Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 1999-12-14:
La meg først slå fast det gledelige i at Regjeringen følger opp kreftplanen på en offensiv måte, bl.a. med etablering av stråleenheter og utdanning av radiografer og stråleterapeuter. Med kjennskap til behovet, planene og forventningene i Helseregion øst håper jeg det blir slik at vi får utdanning av radiografer etablert i Gjøvik. Akuttberedskapen vil bli nærmere diskutert når Regjeringens melding blir framlagt, men det er viktig nå å slå fast at de sykestuer som har akuttberedskap i dag, kan opprettholde denne funksjonen inntil hele beredskapskjeden er avklart, og de kan bli en del av denne. Egenandelspørsmålet skal også opp til en helhetlig gjennomgang og behandling. Flere forhold vil da bli belyst. Det vi nå i hvert fall kan slå fast som positivt, er at det i dag blir bevilget 20 mill. kr ekstra til opptreningsinstitusjonene, som gir en økning i kurprisdekningen for Gruppe I- og Gruppe II-institusjoner på henholdsvis 72 og 57 kr, slik at kurprisen blir henholdsvis 631 og 496 kr. Det vil gi mindre behov for egenandeler i denne sammenhengen. Behovet for rehabilitering og opptrening gjennom bl.a. tilbudet fra kvalitativt gode opptreningsinstitusjoner er stort. Det arbeid som blir utført innen dette området, har stor betydning for å holde kroniske lidelser i sjakk, og eventuelt for at en skal komme tilbake til bedre funksjonstilstand og en mest mulig normal livsførsel, bl.a. med vanlig yrkesaktivitet. Positivt er det også at Glittreklinikken får 4 mill. kr, slik at den nye behandlingsdelen sikkert kan tas i bruk fra høsten 2000. Arbeidet med å gi unge funksjonshemmede som bor i institusjon, et eget bo- og omsorgstilbud, er i godt gjenge, og det er positivt at Regjeringen her har økt tilskuddet til kommunene, slik at dette nå er på 1 mill. kr pr. person. Den brukerstyrte, personlige assistentordningen har også hatt en bra utvikling, og den økte bevilgningen som ligger i budsjettet nå, gir mulighet for 200 nye brukere i kommende år. Psykiatriplanen er igangsatt, men her står en overfor store utfordringer. Det er viktig å få til en balansert utvikling og kapasitetsfordeling mellom 1.- og 2.-linjetjenesten. Apparatet for forebygging, ettervern og omsorgstjenester må utvikles bedre i kommunene, og da er det gledelig å registrere at det bl.a. skal opprettes 800 nye årsverk innen helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Når bl.a. Fremskrittspartiet sier at det er nok fagfolk i kommunene innen psykiatrien, må det være feil. Ikke minst gjelder det innen barne- og ungdomspsykiatrien å få høynet kunnskapen og bedret personellsituasjonen. Området psykisk utviklingshemmede har vært berørt bl.a. fra Fremskrittspartiet i en replikk til meg. Senterpartiet har vært skeptisk til kapittel 6 A i sosialtjenesteloven, og vi var vel egentlig de som gikk imot den ved forrige behandling, i motsetning til hva Fremskrittspartiet gjorde i den subsidiære stemmegivningen. Denne skal føre til begrensning i bruk av makt og tvang, og da er det rart at man trekker ut så mye ressurser som Fremskrittspartiet f.eks. har gjort her. Arbeidet med å analysere og følge lovens praktisering er nå viktig. Kvalitetssikring er viktig i omsorgen, bl.a. ved at det skal være to tjenesteytere til stede. Regjeringen har signalisert at det skal være en nordisk konferanse innenfor dette feltet, noe Fremskrittspartiet krevde da vi behandlet loven sist. Men nå trekker de først ut 50 mill. kr på den ene posten og 10 mill. kr på den andre posten, som bl.a. denne konferansen ligger inn under. Det er viktig å poengtere at arbeidet med å få inn bedre og moderne medisinsk utstyr ved våre sykehus nå er godt i gang. Jeg vil komme tilbake til sykehussituasjonen i forbindelse med St.prp. nr. 13, som kommer opp senere i dag.