trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Jeg håper representanten har lest aviser og fulgt med på nyhetene siden 2012. I så fall burde han ha fått med seg at jeg har vært veldig tydelig på at vi har en klimautfordring som Norge må være med på å gjøre noe med. Derfor har også Fremskrittspartiet lagt fram en fullstendig plan for hvordan vi skal ta ned utslippene i Norge. Det vi imidlertid er kritiske til, er ukritisk pengebruk. Vi er kritiske til det utgangspunktet som ikke minst SV er en eksponent for, der man opptrer som om Norge kan redde hele verden, og at vi, med vårt lille land, skal ta en voldsom del av belastningen for å få ned utslippene. Mange synes det er urimelig at man skal straffe bilistene når man ser at Kina bygger kullkraftverk som bare det, når man ser at andre land slipper ut mer og mer, mens vi skal piske og plage befolkningen. Vi kommer til å fortsette å kjempe imot at vanlige folk skal straffes. Nå har vi også håp om at regjeringen viser disse taktene.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Det har skjedd veldig mye siden 2012. Det har kommet mange rapporter. Debatten er definitivt kommet mye lenger. Det er vel stort sett enighet i denne sal om at vi skal få ned klimagassutslippene. Det har også Fremskrittspartiet en plan på. Og så blir det veldig interessant nå å se hva SV gjør framover i forhandlinger med den nye regjeringen. Vi er bekymret for at SV nå får en hånd på rattet når det gjelder olje- og gassnæringen, for vi vet at SV vil ikke utvikle, men avvikle. SV skal i budsjettforhandlinger med regjeringen og er ivrig etter å øke avgifter som rammer vanlige folk, og selv om man da putter på litt bostøtte til strømmen, er det klart at det er veldig mange vanlige folk som uansett vil få utfordringer med å betale. Mange vanlige folk har heller ikke råd til å kjøpe seg elbil, for alle passer ikke det. Derfor er vi også redd for at SV nå vil bidra til å straffe dem som har diesel- og bensinbiler, framover. Det skal bli interessant.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Jeg har registrert at representanten Mímir Kristjánsson tidligere har uttalt at han er kommunist på fredager. Jeg vet ikke hvilken dag dette ble behandlet i Stortinget, men jeg vil si at dersom man skal sitte i stortingssalen og vedta lønnsoppgjør, er det ren kommunisme. Det er partene hos oss som blir enige om et lønnsoppgjør, og derfor var våre signal veldig tydelige på at vi ønsket en opptrappingsplan for helsefagarbeidere og sykepleiere, den typen yrker, og at regjeringen skulle legge det fram nå i forbindelse med statsbudsjettet. Etter det vi kan se, har den avgåtte regjeringen dessverre ikke lagt fram en slik plan, og jeg håper derfor at den nylig tiltrådte regjeringen vil følge opp dette videre. Det er ingen tvil om at disse både kvinnene og mennene som jobber i disse yrkene, fortjener høyere lønn for den innsatsen de gjør. Og i den grad vi kan bidra til å stimulere til det, vil vi definitivt gjøre det i tiden framover.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Jeg vil gratulere og for så vidt også takke representanten Lysbakken for at vi nå får en mindretallsregjering, som gjør det mye mer spennende på Stortinget. Vi har nå mange politikere i Norge, i både SV og andre partier, som ønsker å legge ned olje- og gassnæringen og snakker den ned, selv om vi ser at de bruker pengene som denne næringen skaper, med begge hender. SV har holdt på med dommedagsprofetier om næringen i en årrekke, men uttalelser i forbindelse med oljeskattepakken tar kaka. Representanten Kaski sa: Det finnes ingen garanti for at oljen fortsatt vil være lønnsom etter krisen. Og videre: «Jeg tror vi går inn i en mer eller mindre permanent tilstand av lavere oljepris nå, både neste år og i tiårene framover.» Aldri før har Norge tjent mer på olje og gass enn de siste månedene. Hvordan synes representanten Lysbakken partiets oljeanalyse traff, og vil SV ta oljepolitikk inn i budsjettforhandlingene med Arbeiderpartiet og Senterpartiet?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Det er jo kreativt å påstå at analysen står seg godt i en tid der vi tjener mer enn noen gang, men det er nå så. Jeg er interessert i å få svar på det andre spørsmålet mitt. Fremskrittspartiet har jo erfaring med å sitte i budsjettforhandlinger. Vi har i en del av de forhandlingene dratt inn saker som ikke nødvendigvis er en del av budsjettet. Jeg kan nevne at vi i årets budsjett endelig klarte å få både Venstre og Kristelig Folkeparti i kne og stramme inn på antall år man må være i Norge før man får permanent opphold. Derfor er spørsmålet mitt nok en gang: Vil representanten Lysbakken og SV ta oljepolitikken med seg inn i forhandlinger om statsbudsjettet og kreve gjennomslag for det vi vet partiet vil, nemlig å starte en avvikling og ikke en utvikling av denne næringen? Det er det mange som er bekymret for, og jeg synes det hadde vært veldig fint om vi kunne få et svar og en avklaring på det her og nå.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
La meg starte med å gratulere finansminister Slagsvold Vedum. Det er store forventninger til statsråden både fra folk flest og fra Fremskrittspartiet. Han er definitivt en likandes kar, med en uslåelig latter, men nå blir det alvor. Vanlige folk begynner nå å bli alvorlig bekymret for privatøkonomien sin. Man ser økte matvarepriser, økt rente, økte strømpriser – det er bra at man i dag signaliserer at man gjør noe med bostøtten, men heldigvis er det de færreste i Norge som mottar det – og skyhøye diesel- og bensinavgifter. Vi så jo i valgkampen at Senterpartiet stilte et ultimatum. Vi har ikke fått svar her i dag verken fra Arbeiderpartiet eller fra Senterpartiet, og derfor er det grunn til å stille spørsmål til finansministeren om han kan garantere at avgiftene på bensin og diesel ikke skal gå opp, og at klima- og miljøministeren taper den kampen i regjeringen.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
