trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2021-12-20:
Jeg vil også takke finansministeren for en orientering – og en presis orientering. Det var ikke det vi fikk på fredag. Da var det mye mer en omtrentlig gjennomgang av en lønnsstøtteordning. Og selv om ordlyden som kom fra posisjonen, er at man sier at det var «avstemt med», er det ingen tvil om at inntrykket som ble gitt, var at dette var avstemt på en sånn måte at det var grensen for det vi kunne gjøre innenfor EØS. Så til selve innholdet i lønnsstøtteordningen som vi ble presentert for: Den fikk jo voldsom kritikk, og med én gang, også med demonstrasjoner på lørdag, og en kritikk som har vært gjennom hele helgen. Først og fremst har det gått på at man ikke kan ha både lønnsstøtte og permittering samtidig. For har man en bedrift hvor mye av omsetningen avhenger av at en selger alkohol – det får en ikke lov til lenger – er det vanskelig å opprettholde driften uten at en henter ned noe. Det er mange som er i situasjoner hvor den fleksibiliteten burde vært der, også i den ordningen som nå er kommet på plass. Så er jeg glad for at man har økt taket fra 30 000 til 40 000, og at man har økt også fra 3 000 til 4 000, men den fleksibiliteten som vi trenger, er fortsatt et problem. I enigheten med SV i dag er det endelig – endelig – kommet på plass at en også vil dele ut penger via den kommunale ordningen, gjennom kommunene, ved nysalderingen i morgen. Det har Venstre etterlyst fra 2. desember, at vi skulle gjøre det samme nå som vi gjorde i fjor. I fjor, i sitt siste vedtak, ga det blå-grønne flertallet 250 mill. kr til bedrifter gjennom kommunene. Det virket, de kom ut i løpet av 14 dager. Da er jeg glad for at vi nå også får den samme ordningen, sånn at vi kan få de midlene ut der det trengs så fort som mulig. Så vil resultatet være i det som for fryktelig mange er en veldig vanskelig situasjon – bedriftseiere, de som jobber, de som nå både skal betale strømregninger og feire jul –om vi med denne bedringen klarer å få færre permitterte, eller om det egentlig ikke er den store effekten av akkurat de grepene som er gjort nå.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Takk for en god utfordring. Jeg vil først si at årets budsjett øker satsingen på forskning reelt med et par millioner kroner. Det kunne gjerne vært enda mer, og det vil jeg bidra til videre framover, for det er, som Larsen er inne på, veldig viktig at vi forsker mer på dette feltet. Vi vet, gjennom det ekspertutvalget som jobbet godt under den forrige regjeringen, at det er mange løsninger vi sammen kan bidra til de neste årene, sånn at vi får mer ut av pengene på transportområdet. Forskning skal vi sammen støtte opp om. Det er en liten økning i år. Forhåpentligvis kan vi neste år sammen komme tilbake og vedta en enda større økning enn den som er i årets budsjett.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det er litt «tenk på et tall», de tolv milliardene. Dette er et hypotetisk anslag over de neste årene. Det er ingen som vet hvordan det kommer til å ende. Det vi vet med sikkerhet, er at omtrent halvparten av de pengene bare er et anslag basert på hva man antar at trafikkmengden kommer til å bli. Vi vet allerede at det er langt mellom det som lå i anbudene, og det som er realiteten. I tillegg har det kostet utrolig mye å gjennomføre denne oppsplittingen og privatiseringen. For eksempel har de som vasker togene, som gjør et viktig arbeid, fått usikre pensjonsrettigheter. Så det er veldig mye i det regnestykket som er hypotetisk. Det vi vet, er at f.eks. mine slektninger som bor i Telemark, og som tidligere kunne ta toget fra Bø til Tynset på én miniprisbillett, nå må forholde seg til tre ulike selskaper og betale omtrent tre ganger så mye.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Ja, det er representanten helt enig i. Men spørsmålet her er jo om de milliardene egentlig eksisterer, når vi ser hvordan regningen til slutt er gjort opp. Vi har jo også hatt f.eks. samferdselsforskere fra Sverige som har uttalt seg i Aftenposten, og som har sett at mye av logikken i anbudene er at flere av selskapene legger inn en større såkalt trafikkvekst enn det som blir realiteten. Det er i hvert fall tilfellet nå i Norge også, når vi dessverre har måttet gå inn med krisepakker til de samme selskapene som visstnok skulle være med på ikke å sløse penger. Det beste er å ha orden i eget hus. Det beste er å sørge for at vi har flere miniprisbilletter i et sammenhengende system, og at vi kan gjøre som jeg gjorde da jeg var på ferietur sammen med en god kamerat, og reiste fra Oslo til Bodø for 299 kr. Det er det dessverre færre som kan gjøre i dag, men framtidas progressive jernbanepolitikk kan få systemet som vi eier sammen, til å bli en helhet igjen.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Som jeg sa i forrige svar, er det i høyeste grad en fordel med en jernbane som henger sammen. Men jeg tror Elvestuen selv kan underskrive på at f.eks. da han var yngre – det er mulig han var på Interrail – var det faktisk lettere å reise sammenhengende gjennom Europa enn det er i dag, selv om vi den gangen hadde et NSB. Det er jo ikke nødvendig å privatisere og stykke opp jernbanen i Norge i tusen biter for å oppnå dette målet. Til det mer grunnleggende spørsmålet: Det viktigste for oss er som sagt at jernbanen henger sammen. Derfor er vi veldig glad for at den nye samferdselsministeren, Nygård, nå har tatt tak og sagt at vi skal ha offentlig eierskap og kontroll over jernbanedriften vår her på Østlandet, hvor det tross alt er veldig mange reisende og jernbaneentusiaster som nå er skikkelig glad for at dette er fellesskapets infrastruktur. Det er fellesskapets oppgave å sørge for at du og jeg kommer oss trygt på jobb og på ferie sammen med familien. Det er vi stolte over å kunne styre sammen på demokratisk vis.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Med dette budsjettet går vi fra prat til praksis når det gjelder å koble klimapolitikken og politikken for infrastruktur, med flere konkrete forslag der vi nå skal vi få sammenheng i hvordan det bygges, sånn at det også sparer klima og natur. Jeg lurer på om representanten Elvestuen, som har vært klima- og miljøminister, ser at det som gjøres nå, er framskritt? Store naturområder har de siste årene gått tapt, og der det tidligere har vært planlagt veitraseer hvor til og med hus og gårder har blitt revet – enten det har vært i Melhus, i Malvik eller på Rennebu – har man plutselig landet nye traseer ved siden av, for deretter å ta enda mer arealer og natur. Men nå skal vi vekk fra den sløsekulturen og nedbygging av natur. Nå skal vi prioritere hverdagsveier og fornuftig bruk av penger. Jeg lurer på om representanten Elvestuen også ser at dette er en god retning for infrastrukturpolitikken – for folk og næringsliv?
