Mazyar Keshvari (Fremskrittspartiet), 2015-12-08:
Dette er en gledens dag. For oss i Fremskrittspartiet har det lenge vært viktig å stille krav til mennesker, og det har vært viktig at personer som får norsk statsborgerskap, snakker tilfredsstillende norsk og har et minimum av kunnskaper om det samfunnet de skal bli borgere av. Ikke å stille krav til mennesker, er en misforstått form for integrering, men det er også ganske nedlatende å si til en gruppe mennesker i et samfunn at på grunn av deres etniske opprinnelse og deres bakgrunn har vi ikke de samme kravene til dem som borgere som vi har til alle andre borgere i et samfunn. Vi i Fremskrittspartiet har store forventninger og stiller høye krav til alle borgere uansett hvor de kommer fra, og da er det å kunne språket som vi snakker i nasjonen vår, og å ha et minimum av kunnskaper om det samfunnet vi bor, en selvfølge for å kunne kalle seg norsk statsborger. Når representanten fra Arbeiderpartiet, som også er saksordfører, nevnte at det også er viktig med gode integreringstiltak, er vi helt enig i det, men poenget er at tiår med erfaring på dette feltet viser at gode tilbud og milliarder av kroner brukt på frivillige organisasjoner osv. ikke har vært nok. Hvis det ikke er klare krav som dette om at man må beherske norsk for å bli norsk statsborger, og at man må kunne noen grunnleggende ting om det norske samfunnet – og testen må selvfølgelig besvares på norsk – kommer man ingen vei. Det viser all objektiv empiri og data vi har på dette feltet. Dette er ikke noe som går seg til, og det er ikke bare tilbud alene som kan hjelpe til med dette. Vi mener også at det er veldig positivt at lovendringen skal gjelde alle, ikke kun dem som får lovlig opphold etter at loven er vedtatt. Alle som søker om norsk statsborgerskap, vil bli underlagt de nye reglene. At Norge stiller krav til personer som ønsker å bli en del av det norske samfunnet, er en selvfølge. Vi mener det er en stor undervurdering – spesielt av innvandrerkvinner – i debatten rundt denne saken. Som hovedregel kan man søke om norsk statsborgerskap etter å ha vært i landet og hatt lovlig opphold i sju år, og ikke å skulle kunne tilegne seg et minimum av kunnskapsgrunnlag, som f.eks. at Norge er et demokrati, hva slags styringssett vi har osv., etter så lang tid, mener vi er en sterk undervurdering av mennesker. Dernest har det vært en del kritikk om det å skulle kunne besvare samfunnskunnskapsspørsmålene på norsk. Vi mener det er en like stor selvfølge. Skal man være norsk borger og kunne kalle seg en norsk statsborger når man attpåtil har hatt 600 timer med kurs om de tingene som man blir spurt om, er det en selvfølge at man kan svare på de spørsmålene på norsk. Vi mener at man ved å stille den typen krav motiverer mennesker ekstraordinært, for når man er i en prosess for å få norsk statsborgerskap, har man en motivasjon til å tilegne seg ny kunnskap. Det vil også være en ekstra gulrot for å strekke seg lenger for å komme i havn. Og dersom man ikke klarer å bestå disse testene, er det ikke verre enn at man må ta dem på nytt, og da må man tilegne seg den minstenormen av kunnskaper som er stilt som krav fra samfunnet for å kunne kalle seg norsk statsborger. Dette er en gledelig dag. Dette er fruktene av Fremskrittspartiets deltagelse i regjering, som vi er veldig stolte av.