Vi har jo fasiten på Fremskrittspartiets involvering i dette, og det er en reduksjon av skatter og avgifter totalt sett med ca. 37 mrd. kr. Avgiftene har også gått litt i minus etter de siste budsjettforlikene. Så forstår jeg at det er veldig artig for Slagsvold Vedum å snakke om Fremskrittspartiet, men jeg tror ikke at de som sitter hjemme i stua nå og er redd for de regningene som kommer til å komme deres vei, synes at det er til særlig stor trøst at finansministeren er opptatt av Fremskrittspartiet. Det de ønsker svar på, er hva man vil gjøre for å få ned strømprisene, og da ikke bare for dem som mottar bostøtte. Man ønsker svar på om Senterpartiet vil følge opp den garantien som man kom med i valgkampen, om at diesel- og bensinavgiftene ikke skal opp, men i hvert fall som et minimum være på dagens nivå. Klima- og miljøministeren har sagt det motsatte. Ingen her kan oppklare det, og jeg håper nå at finansministeren kan være tydelig og garantere at avgiftene ikke vil gå opp.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
La meg først gratulere med plattform og mindretalsregjering! Det er heilt riktig, som representanten Aasrud seier: Seks av ti veljarar har ønskt forandring – meir rettferd, meir miljø. Vi har no vore igjennom åtte år med galopperande auka forskjellar både i inntekt og – ikkje minst – i formue. Vi har sett at velferda er blitt svekt, at dei rikaste betaler mindre til fellesskapet, samtidig som dei sit på ein større del av kaka. På vegner av alle dei seks av ti som har ønskt ei forandring, ei skikkeleg forandring, og vil ha ned forskjellane i samfunnet, kva i regjeringsplattforma er det som peiker retning for ei skikkeleg omfordeling i Noreg? Kan representanten Aasrud forklare det?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Det blir spennande å sjå når vi får tilleggsproposisjonen til Stortinget, kva tiltak regjeringa legg til rette for. Vi i SV kjem til å vere konstruktive, men vi har vår politikk som vi ønskjer å leggje trykk på. I slekt med det store skattespørsmålet om korleis ein skal få redusert forskjellane både i inntekt og i formue, at ein skal bidra meir til fellesskapet, er det å skape gode velferdsreformer. I plattforma er det mange velferdssatsingar. På kva måte står skatteformuleringane i plattforma i stil med ønsket om ulike typar velferdsreformer – for ungdom, lensmannskontor osv.?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Gratulerer! Det er gøy å sjå ein frå min region og mitt fylke stå her i ein så viktig statsrådspost. Sandra Borch kjem frå Troms, eit fylke der nye tal frå SSB viser at ein fjerdedel av jordbruket har forsvunne på ti år – ein fjerdedel av jordbruket. I kommunar som Klepp og Hå er det like mange som driv på med jordbruk som i heile Troms og Finnmark. Dette er ein konsekvens av ei kolossal sentralisering som har skjedd i norsk jordbruk, og som har gått ut over distriktsjordbruket – kolossalt. Det er mange grunnar til dette, og eg las Hurdalsplattforma med ønske om å sjå at det er ei retningsendring i jordbrukspolitikken, altså at ein i staden for å konsentrere jordbruket til nokre område spreier det og tar i bruk det fantastiske beitegrunnlaget ein har bl.a. i fylke som Troms. Kan statsråden forklare korleis ein kan forstå Hurdalsplattforma som ei ny retning?
Guri Melby (Venstre), 2021-10-20:
Jeg stiller meg i rekken av gratulanter for en ny regjering, en ny plattform og et nytt verv for representanten. Denne plattformen kommer jo i kjølvannet av en pandemi, der jeg tror vi alle har sett i hvor stor grad vi er avhengige av andre land i verden, på godt og vondt, at vi er et land som er åpent, og som må forholde seg til resten av verden, ikke minst også at det er veldig mange i Norge som lever sitt liv på tvers av landegrenser. En ting som våre partier har til felles, er troen på at internasjonalt samarbeid er nøkkelen til å løse de store utfordringene vi står overfor, men også at forpliktende samarbeid også er noe som tjener Norge godt. Men i Hurdalsplattformen er det en formulering jeg stusser litt over, for der står det at man skal vurdere erfaringene fra EØS-samarbeidet. Det er for så vidt harmløst nok, men det står også at man skal utrede erfaringer fra nærstående land utenfor EU. Jeg greier ikke å lese dette på noen annen måte enn at man skal utrede alternativer til EØS-avtalen. Hvorfor skal man utrede alternativer til EØS-avtalen dersom den avtalen ligger fast? Hvorfor er det viktigere å se på erfaringer fra f.eks. Sveits enn fra land som Sverige og Danmark?
Guri Melby (Venstre), 2021-10-20:
Vi er veldig opptatt av å bevare velferdsstaten, å bevare gode velferdsordninger nå, men også for framtidige generasjoner. Da mener jeg at vi alle som sitter i denne salen, har et stort ansvar for å se på alle våre velferdsordninger og sikre at de bidrar til at folk søker seg jobb, sikre at de bidrar til å gi oss alle trygghet, men også sikre at ordningene våre er bærekraftige. Vi er i en situasjon der vi har et av verdens høyeste sykefravær. Å gå inn på de ordningene vi har, og se på om de kan være utformet enda bedre, slik at de treffer bedre, ja, kanskje til og med sånn at de treffer enda mer sosialt enn de gjør i dag – det er nemlig i dag en stor forskjell på mange av dem som blir langtidssyke, kontra dem som har kortere sykdomsforløp – mener jeg vi alle har et ansvar for, å se på de ordningene både for å sikre velferdsstatens bærekraft og for å sikre mest mulig sosiale ordninger.
Guri Melby (Venstre), 2021-10-20:
I den pandemien vi nå heldigvis er i ferd med å legge bak oss, har vi laget egne ordninger for å sikre at folk som ikke skal gå på jobb, ikke gjør det, og for å sikre at vi tar vare på dem som blir syke, og dem som av ulike grunner trenger ordningene vi har. Derfor har regjeringen også gjennom hele pandemien lagt opp til ganske mye rausere ordninger enn det vi har til vanlig, bl.a. det å være hjemme med sykt barn, permitteringsordninger og andre ting. Det at man i en sånn type krisesituasjon lager regler som er tilpasset den krisesituasjonen, mener jeg vi også bør gjøre i framtiden. Så i en situasjon med pandemi vil det absolutt ikke være noen grunn til å ha innskrenkninger i f.eks. sykelønnsordningen.
