May Hansen (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-12:
Vi behandler i dag lov om det offentliges ansvar for kulturvirksomhet, kulturloven. Jeg må få lov til å si at dette har SV sett fram til i mange år. Regjeringa stadfester ved denne loven kunstens og kulturens styrke og egenverdi og sørger for at hele kulturfeltet er en naturlig og integrert del av alle samfunns- og po-litikkområder. Hele kulturfeltet styrkes på et overordnet plan gjennom en generell kulturlov. En generell kulturlov vil gi kultursektoren større tyngde og status som offentlig ansvarsområde og legge forholdene til rette slik at det kan utvikles et bredt spekter av kulturvirksomhet og et mangfold av kulturuttrykk over hele landet. Flertallet understreker i sine merknader at man skal ha rett til et likeverdig kunst- og kulturtilbud over hele landet. Det er viktig at loven er generell, fordi lovens hensikt er å gi kultursektoren større tyngde og klarere status som et offentlig ansvarsområde. Loven er enkel og kommer ikke med detaljerte føringer på bevilgninger, prioriteringer eller organisering av kulturområdet i staten, i fylkeskommuner eller i kommuner. Men flertallet understreker likevel i sin merknad at det er viktig at det fins kulturfaglig kompetanse i alle kommuner. En satsing på bredde lokalt er grunnleggende viktig for barn og unge. Det er også helt nødvendig for å sikre rekrutteringen og utviklingen av kunst og kultur. En kulturlov handler ikke bare om forholdet mellom stat, fylkeskommune, kommune og kulturliv, men også om de utfordringer kulturpolitikken møter gjennom en økende grad av globalisering og internasjonale avtaleverk som EØS og WTO. Lovframlegget kan ses på som en oppfølging av UNESCO-konvensjonen fra 2005. Konvensjonens hovedmål er å sikre retten til at hvert enkelt land skal kunne føre en aktiv kultur- og mediepolitikk for å verne og fremme et mangfold av kulturuttrykk. En generell kulturlov vil ta hensyn til den internasjonale dimensjonen og samtidig sikre et godt handlingsrom for en nasjonal kulturpolitikk. I den forbindelse har en grunnlovfesting av kulturhensyn vært diskutert. Grunnlovfesting vil være en viktig markering av hvilken betydning kulturdimensjonen har i det norske samfunnet, ikke minst overfor de internasjonale utfordringene. SV har lenge ønsket en grunnlovfesting, og det vil komme en oppfølging av en eventuell grunnlovfesting senere. Komiteen er delt i synet på kulturlov. Fremskrittspartiet og Høyre mener at det framlagte forslaget til kulturlov ikke vil ha nevneverdig betydning for kulturpolitikken, og de går imot forslaget. Flertallet mener i motsetning til disse partiene at denne loven vil styrke kunstens og kulturens egenverdi, og sørge for at forholdene legges til rette slik at det kan utvikles et bredt spekter av kulturvirksomhet og et mangfold av kulturuttrykk som alle i hele landet skal få kunne delta i. Venstre og Kristelig Folkeparti støtter loven, men mener bl.a. at loven ikke er omfattende nok. De ønsket også at formålsparagrafen skulle sagt noe om betydningen av egenverdien av kunst og kultur. Regjeringas og SVs visjon er at Norge skal være en ledende kulturnasjon som skal legge vekt på kulturdimensjonen i alle deler av samfunnslivet. En målrettet satsing på kultur har også stor innvirkning på andre samfunnsområder, som næringsutvikling og arbeidsplasser, integrering og inkludering, helse, læring og kreativitet. Målet for denne regjeringa er at 1 pst. av statsbudsjettet skal gå til kultur innen 2014. Det er SV svært glad for etter mange års kamp for nettopp denne ene prosenten, og det er helt avgjørende med en større statlig satsing på kultur, slik at vi kan få den veksten vi ønsker over hele landet.