Bent Høie (Høyre), 2015-04-14:
Hendelsen som er omtalt i Aftenposten, er en trist sak. Den viser hvor viktig god ernæring er i behandling og oppfølging av pasienter etter akutt og kronisk sykdom, og at maten er en viktig del av et helhetlig helse- og omsorgstilbud. Det antas at mellom 20 pst. og 50 pst. av pasientene i sykehus og sykehjem lider av underernæring. Det er grunn til å tro at tilstanden er underdiagnostisert hos mange. Underernæring øker risikoen for komplikasjoner, svekker motstandskraften, forverrer fysisk og kognitiv funksjon, forsinker rekonvalesens og gir økt dødelighet. Kartlegging og oppfølging av ernæringsstatus er grunnleggende for å forebygge og behandle feilernæring og underernæring. Det kom fram i Helsetilsynets fireårige satsing mellom 2009 og 2012, på tilsyn med tjenester til eldre, at det var svikt både i sykehusene og i kommunene. Blant annet uttrykte Helsetilsynet uro for at ikke helseforetakene i større grad hadde sørget for at den nasjonale faglige retningslinjen for å forebygge og behandle underernæring blir fulgt når det gjelder pasienter med hoftebrudd, dette til tross for at Helsedirektoratet har tydeliggjort kravet om at alle pasienter i helse- og omsorgstjenesten skal få vurdert sin ernæringsstatus, og at de som har risiko for underernæring, skal ha en ernæringsplan. En tidligere undersøkelse blant helsepersonell i sykehus og sykehjem i perioden 2004–2007 viste at bare en femtedel av pasienter og beboere i sykehus og sykehjem fikk dokumentert sin ernæringsstatus. I 2012 fikk helseregionene i oppdrag å sørge for at dokumentasjon på ernæringsstatus og behov for oppfølging skulle følge med når pasienten skrives ut fra sykehuset eller flyttes mellom behandlingssteder. Tilsynet viste også at to av tre sykehjem hadde avvik på ernæringsområdet. Et hovedfunn var at tjenestene ikke hadde innarbeidet praksis for å kartlegge og vurdere ernæringssituasjonen hos de nye brukerne, og at den nasjonale, faglige retningslinjen var lite kjent. Helsetilsynet mente at det var fare for at eldre med ernæringsproblem ikke ble fanget opp av tjenesteapparatet, og at de derfor ikke fikk den hjelpen de hadde behov for. Heldigvis har tilsynet ført til at mange sykehjem har satt i gang forbedrings- og endringsarbeid. En oppfølging i 2013 viste at prosedyrer og oppfølging av ernæring ved sykehjemmene er blitt bedre. I mars kom en ny undersøkelse om mat og måltider i sykehjem, der ledere og helsepersonell deltok. Denne undersøkelsen viser at sykehjemmene er blitt bedre til å gjennomføre prosedyrer for ernæringsstatus og veiing. Men fortsatt er det bare om lag halvparten av helsepersonellet som rapporterer at de har prosedyrer for dette. Styringsgruppen for pasientsikkerhetsprogrammet vil i juni ta stilling til om ernæring skal inngå som nytt innsatsområde i pasientsikkerhetsprogrammet I trygge hender 24-7. Mat handler om mer enn ernæring. For de fleste mennesker er måltidene en viktig sosial begivenhet. Mat og måltider er smak, lukt og opplevelser, kultur, tradisjon og identitet, og det er ofte selskap og fellesskap med andre. Mat har stor betydning for opplevelsen av livskvalitet og god helse, og for evnen til å utføre dagliglivets aktiviteter. Regjeringen legger vekt på kultur, aktivitet og trivsel som helt sentrale elementer i et helhetlig omsorgstilbud. Tilbud om næringsrik mat og positive opplevelser rundt måltidet krever godt samarbeid på tvers av faggrupper og sektorer. Helsetilsynets tilsyn med tjenester til eldre viste at det var en mangelfull opplæring og kompetanse om ernæring i kommunene. Dette sammenfaller med Verdens helseorganisasjons konklusjon etter gjennomgangen av ernæringsarbeidet i Norge i 2012. Både ledere og helsepersonell i kommunene rapporterer at de har behov for mer kunnskap om ernæringsarbeid, særlig det å vurdere ernæringstilstand og beregne energi- og næringsbehov. Vi trenger mer kunnskap og bedre kompetanse i helse- og omsorgstjenesten for å møte utfordringene framover. Vi har derfor styrket midler til kompetanseheving i omsorgstjenesten i kommunene