Guri Melby (Venstre), 2021-10-20:
Vel, jeg vil vel hevde at pandemien viste at det var ganske mange grupper i samfunnet som vi er helt avhengig av for at hjulene skal gå rundt også i en krisesituasjon. Men jeg deler også representantens oppfatning av at det er veldig mange fagarbeidere i Norge som gjør en helt avgjørende viktig jobb. Det er ikke noen tvil om at vi trenger flere fagarbeidere i framtiden. Det er veldig mange bransjer som har mangel på fagarbeidere, og som sliter med rekrutteringen, og vi har et stort ansvar for å bedre den situasjonen. I løpet av de årene vi har sittet med makt, har vi gjennomført en lang rekke tiltak for å øke søkningen til nettopp yrkesfag, og det er også veldig gledelig å se at den søkningen har gått opp. Nå er det over halvparten av alle ungdommer som søker seg til videregående opplæring. En av de tingene jeg fikk æren av å gjøre som kunnskapsminister, var å legge fram en fullføringsreform, for i tillegg til å få ungdommen til å søke yrkesfag må vi også sørge for at de kan komme seg gjennom. Når det er sånn at over en tredjedel ikke lykkes med å fullføre en yrkesfaglig utdanning, har vi alle sammen et stort ansvar for å gi mer tilpasset opplæring, sikre flere lærlingplasser og bidra til et løft for disse utdanningene.
Guri Melby (Venstre), 2021-10-20:
Venstre er selvsagt gjerne med på å snakke fram disse yrkene og disse fagene, men jeg tror det er viktigere at vi leverer konkrete tiltak som gjør at rekrutteringen øker, at enda flere søker seg dit, og ikke minst at de også får en bedre oppfølging gjennom utdanningen sin, sånn at flere fullfører og består. Et av hovedproblemene, en av grunnene til at vi i dag mangler fagarbeidere, er at veldig mange av dem som begynner på yrkesfag i skolen i dag, ikke fullfører, eller de bruker veldig lang tid på å fullføre. Mange får ikke lærlingplass fordi de ikke er godt nok forberedt, og de som ikke får lærlingplass, får et tilbud i skolen som i dag er langt under de standardene som vi burde forvente. Så jeg håper at den nye regjeringen vil følge opp vår fullføringsreform, at den ikke minst vil fortsette det kraftige løftet vi har gitt til fylkeskommunene. Med vårt budsjett har vi nå lagt inn en økning på satsing på videregående opplæring på 800 mill. kr. Jeg håper at den nye regjeringen overgår oss i den satsingen, for jeg tror det trengs en kraftfull satsing på videregående skole i framtiden.
Guri Melby (Venstre), 2021-10-20:
Det er ingen tvil om at private barnehager har hatt en utrolig viktig del av æren for at vi har full barnehagedekning i Norge. De var med og stilte opp i en dugnad da vi trengte dem. Derfor har det også vært viktig for oss å sikre private barnehager gode rammevilkår i årene som fulgte etter det, ikke minst for å sikre at alle barn får en god barnehage, enten de går i private eller offentlige barnehager, og at vi holder lave priser i både private og offentlige barnehager. Samtidig vil jeg tro at representanten også deler min oppfatning om at vi skal sørge for at tilskudd til private drivere blir beregnet på riktig måte, og at de ikke overkompenseres for utgifter som de ikke har. Dette handler om å ha en god forvaltning av skattebetalernes penger. Vi skal ikke overkompensere noen for en tjeneste de leverer. Og det er altså sånn at beregninger har vist at vi har overkompensert private barnehager for deres pensjonsutgifter. Da mener vi det er riktig at vi reduserer den overkompenseringen. Vi har lagt oss på en kompensasjon på 11 pst., mens de reelle beregningene viser at de fleste ligger på rundt 9 pst.
Guri Melby (Venstre), 2021-10-20:
Jeg er stolt over det Venstre har fått til for studentene. I løpet av våre åtte år med makt fikk vi til en ting som SV ikke greide i sine åtte år i en flertallsregjering, fra 2005 til 2013, nemlig å innføre 11 måneders studiestøtte. Det betyr at studentene nå får studiestøtte for alle de månedene de faktisk studerer, ikke for én måned mindre, slik det var da SV styrte. Det er ingen tvil om at med det løftet som vi nå har gjennomført, har vi greid å bedre studentenes økonomiske situasjon, men Venstre mener selvsagt at vi er nødt til å løfte den videre. Det jeg er mest bekymret for, er at vi ikke greier å gi en jevn justering, men at vi er avhengig av den typen krafttak som Venstre fikk til da vi fikk makten til å gjøre det, og som SV ikke fikk til. Jeg håper definitivt at SV vil bruke sin makt til å påvirke regjeringen til å bedre studentenes vilkår, både med studentboliger og ikke minst studiestøtte de neste fire årene.