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Nettopp. Det var et godt svar; det handler om trasévalg. Da handler det også om bl.a. fartsgrenser. Hvis man hele tiden skal ha 110 km/t som fartsgrense, kan man ikke ha så mye svinger, og dermed er det også store, populære naturområder og friluftsområder som må tas vekk fra både lokalbefolkning, hyttefolk og turister. Jeg lurte på en annen ting: Vår politikk på dette området er så gjennomtenkt at den nå henger sammen med Trygg Trafikk. Jeg vil si én ting om innlegget til representanten Helleland fra Høyre. Han påsto at det var en nedskalering av trafikksikkerheten å gå til to- og trefelts vei, men representanten Elvestuen kan vel også skrive under på at vi kan bygge to- og trefelts vei med midtdelere og ha en topp trafikksikkerhet? Trygg Trafikk mener at det som skjer nå, er et framskritt, både for naturen og for trafikksikkerheten til befolkningen i Norge.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
I Norge skal drosje være en del av kollektivtilbudet vårt. I drosjepolitikken går en sosialt rettferdig politikk hånd i hånd med den politikken som er fornuftig ressursbruk, og dermed også miljøvennlig. Dessverre har vi i det siste sett at det går stikk motsatt vei, for i enkelte deler av landet er man avskåret fra muligheten til å bruke denne delen av kollektivtilbudet i enkelte deler av døgnet, mens det i byene til tider hoper seg opp med flere drosjer enn det er passasjergrunnlag for. Jeg kunne tenkt meg å høre Miljøpartiet De Grønne vurdere hvilke endringer av drosjepolitikken de tenker er fornuftige framover, både for å skape sosial rettferdighet og trygghet for dem som lever av denne viktige jobben, og for å ha en fornuftig ressursbruk i hele landet hele døgnet.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Norge hadde økonomiske problemer lenge før koronaen kom. Vi har år for år hatt et stadig større underskudd i handelen med andre land utenom det vi selger av olje og gass. I fjor var faktisk underskuddet til Norge i utenrikshandelen for fastlandet på hele 312 000 mill. kr. I stad snakket vi om Felgen og bygda til Solan og Ludvig i Alvdal. Hvis vi skal sammenligne det underskuddet Norge har i handelen med andre land for fastlandet, tilsvarer det tusen ganger kommunebudsjettet til Alvdal kommune. Det er klart at sånn kan det ikke fortsette hvis vi skal ha en velferd i årene som kommer, hvis salget av olje og gass etter hvert går ned. Det betyr at alle områder av politikken må rettes inn mot at vi utvikler industri og har en god næringspolitikk som gir verdiskaping innenlands. Derfor er vi helt uenig med representanten Helleland som tidligere i debatten sa: «Da er det ganske underordnet hvem som får pengene.» Jeg setter veldig stor pris på å ha nettopp Helleland som motdebattant, for han har mye humør, og han er ofte veldig ærlig og direkte om hva som er Høyres politikk. Her skiller Arbeiderpartiet og Senterpartiet som næringspartier fundamentalt lag med Høyre som et formuesparti. Vi mener at vi skal legge til rette for de lokale og regionale entreprenørbedriftene også når vi bruker skattebetalernes penger på infrastruktur i Norge. Derfor sier jeg også til representanten Stordalen fra Fremskrittspartiet at når vi snakker om hva som er smart bygging, å bygge fornuftig, har vi flere punkter på listen vår som vi inkluderer i den tenkningen. Vi vil ha fagopplæring, slik at vi får flere yrkesfaglærte unge folk i Norge. Vi vil ha inkludering i arbeid. Ta f.eks. den sørlige delen av Innlandet, Kongsvinger-regionen. Der er det 40 pst. av befolkningen i arbeidsfør alder som står utenfor arbeidslivet. Når vi setter i gang store infrastrukturprosjekter, er det mye smartere å gjøre det på en måte slik at vi får inkludert flere i arbeid, og ikke minst at vi får brukt lokale og regionale selskaper som har med seg lærlinger. Det er en progressiv politikk for framtiden og som i sum garantert er positiv for norsk økonomi og for samfunnsutviklingen i stort. Derfor er vi optimistiske. Vi kommer til å øke tempoet på felt etter felt for at transport- og kommunikasjonspolitikken skal henge sammen med de overordnede målene for industri, for klima, for at vi skal få hele folket i arbeid. Sånn må det være på en av de delene av statsbudsjettet med mest penger.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det er to ting med bredbånd som Høyre ofte hopper over. Det første er at man må ha bredbånd fram til masten som skal gi 5G – de to tingene henger uløselig sammen. Det andre poenget er at tilgang til bredbånd er sosialt og geografisk skjevfordelt i Norge. Det stemmer at i snitt begynner det å bli et ganske greit prosenttall, men det hjelper ikke dem som bor i områder hvor det ikke er dekning, og i enkelte deler av landet er det fortsatt 20 pst. av innbyggerne som mangler høyhastighetsinternett. Derfor er dette et viktig sosialpolitisk område for Arbeiderpartiet, for å sørge for – som representanten Støstad sa – like muligheter for barna, muligheter for å etablere arbeidsplasser i hele landet, i både by og bygd. Så det skal vi se mer av i årene som kommer.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-12-20:
Norge har store muligheter til å delta med teknologiutvikling og samferdselsforskning for å redusere klimautslippene. Norsk forskning gir betydelige muligheter for næringsutvikling og verdiskaping, økt eksport og nye arbeidsplasser – et realt kinderegg, altså. Det er stor interesse for å utvikle forskningssenteret for transportmiljøet i Norge. Solberg-regjeringen foreslo i sitt budsjett et betydelig beløp til forskning for bærekraftige transportløsninger. Ordningen kalles Pilot-T. Beløpet kunne bl.a. blitt brukt til å opprette et innovasjonssenter for utslippsfri luftfart. Dette kunne blitt en kraftig satsing på utslippsfrie løsninger for luftfarten, slik NTP legger opp til. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har i sitt budsjett kuttet i bevilgningene til forskning på bærekraftig transport med 25 mill. kr, et beløp som vil stanse eller utsette nødvendig forskningsaktivitet. Høyre mener dette kuttet vil svekke vår mulighet til å nå målene om et transportsystem med bedre framkommelighet og sikkerhet og reduserte utslipp. Mitt spørsmål til Arbeiderpartiets representant er da: Hvilke tanker gjør han seg omkring dette kuttet?
