trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Kyllingprodusentene har uttalt at de er veldig fornøyd nå fordi de har fått opp klekkeprosenten. Klekkeprosenten er viktig for at de skal ha inntjening – for at de skal ha en inntekt som de kan leve av. Men så har Nortura uttalt følgende: Det var ikke ønskelig for Nortura, for da ville det bli produsert mer egg, og prisen ville da bli billigere. Så her var man veldig bekymret for at man skulle få en billigere pris blant forbrukerne. I Norge har vi altså en pris som er 30–40 pst. høyere enn bl.a. i Sverige og Danmark. Så mitt spørsmål til representanten blir: Er representanten enig i og fornøyd med monopolist og regulator Norturas redsel for at folk flest skal få billigere mat her i landet?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
I gårsdagens Nationen står det: «Vinn eller forsvinn for Sps bondemelding.» Det står også: «Enten får Sp gjennomslag i landbruksmeldingen, ellers kommer ingen landbruksmelding. – Den blir ikke lagt fram før den har et innhold vi kan stå for, sier Sp-leder Liv Signe Navarsete.» Og videre spørsmål til statsråden: «– Er det aktuelt å fortsette i regjeringen dersom dere ikke skulle bli enige om en landbruksmelding Sp ikke kan «stå oppreist på»? – Det er uaktuelt å legge fram en landbruksmelding Sp ikke kan stå for.» Mitt spørsmål til statsråden blir: Er det sånn at landbruksmeldingen er så lite viktig for Senterpartiet at interne diskusjoner og krangler gjør at man nå risikerer at meldingen ikke blir lagt fram? For statsråden sier jo at meldingen ikke blir lagt fram hvis ikke Senterpartiet får det som de vil. Så dersom Senterpartiet ikke får den gjennomslagskraften de skal ha, vil da statsråden nekte å legge fram meldingen?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Jeg registrerer at statsråden ikke svarte på spørsmålet om man ville legge fram en melding. Han svarte i hvert fall ikke på det jeg spurte om. Jeg kan prøve å utdype det på en annen måte, så kanskje statsråden klarer å svare. Hvis det skjer at SV og Arbeiderpartiet vil legge ned pelsdyrnæringen og det går mot et dårlig rovdyrforlik – som kommer – og det ifølge din partileder, din nestleder og din andre nestleder – altså hele partiledelsen – ikke blir noen melding, blir mitt spørsmål til statsråden: Hvor går smertegrensen hos statsråden og Senterpartiet for når du har tenkt å sette vekk dine svarte statsrådsbiler? Er det om du taper på rovdyr, eller er det om du taper på pelsdyrnæringen? Hvis du ikke får gjennomslag for noe av dette, regner jeg med at da går du vel?
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Jeg ønsker å kommentere noen påstander som er kommet fram her. Landbruksminister Brekk sa at når vi sa at det er forbrukeren som må ta regningen, var ikke det rett. Da vil jeg henstille – hadde jeg nær sagt – om å lese det som sto i VG tirsdag den 17. mai: «Du må betale 3 200 kr mer» Det gjelder hver familie. Og det står: Entrecôte: «Var 80 pst. dyrere enn i Europa. Nå blir det enda dyrere.» Pølse: «Var 80 pst. dyrere enn i Europa. Nå blir det enda dyrere.» Brød: «Var 60 pst. dyrere enn i Europa. Nå blir det enda dyrere.» Melk: «Var 54 pst. dyrere enn i Europa. Nå blir det enda dyrere.» Ost: «Var 54 pst. dyrere enn i Europa. Nå blir det enda dyrere.» Is: «Var 54 pst. dyrere enn i Europa. Nå blir det enda dyrere.» Slik kan vi holde på. Når statsråd Brekk og komitélederen, Terje Aasland, sier at det ikke er blitt en økning, burde man kanskje ta virkeligheten litt inn over seg. Når man også ser på Rema 1000 i Danmark, er prisene 40 pst. lavere der. Det er de samme varene som selges, men varene er dyrere i Norge, der de kommer fra, bl.a. på grunn av den politikken som er. Noen er også veldig opptatt av rovdyrforliket. Jeg forstår ikke hva som er problemet med rovdyr. Regjeringen har jo flertall, så hvorfor vedtar man det ikke med en gang? Det strides så mye innad i regjeringen. Man klarer ikke å samarbeide; man har store samarbeidsproblemer. Det ser man også i forbindelse med landbruksmeldingen. Terje Aasland kom med den påstand at Fremskrittspartiets politikk ville utslette norsk landbruk. Da må jeg si til Terje Aasland: Norge er det eneste landet i hele EØS-området som har denne type landbruk. Europa har gjort dereguleringer. Går man til New Zealand, har de dereguleringer. De har også en støtteordning på 2 pst. fra det offentlige, mens Norge har 66 pst. Der har de økt eksporten, slik at den er på over 60 pst. Jeg vil også gi honnør til Lundteigen. Når vi ikke sitter i regjering og kan ha landbruksministeren, synes jeg at det hadde være flott hvis Lundteigen kunne ha blitt det, for Lundteigen har sagt det som det er. Han sier rett ut at man «forleder» unge inn i samdrift. Han bekrefter også at lønnsomheten går ned. Med andre ord: Han bekrefter at politikken er feilslått. Lundteigen har forstått det. Jeg vil også henvise til at den er det. Så er det litt morsomt med Lillian Hansen. Hun sa at melken blir billigere, og at maten blir «dramatisk» billigere. Ja, det er flott! Forbrukerne blir glade, og det blir mindre grensehandel. Det er slik vi vil ha det. Så sier man at det ikke er bønder i Fremskrittspartiet. Jo, vi har faktisk tre bønder i stortingsgruppen, så vi er kanskje det største bondepartiet inne på tinget.
Torgeir Trældal (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Et par kommentarer til innlegg. Først til Lillian Hansen, som mener at jeg har lagt noen ord i hennes munn, at hun prater om billig mat. Representanten Hansen sto og leste opp melkepriser som kunne komme på 2,15 kr og 2,30 kr, men det er tydelig at i Lillian Hansens og Arbeiderpartiets verden er ikke melk mat. Så det er jo godt å registrere. Så til komitéleder Terje Aasland, og også til Heggø, som sier at vi prater om forskjellig politikk, for Dale hadde sagt noe om samdriften. Hvis de hadde hørt etter hva Dale sa om samdriften, ville man hørt at han sa at når man har sånne reguleringer og regler, så gjør det bl.a. at man ikke kan være mer enn fem eiere i en samdrift. Man har også rigide regler som forteller hvor mange liter melk du får ha. Dale sa akkurat det samme som vi: Vi ønsker å slippe bonden fri. Vi ønsker å la bonden få lov å gjøre det. Hvis en baker skal bake brød og han bare får lov til å selge ti brød, kan han ikke leve av det.
