Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2008-11-27:
Det er ingen tvil om at den økonomiske situasjonen er alvorlig. Hele det politiske miljøet tar den på alvor, og Regjeringen har siden budsjettforslaget ble lagt fram, tatt nye initiativ for å møte de utfordringer økonomien står ovenfor. Det siste døgnet har to nye tiltak blitt varslet – verdt å nevne siden forrige taler åpenbart ikke fikk med seg det nye tiltaket heller. Opposisjonen ønsker seg et bredt politisk forlik i finanspolitikken, samtidig som de fire opposisjonspartiene i dag går for fire ulike budsjettopplegg. De klarer ikke selv å samle seg, selv om de ønsker å framstå som et alternativ til Regjeringen. Selv ikke i en så alvorlig økonomisk situasjon som vi ser nå, har de en felles økonomisk politikk. Mange påstander framsettes, bl.a. at regjeringspartiene øker skattene. Nei, vi gjør ikke det. Skattenivået er uendret og gir samlet sett ingen innstrammingsvirkning på norsk økonomi. Vi fordeler skattebyrden mer rettferdig. Skjerpelsene for de rikeste eierne i næringslivet motsvares av lettelser for det store flertall. Så hva gjøres med skatt og avgift i dette budsjettet? Vi har innrettet skatteinnstrammingen slik at den først og fremst treffer de mest velstående og verdifulle ikke-børsnoterte aksjene. En interessant opplysning er at de 10 pst. rikeste i Norge eier 90 pst. av de ikke-børsnoterte aksjene. Vi foreslår lavere skattlegging av moderate bankinnskudd gjennom økt bunnfradrag i formuesskatten. Vi utvider BSU-ordningen, noe som stimulerer til økt sparing i bank, og som også gir bankene bedre innskuddsdekning, som er viktig i disse tider. Vi senker maksimalgrensen for verdsetting av næringseiendom fra 80 pst. til 60 pst. av markedsverdi. Det gir lavere formuesskatt for nybygg. Det vil i seg selv være et bidrag til å dempe nedgangen i byggeaktiviteten. Det er riktig at vi øker ligningsverdien på eksisterende næringsbygg fra et snitt på 25 pst. til 40 pst. av markedsverdi. Det er en skjerpelse av skatten for eiere av slike bygg. Men fortsatt vil verdsettelsen som grunnlag for formuesskatt være langt lavere enn faktisk verdi. De senere år har det vært en overinvestering i næringsbygg, og det er bl.a. et resultat av spesielt gunstige skatteregler. Ved å endre disse reglene vil vi dempe for store konjunktursvingninger i framtiden. Hører man på opposisjonen, virker det som om skatten ikke endres i opp- og nedgangstider. Selvfølgelig er det ikke slik. Blir inntektene lavere, betaler man mindre i skatt. Når både aksjeformuer og næringsbyggformuer minker fordi markedsutviklingen er nedadgående, blir også formuesskatten tilsvarende lavere. Egenkapitalsituasjonen i norsk næringsliv er kraftig forbedret de siste årene. Det er mer målrettet at myndighetene går inn med økt aktivitet på de sektorene som rammes av aktivitetsnedgang, f.eks. innen bygg og anlegg, framfor å opprettholde spesielt gunstige skattevilkår for de rikeste eierne. Endringene av arveavgiften er også trukket fram som dramatisk. Men vårt opplegg innebærer lettelser for 90–95 pst. av de avgiftspliktige. Blant disse er det mange småbedrifter som også får lettelser sammenlignet med dagens regler. Vi har opprettholdt en rabattordning i arveavgiften for slike aksjer inntil et tak på 10 mill. kr. pr. arvemottaker. Vi halverer de høyeste avgiftssatsene, reduserer de laveste satsene og øker fribeløpet vesentlig. I tillegg har vi utvidet ordningen med rentefrie avdrag ved generasjonsskifter i familiebedrifter. Ordningen utvides til å gjelde alle bedrifter, ikke bare de minste, samtidig som den utvides fra sju år til tolv år. Restgjeld på arveavgift gir formuesfradrag som reduserer formuesskatten. På et seminar i regi av Handelshøyskolen stilte økonomene følgende spørsmål: Snakker vi om en dramatisk skjerping av arveavgiften ved generasjonsskifte i familiebedrifter? Nei, det gjør vi ikke, ifølge Norges Handelshøyskole, nettopp på grunn av de regelendringene jeg nettopp refererte til – eller for å sitere professor Terje Hansens konklusjon på sitt foredrag helt korrekt: «Krisebeskrivelsen som er gitt av næringslivet med hensyn til konsekvensene av det nye arvesystemet, er følgelig bare tull.»