trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
Det viktigste er kvaliteten på og innholdet i barnevernets tjenestetilbud, at barn og unge får rett tilbud i rett tid, og at rettssikkerheten blir ivaretatt på en god måte. Brukt på en riktig måte vil private kunne støtte opp under målene om et godt barnevern. For å bidra til et mangfold i tilbudet ønsker regjeringa å styrke de ideelle leverandørenes posisjon. Vi gjorde i februar 2020 endringer i anskaffelsesregelverket slik at en kan reservere konkurranser om helse- og sosialtjenester for nettopp ideelle leverandører. Både ideelle og kommersielle har over tid vært viktige bidragsytere i barnevernet. Dersom alle kommersielle aktører fases ut, slik representanten Moxnes og SV legger opp til, vil det ha omfattende effekter. En utfasing av kommersielle aktører vil gi risiko for at tilbudet til ungene blir dårligere, og at kostnadene vil øke. Derfor mener jeg at representantforslaget ikke vil være til det beste for barn som trenger hjelp fra barnevernet. Det er åpenbart at det offentlige har, og skal ha, ansvaret for barnevernet i Norge. Vi må være trygge på at kvaliteten på tilbudet er godt, at ressursbruken er effektiv, og at rettssikkerheten er ivaretatt. Kvaliteten i tilbudet som gis til det enkelte barn, skal være uavhengig av eierskap, slik at alle som trenger det, skal få et likeverdig tilbud. Forslag til endringer i rammevilkårene til private aktører i barnevernet har nå vært på høring. Endelige lovforslag vil bli oversendt Stortinget nå i vår. Til enhver tid bor det rundt 1 000 barn og unge i barnevernsinstitusjoner. De ansatte i barnevernsinstitusjoner skal gi spesialisert omsorg og barnevernsfaglig behandling til barn og unge som er i en svært sårbar livssituasjon. Jeg har gitt Bufdir beskjed om å dreie bruken av private fra kommersielle til ideelle leverandører på institusjonsområdet, innenfor rammene av budsjettet, de overordnede kravene til institusjonstilbudet og Bufetats bistandsplikt. Vi har også hele veien jobbet med ulike måter å følge opp anmodningsvedtaket som allerede er blitt omtalt, om å øke andelen ideelle institusjonsplasser til 40 pst. Vi har gjort en rekke grep, og vi kommer til å komme tilbake til Stortinget med enda mer knyttet til dette forslaget.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
Det er riktig at vi har gitt Bufdir i oppdrag å utarbeide en konkret strategi, som vi har fått, og som vi jobber med å følge opp. Det er helt naturlig at når vi gjør ulike vurderinger i departementet, er ikke alt nødvendigvis offentlig før vi eventuelt kommer til Stortinget med en sak. Som jeg sa i mitt innlegg, er dette vedtaket for det første kvittert ut av kontroll- og konstitusjonskomiteen og slik sett formelt godkjent, men vi jobber med å nå målet innen 2025. Som jeg sa i mitt innlegg, er vi opptatt av å styrke de ideelles posisjon, for vi mener de tilfører barnevernet noe positivt, at ideelle aktører tilfører kreativitet og gjør at det også er bedre for ungene. Jeg skrev ned noen punkter for meg selv. Det første var dette med en konkret strategi. Vi har fått på plass nye rammeavtaler for ideelle sentre for foreldre og barn, som er viktig for dem. I tildelingsbrevene ble Bufdir bedt om å prioritere ideelle framfor kommersielle, som jeg sa i mitt innlegg.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
Vi har hatt møte med ideelle, og det er viktige innspill som kommer derfra, men når jeg peker på Bufdir, er det fordi de har vært med og bidratt til f.eks. å utarbeide strategien og har en helt sentral plass når det gjelder anskaffelse av nye plasser. Jeg kom ikke inn på det i mitt forrige svar, men det er viktig å understreke – som jeg tror vi er helt enige om – at det viktigste her er ungene. Det er barn og unge som i dag er i private institusjoner, som eventuelt skal over til ideelle. Da er det så viktig at dette skjer på en god måte, for det er veldig mange som har et veldig godt tilbud i dag, og som eventuelt må flyttes, noe som kan være krevende for barn. En må ha bygget opp et faglig godt tilbud hvis de eventuelt skal flyttes. Dette er krevende prosesser å gjennomføre, for uavhengig av dette målet er det viktigste for meg at ungene får et best mulig tilbud. Det synspunktet tror jeg vi deler fullt ut. Derfor følger vi opp det arbeidet på en veldig grundig og god måte, og jeg har tro på at vi skal klare å nå målet i 2025.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
