Helga Pedersen (Arbeiderpartiet), 2012-11-27:
Statsbudsjettet for neste år er et budsjett for vekst, velferd og mer rettferdighet. Jeg synes ikke det skader å gjenta et godt budskap, og det handler for det første om at med den rød-grønne regjeringen er det skapt over 330 000 nye arbeidsplasser her i landet. Vi har Europas laveste ledighet, vi har høy sysselsetting, sykefraværet går ned – Norge går i riktig retning. Men vi skal ikke slå oss til ro med det. Vi skal ta Norge videre; vi skal investere i framtiden, og ikke minst handler det om å investere i kunnskap. Resultatene så langt vil jeg si er gode. Vi har flere lærere i norsk skole. Det er flere som ønsker å bli lærere. Ny lærerutdanning er på plass. Og det aller viktigste: Norske elever får bedre resultater i de internasjonale undersøkelsene som Norge er med i. Forskning og utdanning er viktig for å skape vekst og utvikling i årene som kommer. Neste år legger budsjettet opp til å opprette 3 250 flere studieplasser, og det skal bygges 1 000 nye studentboliger. Siden den rød-grønne regjeringen tok over, er det bygd nesten tre nye studentboliger hver dag. Med en samlet bevilgning til forskning og utvikling på 27 mrd. kr plasserer Norge seg blant de OECD-landene som har høyest offentlig finansiert forskning per innbygger. Fra 2006 og fram til i dag er realveksten i det offentlige forskningsbudsjettet på 32 pst. Det er en solid vekst. Det er vår felles arbeidsinnsats som legger grunnlaget for velferdssamfunnet. Derfor må vi sikre at alle får en sjanse til å være med – at flere får være med på å skape og på å delta. Derfor vil regjeringen videreføre et høyt tiltaksnivå for å få flere ut i arbeidslivet. Ungdom som faller utenfor arbeid og utdanning, skal få bedre oppfølging. Samtidig starter nå tidenes største IKT-satsing i offentlig sektor. Det gir bl.a. Nav mulighet til å modernisere sine IKT-systemer, sånn at de som jobber i Nav, kan bruke mer av sin tid på å følge opp dem som trenger hjelp til å komme seg ut i arbeid og aktivitet, i stedet for å ha hodet nedi papirene. Gjennom sju år har den rød-grønne regjeringen styrket Velferds-Norge kraftig. Kommunene har selvsagt en nøkkelrolle i det. Kommunenes inntekter i denne perioden har økt reelt med 61 mrd. kr. En god kommuneøkonomi også i årene som kommer er en forutsetning for et godt velferdstilbud i hele landet. Neste år får kommunene en vekst i de samlede inntekter på 6,8 mrd. kr. Av dem er 5 mrd. kr frie inntekter. Det legger grunnlaget for vekst i antall sykepleiere, flere lærere og flere barnehageansatte, noe som skal gi oss moderne velferdstjenester og trygge tjenester av høy kvalitet der vi bor. Et godt helse- og omsorgstilbud er velferdssamfunnets adelsmerke. Også her går Norge i riktig retning: Flere får behandling – flere overlever. I dag gjør norske sykehus ca. 1,5 millioner flere utredninger og behandlinger enn i 2005. I tillegg går ventetiden nedover, og de aller fleste sykehusene har orden i økonomien. Dette er ingen selvfølge. Tidligere i debatten har Høyres representant pekt på at ventetidene i det norske helsevesenet gikk ned også under den forrige regjeringen. Det er riktig, men da så vi samtidig en alvorlig svikt i økonomien til norske sykehus. Nå er det i all hovedsak ryddet opp i økonomien, samtidig blir flere behandlet, og ventetidene går ned. Med den styringen av økonomien som vi har i norsk helsevesen i dag, ser vi at norske sykehus har muligheter til å investere i nytt utstyr, nye medisiner og flere behandlinger. Neste år legges det opp til at pasientbehandlingen kan økes ytterligere, det blir flere behandlinger, ventetidene skal ned, og kvaliteten