som er i gang.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2004-12-02:
Jeg er enig i at de aller fleste eiendomsoverdragelser som Skifte Eiendom har stått for, har gått veldig bra. Imidlertid har jeg vært bekymret for Haslemoen, rett og slett ut fra det som har stått i avisartikler som jeg har samlet på i den perioden som avhendingsprosessen har pågått. Nå vet vi at Skifte Eiendom sentralt og Forsvarsbygg har tatt tak i det som jeg opplevde som litt usikkert i forhold til habilitet og etiske retningslinjer, så jeg regner med at dette kommer til å gå veldig bra nå.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2004-12-02:
Det er riktig som representanten Bjørklund sier: Det er ingen merknad. Her tror jeg kanskje vi må ta en kollektiv skyld for at det skjedde en glipp. Politikk er også å prioritere. Denne gangen var det ikke vanskelig å prioritere de tre områdene som vi overførte penger til, Kystvakten, skytefeltet på Ramsund og Saniteten. Hvis vi ser tilbake på langtidsproposisjonen, var det vel 60 mill. kr, over fire år, som skulle brukes til kommunene. Da er det ikke så ille. Ellers er dette noe som vi vil følge med på. Kommunene vil sikkert greie det godt. De skal søke om penger, det gir mulighet for å sjekke hvordan det går.
Åge Konradsen (Høyre), 2004-12-02:
Senterpartiet sier i innstillingen at de er av den oppfatning at takten i omstillingen i Forsvaret er for rask. Men dette har ikke alltid vært Senterpartiets holdning. I Innst. S. nr. 342 for 2000-2001 var Senterpartiet med på å fremme forslag om å dimensjonere Forsvarets logistikkorganisasjon slik at det kunne spares inn 200 mill. kr mer årlig enn det Regjeringen foreslo. Spørsmålet mitt blir da: Hva skyldes det at Senterpartiet nå har funnet ut at det er bedre å seigpine FLO? Og videre: Hvor skal Senterpartiet hente penger for å la Luftforsvaret fly, Marinen og Kystvakten seile og Hæren trene, når de vil stagnere effektiviseringen av støttestrukturen samtidig som de vil kutte forsvarsbudsjettet med 500 mill. kr?
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-12-02:
Jeg vil bare kort bekrefte at Regjeringen har til hensikt å gjennomføre den bortsettingen av tjenester som Godal la fram forslag om. Vi har i våre merknader basert oss på det vi var enige om i våres, og det er i tråd med det Godal foreslo i St.prp. nr. 45 for 2000-2001. Men det jeg konstaterer i denne innstillingen, er at Arbeiderpartiet samtidig er med på en del merknader sammen med SV og Senterpartiet som er betydelig mer restriktive til bortsetting enn det Godal var. Det tar jeg som et signal på den venstredreiningen som jeg frykter. Det går ikke an å fraskrive seg ansvar for et budsjettkutt på 300 mill. kr ved å si at det skjedde i finanskomiteen. Det skjedde for en uke siden, og det skjedde ved at man kuttet 100 mill. kr på drift, som ville måtte ramme både Hæren, Sjøforsvaret og Luftforsvaret, og det skjedde ved at man kuttet 200 mill. kr – over halvparten av satsingen på Regionfelt Østlandet – noe som underminerer hele eksistensen for Hæren i østlandsområdet.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-12-02:
Jeg vil begynne med å si at jeg registrerer at Fremskrittspartiet i hvert fall ikke prioriterte disse transportflyene så høyt opp at det ble en del av budsjettforliket med Regjeringen. Det tror jeg er et uttrykk for at det forsvarsbudsjettet vi har, er meget godt, også uten å måtte binde seg i dag til å inngå kontrakt om transportfly, når vi vet at anskaffelsen i realiteten ikke skal skje før nærmere 2012. Det gir handlefrihet. Grunnen til at det er viktig å ha handlefrihet, er at det også er andre investeringer som er viktige, ikke minst kampfly. Jeg registrerte med stor tilfredshet at Fremskrittspartiet reiste spørsmål knyttet til Arbeiderpartiets siste signal om at vi kanskje ikke trenger kampfly. Her vil jeg si at et land uten kampfly er et land uten evne til å hevde egen selvstendighet. Når vi vet at kampflyinvesteringer må besluttes antakeligvis før transportflyene, er jeg glad for at vi ikke har bundet oss, og jeg er i hvert fall glad for at Fremskrittspartiet, sammen med Regjeringen, er krystallklar på at vi også trenger en nasjonal kampflyflåte.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-12-02:
Jeg skjønner godt at SV er bekymret for kostnader, for når en kutter 3 milliarder kr i et forsvarsbudsjett, har en i grunnen ingenting å drifte Forsvaret for i det hele tatt. Det vi gjør når vi setter av 800 mill. kr til internasjonale operasjoner, er basert på det faktum at de faste kostnadene ved styrkene påløper uansett, av den enkle grunn at vi trenger reaksjonsevne hjemme uansett. Vi er interessert i å ha både et luftforsvar, en telemarksbataljon, spesialstyrker og et sjøforsvar som kan reagere like raskt hjemme som de kan ute. Det er det som er et nasjonalt forsvar. At det får den tilleggseffekt at vi kan gjøre mye nytte for oss i verdenssamfunnet for bare 800 mill. kr av 30 milliarder kr, det er vi glade for. Jeg må få legge til at når SV påstår at det går an å kutte 3 milliarder i forsvarsbudsjettet og ta det på investering, er det rent tankespinn. Investeringskontraktene er bundet opp, de er underskrevet, de binder oss finansielt, og vi sparer nesten ingenting på å komme oss ut av dem. Det vil si at SVs budsjett betyr å slukke lyset i alle forsvarsgrener, for det er ingenting igjen til annet enn fastlønn og knapt nok det.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-12-02:
Marit Arnstad nevner flere ting: fregattene, Golf-programmet osv., som vi har hatt brevveksling og mange debatter om, der de påstander som Marit Arnstad kommer med, er tilbakevist gang på gang. Når det gjelder verkstedet på Rena, for øvrig, er det nytt, og der slutter jeg meg helt og fullt til Gunnar Halvorsens vinkling, at det er underlig at man vil prioritere et verksted på Rena, når man overhodet ikke vil ha et skytefelt i Østlandsområdet. Alle vet at Hærens tilstedeværelse ikke kommer til å finnes på Rena i framtiden, hvis man ikke vil ha et utendørsklasserom på lik linje med et innendørsklasserom. Jeg har også lyst til å bemerke at det Marit Arnstad burde bekymre seg over, er at Senterpartiet i 2001 foreslo 200 mill. kr i året i kutt på FLO, mer enn det vi omstiller for – og Marit Arnstad synes det går for fort. Senterpartiet gikk inn for 200 mill. kr mer i året i kutt på ledelsen enn det vi gjør nå – og Marit Arnstad synes det går for fort. Det er altså for hele fireårsperioden Senterpartiet har gått inn for dette, og det binder Senterpartiet, for vi begynner faktisk bare på det siste året i fireårsperioden. Regnskapene til Senterpartiet henger ikke sammen.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-12-02:
Det må være tillatt å gi ros til et parti som har sikret Regjeringen flertall for et meget godt forsvarsbudsjett. Det er første gang vi har passert 30 milliarder kr. Det fortjener Fremskrittspartiet honnør for, for det betyr at Fremskrittspartiet er med på å sikre at vi kan holde omstillingstempoet, nå omstillingsmålene, få de nødvendige midlene til sjø, luft og hær – fordi vi bl.a. holder tempoet i omstillingene og støttestrukturen. Det er ingen hemmelighet at jeg hadde ønsket meg at også Arbeiderpartiet hadde stått ved de rammene vi har kommet fram til, og ikke foretatt kutt på Regionfelt Østlandet, og ikke foretatt driftskutt på Forsvaret. Når det gjelder planene om dokk i Bergen, har vi stått sammen med Arbeiderpartiet om det. Det gjelder fortsatt. Der skal vi ha en dokk. Men vi har hele tiden understreket at OPS-løsning var et alternativ. Det er nå et alternativ som vi går inn for. Jeg vil ikke på sparket her og nå signalisere noen tidsplan for det videre arbeid. Jeg vil bare ganske enkelt si at det som vil være det sikreste for arbeidsplassene i Bergen, er en dokk som kan ta på seg oppdrag for enda flere enn Forsvaret kan.