Guri Melby (Venstre), 2021-10-20:
Jeg tror faktisk det er ganske viktig å inngå samarbeid med partier man ikke deler verdigrunnlag med, hvis man skal få til noe i politikken. Det er nettopp derfor vi har greid å gjennomføre tidenes kollektivløft, at en by som Oslo har fått milliarder til å bygge ut kollektivtransporten, og at vi har greid å verne viktige sårbare områder til havs, som Lofoten, Vesterålen og Senja. Så jeg tror det er viktig for partier å tørre å inngå samarbeid med partier man er uenig med i mange saker. Det mener jeg også at alle grønne partier på Stortinget bør gjøre. Så vil vi selvsagt også være positive til å samarbeide om å få gjennomført viktige tiltak som gjør at det blir enklere for folk å velge miljøvennlig. Men jeg må jo si at jeg er litt forundret over at Miljøpartiet De Grønne, som har sittet med makt både i Oslo og i Viken, ikke har greid å bruke den makten i de foraene som faktisk bestemmer kollektivprisene. Da Venstre fikk en mulighet til å senke kollektivprisene for noen år siden, brukte vi den muligheten til å redusere prisen på månedskortet kraftig. Det synes jeg er synd at Miljøpartiet De Grønne ikke har gjort.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-20:
Jeg er enig i at vi fortsatt har for høy ledighet, men den store utfordringen vi har nå, er mismatchen mellom den kompetansen folk har, og de jobbene som er. Vi har rekordhøy jobbskaping og rekordhøy etterspørsel etter arbeidskraft. Derfor savnet jeg det som et tydeligere satsingsområde i erklæringen fra regjeringen. For oss var det én av de to hovedsatsingene vi la frem i trontalen, nemlig å få flere folk i jobb. Så vil jeg minne om de tallene jeg viste til i mitt innlegg når det gjelder eksportinntektene fra Fastlands-Norge, som har økt med 44 pst. hvis vi ser på perioden fra januar til september i år målt mot januar til september i 2013. Det betyr at vi har gjort et stort løft for det allerede, og tempoet som regjeringen annonserte med stor bravur, er det samme tempoet vi har hatt gjennom en pandemi, gjennom et oljeprisfall og gjennom en vanskelig situasjon. Jeg ville kanskje trodd man skulle øke tempoet litt de neste ti årene.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-20:
Jeg har påpekt at eksportambisjonene ikke er større enn det vi har levert på i løpet av de siste åtte årene – den nye regjeringens ambisjoner i forhold til hva vi har levert. Jeg har også lyst til å påpeke at vi har gjort ekstremt mye når det gjelder kompetansepolitikk. Vi har sørget for at folk som blir arbeidsledige, nå kan ta utdanning samtidig som de får dagpenger. Vi har sørget for å forberede universitets- og høyskolesektoren på målrettede tiltak for at de skal kunne samarbeide tettere med næringslivet. Vi har levert en stortingsmelding knyttet til hvordan vi skal skape etter- og videreutdanningstilbud, og hvordan vi skal sørge for å bygge på det. Vi har en rekke bransjeprogram, og alt dette følger vi videre opp. Når det gjelder spørsmålet knyttet til strøm, er det sånn at vi har svart ja til ca. 600 konsesjoner i løpet av denne perioden om småkraft, vindkraft og større vannkraftverk, hvor mesteparten er vannkraft. Det har vært investert 60 mrd. kr i kraftnettet i løpet av denne perioden. Vi har forberedt oss på at det skal bygges ut mer kraft, og vi har bygget bedre nett for å gjøre dette bedre fremover.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-20:
Takk for hyggelig omtale. Jeg vil bare si at på alle de områdene som blir nevnt her, har denne regjeringen ført en aktiv politikk. Vi har levert på konsesjoner til mineralutvinning. Vi har levert på en egen reiselivsmelding. Vi har jobbet med mye knyttet til reiseliv gjennom pandemien. Vi har ført en aktiv næringspolitikk ved å satse på gode veier og infrastruktur i Norge, ved å satse på å utdanne folk med kompetanse som næringslivet trenger, og ved å samarbeide tett i virkemiddelapparatet om innovasjon og nyskaping med nye virkemidler, f.eks. som katapulter, for å sørge for at vi får det til. I tillegg har vi bygget på forskning og utvikling, og vi har doblet satsingen på næringsrettet forskning rettet mot mange ulike områder for å sørge for at vi har flere ben å stå på fremover. Det vi har ført, er en aktiv næringspolitikk. Det denne regjeringen annonserer, er en aktivistisk næringspolitikk – en næringspolitikk hvor man går inn og overprøver og styrer i statlig eide selskaper.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-20:
Jeg mener det er viktig at vi har tatt viktige dyrevernhensyn innenfor pelsdyrnæringen. Det er to måter å ta det på. Man kan sette veldig strenge regler – det har nabolandet vårt gjort, og det har medført at mange ikke har kunnet drive uten å få kompensasjon. Vi i den forrige regjeringen valgte en annen linje, hvor vi ble enige om at vi ikke skulle sette veldig strenge regler og sørge for at folk gikk konk uten at de fikk kompensasjon, men der vi tvert imot sørget for at det ble gitt erstatning. Så har vi hatt mange diskusjoner med Stortinget, det er helt riktig, om erstatningsnivået. Mitt spørsmål tilbake er egentlig: Er det slik at Senterpartiet har fått gjennomslag for å oppheve dette nå? Betyr det at det er fritt frem å drive pelsdyrnæring, eller er det sånn at de har tenkt å leve med den politikken den forrige regjeringen gjennomførte?
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-20:
Jeg mener det er helt avgjørende at vi tar klimautfordringene på alvor, og at Norge gir sitt bidrag til at vi reduserer klimautslippene. Det skal vi gjøre som enkeltpersoner i forbruket vårt, og det skal vi gjøre som bedrifter. Jeg mener det gir et konkurransefortrinn å være tidlig frempå med ny teknologi, og at det vil være mulig å tjene mer i markedet for bedrifter hvis de har grønne løsninger fremover. Så skal vi skape nye markeder for nye typer energi. Det er ikke mulig å få hydrogen til slå igjennom i markedet hvis vi ikke har høyere pris på fossilt brensel. Det er ikke mulig å få til alle de nye teknologiene uten at det faktisk koster mer å forurense. Derfor er vi opptatt av at det skal bli dyrere å forurense, men så skal det være billigere å drive næringsvirksomhet på andre områder. Derfor skal vi ha gode økonomiske rammebetingelser. Vi skal lette beskatningen på andre områder for å sikre at man ikke kommer ut med dårligere konkurranseforhold.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-20:
Utslippene har gått ned de siste fem årene. Tempoet i utslippsreduksjonen blir større av de tiltakene som er gjennomført. Vi la frem en plan i januar, som er behandlet i Stortinget, som vi mener også viser retningen fremover. Så er det riktig at på grunn av den regnefeilen som har vært gjort på maritim olje, sånn som på den ene kilden, har regnestykkene tilbake til 2012 vært feil når det gjelder klimautslippene i Norge. Trenden og nedgangen har vært der likevel, men det er utslippsfeilberegninger fra 2012 som er bakgrunnen for disse endringene. Jeg er helt enig i at det derfor er viktig at vi har gode og sterke virkemidler. Derfor har jeg egentlig mest av alt tenkt å ønske lykke til til representanten Kaski, som er hovedsamarbeidspartner for regjeringen i budsjettsammenheng, for dette er jo en regjering som i sin regjeringserklæring først og fremst senker ambisjonene på det virkemidlet som er viktigst, nemlig å prise CO 2 .