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2011-06-16:
Media gjengir daglig uttalelser fra regjeringens indre liv. Senterpartiets leder, Liv Signe Navarsete, krever vetorett om landbruksmeldingen. Arbeiderpartirepresentant og leder i næringskomiteen, Terje Lien Aasland, er i dag sitert i Nationen på at det er «komplisert». Mitt spørsmål er: Kan Arbeiderpartiet nå garantere at landbruksmeldingen kommer til Stortinget til høsten, som lovet?
Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2011-06-16:
Det var fristende å svare statsråd Brekk som viste til Høyres kutt på 2 mrd. kr, som han mente ville få så enormt store konsekvenser. For det første vil jeg vise til at Høyre fjernet investeringsavgiften da vi satt i regjering sist. Det hadde veldig store konsekvenser også for landbruket og bøndene når de skulle investere. Vi vet at de i dag har store problemer, så vi ønsker å gjøre mer i den retningen. Vi vil fjerne reguleringer, som vi vet hindrer positiv utvikling i landbruket. Vi vil opprette et investeringsfond, som også landbruket vil få veldig god nytte av. Vi vil bedre avskrivningssatsene, og vi vil fjerne formuesskatten på arbeidende kapital. Hvis ikke det kan gi et bedre grunnlag både til drift og investering, er det ikke stort vi klarer å få til i landbruket. Vi kan ikke fortsette slik som i dag. Jeg er helt sikker på at vi kan kompensere veldig mye med nettopp disse tingene.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Jeg vil gå litt tilbake til avslutningen i representantens innlegg. Han henviste til en merknad fra Fremskrittspartiet og Høyre og stiller spørsmål ved hvordan to partier som er tilhengere av markedsøkonomi, kan være negative til å ta ut en del av jordbruksavtalen i økte priser. Da jeg i sin tid gikk på skolen, lærte vi at ved markedsøkonomi fikk en fastsatt en pris mellom tilbud og etterspørsel. I jordbruksforhandlingene sitter det to parter og forhandler om målpriser. Det betyr at en tar det ut i pris. Er representanten enig i at dette ikke er markedsøkonomi, men så nært planøkonomi en faktisk kan komme?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Janis Joplin hadde litt bedre tonesetting til sitt utsagn enn representanten hadde. Men mitt spørsmål til representanten Holmelid har med rovdyr å gjøre. For ca. 10 minutter siden trådte de parlamentariske lederne sammen igjen for å prøve å komme fram til et rovdyrforlik. For enkelte deler av landet, særlig oppe i Lierne og i enkelte grenseområder, er rovdyr, og særlig bjørn, et stort problem. Mitt spørsmål til representanten Holmelid er følgende: Er representanten Holmelid enig i at det er viktig at vi får til en mest mulig lokal forvaltning av rovdyrene, og at vi får en reduksjon i bjørnestammen? Det er mitt første spørsmål. Mitt spørsmål nummer to til representanten Holmelid går på følgende: Landbruket skriker etter investeringsmidler, og det er investeringsmidler som man har behov for både for å kunne endre produksjonen og for å bli mer tidsriktig i produksjonen. Mitt spørsmål til representanten Holmelid er følgende: Hvor mye i dette jordbruksoppgjøret er lagt til rette for økt investering i landbruket?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Jeg er glad for at representanten er tindrende klar i sitt innlegg om hva man ønsker, og hva man vil jobbe for. Derfor har jeg et spørsmål til representanten Lange Nordahl. Arbeiderpartiets landsmøte bestemte å legge ned pelsdyrnæringen, riktignok etter gitte kriterier. Partileder Kristin Halvorsen og partiet Sosialistisk Venstreparti har tatt til orde for å legge ned pelsdyrnæringen. Kan representanten Lange Nordahl love i denne sal at Senterpartiet vil sørge for at man ikke går til det skritt å legge ned pelsdyrnæringen, slik at denne næringen har trygghet for de investeringene den skal gjøre i tiden som kommer, og at det ikke er usikkerhet om det blir en videreføring av næringen eller ikke? Vil representanten garantere det, og at man eventuelt setter hardt mot hardt og i så fall går ut av regjeringen hvis så ikke skjer?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Jeg skal ikke dvele mer ved feriediskusjoner, men jeg vil stille spørsmål til representanten Andersen Eide om følgende: I sitt innlegg var representanten veldig glad for at det nå ser ut til at vi skal begynne med beredskapslager for såkorn. Det er svært spesielt. Norge er altså ett av verdens aller rikeste land. Man sier at på verdensplan begynner man nå å få problemer knyttet til leveranse av bl.a. korn. Hvis andre vestlige land skal følge Norge og begynne å opparbeide seg nye kornlagre, altså at land som har en langt framkommet økonomi, har god råd og gode velferdsordninger for sin egen befolkning, begynner å kjøpe opp såkorn i verdensmarkedet, som er helt naturlig, vil dette Kristelig Folkeparti-forslaget medføre at fattige land, som land i Afrika, vil få enda dyrere mat, enda mer sult og enda større problemer med å produsere til eget forbruk. Er representanten fornøyd med den utviklingen?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
