Steinar Bastesen (Kystpartiet), 1998-12-07:
I dag diskuteres miljøvern, og tradisjonelt er det en debatt uten konkrete henvisninger. Det snakkes i luftige vendinger om grønne skatter, bedre miljø og økte avgifter. Men hva er resultatet av de grønne skattene og de økte avgiftene? Folk flest ser det på pengeboken, men hvor blir det av resultatet for miljøet? Det er i dag bygd opp en egen miljøindustri. Er det en industri som ikke forurenser? Jeg stiller spørsmålet. Man flytter papir fra den ene bygda til den andre, man kjører det med lastebiler som drikker 5 liter diesel pr. mil, til Sverige for å brenne det opp – alt i miljøvernets navn. Hadde det ikke vært bedre å brenne det opp på det stedet man samler det inn? Miljøvern er også noe mer. Miljøvern handler om å leve og bo i samfunnet. Det handler bl.a. om at man skal tørre å bo ute i distriktene, man skal tørre å bo på landsbygda uten å være redd for at det skal komme en gaupe og ete opp barna som leker utenfor huset, eller at det skal komme en ulv og gjøre det samme. I Aurskog-Høland tør ikke folk lenger å la barna gå til skolebussen engang. De må følge barna hver eneste dag. Det er også miljøvern. Når de går ned til bussen, er det ofte to-tre ulver som går foran dem på veien. Det er et resultat av miljøvernpolitikken og det vedtaket som ble gjort i forbindelse med den nye rovdyrmeldingen her i huset. Det har vært diskusjon om utsetting av disse dyrene, men det er det ingen som vil ta ansvar for. De har ikke engang tillatt gentesting av disse dyrene for å få påvist eller avvist om det dreier seg om hybrider. Det er merkelig. Jeg har stilt spørsmål til miljøvernministeren, jeg har stilt spørsmål til justisministeren, men ingen vil ta ansvar. De snakker om at det er hund-ulvehybrider, men det er påvist ved oppdrett at det ikke går an å få mindre enn 60 pst. ulv i en slik hybrid. Det er positivt at bevilgningene til tiltak for å forebygge rovviltskader økes med 5 mill. kr, men det er for galt når bøndene og de som bor ute i distriktene, kunne ha gjort denne jaktingen gratis hvis de hadde fått lov til å jakte i sporsnø. Jeg har prøvd å undersøke litt. Det er store beløp som overføres til frivillige miljøvernorganisasjoner. En av de organisasjonene som jeg har lett litt etter og prøvd å få dokumentasjon for, er WWF. Hva får de? Vi har skrevet, og vi har ringt. Det er vanskelig å få rede på. Men fra Utenriksdepartementet har vi nå fått rede på at det dreier seg om betydelige beløp, millionbeløp, til en organisasjon som regelrett motarbeider norsk politikk. Det jeg egentlig skulle ta ordet for, var for å snakke om kartlegging på kysten igjen. Det ligger også under Miljøverndepartementet. Det er også miljøvern. Vi har nå tatt i bruk en ny måte å måle opp kysten på. Det kalles for laserbathymetri, som er innleid fra Australia. Og det kan kartlegge både Norskekysten og Svalbard-området i løpet av tre-fire år rett etter at det er blitt tatt i bruk. Men det må bevilges penger. Det er litt kostbart. Men i løpet av maksimum fem år kan man faktisk ha gjort en jobb som med dagens fart ville ha tatt 200 år. Vi seiler etter kart på kysten i dag som ikke tilfredsstiller de kravene som moderne navigasjonssystemer stiller. Man seiler faktisk over land i enkelte tilfeller med de kartene vi har. Ja, man kan oppleve å stå i Domkirken i Trondheim når en skal gjøre opp sitt bestikk. Det er ikke kysten verdig.