trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
Til rekken av hjem-hilsninger: Jeg er også der, bortsett fra at jeg er så heldig at Fremskrittspartiet står alene i et prosjekt som er veldig viktig. Så de andre som skal hilse hjem, må finne på noe annet. Eller de kan velge å peke nese. I forslag nr. 358 står det: «Stortinget ber regjeringen prioritere utbygging av E6 Oslo Øst i første seksårsperiode og starte arbeidet med statlig plan for prosjektet.» Ja, nå har dere alle muligheten. På E6 Oslo øst passerer det 75 000 biler hver eneste dag. Finnes det noen andre steder i Norge som kan si at de ikke får et prosjekt hvor det passerer 75 000 biler hver dag? Neppe. I dag tidlig sto engasjerte voksne og barn utenfor Stortinget og ba politikerne om å prioritere bygging av Manglerudtunnelen. Manglerudtunnelen vil redusere støy og utslipp, fjerne køene og gjøre livskvaliteten til tusenvis av mennesker bedre. Manglerudtunnelen vil også bidra til raskere transport av varer, både inn til Oslo og gjennom Oslo. I dag tidlig sto de frem, parti etter parti, og konkurrerte om hvem som var mest for å bygge Manglerudtunnelen. Venstres appellant, Ola Elvestuen, hevdet å ha kjempet for tunnelen i 22 år, men at det alltid var kommet noe i veien – ja, f.eks. vilje til å stemme for prosjektet. Kristelig Folkepartis appellant var også for Manglerudtunnelen, bare ikke nå – og faktisk heller ikke tidligere. Høyre var også for, men appellant Heidi Nordby Lunde mente det var umulig å støtte prosjektet fordi det ville undergrave lokaldemokratiet. Det er så man får tårer i øynene av slikt rørende engasjement for lokaldemokratiet. Men regjeringen er klar, fortsatte Nordby Lunde, der var det åpne dører. Vel, da kan man jo stemme for forslaget til Fremskrittspartiet, nr. 371, som forutsetter kommunal eller lokal tilslutning. Arbeiderpartiets appellholder, bystyrerepresentant Halse, var for prosjektet i valgkampen 2019, men kunne nå dessverre ikke stemme for fordi hans parti ville starte fra en annen ende, som han sa. Arbeiderpartiet vil ha en overordnet byplan og først finne en løsning for hele byen. Selverklært representant for Groruddalen, Jan Bøhler, var fraværende. Bøhler, som stadig fremhever at han kjemper for Groruddalen, rakk ikke å fortelle de oppmøtte at partiet hans er imot de viktigste samferdselsprosjektene i Groruddalen de neste ti årene. Han fikk heller ikke anledning til å minne de fremmøtte om at han representerer et parti som er imot påstått sentralisering og vil flytte tusenvis av arbeidsplasser ut av Oslo. Det er tydelig at Bøhlers engasjement for Groruddalen i realiteten er et engasjement for hans eget kandidatur til Stortinget til høsten. Seansen utenfor Stortinget i dag var en pinlig affære. Det var en demonstrasjon i dobbeltkommunikasjon og en invitasjon til økt politikerforakt. Når alt det negative er sagt, så ønsker jeg alle en riktig god sommer.
Trond Helleland (Høyre), 2021-06-14:
Jeg har vært på Stortinget noen år, og jeg har vært med på å behandle alle transportplanene. Jeg husker 15. februar 2002. Da sa Sverre Myrli at nå går det vel mot slutten av debatten, men det har talere sagt før meg i to timer, så vi begynner å nærme oss. Da tror jeg vi var ferdige mellom tre og halv fire på natta – så det ligger jo godt an i dag. Jeg har lyst til å belyse noen prosjekter, og naturligvis må jeg starte med den berømte hestehandelen i 1992 mellom Kjell Opseth og SV om Ringeriksbanen. Det var nemlig en taler før meg her, Dag Terje Andersen, som snakket om store prosjekter som ikke hadde blitt realisert. Den hestehandelen gjorde jo at vi fikk en ny ørkenvandring for Ringeriksbanen. Nå er vi i nærheten av å komme i gang. Jeg ledet arbeidet selv, som fylkespolitiker, med fylkesdelplanen for Ringeriksbanen. Den ble lagt fram i 1994. Så jeg har jobbet lenge for dette prosjektet, men den første tanken ble jo sådd i 1858. Da var det første gang Ringeriksbanen var oppe til debatt. Den ble lagt vekk da. Også i 1885 ble den lagt fram – og forkastet. Men nå er det altså et bredt flertall, og det er et bredt flertall som støtter at Nye Veier overtar utbyggingen av nye E16 fra Hole til Hønefoss og utbyggingen av Ringeriksbanen. Og jeg regner med at neste gang vi diskuterer NTP og Ringeriksbanen, er utbyggingen godt i gang, noe som vil bety enormt mye for Ringerike, Hallingdal, Voss og Bergen og landet for øvrig. Tar vi i tillegg med det løftet som K5 blir vest for vannskillet, blir dette veldig bra. I et land der mange transportveier går nord–sør, føler jeg som Buskerud-representant et særlig ansvar for øst–vest-forbindelsene, og det skjer mye positivt på E134. Nå kommer det endelig ny parsell fra Dagslett til det som fører til Linnes, og som nå går videre til E18 med dobbel Oslofjordtunnel, og det blir slutt på trafikkaoset forbi Lahell i Lier. Et bredt flertall peker også på funksjonsfordelingen mellom rv. 7 og rv. 52, der næringstrafikken går over Hemsedal og persontrafikken over Hardangervidda. Her må det jobbes videre med miljøtunneler. Rv. 7 gjennom Hallingdal er sterkt trafikkert, og det er svært positivt at kommunene i Hallingdal, etter initiativ fra Hallingdal Høyre, har sagt ja til delvis brukerfinansiering, slik at en får i gang en skikkelig opprusting av veien fra Ørgenvika til Gol. Det trengs. Så er jeg naturligvis svært glad for at vi fikk til at Holmenbrua i Drammen nå skal fullfinansieres, sånn at en slipper å ha en bom på én av fire bruer i Drammen. Det ville vært dumt, og derfor tar staten det ansvaret ved å bygge vei til Drammen havn. Det blir et viktig prosjekt. Da vi overtok regjeringskontorene, brukte vi 600 mrd. kr i NTP. Nå bruker vi 1,2 billioner kr. Det er en dobling, og det er vi stolte av.