For landbruket er det sikkert samtaler som har pågått i andre rom enn dette, som vært betydelig viktigere enn den diskusjonen vi har hatt. Det får man komme tilbake til ved en senere anledning. Så det får man se på. Representanten Dagrun Eriksen var her og ville belære oss lite grann om Fremskrittspartiet og hvordan en ser på landbruket, og det som er der. Jeg kan forsikre om følgende: Med Fremskrittspartiets landbrukspolitikk kommer det til å være mange bønder i Norge. Men det kommer til å være bønder som har omstilt seg. Det kommer til å være et landbruk som vil produsere mye mat, og man vil få gode vilkår for den produksjonen man skal ha. Norge har i dag under Senterpartiets ledelse i Landbruksdepartementet aldri hatt færre bønder. Vi har aldri hatt færre bønder. Vi har vel heller aldri produsert mer mat enn vi gjør i dag. Det vil si at med færre bønder, som det kommer til å bli i framtiden, kommer vi også til å få en utvikling i landbruket. Vi kommer til å produsere mer mat, for teknologi og muligheter kommer til å gjøre det mulig. Men vi kan heller ikke stikke under stol at debatten i dag har vært betydelig preget av at regjeringen ennå ikke har vært i stand til å levere den landbruksmeldingen de selv sa de skulle levere før sommeren. Det er jo det debatten preges av, for det har ikke kommet noen visjoner fra statsrådens side, fra de rød-grønne, som forteller hvordan landbruket skal bli i framtiden. Det vi har fått presentert både gjennom landbruksoppgjøret og gjennom debatten, også fra de rød-grønnes side, er at de er spent på å se hva som kommer fra regjeringens side. Det må jo være relativt frustrerende. En ting er at det er frustrerende for oss som opposisjon ikke å se noe resultat fra regjeringen. Men det må være mye verre for dem som sitter i posisjon, og som ikke aner hva som kommer. For det må være det som er realiteten, når vi hører på representantene fra de rød-grønne partiene her som sier at de venter på å se hva som skal komme fra regjeringen. Jeg får da virkelig håpe at man i hvert fall får lov til å komme med innspill til regjeringen om den politikken som skal fremmes. Komiteens leder, Terje Aasland, var inne på at han aldri har møtt en bonde som etterspør den politikken som Fremskrittspartiet og Høyre står for. Jo, jeg har møtt mange av dem. Men det er mulig at representanten Aasland styrer unna de stedene man ønsker endring, der man ønsker mer frihet, der man faktisk har tro på et marked. Da man fjernet fiskeriavtalene og fjernet subsidiene fra fiskerinæringen, var det også en jamring og klaging over at nå gikk det virkelig galt. Nei, la landbruket lære av fiskerinæringen, så vi kommer et steg videre.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2011-06-16:
Bare for å følge opp et par av de siste senterpartistene som var på talerstolen, Lundteigen og Lange Nordahl. Denne målingen er allerede gjort ute i kommunene. Det gjør vi ved hvert eneste valg. Oppslutningen til Senterpartiet rundt omkring viser jo et klart svar på hvordan styrkeforholdet er også i landbrukskommunene. Det jeg vil si helt til slutt i mitt innlegg, er at det er én ting jeg synes har vært fraværende i debatten, og det er forbrukerens perspektiv. Vi har hatt en debatt knyttet til jordbruksoppgjøret og utelukkende snakket om bøndenes vilkår. Men jeg håper i hvert fall at statsråden når han en eller annen gang kommer med landbruksmeldingen – denne gangen visstnok til høsten, vi får se om det holdes oppe – har et større forbrukerperspektiv.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Framstegspartiet skriv i ein merknad at landbrukspolitikken ikkje lenger skal vere ein del av distriktspolitikken. Det skjøner eg jo godt. Med dei dramatiske kutta som dei gjer, er det ikkje noko igjen til distriktspolitikk. Mitt spørsmål til representanten Trældal er: Reknar han med å få dei andre borgarlege partia med på ei slik rasering av landbruket og landbrukets distriktspolitiske verknad?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Framstegspartiet har vore ærleg nok til å seie at når dei kuttar i budsjetta til landbruket, så går det ut over distriktseffekten til landbruket. Då har eg følgjande spørsmål til representanten Flåtten: Har Flåtten rekna på kor mykje kutta i deira landbruksbudsjett vil gå ut over den distriktspolitiske effekten?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Til det med rovdyrpolitikken vil eg seie at Noreg har inngått internasjonale forpliktingar når det gjeld rovdyr, og SV er oppteke av at vi skal finne ein god balanse mellom våre internasjonale forpliktingar og det at vi skal også ha beitedyr i Noreg. Det er det no fleire som sit saman og prøver å finne den riktige balansen på. Når det gjeld rovdyrforvaltinga, er eg einig i at vi må finne ei rovdyrforvalting som kanskje er meir effektiv f.eks. når det gjeld å ta ut spesielle enkeltdyr enn det vi har gjort til i dag. Så har eg sett i høve til media at det har ikkje nettopp vore SV som har vore dei som har lagt kjeppar i vegen for å koma fram til eit godt forlik. Så no får vi sjå kva dei parlamentariske leiarane kjem fram til. Når det gjeld investeringar, er eg heilt einig i at landbruket treng investeringar, og det reknar eg med at vi skal kome tilbake igjen til i samband med landbruksmeldinga.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Eg må jo oppfatte det som ein kompliment at det ikkje er andre spørsmål til SVs landbrukspolitikk enn om rovdyrpolitikken. Men eg skal gå over til å svare på det som er spørsmålet om rovdyrpolitikken. Då vil eg seie at det er ei forhandling på gang som skal finne den balansen, og det som eg har oppfatta ifølgje media, er at ein av grunnane til at dei ikkje har kome i mål allereie, er at det har vore vanskeleg å komme fram til gode forhandlingar med det partiet som representanten representerer.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Når eg høyrer spørsmålet, kjem eg til å tenkje på ein stor amerikanar som ein gong har sagt at der alle tenkjer likt, er det ingen som tenkjer nytt. Så det at det er diskusjon i ei regjering, er sunt for at vi skal få innovasjon, som representanten veldig ofte snakkar mykje om. Når det gjeld pelsdyr, er vårt standpunkt veldig kjent, og kva som kjem i meldinga, vil tida vise.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Eg oppfatta at representanten var einig i rammene for landbruksoppgjeret, men at ho vil ha ei heilt anna innretning. No har eg gått gjennom dei forslaga som er komne frå Venstre. Det er jo ein del justeringar på ting, men ikkje noko er i nærleiken av det ein kan kalla ei heilt anna innretning av den økonomiske verkemiddelbruken i landbruket. Kva for store endringar i verkemiddelbruken i landbruket er det Venstre legg opp til?
