Trine Skei Grande (Venstre), 2007-05-31:
Noen dager er det artigere å være venstrerepresentant i denne salen enn andre dager, ut fra den tradisjon vi faktisk forvalter. Jeg syns det er veldig artig i dag. Jeg syns nesten det er litt morsomt å høre på argumentene mot dette forslaget. Jeg tror nok at det er mange venstremenn og venstrekvinner opp gjennom tidene som har stått her og argumentert for en utvidelse av stemmeretten – helt fra man kjempet for å senke stemmerettsalderen, stemmerett for kvinner og for at også folk uten eiendom skulle få stemmerett. Argumentene i dag er forbløffende like. Argumenter som «alt til sin tid» og om man er «moden nok» for dette finner vi helt tilbake til den tiden Frederikke Marie Qvam kjempet for dette, og alle de andre gangene dette har vært debattert. Det vi diskuterer her, er faktisk Grunnloven. Hvis vi endrer Grunnloven, må vi endre en del andre lover for å få det til å henge sammen, men Grunnloven er basisen. Det å få et flertall for å endre Grunnloven er basisen også for å revidere de andre lovene. Jeg syns det er litt underlig at man har én formalitetsgrunn for å gå mot dette forslaget, og det er koblingen mellom myndighetsalder og stemmerettsalder, for den koblingen opphørte faktisk allerede ved den lovendringen som ble foretatt i 1980. Jeg har stått på liste som 17-åring. Jeg har stemt som 17-åring fordi jeg er født sent på året. Koblingen mellom myndighetsalder og stemmerettsalder ble allerede brutt ved den siste lovendringen. Det er faktisk ingen konsekvens av det. Man kan faktisk stå på liste som 17-åring så lenge man fyller 18 år i løpet av året. Den koblingen har faktisk allerede opphørt. Så er det slik at vi har aldersgrenser på mange ulike ting. Det som er interessant å diskutere, er hvilke aldersgrenser som bør henge sammen med stemmerettsalderen. I forslaget er det nevnt tre ting: Man må stå til ansvar for egne handlinger, man kan bli fengslet for kriminelle handlinger.Man kan velge det trossamfunn som man ønsker å være tilknyttet. Man kan melde seg ut av statskirken og inn i et annet trossamfunn.Så er det den seksuelle lavalder, men det syns kanskje ikke jeg er så viktig som forslagsstillerne syns. Én ting som jeg syns er viktig, men som forslagsstillerne ikke har nevnt, er faktisk plikten til å betale skatt. Hvis man som 16-åring eller 17-åring har inntekt, må man betale skatt, man må levere ligning – man må altså betale en del til fellesskapet – men man har ikke noen som helst myndighet til å mene noen ting om hvorledes fellesskapet skal forvalte de pengene man bidrar med til fellesskapet. Så til dette med kunnskapsnivå. Jeg har lyst til å komme med følgende sammenligning: Både jeg og representanten Inge Ryan er født og oppvokst i Namdalen, som er et distrikt med daler. I 1950–1960, ca., var det 20 elever i hvert kull som kom inn på Namdal gymnas – 20 elever i hvert kull i det daldistriktet. Det skulle være de 20 flinkeste i hvert kull som kom inn. Det var de dyktigste, de mest kunnskapsrike ungdommene i det kullet. I Namdalen går det i dag 1 116 elever på videregående skole. Hvis vi tar de 20 flinkeste på hvert kull av de 1 116 elevene, snakker vi om en dramatisk økning i kunnskapsnivå, en dramatisk økning i kunnskap om samfunnet rundt en, et dramatisk kunnskapsløft som hele nasjonen har vært med på i løpet av noen tiår. Ofte blir det pekt på at ungdom ikke er nok politisk aktive. Det mener jeg er oss politikeres, politiske ungdomspartiers og skolens problem. For det første er vi preget av at forskerne og de som skriver om dette, tilhører en generasjon vi kaller 68-ere, som har en illusjon om at de var den politisk aktive ungdomsgenerasjonen, noe som – i all ærbødighet – er feil. 68-erne tilhører eliten av de få 20 som kom inn på videregående, og det er klart at hvis en tar så få som de hadde på sine universitetskull, og trekker ut de som er politisk aktive i dag, er nok ungdom i dag dramatisk mye mer politisk aktive, politisk engasjerte og politisk oppegående enn 68-erne – eller andre bilder en måtte ha på akkurat dette – var. I en stor undersøkelse i Akershus for noen år siden om politisk aktivitet blant ungdom ble ungdommen spurt om hvorfor de ikke var medlem av et politisk ungdomsparti. Det vanligste svaret , det svaret de fleste gav i den spørreundersøkelse, var: Ingen har spurt meg. De fleste ungdommene i Akershus oppgav som hovedgrunn til ikke å være medlem av et politisk ungdomsparti at ingen hadde spurt dem. Det er et stort varsku til alle ungdomspolitiske partier. Poenget mitt her er at kunnskapsnivået blant dagens ungdom er veldig mye høyere. Aktivitetsnivået deres er mye høyere. De er også tvunget til å ta veldig mange store valg mye tidligere i forhold til sitt eget liv enn hva ungdom har vært nødt til tidligere, der det gang på gang har vært mulighet for omvalg. Så må jeg bare få kommentere to ting som er sagt i debatten. For det første framføres det som et argument at man ikke kan senke stemmerettsalderen til 16 år fordi vi da kanskje kan velge noen som er i en utdanningssituasjon. Til de stortingsrepresentantene som sa det, må jeg bare opplyse om at det er det veldig mange 18-åringer som også er. De aller fleste 18-åringer er i en utdanningssituasjon. Hver gang vi har valg, velger vi faktisk inn folk på Stortinget som er i en utdanningssituasjon, og en finner faktisk flere eksempler på folk som fortsetter å være i en utdanningssituasjon når de er på Stortinget. Det kan umulig være noe argument. Så til det som jeg kanskje syns er det mest underlige argumentet. Det å bli valgt inn på Stortinget er ingen kunnskapstest. Det skal man være glad for. Det er ingen som foretar noen test av hvor mye stortingsrepresentantene kan før de kommer inn. Stortingsrepresentantene blir valgt på grunn av tillit – tillit hos velgerne, tillit i eget parti. Hvis du får den tilliten når du er såpass ung, fortjener du den virkelig. En skal ikke ha noen slik test for å bli valgt inn på Stortinget. Det er kun velgerne som velger hvem som skal bli valgt inn på Stortinget, ut fra om de har tillit til om folk er i stand til å gjøre en jobb for å representere de sakene de er opptatt av. Derfor er det ganske underlig å framføre som et argument at et stortingsvalg er en type kunnskapstest eller kunnskapskontroll, syns jeg. Venstre var det første partiet som foreslo å senke stemmerettsalderen. Vi var ikke forslagsstiller her; det var litt begrenset hvor mange forslag vi fikk lagt inn i forrige periode – før vi ble litt større. Men vi vil gjerne være med på å støtte det grunnlovsforslaget som er fremmet av SV, slik Venstre alltid har vært med og støttet slike forslag de gangene det har vært viktig å utvide stemmeretten for å styrke demokratiet.