Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2018-03-06:
Forslaget som Stortinget har til behandling i dag, innebærer at EUs nye innskuddsgarantidirektiv og direktivet om krisehåndtering av banker gjennomføres i norsk rett. I Norge har vi lang tradisjon for gode ordninger for å sikre kundenes innskudd dersom en bank skulle gå over ende. Allerede i 1924 fikk innskudd i sparebankene lovpålagt beskyttelse gjennom Sparebankenes sikringsfond, og i 1961 ble en tilsvarende ordning etablert for forretningsbankene. Siden 1996 har vi hatt innskuddsgarantien på 2 mill. kr per innskyter per bank. Regjeringens lovforslag viderefører og styrker innskuddsgarantien. Vi vil innføre ubegrenset garanti for visse typer innskudd i inntil 12 måneder, bl.a. for innskudd knyttet til boligkjøp, særlige livshendelser, forsikringsutbetalinger og erstatninger. Det generelle garantinivået på 2 mill. kr videreføres, og regjeringen arbeider fremdeles overfor EU med sikte på å kunne beholde garantien også etter utgangen av 2018. Vi vil orientere Stortinget når det er noe å meddele. Vårt regelverk for håndtering av kriserammede banker kom på plass etter den norske bankkrisen på 1990-tallet og har fungert godt i de få tilfellene vi har måttet bruke det. Regjeringens lovforslag innebærer gjennomføring av EUs nye krisehåndteringsregelverk, som er utformet på bakgrunn av erfaringer fra den internasjonale finanskrisen. Direktivet bygger på mange av de samme prinsippene som dagens norske lovgivning, og lovforslaget innebærer derfor først og fremst en videreutvikling av det eksisterende systemet. Hovedformålet med de nye reglene er å legge til rette for at myndighetene kan forebygge og håndtere økonomiske problemer i bankene på en måte som verner om finansiell stabilitet, kundeinnskudd og offentlige midler. Det vil bidra til å redusere risikoen for kriser i banksektoren og bidra til mer forutsigbare og ordnede løsninger dersom kriser likevel skulle oppstå. Det kan spare norsk økonomi og det offentlige for store kostnader. De foreslåtte reglene vil i tillegg sikre at bankens eiere og kreditorer vil være ansvarlige hvis banken får økonomiske problemer. Eiere og kreditorer skal dekke bankens tap og eventuelt skaffe til veie frisk kapital hvis det er grunnlag for videre drift. Forslaget innebærer også en tydeligere ansvarliggjøring av eiere og kreditorer. Norske banker har etter gjeldende regelverk ikke kunnet regne med offentlige redningsaksjoner hvis de skulle få problemer, og slike forventninger vil det bli enda mindre grunnlag for etter lovforslaget. Den internasjonale finanskrisen, og også vår egen bankkrise, viste med all tydelighet hvor høye kostnader problemer i banksektoren kan føre med seg. Vi skal huske på at flere av landene som har vært med på å utforme krisehåndteringsdirektivet, fortsatt er preget av økt arbeidsledighet, svekkede økonomiske utsikter, svake statsfinanser og banker som ikke fungerer som de skal. Norge har i dag et av de best kapitaliserte banksikringsfondene i Europa. Lovforslaget innebærer at disse midlene blir fordelt på to nye fond for å støtte opp om innskuddsgarantien og om krisehåndtering. Regjeringen foreslår å videreføre årlige innbetalinger fra bankene omtrent på dagens nivå inntil videre. Fortsatt oppbygging av fondene er viktig for å kunne håndtere eventuelle problemer i banksektoren på en hensiktsmessig måte og sikre de garanterte innskuddene. Som regjeringen varsler i proposisjonen, vil vi etter hvert vurdere om det bør være et tak for størrelsen på fondene. Bankenes sikringsfond er etter lovforslaget uavhengig av staten. I den grad det skulle være bekymring for enkelte av de organisatoriske bestemmelsene i lovforslaget, er dette likevel noe jeg vil se nærmere på før lovreglene kan tre i kraft. La meg til slutt nevne at de årlige innbetalingene til fondene etter lovforslaget vil bli mer risikodifferensiert enn i dag. Det betyr at de mest risikable bankene, og særlig de såkalte forbrukslånsbankene, må betale mer for innskuddsgarantien.