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Det har vore ein del av det som eg vil tillate meg å kalle dobbeltkommunikasjon, i debatten her i dag. Eg vil ta opp eitt av dei punkta, som eg synest veldig dårleg avklarer kor dei borgarlege partia står. Alle opposisjonspartia har på ein eller annan måte skrive eller sagt at dei er mot den ukontrollerte strukturutviklinga, men der stoppar det. Vi får ikkje vite, verken frå Kristeleg Folkeparti, frå Venstre eller frå Høgre, kva slags kontrollert strukturutvikling dei ønskjer. Ønskjer dei ei strukturutvikling på same nivå som det Framstegspartiet ønskjer, som i realiteten betyr ei avfolking av distrikta? Kva slags strukturutvikling er det dei ønskjer? Ønskjer dei ei sentralisering som gjer at det er éin gard igjen i bygda, og då blir det så einsamt at òg han eller ho må flytte? Eg synest at det med å kritisere den ukontrollerte strukturutviklinga utan å tore å seie kva slags strukturutvikling ein sjølv ønskjer, er ein feigskap som nok er bevisst, for å tildekkje det store spriket som er på opposisjonen si side. Når det gjeld dobbeltkommunikasjon, kan eg heller ikkje la vere å nemne innlegget frå representanten Dale. På den eine sida hadde han eit sterkt argument for samdrift. På den andre sida hylla han representanten Lundteigen, som til dei gradar argumenterte mot samdrift. Så når Framstegspartiet klarer å ha ein så tydeleg dobbeltkommunikasjon i eitt og same innlegg, ser eg fram til den landbrukspolitikken dei skal ha.
Alf Egil Holmelid (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-16:
Mi vesle utfordring om struktur har ført til følgjande avklaring: Framstegspartiet vil ha meir sentralisering, Kristeleg Folkeparti vil ha mindre sentralisering, og Høgre vil ifølgje Flåtten ikkje meine noko om det, i tråd med si nye line om å liggje litt lågt i sånne vanskelege saker. Så det skal bli spennande å sjå kva kjøttvekta blir til slutt.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2011-06-16:
På sidene 22 og 23 i merknadene til saken står det at Fremskrittspartiet vil arbeide for «en fortsatt betydelig norsk matproduksjon, differensiert bosetting og vakkert kulturlandskap». Fremskrittspartiet foreslår imidlertid å kutte budsjettstøtten til landbruket med 7,7 mrd. kr. Dette svarer til en inntektsnedgang på 140 000 kr per årsverk. Veldig mange av de landbrukspolitiske ordningene vi har, er innrettet mot å styrke konkurransekraften til distriktsjordbruket og utjevne de produksjons- og markedsulempene de har. Mitt spørsmål til Fremskrittspartiet er derfor: Hvordan skal Fremskrittspartiet opprettholde landbruket i distriktene, når de tar bort alle virkemidlene for nettopp å sikre denne delen av landbruket?
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2011-06-16:
I merknadene står det at også Høyre vil arbeide for «en fortsatt betydelig norsk matvareproduksjon, differensiert bosetting og vakkert kulturlandskap». Det samme ga Høyre-representanten Lars Myraune uttrykk for da han møtte på årsmøtet til Norges Bondelag i forrige uke. Høyre foreslår imidlertid å kutte budsjettstøtten med 2 mrd. kr, og dette tilsvarer en inntektsnedgang på 36 000 kr per årsverk. Mitt spørsmål blir da til Høyre: Hvordan skal Høyre opprettholde landbruket i distriktene, som bl.a. Myraune tar til orde for, når dere skal ta bort alle virkemidlene for nettopp å sikre denne delen av landbruket?
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2011-06-16:
Senterpartiet er opptatt av at vi skal ha et levende landbruk i hele landet, og vi er opptatt av at norske forbrukere skal få tilgang på gode norske råvarer. Jeg vil ikke kommentere enkeltsaken som Trældal her er inne på. Det får Trældal selv stå inne for. Vi er opptatt av at vi fremdeles skal ha viktige funksjoner i forhold til markedsregulatorer. Det er viktig for å sikre levering, og det er viktig for å sikre avsetning. Så er det også viktig at vi legger til rette for gode rammebetingelser, slik at vi skal få til en positiv utvikling for landbruket, og også stimulerer til både kvalitet og til videre innsats på produktivitet.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2011-06-16:
Senterpartiet er opptatt av å legge til rette for gode rammevilkår for landbruket. Det skal det ikke være noen tvil om. Jeg legger til grunn at vi skal få lagt fram en landbruksmelding som er god, framtidsrettet og skaper optimisme for landbruket i hele landet.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2011-06-16:
Senterpartiet legger til grunn at pelsdyrnæringen skal kunne ha en videre framtid i dette landet.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2011-06-16:
Senterpartiet er opptatt av å ha et levende landbruk i hele landet, og vi vil satse videre på landbruket. Vi vil videre i den satsingen som vi gjør nå, og vi vil styrke den. Det skal det ikke være noen tvil om. Det betyr at vi må bruke de mulighetene vi har, til å produsere mat på de arealene vi disponerer. Fremskrittspartiet fremmer igjen forslag om å gi produsenten såkalt næringsfrihet. Vekk med politikerinnblanding, la markedet ordne opp, og la bonden få frihet til å produsere og være selvstendig næringsdrivende som andre næringsdrivende, sier Fremskrittspartiet. Ja, da er det virkelig grunn til å stille noen grunnleggende spørsmål. Hvem er det som skal gis næringsfrihet ved å fjerne avtaleverket? Hvilke norske bønder er det som tjener på at det ikke er en avtale som forplikter bøndene? Skal vi ha gartnere som slår gress på Vestlandet, i fjellbygdene og i Nord-Norge, eller skal vi ha produksjon med beitedyr? Flere steder på Vestlandet lønner det seg ikke å drive med beitedyr dersom det ikke kompenseres for ulempen ved å produsere der arealet er mer utilgjengelig. Derfor må vi ta høyde for disse utfordringene i utformingen av landbrukspolitikken, og huske at Norge produserer mat på et svært marginalt areal sammenlignet med andre land. Når Fremskrittspartiet i sine forslag vil si opp jordbruksforhandlingene og dermed slippe markedet fritt, betyr det at det kun vil være de store produsentene på Østlandet, på Jæren og muligens i Trøndelag som vil kunne ha en produksjon som kan overleve – vel å merke på langt større arealer enn dagens bruk, selv om det også her vil være begrensninger med hensyn til geografi. Dette er en politikk Senterpartiet og de rød-grønne ikke er enig i, og sterkt tar avstand fra. Dagens markedsordninger bidrar til å gi stabile, forutsigbare priser for både bonde og forbruker. Uten regulering vil prisene variere betydelig. Det er verken produsent eller forbruker tjent med. Ustabile priser og dermed inntekter vil påvirke risikovurderinger og investeringslyst i landbruket. Industri kan flytte produksjonssted, og det gjør de til tider også. Det kan ikke landbruket. Jorda ligger der den ligger, og den må utnyttes til å skaffe mat til egen befolkning. Dette handler om matsikkerhet, og det er en rett og en plikt for en nasjon å sørge for mat til egen befolkning. Derfor mener vi i Senterpartiet at vi må være mest mulig selvforsynt med landbruksvarer som kan produseres her til lands, basert på norske ressurser. Landbruk og matproduksjon er ikke en næring som kan sammenlignes med andre næringer her i landet. Det er så enkelt, men også så vanskelig.