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-20:
Vi har tatt mange initiativ. Som nevnt tidligere har vi gjort mye når det gjelder kraftutbygging og tillatelser til kraftutbygging under denne regjeringen, i hovedsak knyttet til vannkraft. I tillegg har vi bygget ut nett for å gjøre det bedre for fordelingen. Det tredje vi har gjort – jeg tror faktisk det er tre ganger – er at vi har økt bostøtten i løpet av min regjeringsperiode, nettopp for å forhindre at når man har hatt voldsomme økninger i energiprisene, skal de familiene som har dårligst råd, få utfordringer. Så det er ikke sånn at vi ikke har gjort det før. Vi har gjort det tre ganger – gitt økninger i bostøtten i løpet av denne perioden. Så har vi faktisk satt ned et utvalg som skal se på bostøtteordningen, og som også har som mandat å se på hvordan vi kan legge inn en mekanisme i bostøtteordningen knyttet til nettopp energiprisene, for å se om vi kan få en bedre måte å gjøre dette på fremover. Det er også sånn at det ville vært unaturlig for oss å legge frem en proposisjon med endringer akkurat nå, de siste ukene før vi gikk fra hverandre, siden en ny regjering skulle tiltre.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
La meg først si at jeg setter stor pris på at representanten Solberg er tilbake igjen i Stortinget – velkommen tilbake, det setter vi pris på. Så kan jeg erkjenne at mye er bra i Norge, mye går godt, men når representanten Solberg så til de grader understreker at alle piler peker i riktig retning, mener jeg bestemt at det er en subjektiv oppfatning som trenger noen kommentarer. For det første: Pandemien er ikke over. Ettervirkningene vil fortsatt prege store deler av norsk næringsliv. Ledigheten er fortsatt høy, langtidsledigheten øker. Når det gjelder handelsbalansen: Holder man olje og gass utenfor, er underskuddet hittil i år 221 mrd. kr, og det er ikke i tilstrekkelig grad lagt til rette for at norsk industri kan ta del i det grønne skiftet. Klimagassutslippene har omtrent ikke beveget seg. Mitt spørsmål er: Er representanten Solberg enig i at disse enorme utfordringene er krevende, at de ikke er av ny dato, og at den regjeringen hun selv ledet, gjorde altfor lite for å ta tak i disse utfordringene?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Når det gjelder mismatchen på den kompetansen som vi akkurat nå har i næringslivet, må representanten Solberg – som ikke har tilpasset kompetansen til det næringslivet har behov for – ta et betydelig ansvar for det etter åtte år. Det er det første. Det andre er at vi kan ikke bare måle handelsbalansen i vekst fra 2013 og fram til i dag. Vi må ta utgangspunkt i hva som er realitetene. Når realiteten er et underskudd på 221 mrd. kr per september, betyr det at vi er i en alvorlig situasjon. Så lenge vi vet at olje- og gassinntektene skal reduseres, må vi ha opp alternativene, og da har satsingen de siste åtte årene vært altfor liten i forhold til virkelighetens utfordringer. Bare ett eksempel på det er den siste tidens diskusjoner om høye strømpriser, variabilitet osv. Så registrerer jeg at Høyre nå er veldig bekymret for det, men man kan jo stille spørsmål om hva den forrige regjeringen har gjort for å forberede norske strømkunder på den situasjonen som vi nå opplever. Kom den uforberedt på representanten Solberg?
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Jeg er ikke enig i måten å omtale dette på. Men det er en klar bruk av de mulighetene vi har som nasjon i det tidsvinduet vi nå er inne i. Vi vet at vi må øke Norges eksport fra fastlandsøkonomien betydelig, fordi olje- og gassinntektene våre vil gå ned i løpet av tiden vi går i møte. Så da må vi legge til rette for at vi kan skape mer verdier i fastlandsøkonomien. Da må vi bruke naturressursene våre, ikke minst fornybar energi, til å understøtte og legge til rette for at industrien kan investere, ta tak i det grønne skiftet og øke eksportandelene sine. Så til at dette er, etter Marsdals uttrykk, en radikal plattform: Etter min mening er dette en aktiv næringspolitikk som bruker de fantastiske mulighetene vi har her i landet, nettopp for å skape trygge, framtidsrettede arbeidsplasser i sikre, solide bedrifter, og hvor vi klarer å gjennomføre det grønne skiftet på en god måte.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Aller først, tusen takk for gratulasjonene. Jeg også ser fram til et godt samarbeid. Vi har jo klart det før i nettopp energi- og miljøkomiteen, og det er mange viktige saker som ligger i den komiteen i tiden framover. Når det gjelder debatten om myr og det vedtaket som er gjort i Stortinget, tror jeg ikke representanten Astrup helt kan ha fått med seg hva som er grunnlaget og forutsetningene for det vedtaket. Det er at man skal begrense nedbygging av myr, både når det gjelder nydyrkingsomfanget, og også når det gjelder generell nedbygging av myr. Det er hensikten bak forslaget, og det står veldig tydelig i Stortingets innstilling og skal selvfølgelig følges opp. Men vi ønsker ikke å sette et absolutt forbud mot nydyrking av myr. Hvis det er sånn at et gårdsbruk trenger litt tilleggsareal, skal det kunne vurderes, og kommunen skal kunne gi tillatelse til det, men under helt klare forutsetninger med hensyn til klima og de naturkvalitetene som myra skal ivareta.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Vi har gjennom hele Hurdalsplattformen egentlig en veldig god grønn tråd, for å si det sånn, som handler om at vi skal gjøre fornybar kraft tilgjengelig for omstillingen av Norge, men også for utviklingen av Norge når det gjelder industri osv. Det å sørge for at vi har en infrastruktur som håndterer den utfordringen, er helt vesentlig. Representanten Sve peker nettopp på det som er utfordringen, å få en bedre kraftflyt mellom de ulike landsdelene, fra der hvor kraften produseres, til der kraften forbrukes, og at en også gjør det i en vekslingsfase. Når det f.eks. ofte vil være overskudd av kraft i Sør-Norge, mens kanskje Midt-Norge vil slite, må det være kraftutveksling også den veien. Det å få utjevnet både pris og kraftsituasjon over landet vil være en viktig oppgave i tiden framover, nettopp for å utnytte mulighetene i det grønne skiftet.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2021-10-20:
