Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-06-10:
Når folk andre steder i verden trenger beskyttelse, skal de kunne søke trygghet i Norge. Vi skal ta imot dem, og vi skal behandle søknadene deres i samsvar med folkeretten og med folkeskikken. Vi skal ikke ha som mål i Norge å prøve å skremme folk som trenger beskyttelse, til å la være å søke beskyttelse i Norge. Det er dessverre fare for at vi også i framtida kommer til å oppleve at mange mennesker rundt omkring i verden trenger beskyttelse, og at de også kommer til å ønske å søke slik beskyttelse her i landet. Det vil være en krise for de menneskene som må gjøre det, men vi skal ikke definere det som en krise for Norge. Vi skal konsentrere oss om å ta ansvaret vi har for å hjelpe, både fordi anstendigheten tilsier det, fordi vi er forpliktet til det, og fordi vi har all mulig interesse av at andre land behandler oss slik den dagen vi har behovet. Derfor gikk Miljøpartiet De Grønne i fjor høst med i forhandlingene om et bredt forlik om en endring i asylpolitikken og utlendingsloven, og det gjorde vi fordi vi er helt enig i at det vil være bra om det er en bred enighet på Stortinget om et så krevende politikkområde. Vi er selvsagt enig i – og har signalisert på mange punkter – at det norske systemet og lovverket for flyktningpolitikk kan forbedres og effektiviseres nå og i framtida. Men vi gikk ikke med i det forliket, fordi det ble klart at stadig flere partier så det som en deltakelse i en innstrammingskonkurranse, med Fremskrittspartiet som premissgiver. Det var to ting vi ikke ville akseptere. Det var tiltak som fratok flyktninger folkerettslige rettigheter på grensen og muligheter til å få sine saker vurdert, og det var å bruke flere punkter i integreringen som redskap for å skremme vekk asylsøkere. Jeg er stolt av at Miljøpartiet De Grønne hadde is nok i magen til å stå på folkerettens og menneskerettighetenes grunn den gangen. Jeg mener vi har fått se veldig tydelig at det standpunktet kunne flere partier med fordel ha tatt allerede da, for det ville gitt et bedre grunnlag for et bredere forlik på Stortinget om asylpolitikken enn det vi har fått nå. Det asylforliket som ble inngått i høst på Stortinget, er jo gått opp i røyk. Venstre og Kristelig Folkeparti er gått ut. Arbeiderpartiet og Senterpartiet har ett bein her og ett bein der. Det har i hvert fall ført til at vi får en noe mindre aggressiv innstrammingspolitikk enn det det kunne ligge an til. Derfor støtter Miljøpartiet De Grønne flere forslag fra Kristelig Folkeparti, Venstre og SV, vi vil spesielt framheve forslagene nr. 18–25, som vi vil stemme for. Å forbedre situasjonen for statsløse og gi muligheten til å gi statsborgerskap ved fødsel er et av de punktene vi synes er svært viktige og vil støtte. Derfor stemmer vi også mot de fleste forslagene regjeringen fremmer, men vi vil i løpet av dagen se nærmere på øvrige forslag som har kommet fra forskjellige partikonstellasjoner, og stemme for en del av dem. Vi er ikke motstandere av en bedre flyktningpolitikk som til sammen ivaretar både flyktningers og de som skal integreres, sine interesser. Men vi er særlig opptatt av å stemme mot og ta avstand fra enkelte forslag som fremmes. Det ene er forslaget om å fjerne rimelighetskravet ved internflukt, som er klart i strid med folkeretten. Et annet er innskjerpingen av reglene for familiegjenforening, som vil svekke integreringen betydelig. Et tredje er avvisning av flyktninger på grensen i nordiske naboland. 75 pst. av dem som søkte asyl i Norge i fjor, fikk innvilget sine søknader. Vi står ikke overfor en flodbølge av flyktninger som ikke har rett til asyl i Norge. Jeg ser fram til en fortsatt diskusjon om en politikk som ivaretar interessene til dem som har krav på det.