Irene Lange Nordahl (Senterpartiet), 2011-06-16:
Fremskrittspartiet vil rasere landbruket med sine forslag. Det hjelper ikke med omstillingsstøtte, slik Fremskrittspartiet foreslår, dersom grunnlaget for landbruket i Norge er borte. Høyre og Fremskrittspartiet har tatt mål av seg til å regjere sammen, muligens i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre. Denne koalisjonen vil i tilfelle de skulle få makt, føre til et ras av nedlegginger i distriktene. Dette er landbruket klar over. Derfor er det en rød-grønn regjering som må sørge for å legge til rette for en framtidsrettet landbrukspolitikk i den nye landbruksmeldingen. Dette er landet klar over. Dette er et stort tema over hele landet. Derfor er vi nødt til å komme fram til en landbruksmelding som også skaper optimisme og framtidstro i landet, og det er det denne rød-grønne regjeringen som skal gjøre. En annen regjering vil føre til et helt annet resultat for landbruket.
Svein Flåtten (Høyre), 2011-06-16:
Vi er aldri stilltiende enig med noen partier i innstillingene. Enten er vi enig og står der, eller så står vi ikke der. Når det gjelder det at det er dårlig tilstand i norsk landbruk, er ikke det noe vi suger av eget bryst. Det er det landbruket forteller oss. De diskusjonene som nå har gått over lang tid i forkant av landbruksmeldingen i det offentlige rom, bygger jo på at det er misstemning. Det er mange som klager på de premissene de jobber under, og som ønsker endringer. Det er det våre alternative forslag går på – ikke å rive ned eller rasere, men tvert imot prøve å få til systemendringer over tid som gir positivitet og optimisme for dem som er i næringen.
Svein Flåtten (Høyre), 2011-06-16:
Nei, det har vi ikke regnet på, men det tror jeg ville bli veldig beskjedent. For representanten Holmelid ser helt spesielt på enkelte kutt, han ser ikke på hva vi gjør f.eks. på andre områder. I mitt innlegg hoppet jeg over f.eks. hva vi gjør på investeringssiden, og hvordan vi vil stimulere investeringer. Landbruket har bedt om en investeringspakke på i størrelsesorden 15–18 mrd. kr over ti år, tror jeg det er. De er blitt møtt i jordbruksoppgjøret med en investeringsstøtte på 28,5 mill. kr. Vi sier at over ti år vil bare fjerningen av formuesskatten, sammen med våre forslag til avskrivninger og andre måter å innrette de personlige næringsdrivendes selskaper på, faktisk gi en investeringsevne på rundt 15 mrd. kr, hvorav svært mye skriver seg fra formuesskatten. Den er på 1,3 mrd. kr i året på landbruket.
Svein Flåtten (Høyre), 2011-06-16:
Lars Myraune er en meget solid og traust kar som man kan stole på når han sier noe. I tillegg er han gårdbruker fra Trøndelag. Våre foreslåtte kutt ville ikke rasere norsk landbruk. Hver eneste gang vi står i denne debatten og i andre landbruksdebatter, høres det ut fra Senterpartiet som enhver endring av det systemet vi nå har, vil rasere landbruket. Jeg tror at hvis Senterpartiet skal få til noe på dette området, inklusiv det som kommer i den kommende meldingen, må de være åpne for å lytte også til andre alternativer og hva andre partier mener, og jeg tror først og fremst på sine samarbeidskompiser i den rød-grønne regjeringen.
Svein Flåtten (Høyre), 2011-06-16:
Kristelig Folkeparti står sammen med Fremskrittspartiet og Høyre i en merknad hvor man kritiserer regjeringen for å ha lagt en skatteøkning på 200 mill. kr på skogbruket. Representanten var også i sitt innlegg inne på at det ble en ren skatteøkning, mens jordbruket ble kompensert gjennom jordbruksavtalen. I tillegg skriver Kristelig Folkeparti i en merknad, som de har alene, at de «forutsetter at avskrivningsmuligheten bedres», altså at man ønsker en forbedring på skattesiden. Jeg må si, fra Høyres side, at vi er veldig glad for disse merknadene. Jeg har lyst til å spørre representanten: Betyr dette at vi kan forvente støtte fra Kristelig Folkeparti også ved senere anledninger når det gjelder skattelettelser for næringslivet generelt?
Svein Flåtten (Høyre), 2011-06-16:
Det gleder meg at statsråden har lest merknaden vår om investeringer. Vi har brukt sterke ord for å vekke hans oppmerksomhet, og det har vi da lyktes i. Det vi foreslår når det gjelder investeringer, er en pakke som over ti år ville gi omtrent det samme som Bondelaget ønsker seg. Er statsråden enig i at redusert formuesskatt, økte avskrivninger, bedre muligheter på skattesiden for personlige selskaper – altså ved at de bare betaler 28 pst. skatt – isolert sett er gode tiltak for landbruket med tanke på å bedre investeringsevnen?