Fredric Holen Bjørdal (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Eg registrerer representantar frå høgrepartia i dag som har ganske høg sigarføring når det gjeld satsinga på samferdsel. Vel, for mitt fylke sin del, Møre og Romsdal, har det vore liten grunn til å juble desse åtte åra. Som Sunnmørsposten skreiv i haust: Vegplanane til høgrepartia har spelt fallitt. Status for åtte år med påstått rekordsatsing på vegbygging kan for fylket sin del ende opp i to krabbefelt. Det er med respekt å melde ikkje all verda å skrive heim om. Møre og Romsdal er eit særleg krevjande fylke når det gjeld kommunikasjon og infrastruktur. Det er dårleg stilt med buss, bane og breiband. Fjordar og fjell gjer fylket til ein transportmessig sveitserost, og vi har mange distriktsvegar med etterslep i vedlikehald og behov for rassikring. For å betre kvardagen til vanlege arbeidsfolk, familiar, pendlarar og næringsliv må vi ruste opp vegnettet i distrikta. Arbeidarpartiet føreslår fleire midlar til fylkeskommunane for ei auka satsing på fylkesvegane. Vi satsar på rassikring i distrikta, og eg er glad for at forslaget vårt om ein nasjonal rassikringsplan ligg an til å få fleirtal. Kysten har desse åtte åra vore systematisk nedprioritert av stortingsfleirtalet. Avgjerda om å flytte fiskerihamnene til fylkeskommunane utan skikkeleg finansiering er eit tydeleg døme på denne ansvarsfråskrivinga. Vi føreslår difor ein pott til satsing på fiskerihamner. Arbeidarpartiet har kjempa hardt for ei halvering av ferjeprisane, og vi registrerer at fleire andre parti kjem etter. For Møre og Romsdal sin del, som er ferjefylket med stor F, er dette heilt sentralt å få til. Det er uakseptabelt at ferjeprisane skal hindre etablering, rekruttering og busetting. For ein som har vore avhengig av ferje heile livet, er det veldig gledeleg å sjå at ein stadig større del av nasjonalforsamlinga stiller seg bak kyst- og fjordfolket her. Til sist nokre ord om desse store riksvegprosjekta som skal binde oss saman. Møre og Romsdal har ikkje vore tilgodesett her i seinare år, og vi har viktige fjordkryssingsprosjekt og eksportvegar både på Nordmøre, i Romsdalen og på Sunnmøre som må prioriterast. Eg vil særleg trekkje fram rv. 15 over Strynefjellet. Denne vegen er av avgjerande betyding for persontransport og godstransport frå Nordfjord og Sunnmøre til Austlandet og motsett veg. Eg køyrde seinast i går gjennom strynefjellstunnelane, glad for at eg ikkje fekk ein buss eller ein trailer imot. Det er ingen tvil om at dagens tunnelar er utrangerte og farlege. Det hastar med å ruste opp rv. 15. Prosjektet må planleggjast vidare og startast opp i første planperiode, med fullføring i andre planperiode, slik Arbeidarpartiet føreslår.
Gisle Meininger Saudland (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
I dag er det kun Fremskrittspartiet som ønsker å trappe opp samferdselssatsingen i Norge. Dessverre ønsker verken Arbeiderpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti eller Senterpartiet det samme. De sier at de er for, men likevel er det kun Fremskrittspartiet som har 400 mrd. kr ekstra i finansiering til Nasjonal transportplan. Å ta hele landet i bruk er tydeligvis bare et slagord for Senterpartiet. Det siste de rød-grønne gjorde i 2013, var å vedta Nasjonal transportplan på ca. 500 mrd. kr. I mitt valgdistrikt, Vest-Agder, hadde de kun med 25 km ny vei. Og vi vet at strekningen fra Kristiansand til Stavanger er over 200 km lang. Men det er kanskje ikke så rart, for vi har hatt en motorveiplan for dette landet som har ligget i en skuff siden 1960-tallet, helt fram til det kom et taktskifte i norsk samferdselspolitikk, og det var da Fremskrittspartiet kom inn i regjering. Da doblet vi Nasjonal transportplan til om lag 1 000 mrd. kr, vi opprettet selskapet Nye Veier AS og motorveiprosjekter ble igangsatt i rekordfart. Men nå er det på tide med enda et løft. Vi plusset på den forrige nasjonale transportplanen med om lag 500 mrd. kr. Nå ønsker vi å plusse på denne nasjonale transportplanen med 400 mrd. kr. De andre partiene sier det er urealistisk. Men samtidig har vi 11 000 mrd. kr på bok, syltet ned i aksjefond og handlegate i London. Når Fremskrittspartiet vil bruke 3,6 pst. av de pengene til å bygge ut kritisk infrastruktur og binde landet sammen, redde liv og knytte sammen bo- og arbeidsmarked, sier Arbeiderpartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet at det er urealistisk. Det er ingenting urealistisk med å gi ordentlig finansiering til nye veier, å holde trykket oppe på E39 fra Kristiansand til Stavanger, å rassikre Haukomfjellet i Sirdal med ny tunell, som Fremskrittspartiet vil, eller å bygge ny vei fra E39 til Spangereid på Sørlandet. Det må jo nærmest være flaut for stortingsrepresentantene fra Høyre og Kristelig Folkeparti fra Agder når de kommer til å stemme mot det de offentlig sier at de egentlig er for. Parlamentarisk leder i Kristelig Folkeparti sier til og med at de lokale må betale for veien og omtaler Fremskrittspartiets veiforslag som urealistisk; at de lever i sin egen verden. Regjeringspartiene mener altså at det er urealistisk at staten med 11 000 mrd. kr på bok betaler for en vei på Sørlandet som koster 500 mill. kr. Hvordan i all verden kan man da mene at det er realistisk at lille Agder fylkeskommune skal betale det samme beløpet? Det henger ikke på greip. Fremskrittspartiet vil bygge mer vei og infrastruktur og mener at staten må ta et større ansvar. Det har vi råd til.