Erlend Larsen (Høyre), 2021-12-20:
Regjeringen Solberg satte i gang arbeidet med ny stortingsmelding om en nasjonal luftfartsstrategi. Ambisjonen var å trekke linjene for en helhetlig og bærekraftig utvikling i norsk luftfart. I tillegg til utviklingen etter pandemien må meldingen omfatte sikkerhet, utvikling av reisemønstre, det statlig støttede rutesystemet, grønn luftfart, framtidig avgiftsnivå og konkurranse på like vilkår. Vi i Høyre er fornøyd med at regjeringen Støre vil fortsette på dette arbeidet. En nasjonal luftfartsstrategi må også reflektere nye transport- og mobilitetsmønstre, som bl.a. at småflyplasser rundt våre største byer kan få en større betydning i årene som kommer. Elektriske fly med lavt støynivå åpner for helt nye muligheter. I tillegg kommer f.eks. mikromobilitet og varetransport. Utviklingen av lovverket må henge med i den teknologiske utviklingen. Dette må også den nasjonale luftfartsstrategien ta inn over seg. Også innenfor luftfart er det viktig at avgiftssystemet blir brukt som et aktivt virkemiddel for å tilrettelegge for lav- og nullutslippsløsninger etter hvert som teknologien blir moden. Vi i Høyre er opptatt av at billettprisene på de de statlig støttede flyrutene skal være på et rimelig nivå for passasjerene. Mange steder i Norge er det flyet som er bussen og bindeleddet mellom hjem og sykehus, bysentre og andre aktiviteter det er behov for i et aktivt samfunn. Konkurranse på kortbanenettet vil gi rimeligere og hyppigere avganger for folk og næringsliv som skaper, bor og virker i Distrikts-Norge. De regionale flyrutene har stor betydning for verdiskaping i hele landet. FOT-rutene har en spesiell betydning for Distrikts-Norge. Av denne grunn sikret regjeringen Solberg et flytilbud i hele landet under pandemien, ved kjøp av ruter, fritak fra avgifter og overføring av midler til Avinor og de ikke-statlige lufthavnene. Slik det ser ut med pandemiens utvikling, kan det bli behov for ytterligere støtte i tiden som kommer. Pandemien ga store utfordringer for Stord lufthavn og flyruten dit. Departementet må se til Stortingets tidligere oppfordring om å følge opp denne flyruten. Pandemien ga store utfordringer også for flyplassene i Haugesund og Sandefjord. Utfordringene ble ekstra store ved at ESAs konkurranseregler førte til at flyplassene fikk mindre støtte enn Stortinget vedtok. For i år har Stortinget bevilget 157 mill. kr til Torp Sandefjord lufthavn, men som følge av ESAs konkurranseregler ble det kun overført 70 mill. kr. Dette er et stort sprik som gjør det ytterligere vanskelig å stå gjennom den siste tidens utvikling av pandemien og begrensningene regjeringen innførte. De ikke statlig eide lufthavnene må tilgodeses når neste støtteordning for næringslivet utvikles. Vi i Høyre har merket oss hvordan Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV har kritisert Solberg-regjeringens ABE-reform. Avbyråkratiserings- og effektiviseringsreformen skulle bidra til å effektivisere offentlig sektor. På tross av kritikken mot ABE-reformen har flertallspartiene videreført ABE-ordningene i alle statlige virksomheters driftsbudsjetter for neste år.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-12-20:
Representantforslaget om jernbanepakke IV handler i sin grunnleggende kjerne om isolasjonisme og en tro på at alt vi kan og gjør i Norge, er mye bedre enn hva de kan og gjør i andre land, og da spesielt i de europeiske landene. På enkelte områder må vi ha overnasjonale regler dersom det skal være mulig å drive internasjonalt samarbeid. Overnasjonale regler er ikke udemokratiske, i hvert fall ikke om Norge er med på å vedta dem, noe vi kunne vært med på om vi var EU-medlemmer. Jernbanepakke IV er et sett regler som skal gjøre det praktisk mulig å kjøre tog på tvers av landegrenser. Hensikten med jernbanepakke IV er bl.a. å gjøre det enklere å godkjenne nytt togmateriell samt å gi sikkerhetsgodkjenning av togselskaper. Det er fristende å sammenligne jernbanepakke IV med det europeiske byrået for flysikkerhet, også kjent som EASA. Deres oppgave er bl.a. å gjøre det enklere å godkjenne nytt flymateriell samt å gi sikkerhetsgodkjenning av flyselskaper. Jeg tror folk i flybransjen liker EASA. Tiden for at norske inspektører skulle sertifisere og godkjenne nye fly, er heldigvis over. Når en flytype blir godkjent av EASA, er den automatisk godkjent i Norge. Når et flyselskap flyr til Norge, må det forholde seg til de samme reglene som en flyvning til det øvrige Europa. Det er forutsigbart, det er trygt, det er basert på kunnskap og erfaring. Det er på sin plass at de samme reglene overføres til togtrafikken. Dersom vi vil ha et grensekryssende jernbanetilbud til Danmark og Sverige, må vi ha felles regler med dem. Vi kan ikke ha særegne norske signalanlegg, bredde på skinnegang eller andre særnorske ordninger. Vi må ha overnasjonale regler som gjør det mulig å ferdes over grensene. Det er ikke udemokratisk. Arbeiderpartiet og Senterpartiet sier i Hurdalsplattformen at de vil føre en offensiv jernbanepolitikk, og at de vil styrke jernbanens konkurransekraft. Hvordan er det mulig å være offensiv når regjeringen fører en isolasjonistisk jernbanepolitikk? Hvordan er det mulig å styrke jernbanens konkurransekraft når de bare vil tillate statlige togselskaper? De samme partiene mener at anbud ikke er et godt virkemiddel verken for staten eller passasjerene. Samtidig vet regjeringspartiene at konkurransen Solberg-regjeringen utførte, på en svært begrenset del av rutenettet vårt, er beregnet til å spare fellesskapet for 12,4 mrd. kr fram til 2028. Hittil har konkurransen spart oss for 1,1 mrd. kr. Dette har samferdselsministeren selv bekreftet. I tillegg fører konkurransen til 250 flere togavganger hver eneste uke uten at det koster fellesskapet noe som helst. Det er knapt noen som vil at staten skal drive våre flyselskaper. Jeg mener det er like naturlig med konkurranse på våre skinner som det er naturlig med konkurranse i luften.