Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2012-06-11:
Det har vært en noe forvirrende, men også til dels oppklarende, diskusjon vi har hatt i salen i dag. For det første: Hvis man er opptatt av Frifond, som er en ordning skolekorpsene får penger fra, burde opposisjonen være veldig glad for at man tapte valget i 2005, for det som var hilsenen fra Bondevik-regjeringen i det siste forslaget til statsbudsjett, var å kutte Frifond helt. Det første vi gjorde, var å øke den potten, slik at det ble mer til barne- og ungdomskultur og mer til skolekorpsene. Hvis representanten Håbrekke mener at det å snakke om penger er et for enkelt svar, er jeg grunnleggende uenig med ham i det. Det handler også om å gi noen midler til skolekorpsene, slik at de kan drive videre framover. Det handler om frivillighet. Det handler om alle de ordningene som vi har innført siden vi tok over. Det første var at vi innførte et instrumentfond – der står det 9,7 mill. kr. Det fantes ikke før. Vi har økt grasrotmidlene til 16,5 mill. kr., en ordning som opposisjonspartiene samlet var imot i denne salen. Vi har økt momskompensasjonsordningen slik at skolekorpsene får 18,9 mill. kr. Da vi tok over, var denne på ca. 1 mill. kr. Vi har gitt veldig mye penger. Men det er én ordning skolekorpsene har fått mindre fra i 2011 enn i 2009, og det er fra Frifond-tilskuddet. Det var den ordningen Bondevik-regjeringen ville barbere som en siste hilsen til korpsene før den gikk av. Men det er nettopp denne ordningen som vi nå ønsker å øke som følge av endringer i tippenøkkelen. Det er tre ordninger som korpsene har fått mer til – takket være Kulturløftet – men den ordningen som skolekorpsene ikke har fått tatt del i økningen på, er Frifond-ordningen, fordi det i stor grad er på tippenøkkelen. Gjennom endringene i tippenøkkelen vil vi gi mer til norsk idrett, men også til den delen av kulturlivet som står på tippenøkkelen – det er Den kulturelle skolesekken, det er barne- og ungdomskulturen, og det er skolekorpsene. Jeg mener at rammevilkårene er viktige, og at vi har levert mye til korpsene, men vi ønsker å levere enda mer. Det som er tilfellet, er at siden vi tok over, har støtten til korpsene blitt firedoblet. Det var jammen godt at Bondevik-regjeringen gikk av. Forslagsstillerne mener at korps er en del av den immaterielle kulturarven, og det er jeg enig i. Norge har også ratifisert UNESCO-konvensjonen om vern av immateriell kulturarv, og vi plikter å ta vare på den immaterielle kulturarven i vårt land. Nå arbeider Norsk kulturråd med en oversikt over den immaterielle kulturarven i Norge. Når vi har en sånn oversikt, kan vi se om det er hensiktsmessige måter å verne dette på, og hvilket behov det er for det. Nå arbeides det med en slik liste. Om det skal være korps, om det skal være folkedans, eller om det skal være fortellertradisjon som skal stå på listen som Norge leverer inn til UNESCO, skal vi ta stilling til på et senere tidspunkt. Men det er i hvert fall en viktig diskusjon som vi har hatt her i Stortinget i dag om hva som skal være på denne listen. Det er sjelden at diskusjonene i denne salen samsvarer i så sterk grad med det man opplever på hjemmebane. Jeg selv gikk i skolekorps, Jessheim skolekorps, da jeg var liten jente, og det er akkurat i dag jeg skal følge mitt første barn til skolekorpset, hun skal begynne i det samme skolekorpset som jeg gikk i. Jeg vet at det medfører veldig mye dugnadsarbeid, og veldig mye innsats fra regjeringen, men jeg er i hvert fall glad for at vi har firedoblet tilskuddene til skolekorpsene den siste tiden – noe som gir grunnlag for vekst. Ja, det er jammen godt at det er Kulturløftet som danner grunnlaget for den korpspolitikken vi skal ha også i framtiden.