Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2008-10-07:
Dagens regjering har mye å takke norske skattebetalere og norsk næringsliv for. Aldri tidligere har en regjering hatt mer penger til disposisjon, og således er det enkelt for en finansminister å stå og dele ut mye penger. Det går mye penger ut over statsbudsjettet, til mange ordninger. Mye er positivt. Men la meg først dvele ved det som finansministeren og statsministeren har sagt på inn- og utpust nå i flere dager, ut fra den situasjonen vi har, med en internasjonal finanskrise. Jeg registrerer at både finansministeren og statsministeren har vært opptatt av og sagt at dette budsjettet skal treffe godt den situasjonen vi nå er i. Det setter jeg et stort spørsmålstegn ved. Spesielt for veldig mange mennesker i Norge i dag som er bekymret for den høye renten, som er bekymret for høye boutgifter, som er bekymret for høye matvarepriser, som er bekymret for høye drivstoffutgifter, osv., viser dette budsjettet ingen løsning for den situasjonen veldig mange mennesker nå er i, og kan komme i. Hvis man f.eks. hadde satset på klare avgiftslettelser i folks privatøkonomi, som f.eks. - som jeg nevnte - når det gjelder matmoms, drivstoffavgifter og en rekke andre avgifter, ville man kunne gitt en god håndsrekning til det norske folk gjennom direkte å påvirke deres lommebok positivt. Men denne regjeringen kommer ikke folk i møte. Det ville vært et veldig godt signal gjennom dette statsbudsjettet, som dreier seg om så mye penger, at man gav noe tilbake til dem som faktisk bidrar til den inntektssiden som Regjeringen er glad for å bruke. Vi konstaterer også at innenfor det skatte- og avgiftsopplegget som Regjeringen nå har lagt opp til, er de skrittene man tar når det gjelder arveavgift, positive. Med de grepene man gjør både når det gjelder formuesskatt og arv, er jeg bekymret for at privat kapital kan komme til å flytte ut. Det møter heller ikke den krisen man har internasjonalt, som kan komme til Norge og bli ytterligere forsterket her i Norge. Så til noe av det Regjeringen har sagt at den har prioritert i budsjettet: Kommuneøkonomien: Ja, Regjeringen går noe over det den sa i kommuneproposisjonen. Problemet er at norske kommuner, som i disse dager skal starte sitt budsjettarbeid i det ganske land, har varslet store kutt på en rekke av de velferdstjenestene som norske kommuner leverer. Det er ut fra det som lå i kommuneproposisjonen. Den marginale økningen som Regjeringen nå legger opp til for å styrke kommuneøkonomien, vil neppe redde mange sykehjemsplasser, lærerstillinger eller det velferdstilbudet som mange kommuner vurderer å kutte i. Det er bekymringsfullt. Kommunenes Sentralforbund, KS, som er kommunenes interesseorganisasjon, har sagt noe slikt som at 6 milliarder kr er det som må til. Regjeringen bevilger 4,7 milliarder kr. Derfor får man et gap. Da hjelper det ikke at man kommer med rentekompensasjonsordninger for skole, kirke, svømmeanlegg og sykehjem - Regjeringen sier altså at staten skal dekke renteutgiftene - for veldig mange norske kommuner har ikke råd til å ta opp disse lånene uansett. Derfor er jeg bekymret for den situasjonen norske kommuner kan komme i de kommende år. Det vil selvfølgelig gå ut over innbyggerne. Og det er jo litt trist, i et land som har store inntekter, som har en stor olje- og gassrikdom, at dette ikke kommer folk bedre til nytte. Samferdselsløftet: Jeg hadde gleden av å se statsministeren si på tv at det skulle komme flere titalls milliarder til vei. Arbeiderpartisjefens undersåtter klappet og var helt fanatiske. De sa at dette er kjempebra - endelig! Ja, men hvor ble det av disse titalls milliarder til vei? Men medaljen har også en bakside, for det som nå skjer, er at bompengene skal økes med 20 pst. - norske bilister skal betale mer av denne kaken. Og hvor mye vei får vi? Det blir jammen ikke mange kilometer mer motorvei i forhold til den økningen man la opp til. Hvis man virkelig skulle gjort et løft på samferdselssektoren, fikk man jo gjøre det. Det er dessverre ikke et skikkelig løft, slik vi ser det. Helsesektoren: Det sies nå at det bevilges mer penger. Men slik vi leser de tallene vi har fått presentert, vil altså ikke alle de kuttene som helseforetakene har varslet, bli reversert. Tvert imot ser vi f.eks. innenfor rehabilitering at det ikke er noen økning, og vi ser at psykiatrimidler nå legges inn i rammene til kommunene, slik at de kommer i en helt annen situasjon enn den de har vært i. Vi kan ikke se at det er et skikkelig løft på helsesiden, og det er bekymringsfullt når vi nå vet at helsekøene har økt med 20 000 pr. år, og vi risikerer at det fortsetter.