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Den 27. oktober i år sier Sandtrøen følgende om jernbanereformen på Politisk kvarter på NRK: Staten har inngått dyre og lange og dårlige avtaler. Han sier også at det er sløsing med skattebetalernes penger. I et brev datert den 3. november fra statsråden til representanten Terje Halleland svarer statsråden på dette. Statsråden, som er fra samme parti som representanten Sandtrøen, skriver at staten sparer om lag 12,4 mrd. kr i perioden, hittil ca. 1,1 mrd. kr, og at man har hele 250 flere avganger per uke. Mitt spørsmål blir: Mener Sandtrøen at det er sløsing med penger å spare 12,5 mrd. kr og bedre tilbudet med 250 flere avganger per uke?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Til det siste: Samferdselsministeren kan med en gang be de selskapene sette seg ned for å samordne billettsystemet. Det sier statsråden selv at det ikke er noe i veien for å gjøre. Til at Sandtrøen sier at det er «tenk på et tall»: Statsråden sier i et brev, og vi må jo forutsette at det er riktig, at det til tross for pandemien allerede er spart ca. 1,1 mrd. kr. Det må da vitterlig være et større tall enn 280 mill. kr – som Sandtrøen refererte til i det samme intervjuet – som ble brukt på en logo. Er representanten Sandtrøen enig i at 1,1 mrd. kr er mer enn 280 mill. kr?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Representanten Sandtrøen, fra samme parti som statsråden, har kalt det sløsing å spare samfunnet for 12,5 mrd. kr i jernbanereformen, som ministeren selv skriver i brev til Stortinget. Ministeren skriver også at det er 250 flere avganger per uke på jernbanen, som følge av reformen. For Fremskrittspartiet er det sløsing dersom man sier nei til å teste ut hva det vil koste å drive jernbane. Om Trafikkpakke 3 Vest, Bergensbanen, har Vy tidligere sagt at det koster 200 mill. kr årlig å kjøre det toget. Det skal man ha; det koster det. Så fort det ble konkurranse, sa det samme Vy: Nå betaler vi gjerne 200 mill. kr, og vi skal kjøre flere tog og gi et bedre tilbud til kundene. Samferdselsministeren har nå avlyst pakke fire og fem, som kanskje kunne betydd opp mot 20 mrd. kr spart. Fremskrittspartiet kaller det sløsing å ikke teste det tilbudet. Er samferdselsministeren enig i at det er god bruk av skattebetalernes penger å ikke teste ut hva det egentlig koster?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Da er det interessant å spørre om det statsråden selv skriver til Stortinget om at 1,1 mrd. kr er spart foreløpig, og om det er riktig eller ikke. Men det kan være vel så interessant å spørre hvordan i all verden samferdselsministeren, som har uttalt at han er jernbaneminister – han er glad i jernbane – ser for seg at det kan bli et bedre tilbud ved å la alt være som før og heller ikke bygge ut Oslotunnelen, som er helt avgjørende for å ha flere tog gjennom Oslo. Er samferdselsministeren enig i at det er noe rart ved å si at man nå har en annen ideologi og da blir tilbudet bra, uten å gjøre noen som helst endring?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Når vi i dag behandler budsjettet for samferdselssektoren, er det jo interessant, og man kan selvfølgelig være litt raus og si at det er ganske mye vi er enige om. Det er flere av innleggene jeg gjerne kunne sagt at jeg er enig i, som når representanter fra Arbeiderpartiet, og også fra Senterpartiet, har sagt at nå skal vi bygge mer fornuftig. Det er jeg enig i. Men når «fornuftig» er å reversere det som har vært bra, da lurer jeg litt. Ta eksempelvis jernbanereformen og de 12 mrd. kr – som noen mener er feil, selv om statsråden har skrevet i brev at de allerede hittil har spart 1,1 mill. kr og gitt 250 avganger mer per uke: Å reversere det og si at det er ufornuftig, er veldig spesielt, for det er det man sier da. Når Senterpartiet, og også Arbeiderpartiet, sier at de skal bygge mer fornuftig, de skal bygge smartere, er jeg enig i det. Derfor har Fremskrittspartiet vært veldig opptatt av veireform og sett at det har vært smart. Det har faktisk spart staten og samfunnet for mye penger; vi kan bygge mer vei for de samme pengene. Og når Arbeiderpartiet og Senterpartiet sier at man vil bygge mer to-/trefelts vei, høres det ut som at det er så veldig smalt, men det er ikke det, det er veldig liten forskjell på det og smal firefelts. Det handler om å bygge for fremtiden. Jeg begynner å se tegningen. Sist gang de rød-grønne var i regjering, da Meltveit Kleppa var samferdselsminister, husker jeg godt at man bygde ufornuftig, så hvis man har lært av det nå, er det veldig bra. I mitt valgdistrikt Vestfold står det fortsatt jernbanespor som er 12–13 år gamle og fortsatt ikke tatt i bruk, fordi man bygde ufornuftig. Så det er bra hvis man har lært av det. Men det er veldig spesielt at man kutter i trafikksikkerhet i dette budsjettet. Man kutter i mindre prosjekter. Jeg kan godt tilføye – altså skryte av – at det er bra at SV fikk inn rassikringsprosjektet; det er veldig bra. Så sier man at det er trafikksikkerhet det handler om, og selvfølgelig er det det, men at man da i det samme budsjettet kutter i trafikksikkerhetstiltak, er også veldig spesielt. Man sier også at man skal ta hele landet i bruk. Pollestad var oppe og sa det, og det har flere fra Senterpartiet sagt. Ja, bare ikke Østlandet, tydeligvis. Det er bråstopp i planleggingen av InterCity Vestfoldbanen – det er bråstopp. Man har heller ikke tatt inn over seg at det er en pandemi; det er f.eks. ingen tiltakspakker til Torp lufthavn. Hvor ble det av det? Senterpartiets Kathrine Kleveland sa jo at så fort man kom i regjering, skulle man få fart på Vestfoldbanen. Det er full stopp. Ifølge mine opplysninger stopper planleggingen opp – på lik linje med det den gjorde sist gang man satt i regjering. I 2013 brukte man 47 mill. kr fra rød-grønn regjering på planlegging av all bane i Norge, og da det ble en Solberg-regjering med Fremskrittspartiet, brukte man rundt 2–2,5 mrd. kr årlig for å planlegge, for å ha kontroll på samferdselspolitikken.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-12-20:
Denne debatten handler på en måte vel så mye om partienes ideologi og retning, og det er også det budsjettet legger opp til. Debatten har avklart ganske mye. Det er at det selv i Stortinget fortsatt er ganske mange som sitter og ikke vet forskjellen på privatisering og konkurranseutsetting. Så vidt jeg vet, når en ser selskapsstrukturen på jernbanen, er altså statsråden her i salen generalforsamlingen. Den er altså eid av Samferdselsdepartementet. Det er ikke privatisering. La oss holde det klart, så en ikke driver med misforståelser. Så vil jeg bare kommentere litt. Jeg er litt fascinert av Sandtrøen når han står og snakker. Jeg synes han er god til å stå og prate, men det blir noen misforhold. Når vi skal ha større samferdselsprosjekter, sier han at det er viktig at man får det lokale næringslivet til å ta ansvar – det er jeg helt enig i – og samtidig bruke flere lærlinger – det er helt riktig. Selskapet Nye veier, som Arbeiderpartiet ikke har vært spesielt glad i, har altså en langt høyere andel av lærlinger enn det Statens vegvesen har. Det betyr jo at et slikt selskap faktisk kan levere mye, mye bedre enn staten. De har altså gjort det. På parsellen Arendal–Tvedestrand var det i hvert fall en andel lærlinger på over 20 pst., og det er lokalt. Det er et eksempel til etterfølgelse, som kanskje flere i offentlig sektor burde følge. Det hadde vært interessant om denne debatten hadde avklart mye mer rundt Nye veier, for det er sådd veldig mye tvil rundt hva man skulle gjøre med Nye veier dersom det ble regjeringsskifte. Det har Senterpartiet gått knallhardt ut mot, og også Arbeiderpartiet. Det eneste vi har hørt gjennom de siste månedene, også før regjeringsskiftet, var at man skulle forholde seg til inngåtte avtaler, men det sier jo ikke noe om fremtiden. Jeg synes det er ganske spesielt å spå usikkerhet om det. Dette følger vel fylkeskommunene; man sier opp avtaler og sier man er bedre til å drive det selv, selv om det kanskje er dårligere eller dyrere – det er tydeligvis ikke så viktig. For Fremskrittspartiet er samferdsel viktig. Derfor prioriterer vi kombinert mobilitet. Og ja, vedlikeholdet er viktig. Derfor satset vi knallhardt på vedlikehold de siste åtte årene, hvor vi faktisk tok ned etterslepet. Det økte ikke med 1 mrd. kr hvert år, som forrige gang de rød-grønne styrte. Det er interessant å diskutere, og man vil gjerne finne prosjekter som er blitt utsatt. Det ble også den norske motorveiplanen som ble lansert av Arbeiderpartiet i 1960. Det tok litt tid. Det måtte et regjeringsskifte til, hvor Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti børstet støv av motorveiplanen og satte fart på veibyggingen. Det handler om trygghet og sikkerhet for fremtiden å gi folk mobilitet over hele landet. Ja, vi skal også satse mer på fylkesveier, men da må fylkeskommunene ta ansvar. Vi vet det er store, store variasjoner i hva fylkeskommunene prioriterer når de får sine budsjetter. Derfor ønsker Fremskrittspartiet å ta et større ansvar og mener vi må ta enda en kraftsatsing på eksport- og næringsveier, og vi er for et forpliktende spleiselag uten bruk av bompenger.
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
I Leirtrøs eget område, Trøndelag, har det vært en OPS-strekning mellom Klett og Orkanger i mange år som har fungert aldeles utmerket. Der er det entreprenøren som har ansvaret for vedlikehold. Staten betaler et årlig bidrag, og det er en god måte å finansiere på. Vi har tatt mye av denne modellen videre og har videreforedlet den bl.a. med utviklingen av Nye Veier. Når det gjelder Sotra-sambandet konkret, er det et prosjekt som har hatt store kostnadsoverskridelser uavhengig av organiseringsform. Det at en betaler disse pengene tilbake til dem en har lånt pengene av, må være rimelig også i Arbeiderparti-styrte Norge. Det er sånn at hvis du henter inn privat kapital til et veiprosjekt, så skal du betale de pengene tilbake. Da er det ganske underordnet hvem som får pengene. Det viktige er at bilistene får en god vei å kjøre på, og det gjør de enten det er OPS, eller om det er i Nye Veiers regi.
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
Jeg ønsker ikke å bidra til en diplomatisk skandale ved å underkjenne Australia, Italia og Sør-Koreas finansieringsevne. Jeg tror det er ganske solide økonomier som står bak bankene også i de landene. Det vet vi godt. Jeg ville ha vært mer bekymret om det var andre land som finansierte, f.eks. de som prøver å finansiere store prosjekter i store deler av verden nå for tiden. Så det er jeg lite bekymret for. Men det jeg er opptatt av, er at pengene skal strekke til, og at en skal bygge smart vei. Det var vel representanten Sande, komitélederen, som var inne på en definisjon av begrepet «smart vei»: å nedskalere de motorveiprosjektene som ligger inne i Nasjonal transportplan. Det er en litt skummel utvikling hvis det er dette den nye regjeringen har tenkt å legge i begrepet «smart vei»: Hvis vi går fra fire- til tofeltsvei, er det smart. Jeg tror ikke trafikksikkerhetsmyndigheter og andre synes det er spesielt smart, og jeg tror heller ikke bilistene, som da må stå i kø, synes det er smart.
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
Det er viktig å bruke pengene smart i samferdsel, og vi er ikke mot å redusere ferjepriser. Men vi synes det kanskje er litt rart at de som ikke har en ferje, men som har en hurtigbåt, får ingen reduksjon. Jeg trodde de hadde like stort behov for å komme fram som det de som må ta ferje, har. Bunadshøyre lever i beste velgående. Selv har jeg både hardangerbunad og hallingbunad, så jeg tror jeg dekker begrepet godt. Til og med nynorsk som hovedmål har jeg hatt, så jeg tror ikke vi skal være redd for at bunadshøyre er på vei ut. Tvert imot er vi et parti, et konservativt folkeparti, som er opptatt av at pengene skal strekke til, at vi skal bygge fornuftig, men at en må satse på verdiskaping. Da kan vi ikke nedskalere veiprosjekt som allerede er vedtatt, slik som jeg nå skjønner at den nye regjeringen legger opp til, i samarbeid med SV.
