Bente Stein Mathisen (Høyre), 2019-10-17:
Det er stor støtte til det nordiske samarbeidet i befolkningen. Over 90 pst. svarte at nordisk samarbeid er viktig, i en undersøkelse utført på vegne av Nordisk ministerråd. Klimautfordringer, globalisering, digitalisering og en uforutsigbar internasjonal situasjon gjør at vi i årene fremover har mye å tjene på et effektivt og målrettet samarbeid på tvers av de nordiske land. I regjeringens politiske erklæring, Granavolden-plattformen, står det at det nordiske samarbeidet skal utvikles og forsterkes. Samarbeidspotensialet skal utnyttes der det gir nytte for innbyggerne, næringslivet og de enkelte land. Arbeidet i Nordisk råd handler om å sette saker på dagsordenen, ta initiativ, få i gang debatter, holde konferanser, dele erfaringer og påvirke slik at de enkelte land tar det videre og følger det opp i sine egne parlamenter. Reformarbeidet i Nordisk ministerråd og Nordisk råd har hatt som mål å sikre et fokusert og effektivt samarbeid med større relevans og budsjettmessig fleksibilitet. Målet har vært å få til en bedre prioritering og spissing av sakene som Rådet skal jobbe med. Arbeidet må henge sammen med det Ministerrådet ser på som felles nordiske utfordringer og satsingsområder. Det er viktig at arbeidet i Nordisk råd er aktuelt, oppleves som nyttig og gir en merverdi for det enkelte land. Det er foreslått tre strategiske hovedprioriteringer som skal føre til mer langsiktig, forutsigbar og målbar styring av Nordisk ministerråd. Disse er: Et grønt Norden: Det er et ønske om å videreutvikle det nordiske klima- og miljøsamarbeidet for å skape et klimanøytralt og bærekraftig Norden i tråd med målene i Parisavtalen og Agenda 2030. Et konkurransedyktig Norden: Det handler om å fokusere på nordisk samarbeid om forskning, innovasjon og digitalisering for å sikre fremtidig nordisk konkurransekraft, arbeidsplasser og velferd. Et inkluderende Norden: Dette er for å bevare et Norden som er bygget på tillit, samhold og like muligheter for alle. Viktige virkemidler er integrering, likestilling, utdanning, språk og kultur. Jeg vil fremheve det som er gjort og gjøres innenfor det strategiske prioriteringsområdet et inkluderende Norden. Jeg er leder for velferdsutvalget i Norden, og de fleste saker og temaer som vi behandler, hører inn under dette prioriteringsområdet. Tillit og samhold er viktige verdier og kjennetegn i den nordiske kulturen. Det ligger til grunn for bl.a. vår vilje til å betale skatt, i trygg forvissning om at statlige og kommunale myndigheter utfører sine oppgaver til beste for samfunnet. Et inkluderende Norden handler om hvordan vi kan bevare den nordiske tilliten og det nordiske samholdet. Et viktig innsatsområde innenfor velferd er det nordiske samarbeidsprogrammet om inkludering av flyktninger og innvandrere. Det har fokusert på å få til en god inkludering i arbeidslivet, å dele erfaringer om hvordan legge godt til rette for bl.a. mottak av enslige mindreårige flyktninger, og å utfordre sivilsamfunnets rolle i integreringen. Innenfor inkludering har det også vært fokusert på hindringene som personer med funksjonsnedsettelser opplever i møte med arbeidslivet og samfunnet for øvrig. Nordisk ministerråd la i 2018 frem en handlingsplan for nordisk samarbeid for denne målgruppen. Likestilling er også høyt oppe på agendaen i det nordiske samarbeidet og er en av hovedsakene som vi i velferdsutvalget arbeider med. Nordens mål er å være verdens mest likestilte region. Mange forslag og erfaringer er blitt delt, bl.a. om en sertifiseringsordning som Island har gjennomført når det gjelder lik lønn for likt arbeid. Det har også vært fokusert mye på oppfølgingen etter metoo. Nordisk samarbeid for bedre helse 2017–2019 har i 2018 fokusert særlig på velferdsteknologi og e-helse. Dette feltet åpner opp for mange muligheter innen fremtidens helsetjeneste, og her har vi også mye å lære av hverandre i det nordiske samarbeidet. Anbefalingene i Bo Könberg-rapporten ligger til grunn for det nordiske helsesamarbeidet. Et av forslagene er tettere samarbeid og helseforskning på sjeldne og alvorlige sykdommer som det ikke er så mange tilfeller av i hvert enkelt land. Ser vi Norden, med sine 26–27 millioner innbyggere, under ett, kan pasientgrunnlaget være passe stort og mer interessant for forskning. Nordisk ministerråd har bidratt med midler til tre delprosjekter om IKT-løsninger, utveksling av helsedata og kliniske studier for utprøving av medisin. En av de største helseutfordringene verden står overfor, er antibiotikaresistens. I Europa dør det nå hvert år 350 000 mennesker på grunn av resistente bakterier. Det er et voldsomt tall, og det er et økende problem. Overforbruk av antibiotika kan føre til at vi igjen vil oppleve at folk dør av en enkel sykdom som f.eks. lungebetennelse. Norge og de andre nordiske landene har vært pådrivere både lokalt og internasjonalt i kampen mot antibiotikaresistens. Dette arbeidet har høy prioritet i Nordisk råd, og det vil fortsette. Her har vi mye å vinne på et tett og nært nordisk samarbeid, ikke minst ved å få dette høyere opp på dagsordenen i EU ved hjelp av våre nordiske kollegaer i EU-parlamentet.