Det er alltid kjekt å kunne spekulere litt – hvis og dersom. Hvis en tolker forslaget i verste mening og det skulle gjennomføres på veldig kort tid, ville det vært skjebnesvangert for veldig mange barn. Det er ikke noen tvil om at veldig mange barn som er i en veldig krevende og sårbar situasjon, får et godt tilbud av private i dag. Dersom de i løpet av veldig kort tid skulle vært over i et annet tilbud, tror jeg ikke at vi hadde klart å bygge opp den kompetansen som trengs, og gitt dem et så godt tilbud, og det hadde vært krevende for ungene å måtte flytte. Derfor er jeg, som jeg sa i mitt innlegg, opptatt av at for å få et best mulig barnevern som ser hvert enkelt barn, som gir dem et trygt og godt tilbud, er en avhengig av private. Når en har muligheten til å se på god kvalitet til en rett pris, får en enda mer omsorg for ungene for de pengene. Hvis vi hadde hatt et lass av penger og ikke hatt noen grenser, kunne en tenkt litt annerledes, men for å gi ungene best mulig tilbud med de pengene vi har, mener jeg det fungerer best sånn som det er i dag.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
Det er jeg enig i. Hvis en kommer inn på temaet medvirkning, mener jeg det er helt sentralt. Det er tatt inn i loven. Én ting er at det er lovfestet, men vi jobber også med å sikre at det faktisk blir fulgt opp. Jeg tror at skal en klare å hjelpe ungene, er det avgjørende å ha kartlagt situasjonen deres, hva slags behov de har, hva slags drømmer de har, hva som er det best mulige tilbudet en kan gi dem framover. Da trenger en individuell og god oppfølging, og en trenger også medvirkning. Jeg tror at barnevernet må bli bedre til å lytte til ungene og deres synspunkt og til å dokumentere at de gjør det. Vi har allerede sørget for de formelle endringene i regelverket og er godt i gang med å innarbeide bedre rutiner og system for at det faktisk også gjøres. Jeg mener at når det gjelder Riksrevisjonens rapport, er det viktige innspill i arbeidet. Mye var kjent, og derfor er det allerede gjort mange endringer. En av de viktige endringene som skal skje framover, er barnevernsloven, som vi skal diskutere til våren.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
Kristelig Folkeparti har vært et av de partiene som tydeligst hele tida har løftet fram ideelle aktører fordi vi tror at det tilfører samfunnet noe ekstra positivt. Vi ser hvor vanvittig mye engasjement og frivillige krefter det også genererer, og veldig mange av de offentlige tilbudene i dag er nettopp utviklet av ideelle. Derfor har vi fra nasjonalt hold, som jeg allerede har nevnt, gjort en del med alt fra anskaffelsesregelverk til det vi har gjort i tildelingsbrevene, for å sikre at ideelle prioriteres. Fra nasjonalt hold har vi gjort det, men også her i Oslo har vi vært en av pådriverne for å sikre ideelle. Det som overrasket meg, var at da jeg så de siste tallene fra Oslo, er det en nedgang på 38 pst., tror jeg det var, i bruk av døgn i ideelle institusjoner i barnevernet. Det bekymrer meg. Jeg så at det har vært en nedgang i budsjettene til de ideelle på 17 pst., mens det har vært en økning ellers på 1 pst. Her har Rødt virkelig hånden på rattet, så jeg håper – for jeg tror vi er enig i mye av dette – at det er et felt representanten prioriterer for å sikre de ideelle aktørene.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
For det første registrerer jeg at representanten ikke er opptatt av nedgangen for de ideelle i Oslo. Det bare registrerer jeg, og jeg håper han engasjerer seg der Rødt tross alt har hånden på rattet. Når det gjelder kvalitetshensyn eller om anbud er med på å fremme kvalitet, er det ingen ting i den rapporten som hevder at anbud ikke er med på fremme kvalitet. Jeg tror, som jeg har sagt tidligere, at er pengebingen så stor at man kan bruke så mye penger man vil, er det klart at man kan tenke annerledes. Men vi har en viss sum vi kan bruke på å gi et best mulig tilbud til ungene. Da tror jeg at mangfoldet, det offentlige, det ideelle og private kommersielle er med på å gi et best mulig tilbud til en best mulig pris. Det handler om å få best mulig omsorg for ungene og best mulig kvalitet på det tilbudet. Ja, jeg ser at de ideelle har noe særegent, og derfor kjemper jeg for dem, men jeg er ikke redd for at private også har noe i denne sektoren, for de bidrar med mye positivt.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-01-19:
Det var godt å høre statsråden si at organisering skal være en del av mandatet til det nye ekspertutvalget. Jeg vil takke Riksrevisjonen for deres rapport. Den er viktig, og ikke minst nyttig, i den pågående debatten om hvordan vi skal forbedre barnevernet vårt. Funnene er dessverre også en alvorlig påminnelse om at vi har en lang vei å gå når det gjelder å sikre alle barn og unge som er under barnevernets omsorg, medvirkning, en trygg base og en god og riktig oppfølging. Det er mye å ta tak i når det gjelder funnene i riksrevisjonsrapporten – fra ressursmangel til problematisk organisering. I dette innlegget skal jeg konsentrere meg om særlig ett punkt. Ett av funnene i rapporten viser nemlig at Bufetat plasserer barn i institusjoner uten at det foreligger tilstrekkelig informasjon om barnets behov. Bufetat har med andre ord ofte ikke nok informasjon om barnet til å kunne velge en barnevernsinstitusjon som vil gi barnet det best mulige tilbudet. Senterpartiet har ved flere anledninger i det siste tatt til