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
Vi er ikke imot å ha en fornuftig tilnærming når det gjelder hvilken ÅDT som skal belaste de ulike veiene. Derfor var en av mine kampsaker da jeg satt i transportkomiteen forrige gang, å bygge smal firefelts motorvei. Det mente Vegvesenet var helt umulig, men da hadde en altså vist at det gikk an å gjøre det fra Kløfta mot Kongsvinger. Det er en veiform som både er trafikksikker, som gir god mobilitet, og som er bra for næringslivet. Det jeg vil anbefale SV å gjøre, i samtale med regjeringen, er å sørge for at vi bygger veier som er tilpasset det kjøremønsteret som er, men som er trafikksikre, for vi har en nullvisjon, og det å ha en smal firefelts motorvei er mye tryggere enn å ha en to- eller trefeltsvei uten midtdeler. Jeg håper vi ikke kommer tilbake dit at det å på en måte kutte trafikksikkerhet for å spare penger er smart.
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
Først til taxireformen: I 328 av landets tre hundre og noen og femti kommuner gjelder ikke den nye drosjereformen. Der er det akkurat som før. Så hvordan det skal bli verre i kommuner som har det samme drosjesystemet som før, vet jeg ikke, men det er noe regjeringspartiene må svare på. Miljøpartiet De Grønne har gjort det til en kampsak å slåss mot det største miljøprosjektet som foregår nå, utbyggingen av Ringeriksbanen. Det vil kutte reisetiden til Bergen med én time i den enden og en halvtime i den andre enden. Den andre enden nevnte representanten Kristoffer Robin Haug i sitt innlegg. Hvor mange år skal befolkningen i Hallingdal, på Ringerike og i Bergen måtte vente dersom Miljøpartiet De Grønne får gjennomslag for sitt krav om at Ringeriksbanen må planlegges fullstendig på nytt og gå via Nittedal?
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
På midten av 1990-tallet ledet jeg arbeidet med fylkesdelplan for Ringeriksbanen i Buskerud fylkeskommune. Nå skriver vi 2021, så det er 26 år siden. I mellomtiden var det et annet vedtak om at Ringeriksbanen skulle gå via Åsa; det ble skrinlagt. Nå har alle fagmyndigheter, alle politiske partier – stort sett, med unntak av Miljøpartiet De Grønne – landet på at Ringeriksbanen gjennom Hole er en god løsning. Spørsmålet mitt er: Hvis Miljøpartiet De Grønne, som er veldig opptatt av å bygge jernbane i Norge, nå hadde hatt flertall til å torpedere det største og viktigste miljø- og reiseforkortingsprosjektet som finnes på jernbane, ville Miljøpartiet De Grønne da faktisk ha skrinlagt hele jernbaneprosjektet Oslo–Bergen, som har vært planlagt i så mange år – jeg holdt på å si hundre år – uten å blunke?
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
Det har vært interessant å lese de felles merknadene som er skrevet mellom regjeringspartiene og SV, for i statsbudsjettet gjøres det ganske små endringer i forhold til det regjeringen Solberg la opp til. Men det er det som peker framover, som gir grunn til bekymring. Det har vi fått understreket i dag ved at representanten Sande, representanten Fagerås og andre har tatt til orde for og sagt veldig tydelig at en nå skal finansiere den nye samferdselssatsingen ved å nedskalere veiene. Det står her at regjeringen skal gjennomgå veinormalene, «herunder en høyere terskel for trafikkmengde for bygging av firefelts motorvei». Hvilke motorveiprosjekter er det statsråd Nygård ønsker å nedprioritere, og når vil den listen foreligge? Må vi vente til budsjettet neste år for å se hva regjeringen vil kutte?
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
Regjeringen har brukt mye tid i den nye regjeringsplattformen, Hurdalsplattformen, på å beskrive hvilke reformer de er imot. Det handler veldig mye om – jeg kan bruke ordene å reversere, sette på vent eller gå tilbake til. Representanten fra Arbeiderpartiet, Sandtrøen, har en nostalgi. Reodor Felgen var egentlig en oppfinnsom mann, og han prøvde å se framover, men representanten Sandtrøen har vært mest opptatt av å se bakover. Han snakker om NSB når det nå heter Vy, osv. Er det sånn at det regjeringen har av nye reformer på samferdselsområdet, er å reversere reformer som den gamle regjeringen hadde, og å redusere standarden på veibyggingen i Norge? Er det det som er visjonen til den nye regjeringen?
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
Det går vel mot slutten på denne debatten, som er en liten ouverture til det vi skal holde på med i de neste fire årene. Det har vært litt snakk om bredbånd i noen innlegg, og det er jeg veldig opptatt av. Nå er det sånn at de nye tallene viste 86 pst. av Norges befolkning har tilgang til fiber med 1 GB hastighet. 90 pst. har tilgang til bredbånd med 100 MB hastighet, og den 13. mars 2020 skjedde det noe her i landet som gikk veldig mange hus forbi, for det var dagen etter at landet ble stengt ned. Da åpnet Telenor sin første 5G-forbindelse. Nå er det 5G her i salen. Jeg tok en hastighetssjekk mens jeg satt her bak. På Stortingets nett var det 59 Mbit/s. På 5G-nettet som det er tilgang til her i salen, var det 1 250 Mbit/s. I 2024/2025 sier Telenor at de skal dekke hele Norge med 5G. Det betyr, gode venner, at i alle deler av landet vil det være et superraskt bredbånd tilgjengelig om en er i bilen, på hytta, eller om en er hjemme. I tillegg kommer fiberutbyggingen som går med full fart. Så jeg er optimist, og jeg tror vi skal få dette bra til. Så til representanten Kalsås som hadde gjort det smarte Google-søket: Hvor mange ganger har regjeringspartiene skrevet at de vil gjennomføre dum politikk – dvs. reversering? Det var null. Ja, naturligvis, jeg ville heller ikke skrevet at nå skal vi gå i motsatt retning av det som er smart. Så stor tiltro har jeg til regjeringspartiene at det å skrive at en vil reversere, gjør en ikke, men det er det som ligger i planene. Et eksempel på det er den litt morsomme debatten, den litt skumle debatten, som har oppstått om veibredde her i landet, der regjeringspartiene og SV har inngått et samarbeid om at en skal nedskalere veiprosjekt. Jeg vet ikke, det er sikkert ikke på grunn av trafikksikkerhet, men det er kanskje for å spare noen penger. Det jeg lurer på nå, er om regjeringen også har planer om å endre navnet på Nye Veier AS til Den smale sti AS.