med 50 mill. kr. Disse midlene legger til rette for mer grunn-, videre- og etterutdanning av personell. Regjeringen har også varslet at det skal utarbeides en handlingsplan for rekruttering, kompetanse og fagutvikling – Kompetanseløftet 2020 – som etter planen skal legges fram i forbindelse med forslag til statsbudsjett for 2016. Prosjektmidler fra tilskuddsordningen Kompetansehevende tiltak i ernæring i pleie- og omsorgstjenesten ble første gang delt ut høsten 2011, og ordningen varer ut 2015. Tiltakene må kunne nå alle ansatte i omsorgssektoren som har behov for mer kompetanse om ernæring. Flere kommuner er ferdige med sine prosjekter, og mange er i gang med å prøve ut ideer i praksis. Mange prosjekter handler om hverdagskosten og hvordan tilrettelegge for trivelige måltider. Andre har utviklet omfattende kurs om god ernæringspraksis, f.eks. e-læringskurset fra Bergen. Helsedirektoratet har ansvar for å utvikle, formidle og vedlikeholde nasjonale kvalitetsindikatorer. Det er etablert en kvalitetsindikatorgruppe for pleie- og omsorgstjenester, som skal utvikle og anbefale kvalitetsindikatorer innenfor pleie- og omsorgstjenesten, bl.a. innenfor områdene ernæring og legemidler. En rapport fra forprosjektet vil bli publisert i løpet av april 2015. Kosthåndboken fra 2012 dekker hele helse- og omsorgstjenesten. Den er et praktisk redskap som skal bidra til at alle som mottar hjelp og oppfølging fra helse- og omsorgstjenesten, tilbys et forsvarlig kosthold. I oppdragsdokumentet for 2013 fikk helseregionene i oppdrag å etablere en ernæringsstrategi, som bl.a. skal omhandle samhandling og veiledning i kommunene om kosthold og ernæring. Helsedirektoratet har nylig godkjent en nasjonal kompetansetjeneste for sykdomsrelatert underernæring ved Oslo universitetssykehus. Denne tjenesten skal samle og bygge ernæringskompetanse til bruk i helse- og omsorgstjenesten i hele landet, og bidra til en mer helhetlig kvalitet på pasienttilbudet hvor ernæring er en integrert del av den medisinske behandlingen. Den siste tidens oppslag i mediene om alvorlige tilfeller av underernæring under innleggelse i sykehus fikk Kunnskapssenteret til å se etter hvilke typer meldinger om uønskede hendelser knyttet til ernæring som har blitt meldt til meldeordningen for uønskede hendelser i spesialisthelsetjenesten, den såkalte meldeordningen. Kunnskapssenteret har på bakgrunn av dette gitt ut et læringsnotat. Målgruppen for notatet er primært helsepersonell som jobber nært pasienten, deres ledere samt kvalitetsmedarbeidere ved helsevirksomhetene. I perioden fra 1. juli 2012 til 31. desember 2014 mottok meldeordningen 76 meldinger om hendelser, som beskrev uønskede hendelser knyttet til ernæring av pasienter i sykehus. Ingen av meldingene dreide seg om pasienter som døde som følge av hendelsen. De alvorligste hendelsene dreide seg i hovedsak om tre typer situasjoner: misforhold mellom ernæring og insulintilførsel hos diabetikere sondemat ble gitt i ernæringssonde som feilaktig var plassert i luftrøret langvarig faste gjentatte ganger uten at det ble gitt intravenøs ernæring, eller at den ernæringen som ble innsatt, var inadekvat Kunnskapssenteret har konkludert med at det er et stort behov for at ernæring får en mer sentral plass i behandlingen av pasientene som er innlagt i norske sykehus. Jeg forventer at dette viktige læringsnotatet vil bidra til diskusjon om ernæring på sengeposter og avdelinger, og at det kan bidra til at det settes inn lokalt tilpassede tiltak som kan bidra til økt oppmerksomhet, økt kunnskap, færre uønskede hendelser og bedre ernæring for pasienter på sykehus. Det er viktig at kommunene og helseforetakene jobber systematisk på ernæringsområdet, og på en målrettet måte tar i bruk verktøyene og kompetansen som finnes, slik at underernærte pasienter og pasienter i ernæringsmessig risiko får riktig og god behandling. Jeg vil følge nøye med på utviklingen. Samtidig er det viktig at ernæring inngår som tema i utdanningene av helse- og omsorgspersonell, og at det utdannes nok kliniske ernæringsfysiologer.