Svein Flåtten (Høyre), 2011-06-16:
Næringskomiteens leder sier i sitt innlegg at han hører bare vellyd når han er ute og reiser og snakker med landbruket. Det er ingen som har noen innvendinger mot den politikken som føres, ingen ønsker endringer. Jeg anbefaler komiteens leder å snakke med Per Olaf Lundteigen – han sitter der borte, det er ikke lange veien, og vi har nettopp hørt innlegget hans – da får han høre om en annen virkelighet. Jeg tror ikke noen har patent på sannheten i en komplisert landbrukspolitikk. Det ligger antakelig litt midt imellom. Nettopp derfor tror jeg på Høyres politikk med å ta utgangspunkt i det bestående. Vi står også på målsettingene som komiteen har i sine innledningsmerknader, men vi ønsker endringer, for vi har oppfattet noe av det samme som Per Olaf Lundteigen hører enda sterkere, nemlig at det er veldig mye som ikke fungerer, og at det er politikernes oppgave å ta tak i dette. Nei, det er riktig, det står ingen i kø utenfor min kontordør for å melde seg inn i Høyre på grunn av landbrukspolitikken. Men jeg tror heller ikke det er noen kø hos komitélederen i næringskomiteen. Jeg tror vi kan snakke med dem som finnes på huset her, og nok en gang anbefaler jeg da Lundteigen. Jeg tror representanten Aasland gjør klokt i ikke å gjemme seg for virkeligheten, for det finnes en virkelighet der ute som vi må ta inn over oss. Så er jeg også nødt til å avlegge en visitt til representanten Heggø, som tydelig har irritert seg over at opposisjonen etterlyser den lenge bebudede landbruksmeldingen. Hennes forsvar er å angripe Høyre for ikke å ha levert sin alternative landbruksmelding – alternativ til hva? Til en melding som ikke er kommet, som vi ikke vet når kommer, som vi ikke vet hva inneholder, som man er rykende uenig om grunnlaget for. Det er bare å høre på skjønnmalingen til representanten Aasland, og jeg vil ikke si svartmalingen til Per Olaf Lundteigen, men jeg vil si det realistiske innlegget som han holdt om hvordan tilstanden er. La oss være realister. Det er behov for endringer. Jeg tror statsråden fortsatt bør – det virker som om han har god tid med meldingen – motta alle gode råd med takk.
Svein Flåtten (Høyre), 2011-06-16:
Først til representanten Slagsvold Vedum som forsøker å heve seg over den gemene hop i sitt innlegg her, ved å si at ingen er interessert i verken næringsmiddelindustri eller norsk produksjon for næringsmiddelindustrien. Hadde han kommet litt tidligere, hadde han hørt at Høyre berørte det i sitt innlegg. Så har jeg lyst til å si til representanten Holmelid, som utfordrer opposisjonen på hva slags struktur man ønsker. Det står krystallklart i en merknad fra regjeringspartiene at man er bekymret for den strukturutviklingen som man ikke har noen plan for eller kontroll med, og at den landbruksmeldingen som vi ikke får, må behandle det. Men i stedet velger man å utfordre opposisjonen på løsningene. Til slutt til representanten Aasland, som jeg oppfatter nå ikke har gjort noe annet enn å gjenta budskapet sitt to ganger. Det finnes en mengde folk der ute som har avvikende oppfatninger. Hadde f.eks. representanten vært med på næringskomiteens tur til Nord-Trøndelag, ville han hørt betydelige nyanser hos dem som var i næringen der.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2011-06-16:
Representanten Holmelid hadde en rørende omtanke for distriktene. Det var nesten så ikke et sete var tørt i denne salen i tidligere replikkordskifter. Nå er det sånn at i enkelte deler av landet opplever sauebøndene at de ikke får lov til å slippe dyr på utmarksbeite til neste år, da Mattilsynet har vært inne og sagt at her er rovdyrforholdene så problematiske at det går på dyrevelferden løs, og det bryter de dyrevelferdslovene vi har. Synes representanten Holmelid at det er en passende balanse mellom våre internasjonale forpliktelser og den landbrukspolitikken vi skal føre i Norge, når det er sånn at bønder er nødt til å holde sauene sine inne i hus hele året?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2011-06-16:
I Høyre er vi også ofte rundt og prater med representanter for landbruket. Vi har også tatt mål av oss til å lage en alternativ landbruksmelding, sånn at vi kan svare litt på en del av de spørsmålene vi får om hvordan landbruket vil bli hvis Høyre får styre politikken. Vi opplever at det er store forventninger til landbruksmeldingen. Den skal på mange måter hjelpe til med å skape langsiktige rammevilkår for næringen. Nå registrerer vi at i siste liten kom ikke meldingen som lovet nå i vår. Senterpartiets leder har også vært ute og varslet at hvis ikke meldingen blir som Senterpartiet vil, kommer den ikke i det hele tatt i denne perioden. Synes representanten at det kaoset man skaper rundt forventningene, og det kaoset man skaper ved at man ikke leverer landbruksmeldingen, skaper langsiktighet, forutsigbarhet og gode rammevilkår for bøndene og aktørene innenfor landbruket?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2011-06-16:
Jeg vil gjerne få kommentere noen av de innspillene som har kommet. Til Holmelid og strukturering: Når man beskriver en virkelighet og det så skjer noe helt annet, må man jo som politiker i utgangspunktet spørre seg om man er fornøyd med hvordan tilstanden er. Høyre synes faktisk ikke det kan være slik at man driver og rosemaler et bilde som ikke er der, og så skjer det noe helt annet ute. Det er det vi gjerne vil ta tak i. Så var det representanten Bratli fra Nord-Trøndelag som var forbilledlig nyansert da hun omtalte sitt møte med bønder, for hun hadde altså møtt næringsutøvere innenfor landbruket som hadde forskjellige oppfatninger av den rød-grønne landbrukspolitikken. Det står i skarp kontrast til den ørkenvandringen representanten Aasland må ha vært ute på. Det må ha vært en ensom tur. Hvis det er slik at man bare har truffet bønder som er fornøyd med den rød-grønne landbrukspolitikken, har