Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2015-12-16:
Årets budsjett er lagt fram med et bakteppe av ulike bekymringer knyttet til situasjonen landet vårt er i. Det gjelder arbeidsmarkedet, den urolige internasjonale situasjonen og migrasjonsutfordringene som også vårt land må bidra til å håndtere. På den bakgrunn er jeg glad for at de fire samarbeidspartiene har holdt fast ved regjeringas grunnholdning om å fremme et budsjett for å styrke aktiviteten i arbeidsmarkedet og for å sikre omstilling i arbeids- og næringsliv. I Sundvolden-erklæringen slo regjeringa fast at den ville møte framtidas utfordringer med investering i utdanning, kompetanse og innovasjon, slik at vi kan omsette kunnskap til verdiskaping. Dette gjenspeiles også i årets kunnskapsbudsjett. Det er en styrke at regjeringa og samarbeidspartiene følger opp satsingsområdene over flere år. Det skaper tillit og forutsigbarhet. Mange budsjettposter kunne fortjent å bli trukket fram i denne debatten. Regjeringa har foreslått en rekke tiltak for å øke kvaliteten innenfor forskning og høyere utdanning. Noen er også blitt forsterket gjennom forliket med Venstre og Kristelig Folkeparti. Kristin Vinje har understreket budsjettets sterke forskningssatsing. Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning følges opp med rundt 885 mill. kr. Dette innebærer en mulighet til å følge opp opptrappingsplanen med 125 nye rekrutteringsstillinger. Det foreslås 25 mill. kr til forskningsinfrastruktur og 135 mill. kr til stimuleringstiltak for deltakelse i Horisont 2020. I tillegg kom 113 midlertidige rekrutteringsstillinger som en del av sysselsettingspakken og 50 i sammenheng med innføringen av ny lærerutdanning. På toppen ble det i forliket lagt inn enda 100 rekrutteringsstillinger i potten. Dette har gitt rom for flere gode prioriteringer både med hensyn til fagområder og institusjoner. Den sterke satsingen på rekrutteringsstillinger gjøres nå for tredje år på rad. Totalt sett er det nå kommet 683 rekrutteringsstillinger siden 2014. Det er kjærkomment og ikke minst nødvendig for å få opp forskningsinnsatsen. I de landsdelene som er utsatt med tanke på høy arbeidsledighet, og som har et sterkt behov for omstilling av arbeidslivet, er utdanningsinstitusjonenes mulighet og kapasitet til å samarbeide med regionens næringsliv særlig viktig. I min region er rekrutteringsstillingene og satsingen på de regionale forskningsfondene i Agder og på Vestlandet kjærkomne. Kompetanse og forskningsmidler er viktig. Det samme er forskningsfasiliteter. En etterlengtet satsing i årets budsjett er oppfølgingsmidlene til Mechatronic Innovation Lab, MIL, på Næringsdepartementets område. MIL fikk sin startbevilgning i revidert nasjonalbudsjett i vår og følges nå opp i forliket mellom de fire samarbeidspartiene. Det blir et godt tilskudd til landets forskningsinfrastruktur når de nye laboratoriene i Grimstad står ferdig. Det blir en viktig samarbeidsarena for næringsrettet forsknings- og utviklingsarbeid for et miljø som allerede har oppnådd Global Center of Expertise-status. I tillegg til dette har regjeringa i tidligere budsjetter satset på Ocean Space Centre og Life Science-bygget på UiO. Det er flott. Jeg vil gjerne også trekke fram det arbeidet som nå er i gang for å styrke yrkesfagutdanningene. Vi trenger gode fagarbeidere i landet vårt, og vi trenger flere yrkesfaglærere. Regjeringa vil gi flere ingeniører og fagarbeidere muligheten til å ta praktisk-pedagogisk utdanning. 350 nye studieplasser øremerkes til dette. Her kan søkere med utdanning i matematikk, naturfag eller teknologi i områder med økende arbeidsledighet prioriteres. Dette vil være et viktig bidrag til å styrke kvaliteten i yrkesutdanningene. I 2016 kommer også fagskolemeldingen og meldingen om livslang læring og utenforskap. Det er også grunn til å trekke fram regjeringa og samarbeidspartienes satsing på studentene. Det gis tilskudd til 2 200 nye studentboliger i 2016 – en historisk satsing på studentboligbygging. Studiestøtten styrkes utover både pris- og lønnsvekst, og gjennom budsjettforliket er det også foreslått å innføre elleve måneders studiestøtte trinnvis fra 2017 til 2020. Ingen er vel i tvil om at dette er svært gode budsjettiltak for studentene våre, i alle fall ikke studentene selv. I sum betyr regjeringa og samarbeidspartienes målbevisste satsing på universitets- og høyskolesektoren svært mye for studenter, forelesere, forskere og fagmiljøer over hele landet.