Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-02-02:
Lovproposisjonen vi behandler i dag, er en naturlig videreføring av arbeidet med å implementere en framtidsrettet kvoteordning for fiskeriene i tråd med vedtakene som ble gjort da Stortinget behandlet kvotemeldingen i juni i fjor. Den viktigste endringen er at det nå blir slutt på de årlige godkjenningene av deltakeradganger for kystfiskefartøy i lukket gruppe. Isteden blir det etablert et felles system for alle fartøy i lukket fiskeri, der både havgående flåte og kystfiskeflåten blir tildelt fiskeritillatelser med tilhørende kvotefaktorer for hvert enkelt fiskeslag. Da lovproposisjonen ble sendt ut på høring, ble det fra flere av høringsinstansene uttrykt bekymring over at det i ny § 12 i deltakerloven er tatt inn en formulering om at fiskeritillatelser for hvert enkelt fartøy kan gis for et bestemt tidsrom. Bekymringen gjaldt forutsigbarhet for aktørene i næringen ved at en slik klausul om tidsbegrensning blir tatt inn i loven. Kristelig Folkeparti mener at det ikke er grunn til bekymring angående denne formuleringen i lovteksten. Fram til i dag har det vært gjeldende lovhjemlet praksis i lukket gruppe i kystflåten gjennom årlig fornying av deltakeradganger, så det er ikke noe nytt prinsipp i fiskeriforvaltningen. Det er dessuten grunn til å minne om § 2 i havressursloven, som slår fast at de viltlevende marine ressursene ligger til fellesskapet i Norge. Å lovfeste at fiskeritillatelse kan gis ved et bestemt tidsrom, vil være i tråd med det grunnleggende prinsippet for norsk fiskeriforvaltning. For oss er det likevel viktig å understreke at årlig tildeling og deltakeradgang til fartøy i lukket gruppe i kystflåten har fulgt en praksis der deltakeradgangen er blitt fornyet så lenge fartøyet og fartøyeieren til enhver tid oppfyller kravene som blir stilt ved deltakelse i ervervsmessig fiske i lov og forskrift. På samme måte er det regelen at konsesjoner i havfiskeflåten er blitt tildelt uten klausuler om tidsbegrensning. Forutsigbarhet er særlig viktig for aktørene i ervervsmessig fiske. Vi vil derfor understreke at flertallet i sine fellesmerknader legger til grunn at forvaltningen viderefører en praksis der fiskeriløyve blir tildelt etter samme forvaltningsmessige prinsipp som har vært gjeldende ved tildeling av konsesjoner i havfiskeflåten, altså uten nærmere definert tidsbegrensning når tildeling skjer. I forbindelse med behandlingen av kvotemeldingen ga Stortinget sin tilslutning til at det ble etablert en ordning for kvoteutveksling for ut- og innleie av kvoter innenfor ett kvoteår. Ordningen ble hjemlet i ny § 14 i havressursloven, og den vil bli innrettet slik at det blir en begrensning på henholdsvis 20 og 50 pst. av verdiene av kvotene som fartøyet er tildelt. Her vil vi understreke at flertallet ved Stortingets behandling av kvotemeldingen slo fast i en fellesmerknad at maksimal netto innleie som hovedregel skal avgrenses av kvotetaket i de fiskeriene som er omfattet av strukturkvoteordningen, og for fartøygruppen der det enkelte fiskeri inngår. Leieordningen er altså ikke ment som en ekstra strukturordning. Her viser vi for øvrig til Granavolden-plattformen, som slår fast at det ikke skal gjøres endringer når det gjelder tak for strukturordningen i de ulike flåtegruppene. En praksis med innleie av 50 pst. av kvoteverdiene i en kvoteutvekslingsordning uten hensyn til strukturkvotetaket i flåtegruppen ville ikke ha vært i samsvar med intensjonen som ligger til grunn for dette punktet i Granavolden-plattformen. Vi har også noen korte bemerkninger til følgende formulering i forslag til ny § 15 i deltakerloven: «Når det er stilt vilkår om at kvotefaktorer på et gitt framtidig tidspunkt ikke lenger skal være tildelt fartøyet(tidsbegrensning) (tidsbegrensning) Departementet må nødvendigvis utarbeide en forskrift om anvendelse av tidsbegrensede kvotefaktorer ved utløpet av tidsbegrensningen. Det vil likevel alltid være slik at det til enhver tid er Stortinget som gir de overordnede føringene i så prinsipielt viktige spørsmål. Det skjedde sist ved behandlingen av kvotemeldingen, da et enstemmig storting ba regjeringen om ikke å opprette en statlig kvotebeholdning basert på avkorting ved utløpet av tidsbegrensningen for strukturkvoter. Så registrerer vi at opposisjonen i sine merknader i komitéinnstillingen og her i salen i dag kritiserer regjeringen for at det blir ført en fiskeripolitikk som skaper usikkerhet og manglende forutsigbarhet. Det er en påstand som vi i Kristelig Folkeparti finner både underlig og uforståelig. Det er nettopp opposisjonspartiene som bidrar til usikkerhet og manglende forutsigbarhet, ikke minst i behandlingen av denne saken. Ikke bare nekter man å gi tilslutning til lovendringer som er en naturlig konsekvens av tydelige stortingsvedtak – hadde opposisjonen fått flertall for en slik tilnærming, ville det tatt betydelig lengre tid før fiskerinæringen fikk de nødvendige avklaringene rundt rammevilkår som er avgjørende for forutsigbarheten. Til alt overmål finner opposisjonen det formålstjenlig å kritisere regjeringen for at det nå blir gjennomført en grundig høringsprosess rundt viktige spørsmål som skal avklares i forbindelse med utarbeidelse av regelverk, bl.a. for tilbakefall av strukturkvoter. Når opposisjonspartiene i fullt alvor skriver i sine merknader at det blir skapt usikkerhet rundt konsekvenser av vedtak fordi de skal konsekvensutredes, har iallfall jeg problemer med å følge resonnementet.