Odd Einar Dørum (Venstre), 1999-04-12:
Jeg har merket meg at flertallet i kontroll- og konstitusjonskomiteen mener at Justisdepartementet ikke hadde hjemmel til å innvilge arbeidstillatelse til to peruanske barnepiker hos en norsk-peruansk familie i medhold av utlendingsloven § 8 annet ledd, jf. utlendingsforskriften § 21 tredje ledd. Regjeringens utgangspunkt i saken var at det er vanskelig å fastlegge de ytre rammer for utlendingsloven § 8 annet ledd med sikkerhet, men at bestemmelsen, som henviser til allmennmenneskelige vurderinger, gir et vidt spillerom for skjønnsutøvelse. Jeg tar imidlertid flertallets oppfatning av tolkningsspørsmålet til etterretning. Jeg er selvsagt enig i, og innforstått med, at skjønnet skal være innenfor de innvandringspolitiske hovedprinsipper som Stortinget godkjenner. Her er det ingen uenighet. Jeg er glad for at komiteen er enig med Regjeringen i at utlendingsloven § 5 annet ledd gir Kongen myndighet til en nærmere detaljregulering av innvandringsbestemmelsene. Jeg oppfatter også at komiteen mener at en slik endring som denne aktuelle saken dreier seg om, normalt ville ligget innenfor denne kompetansen. Når flertallet i komiteen har kommet til at det i denne saken ikke, ved forskriftsendring, kan åpnes for arbeidstillatelser før Stortinget har hatt en prinsipiell debatt om ønskeligheten av det, er dette med bakgrunn i at Stortinget i forbindelse med behandlingen av Dokument nr.8:78 for 1996-97 var avvisende til å endre regelverket slik at det kunne åpne for arbeidstillatelse til utenlandske arbeidstakere som ønsker å arbeide i private hjem. Flertallet mener at barnepass må anses som arbeid i privat hjem. Dette tar jeg til etterretning. Regjeringen vil derfor så snart som mulig legge fram spørsmålet om ønskeligheten av og behovet for å kunne gi arbeidstillatelse til utenlandske barnepassere for Stortinget som egen sak. Vi arbeider også med flere andre spørsmål som gjelder muligheten for enkelte oppmykninger i arbeidsinnvandring til Norge. I den grad eventuelle endringer her vil berøre innvandringspolitiske hovedprinsipper, vil jeg selvsagt komme tilbake til Stortinget med dette. Jeg ønsker også å foreta en gjennomgang av hva som ligger i begrepet «sterke menneskelige hensyn» i utlendingsloven for å se om det er behov for justeringer. Avhengig av hvor langt Regjeringen ønsker å gå, vil det også her kunne bli aktuelt å framlegge en sak for Stortinget. Dette er spørsmål som tas opp i forlengelsen av arbeidet med den oppmykning av praksis i asyl- og innvandringspolitikken Regjeringen har foretatt på flere områder. Jeg tillater meg, siden det er første gang jeg står på denne talerstol i forbindelse med slike spørsmål, å nevne noen av de viktigste områdene: Det er gitt retningslinjer for oppmykning av asylkriteriene og praktiseringen av den såkalte første asylland-regelen. Praktiseringen av opphold på humanitært grunnlag er også myket opp. Familiegjenforeningsregelen er gjennomgått. Noen endringer er allerede iverksatt, andre foreslås i disse dager i forbindelse med et høringsbrev om diverse endringer i utlendingsforskriftene. Det er foretatt en oppmykning for noen grupper studenters mulighet for å bli i Norge etter endt utdanning. Det arbeides med nye, offentlige retningslinjer vedrørende praktiseringen av bestemmelsen om mishandlede kvinners rett til fortsatt oppholdstillatelse etter samlivsbrudd. Utvisningspraksis overfor utlendinger som har barn i Norge, er myket opp, med unntak for dem som er straffet for de alvorligste forbrytelsene. Stortinget har selv vedtatt vårt forslag om opprettelse av en utlendingsnemnd til å behandle alle klagesaker etter utlendingsloven. Det er besluttet at asylintervjuene skal overføres fra politiet til UDI. Servicestrategi for 1998-2000 er bestemt. Det er herunder tatt beslutning om et prosjekt for å redusere ventetiden i asylmottak. Regjeringen har utvidet den årlige kvote for mottak av overføringsflyktninger fra 1 000 til 1 500. Det er foretatt endringer når det gjelder botidskravet for å få norsk statsborgerskap for såkalte Kola-nordmenn, fra 7 år til 2 år. Det er i tillegg foretatt endringer i statsborgerloven og adopsjonsloven som innebærer økt rett til norsk statsborgerskap for henholdsvis barn etter norsk far som ikke er gift med barnets utenlandske mor, og for adoptivbarn. Det er for øvrig nedsatt et lovutvalg som skal utrede og komme med forslag til ny statsborgerlov. Komiteens formann hadde en prinsipiell gjennomgang av noen viktige hovedspørsmål, og var for det første på prinsipielt grunnlag opptatt av skjønnsmuligheten i henhold til utlendningsloven § 8. Det han sa om dette tar jeg til etterretning. Han hadde videre en konkret vurdering av de muligheter man har i forbindelse med det å ta inn arbeidstakere til riket. Hans oppfatninger på dette punkt tar jeg også til etterretning. Men jeg ønsker også prinsipielt å kvittere ut saken og gi Stortinget en egen sjanse til å drøfte disse og – om senere aktuelt – også andre spørsmål. Jeg vil også markere helt klart at jeg ikke har til hensikt, dersom jeg har planer om å endre forskrifter, å foreta enkeltavgjørelser før forskrifter er endret, eller før en er sikker på at endringer av forskrifter hviler på prinsipper som Stortinget har trukket opp. Etter min mening bør striden, både om asylpolitikken og sider av eventuelt det å ta arbeidstakere til riket, gjerne være en saklig politisk uenighet der den måtte være. Men den må skje etter en framrykning, og etter de prinsipper jeg nå ha skissert, og som jeg forstår at også komiteen har trukket opp.