orde for å få på plass en lovfestet helseundersøkelse av barns somatiske og psykiske helse før omsorgovertakelse. Dette mener vi er helt nødvendig for å styrke rettighetene til barn i barnevernet og for å sikre tidlig avdekking og utredning av hjelpebehov. Men Senterpartiet har dessverre ikke fått stortingsflertallet med på en lovfesting. Regjeringen har vitterlig nylig sendt på høring et forslag til endring i barnevernsloven der det foreslås etablering av et tilbud om tverrfaglig helsekartlegging. Det som er bemerkelsesverdig i det forslaget, er at regjeringen tydeligvis mener det holder med bare å gjøre skjønnsmessige vurderinger av om en slik helsekartlegging er nødvendig. Det er utrolig skuffende. Omfattende forskning og rapporter viser jo at helsekartlegging er helt nødvendig for å gi riktig tilpassede tilbud. Da Helsedirektoratet og Bufdir fikk i oppdrag av departementet å utrede behovet for å lovfeste en plikt for barnevernstjenestene til å gjennomføre helsekartlegging av barn som vurderes flyttet ut av hjemmet, kom da også begge direktoratene fram til at helsekartlegging – somatisk, psykisk og tannhelse – absolutt bør gjennomføres, helst allerede før barnet flyttes ut av hjemmet. Så hvordan følger regjeringen dette opp? Jo, ved at det altså foreslås at både den kommunale barnevernstjenesten og Bufetat bare gjør skjønnsmessige vurderinger av om det er behov for helsekartlegging – skjønnsmessige vurderinger! I Bufetats tilfelle foreslår regjeringen kan-bestemmelser, ikke skal-bestemmelser, som det burde vært, mens kommunene bare får en lovfestet plikt til å vurdere om det er behov for helseundersøkelse. Hvis regjeringen tror at kommuneøkonomi da ikke vil påvirke kommunens vurderinger av hvorvidt helsekartlegging trengs, synes jeg de er naive, og det er vanskelig for meg å se hvordan en så passiv tilnærming til behovet for kartlegging vil styrke barnevernsbarnas rettigheter, ikke minst når vi legger funnene i den rapporten vi nå debatterer, på bordet.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-01-19:
Nordmenn flest mener at skattefinansierte velferdstjenester skal drive slik at bevilgningene uavkortet går til barnevern, skole, barnehage, eldreomsorg osv. Det gjør de ikke i dag. Velferdssektoren kommersialiseres dessverre heller i økende tempo, og barnevernet er nå blitt forretningsmarked. Det taper barna, de ansatte, de private ideelle aktørene og fellesskapet på. Senterpartiet mener derfor at det er på høy tid å skrote anbudssystemet i barnevernet, og her står vi sammen med Rødt. I et anbudsregime handler det fort for mye om å levere en tjeneste mest mulig effektivt og om å holde kostnadene nede, og menneskelige behov blir da fort usynlige. Dagens ordning med anbud kan derfor føre til unødvendige, kortvarige omsorgstiltak og stadige flyttinger, og det kan svekke barn og unges muligheter for trygghet, stabilitet og medvirkning. Senterpartiet ønsker trygge, forutsigbare og kreative gode tjenester, så vi har programfestet at barnevernstjenester i all hovedsak skal driftes av det offentlige og private ideelle aktører, og vi vil da arbeide for rammevilkår som sikrer dette. Jeg vil for øvrig minne om at da vi behandlet Arbeiderpartiets forslag om et ideelt og offentlig barnevern i mai 2018, stemte ministeren og resten av Kristelig Folkeparti sammen med oss i opposisjonen for at ideelle aktørers andel av institusjonsplassene skulle økes til 40 pst. innen 2025. Det har nå snart gått tre år siden Stortinget vedtok dette, men fortsatt kan ikke regjeringen vise til konkrete resultater i form av økning av den ideelle andelen og tilsvarende reduksjon av den kommersielle. Dette er for dårlig – og det enda regjeringen i mars 2020 sendte ut høringsnotatet «Rammevilkår for private tjenesteytere i barnevernet», en oppfølging av en varslet gjennomgang av disse rammevilkårene. I høringsnotatet oppga nemlig regjeringen selv flere utfordringer ved bruk av private tjenesteytere. Jeg siterer: «Sammenliknet med andre tjenesteområder er bruken av private tjenesteytere i barnevernet lite regulert. Kvalitetssikringen av tjenestene er i stor grad overlatt til den enkelte barnevernstjeneste og Bufetat i forbindelse med anskaffelsesprosessene. Samtidig er barnevernet som tjenesteområde kjennetegnet av særlige sårbare brukere og inngripende tiltak, med særtrekk som gjør at det kan være krevende å kjøpe riktig selv ved korrekte innkjøp.» Med andre ord: Regjeringen erkjenner faktisk at konkurranse ikke fungerer godt i barnevernet, men lite skjer altså for å endre på det. Til slutt: I innstillingen fremmer Senterpartiet forslag hvor vi ber regjeringen om en forpliktende plan for utfasing av anbudsregimet i barnevernet. Vi deler forslagsstillerens syn og er i all hovedsak enig, men vi er veldig opptatt av de små private enkeltstående tjenesteyterne, for de er et positivt supplement. Derfor fremmer vi et eget forslag for å ivareta denne gruppen bedre. Med den forklaringen tar jeg opp Senterpartiets forslag.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-01-19:
Ja, det er fint at statsråden fokuserer på det anmodningsvedtaket, som jeg også tok opp i innlegget mitt, og som ble fattet her i Stortinget for snart tre år siden, om å øke andelen ideelle aktører til 40 pst. innen 2025. Det sies at det er mye arbeid på vei. I svar på et spørsmål fra meg i fjor høst svarte statsråden: «Bufdir har fått i oppdrag å i løpet av høsten 2020 utarbeide en konkret strategi for hvordan anmodningsvedtaket kan gjennomføres på en best mulig måte.» Da Ideelt Barnevernsforum ba om innsyn i dette arbeidet nylig, fikk de avslag fra Bufdir, med den begrunnelse at det var unntatt offentligheten. Jeg sitter da igjen med ganske mye uklarhet knyttet til hvordan regjeringen i det hele tatt følger opp dette vedtaket nå. At dialogen med de ideelle aktørene er såpass dårlig som den virket å være, beroliger meg heller ikke, så jeg lurer på hvorvidt statsråden jobber for å få de ideelle aktørene med i arbeidet sitt.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2021-01-19:
Svaret er fint, for vi i Senterpartiet og Kristelig Folkeparti er veldig opptatt av akkurat de ideelle aktørene, vi har i hvert fall vært det tidligere. Det er bra at arbeid som er på gang, kan ramses opp punktvis. Like fullt er jeg bekymret for hvilken rolle de ideelle aktørene selv har hatt i dette arbeidet. Signaler og henvendelser jeg får, tilsier at i hvert fall enkelte av dem opplever at de ikke nødvendigvis får ta en stor del i dette arbeidet. Det synes jeg er underlig. Jeg vil gjerne ha litt mer oversikt over hvorvidt ministeren mener at de ideelle aktørene er tatt godt med på råd i dette arbeidet, og om de har stor påvirkning på det resultatet som kommer til å foreligge.
Jorunn Gleditsch Lossius (Kristelig Folkeparti), 2021-01-19:
Kristelig Folkeparti er svært opptatt av at vi har gode tjenester for utsatte barn og unge, og det siste året har saker angående barnevern vært noe av det som har blitt mest debattert av vår komité i denne salen. Det er veldig bra, for vi trenger den kontinuerlige samtalen om hvordan vi skal skape et bedre barnevern. Jeg opplever også at partiene i komiteen samlet er opptatt av hva som er barnets beste i disse sakene. Så har vi ulikt syn på løsningene og på hvem som skal levere tjenestene. Kristelig Folkeparti er for et mangfold av leverandører. Vi kommer ikke utenom at private aktører gjør en viktig jobb i barnevernet, både for staten og for kommunene, og ikke minst er vi veldig opptatt av å styrke ideelle aktørers rolle. Derfor er vi glad for at ideelle tilbyderes andel av institusjonstilbudet i senere år har økt i tråd med regjeringens politikk. Samtidig er det viktig å fastholde at det er det offentlige som har ansvaret for barnevernet, og private aktører må altså brukes på riktig måte. Derfor skal vi nå, i forbindelse med behandlingen av ny barnevernslov, klargjøre hvilke oppgaver private kan bistå med, og ikke. Forslag til endringer har vært på høring, og endelig lovforslag blir oversendt Stortinget i løpet av våren. Disse endringene er viktige for å sikre barn og familiers rettssikkerhet, og de skal også gjøre det lettere både for stat og kommuner å ha kontroll over både innholdet og kostnadene ved tjenestene som private aktører leverer. Men vi ser ikke for oss en barnevernssektor som kan drives helt uten de gode private tilbyderne, og til syvende og sist er det jo kvaliteten på tilbudet som er det viktigste, ikke om det er i offentlig eller privat regi. Jeg er på ingen måte overrasket over at Rødts representant ønsker en ideologisert løsning for barnevernet, og det er åpenbart at det er deres hovedanliggende med dette forslaget, men faktum er jo at Moxnes’ forslag om å fase ut alle kommersielle aktører fort ville skape problemer både med kapasitet og med kompetanse i sektoren, og også innebære økte kostnader. Kristelig Folkepartis fokus er hva som faktisk er det beste for de barna som trenger hjelp av barnevernet. Vi er også veldig trygge på at regjeringens prioriteringer på feltet, og ikke minst deres gode arbeid både i form av lovforslag og forskrifter og i budsjetter, vil sørge for å løse mange av de utfordringene barnevernet står overfor i dag.