Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2010-12-10:
Aller først vil jeg si, til tross for påstander fra særlig Høyre i salen, at det er mye som går bra med integreringen i Norge, og det skjer faktisk mye også med utgangspunkt i Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet, ikke minst 87 friske millioner kroner til dette feltet. Og for å ta representanten Michael Tetzschners tenkemåte inn i dette innlegget, så er det absolutt ikke noen grunn til å la være å gjøre noe som virker. Vi stimulerer de formålene som virker, og det er interessant å høre at man i Høyre sier at penger kanskje er ikke det viktigste, men at man også ser på innholdet. Noe av det viktigste statsråd Lysbakken gjorde før han gikk ut i permisjon, var å sette ned et stort utvalg som nettopp skal se på hvordan integreringspolitikken virker, og det får vi resultater fra om kort tid, dvs. sommeren 2011. Så da har vi et enda bedre grunnlag til å finne ut hva som virker, og hva som ikke virker. Men de fleste innvandrere tar aktivt del i arbeidsliv og utdanning. De er økonomisk selvstendige, de snakker norsk, og de bidrar på mange ulike arenaer i samfunnet. Særlig bra vet vi at det også går med barna til innvandrerne. Regjeringen er bevisst på at vi har utfordringer, og jeg vil trekke fram tre områder i dette innlegget. En av de store utfordringene er å sikre rask bosetting av flyktninger. Det gjelder særlig barn. Lang tid i mottak er uheldig både for samfunnet og for den enkelte, og det vanskeliggjør integreringen videre. For å møte dette foreslår regjeringen en helhetlig satsing på bosettingsområdet på godt over 70 mill. kr. Arbeid er det viktigste virkemidlet for å sikre gode levekår, for å sikre deltakelse og for å sikre likestilling mellom kvinner og menn. Men vi ser store forskjeller i ledighet og sysselsetting mellom ulike grupper i innvandrerbefolkningen. Det er gjennom introduksjonsordningen, norskopplæringen og tiltaksapparatet i Nav at den store innsatsen settes inn for å bidra til at mennesker kommer i arbeid og motvirke at de faller ut. Det er behov for tett oppfølging for at de gode resultatene kommunene har så langt, skal holde seg og forbedres i et noe mer krevende arbeidsmarked. Vi ser også at innvandrere som ønsker å etablere egen virksomhet, kan møte særlige utfordringer, og vi foreslår derfor i budsjettet for 2011 å bevilge vel 3 mill. kr for å styrke entreprenørskap for innvandrere. Skolen er en sentral arena. Det er potensial for å øke læringsutbyttet, ikke minst ved å hindre frafall fra videregående skole, men også ved å øke deltakelsen blant de yngste barna i barnehagen. For vi ser at barnehagen er viktig for barnas språkopplæring. Derfor er forsøket med gratis kjernetid, som nå har gått over flere år med gode erfaringer, utvidet, slik regjeringen foreslår. Vi foreslår en samlet økning på 7 mill. kr. Her har vi også spennende og viktige erfaringer. De utfordringene som vi har nå med hensyn til enda bedre integrering, er det altså mulig å gjøre noe med. Gjennom Handlingsplan for integrering og inkludering av innvandrerbefolkningen har regjeringen gjort en systematisk innsats gjennom flere år. Den innsatsen har min kollega Audun Lysbakken tatt fatt i og lagt ytterligere press på ved hjelp av økonomisk styrking. Den offensive satsingen fortsetter inn i neste år med forslaget til budsjett for 2011, hvor vi altså samlet sett foreslår å bevilge 87 nye millioner kroner til inkludering og integrering. Det er slett ikke bare for at man ved hjelp av et utvalg skal finne ut hvordan integreringen best skal fungere. Det er en særdeles viktig oppgave i seg selv. Men det er også helt konkrete tiltak, som å styrke Husbankens boligtilskudd, det jeg nevnte om entreprenørskap for voksne innvandrere, og tiltak som øker antall norsktimer – bare for å nevne noe av det som er foreslått av nye tiltak. Men det er viktig med kunnskap, og det er viktig at vi har god kunnskap på ulike områder for å vite hva som virker, og hva som ikke virker, for å kunne utvikle politikken og virkemidlene framover. Derfor er det viktig med de utvalgene og beregningsgruppene vi har i gang. De bidrar hvert på sitt område med innspill, og jeg vil nevne det nye utvalget for integrerings- og inkluderingspolitikken spesielt. De skal se på utfordringer og muligheter i et framtidig flerkulturelt Norge. De kommer til å sluttføre sitt arbeid sommeren 2011. Vi ser fram til utvalgets innspill. Så vår framtidige politikk på området skal bygge på oppdatert kunnskap, og samtidig skal vi lytte til det folk er opptatt av i lokalmiljøet.