skal styrkes. En ansvarlig økonomisk politikk handler også om rettferdighet. Det handler om å føre en politikk som sikrer en god fordeling og et trygt samfunn for alle. Rettferdig fordeling er viktig for økonomisk utvikling og vekst. Det å sikre lik mulighet til utdanning, jobb, velferd og et verdig liv står sentralt i vår norske samfunnsmodell. For Arbeiderpartiet er skattepolitikken et viktig og selvsagt redskap i fordelingspolitikken. De som tjener mest og har høyest formue, skal betale mer i skatt enn de som har lavere inntekt og formue. Alle må bidra for å bygge framtidens Norge. Det er en tenkning som har sterk tilslutning i Norge, og derfor har også vår regjering sørget for at 500 000 færre mennesker betaler formuesskatt. Samtidig er det sånn at de som har mest, betaler mer. Dette er den mest effektive skatten for omfordeling som vi har i Norge, og derfor vil vi beholde den. Det mener jeg er meget godt begrunnet. Representanten Jensen var i sitt innlegg opptatt av at velferden må være bærekraftig. Ja, det er faktisk en av de tingene som Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet kan være enige om, men jeg tror ikke vi er enige om veien fram, for en bærekraftig velferd forutsetter at velferden er finansiert. Neste år vil fellesskapet bidra med 15,5 mrd. kr i formuesskatt inn i felleskassen. Hvis man fjerner 15,5 mrd. kr av fellesskapets inntekter, må det føre til at budsjettene kuttes tilsvarende. Det vil selvsagt ramme velferden. For 15 mrd. kr kan vi f.eks. drifte 16 000 sykehjemsplasser hvert år. Det hører også med til bildet at ca. 10 av de 15 milliardene som skal betales inn i formuesskatt neste år, havner i kommunene. Det betyr at hvis Høyre og Fremskrittspartiet danner regjering sammen, vil det føre til en kraftig svekkelse av kommuneøkonomien. Det blir 10 mrd. kr mindre til skole, helse, eldreomsorg og andre viktige velferdstilbud i kommunene. Uten formuesskatten vil folk med store formuer og inntekter fra aksjeselskaper miste muligheter til å bidra til fellesskapet. Landets rikeste kan i praksis bli nullskattytere. Høyre og Fremskrittspartiet har igjen lovet at det ikke skal skje, men i løpet av de sju årene de har sittet i opposisjon, har de fortsatt ikke noe svar på hva alternativet skal være. Jeg ser her ingen nye ideer eller bedre løsninger. Jeg ser høyrepolitikk som vi kjenner den fra gammelt av. I denne debatten har vi hørt Høyres representanter snakke om de svake i samfunnet, men de prioriterer å kutte skattene mest for dem som har mest fra før. Mens folk flest får en hundrelapp i skattekutt i måneden, får de med inntekter over 3 mill. kr 64 000 kr i skattekutt i året med Høyres opplegg. Det er 40 ganger så mye i skattekutt for dem som har mest. Hvordan dette skal hjelpe de syke og uføre til å bli inkludert i samfunnet, er det ikke så lett å forstå, det henger rett og slett ikke sammen. Høyrepartienes hjertesak er skattekutt. Det kommer veldig tydelig fram i deres alternative budsjetter. Mens Høyre sier at de satser på kunnskap og velferd, bruker de over 70 pst. av handlingsrommet på skattekutt. I Høyres alternative budsjetter for denne fireårsperioden har de i gjennomsnitt prioritert over sju ganger så mye til skattekutt som til kunnskap og forskning, og fire ganger så mye til skattekutt som til vei og infrastruktur. Samtidig har de altså tenkt seg i regjering med Fremskrittspartiet, som ønsker å fjerne handlingsregelen og øke oljepengebruken. Det vil true den trygge økonomiske styringen som har bidratt til å få oss gjennom finanskrisen og legge til rette for fortsatt vekst. Noe tydeligere kan retningsvalget for neste år ikke uttales.