Elisabeth Vik Aspaker (Høyre), 2013-11-28:
På fiskeriområdet er Norges forhold til EU regulert på en slik måte at vi er utenfor og innenfor på samme tid. Forvaltning av ressursene er utenfor EØS-avtalens virkeområde og regulert i egne bilaterale avtaler. Handelen med fisk er omfattet i en egen protokoll – Protokoll 9 – til EØS-avtalen. På det veterinære området er vi harmonisert med EU, og EØS-avtalen får anvendelse. Det er den nye regjeringens mål å videreføre og styrke samarbeidet med EU på fiskeriområdet. Norge og EU er bundet til hverandre fordi vi deler viktige felles fiskebestander. Vi må derfor søke å bli enige om felles forvaltningsløsninger. Derfor er de årlige kvoteforhandlingene viktig. Det er her vi jobber for å finne de gode løsningene sammen og blir enige om kvoter på bestander vi deler. Også i forhandlingene for 2014 er det mange saker på agendaen. De siste årene har Norge hatt et særlig samarbeid med EU i makrellsaken. Saken går kort fortalt ut på at kyststatene Norge, EU, Island og Færøyene de siste fire årene ikke har kommet til enighet om en kyststatsavtale om forvaltningen av makrell, fordi Island og Færøyene krever større andeler av bestanden. Jeg var tidligere i uka i Brussel på mitt andre møte med EUs fiskerikommisær, der vi ble enige om å fortsette dette samarbeidet, med sikte på å komme fram til en ny felles strategi. Målet er å få på plass en ny langsiktig løsning på bærekraftig forvaltning av makrell. På grunn av makrellsaken ønsker EU nå å utsette forhandlingene om en bilateral avtale. Norge har vært og er fortsatt innstilt på å starte forhandlingene om den bilaterale avtalen. Men vi må forholde oss til at EU ikke ser dette som formålstjenlig nå. Når vi kommer i gang, legger jeg til grunn at vi kommer fram til en avtale til beste for norske fiskere og næringen i EU. Hver dag, hele året, spises det 36 millioner norske sjømatmåltider i hele verden. 20 millioner av disse spises i EU. Vi snakker om eksportverdier for over 30 mrd. kr. Norge er EUs klart største sjømatleverandør. Men dette gjenspeiles ikke i markedsvilkårene vi møter i EU. Norge har dårligere markedsadgang enn konkurrentene våre. Riktignok gir Protokoll 9 i EØS-avtalen nulltoll på produkter som torsk, sei og hyse, men for laks, sild, makrell og reker er tollen høy og økende med bearbeidingsgraden. En sild tilsatt saltlake, litt eddik, pepper og skåret i biter, møter mer enn seks ganger høyere toll i EU enn om den eksporteres som råvare. Det vises på prislappen i butikken og selvfølgelig også på eksportstatistikken. God markedsadgang er avgjørende for at norsk sjømat skal opprettholde posisjonen den har i Europa. Neste anledning til å drøfte dette med EU er forhandlingene om EØS-finansieringsordningene for perioden 2014–2019. Inneværende ordning og de midlertidige tollfrie fiskekvotene gjelder til 30. april neste år. Regjeringen har en offensiv tilnærming til markedsadgang for norsk fisk. Norge har oppnådd forbedret markedsadgang i slike forhandlinger tidligere og senest i høst knyttet til Kroatia-utvidelsen. Når vi på nytt setter oss ved forhandlingsbordet, vil regjeringen kreve ytterligere forbedringer i markedsadgangen. Regjeringen har store ambisjoner for Norge som kunnskapsnasjon. Dette gjelder ikke minst kunnskap om havet. I en analyse publisert i 2012, anslås det et potensial for en seksdobling i den marine omsetningen innen 2050. Dit kommer vi ikke uten ny viten. Regjeringen hilser derfor velkommen EUs satsing på blå vekst i det nye rammeprogrammet for forskning, Horisont 2020. Den økonomiske aktiviteten til havs intensiveres, diversifiseres og flyttes lenger fra land. I fremtiden forventes det økt utnyttelse av biologiske ressurser på dyphavet. I dette arbeidet er det oppløftende at Norge og EU deler ambisjonene om å satse mer på biomarine næringer. Norge deltar derfor fullt ut i Horisont 2020-programmet. Når EU nå øker sin blå forskning, gir dette spennende muligheter for norske marine og maritime forskningsmiljøer til å kunne hevde seg ytterligere. For fiskeri- og havnasjonen Norge er det svært viktig at våre forskningsinstitusjoner utnytter fullt ut de mulighetene som Horisont 2020 gir.