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Det eneste vi blir enig med representanten fra Rødt om her i dag, er at det er barnas beste som skal stå i fokus. For Fremskrittspartiet er det veldig viktig å understreke at det er ingen motsetning mellom god kvalitet i tjenestene og privat drift av barnevernet. Vi vet at i svært mange tilfeller er det de private tilbyderne på dette feltet som gjør at vi i det hele tatt kan gi disse barna et tilbud. Det avgjørende må være at man har nok kapasitet, og det sentrale må være at det er kvaliteten som skal stå i fokus. Dette forslaget som vi behandler i dag, føyer seg inn i rekken av en rekke ideologiske forslag på feltet som er blitt lagt fram for Stortinget, uten at en tar inn over seg konsekvensene dette faktisk vil ha for familier ute i landet, ute i kommunene der disse barna bor. Jeg er, som representanten fra Kristelig Folkeparti, heller ikke overrasket over at dette forslaget kommer nettopp fra Rødt. I en rekke saker på Stortinget ser vi at en negativ framstilling av situasjoner er det som står i fokus, og at en ideologisk krig, spesielt rettet mot de private, er det som er viktigst for partiet Rødt. Det eneste vi kan si oss enig med partiet Rødt om, er at det er et barnevern for barnas beste, og derfor skulle vi ha satt punktum etter tittelen på representantforslaget, men det er der det stopper. Dette forslaget vil ikke hjelpe noen som helst, og jeg lurer på om Rødt i det hele tatt har en oversikt over hvor mange barn dette ville rammet i dagens situasjon, dersom man skulle kuttet alle kontrakter som nå eventuelt går ut. Midt i en pandemi skulle man altså overfor de mest sårbare barna i dette landet sette politisk ideologi framfor å hjelpe dem som trenger oss aller mest. Hadde vi ikke hatt de private i den situasjonen vi står i nå, og som vi vil stå i i morgen, hadde man faktisk ikke kunnet gi disse barna den hjelpen jeg mener at vi i denne salen er forpliktet til å gi. Det er derfor kanskje heller ingen overraskelse at Fremskrittspartiet ikke kommer til å stemme for noen av de forslagene som fremmes her i dag.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
De private aktørene er med på å utvikle og sikre gode barnevernstilbud rundt om i hele landet. Jeg lurer derfor på om statsråden kunne utbrodere lite grann hvilke fatale konsekvenser det kunne fått for barn og familier i en allerede vanskelig situasjon dersom man skulle fjerne alle de private tilbyderne.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Jeg takker statsråden for svar, men jeg lurer også litt på noe i forlengelsen av Riksrevisjonens rapport av 30. september om barnevernet. De understreker at det først og fremst er behov for at barna selv blir hørt, og at det er oppfølgingen i institusjon og det arbeidet der som er viktig. Vi fikk forsikringer tidligere i dag om at det gjøres noe for å løse utfordringene i barnevernet på spesielt dette feltet og for å forbedre tilbudet. Det er altså ikke sånn som Rødt sier, at det er om tilbyderne er private eller offentlige som er avgjørende. Er statsråden enig i det?
Tage Pettersen (Høyre), 2021-01-19:
Jeg kjenner meg overhodet ikke igjen i beskrivelsen til Rødt om at profitten i barnevernssektoren er høy. Moxnes’ påstand, eller for velferdsstatens likelydende påstand, blir ikke mer riktig om den gjentas og gjentas. Jeg er heller ikke enig i SVs fortelling om et barnevern styrt av profittmotiv – og selvfølgelig heller ikke enig med Senterpartiet, som nå foreslår nedleggelse av en hel bransje med private barnevernstilbydere. Høyre og stortingsflertallet ser ikke for seg en barnevernssektor uten gode private tilbydere. For oss er det kvaliteten på tilbudet som er det sentrale, ikke om det er offentlig eller privat. Vi kjenner oss rett og slett ikke igjen i det negative bildet de rød-grønne maler med bred pensel. I debatten hører vi hvordan de rød-grønne benytter argumentet om at alle skattepengene skal gå til velferd, ikke til privat profitt. Men er det egentlig slik at alle skattekronene kommer brukeren til gode, så lenge de leveres fra det offentlige? I 2019 bodde 14 700 barn utenfor hjemmet, 73 pst. av dem i fosterhjem, 8 pst. av dem i barnevernsinstitusjon, og av dem 46 pst. i private eller ideelle barnevernsinstitusjoner. Vi snakker her om 538 barn og ungdommer. I NOU 2020: 13, Private aktører i velferdsstaten, konkluderte flertallet med at bransjen ikke har et urimelig nivå på sin fortjeneste. I 2019 ble det ifølge NHO kjøpt private barnevernstjenester for 2,8 mrd. kr. Overskuddet i bransjen var i 2018 på 4,7 pst. Det er ingen superprofitt. Gjennomsnittet i norske bedrifter samme år var 5,5 pst. – med andre ord helt andre tall enn Moxnes opererte med senest i replikkordskiftet. Flertallet i utvalget mente det ikke bør innføres reguleringer som avgrenser barnevernstjenestens mulighet til å la seg bistå av private aktører, og de begrunnet dette med at private sikrer tjenesten en nødvendig fleksibilitet på et område med uforutsigbar etterspørsel og særskilte behov. Høyre er opptatt av å beholde en god velferdsmiks. Vi ønsker å forbedre dagens system framfor å forby de private, slik de rød-grønne kjemper for. Dette underbygges godt i rapporten fra nettopp velferdstjenesteutvalget. NOU-en har god informasjon om både markedsandeler og marginer, og den viser at påstanden om utbytte til eierne i stort omfang ganske enkelt er en feil påstand. Hagen-utvalget bekrefter også at overskudd i selskaper som leverer velferdstjenester, er lavere enn det en ser i andre deler av næringslivet, som jeg refererte til tidligere. De skriver også at det er et faktum at mye av det som er i overskudd, brukes internt i bedriften.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-11-09:
I denne innstillinga behandlar me Prop. 8 S for 2021–2022, om ein auke i bustøtta for 2021 for å dekkje ei ekstraordinær utbetaling til mottakarane i dei delane av landet som no har svært høge straumprisar, og dessutan eit representantforslag frå Raudt. Me behandlar denne saka raskt fordi det hastar. Det er ein samla komité som støttar proposisjonen lagd fram av regjeringa, og det er ein samla komité som meiner det er viktig med tiltak som kan imøtekome dei høge straumprisane me ser no, som særleg rammar dei med låge inntekter. Kraftprisane har vore og er svært høge i delar av landet, særleg i områda sør for Sognefjorden og Dovrefjell. Regjeringa føreslår difor ei ekstraordinær utbetaling til husstandar som mottek bustøtte i desse områda, og at ein gjer utbetalinga no i november, samtidig som ordinær bustøtte vert utbetalt. Til representantforslaget frå Raudt vil eg vise til svarbrevet frå statsråden. Arbeidarpartiet og Senterpartiet støttar den vurderinga. Me støttar fleire av intensjonane i forslaga, men som me viser til i innstillinga, meiner me at me bør vente på ekspertgruppa som skal sjå på heile bustøtteordninga og levere si innstilling i mai. Det er heller ikkje slik at ein berre kan gjere ei endring i bustøtteordninga no utan å gjere andre endringar, og regjeringa meinte at det hasta å kome til Stortinget no, slik at me rakk å få til den ekstraordinære utbetalinga for november. Regjeringa tek fleire grep for at vanlege folk skal få ein betre kvardag òg med straumregninga. I går kom tilleggsnummeret, og der reduserer me bl.a. elavgifta betydeleg. Me startar no på ein mykje betre fordelingspolitikk med lågare barnehageprisar, eit meir omfordelande skattesystem, auke i pendlarfrådraget, ei dobling av fagforeiningsfrådraget, og som ein ser, får kommunane eit betydeleg større handlingsrom for 2022 med ein auke i frie inntekter på over 2,5 mrd. kr. Alt i alt er den heilskaplege fordelingspolitikken òg viktig for økonomien til vanlege folk. Auka bustøtte når ikkje nødvendigvis alle som blir ramma av høge straumutgifter no. Difor er det viktig å minne om at kommunane har anledning til å vise skjønn når ein utbetalar sosialhjelp. I Arbeidarpartiet og Senterpartiet trur me at sosialhjelpa er meir treffsikker til den enkeltes behov, og at kommunane hjelper folk raskare i jobb viss me i Stortinget ikkje detaljstyrer kommunane på bruken av sosialhjelp.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-11-09:
Den siste tiden har det vært store utslag i strømprisene, og slike store økninger kan være vanskelig å bære for familier med anstrengt økonomi fra før. Et enstemmig storting påla derfor regjeringen å fremme forslag om midlertidig styrking av bostøtten og sosialhjelpen som kunne avhjelpe situasjonen. Den forrige regjeringen la også til rette for en lignende utbetaling tidligere. Vi i Høyre synes det er bra at regjeringen har kommet raskt tilbake til Stortinget med denne saken. Samtidig synes vi regjeringen er noe tilbakelent overfor kommunene. Regjeringen skriver at kommunene skal ta hensyn til høye strømpriser ved utmålingen av sosialhjelp, og at arbeids- og inkluderingsministeren vil «minne kommunene» om dette. Dette blir for passivt. Jeg tror ikke regjeringen kommer langt med bare påminnelser. Vi i Høyre viser til veileder for behandling av saker om økonomisk stønad under pandemien, som er besluttet videreført ut 2021. I denne veilederen framkommer det bl.a. at kommunene bør være tilbakeholdne med å stille vilkår om bl.a. avhending av eiendeler for å få innvilget sosialhjelp, da behovet antagelig vil være kortvarig. Vi i Høyre har derfor i våre merknader bedt regjeringen sørge for at denne veilederen også kan gjøres gjeldende så langt det passer i forbindelse med de høye strømprisene, og ved behov utover i 2022. Jeg viser videre til at kommunesektoren under den forrige regjeringen ble kompensert for de ekstraordinære kostnadene relatert til koronapandemien, og vi i Høyre ønsker derfor at regjeringen skal vurdere om det er behov for å kompensere kommunene for merkostnader knyttet til styrkingen av sosialhjelpen, slik vi har beskrevet i våre merknader. Når det gjelder representantforslaget fra Rødt, viser vi til våre øvrige merknader i behandlingen av proposisjonen.
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-11-09:
Som statsråden selv var inne på, vil arbeids- og inkluderingsministeren, eller regjeringen, minne kommunene om at det skal tas hensyn til særlig høye strømutgifter ved utmåling av sosialhjelpen. Samtidig: I mitt innlegg var jeg innom denne veilederen som handler om økonomisk stønad under pandemien, jf. også Høyres merknader, og at den også kan gjøres gjeldende for den situasjonen vi er i nå, både ut året og inn i 2022. Hvordan vurderer regjeringen merknaden vår om å gjøre veilederen gjeldende?
