Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2009-03-17:
Til grunn for behandlingen av denne saken i dag ligger grundige utredninger, bl.a. to utredninger fra Bygningslovutvalget, som ble satt ned under forrige regjering. Under komitéhøringene i Stortinget kom det fram flere innspill og synspunkter som komiteen har tatt hensyn til i behandlingen av denne saken. Jeg er glad for at komiteen er enig på mange viktige punkter i innstillingen, og jeg er særlig glad for de felles holdninger som vi har til universell utforming. Det gjør at loven vil stå seg over tid. Jeg er enig med Høie i at en god lov gjennom vår behandling har blitt enda bedre. Fra starten av prosessen har vi i regjeringspartiene her i Stortinget signalisert at vi ønsket konstruktiv dialog med opposisjonen. Opposisjonen har også vært opptatt av det samme, altså god dialog. Komiteen har samarbeidet bra i arbeidet med innstillingen. Jeg vil også gi honnør til saksordføreren for godt utført arbeid. Dette har vært en ganske omfattende sak å jobbe med, hvor det har vært viktig hele tiden å samhandle for å komme fram til et best mulig resultat. Det bygges veldig mye med god kvalitet i Norge av meget seriøse fagfolk i både små og store firmaer. Jeg synes det er viktig å understreke det. Men ikke alle er like seriøse og nøye med jobben som blir gjort. Kompetansen varierer også. Hvert eneste år begås det byggefeil som koster samfunnet milliardbeløp. I proposisjonen anslås det at oppretting av feil årlig kan koste 12–15 milliarder kr – svært mye penger! Bak disse tallene finner vi bl.a. mange enkeltpersoner og familier som rammes av dårlig håndverk fra useriøse aktører og kanskje får boligdrømmen ødelagt. Erkjennelsen av at egenkontroll har fungert for dårlig gjør at Regjeringa foreslår at uavhengig kontroll blir obligatorisk ved byggetiltak der feil og skader får stor virkning. Flertallet i komiteen støtter dette forslaget. Det er for mange byggefeil som koster både samfunnet og enkeltpersoner store beløp hvert eneste år. Målet med uavhengig kontroll er å sikre bedre kvalitet på det som bygges. Det blir framholdt av noen som er mot uavhengig kontroll, at det fordyrer og forsinker byggeprosessene. Men uavhengig kontroll vil utvilsomt bidra til mindre feil og mangler, og da er det penger, ja sannsynligvis mange penger, spart. I tillegg tror jeg de fleste vil prioritere god kvalitet på et bygg med livsløpsperspektiv framfor noe raskere byggetid og flere problemer i etterkant. Med god byggeprosess og godt tilpasset og organisert kontroll behøver det heller ikke å ta lengre tid å bygge med god kvalitet. Og igjen: Vi kan rett og slett ikke fortsette som nå – med så mye feil og mangler! Jeg vil for øvrig kommentere det Bent Høie var innom i replikkordskiftet, at det ville bli omfattende å skulle kontrollere alle baderom bl.a. Jeg vil understreke at ombygging og rehabilitering av baderom ikke omfattes av søknadsplikt, og følgelig heller ikke vil bli gjenstand for uavhengig kontroll. Men jeg har ved sjølsyn sett såpass mange baderom bygd slik at det er vått overalt på gulvet unntatt ved sluket, at jeg mener det av og til kunne vært gunstig å ha en viss kontroll, og det går vi altså inn for. Den nye loven sikrer også bedre enn i dag at bygget tilfredsstiller de offentlige kravene i det øyeblikk bygget tas i bruk. Det blir også klarere og bedre regler når det gjelder oppretting av feil. Kravet til kommunene om å føre tilsyn skjerpes også, og det pålegges tilsyn der det er kjennskap til ulovlige forhold. Den nye loven forsterker kravene til universell utforming. Universell utforming handler grunnleggende om menneskeverd, om å tilrettelegge et samfunn for alle – med minst mulig og ofte helt unødvendige barrierer. Og skal en bygge nytt, er det heller ikke spesielt dyrt å gjøre det riktig og universelt. Universell utforming er smart – for alle. Reglene skjerpes slik at det nå kreves universell utforming av bygninger, anlegg og uteområder som retter seg mot allmennheten. For eksisterende bygg mener flertallet at det skal lages en plan i løpet av 2010 for når det gjennom forskrift skal innføres frister for ulike tiltak, som også saksordføreren var innom. Krav om universell utforming av eksisterende bygg vil i første rekke bli stilt til bygninger som i stor grad brukes av allmennheten, slik som f.eks. skoler. Bygg som huser viktige velferdstiltak, skal være de som først utformes universelt. Klimaforliket i Stortinget gir føringer for bruk av fornybare energikilder til oppvarming av bygg. Oppvarming av bygg står for en betydelig del av vårt energiforbruk. Klimautfordringene gjør det nødvendig med energieffektive bygg og alternative oppvarmingskilder. Derfor mener vi det skal være tilknytningsplikt til fjernvarmeanlegg, men med noe rom for nødvendig lokalpolitisk skjønn, uten at det undergraver grunnlaget for fjernvarme. Derfor er det forbud mot oljefyring som hovedenergikilde. Samtidig er det viktig at vi ikke legger så absolutte krav og føringer at vi stenger for den teknologiske utviklingen på miljø- og energiområdet. Komiteen ønsker å gi kommunene bedre redskap for å kunne ta vare på bevaringsverdige bygg i sin kommune. Regjeringspartiene og opposisjonen har litt ulikt syn på hvordan dette hensynet best skal kunne ivaretas. Vår intensjon er derimot felles: Hindre spekulativt forfall av bevaringsverdige bygninger. Lovverket inneholder allerede en hjemmel til å kunne lage forskriften som kommunene her trenger, og fra vår side mener vi det nå er på tide at denne hjemmelen brukes. Flertallet mener forskriften må baseres på en klar vurdering av hvilke typer bygg og tiltak som har særlig behov for beskyttelse. En slik forskrift vil gi kommunene mulighet til å gripe inn nettopp overfor spekulativt forfall. Forskriften skal gjelde for alle eiere av bevaringsverdige bygg, offentlige så vel som private. La meg avslutningsvis peke på at den nye bygningsloven nå blir en mer brukervennlig lov. Lovens oppbygging skal følge prosessen i en byggesak. Slik håper vi at det blir lettere for forbrukerne å holde lovverk og byggeprosess opp mot hverandre. Helt til slutt vil jeg rette en feil i innstillingen. Det gjelder forslag til vedtak bokstav C, som står på side 61 i innstillingen, og som er fremmet på side 33 nederst i første spalte. Der er det falt ut et ord. Siste punktum i forslaget skal lyde: «Forskriften skal fortrinnsvis iverksettes samtidig med loven.» Dermed er teksten i forslaget i samsvar med flertallets merknad på side 33 i innstillingen. Vi er opptatt av at denne forskriften kommer raskt, men vi er opptatt av at det blir en god forskrift. Derfor vil vi ikke være helt absolutte. Det er grunnen til at vi har sagt det slik i merknaden og sjølsagt vil si det slik i forslaget. Så dette var bare en glipp under avgivelsen.