Ragnhild Aarflot Kalland (Senterpartiet), 2007-12-06:
Som fleire av mine stortingskollegaer har sagt frå denne talarstolen i dag, har denne raud-grøne regjeringa innfridd løfte og mål gjennom auka ytingar. Eg er særs godt nøgd med at ein i dette budsjettet igjen leverer noko over nivået i Nasjonal transportplan. Å få til velfungerande kommunikasjon til nytte for heile landet, slik at heile landet kan takast i bruk til det beste for innbyggjarane, krev investeringar. Då har me ei utfordring med dei høge prisane som er i marknaden i dag. Me har ei utfordring med at i dag er det kanskje mangel på arbeidskraft til å gjennomføre fellesskapsoppgåvene som vegbygging er, meir enn mangel på kapital som gjer at me ikkje kan ta igjen meir av etterslepet frå tidlegare. Eg vil leggje til at me vil halde fram med å byggje landet. Dette krev investeringar. Og det er god politikk. Landet vårt er krevjande for bygging av infrastruktur, kva gjeld både veg, bane, fly, ferjer osv. Me har eit fjord- og fjellandskap, der t.d. tunnelar må byggjast og ferjer må trafikkere fjordar. Når det gjeld ferjene, er det for Senterpartiet ei særleg glede at Regjeringa både har auka løyvingane til riksvegferjene og styrkt rabattane for storbrukarane. Løyvingane er meir enn oppfylte i forhold til nivået i Nasjonal transportplan. Ferjedrifta har ei oppfølging på 83,7 pst. av handlingsprogrammet etter tre av fire år. Dei auka løyvingane har i stor grad vorte nytta til å sikre rabattordningane for storbrukarane, i tillegg til å ta igjen for auken i oljeprisen, men også til å redusere gjensitjinga. Det er godt at Regjeringa vil sikre at det noverande rutetilbodet på riksvegferjene vert oppretthalde, og i tillegg samstundes arbeide for auka kapasitet på einskilde samband. Eg er særs godt nøgd med at ein vil vere særleg merksam på utfordringane i Møre og Romsdal og i Nordland fylke, der ein også har utfordringar med gjensitjing. Det NTP-fastsette målet om å redusere gjensitjinga på stamvegferjene vert såleis vareteke gjennom 2008-budsjettet. Eg har også gledd meg over gode tilbakemeldingar frå Nordland fylkeskommune i høve at også deira utfordringar har vorte lytta til. God samferdslepolitikk er god næringspolitikk. Næringslivssatsing i nord er ein sentral del av Regjeringa sin nordområdestrategi. Både dei tradisjonelle næringane og reiselivet synest å verte ein viktig motor for busetnad og økonomi i regionen. Eg må som ny representant i Stortinget frå seinhaustes – vel fire vekers fartstid og før det fire vekers fartstid som ordførar i ein kommune på Vestlandet – seie at dette har vore ei triveleg og ei krevjande oppleving. Då er det godt å reise heim og finne at lokalsamfunna set pris på arbeidet som vert gjort i hovudstaden. Å sikre framdrifta av gode samferdsleprosjekt som utviklar robuste bu- og arbeidsmarknadsregionar, vert godt motteke over heile landet. Desse prosjekta gjev optimisme og framtidstru. Eit slikt prosjekt er t.d. Kvivsvegen, dette prosjektet som også vil gje brukarane ein ferjefri stamveg mellom Nordfjord og Søre Sunnmøre. Det er difor med stor glede at ein registrerer at alle partia, diverre med unntak av Framstegspartiet, samlar seg om ein merknad som seier at Stortinget ser positivt på at bompengeselskapet forskotterer 5 mill. kr, slik at arbeidet med Kvivsvegen startar fortløpande etter ferdigstillinga av Eiksundsambandet. Dette vil kunne gje kostnadseffektive løysingar i det vidare planarbeidet. Det er svært positivt. Det er mange som gleder seg over dette, og det ville ha gledt svært mange av dei som gjennom lang tid har jobba med dette viktige samferdsleprosjektet som heile Stortinget no støttar opp om. For regjeringspartia er tryggleik og miljø viktig for dei prioriteringane me gjer i arbeidet med infrastruktur, samferdsle og kommunikasjon. I mange område av landet vårt er gul stripe i midten av vegen noko ein arbeider for å kunne realisere for nettopp å auke trafikktryggleiken. Andre stader er det midtbanedelarar som er viktig. Gang- og sykkelvegar er eit satsingsområde. Ei god målsetjing er at fleire skal kunne sykle eller gå til arbeid. Også her handlar det om tryggleik og miljø. For Senterpartiet er rassikring eit område som ein vil ha særskild merksemd på. Det er føreteke undersøkingar som viser at klimaendringar vil kunne føre til ein auke i talet på rasutsette stader, og at ras vil kunne kome stadig oftare. Det er difor positivt at Regjeringa, med å løyve 329 mill. kr, har oppfylt 75 pst. av ramma til handlingsprogrammet etter tre av fire år. Vidare ligg det ytterlegare 90 mill. statlege kroner til prosjekt og til tiltak med rassikringsgevinst. Tek ein med prognosane for ekstern finansiering, vil det samla verte nytta 520 mill. kr til rassikring i 2008. Trass dette – trass desse løyvingane – er det store og krevjande oppgåver framfor oss. Senterpartiet ser på samferdsle som eit viktig verktøy for å kunne ta heile landet i bruk. Det handlar om betre framkome i distrikta og i byane, det handlar om tryggleik, og det handlar om livskvalitet. Samferdsle er velferd for store og små, grupper og einskildmennesket. For det fyrste: Å betre framkome er viktig for næringslivet og for busetjinga i by og land. Å ha eit transportnett som sikrar god og trygg framkome av næringsproduksjonen til marknaden, er viktig. Å ha eit transportnett som sikrar god og miljøvenleg framkome mellom heim og arbeid, er viktig. Samstundes er klimautfordringane store. Samferdsle er ansvarleg for opp mot 1/3 av klimagassutsleppa i Noreg. Difor er det naudsynt å få til ei omlegging som fører til reduksjon av klimagassutsleppa i transportmønsteret. Å stimulere til, gjennom å byggje gang- og sykkelvegar, at fleire lèt bilen stå til fordel for å kunne gå eller sykle til arbeid, er eitt tiltak. Eit anna viktig miljøtiltak er å leggje til rette for at fleire både kan og vil nytte seg av kollektivtransport. Men det mest verknadsfulle tiltaket vil nok vere å få meir av transporten over på sjø og bane. Senterpartiet er difor glad for at ein i 2008-budsjettet for fyrste gong i historia meir enn fyller opp rammene i Nasjonal transportplan, både for det som gjeld veg, og ikkje minst for det som gjeld jarnbane. Ein har tilført meir midlar til jarnbane, og desse midlane vert nytta på ein slik måte at dei sikrar ei rasjonell framdrift av allereie iverksette prosjekt. Regjeringa har lagt betre til rette for godstransporten. Samla har Regjeringa lagt inn tiltak for gods på bane for om lag 450 mill. kr både i 2007- og i 2008-budsjettet. Senterpartiet meiner at denne regjeringa gjer gode og heilt naudsynte grep i høve arbeidet med å styrkje samferdsleområdet.