Mudassar Kapur (Høyre), 2021-11-09:
Jeg vil gi en rask stemmeforklaring – det gjelder forslag nr. 2. Med bakgrunn i sakens behandling legger vi til grunn at den økte bostøtten som Stortinget nå skal vedta, kommer mottakerne til gode i tråd med intensjonen. Vi har også forstått det slik at et eventuelt flertall for forslag nr. 2 vil kunne medføre endringer i regelverket, og det mener vi ikke er hensiktsmessig i akkurat denne saken.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-11-09:
Det er interessant at her er begge dei to største partia oppe og forsøkjer å ta æra for denne store saka om kven som tok initiativ til at dei som slit med å betala strømrekningane, skal få nokre kroner i støtte til rekninga i november. Me i Framstegspartiet synest at dette er altfor lite, så sjølv om me var med på oppmodingsvedtaket, har me behov for å gjera langt meir enn dette, spesielt i lys av den situasjonen at dersom det er nokon som verkeleg har tent på dei høge strømprisane, er det jo staten, som tek inn enorme avgifter i både moms og elavgift. At ein gjev tilbake fattige 202 mill. kr til dei som skal betala rekningane, når ein samtidig hentar inn milliardar i auka inntekter, verkar for oss lite generøst og altfor lite i forhold til det me meiner hadde vore naturleg. Me ønskjer òg, som eg tok til orde for i trontale- og erklæringsdebatten, å føreta store avgiftskutt, skattekutt og reduksjon av moms, slik at folk kan vera i stand til å betala eigne rekningar. Det hadde vore rom for å gjera mykje, spesielt i lys av dei inntektene som staten vil få både i år av auka straumprisar og ikkje minst til neste år. Det hadde vore veldig interessant dersom nokon frå regjeringshald eller regjeringspartia hadde kunna sagt om staten får inn meir inntekter relatert til straumprisar til neste år enn i år. Går avgiftene opp krone for krone til staten? Det hadde vore veldig interessant å få eit svar på. Dessverre ser det ikkje ut som om det er andre parti som sluttar seg til våre forslag om å ha ei krisepakke for vanlege folk, og løfta studentane og minstepensjonistane, som me gjer i våre forslag. Men det som overraskar meg litt, er at me veit ikkje om desse 202 mill. kr går til norske kommunar eller til dei som skal betala straumrekningane, for det ligg ingen garanti for at desse pengane faktisk treffer dei som skal betala straumrekningane. Me veit at veldig mange av dei som får bustøtte, òg får sosialhjelp, og det er ikkje uttrykt frå eit fleirtal i noko forslag her at kommunane skal gje same sosialhjelp uavhengig av om staten aukar, så faktisk kan veldig mange av desse 202 mill. kr gå til norske kommunar i staden for til vanlege folk. Det er jo litt spesielt, at ein startar denne perioden, som skal vera i vanlege folk si ånd, med å gje pengar til norske kommunar i staden for å gje dei til dei som Stortinget faktisk ønskjer å gje dei til. Men det ligg føre eit forslag frå Raudt, SV og Framstegspartiet som faktisk betyr at desse pengane skal gå til vanlege folk, og ikkje til norske kommunar. Ut frå innlegget til Kapur frå Høgre høyrdest det ut som om han var einig. Då kan han gjerne slutta seg til det forslaget, så seier Stortinget klart og tydeleg at desse pengane skal gå til vanlege folk og ikkje til norske kommunar. Eg tek opp dei forslaga Framstegspartiet er ein del av, og dei me står åleine om.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-11-09:
Spørsmålet mitt går på det som var hovudtemaet i innlegget mitt, nemleg bekymringane mange av oss har for at desse pengane vil gå til norske kommunar i staden for til dei som treng det mest, gjennom at ein kan avkorta sosialhjelpa. Kan statsråden seia om han deler den bekymringa? Kan det bli eit scenario at slike typar vedtak som representanten frå Raudt las opp for talarstolen, blir standarden i norske kommunar, eller vil ein føreta seg noko – med mindre eit fleirtal stemmer for eit forslag som sikrar at det ikkje vil skje. Har regjeringa ein plan for å føreta seg noko, slik at det ikkje blir regelen at ein sender slike brev til dei som treng det aller mest?
