Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2012-12-06:
Representantene Nesvik, Flåtten, Andersen Eide og Tenden har fremmet to representantforslag, ett med 30 forenklingsforslag og ett om resultatmåling av forenklingsløftet. La meg aller først si at jeg setter pris på det store engasjementet fra alle partier i Stortinget for at vi skal nå det forenklingsmålet vi har satt – med konstruktive bidrag til hvordan vi kan nå det. La meg også si at vi tar imot alle gode ideer, uansett hvor de kommer fra, vurderer dem og gjennomfører dem fortløpende i så stor grad som mulig, også målt opp mot andre hensyn, som selvsagt gjør seg gjeldende når det gjelder å fjerne eller redusere regelomfanget. La meg si noe om forenklingsforslagene. Det er ikke anledning til å gå igjennom alle 30, men jeg ønsker å berolige opposisjonen med at forslagene som er fremmet, vil bli godt ivaretatt. La meg gi noen eksempler som understreker dette. I forenklingsforslag 2 bes regjeringen sørge for at innsendelse av skjemaer i forbindelse med sykmelding kan skje elektronisk. Allerede fra 1. juli 2011 har det vært lagt til rette for elektronisk innsending av rapporteringsskjema og oppfølgingsplanen til Arbeids- og velferdsetaten via Altinn. Denne løsningen tilfredsstilte ikke alle deler av næringslivet. Derfor lanserte Nav, i samarbeid med leverandører av lønns- og personalsystemer, en ny tjeneste i september 2012. Tjenesten muliggjør elektronisk rapportering om oppfølging av sykmeldte gjennom innsending til Nav direkte fra virksomhetens lønns- og personalsystem. Forslagsstillerne ber i forslagene 8, 9 og 10 om en rekke forenklinger i innrapporteringsplikter, koder og skjemaer knyttet til bl.a. lønn. Som opplyst i svarbrevet til Stortinget forventes dette å ivaretas gjennom elektronisk dialog med arbeidsgiver, EDAG. For å sikre en enklere hverdag for bedriftene forslo regjeringen gjennomføring av EDAG i revidert nasjonalbudsjett for 2012. Prosjektet skal være ferdigstilt innen utgangen av 2015 og forventes å gi en årlig reduksjon i næringslivets kostnader på minst 0,5 mrd. kr. I forenklingsforslag 22 bes regjeringen gjennomføre fornuftige forenklinger i henhold til Bokføringsstandardstyrets anbefalinger. Regjeringen la i mai fram endringer i bl.a. bokføringsloven og verdipapirhandelloven, hvor flere forenklinger inngikk: lemping av bokføringslovens krav om utarbeiding av spesifikasjoner, adgang til fritt å velge oppbevaringsmedium – også elektronisk lagring – og heving av grensen for prospektplikt. Utover eksemplene jeg har nevnt her, arbeider regjeringen med flere andre forenklingstiltak. Noen av dem er også foreslått av representantene: forenklinger i aksjeloven, med utgangspunkt i Knudsen-utredningen, ytterligere endringer i bokføringsregelverket, basert på Bokføringsstandardstyrets rapport nr. 3, og endringer i konkurranseloven, med utgangspunkt i Konkurranselovutvalgets anbefalinger. Forslagsstillerne etterlyser også resultatmåling. De foreslår at målet om 10 mrd. kr reduksjon av administrative kostnader bør sammenstilles med løpende målinger av oppnådd forenkling. Målingene skal ifølge forslagsstillerne baseres på standardkostmodellen. Representantene framholder at disse løpende målingene bør presenteres to ganger i året, f.eks. i forbindelse med framleggelse av statsbudsjettet og revidert nasjonalbudsjett. Representantene påpeker at klare mål gir klare resultater. Vi var den første regjering som satte et slikt helt konkret og tydelig reduksjonsmål, 10 mrd. kr innen 2016, og vi leverer klare resultater. En rekke eksempler er allerede nevnt, og flere kan legges til listen: reduksjon i aksjekapitalkravet, fjerning av revisjonsplikten, digitale løsninger, som f.eks. elektronisk skattekort og e-faktura, og digital tilgjengeliggjøring av alle søknader, skjemaer og rapporter. Dette er med på å redusere næringslivets administrative byrder med 3 mrd. kr per år. Det er kanskje tidlig å si at resultatene er historiske, men jeg synes vi er på god vei. Og jeg tror at vi minst er på like god vei som det Sverige er. Jeg har også en mistanke om at når det kommer forslag om lovendringer i Sverige, har de et system ganske tilsvarende systemet i Norge – at ting skal ut på høring, at ulike instanser skal høres, og at det skal legges fram en proposisjon og vedtas ting i Riksdagen. Regjeringen er opptatt av at forenklingsarbeidet skal gi resultater både på kort og på lang sikt. Standardkostmodellen, som opposisjonen ønsker skal brukes i resultatmålinger, gir en pekepinn om næringslivets administrative kostnader, men den viser ikke nødvendigvis hvilke tiltak som er viktigst. Vi ønsker å gjennomføre endringer som bidrar til reell forenkling for næringslivet. Det oppnås ikke ved ensidig oppmerksomhet på kortsiktig måloppnåelse. En halvårig rapportering av det omfanget som forslagsstillerne legger opp til, vil kreve betydelige ressurser. De ressursene ønsker jeg å bruke på å intensivere forenklingsarbeidet ytterligere.