han ikke truffet mange. Vi har også vært ute på tur, og vi har truffet veldig mange som ikke er så religiøst overbevist om at den er riktig. Det har vært noen innspill som går på kombinasjonen landbruk og reiseliv. Da skal vi huske på at en del av den skattepolitikken som føres i dag, faktisk ikke er til beste for den kombinasjonen. Både formuesskatt, arveavgift og eiendomsskatt er en type beskatning som ikke tar hensyn til resultat. De reiselivsprosjektene i kombinasjon med landbruk som vi har i landet, er veldig ofte store dugnadsprosjekt der det ikke er veldig stor lønnsomhet, så denne type beskatning er direkte skadelig for den satsingen som de rød-grønne løfter fram som veldig forbilledlig, og som det som skal berge distriktene. Den vil mest sannsynlig være med på å legge ned arbeidsplasser i distriktene også. Avslutningsvis vil jeg si litt om landbruk. Hvis en næring skal være attraktiv, må det være slik at unge mennesker ser en vei inn i en næring, men samtidig er det slik at unge mennesker er avhengig av å se en vei ut av næringen også, for ting kan endre seg underveis. Slik landbrukspolitikken presenteres i dag, framstår landbruket faktisk ikke som en næring som det går an å gå inn i, og gå hel ut av. Det er litt av problemet. Derfor rekrutterer man dårlig til landbruket i år. Derfor rekrutterer man dårlig til landbruket i Norge. Derfor får vi ikke unge mennesker inn i landbruket. Det må landbrukspolitikken gjøre noe med. Jeg registrerer ingenting hos de rød-grønne foreløpig som tilsier at vi er på rett vei. Det blir spennende med en landbruksmelding, hvis den en gang kommer. Jeg tror grepene må komme der, men foreløpig har vi ikke sett noe til det.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2011-06-16:
Det er i aller høyeste grad min intensjon å forlenge debatten, og det er av nødvendighet. Når representanten Heggø angriper Høyre for at vi tydeligvis har skiftet mening når det gjelder landbruksmeldingen, så er det på tide at vi korrigerer litt. Høyre har snakket om en alternativ landbruksmelding helt siden vi startet å jobbe med den for godt over et år siden – en alternativ landbruksmelding som skal være et alternativ til den meldingen som regjeringen har varslet at de en gang skal legge frem. Så skjønner jeg jo at man slites i regjeringspartiene, man blir ikke enige om hva som skal stå i den meldingen. Det er jo derfor den ikke kommer. Men det blir smått stusslig at man da skal begynne å bite Høyre for at ikke vi vil levere. Vi har sagt at intensjonen med vår alternative landbruksmelding er å gi svar på de årelange angrepene, at vi kutter, men ikke vil fortelle hva som vil være resultatet av kuttene våre. Vi skal komme med en alternativ landbruksmelding som svarer til den meldingen regjeringen kommer med. Vi har jo bare bedt i lag med næringen og i lag med de andre aktørene om at man må få puska seg ferdig i regjeringspartiene og komme ut med dokumentet, sånn at man kan skape en god politikk som forteller næringen en retning, og sånn at andre kan beskrive en politikk som kanskje kan forklare en annen retning. Det tror jeg faktisk at landbruket ønsker. Det tror jeg at landbruksaktørene ønsker, og jeg er helt sikker på at næringsutøvere innenfor landbruket ikke er fornøyd med den somlingen vi nå registrerer fra regjeringen.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Eg vil starta med å gje honnør til Kristeleg Folkeparti og representanten Andersen Eide for at dei til liks med Arbeidarpartiet er opptekne av dette med å gje gode velferdsordningar til landbruket. Velferdsordningane er auka med 4 pst. i årets oppgjer. Når det er sagt, skriv representanten Andersen Eide i komitémerknadene at «det blir enda vanskeligere for bønder å ta ut ferie». Kan representanten heilt konkret forklara korleis denne auken kan svekkja moglegheita til å ta ut ferie?
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Då vi raud-grøne la om frå kroner til prosenttal i førre års jordbruksoppgjer, ropte ein òg frå denne talarstolen frå høgrepartia si side: ulv, ulv! Det var ikkje måte på kor dramatisk dette var for Noregs forhold til Europa og til verda elles. Sett i ettertid ser vi jo at vi raud-grøne hadde heilt rett. Det medførte ingen diplomatiske, dramatiske eller store sanksjonar mot landet vårt. I dag vert det ropt «ulv, ulv» fordi jordbruksmeldinga nok vil medføra regjeringsskifte om ho nokon gong kjem. Det er ikkje så lenge sidan ein varsla «ulv, ulv» på grunn av oljeutvinning i nord, for då var det det som var problemstillinga. Så opplever vi at Framstegspartiet påstår at det å ta vekk over 7 mrd. kr – eg gjentek: 7 mrd. kr – frå jordbruket skal gje lågare pris! Og dei er opptekne av at kulturlandskapspleia skal verta betre. Med all respekt, denne politikken heng faktisk ikkje i hop. Representanten Dale frå Framstegspartiet var iallfall ærleg nok til å seia at dei små bruka skal bort med Framstegpartiets politikk – dei vert oppetne av dei store. Eg må ha ei liten visitt til representanten Flåtten òg. For Høgre skal plutseleg ikkje lenger levera ei sjølvstendig jordbruksmelding som klargjer Høgre sine standpunkt. Til dette er det berre å konstatera at Høgre ikkje veit og ikkje vil seia noko om dei er for eller mot mjølkekvotar, om dei er for eller mot mottaksplikt, eller om dei er for eller mot kanaliseringspolitikken, før regjeringa har kome med sine innspel i form av ei jordbruksmelding. Nei, vi konstaterer at Høgre faktisk har snudd 180grader, og dei skal ha ei motmelding til det som regjeringa kjem med, og ikkje lenger ei sjølvstendig landbruksmelding. Overraskande? Nei, ikkje frå den kanten. Men det er interessant å ta med seg.
Lillian Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
I Bondevik-regjeringen hadde Venstre landbruksministeren. Jeg har et konkret spørsmål: Hvor mange ganger foreslo Venstre å endre måten jordbruksforhandlingene ble gjennomført på?