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Man skulle kanskje tro at jeg kunne avstått fra å bruke taletid i og med at de fleste representantene fra Fremskrittspartiet har vært her oppe og beskrevet Arbeiderpartiets politikk og løsninger, men faktum er vel at jeg burde fått firedobbelt taletid for å rydde opp i en del av de misforståelsene man har prøvd å skape. Men samferdsel er viktig uansett hvor i landet man er bosatt. Ønskene, behovene og utfordringene varierer. Det er derfor ikke rart at NTP engasjerer, og at det er mange innspill. Her legges det tross alt føringer for de neste tolv årene. Arbeiderpartiet ønsker mer til bl.a. rassikring, planlegging, fylkesveier, fiskerihavner og trafikksikkerhet. Arbeiderpartiet har ambisiøse planer for distriktene, også for Finnmark. En rekke veistrekninger skal rassikres og rustes opp. Etter åtte år med forskjellige høyrestyrte regjeringer er svært lite gjort for å fremme større samferdselsprosjekter i Finnmark. Det er rett og slett oppdragstørke. Den kreativiteten man har vist i debatten og i forslag og tekst i NTP gjennom de siste åtte årene, skulle vi ha sett satt ut i praksis. Arbeiderpartiet ønsker derfor å øke midlene til planlegging og oppstart av viktige veiprosjekt. Finnmarksentreprenørene må få mulighet til å konkurrere om oppdrag på like vilkår. Arbeiderpartiet ønsker å dele opp kontrakter, slik at det ikke bare er de aller største kontraktørene som kan konkurrere om oppdragene. Vi skal bekjempe sosial dumping. Vi skal satse på et seriøst arbeidsliv og satse på norske bedrifter, med norske lønns- og arbeidsvilkår. Arbeiderpartiet støtter molo i Vardø, vi støtter fiskerihavnen i Kjøllefjord, vi støtter tiltak i Gamvik og Komagvær. Arbeiderpartiet har satt av 1,8 mrd. kr til utbygging av fiskerihavner. Regjeringen overførte ansvaret for fiskerihavnene til fylkeskommunene uten at det fulgte økonomiske virkemidler med. Det er ikke en god behandling av vår fiskerinæring, av vårt fiskeriavhengige samfunn og av dem som driver med havbruk. Arbeiderpartiet ønsker en NTP som gir distriktene mulighet til å utnytte sine naturgitte fortrinn og samtidig videreutvikle og styrke lokalsamfunn og lokalt næringsliv og sikre bolyst og bosetting.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-06-14:
Grunnlaget for at folk kan bo i hele landet, er at de har en jobb å gå til og en mulighet til å komme seg dit. Jeg er stolt av den satsingen som har vært på å bygge infrastruktur og styrke vei og bane etter regjeringsskiftet i 2013. Samarbeidet mellom dagens regjeringspartier og Fremskrittspartiet har resultert i en dobling av samferdselsbudsjettet og nye, innovative løsninger for å få opp tempoet og strekke budsjettene lenger. Det er imponerende, og det bidrar til å bygge landet sammen på en effektiv og god måte. Storbyene har sine utfordringer, men det er ingen tvil om at også Distrikts-Norge trenger gode, trygge veier. Det er viktig for både folk og næringsliv. Vi husker veier med mer hull og grus enn asfalt, lav veistandard og lave fartsgrenser. Nå har vi sett veibygging i et tempo som mangler sidestykke. Det merkes når 2020 er historie, og vi kan se at 800 km vei er åpnet under denne regjeringa. Det merkes fra nord til sør. E6 mellom Narvik og Alta, som ble åpnet i 2018, kuttet reiseavstanden med 40 km. Det ga breiere og tryggere vei, og det er god distriktspolitikk. I min del av landet, Sørlandet, ser vi resultatet av veisatsingene hver dag. Snart ligger E39 fra Kristiansand til Lyngdal klar, og når vi får ferdig vei helt til Stavanger, åpner det seg et helt nytt bo- og arbeidsmarked. Fredag åpner den nye Varoddbrua, og snart starter arbeidet med Gartnerløkka. Jeg kan love at samferdselssatsingen i vår del av landet merkes. Samferdselspolitikken er blant de kraftigste virkemidlene vi har for å skape vekst og utvikling i hele landet. Derfor er den nye ordningen med 18 mrd. kr til satsing på fylkesveiene i NTP-en også banebrytende. Vi er i gang med å redusere etterslepet på fylkesveiene. Jeg er glad for at komiteen i sin innstilling peker på behovet for ny vei som knytter GE Healthcare i Lindesnes og omkringliggende områder til ny E39, og for at det i våre merknader presiseres at strekningen kan være aktuell for den nye tilskuddsordningen for fylkesveier. Jeg vil også understreke at Sørlandet har klare forventninger til at regjeringa følger opp oppfordringen fra Arbeiderpartiet, Høyre, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Venstre om å finne løsninger for ny tilførselsvei til Arendal havn Eydehavn og til den nye batterifabrikken og trevirkeindustrien som er under etablering der.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-14:
Når det gjelder veg, er det fylkesvegene, de kommunale vegene og noen av riksvegene, som til og med mangler gul stripe, vi må satse på. Det er viktigere enn de store prestisjeprosjektene som regjeringen og Fremskrittspartiet pusher fram, der drømmen også er å kjøre i 120 km/t. Det er ikke det næringslivet i mitt fylke trenger, i hvert fall. De trenger fylkesveger de kan kjøre på som er framkommelige året rundt, og som tåler bilene. Bilene må komme fram til jernbanen. Er det noe dette landet mangler, er det en nasjonal plan for gods på bane. Alle har snakket om det så lenge jeg har vært på Stortinget, men det går den vegen høna sparker. Det blir mindre og mindre. I mitt fylke ligger det en bane som er utmerket for å kunne frakte store mengder gods fra Nord-Norge langs hele svenskegrensa og ut til Sverige over Kongsvinger. Jeg snakker om Røros- og Solørbanen. Den burde hatt strøm for mange år siden. Den burde blitt satset på. Den har også en lavere fjellovergang enn man har på Dovrebanen, og Dovrebanen trenger mer plass, for der er det mer folk, og det er potensial for å bygge ut mer persontrafikk. SV har foreslått nå for jeg veit ikke hvilken gang at vi er nødt til å få på plass en slik plan for gods på bane, og at vi er nødt til å få strøm på Røros- og Solørbanen, sånn at vi kan kjøre de samme togene fra nord til sør, over Kongsvinger og ut av landet. Da trenger vi også noen terminaler. Vi trenger Godspakke Innlandet, vi trenger tømmerterminal på Kongsvinger, og vi trenger terminal på Sørli. Det er store mengder, og mye av dette er også tømmertransport. Den trailertrafikken som går på disse strekningene, sliter enormt på vegene. Det er ganske skummelt å kjøre der. Jeg må innrømme at jeg ikke kjører rv. 3 lenger, sjøl om den har blitt forbedret. Jeg kjører ganske mye oppover Østerdalen, men da kjører jeg Rendalen. Hvorfor gjør jeg det? Jo, fordi trailertrafikken på rv. 3 er så stor at det rett og slett føles risikabelt å kjøre der. Der går det altså parallelt en jernbanestrekning som med modernisering i praksis kunne skaffet dette landet et dobbeltspor mellom Midt-Norge og det sentrale Østlandet. Da kan man ha den ene vegen i Gudbrandsdalen og den andre vegen i Østerdalen. Jeg forutsetter at Arbeiderpartiet og Senterpartiet stemmer for dette forslaget i dag, for det har de lovet lokalt.
