Margunn Ebbesen (Høyre), 2019-12-09:
At det går godt i hele Norge, er bra, og i dag fikk vi som kjent nyheten om at Norge igjen er kåret til verdens beste land å bo i. Man skulle kanskje ikke tro det når man hører opposisjonen uttale seg. Høyre i regjering er opptatt av at rammevilkårene for norsk næringsliv skal være de aller beste. Framover blir det flere eldre per yrkesaktive, og når vi vet at økonomien må omstilles til større verdiskaping i privat næringsliv, er privat næringslivs rammevilkår viktig. Selv om det i dette statsbudsjettet ikke er muligheter for opposisjonen til å kritisere oss for store skattekutt, har vi gjennom våre tidligere statsbudsjett redusert skatter og avgifter med 25 mrd. kr. Dette vil vi fortsette med framover, nettopp for å ruste næringslivet til å være med på omstillingen av økonomien. Verdikjeden for mat er en av de største fastlandsnæringene vi har. Det å ha et landbruk i hele landet er viktig for matproduksjonen, men ikke minst for tilretteleggingen for andre næringer som lokalmat, reiseliv og levende lokalsamfunn og kulturlandskap. I jordbruksavtalen som ble framforhandlet mellom partene i vår, ble det gitt en inntektsvekst på i snitt 20 600 kr per årsverk i jordbruket. Dette er mer enn hva andre yrkesgrupper fikk. Gjennom denne avtalen ble kornøkonomien styrket kraftig, og dette var viktig for å styrke økonomien for kornbøndene, men også for å tydeliggjøre kanaliseringspolitikken. Jordbruksavtalen styrket også distriktsjordbruket på Vestlandet og i Nord-Norge gjennom en tydelig distriktsprofil på flere viktige tilskudd. I tillegg blir støtten til arktisk landbruk doblet, fra 2 mill. kr til 4 mill. kr. Høyre har etablert et nettverk av kvinnelige stortingsrepresentanter som er ute og møter bønder og organisasjonene. Dette blir tatt godt imot av alle og gir oss mye viktig kunnskap tilbake. I det siste har vi besøkt fruktbønder både i Ulvik og i Gloppen. Her fikk vi både sett og hørt om resultatene av den styrkingen som regjeringen har gitt frukt- og grøntbøndene på Vestlandet. Gjennom de siste årenes jordbruksavtaler har regjeringen bidratt med en egen tiltakspakke for innovasjon og vekst i grøntsektoren – investeringstilskudd er økt, og tiltak for rekruttering er styrket. Både i Ulvik og i Gloppen kunne vi høre om gode resultater av denne styrkingen som er skjedd overfor denne næringen. Her er det stort potensial for vekst, men det er viktig at den veksten skjer der hvor forholdene er best for fruktdyrking. Samtidig er det viktig at norsk jordbruk kan møte et klima i endring. For er det noen som virkelig rammes av klimaendringene, er det bonden og hans næringsvirksomhet. En god klima- og miljøprofil er avgjørende for et bærekraftig landbruk. Jordbruksavtalen dreier landbruket i en mer miljø- og klimavennlig retning. Samlet er bevilgningen til miljø- og klimatiltak over avtalen nå på over 5 mrd. kr, inklusiv areal- og kulturlandskapstilskuddene. Jeg ønsker også å gratulere partene med å ha inngått en klimaavtale, hvor det er satt som mål at jordbruket skal redusere sine utslipp med 5 millioner tonn CO 2 -ekvivalenter i perioden 2021–2030. For å bedre rammevilkårene for bøndene kuttet også regjeringen skattene til bonden som selvstendig næringsdrivende gjennom at jordbruksfradraget ble økt til 90 000 kr. Tilgang til internett er viktig for å skape nye arbeidsplasser, tilby bedre offentlige tjenester og bidra til en enklere hverdag. Enten det gjelder eleven på skolen, bonden i fjøset, røkteren ute på oppdrettsanlegget eller legen på sykehuset, er god tilgang til internett viktig. Derfor vil regjeringen bidra til at alle innbyggere og virksomheter skal få tilgang til internett, uavhengig av hvor i landet man bor. Der det er lønnsomt, har de kommersielle aktørene vært villige til å bygge ut bredbånd, men i vårt langstrakte og kronglete land er det steder det ikke er grunnlag for kommersielle investeringer. Da stiller regjeringen opp. I statsbudsjettet for 2020 foreslår regjeringen å bevilge 256 mill. kr i bredbåndstilskudd.