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2004-12-02:
Jeg er glad for at komiteen enstemmig slutter seg til forslaget fra Regjeringen, men jeg har behov for å knytte noen korte bemerkninger til omgrupperingsproposisjonen. Denne proposisjonen er et sentralt verktøy nettopp for å sikre god økonomistyring i forsvarssektoren, og selve proposisjonen har til hensikt å tilpasse bevilgningene de endrede forutsetningene og strategiske beslutningene som tas i løpet av budsjettåret. Det gir nemlig også rom for styrking av budsjettet på viktige områder. Jeg kan nevne slepebåtkapasiteten i Nord-Norge som ett eksempel. Omgrupperingsproposisjonen er i første rekke en teknisk proposisjon. Det som jeg vil legge vekt på, er at omgrupperingsproposisjonen gir oss en mulighet til å utnytte ressursene på en optimal måte ved at vi tar hensyn til de budsjettforutsetningene som normalt endrer seg i løpet av budsjettåret. Det aller meste av dette er tekniske justeringer, og i de siste ti årene har det aldri vært omgruppert så lite på forsvarssektoren som i år. Det inkluderer selvfølgelig også alle årene med arbeiderpartistatsråder. I tillegg overfører vi mindre fra ett budsjettår til et annet enn noen gang før. Fra 2001 til 2002 måtte det overføres 1,8 milliarder kr fra forsvarsbudsjettene. I fjor var det 400 mill. kr. Dette skyldes bedre økonomistyring. Det synes jeg det er gledelig å kunne opplyse om.
Eirin Faldet (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Østerdal Garnison har øvingsområde der tunge stridsvogner daglig trener og øker kompetansen hos militært mannskap. Av og til må selv stridsvogner, panservogner og tunge kjøretøyer repareres og vedlikeholdes. I Rena leir er det påbegynt et topp moderne verksted til flere hundre millioner kroner. Nå gjenstår det et behov for 40 mill. kr for å ta verkstedet i bruk. Jeg er glad for at Arbeiderpartiet og Senterpartiet har sett behovet for å ferdigstille dette verkstedet. Til og med Forsvarets logistikkorganisasjon har sagt at det er nødvendig. Hvor er de andre partiene i denne saken? Jeg registrerer at flere av innleggene i debatten har dreid seg om at den reduksjonen Arbeiderpartiet har gjort i forbindelse med øvingsfeltet, blir katastrofal. Men da vil jeg bare spørre om noen har vært der og sett hvilke områder vi snakker om. Det vil fortsatt kunne være et godt øvingsområde på Rena. Hedmark har representanter fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet i komiteen, men disse representantene støttet altså ikke forslaget om å bevilge 40 mill. kr – eller omplassere 40 mill. kr – til å ferdigstille verkstedet, slik at kompetansen kan beholdes og videreutvikles på Rena. Alternativet er å frakte 50 tonns kjøretøyer på smale og sterkt trafikkerte veier til verkstedet på Trandum. Riktignok har Høyres representant fra Hedmark vært ute i avisene og forsikret om at verkstedet i Rena leir vil bli ferdigstilt uansett bevilgning på 40 mill. kr i dette budsjettet. Det burde jo egentlig kunne berolige meg. Men hvis det er slik at dette virkelig var et ønske fra regjeringspartiene og Fremskrittspartiet, mener jeg at da burde det ha vært enighet om og stor støtte til å bevilge 40 mill. kr, slik at bygget kunne tas i bruk snarest mulig. Jeg imøteser at representanter som er lokalkjent, forklarer at veier i Hedmark og Akershus blir avstengt, at Minnesundbrua stenges, og ikke minst at de forklarer de miljømessige konsekvenser av at tunge stridsvogner skal fraktes på lastebiler fra Rena, der disse kjøretøyene faktisk finnes og benyttes. Jeg ber statsråden bekrefte at verkstedet på Rena blir ferdigstilt og tatt i bruk etter planen.