Trond Helleland (Høyre), 2021-12-20:
Hvis en har midtdeler på en vei, er den tryggere enn en vei uten midtdeler. Så kan man ha to- og trefeltsveier med midtdelere. Det er bra, men trefeltsveier er ofte sånn at en kan kjøre forbi i ett felt, og der er det sjelden midtdeler. Hovedpoenget er at hvis en skal bygge trafikksikkert, må en bygge sånn at en ikke kan få møteulykker. Det får en i utgangspunktet i hvert fall ikke på firefelts motorvei eller firefelts vei. Hvis SV nå skal gå inn i dette med tyngde sammen med regjeringspartiene, synes jeg de skal se på konseptet med smal firefelts vei. Det er noe som vi tok til orde for for mange år siden, og som har blitt bygd ut på noen strekninger. Det er betydelig rimeligere enn en brei firefelts vei, men det er mye mer trafikksikkert, så det er bare et lite tips, nå rett før jul.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg har lyst til å ta opp offentlig-privat samarbeid, OPS. Høyre er jo veldig for OPS. I 2014 sa Høyre: For oss er det viktigst at prosjektet blir bygd raskere. Private kan planlegge hurtigere, og prisstigning er også dyrt. For Sotra-sambandet lovet de anleggsstart i 2017, og det skulle være ferdig i 2022. Kostnaden da var beregnet til 4 mrd. kr. Nå har Sotra Link vunnet kontrakten, og den er på 23,1 mrd. kr. I 25 år skal vi altså betale 1 mrd. kr til en investeringsbank i Australia, Sør-Korea og Italia. Hva er fordelen med OPS, sånn som Høyre ser det i dag?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Jeg trodde også at Høyre var for å få mest mulig vei for pengene. På E39 i Trøndelag, som er et av de få prosjektene der vi har kunnskap om OPS, har det kostet ca. det dobbelte av det det ville gjort om staten hadde finansiert det. Tunnelsikkerhetsforskriftene er ikke ivaretatt, og en er litt uenige om hvordan dette skal finansieres. En betaler på det i årevis etterpå. En blir bekymret når en hører at det er land som Australia, Sør-Kora og Italia som skal låne staten Norge penger. Det høres ikke veldig bunnsolid ut. Ville det ikke ha vært mye enklere om staten selv hadde finansiert prosjektet, og om verdiskapingen hadde blitt igjen i Norge og blitt norske entreprenører til del?
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det var høyreregjeringens store ideologi at markedskreftene løste det meste, også innenfor samferdselsområdet. Vi har f.eks. fått en taxireform med mange tusen flere løyver i byene og ikke en drosje å oppdrive om kvelden og i helgene i distriktet. Vi har fått en jernbanereform hvor vi har mistet betydelig jernbanekompetanse. Togbillettene har blitt dyrere, og ansvaret er pulverisert. Arbeidsfolk er ute på anbud. Vi har fått en veireform hvor vi har mistet 1 200 ansatte i veisektoren, og kostnadene på driftskontrakter har økt med opptil 72 pst. Nasjonal transportplan skulle være et verktøy, men har nå blitt en ønskeliste helt uten prioritering. Det er verdt å merke seg at høyreregjeringen i 2021 lå 21 mrd. kr etter egen plan. Sjøfartsnasjonen Norge har i åtte år hatt «en regjering med vannskrekk», skrev Kysthavnalliansen. For Arbeiderpartiet er det avgjørende at midler vi bruker til samferdsel, også brukes til trygge jobber, til innovasjon og konkurransekraft og til næringsutvikling i hele landet. Vi har store utfordringer foran oss. Vi vil ta bedre vare på det vi har, med bedre vedlikehold og rassikring, og vi vil prioritere fylkesveier, bredbånd og ladeinfrastruktur. Vi skal også tenke klimatiltak i alt vi gjør, og vi vil ta mer vare på natur og matjord enn det som er gjort i dag. Den viktigste ressursen vi har, er arbeidsfolk, deres kompetanse og norske bedrifter. Derfor vil vi sørge for at norske bedrifter kan konkurrere ved å stille krav i anbud og ¤¤¤splitte opp til norske forhold. Det kommer dager også etter pandemi og strømkrise. Krisen har vist oss at vi ikke har vært godt nok forberedt, og at stengte landegrenser gjør oss sårbare. Vi vil mangle arbeidsfolk på mange viktige fagfelt, og det haster. Vi mangler bussjåfører, togpersonell, tungbilsjåfører, fagarbeidere – i tillegg til at vi har lærer- og sykepleiermangel. Samferdsel er mer enn bare samferdselsbudsjettet. Vi har økt kommunebudsjettet, vi har en hydrogenmilliard, vi har ladestrategi for elbil, utslippsfri anleggsplass …(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2021-12-20:
Det var da Høyres representanter var her oppe og skrøt av sin satsing på Ringeriksbanen at jeg fikk behov for å ta ordet. Det er vel med Ringeriksbanen som det er med Trønderbanen, at kostnadene er overlatt til neste regjering. Jeg vil ta oss tilbake til 2014. Da sto Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti og lovte full elektrifisering av Trønder- og Meråkerbanen, og den skulle stå ferdig i 2021. Det er ikke satt ned én påle ennå. Det er også signert en byvekstavtale som sa at vi skulle ha to tog i timen innen 2024. Før den regjeringen gikk av, viste det seg at det ikke blir tog før i 2027 med de planene som er lagt av forrige regjering. Det er kjøpt inn 14 bimodale tog som er 40 pst. dyrere enn et elektrisk tog, en kostnad som vi kunne ha spart oss hvis det hadde blitt elektrifisert i tide. Så vil jeg tilbake til noe som egentlig er i samme gate, og det er dette med å prioritere vedlikehold framfor firefelts motorvei. I Trøndelag har Nye Veier fått en rekke med prosjekter som de planlegger godt, men de har det i andre traseer. I Rennebu er det en bro som heter Stavåbrua. Der er det nå redusert framkommelighet, og det har det vært i et halvt år, på grunn av sprekkdannelse i broen. Det er E6 som binder nord og sør sammen, og vi kommer oss altså ikke fram med tungtransport, mens det da skal gå en firefelts motorvei der om noen år. Det sier meg at det er langt viktigere å prioritere vedlikehold av det vi har, før vi bygger firefelts motorvei, og i hvert fall når det blir utsatt på grunn av økte kostnader.