Sigbjørn Gjelsvik (Senterpartiet), 2021-06-14:
Senterpartiet er opptatt av at folk skal kunne bo, arbeide og leve et godt liv i hele Norge. Skal vi klare å sørge for det, må vi ha gode og velfungerende veier. Vi må ha et velfungerende togtilbud for både persontransport og gods, og vi må også ha en kraftfull satsing på kyst, på både havne- og farledstiltak. På en del viktige områder er ikke den nasjonale transportplanen som blir behandlet i dag, god nok i det hele tatt. En av de største utfordringene vi står overfor, er å legge til rette for ny etablering og styrke industrien i Fastlands-Norge for å gjøre noe med et handelsunderskudd som de senere årene har vært rekordstort, og for å gjøre noe med de industriinvesteringene som over tid har vært altfor lave, og bl.a. legge til rette for flere investeringer innenfor norsk treforedlingsindustri. Hva var det Treindustrien hadde som kommentar da Nasjonal transportplan hadde kommet? Jo, administrerende direktør for Treindustrien, Heidi Finstad, sa i et innlegg at NTP undergraver grønne industriplaner og klimamål, og viste til at konkrete planer som var inne i eksisterende NTP, knyttet til både Brandval, godsterminal der, og Hauerseter, ikke lå inne konkretisert i den nye nasjonale transportplanen. Det er nettopp på slike områder viktig at vi sørger for å ha framdrift, gi forutsigbarhet og gi rammevilkår for å sørge for investeringer som kan legge til rette for at vi bruker de rike naturressursene vi har i Norge, til å bygge arbeidsplasser, skape industri – verdiskaping – i stedet for å sende dem ut av landet som en råvare. Jeg har registrert at flere talere, bl.a. fra Fremskrittspartiet, har gjort seg høye og mørke underveis i debatten i dag knyttet til rv. 4. Vel, det er altså slik at et av de aller viktigste tiltakene på rv. 4, et nytt løp i Hagantunnelen, var det altså Fremskrittspartiet, da de satt i regjering med både samferdselsminister og finansminister, som sørget for å ta ut av Nasjonal transportplan. Det var prioritert av de rød-grønne partiene da de satt i regjering. Det ble tatt ut av Nasjonal transportplan fra Fremskrittspartiets side, og Fremskrittspartiet har ikke bidratt til at det har kommet inn igjen med et flertall. Det er særdeles skuffende. Det er et av de viktige tiltakene en kunne ha gjort for å sikre trafikktrygghet for folk som bor i Nittedal kommune, og alle dem som bruker veien til daglig.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2021-06-14:
Poenget med samferdselsinvesteringene er å gi folk større valgfrihet for arbeid og bosted og å styrke næringslivet – altså redusere avstandskostnadene. Det aller viktigste er å få fiber fram til samtlige husstander. Da må vi gå over fra etterspørselsstyrt utbygging til tilbudsstyrt utbygging. Det er det som kalles digital allemannsrett. Det er en systemendring som er nødvendig. Fylkesveiene er den andre hovedprioriteringen – med fast dekke, 10 tonns akseltrykk og ingen telerestriksjoner. Vi må få en plan for opprusting. Djupstabilisering er et ord som Stortinget bør merke seg. Det er en fantastisk metode, å frese opp veilegemet og legge på nytt bærelag. Kostnad: Anslagsvis 2 000 kr per meter. En får altså en mil for 20 mill. kr – det vil være en ny vei som er bygd på en helt annen måte enn det å asfaltere gammelt, råttent banelegeme. Vi må prioritere fylkesveiene foran nye firefelts veier i Buskerud, og det bringer meg over til jernbane. Drammensdalen må ikke få firefelts veier som ødelegger kulturlandskap, matjord og andre naturverdier. Vi må derfor ruste opp Gulskogen stasjon, vi må få to tog i timen til Kongsberg, og vi må ikke minst ruste opp stasjonene på Randsfjordbanen – Skotselv, Åmot, Geithus og Vikersund. Vi må få fram planmidler, slik at vi kan realisere jernbanesatsingen, så vi unngår firefelts veier gjennom den flotte Eikerbygda. Når det gjelder Bergensbanens forkortelse, er det én ting jeg har spesielt på hjertet, og det er Hole kommune. Det er ingen tilfeldighet at de har fire kongekroner i sitt kommunevåpen. Det er fordi det er en utrolig fruktbar kommune, og gjennomkjøringen med ny vei og bane gjennom Hole og Ringerike må skje ved at en tar særlige miljøhensyn, miljøtunneler, ellers vil motstanden bli kraftig på det prosjektet. Senterpartiet skal stå i spissen for å sikre miljøinteressene i den saken. Når det gjelder riksveier: Avkjøringen til Sigdal fra rv. 350 er virkelig en sjeldent overmoden sak som det må gjøres noe med. Å fullføre E16 rundt Hønefoss, og ny Holmen bru, uten bompenger er avgjørende viktig. E134, Viker-alternativet gjennom Lier, er helt nødvendig, Svelvikveien i Drammen, som kobler Svelvik og Drammen sammen, og til slutt Veipakke Hallingdal. Veipakke Hallingdal har midler inne. Senterpartiet skal virkelig stå vakt for Veipakke Hallingdal og føre den videre, sånn at vi får en moderne kommunikasjon gjennom Hallingdal og videre over til Vestlandet.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-06-14:
I debatten her i dag har jeg hørt mange beskyldninger mot Fremskrittspartiet, at det er en nærmest uansvarlig, ja nesten useriøs NTP Fremskrittspartiet legger fram. Ja, hvis det er useriøst eller uansvarlig å prioritere samferdsel, for politikk handler om å prioritere. Bare i første kvartal dette året var det 382 mrd. kr ekstra i oljefondet, eller Statens pensjonsfond utland, som man også kaller det. Jeg har stor sans for og kjenner mange fra Senterpartiet som er bønder og gårdbrukere i min hjemkommune. De sier alltid: Vi skal levere fra oss gården i litt bedre stand enn da vi selv fikk den. Det betyr ansvarlighet. Det er å legge til rette for neste generasjon. Det handler om trafikksikkerhet. SV sier at vi ikke kan drive og asfaltere over dyrkbar mark. Nei, vi skal prøve å unngå det. Man sier det er så ille. Er det noen som har spurt seg: Hva betyr et trafikkoffer? Snakk med dem. Det er det Fremskrittspartiet er opptatt av – å bygge trygge, sikre samferdselsårer for å frakte personer, varer og gods. Når det gjelder Vestfold – det må jeg gjerne snakke litt om – og jernbane, Vestfoldbanen, er jeg litt skuffet når regjeringspartiene ikke fokuserer mer på godsterminal. Det har vært snakket om i flere år. Jeg vil takke Arbeiderpartiet og SV, som i hvert fall er med og danner en flertallsmerknad som sier noe viktig, at når man først bygger en bane, ville det å klare å få en avgreining til den godsterminalen vært klokt. Men når det gjelder videre nedover Vestfoldbanen, er jeg litt skuffet. Takket være Fremskrittspartiet, som fikk inn planleggingsmidler til Stokke–Torp–Sandefjord, muliggjøres, som regjeringen selv skriver i sitt dokument, to tog i timen fra Skien utenom rushtid. Det betyr at man har nedskalert – ikke bare en effektpakke. Det er altså veldig usikkert, og man setter det på vent. Jeg skulle ønske at det kunne bli et flertall som kunne framskynde den prosessen – ikke bare ha en oppstartsbevilgning i første periode og dytte alt ut i en usikker periode – og legge inn 8,5 mrd. kr av de drøyt 10 mrd. kr. Det ville betydd noe. Vi kan ikke forvente for mye til høsten heller. Senterpartiets fylkesordfører i Vestfold og Telemark, Terje Riis-Johansen, har sagt at de skal framskynde intercity, det er det viktigste for det fylket, og førstekandidaten fra Senterpartiet, Kathrine Kleveland, sa at vi må avlaste regjeringen, så vi kan framskynde intercity. De har tydeligvis ikke gehør. Det er mulig Siv Mossleth kan svare mer på det. De prioriterer i hvert fall ikke det. Fremskrittspartiet prioriterer kombinert mobilitet. Det handler om ikke å bruke tvang, men valgfrihet i hverdagen, det som fungerer best for den enkelte. Det betyr at vi også satser på jernbane i Østlands-området. Bilen er viktig fordi den gir en kombinert mobilitet. Det er ikke alle som bor der toget går. Tog er bra, men det tar deg fra et sted du ikke er, til et sted du ikke skal. Da må man også legge til rette for bil.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-06-14:
Hordfast, som del av ein ferjefri forbindelse langs kysten vår, har to formål: Det er å styrkja næringslivet og sikra arbeidsplassar og å få folk og varer trygt fram. Dette er eit prosjekt som næringslivet langs kysten har jobba for i 30 år, og som følgjer som ei naturleg forlenging av Rogfast, som no er sett i gang, og Svegatjørn–Rådal, som snart er ferdigstilt. Prosjektet har følgt alle demokratiske prosessar og samfunnsøkonomiske analysar, og midtre trasé er peika ut som den beste. I høve komitébehandlinga kom eit merkeleg presseutspel frå Senterpartiet. Dei vil byggja den eine brua til Hordfast, deretter skal dei vurdera og revurdera vidare trasé. Dette er eit framlegg som i realiteten sender prosjektet rett i skrivebordsskuffa, og som står fram som lite gjennomtenkt. Eg nektar å tru at komitémedlemene har sett seg inn i geografien og problemstillingane dei då tek opp. I tillegg har Senterpartiet trekt ut 7 mrd. kr frå prosjektet, eit grep som gjer at ein ikkje kan setja prosjektet i gang. Vi har registrert at det heile vegen har vore dragkampar i Senterpartiet kring Hordfast. Mykje av denne debatten har vore knytt til E16 og frykt for at Hordfast skulle fortrengja ein tryggare veg til Voss. Nasjonal transportplan, lagd fram av regjeringa, ryddar denne usikkerheita av vegen – begge prosjekta er lagde inn i planen. Og med dette på plass burde det vera tid for Senterpartiet å «belita seg» – men nei. Dette vitnar om at dei som sit på Stortinget for Senterpartiet, har manglande forståing for distrikta sine behov. Er det éin ting næringslivet har vore tydeleg på dei siste åra, er det nettopp Hordfast og rask og trygg veg langs kysten vår. Ein kan undrast over om det er eit oppspel til komande forhandlingar med SV, eller om det rett og slett er eit ønske om å bruka pengane andre stader i landet som ligg bak. Eg fryktar begge delar, for dette er sikkert: Ein omkamp om Hordfast no, med vurdering av nye trasear og sterk underfinansiering, som ein her legg opp til, er å skyta ein kvit pinn etter eit prosjekt som i tiår har stått øvst på næringslivet si ønskeliste – og den beste måten å sikra at Vestlandet på ny må stilla sist i køen for rask og trygg veg for innbyggjarane langs vestlandskysten. Dette kan ikkje sjåast på som noko anna enn at Senterpartiet sviktar Vestlandet, og at dei med dette set grunnlaget for arbeidsplassar og busetjing langs vestlandskysten i spel. Det hjelper ikkje med fine festtalar når ein riv teppet unna grunnlaget for at det skal bu folk i heile landet.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-06-14:
Eg er veldig glad for å registrera at komiteen har teke innover seg at teknologiutvikling også innanfor transportsektoren skal vera med på å løysa to forhold som framstår som dei viktigaste hovudutfordringane våre. Det eine er å skaffa arbeid til alle – det er jobb nr. ein. Dette skal me klara med basis i det grøne skiftet, for me har også ei klimautfordring me må ta tak i – det er den andre hovudutfordringa vår. Her kjem sjølvsagt gode og effektive trafikkorridorar inn, der minimalt forbruk av energi for transportøren er ein viktig premiss. Det andre er korleis me byggjer vegane og bruene våre. Me ser at oljeskattepakka har bidrege med nettopp det me etterspurde – at leverandørindustrien parallelt med å serva olje- og gassnæringa, no vrir fokuset over til andre produkt og konstruksjonar, der me ser at lærdom frå olje- og gassektoren kjem transportsektoren til gode. God «crossover»-tankegang. Aluminium har sidan 1980-talet vore brukt offshore. Det er korrosjonsherdig, det er produsert med vasskraft, og det kan