Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2016-03-11:
Det er økonomisk vekst som har vært den viktigste faktoren for at det store flertallet av mennesker har klart å jobbe seg ut av fattigdom de siste 15 årene. Det kinesiske ordtaket «Gi en mann en fisk, og han har mat for en dag. Lær en mann å fiske, og han har mat for resten av livet.» oppsummerer godt viktigheten av tiltak som varer. Målet med jobbskaping i utviklingsland er å skape varige endringer og dermed også å ha som mål å eliminere behovet for bistand. En friere handel og investeringer over landegrensene er avgjørende for vekst og utvikling. Det er sentralt å legge til rette for utenlandske investeringer. Derfor vil vi øke handelen med fattige land. Vi vil legge vekt på næringsutvikling, investeringer og økonomisk vekst i våre samarbeidsland gjennom et moderne og bredt virkemiddelapparat. Bare i Afrika sør for Sahara går 120 millioner unge mennesker inn i arbeidsstyrken de neste årene. Det vil kunne utgjøre en stor sikkerhetsutfordring og kunne ha følger for migrasjonsmønsteret om ikke disse ungdommene finner håp for framtiden og en anstendig jobb. Samtidig vet vi at ni av ti arbeidsplasser i fattige land er private bedrifter. Størstedelen av framtidens jobber bør også komme fra det private næringslivet. Privat sektor skaper arbeidsplasser og genererer skatteinntekter og velferd. Utenrikstjenesten skal i større grad være et instrument for å fremme norske næringsinteresser i utlandet. Vi vil styrke samarbeidet med private aktører. Offentlig–privat samarbeid utløser både kompetanse og kapital. Begge deler trengs i utviklingsland. Norge er eksempelvis partner i Global Partnership for Education, som skaffer privat kapital i tillegg til tradisjonell bistand. Norfund er et viktig virkemiddel, som sammen med private partnere investerer i utviklingsland. Den typen innsats er viktig for å styrke utviklingspolitikken framover. Bare fram til 2020 trengs det 600 millioner nye jobber globalt, ifølge ILO. Samtidig er det mangel på kvalifisert arbeidskraft. Når 58 millioner unge ikke går på skole, er det ikke bare brudd på en grunnleggende rettighet, det er også et alvorlig hinder for utvikling. Fattigdom i lavinntektsland kunne vært redusert med 12 pst. hvis alle barn kunne lese og skrive. For å få unge ut i jobb, redusere arbeidsløshet og sikre økonomisk vekst er krafttak for utdanning en god investering. Derfor er det viktig at Norge tar en global lederrolle i utdanning for alle. Regjeringen dobler satsingen på utdanning i denne stortingsperioden og styrker særlig satsingen på utdanning for jenter og kvinner og for barn i krise og konflikt for å hindre tapte generasjoner. Regjeringen løfter yrkesopplæringen og høyere utdanning. Det er viktig at landene selv kan ha mulighet til å sikre tilgang på kvalifisert arbeidskraft og få folk i arbeid. Satsingen på jobbskaping bør være helhetlig, trekke inn eksisterende programmer som Olje for utvikling og ha en sterk kobling til næringsutvikling og investeringer. Sammen med en sterk satsing på utdanning vil det bidra til en bærekraftig bistand som tar utgangspunkt i enkeltmenneskenes egne ressurser og mulighet til å skape sitt eget levebrød. Målet for utviklingspolitikken må være å gi grunnlag for økonomisk vekst, velstand og selvstendighet.