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Ein samla komite understrekar i innstillinga at Hovemoen lager på Lillehammer skal førast vidare som lager, tilpassa Forsvarets behov og med dei nødvendige lagerfunksjonane. Det er ein klar og tydeleg beskjed frå Stortinget. Den beskjeden var det behov for. Det betyr at Hovemoen leir ikkje blir lagd ned, eller at lageret blir flytt frå Hovemoen inn mot Gardermoen-området eller kvar det måtte vere. Det er etter mitt syn ei viktig og riktig avgjerd. Det er viktig med omsyn til Hovemoen og den verksemda som har tilknyting til Hovemoen. Men etter mitt syn er det òg både viktig og riktig med omsyn til ein framtidig og effektiv logistikkorganisasjon, fordi hovedarsenalet på Lillehammer, med sin kompetanse, sine moderne teknologiske installasjonar, sine lokale og si geografiske plassering, best kan oppfylle og forsvare FLOs behov for kostnadseffektive løysingar. Her er den beste spisskompetansen innan fagfeltet logistikk, og her har ein i dei seinare åra investert i den mest moderne og beste lagerteknologien på marknaden. Her er det god infrastruktur, med nærleik til veg og bane. Komiteen har òg ved sjølvsyn tidlegare konstatert dette, og tidlegare understreka dette her på huset. Han har òg tidlegare understreka at lageret skulle vidareførast. Vårt engasjement for Hovemoen gjeld altså ikkje berre arbeidsplassar knytte til Hovemoen, men det er òg eit engasjement for å få eit best mogleg og effektivt FLO. Ein samla stortingsbenk frå Oppland har òg teke opp denne saka i eit brev til departementet – når eg seier ein samla stortingsbenk, er det inkludert Høgre sin representant – og bedt om ei slik løysing som komiteen no understrekar her i dag. Med det som er sagt i innstillinga, føreset eg no at dei tinga som vi har bedt om, er på plass.
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Da Stortinget i vår behandla St.prp. nr. 42 for 2003-2004 om den videre moderniseringen av Forsvaret i perioden 2005–2008, blei det flertall for å gjøre om på det tidligere vedtaket om at 337-skvadronen skulle være lokalisert på Sola. I innstillinga pekte flertallet på det som er et svært viktig poeng: Bardufoss har ei sentral plassering i forhold til Kystvaktas plassering i nord. Derfor er det viktig at helikopter tilknytta Kystvaktas tjenester i nord kan bruke Bardufoss når de ikke er på fartøy, er til vedlikehold i regi av leverandør eller er under opplæring. Flertallet sa bl.a.: «Flertallet ønsker derfor at de nye enhetshelikoptrene som skal operere på Kystvakten i nord stasjoneres på Bardufoss, når disse ikke er under opptrening, eller vedlikehold i regi av leverandør. Forsvarsdepartementet bes derfor påse at slik stasjonering kan skje på Bardufoss, og at et nødvendig ledelseselement legges til Bardufoss for å sikre dette.» Det vedtaket som Stortinget fatta, bør være klart nok. Likevel er mange i Troms bekymra for oppfølginga av dette vedtaket. Blant annet har generalløytnant Tomas Colin Archer uttalt til Aftenbladet.no den 23. november i år: «Hensikten med Sola-basen er å samle de tre skvadronene på ett sted for å få mest mulig synergieffekt av samlokaliseringen». Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har funnet det nødvendig å legge inn en merknad i budsjettinnstillinga som peker på at 337-skvadronen, inkludert en ledelsesfunksjon, fortsatt skal ha base på Bardufoss, dvs. at bl.a. drift og trening skal foregå med utgangspunkt i Bardufoss. Når det gjelder drift, er det på Bardufoss i dag et helikopterverksted med særdeles høy faglig standard. Det er i dag unødvendig å sende deler til Rolls Royce, slik man gjorde før, for mekanikerne på Bardufoss gjør jobben like godt. Det tjener Forsvaret mye penger på. Men skal verkstedet opprettholdes, kan ikke vedlikeholdet flyttes til Sola. Når det gjelder trening, burde det være en selvfølge at treninga skjer i realistiske værforhold i Nord-Norge. Luftrommet over Bardufoss har dessuten få restriksjoner. Jeg syntes det var hyggelig å høre at Fremskrittspartiet sier at 337-skvadronen skal ligge på Bardufoss, men det som da er merkelig, er at ikke Fremskrittspartiet, og heller ikke regjeringspartiene, kan være med på den merknaden som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har lagt inn i innstillinga. Jeg håper derfor at statsråden nå på slutten av debatten kan avklare at Regjeringa er krystallklar på at 337-skvadronen skal være lokalisert på Bardufoss, herunder en ledelsesfunksjon, vedlikehold og trening. Hvis statsråden ikke kan komme med ei slik avklaring, vil hun dessverre medvirke til større uklarhet, og det håper jeg virkelig ikke er hennes målsetting.