resirkulerast. Materialets eigenvekt gjev også fordelar, og når ein no har knekt koden for bruk av aluminium i brukonstruksjonar, ligg vegen open for betydeleg innovasjon og teknologieksport òg til andre land, og me kan få på plass eit utstillingsvindauge for aluminiumsbruer her heime. Fremst for denne innovasjonen er Norsk Hydro ASA, Leirvik AS, SINTEF, NTNU og Olav Olsen, som på skuldrene av offshore-kompetansen ein har bygd opp over tiår, no ser moglegheiter for å bytta stål med aluminium også i brukassar. Dette vil spara miljøet, det lagar nye grøne arbeidsplassar og det knyter landet vårt saman på den mest føremålstenlege måten. Hordfast kan òg på dette området verta eit utstillingsvindauge for spisskompetansen vår. Eg er svært godt nøgd med alle som har stått på for å sikra at ei god melding, framsett av regjeringa, no er vorten enno betre ved at me gjennom komitéarbeidet har fått inn andre viktige prosjekt for Vestlandet og regionen, som også i framtida skal stå for store delar av verdiskapinga til landet vårt. Eg tenkjer her spesielt på Vågsbotn–Klauvaneset på E39 og Bakka–Solheim på E134 – begge prosjekt som eg er svært glad for at det no er brei politisk tilslutning til, og som Høgre og dei andre regjeringspartia har vore med på å sikra inn i NTP-en.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2021-06-14:
Aller først takk til samferdselsministeren for en solid, moderne og forutsigbar NTP. Etter behandlingen i Stortinget er det blitt noen forbedringer, jeg skal komme tilbake til det. Men det viktigste for meg å si er at Høyre vil fortsette den store satsingen på samferdsel og ferdigstille det viktige reformarbeidet vi har satt i gang, som sikrer at vi får mer samferdsel ut av hver krone. Vi har altså ikke allergi for nye løsninger, vi ser at de virker. Samferdselsinvesteringene er et viktig bidrag for å få fart på Norge, og det er viktig på grunn av veien ut av pandemien, som vil gi høy aktivitet i samferdselssektoren og bidra til sysselsetting i hele landet. Nasjonal transportplan er også godt nytt for Buskerud. I NTP er fellesprosjektet Ringeriksbanen og E16 Høgkastet–Hønefoss overført fra Bane NOR og Statens vegvesen til Nye Veier AS. Dette er en god og framtidsrettet løsning. Ringeriksbanen er det største jernbaneprosjektet vi har. Da vi kom i regjering i 2013, hadde dette prosjektet nærmest ligget i dvale langt inne i en skuff i mange, mange år. Da ble det fart på prosjektet. Det skal gi raskere reisetid og hyppigere frekvens mellom Oslo og Bergen, styrke konkurransekraften i næringslivet mellom våre to byer og ikke minst styrke turistnæringen i Hallingdal. Jeg er også glad for at initiativet fra Hallingdal Høyre om Veipakke Hallingdal har fått en positiv merknad, og ikke minst for at det nå også må finnes en løsning på rv. 7 over vidda. En god transportplan er blitt bedre i behandlingen på Stortinget, for regjeringspartiene har økt rammen med 5 mrd. kr. Det er særlig tiltak for å sikre godstransport og veitrafikksikkerhet som har blitt prioritert. Jeg vil gjerne nevne Holmenbrua i Drammen, tidligere rv. 282, som er i elendig forfatning, er moden for utskiftning og drives på dispensasjon. Den blir nå fullfinansiert av staten. Det blir en sikker og viktig bro, da Drammen havn tar imot nærmere 70 pst. av alle biler som kommer inn til landet. Det er også elbiler – positivt. Selv i kriseåret 2020 var det en stor nybilaktivitet med hele 89 882 lossede biler. E134 Dagslett–Linnes har endelig fått en løsning. Vi får også tunnel under til Drøbak, som gjør at vi får en god vei også opp mot Kongsberg og videre inn i Telemark. Så takk for en god plan.
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-06-14:
Jeg begynte dagen i dag, i likhet med representanten Tybring-Gjedde, med å se en demonstrasjon utenfor Stortinget av elever fra Høyenhall skole for Manglerudtunnelen. Som det ble nevnt tidligere, foreslo jeg det ikke, men jeg skrev forslaget om Manglerudtunnelen så langt tilbake som i bystyret i Oslo i 1999. Jeg var ikke valgt inn ennå, men forslaget ble fremmet den gangen, og vi har jobbet systematisk for Manglerudtunnelen gjennom Oslopakke 3 i årene etterpå. Representanten Jegstad har også vært med på det. For meg er det uforståelig at Arbeiderpartiet, SV og Miljøpartiet De Grønne i Oslo går imot Manglerudtunnelen nå. Til tross for at det er et nullvekstmål i Oslo og de andre store byene som vi når, er Manglerud det stedet i byen der vi i tiår har planlagt for at det skal komme økt trafikk. Det er planlagt å øke trafikken ved å nedgradere E18 og bygge opp og kanalisere trafikken på E6. Akkurat i dette området splitter veien et lokalmiljø. Man har nå en trafikk på over 75 000 biler per dag, det nærmer seg 100 000, og det skal bli mer i årene framover. Så vi trenger Manglerudtunnelen. Vi trenger den ikke bare for å legge transporten under bakken, vi trenger den også for å få et kollektivknutepunkt på Bryn, for å få bedre sykkelløsninger og for å bedre kollektivtransporten i det veisystemet i seg selv. Men det kreves bompenger for å bygge. Det er ikke slik som Fremskrittspartiet sier, at bare man stemmer for et løst forslag, så er alt dette i orden. Man må ha det som et bompengeprosjekt, ganske enkelt fordi vi skal gjøre så mye mer i Oslo. Og vi gjør så mye mer. Fornebubanen er nå endelig i gang. Vi må også se på Oslopakke 3-midlene – hvor man kan få andre tiltak, enten det er nedgradering av Trondheimsveien, trikk til Tonsenhagen eller ny stasjon på Breivoll. Det er en diskusjon, og den må gå sammen med Oslo. Så vi trenger det brede flertallet. Det har vi heldigvis her. Jeg er glad for at regjeringen står bak Manglerudtunnelen, men vi trenger det flertallet sammen også i Oslo for å gjennomføre prosjektet i årene framover. Det må vi klare å få til. Det er en jernbanesatsing også i denne NTP-en som er bygget opp gjennom mange år. Vi får bedre frekvens i Osloregionen fram mot midten av 2020-tallet. Helt til slutt: Jeg er veldig glad for at vi også får en utredning om høyhastighet mellom Oslo og Trondheim, som gjør at vi endelig kan se om det er økonomi også i det lange strekket, samtidig som vi legger grunnlag for å velge riktig, bl.a. når beslutning om jernbanestasjonen på Hamar skal tas.