Aller først: Jeg gleder meg også til fortsatt å samarbeide med SV om gode forslag som kan utvikle Norge og gjøre det enklere for folk. Jeg syns statsministeren sa det veldig godt her om dagen med hensyn til klimautfordringene: Vi skal ikke bruke pekefingeren, vi skal hjelpe folk til å ta fornuftige valg i den situasjonen vi er inne i. Det å bygge rammer rundt ulike tiltak som gjør at en både bruker energi mer effektivt og kutter klimagassutslipp, syns jeg er riktig og viktig, så jeg ser absolutt behovet for å følge opp den type gode forslag som er fremmet av Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV i fellesskap tidligere.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Eg har lyst til å starta med å takka representanten Solberg for innsatsen som statsminister dei siste åtte åra. Det er verdt å dvela litt ved den regjeringa som no har gått av, og som likte å kalla seg for ei næringsvenleg regjering. Det var ei regjering som svor til ein nøytral eller passiv næringspolitikk, der det vart kraftig åtvara mot å plukka vinnarar. Den nye regjeringa går inn for ein aktiv næringspolitikk. Då peiker me på at fiskerinæringa er ei næring med moglegheiter. Mineralnæringa skal me ha ein spesiell politikk for. Det skal satsast på reiselivet, og den maritime næringa skal jobba saman med myndigheitene for å utvikla seg vidare. Me skal satsa på havvind, og me skal ta opp matnæringane. Då er mitt spørsmål: Ser ikkje representanten Solberg verdien av ein aktiv næringspolitikk der staten jobbar saman med private for å utvikla konkrete næringar?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Eg håper Høgre vil støtta den aktive næringspolitikken til regjeringa, og eg opplever at det er ein næringspolitikk som òg næringslivet sjølv er begeistra for. Denne regjeringa byggjer på viktige prinsipp som næringsfridom, privat eigedomsrett og ein aktiv næringspolitikk. Den førre regjeringa enda opp med å verta den fyrste regjeringa som har innført eit næringsforbod i Noreg. Som ei morgongåve eller ein test vart det innført eit forbod mot ei lovleg næring i Noreg – pelsdyrnæringa. Kombinert med at Høgre, Framstegspartiet, Kristeleg Folkeparti og Venstre i løpet av fire år ikkje greidde å kompensera næringa, har det vorte ståande eit næringsforbod. Då er mitt spørsmål til representanten Solberg: Er ho stolt av å ha leia den fyrste regjeringa som innførte eit næringsforbod i Noreg?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Eg har ikkje kome så langt i avisbunken at eg har lese Romerikes Blad i dag, men det høyrest jo ut som eit godt politisk mål å redusera konsulentbruken. Me meiner at det har teke heilt av under den førre regjeringa. Det me har peikt særleg på i fyrste omgang, er den enorme veksten i PR-byrå, dette at folk har gått frå regjeringsapparatet inn i First House og tilbake igjen. Dette er det store demokratiske problem knytte til, pluss at veldig mykje energi, resursar og kapital har vore lagt ned i marknadsføring, det å innhenta informasjons- og konsulentråd. Me ønskjer at meir av kompetansen skal byggjast internt i staten, men me ønskjer og meiner òg at kommunikasjonsbyrå – finansierte via den førre regjeringa – har fått ein for stor posisjon i samfunnet, så no flyttar me makt vekk frå PR-byråa og tilbake til vanlege folk.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-10-20:
No trur eg me skal lesa Hurdalsplattforma og det som står der. Det står ganske harde formuleringar om bruken av PR-byrå og kommunikasjonsbransjen, og så står det eit ønske og eit politisk mål om å redusera bruken av eksterne konsulentar. Det vil ikkje koma ned på null, og eg kan ikkje bekrefta at me vil fjerna det, men det er definitivt eit politisk mål å redusera det betydeleg. Nokre av oppgåvene vil nok òg krevja at ein hentar inn spesielle kompetansar, men den regjeringa som har vore fram til no, har brukt dette i altfor stor grad. Det meiner me er svært uheldig, og difor varslar me ein ny kurs. Eg kan òg peika på at Danmark har greidd å redusera konsulentbruken sin, så Noreg er ikkje i ei særstilling i ønsket om å ta ned bruken av eksterne konsulentar.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Det er interessant når Framstegspartiet kjem med ønska sine om ærlegdom. Då kan me gå til dei faktiske forholda: Kva er situasjonen etter nesten åtte år med Framstegspartiet i regjering? Jo, det er at dei som tappar bensin, betaler bortimot 20 kr literen, og dei som kjøper straum, har rekordhøg elavgift. Det er dei faktiske forholda som me no overtek. Fleire representantar frå regjeringspartia har sagt at me vil gjera tiltak for å kompensera og avverja konsekvensane av høge straumprisar. Det vil me fylgja opp, det vil koma fortløpande til Stortinget, og det vil me òg fylgja opp i tilleggsproposisjonen. Eg er glad for at me er forbi den tida at budsjetthausten skal gå ut på å tenkja ut nye objekt som kan skattleggast, sånn som realiteten var då Framstegspartiet og Venstre snikra saman statsbudsjett på Stortinget.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Eg trur at ein av styrkane med det norske samfunnet, og det som har gjort at me er eit samfunn med relativt små forskjellar, er at eigarskapen har vore spreidd. Det at me har greidd å ha spreidd eigarskap til skog og jord, har vore viktig. Det har vore mogleg fordi ein har hatt lovar som òg sikrar oss mot at for mykje makt hamnar på for få hender. Så meiner eg at eit av dei viktigaste grepa me skal gjera framover, er at me når me regulerer næringslivet, skal sørgja for at me greier å skilja mellom dei reglane som gjeld for dei store selskapa, som eigentleg toler veldig mykje reglar, og dei små selskapa, som er meir følsame for nye reguleringar, og der det er meir ressurskrevjande å tilpassa seg dette. Om det er ein fiskar eller ein snikkar, meiner eg at ei tydelegare differensiering av krav etter bedriftsstorleik vil vera eit av dei sentrale tiltaka som eg håper me får moglegheit til å jobba saman om å forma ut i finanskomiteen dei neste åra.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Når det er ein god rogalending på talarstolen, er det verd å bruka moglegheita, særleg når det er litt uklart kvar ein står i viktige spørsmål for å sikra sysselsetjinga i det fylket me representerer. Representanten Kristjánsson har vore tydeleg som ein forsvarar av olje- og gassnæringa, som er viktig for Rogaland, men når Raudt kjem på Stortinget, ser ein at dei den fyrste dagen legg fram forslag om å stoppa leiting etter olje og gass. Det er ei avgjerd som – dersom ho hadde fått fleirtal – ville hatt noko å seie for tusenvis av arbeidsplassar i fylket vårt. Har representanten Kristjánsson tapt denne kampen i Raudt, eller var det noko me andre ikkje forstod i valkampen?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Eg har lyst å følgja det opp litt vidare: Dersom dette forslaget om å innføra ein stans i leitinga hadde fått fleirtal i Stortinget – noko det ikkje gjer – kva trur representanten det ville hatt av konsekvensar for sysselsetjinga i fylket vårt?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-10-20:
La meg først si takk for innsatsen i åtte år – og velkommen tilbake til Stortinget. Høyres viktigste argument mot formuesskatten er at den forskjellsbehandler norske og utenlandske eiere, og den gjør det mer attraktivt å være utenlandsk eier i Norge. Jeg husker et Høyre som var veldig opptatt av å sikre norske bedrifter de beste rammebetingelsene, og ikke minst like gode rammebetingelser som utenlandske konkurrenter, men nå går Høyre inn for å mer enn tredoble avgiftsnivået på norske arbeidsplasser innen 2030. Norske bedrifter skal i årene som kommer, betale en CO 2 -avgift på 2 000 kr tonnet, mens forventet kvotepris i Europa ifølge Finansdepartementet er ca. 1 000 kr. Fremskrittspartiet er for prinsippet om at forurenser skal betale, men et forslag om å tredoble CO 2 -avgiften blir fort en oppskrift på utflagging av arbeidsplasser og redusert verdiskaping i Norge. Da er mitt spørsmål til representanten Solberg: Hvorfor mener Høyre at norske bedrifter skal ha et dobbelt så høyt avgiftsnivå som våre nærmeste konkurrenter i Europa?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Det siste Solberg-regjeringen gjorde før den fratrådte, var å legge fram et statsbudsjett som viser at utslippsgapet for å nå klimamålet for 2030 er enda større enn vi trodde, og enda større enn det klimaplanen til Solberg-regjeringen la opp til. Med tiltakene foreslått i dette statsbudsjettet og i klimaplanen vil ikke gapet tettes. Klimainnsatsen til den forrige regjeringen har ikke vært god nok. Det innebærer at oppgaven er enda større nå. Mer utslipp må kuttes raskere. Også internasjonalt er det utålmodighet. I dag er FN ute og sier at verdens planlagte produksjon av fossil energi er dobbelt så stor som nivået for å nå kravet for 1,5-gradersmålet. Heller ikke 2-gradersmålet vil være mulig å nå. IEA har pekt på det samme, og EU vil forby leting etter olje og gass i arktiske områder. I Norge subsidierer vi derimot oljeproduksjon. Så hvordan kan representanten Solberg være fornøyd med Solberg-regjeringens innsats på klima?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg merket meg at statsråden slo fast at denne regjeringen ikke vil at staten skal tvinge gjennom sin vilje der det er lokal motstand. Jeg skulle for min egen del ønske at det også gjaldt for Oslo og Ullevål sykehus, men det er et annet tema. I Hurdalsplattformen slår regjeringen fast at den vil føre en økonomisk politikk som reduserer de økonomiske og sosiale forskjellene i samfunnet, men tiltakene i plattformen står ikke i stil med det målet. Solberg-regjeringens avskaffelse av arveavgiften og reduksjon av formues- og bedriftsbeskatningen har økt formuesforskjellene i Norge dramatisk. De rikeste betaler en mye mindre andel skatt nå enn vanlige folk, og løsningen her er helt entydig: Vi må tette de store skattehullene i fritaksmetoden i beskatningen av rådyre eiendommer og arveformuer. Å flikke på formuesskatten gjør dessverre ikke noe med denne store utfordringen. Vil finansministeren legge fram forslag til endringer i skattesystemet som sikrer at landets rikeste betaler en større andel skatt enn vanlige folk?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Takk for svaret. Fordelen med veldig mange av disse forslagene er nettopp at de ikke har en kostnadsside, men de har en betydelig inntektsside. Hvis vi faktisk når målet om å redusere de økonomiske forskjellene i Norge og sikrer at landets aller rikeste betaler den samme andelen av sin inntekt i skatt som vanlige folk gjør, noe det burde være en selvfølge å kunne slå fast at en ønsker, vil vi også øke handlingsrommet som vi har i fellesskap, til f.eks. å satse på velferd i hele landet. Så slår også regjeringen fast i plattformen at man vil rapportere på ulikheter og ulikhetsutvikling. Da er egentlig mitt spørsmål om man vil at denne årlige ulikhetsrapporteringen skal komme i forbindelse med statsbudsjettet og også være forpliktende for statsbudsjettet på samme måte som regjeringen legger opp til at klimabudsjetteringen skal være.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-20:
Jeg ser fram til å samarbeide med representanten i finanskomiteen, bl.a. om en mer aktiv næringspolitikk. Så har også Senterpartiet snakket mer og mer om økende forskjeller de siste årene, og det er veldig bra, for vi ser at de økende økonomiske forskjellene drives av en stadig større konsentrasjon av formue, men også av makt og innflytelse. Denne konsentrasjonen kan til sist være en trussel mot demokratiet, for hvor mye penger man har, påvirker også hvor stor innflytelse man har på samfunnsutviklingen. Det er heller ikke god næringspolitikk når kapitalen samles på stadig færre hender. Så jeg vil gjerne at representanten sier noe om hva Senterpartiet vil gjøre for å redusere denne konsentrasjonen av formue.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-10-20:
Flere ganger før valget, når Rødt har tatt initiativ, har daværende statsminister Erna Solberg avvist å gi ekstra bostøtte på grunn av høye strømpriser. At prisene kommer til å øke i Sør-Norge, bl.a. på grunn av tettere tilknytning til det europeiske strømmarkedet, har NVE varslet om. Det var klart da Høyre fortsatt regjerte. Likevel er det først idet høyreregjeringen trer av, at de legger fram strakstiltak. Hvorfor har ikke Høyre, som det såkalte styringspartiet de utgir seg for å være, tatt ansvar tidligere for å forhindre at folk med vanlig eller lav inntekt nå får et strømsjokk?