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2004-12-02:
Jeg stemte feil. Jeg stemte for, men skulle ha stemt imot.
Jorunn Ringstad (Senterpartiet), 2004-10-04:
På vegner av Åslaug Haga og meg sjølv skal eg få leggje fram eit forslag om stopp og konsekvensutgreiing av forslaget om nedlegging av trafikkstasjonar som ein del av omlegginga av Statens vegvesen.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2004-10-04:
På vegne av representantene Carl I. Hagen, Siv Jensen, André Kvakkestad og meg selv vil jeg sette fram forslag om tiltak for å bekjempe kriminalitet.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2004-10-04:
Det vesentligste av det som har vært gitt av skattelette, har gått til våre bedrifter for å sikre og å skape arbeidsplasser. Arbeiderpartiet har stemt for ca. to tredjedeler av det, så Arbeiderpartiet har selv vist at skattelette kan være nødvendig for å trygge velferden. Så sier Stoltenberg at han vil ha en sterk flertallsregjering. Ja, det skal bli interessant å se hvor sterk den han sikter mot, blir, med uenighet om NATO, uenighet om EØS, uenighet om forsvarspolitikken, om gasskraftpolitikken osv., og med partier som angriper Samarbeidsregjeringen fra to vidt forskjellige kanter, f.eks. når det gjelder tomtefestelov og vernepolitikk. Styrken til den skal det bli interessant å se. Arbeidsledigheten er for høy, men den har under denne regjering heldigvis aldri vært så høy som da Jens Stoltenberg var næringsminister. Kommuneøkonomien er svak i en del kommuner, og vi arbeider for gradvis å styrke den.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2004-10-04:
Ja, vi vil være mer ambisiøse enn bare å videreføre dagens system. Grunnen til det er jo at dagens folketrygdsystem ikke er økonomisk bærekraftig og vil bryte sammen hvis vi ikke gjør noe. Det er det verste vi kan etterlate oss til kommende generasjoner og til kommende pensjonister. De som er på Hagens og min alder, vil få bra pensjon, men jeg ønsker også at våre etterkommere skal få det. Da kan vi ikke la dagens system fortsette slik som nå, fordi vi altså, som sagt, betaler inn i ti færre år enn før, og tar ut i ti flere år enn før, og da bryter det sammen. Regjeringen er i fullt arbeid med sin pensjonsmelding, som vi tar sikte på å fremme før nyttår. Vi bygger på tre grunnprinsipper. Systemet må være økonomisk bærekraftig, det skal være en garantert minstepensjon til alle, og det skal være et system som stimulerer til at en står lenger i arbeid enn det mange i dag gjør, hvor den reelle pensjonsalder er under 60 år.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2004-10-04:
Nei, skattelette har ikke vært Kristelig Folkepartis hovedprioritering. Det har faktisk heller ikke vært Samarbeidsregjeringens hovedprioritering. Som jeg dokumenterte med tall i mitt innlegg, har Samarbeidsregjeringens hovedprioritering vært velferd. Økningen i utgiftene til velferdsordningene har vært langt høyere enn skattelettene, som for øvrig SVs framtidige samarbeidspartner, Arbeiderpartiet, har stemt for to tredjedeler av – en liten gradsforskjell. Økningen i velferdsordningene kommer også til å bli hovedprioriteringene i det kommende budsjett og i de kommende budsjett. Det er et faktum. Men vi har forsvart skattelette, og vi har inngått et kompromiss med Høyre om det, fordi det er viktig for å trygge velferden, for å skape og sikre arbeidsplasser som kan gå tapt med et for høyt skattetrykk. Og til og med SV og Arbeiderpartiet har jo nå sagt i uttalelser at dagens skattenivå er det rimelig å videreføre i neste periode. Så den forferdelige skatteletten vi har gitt i disse tre årene, er altså helt grei for Arbeiderpartiet og SV i de kommende år.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2004-10-04:
Det er helt riktig som Senterpartiets parlamentariske leder sier, at kommuneøkonomien er viktig for velferden. Det økonomiske opplegget for kommunesektoren i 2004 er, på tross av at mange kommuner sliter med store problemer, det beste som har vært på mange år, langt bedre enn da Senterpartiet for øvrig satt i Kommunaldepartementet. Veksten i frie inntekter, selv med den påpekte skattesvikten i 2004, er på 4   milliard kr i 2004. Dette er et faktisk tall, ubestridelig, bedre enn på mange år, men ikke godt nok med tanke på mange kommuners økonomi. Men det som også er viktig, og som Senterpartiet bør huske etter at de har forlatt regjering, er at det å holde orden på økonomien er også avgjørende for kommunene og deres muligheter til å drifte velferden. Skyter priser, renter og lønninger fart, så er hele grunnlaget ødelagt. Samarbeidsregjeringen har nå fått dette under kontroll, og det er viktig at vi får et samarbeid med Stortinget som gjør at vi fortsatt har det under kontroll. Det er ikke bare skattesvikten som betyr noe for kommunene i 2004, det er også en lav rente og en mer moderat inntektsutvikling.
Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 2004-10-04:
Kristelig Folkeparti har da aldri hatt problemer med å innrømme at vi har inngått kompromiss med Høyre om skatten. Det har vi jo sagt fra dag én. Vi hadde et eget løfte på 12–13 milliarder kr. Vi ble enige om et kompromiss på rundt 30 milliarder, mens Høyre i utgangspunktet hadde 40 milliarder. Det var det vi advarte mot. Det har det da heller ikke blitt, og det kommer det heller ikke til å bli – og vi når heller ikke de 30 milliardene. Men når det gjelder å innrømme ting, tror jeg kanskje Arbeiderpartiet har noe å lære. Arbeiderpartiet bør innrømme at de har stemt for det meste av det vi har gått inn for av skattelette, og de bør innrømme at de har sagt at det nivået vi nå har fått til, er det fornuftig å videreføre. Da ville debatten bli litt mer ryddig, istedenfor å operere med milliarder som Stoltenberg ikke har, til alle mulige andre formål. Kristelig Folkeparti har et program for skattelette. Det har vi gjennomført. Vi har inngått et kompromiss med Høyre, og det tror vi har bidratt til å stoppe veksten i arbeidsledigheten og til at sysselsettingen nå øker igjen. Det skal bli veldig mange kompromisser å innrømme for Stoltenberg hvis han får til denne regjeringen sin, og kanskje om enda mer grunnleggende spørsmål enn skattelette – hele den økonomiske politikken og pengepolitikken, som de to partiene på venstresiden er uenige om.
Jens Stoltenberg (Arbeiderpartiet), 2004-10-04:
Kjell Magne Bondevik sa en del om behovet for å fornye våre felles velferdsordninger som jeg er helt enig i, i hvert fall når vi beveger oss på det generelle plan. Jeg mener at den type fornyelse er lettere å få til med en sterk flertallsregjering enn med en svak mindretallsregjering som må baute seg fram i Stortinget. Så skrøt han av Regjeringens politikk, og det er i og for seg en statsministers fulle rett. Men det var et skjevt bilde av virkeligheten han framstilte for tilhørerne, fordi han glemte å si at arbeidsløsheten er vesentlig høyere nå enn da han tok over som statsminister, han glemte å si at antall sosialhjelpsmottakere har økt kraftig, og han glemte å fortelle om alle de kommunene som nå sliter med å holde orden på grunnleggende velferdstjenester som skole og eldreomsorg. Blant annet kuttes det nå her i byen i grunnleggende tjenester til de eldre, eldresentrene, og det kuttes i ungdomstilbud. På Holmlia f.eks. er det slik at man nå nedlegger to ungdomsklubber. Jeg tror at for ungdommen på Holmlia, som opplever at ungdomstilbudet svekkes, går ikke utviklingen i riktig retning. Likevel sier Regjeringen at de store pengene i årene som kommer, skal brukes på lavere skatt. Spørsmålet er om Bondevik faktisk mener at det er riktig.