Lillian Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Jeg er glad for at representanten Svein Flåtten i sitt hovedinnlegg sa at det er viktig å ikke snakke næringen ned – det skal han ha. Det står i grell kontrast til representanten Torgeir Trældals innlegg. Så har jeg lyst til å si til representanten Jon Georg Dale – jeg sa det faktisk i mitt innlegg – at det er krevende utfordringer i landbruket. Videre har jeg lyst til å påpeke at Fremskrittspartiet i en av merknadene sine viser til Fiskeri- og havbruksnæringens uttalelse til NRK 7. juni 2010 om at markedsadgangen for norsk fisk til EU vil bli vesentlig dårligere etter at det ble innført prosenttoll på drikkemelk. Nå har vi fakta, og det er at prosenttoll på melk – slik vi har full anledning til etter WTO-avtalen – ikke har medført noen som helst negative virkninger for norsk fiskeeksport eller andre bransjer. Dette er derfor et meget godt eksempel på propaganda uten rot i virkeligheten, som Fremskrittspartiet og en del andre samfunnsaktører ofte står for i landbruksdebatten. Så til importvernet. Importvernet er, og vil fortsatt komme til å være, en bærebjelke i norsk landbrukspolitikk. Importvernet er en forutsetning for å opprettholde produksjonen og sikre avsetningen av norske landbruksvarer å sikre inntektsnivået for landbruket Det kan illustreres gjennom melkeprisene i noen utvalgte land, f.eks. Tyskland kr 2,55 per kg, Danmark kr 2,66 per kg, Storbritannia kr 2,17 per kg. Dersom toll på melk fjernes, vil det skje en stor import av melk fra våre naboland, med mindre de norske prisene reduseres dramatisk. En prisreduksjon vil igjen direkte påvirke inntektene til norske melkebruk og føre til dramatiske bruksnedleggelser. Tilsvarende vil skje i hele kjøttsektoren dersom tollen på kjøttvarer fjernes. Norske bønders kjøttpriser er langt høyere enn i EU og på verdensmarkedet, og bortfall av toll vil føre til en dramatisk importøkning og tilsvarende redusert norsk produksjon. Bortfall av toll vil ramme både bonden som råvareprodusent og matindustrien. Bortfall av importvern vil føre til en dramatisk reduksjon i norsk landbruk og matindustri, særlig i distriktene.
Lillian Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-06-16:
Er det noe jeg ikke liker, så er det at noen legger ord i min munn som jeg ikke har sagt. Derfor bør representanten Torgeir Trældal kvalitetssikre det han sier, for det var ikke riktig. Jeg sa ikke at det blir billigere mat. At ikke representanten Trældal fikk det med seg, blir ikke mitt problem. Dyr mat sammenliknet med EU: I Norge bruker vi ca. 10 pst. av inntekten til mat. I EU er prosenten betydelig høyere. Men også der er det store forskjeller. Så det blir litt for lettvint slik Trældal framstiller det.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2011-06-16:
Det som er et faktum, er at vi har varslet Stortinget i brev av 10. juni at vi kommer til å legge fram en landbruksmelding til høsten. Og min ambisjon er selvsagt å følge opp det som er meldt i det brevet. Når det gjelder arbeidet med en landbruksmelding, som er en meget omfattende sak – det er en av de mest kompliserte meldinger man kan legge fram for Stortinget, det vises jo bl.a. ved at det er mange, mange år mellom hver gang det gjøres – så krever det mange nøye og grundige avveininger, mange diskusjoner mellom de ulike departementene og mange grundige runder i regjering. Jeg er opptatt av at det arbeidet skal bli skikkelig og godt gjennomført, og jeg er opptatt av at det skal bli gjennomført slik at vi sikrer en melding som skaper framtidstro. Derfor trenger vi litt mer tid. Og det er ingen nyhet i seg selv at man en og annen gang er nødt til å gå til det skritt å bruke litt lengre tid på et slikt arbeid enn det man opprinnelig hadde planlagt.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2011-06-16:
La meg først og fremst få lov til å si at det er litt komplisert å svare på saker som ligger til diskusjon i Stortinget. Rovdyrsaken ligger her akkurat nå, og jeg håper jo selvsagt at det blir gode løsninger – jeg forutsetter det – gjennom de diskusjonene som skjer blant partiene i Stortinget. Utover det vil jeg ikke kommentere rovdyrdebatten i dag. Når det gjelder spørsmålet om pelsdyr, som har vært en veldig komplisert sak, så vil jeg understreke at min ambisjon under jobbingen med pelsdyrsaken har vært å sikre næringen en framtid, gjennom å stille strengere krav til drift, gjennom å ha tøffere forskrifter – for å bruke det begrepet – gjennom å sørge for strengere kontroll, og ikke minst gjennom å sørge for at næringen selv har bedre oppfølging av gode driftsrutiner gjennom sertifiseringsordninger. Det arbeidet ser ut til å gå veldig bra, og jeg regner med at det skal gi positive effekter. Så er det slik at vi må ta den nødvendige diskusjonen etter vedtak i Arbeiderpartiets landsmøte. Det kommer et svar i stortingsmeldingen.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2011-06-16:
Jeg vil si det sånn at alt næringsliv, om det er landbruk eller andre deler av næringslivet, sikkert vil dra nytte av den type tiltak. Og det er diskusjoner som foregår i de ulike års budsjettdrøftinger, så jeg skal ikke gå nærmere inn på det. Det som var grunnen til at jeg stilte spørsmålet om grunnlaget for merknadene fra Høyre, var at investeringene har økt de siste årene, og de ligger nå 2 mrd. kr høyere enn i 2002. Jeg tror nok at det representantene fra Høyre har basert seg på, var en feilaktig framstilling i avisen Nationen av statistikk over igangsatte landbruksbruk fra Statistisk sentralbyrå. De tallene er etterpå rettet opp, og det viser seg at de har en mer positiv utvikling enn det som framkom der. Når det gjelder pakken over ti år: Ja, vi jobber med investeringsrammevilkårene, og vi bruker ca. 450 mill. kr i året på det til landbruksbruk akkurat nå.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2011-06-16:
La meg få si at jeg er helt enig med representanten Andersen Eide i at samdrifter for veldig mange er en god måte å organisere driften på. Det har jeg sagt mange ganger, også i denne sal. Og brukerne, bøndene, bør selv fritt få velge den organisasjonsformen som er best egnet, ut fra lokale forhold i det enkelte tilfellet. Men det som er viktig, er at regelverk og tilskuddsutmåling ikke bør diskriminere mellom ulike organisasjonsformer. Derfor har det over flere år vært lagt stor vekt på å harmonisere regelverket, og jeg mener veldig klart at det fortsatt bør være et mål at andre forhold enn regelverkstilpasning avgjør valg av organisasjonsform. Så med det har jeg lyst til å si: Ja, samdriften er viktig for mange, men den passer ikke for alle, og vi ser i dag at det etterspørres mer investeringer fra gårdsbruk med familier. Det tror jeg er en positiv utvikling for landbruket som helhet.