Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2018-11-27:
Jeg støtter meg selvfølgelig også til det foregående innlegget, fra representanten Wold, men vil innledningsvis i debatten også vektlegge at vi skal være glad for at Norge er på topp blant landene i verden hvor det er høy tillit mellom borgerne og politikerne og mellom borgerne og det politiske og demokratiske systemet vi har. Vi bør også merke oss at GRECO berømmer Norge for den innsatsen som gjøres i både privat og offentlig sektor mot korrupsjon i vårt land, og for at Norge jobber målbevisst for dette hele tiden. Det er også enighet om intensjonen bak forslaget – det må det ikke herske noen tvil om. Men det er en rekke spørsmål, bl.a. knyttet til registreringspliktens rammer, som fortsatt er uavklarte. I motsetning til det som ligger i registreringsplikten i dag, vil forslaget ikke bare berøre regjeringsmedlemmer og statssekretærer personlig. Det vil også berøre rådgivningsbransjen, ansatte i rådgivningsbransjen og kunder av rådgivningsselskaper. Forslaget som representanten Wold refererte til, håper jeg Stortinget gir støtte til, nemlig at dette sendes til regjeringen med anmodning om at regjeringen utreder det og sender det på alminnelig høring. Det er viktig at man, før Stortinget fatter denne type vedtak, har hørt alle parter og fått alle relevante innspill. Jeg kunne tenke meg å dvele ved noen av uklarhetene som hefter ved forslaget. Det er slik at registreringsplikten skal gjelde for regjeringsmedlemmer og statssekretærer som «har arbeidet med å fremme politiske eller næringsmessige interesser». Begrepene er ikke nærmere definert, og det er uklart hvilke oppdrag og bransjer som omfattes, og hvilke som faller utenfor registreringsplikten. Det står videre at registreringsplikten skal omfatte «oppdragenes innhold». Det er uklart hva som menes med at oppdragets innhold skal angis på et overordnet nivå og med en kort angivelse av oppdragets tema, for rådgivningsoppdrag kan være av svært ulik karakter også hva gjelder oppdragets kompleksitet. Slik forslaget nå ligger, vil forståelsen og praktiseringen av registreringsplikten trolig bli sprikende. Det tror jeg ikke noen ønsker skal skje. Det er også slik at registreringsplikten skal gjelde «oppdragsgivere og oppdrag regjeringsmedlemmene og statssekretærene har hatt de to siste årene før tiltredelsen», men det er ikke avklart hvordan denne tidsavgrensningen skal forstås. Vil registreringsplikten kunne omfatte oppdrag som ble påbegynt i løpet av de to siste årene før tiltredelse, eller også oppdrag som løp eller ble avsluttet i løpet av de to siste årene før tiltredelse? Det kan her være grunnlag for å få en bredere vurdering. Forslaget drøfter heller ikke om registreringsplikten skal omfatte alle oppdrag i virksomheten eller bare oppdrag der vedkommende regjeringsmedlem eller statssekretær har bidratt med rådgivning. Til sammenlikning gjelder de advokatetiske reglene fellesskapet – og ikke bare den enkelte advokat. Også kommunikasjons- og rådgivningsvirksomhet drives som regel i et partnerskap hvor de økonomiske interessene er sammenfallende, og da vil konkurransesensitiv informasjon ofte være tilgjengelig for flere i virksomheten. Jeg kunne nevnt flere sider ved dette som det vil reises tvilsspørsmål om, og hvor det er uklarheter. Når alt dette er sagt, mener vi at dette forslaget fortjener en grundigere utredning, som kan gi et bedre beslutningsgrunnlag og dermed et mer treffsikkert og formålstjenlig vedtak. Utredningsinstruksen som gjelder for forvaltningen, skal tilrettelegge nettopp for at det legges et godt grunnlag for beslutninger om denne type tiltak som Stortinget fatter. Jeg anbefaler derfor Stortinget å støtte det forslaget som er fremmet av representanten Wold og undertegnede i dag.