Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2016-11-22:
I henhold til FNs klimapanel står bygninger for ca. 19 pst. av alle globale utslipp av klimagasser. For å nå klimamålsettingene må vi derfor satse mer på å redusere energibruken i bygg. Nye bygninger for universiteter og høyskoler må være energieffektive. I tillegg er det viktig å redusere energibruken i bygningene som institusjonene bruker i dag. Energieffektive bygg er et prioritert område ved NTNU, og energibruken ved universitetet er redusert med 17 pst. siden 2010. Det er en veldig positiv utvikling, sett i lys av at universitetet har fått flere studenter og flere ansatte i den samme perioden. Det er klare forventninger til at NTNU fortsetter arbeidet, og at utviklingen av campus vil bidra til lavere energibruk samlet sett. NTNU har som institusjon store ambisjoner for sitt bidrag til et grønt skifte. I møtet med de store samfunnsutfordringene utnytter universitetet sin teknisk-naturvitenskapelige hovedprofil, faglige bredde og tverrfaglige kompetanse. NTNU har ambisjon om å være et foregangsuniversitet som benytter kunnskap fra forskning for å sikre en gjennomgående miljøforsvarlig virksomhet. I visjonsrapporten «NTNU 2060 Visjoner for campusutvikling» har universitetet trukket opp hovedlinjer for miljøambisjonen. Visjonen er en bygningsmasse som samlet er på nullenerginivå. Universitetet utvikler kunnskap som er vesentlig for en vellykket grønn omstilling gjennom utdanning og forskning. Studieprogrammer og fag innenfor bl.a. energi og miljø, miljøanalyser, bygg- og miljøteknikk, miljøkjemi, biologi, byforming og planlegging bidrar til grunnleggende kunnskap om en bærekraftig utvikling. Universitetet har internasjonalt anerkjente forskningsmiljøer som arbeider med problemstillinger innenfor miljø og bærekraft. NTNU er bl.a. vertskap for fire forskningssentre for miljøvennlig energi og partner i ytterligere ti. Dette er ordninger med langsiktig forskningsinnsats på høyt internasjonalt nivå som løser energi- og klimautfordringer. Teknologiske, samfunnsvitenskapelige og humanistiske fagdisipliner samvirker gjennom disse sentrene for å utvikle bærekraftige løsninger. NTNU er i samarbeid med Kunnskapsdepartementet i gang med å planlegge for realisering av samling av campus i området rundt Gløshaugen. NTNU vil i planleggingsarbeidet trekke på kompetansen i egne fagmiljøer. Det er ikke satt miljømål eller miljøkrav for prosjektet, fordi planleggingsarbeidet er i en tidlig fase. Men NTNU har ambisjoner om et fremtidsrettet og grønt campus. Universitetet ønsker å flytte kunnskapsfronten i Norge og ta i bruk egen campus som forskningsarena, noe flere representanter har etterlyst. NTNU vil bruke campusprosjektet til å teste ut løsninger og bruke ny kunnskap innenfor bygg, energi og bærekraft. Kunnskapsdepartementet og NTNU tar sikte på at campusutvikling blir et målområde også i universitetets utviklingsavtale med departementet. Den avtalen vil tre i kraft fra 2017. Kunnskapsdepartementet har klare krav til prosjektet når det gjelder effektive og fleksible bygninger. Fleksible arealer som kan tilpasses endrede behov over tid, vil være en investering i reduserte driftskostnader på lang sikt. En mer fleksibel bygningsmasse, mer effektiv bruk og energieffektive arealer samt andre tiltak vil være en del av de miljømessige vurderingene som blir gjort for prosjektet. Samling av fagmiljøene rundt Gløshaugen er i seg selv også et miljøtiltak som bidrar til redusert CO 2 -utslipp gjennom kortere avstander og lettere tilgang til kollektivtransport. Nullutslippsbygg eller plusshus krever kostnadsrammer som legger til rette for dette. Foreløpige anslag viser at miljøtiltak som innebærer nullutslipp, kan utgjøre 10–15 pst. i økte kostnader på kostnadsrammen for campusprosjektet. Planlegging av campus NTNU er ennå i en tidlig fase, og satsing på bærekraftige tiltak må derfor vurderes i en helhet, sett i sammenheng med ambisjonene for klimautslipp, utvikling på teknologi- og miljøfeltet og samfunnsøkonomisk lønnsomhet.