Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2001-06-12:
Både studie- og arbeidsmarkedet er svært internasjonalisert i vår tid. Studieåret 1999–2000 var 14 500 norske studenter i utlandet, og av disse var 10 000 helgradsstudenter. Norge har gjennom mange år bygget opp et relativt godt tilbud til norske studenter som ønsker å ta hele eller deler av sin utdanning i utlandet. I et samfunn preget av økende samhandling over landegrensene, er det viktig med bred kompetansebygging. Det var derfor overraskende at Regjeringen ønsket å redusere støtten til skolepenger for studenter i utlandet, noe som hele tiden har vært en velfungerende strategi for internasjonalisering i utdanningssektoren. Regjeringen går også inn for å fjerne det sikkerhetsnettet utenlandsstudentene har i form av valutajustering. Stortinget har tidligere bestemt at det er Statens lånekasse for utdanning som skal bli belastet eller få gevinsten ved svingninger i valutakursene. Vi er glade for at dette nå er ivaretatt av flertallet. Kristelig Folkeparti ønsker at økningen av kostnadsnormen bør være forholdsmessig den samme for utenlandsstudentene som for norske studenter. Departementet legger opp til å endre ordningene med støtte til gebyrstipend for å omfordele noen av midlene til å styrke norske universiteters og høgskolers internasjonaliseringsstrategier. Kristelig Folkeparti mener at gebyrstipendordningen fungerer godt med dagens modell. Vi vil samtidig understreke at det må være mulig for institusjonene å bli mer internasjonale, samtidig som man legger opp til gode utvekslingsordninger for studentene. Dette krever økte ressurser til institusjonene, slik at deres behov for internasjonalisering blir sikret. Den nye gradsstrukturen har som formål å fremme studentenes læring, men også å øke internasjonal studentmobilitet. Både benevningene og studiemodellene vil utvilsomt føre til økt forståelse og mobilitet internasjonalt. Med nytt karaktersystem vil en også lettere kunne sammenligne vekttall mellom institusjoner i inn- og utland, og en vil kunne kommunisere bedre med en verden utenfor Norge. Det må også legges bedre til rette for utenlandske studenter ved norske utdanningsinstitusjoner, og utvekslingen av forskere og studenter må stimuleres. Samarbeidsavtaler med utenlandske universitet bør derfor være en naturlig del av virksomheten for øvrig. Det kan føre til at institusjonene også blir mer attraktive for utenlandske studenter og forskere. Vi er enig med departementet i at det er viktig at universitetene og høgskolene fortsetter med å bygge opp et fagtilbud på engelsk for både norske og utenlandske studenter. Fagmiljøene kan medvirke til en mer aktiv studentutveksling gjennom å oppmuntre studentene til å ta del i internship-ordninger i ulike internasjonale organisasjoner. Norske universitet og høgskoler har i flere år hatt samarbeid med institusjoner i utviklingslandene, og vi ser på dette som et sentralt område. I denne sammenhengen er det viktig å framheve at dette samarbeidet er svært positivt, også for innholdet i de norske utdanningstilbudene. Vi støtter Regjeringens intensjon om å knytte utdanningsinstitusjonene tettere opp til studentutvekslingen. En kvalitetssikring av institusjonene er også en garanti for at studentene får en fullverdig utdanningsopplevelse. Regjeringens beslutning om å fjerne kunstfagstipendet svekker samtlige målsettinger når det gjelder finansiering av høyere kunstutdanning. Dette strider dessuten mot intensjonen i alle tidligere stortingsmeldinger om studiefinansiering. Opprettelsen av kunsthøgskolene som et eget strekpunkt i lov om universiteter og høgskoler var en erkjennelse av at høyere kunstutdanning er vesensforskjellig fra annen høyere utdanning. Dette tilsier at kunststudenter representerer «en gruppe med særskilte behov» også når det gjelder studiefinansiering. Dagens stipendordning burde blitt beholdt for å gi kunstnere under utdanning rimelige vilkår. Kristelig Folkeparti er skuffet over at flertallet ikke fant det tjenlig å opprettholde kunstfagstipendet for billedkunstnere, ballettkunstnere og kunsthåndverkere – de gruppene som tjener minst på sitt kunstneriske arbeid. Studenter ved Handelshøyskolen BI betaler i dag studieavgift og får ikke noen form for gebyrstipend fra Statens lånekasse for utdanning. Vi går derfor inn for å innvilge heltidsstudenter ved BI delvis dekning av studieavgiften gjennom stipend fra lånekassen og ønsker dette nærmere utredet. Kristelig Folkeparti har vært opptatt av å få opprettet et senter for fredsutdanning ved Universitetet i Tromsø. Vi er glade for at komiteen nå går enstemmig inn for dette. Tromsø har vært førende på dette feltet, og i mai i fjor ble det holdt en fredsutdanningskonferanse i Tromsø. De har både databasen, et internasjonalt nettverk og kompetente folk til å drive med dette.