Trond Helleland (Høyre), 2002-12-09:
I dag skal vi vedta flere viktige endringer i reglene om erstatning etter straffeforfølgning, endringer som vil styrke rettssikkerheten i forhold til dagens regler, og som vil gjøre det enklere for personer som har vært utsatt for urettmessig straffeforfølgning, å få erstatning. Det er dessverre ikke til å unngå at man i kriminalitetsbekjempelsen av og til begår feil og påfører uskyldige mennesker tap. For den enkelte vil en feilaktig anklage kunne påføre uerstattelige tap, både økonomiske og menneskelige. Til en viss grad kan staten bidra til å redusere tapene noe gjennom økonomisk kompensasjon, men etter dagens regler har det vist seg vanskelig å få erstatning, fordi loven setter som krav at man skal bevise sin uskyld for å få erstatning. Regjeringens forslag til endringer bidrar til en bedre gjennomføring av vernet etter de internasjonale menneskerettighetene. Etter forslaget får siktede som frifinnes eller får sin sak henlagt, et rettskrav på erstatning dersom forfølgningen har medført et økonomisk tap for ham. Det er dermed ikke lenger noe krav om at han skal sannsynliggjøre at han ikke har begått handlingen. Det at man av retten er frifunnet, vil være nok til at man får rett på erstatning. Men det er også svært viktig at man ikke samtidig lager regler som kan bidra til å svekke kriminalitetsbekjempelsen. Dersom lovendringene fører til at politi og påtalemyndighet blir mer forsiktige med sine virkemidler i frykt for erstatningsbetingende tiltak, vil samfunnet tape mot de kriminelle kreftene. Etter Høyres mening er Regjeringens forslag til regler om bortfall eller reduksjon i erstatningen dersom siktede har medvirket til at etterforskning ble igangsatt, eller til selve domfellelsen, regler som vil sikre at det ikke skjer. Det er i samfunnets interesse at flest mulig kriminalsaker oppklares. For å oppklare kriminalsaker og ikke minst for å være i stand til å renvaske uskyldige er ofte siktedes forklaring helt avgjørende. I Regjeringens forslag vil det faktum at en siktet unnlater å gjøre det han kan for å renvaske seg for mistanken, herunder nekte å forklare seg, kunne medføre til nedsettelse eller bortfall av erstatning. Jeg har registrert at representanten Storberget i dag, både i salen og i media, har vært ute og påstått at dette forslaget er i strid med menneskerettighetene. Høyre vil på det sterkeste avvise dette og mener, i motsetning til Arbeiderpartiet og SV, ikke at det skal lønne seg å motvirke oppklaringen av en sak. Er man uskyldig siktet, vil man normalt gjøre alt som står i ens makt for å renvaske seg, også forklare seg uten reservasjon. Det legges i forslaget dessuten opp til at det foretas en skjønnsmessig vurdering, der erstatningen ikke settes ned der siktede har en rimelig eller aktverdig grunn til å nekte å forklare seg. For Høyre er det viktig at erstatning etter straffeforfølgning i størst mulig grad bare kommer de faktisk uskyldige til gode, og vi mener at det er viktig at loven forebygger og hindrer at kriminelle kan spekulere i denne typen erstatninger. Det er videre viktig for allmennhetens tillit at systemet fungerer etter hensikten. Rettssikkerheten for den enkelte som utsettes for straffeforfølgning, er svært viktig. Men det er også viktig at en lovendring ikke medfører at folk blir redde for å anmelde kriminelle handlinger, fordi bevisene kanskje ikke er sterke nok, f.eks. en voldtekt der det ofte kan være ord mot ord. Dersom en frykter at personen vil bli frikjent og dermed får erstatning, kan dette uthule tilliten til systemet. Det er derfor viktig med en slik nedsettelsesregel, og regjeringspartiene og Fremskrittspartiet sikrer heldigvis flertall for dette.