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-10-20:
Akkurat nå opplever vi en slags strømkrise. Jeg sier «slags» for for kraftprodusentene er de høye prisene kjærkomne. Men for folk med stram økonomi kan skyhøye regninger være en økonomisk katastrofe. Inkassobyråene sier at gjeldskravene vil komme på løpende bånd. Vedvarende høye priser i tiden som kommer, har blitt varslet av Norges vassdrags- og energidirektorat – NVE. Ved å koble oss stadig tettere på det europeiske energimarkedet, med flere utenlandskabler og økt eksport, vil prisene stige i Sør-Norge. Eksporten fortsetter, selv om NVE har opplyst om stramme magasiner. Ikke siden 2006 har fyllingsgraden vært så lav som den var i forrige uke. Det som er lønnsomt for kraftselskapene, er ikke automatisk lønnsomt for norske husholdninger eller på sikt for industrien i Norge. Den økte markedsstyringen forsterker Forskjells-Norge, en utvikling som et bredt politisk flertall bærer ansvaret for. De siste 20–30 årene har det foregått en markedsliberal revolusjon, der oppvarming av hus og vann har gått fra å bli ansett som å være et grunnleggende behov til først og fremst å bli ansett som en vare. Høyre-regjeringen med velsignelse fra bl.a. Arbeiderpartiet har forsterket markedstvangen gjennom bygging av enda flere utenlandskabler. Når den nye regjeringen nå sier nei til flere utenlandskabler, er det bra, men neppe nok. Rødt vil ha strakstiltak for å hjelpe dem som nå sliter med å betale regningene. Men vi må ha mer enn bare et plaster på såret. Vi må begrense krafteksporten og markedsrettingen av energipolitikken generelt, for kraften tilhører folket uavhengig av postnummer eller hva man har på konto.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Det har vært en utvikling de siste årene som har vært litt bekymringsfull, både når det gjelder spørsmålet om nye kabler, ikke minst NorthConnect, som den forrige regjeringen var veldig opptatt av, og også når det gjelder forholdet til ACER. Denne regjeringen kommer til å legge EØS-avtalen til grunn for sitt arbeid, men vi kommer til å bruke handlingsrommet i den avtalen på en mye mer aktiv måte enn det den forrige regjeringen gjorde, og prøve å ivareta norske interesser best mulig. Det er ikke minst viktig at en kan ivareta norske interesser og behovet for nasjonal kontroll knyttet til alle beslutninger som handler om energi og energisektoren.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Det betyr at Norge har kontroll på de beslutningene. Samtidig tror jeg vi skal erkjenne at det å slutte oss til ACER var en helt ny form for tilslutning til et tilsyn i EU som på linje med Finanstilsynet har fått fullmakter som man ikke har hatt gjennom de direktivene Norge har sluttet seg til tidligere. Men det vi da kan gjøre, og som vi må gjøre i regjering, og som den forrige regjeringen ikke var så veldig opptatt av, er å sikre at en, når en er medlem av et slikt tilsyn, ivaretar norske interesser, og klarer å sørge for at vi har kontroll på norsk energipolitikk og norske energibeslutninger sjøl om vi er medlem av et slikt tilsyn. Det er en risiko og en fare for at det kan bli utfordret, og det må denne regjeringen være veldig oppmerksom på. Det er en del av det det handler om når man skal utnytte handlingsrommet i EØS-avtalen, som denne regjeringen skal gjøre. Vi synes at ACER foreløpig har tatt en del beslutninger som er litt illevarslende, som også den nye regjeringen må være oppmerksom på.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Senterpartiet er bekymret for økninger i avgifter som rammer folk flest – vi er det. Det har vært mange av dem de siste åtte årene, og Fremskrittspartiet har vært med på veldig mange av dem. Det er ikke bra, for det er ikke sosialt fornuftig å gi skattelette til dem som har mest, og så øke avgiftene for folk flest for å dekke inn skatteletten. Det er ikke bra, så vi har vært opptatt av det spørsmålet. Derfor er jeg glad for at regjeringsplattformen sier at den typen avgifter som rammer folk bredt, skal reduseres, både elavgift og drivstoffavgift. Det synes jeg er et godt utgangspunkt. Når det gjelder utformingen av CO 2 -avgift, har Senterpartiet der pekt på at en når en har en gradvis økning, er nødt til å ha en differensiert inngang, slik at en tar hensyn til både enkelte næringer og enkelte grupper i befolkningen som kan komme uheldig ut.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Jeg får bare gjenta det som står i regjeringsplattformen, at avgifter som rammer folk bredt, ønsker regjeringen å redusere, og vi nevner elavgift og drivstoffavgift som eksempel. Når det gjelder energisituasjonen nå og bostøtte, er det hyggelig at representanten synes at finansministerens utsagn om bostøtte er bra og fornuftig. Det synes også Senterpartiet. Det med energikostnadene framover kommer til å handle både om kortsiktige og langsiktige tiltak, og det er dessverre en del å rydde opp i etter denne regjeringen, som brukte elavgiften på en måte som var helt uholdbar, og økte den år etter år fra 2013 og framover så lenge Fremskrittspartiet satt i regjering. Det var veldig uheldig og skapte også utfordringer for folk. Men jeg tror ikke det finnes helt enkle, skjematiske svar på energiutfordringene. Jeg tror det finnes både kortsiktige og langsiktige svar, og jeg tror at et av de viktige utgangspunktene vi har på det langsiktige, er at vi ikke skal godkjenne noen nye mellomlandsforbindelser den neste fireårsperioden.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-10-20:
Senterpartiet erkjenner at når man forhandler med andre partier, er det litt gi og ta. Man må inngå kompromisser, og det er noen slag man vinner, og det er noen slag man også taper. Slik er det i forhandlinger. Og det har vært et viktig utgangspunkt for oss at det må vi gå inn i og være helt åpne på at slik er det. Kanskje hadde vi stått sterkere omkring Ullevål sykehus hvis SV ikke hadde forlatt forhandlingsrommet? Kanskje hadde vi gjort det. Men SV valgte å gå. Vi satt igjen, vi forhandlet, og vi fikk mange gode gjennomslag. Jeg er veldig glad for at vi reddet fødeavdelingen i Kristiansund. Jeg er veldig glad for at vi nå skal ha en utredning om Innlandet sykehus, noe jeg synes er fornuftig. Men det var slik, og er slik, at noe taper man og noe vinner man i en forhandling, og noen kompromisser inngår man – og det står Senterpartiet godt på.