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Samferdsel er mer enn lukten av ny asfalt. Samferdsel er god helse gjennom økt trafikksikkerhet, samferdsel er arbeidsplasser og næringsutvikling, og samferdsel er muligheten for å bo der en vil. Derfor er jeg glad for at vi for Agder, gjennom godt tverrpolitisk arbeid, har klart å løfte landsdelen på dette feltet gjennom mange år. Desto mer skuffende er det å høre Grøvan fra Kristelig Folkeparti kommentere. Etter lenge å ha vært en forsømt landsdel er det nærmest, ifølge Grøvan, som at han og denne regjeringen har vært en samferdselspolitisk frelser for Agder. Nei, Grøvan, det er godt tverrpolitisk arbeid som har vært den samferdselspolitiske frelseren, og det burde være nok å vise til E18 Grimstad–Kristiansand, som åpnet midt under den rød-grønne regjeringens virke. Men fortsatt er vi ikke i mål. Det gjenstår en del på strekningene rv. 9, E18 og E39. Og selv om statsråder fra den blå-blå regjeringen har sagt at ny firefelts vei skal stå ferdig i 2027, kan det altså ta «forever» å komme i mål, for den samme regjeringen har bestemt at Nye Veier selv velger hvor de vil bygge nye veier. Til og med Fremskrittspartiet har nå oppdaget dette. Åshild Bruun-Gundersen uttalte i Agderposten at hun fryktet at nye veier til Nye Veier kan forsinke E18. Men det er jo nettopp det som har vært Fremskrittspartiets idé bak selskapet Nye Veier. Jeg klarer ikke å hisse meg opp over etableringen av Nye Veier, men jeg er mest opptatt av at de veiene vi trenger, faktisk blir bygd. Men når Fremskrittspartiet for Agder er bekymret for hvordan de selv har organisert Nye Veier, viser det også at Nye Veier ikke er noe mirakelmiddel i norsk politikk, men samtidig behovet for at en faktisk innfrir de løftene som er gitt. Jeg pekte innledningsvis på at veier er mer enn lukten av asfalt; de er også veien til arbeidsplasser og utvikling. I Arendal og Agder står vi foran en kjempesatsing på en batterifabrikk som kan gi 2 000 arbeidsplasser, men da trengs det infrastruktur rundt, som ny vei til de arbeidsplassene. Det hadde regjeringen glemt i sitt forslag til NTP. Derfor er jeg stolt over at Arbeiderpartiet har sørget for å løfte inn ny vei fra E18 og fram til Arendal havn via batterifabrikken i komiteens arbeid, og at et flertall har sluttet seg til dette. At staten nå, i samarbeid med kommune og fylkeskommune, vil bidra til at infrastrukturen rundt batterifabrikken i Arendal kommer på plass, er næringspolitikk av ypperste merke. Det viser også Arbeiderpartiets framoverlente holdning når det gjelder å legge til rette for arbeidsplasser i forbindelse med det grønne skiftet. Det håper jeg velgerne har merket seg. Det vil i så fall kunne bane vei for et regjeringsskifte til høsten.
Tellef Inge Mørland (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Det var interessant å høre Fremskrittspartiets Bruun-Gundersens innlegg, der hun nærmest kjørte en kniv inn i ryggen på sine gamle regjeringskamerater når det gjelder Nye Veier. Det er altså Fremskrittspartiet som sørger for at denne regjeringen styrer, også når det gjelder samferdselspolitikken. Jeg skjønner at Fremskrittspartiet nå er bekymret for om det de har vært med på å rigge, faktisk klarer å levere. Men når regjeringen nå legger inn flere veistrekninger uten en finansiering, har de jo bare lært av Fremskrittspartiet, for det var Fremskrittspartiets egen samferdselsminister Jon Georg Dale som først utvidet porteføljen med tre nye strekninger i denne perioden, og slo fast at det skulle skje med den samme summen. Hver gang jeg har stilt skriftlig spørsmål til de samferdselsministrene vi har hatt fra Fremskrittspartiet, om min bekymring for om vi faktisk får den veien som blir lovet, har de gang på gang understreket at det er den frie konkurransens tid innenfor Nye Veiers portefølje. Bruun-Gundersen er veldig opptatt av hva Arbeiderpartiet i dag gjør og ikke gjør – for om vi ikke stemmer for forslag fra Fremskrittspartiet, er vi da imot de prosjektene Fremskrittspartiet har lagt inn anmodningsvedtak om. Jeg har en litt annen tilnærming, og jeg tror at vi i Agder kommer lengst hvis vi står mest mulig tverrpolitisk sammen. Derfor er jeg glad for at det er tverrpolitisk støtte for å løfte nettopp veien mellom E18 og Arendal havn, som vi nå gjør, men innser at det også må følges opp gjennom bevilgninger. Denne uken skal vi vedta revidert nasjonalbudsjett, der pengene faktisk leveres. Hva har Fremskrittspartiet gjort i den forbindelse når det gjelder veien Bruun-Gundersen nå løfter så høyt? Ingenting – de leverer kroner null til den. Så mens Bruun-Gundersen sier at hvis man stemmer for Fremskrittspartiets forslag, blir veiene bygd, er min påstand at skal man stemme for noe, må man stemme for at pengene blir bevilget. Da trengs det å gjøres en mer grundig og seriøs jobb enn det Bruun-Gundersen nå gir uttrykk for fra denne talerstolen. Det er pengene som avgjør, ikke hundrevis av anmodningsvedtak som det ikke følger penger med i denne salen. Merknadene fra Arbeiderpartiet er tydelige. For første gang slår vi fast at staten skal være med på å ta det ansvaret som ligger i å få på plass infrastrukturen rundt batterifabrikken i Arendal, som kan skape 2 000 nye arbeidsplasser. Det vil være en kjempegevinst både for Agder og for landet, og bidra til at vi kommer inn i det grønne skiftet.
