Sigmund Steinnes (Arbeiderpartiet), 2015-02-19:
Bakgrunnen for denne lovendringen var en revisjonsrapport fra Kunnskapsdepartementet som hadde avdekket at flere samskipnader var dårlig styrt og slet med underskudd. Argumentet fra daværende kunnskapsminister Kristin Halvorsen var at beslutninger som hadde blitt fattet i studentpolitikken, rettferdiggjorde en skjerping av beslutningsreglene. Intensjonen var at å styrke flertallskravet skulle bidra til å forebygge dårlig økonomisk styring. Det betyr selvsagt ikke at det er en garanti mot at det fortsatt kan gjøres uheldige vedtak, men det er ikke tvil om at det vil være med på å øke kvaliteten på vedtakene. Denne saken handler ikke om de studentene som sitter i styret, og det handler heller ikke om mistillit til studentene. Det er faktisk normal praksis både i private og offentlige virksomheter å sette høyere krav enn rent flertall når spesielt viktige beslutninger skal tas. Alle aksjeselskap krever f.eks. to tredjedels flertall i generalforsamlingen når det skal fattes vedtak om bl.a. kapitalforhøyelse, å dele opp selskapet og slå selskapet sammen med andre. Når dette kravet foreligger, så begrunnes det ikke med mistillit til det alminnelige flertallet, men det er i akkurat slike saker, i viktige saker til avgjørelse, at bidragene og perspektivene fra de øvrige styremedlemmene blir viktige for å fatte veloverveide og gjennomtenkte vedtak. Styreleder i Studentsamskipnaden i Trondheim uttalte 3. november 2014: «I samskipnadene er det vanlig praksis at vedtak fattes med enstemmighet etter lengre diskusjon. Når en beslutning tas, er normen at hele styret skal stå bak den.(…) Han tror derfor at de praktiske implikasjonene av endringen vil være små, ettersom de fleste beslutninger som fattes i samskipnadsstyret er konsensusbaserte uansett.» (…) Det betyr at styrene alltid tilstreber å få til vedtak der hele styret står bak, og det er helt i tråd med intensjonen i dagens lov. Det er prisverdig, og det er et sterkt signal om at de tar sin samfunnsoppgave på høyeste alvor. For å sikre at disse store verdiene kommer studentene til gode er det viktig å sørge for at beslutninger som får langvarige økonomiske konsekvenser for studentenes velferd, er nøye vurdert og bredt forankret. I de tilfeller dette ikke er like framtredende i styrene, så vil loven fungere som en sikkerhetsventil og vil være med på å styrke kvaliteten i avgjørelsen der den økonomiske risikoen økes. Høgskolen i Østfold har også i sitt høringssvar påpekt viktigheten av at vi beholder lovens krav om to tredjedels flertall. De påpeker betydningen av lovens verdi der man øker den økonomiske risikoen vesentlig. At man nå har satset på å øke kompetansen i styrene, er flott, og det er viktig. Økt kompetanse og kravet om to tredjedels flertall i viktige saker utfyller hverandre på en god måte og vil være et godt bidrag til å sikre kvalitet på vedtakene i neste omgang, og det vil sikre studentenes velferd og ivareta deres viktige samfunnsoppdrag. Studentsamskipnadene skal tilby studentene rimelige velferdstjenester som studentboliger, helsetjenester, barnehager og kantiner, noe som bidrar til å sikre lik rett til utdanning i Norge. Dette samfunnsoppdraget er så viktig at det kreves mer enn ren symbolpolitikk. Dagens lov slår fast at studentsamskipnadene fortsatt skal være studentstyrt – studentene skal ha lederen og flertallet i styrene – og vi må huske på at de fleste vedtakene blir gjort med alminnelig flertall. Det er bare unntaksvis at kravet om to tredjedels flertall slår inn. Arbeiderpartiet ønsker ikke å gå inn for den foreslåtte endringen i loven. Vi tror på Studentsamskipnaden og har stor tillit til studentene og ønsker å styrke rollen deres ytterligere. Dette tror vi større og bredere forankring av viktige beslutninger vil føre til. Det er viktig å sikre en velfungerende, robust og likeverdig studentvelferd i hele landet.