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Mange stiller seg spørsmålet hvorfor kravet for firefelts motorvei slår inn så lavt som 12 000 ÅDT i Norge, mens to- og trefeltsvei brukes for trafikkmengder opp til 14 000 ÅDT i Finland, 20 000 ÅDT i Sverige og 25 000 ÅDT i Tyskland. To- og trefeltsveier er generelt sett mer samfunnsøkonomisk lønnsomt enn smale firefelts motorveier. Investeringskostnadene er mindre, og man får altså mye mer vei for pengene. Høyre er kjent som et parti som er opptatt av økonomisk effektivitet, og da blir det nærmest uforståelig for meg hvorfor representanten Hellelands regjering valgte å bygge ut firefelts motorveier i den grad vi har vært vitne til. Burde ikke milliardene vært brukt til et riksveinett med gul midtstripe, til å ta igjen det enorme etterslepet på vedlikehold og på å trygge veier mot ras?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Fremskrittspartiet liker å framstille seg selv som erkemotstander av bompenger. For Vardø skulle Fremskrittspartiet i 2013 avskaffe bompenger. Men fasiten etter at Fremskrittspartiet har hatt samferdselsminister i seks år, er at antallet bomstasjoner i Norge er doblet etter at Fremskrittspartiet kom inn i regjeringen Solberg. Tall fra Samferdselsdepartementet viser at det ble krevd inn bompenger for totalt 67,5 mrd. kr de seks årene Fremskrittspartiet hadde samferdselsministeren. Likevel kunne vi høre i valgkampen at Fremskrittspartiets Per-Willy Amundsen fortsatt sa at Fremskrittspartiet skulle avskaffe bompengene – et lite troverdig utspill når man kjenner fasiten. Når det viser seg å være så vanskelig, selv når man hadde en samferdselsminister fra Fremskrittspartiet, er det fortsatt et mål for Fremskrittspartiet å avskaffe bompenger? Hvordan skal Fremskrittspartiet finansiere sine fancy firefelts motorveier i framtiden uten bompenger?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Som jeg var inne på i mitt innlegg, står transportsektoren for om lag 30 pst. av utslippene. Som vi alle vet, skal disse utslippene halveres innen 2030. Vi har dårlig tid. Vi er nødt til å ha store ambisjoner. Det er derfor jeg med entusiasme har sagt ja til å være en del av Stortingets transportkomité, for det er nettopp her vi har de største utfordringene. Da er det klart at det føles som en enorm seier at vi får gjennomslag for nettopp dette, for vi vet at særlig i Hordaland står fylkestinget overfor en situasjon der de er nødt til å velge løsninger som ikke har nullutslipp. Sånn kan vi ikke ha det når vi skal redusere klimagassutslippene med så mye som vi faktisk skal. Det haster.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Å reise med jernbane er mye mer arealeffektivt enn å reise med bil. Det må bare slås fast en gang for alle. Så mener vi at nedbyggingen av areal på alle områder må gjennomføres, men det er ikke noen tvil om at det er bygging av vei som forårsaker det største problemet. Dessuten er jernbanen så overlegen i forhold til andre områder når det gjelder miljøgevinst. Jeg er fryktelig glad for at vi sammen klarte å løfte støtten til gods på jernbane i budsjettforhandlingene. Det var en viktig seier for oss, for gods på jernbane er uten tvil den største og beste måten for at vi kan nå de målene vi har om å få ned utslippene med 50 pst. innen 2030. Derfor må det bli billigere og bedre å reise med tog – og også å ha godset over på jernbanen.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
For oss i SV er det sånn – og vil alltid være sånn – at det er mye bedre å bygge langt og trygt enn kort og bredt, slik som den forrige regjeringen gjorde med alle sine gigantiske firefelts motorveiprosjekter. For oss er det at vi har et etterslep på fylkesveiene, et stort problem. Jeg kommer fra en landsdel hvor vi skal frakte fisken raskest mulig inn til våre trafikknutepunkt. Skal man få til det, kan man ikke ha rasfarlige, trafikkfarlige fylkesveier. Den satsingen Fremskrittspartiet har gjort på vei, har kun vært på riksvei. Jeg er fryktelig redd for de trafikkfarlige, skredfarlige fylkesveiene vi har, som har blitt nedprioritert i lang tid av Fremskrittspartiet med sine samferdselsministre. Dette er en utvikling som jeg(presidenten klubber) vil advare mot, og jeg håper at den nye(presidenten klubber igjen) regjeringen har tenkt å satse mer. (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Jeg tror at jeg og representanten fra Miljøpartiet De Grønne kunne ha møttes på mange av de utfordringene han gir til SV her. Det er ikke noen tvil om at satsing på jernbane vil være viktig for å nå vårt felles mål om 50 pst. kutt, og at oppgradering og sikring av dagens veinett vil gi nettopp det SV ønsker, altså det å bygge langt og trygt istedenfor bredt og dyrt. Så jeg tror ikke at jeg og representanten fra Miljøpartiet De Grønne er så veldig uenig i disse tingene.
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2021-12-20:
Ministeren er en selverklært jernbaneentusiast, som flere har vært inne på. Den forrige regjeringen bygde motorveier i stor stil før moderne tosporet jernbane i viktige korridorer. I beste fall var planen at jernbane og motorvei skulle bygges samtidig. Det er et sikkert grep for å slå vekk mye av grunnlaget for jernbanen. Bygging av flere motorveier vil også kunne underminere ambisjonene om flere togpassasjerer og mer gods på bane. Hva vil denne ministeren gjøre for å sørge for at han ikke slår vekk grunnlaget for jernbanen, men derimot øker bruken? Og vil denne regjeringen vurdere å skrote eller nedskalere noen av de overdimensjonerte og miljøfiendtlige motorveiprosjektene? Hvis ikke: Hvordan skal man ha råd til begge deler? Jeg er redd for at jernbanen vil tape også med denne regjeringen.