Ingrid Heggø (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Debatten i salen i dag vitnar om vel mykje Møllers tran blant enkelte av representantane. Ein kunne gjerne ledd av at Framstegspartiet plussar på 400 mrd. kr, men det alvorlege er faktisk at ein øydelegg heile Nasjonal transportplan som styringsverktøy for oss. Dette minner mykje om valet i 2013, der Framstegspartiet gjorde akkurat det same, men kva vart resultatet i regjering? Dei enda opp med å styra på den raud-grøne NTP-en. Når ein kjem frå Sogn og Fjordane, er det naturleg å vera oppteken av å ha ein trygg veg. Eg er difor svært nøgd med at Arbeidarpartiet får gjennomslag for forslaget om ein nasjonal rassikringsplan som omhandlar både riks- og fylkesvegar. Arbeidarpartiet vil auka satsinga på rassikring med 3 mrd. kr i tolvårsperioden. Dette gjev ein tryggare kvardag for folk, for familiar, for pendlarar og for næringslivet. Det er mange vegprosjekt som regjeringa ikkje har funne rom for å starta opp i første planperiode. Det har vore viktig for oss i Arbeidarpartiet å ha midlar til at fleire av desse prosjekta kan planleggjast ferdig og om mogleg verta lagde inn med oppstartsløyvingar. Difor har Arbeidarpartiet sett av 2,8 mrd. kr til slike prosjekt. Strynefjellet er eit eksempel eg kan dra fram her. Eit anna prosjekt eg vil trekkja fram, er Vikafjellstunnelen. Vikjene har faktisk venta i 60 år på heilårsveg, og det er den mest stengde riksvegen i heile landet. Denne strekninga er faktisk både rassikrings- og riksvegprosjekt i eitt. I totalramma for regjeringa sin NTP har dei rekna inn delar av løyvinga som er fordelt til fylkesvegar gjennom rammetilskotet til fylkeskommunane. Etterslepet på vedlikehaldet av fylkesvegane ber preg av svake oppgjer over mange år. Då er det ikkje så lett å få rusta opp vegane. Arbeidarpartiet har i alle budsjetta våre hatt ekstra midlar både til kommunane og til fylka, noko som faktisk ville gjort ein skilnad. Fiskerihamnene vart overførde til fylkeskommunane mot Arbeidarpartiet sine stemmer. Hamnene er heller ikkje finansierte i tilstrekkeleg grad, og det er fire fylkeskommunar som ikkje har underteikna avtalen om overtaking. Arbeidarpartiet har teke til orde for at det vert etablert ei ordning å søkje på, ein eingongspott på 1,8 mrd. kr, til dette føremålet. På den måten ville vi fått ei styrkt satsing på kyst og sjø.
Martin Kolberg (Arbeiderpartiet), 2021-06-14:
Jeg har en bønn og en refleksjon. Den politiske bønnen først: E134s tilknytning til E18 må ikke ødelegge Liers geografi. Det er en historie som strekker seg tilbake til i alle fall 2007, da kommunen etter press fra Vegvesenet sa at de måtte legge veien ute langs fjorden hvis det ikke skulle bli for store forsinkelser. Det var et helt vanvittig vedtak, for å si det rett ut. Det er helt umulig å tenke seg at trafikken skulle presses inn på Brakerøyakrysset, som var overbelastet fra før, og som ville blitt fullstendig overbelastet hvis dette hadde blitt realisert i sin tid. Så kom det nye tunnelløpet som skulle bygges etter Vegvesenets initiativ og etter masse fram og tilbake i Lier kommune, og da Stortinget høytidelig hadde vedtatt å bevilge penger til tunnelløpet, snudde Vegvesenet. Nei, de skulle ikke gjøre det sånn likevel – etter at vi hadde vedtatt det her. Så har det vært mange prosesser etter dette, og nå ligger saken på statsrådens bord, på mange sett og vis, fordi staten har overtatt deler av planleggingsansvaret. Denne delen av Lier har altså den mest fruktbare delen av nesten all matjord i hele Norge, men Vegvesenet er veldig på at den skal bygges ned fordi det er for dyrt å bygge tunnel. Det tar for lang tid å forklare det. Det må ikke skje. Her må vi greie å se dette i et langt perspektiv og se hva det betyr for framtiden at vi får den veien i fjell, at vi legger til grunn det såkalte Vikeralternativet. Det var den politiske bønnen. Så bare en kort refleksjon innenfor denne tidsrammen: Jeg har jo vært her en stund, i likhet med mange, og vi har vedtatt om og om igjen at vi skal bygge Ringeriksbanen. Nå er vi nærmere enn noen gang før. Jeg er enig i det Trond Helleland sa tidligere i debatten her. Det er bra. Men blir det gjort noe, da? Poenget er at jeg lurer på hva som skjer, hva som fører til at høytidelige vedtak i denne salen faktisk ikke blir realisert. Der er det en del politisk skyld, men det er også – og det får bli en siste setning, for tiden er ute – en usynlig hånd som er ute og går og fører til at mange høytidelige vedtak innenfor samferdsel blir veldig forsinket eller ikke realisert. Det er rart.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-06-14:
Det store problemet med det framlagte forslaget til Nasjonal transportplan er at regjeringa fortset å dundre på med motorvegar og ferjefrie milliardsluk, samtidig som bruksvegane rundt omkring i heile landet forfell, forfell og forfell. Fylkesvegane som skal bringe dei store verdiane inn til marknadane, som skal bringe dei til industrien, og som skal skape verdiane, forfell for kvar dag som går. Berre sidan 2014 er det rekna at etterslepet på fylkesvegane har auka med rundt 20 mrd. kr. Det har auka. Det samla etterslepet nærmar seg fort – farleg fort – 100 mrd. kr. Dette høyrest ut som papirpengar, men viss ein reiser frå Tromvik til Grøtfjord i Troms, ser ein kva dette etterslepet her betyr. Det er farlege, holete, øydelagde vegar. Eller viss ein reiser frå Hesseng til Nyrud i Finnmark – det er farlege vegar som utviklar seg på desse strekningane her. Ein kan ta ei reise gjennom heile landet og lage milkshake frå kvar stad ein drar. Den utviklinga som rår, er farleg. I mitt fylke, Troms – mitt valdistrikt, som det heiter no – er det berre å reise ut på Senja, Kvaløya, Skjervøya eller Karlsøy-området, der det blir skapt enorme verdiar frå fiskeri og havbruk, og så er det elendige vegar. Dette blir ikkje prioritert av regjeringa. Ein er berre opptatt av noko nytt, gamal infrastruktur, gamle idear, der ein skal satse på fossilfulle alternativ, og så gløymer ein det som faktisk skapar verdiar i dette samfunnet, det som bind oss saman som samfunn, det som gjer at vi har ein velferd og ein nasjonal transportplan å finansiere overhovudet. Ein riggar seg feil, ein tek ikkje reparasjon av etterslepet på alvor. Ein riggar seg ikkje for framtida heller. I min landsdel har vi eit prosjekt som vi har kjempa for i godt over 100 år, støtta av mange parti opp igjennom. Dei som står igjen no, er Arbeidarpartiet, Senterpartiet, Framstegspartiet og SV. SV har dei siste 20 åra stått i bresjen for kampen for Nord-Norgebanen, som blei vedtatt for over 100 år sidan, og som det no endeleg er eit fleirtal for. Da vil eg avslutte med ei bønn eg òg: Det ligg eit forslag på bordet som er signert SV og Senterpartiet, om ei konseptvalutgreiing, som Framstegspartiet og Arbeidarpartiet ikkje står bak. Mi bønn til partia er å støtte opp om det, for deira eigen del.