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-11-09:
Dette var jo eit veldig byråkratisk svar, men det fortel meg at den haldninga Nav Bergen hadde til den personen, vil bli standarden, for ein ser det i den store samanhengen. Då er det ytterlegare viktig at Stortinget – viss ein meiner at desse 202 mill. kr skal gå til dei som har høge straumutgifter, ikkje til norske kommunar – faktisk stemmer for det forslaget. Så mitt spørsmål er: Viss Stortinget skal vedta forslaget frå Raudt, SV og Framstegspartiet, vil regjeringa då sikra at det skjer – viss det skulle få et fleirtal? Det verkar som at det er intensjonen, men at det ikkje vil skje med mindre Stortinget seier det eksplisitt i eit vedtak.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-09:
Økt ulikhet får konkrete konsekvenser. Det betyr at store og små utgiftsøkninger kan få alvorlige konsekvenser for mange. Det ser vi nå. Vi går en vinter i møte, og strømprisene er skyhøye. Det settes stadig nye rekorder og dessverre ikke av det positive slaget. Tvert imot – vi leser om mennesker som opplever at de må velge mellom mat og varme. Heldigvis er det bred enighet om at dette må adresseres, og SV ser med optimisme på et flertall for økt bostøtteutbetaling i november. Dette er tiltak som er bra for mange, men dessverre er det enda flere som ikke vil bli nådd med en ekstra bostøtteutbetaling. Det er derfor viktig å få på plass flere også midlertidige ordninger, først og fremst basert på de systemene vi har i dag. I tillegg til Husbankens bostøtte foreslår vi også at Lånekassen kan gi et strømstipend til heltidsstudenter, som også er en gruppe med lav inntekt. Veldig mange studenter har også mistet inntekten sin under pandemien, og det letter jo heller ikke på situasjonen. Vi må sørge for at de som mottar denne engangsstøtten, ikke mister den igjen ved at den avkortes mot andre ytelser, noe som dessverre er praksis rundt omkring. Da går vinningen opp i spinningen, og det blir kun en byråkratisk øvelse i flytting av penger. Kommunene har stramme budsjetter, og det er viktig at vi tar ansvar for å kompensere for de økte utgiftene kommunene får. SV håper det er flere som ser behovet for at vi tar et statlig ansvar i en nå akutt situasjon. Slik vil det også nå, slik som under pandemien, være flere som er i behov av hjelp fra Nav. Det er derfor viktig at man er forsiktig med bruk av vilkår som avhending av bolig, bil og andre eiendeler, da dette er vurdert å være en kortvarig hjelpeytelse. Deretter må vi fortsette å jobbe med en bred og god gjennomgang av bostøtteordningen vår. Ikke minst er det behov for å se på Nav som system. Høye strømpriser må vi dessverre kunne forvente gjennom hele vinteren, og vinteren i Norge er som kjent ikke over i november. SV ber regjeringen følge nøye med og også handle raskt for de påfølgende månedene. Det er snart jul, og det nærmer seg en regningstung januar. Det er veldig mange som vil få det uforholdsmessig tøft. Kort oppsummert: En ekstraordinær utbetaling i november, og det vil trolig være behov for hjelp også de påfølgende månedene. Vi må sørge for at denne hjelpen ikke avkortes, og at kommunene får kompensert for de merutgiftene de har. Studenter er også i behov av hjelp, og det bør ytes et strømstipend til dem. Vi må sørge for at Nav er varsomme med vilkår og avkorting. Videre må vi jobbe med en bedre bostøtteordning, noe vi er i gang med, hvor strøm- og oppvarmingsutgifter også medtas. SV opprettholder med det sine forslag.
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-09:
Stadig flere melder om at man ikke klarer uforutsette utgifter. Det er stadig flere som melder om at økonomien er stram, og sånn vi ser det nå, med høye strømutgifter, blir det vanskelig for mange. Det er vel og bra at vi nå får på plass kriseløsninger og midlertidige ordninger raskt og effektiv, men det hadde vært mye bedre om vi hadde hatt mer fleksible og mer permanente ordninger i de systemene vi allerede har. Ser statsråden behovet for og vil han vurdere en gjennomgang av Nav og se på de støtteordningene vi har, nettopp med tanke på de situasjonene vi nå ser, både etter pandemien og nå, med denne strømsituasjonen?
Grete Wold (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-09:
Mine tanker er absolutt inne på det som også statsråden er inne på, med at vi kan se på bostøtteordningen, og for så vidt også på andre ordninger som Nav administrerer. Samtidig ser vi at graden av skjønnsutøvelse blir stadig mindre, etter hvert som både rammer og ikke minst forskrifter blir strammere og strammere. Så det å kunne få på plass en ordning hvor man har en større grad av skjønn, og kanskje også en ordning som står mer parat der hvor det oppstår akutte situasjoner, og som man da f.eks. fra politisk hold kan igangsette, mener jeg ville være en bedre løsning. Er det noe statsråden vil kunne vurdere å se på?
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-11-09:
Vi er inne i en høst der rekorder settes oftere enn før – ikke på ski, ikke innen friidrett. Disse rekordene handler om strømpriser som har gått hardt utover lommebøkene til folk. Det er etter Rødts syn ganske merkelig at vi i det hele tatt har et markedssystem som beriker kraftselskapene, mens vanlige folk kjenner på trangere tider. Derfor er det også særlig viktig framover at vi sier nei til nye utenlandskabler, som sender eksporten og prisen ytterligere til værs. Når det er sagt, var det bra at Stortinget i oktober ble enig om at en ekstraordinær utbetaling av bostøtte for å bøte på situasjonen var nødvendig. Men likevel mener Rødt at dagens bostøtteordning ikke er tilstrekkelig for å hjelpe alle som sliter med å betale for oppvarmingskostnader, og at bostøtteordningen i alt for lang tid har blitt uthulet og har behov for å bli styrket, slik at flere også omfattes av den. Vi må sørge for at pengene kommer fram til dem som trenger det, og jeg er redd for at vedtaket vi gjør her i dag, likevel ikke vil føre til endring for mange. Regjeringens forslag til strømhjelp gjennom bostøtten kan fort bli pengeflytting fordi mange sosialhjelpsmottakere får hjelp med strømmen fra før og økt bostøtte regnes som inntekt og trekkes fra sosialhjelpen. La meg lese opp deler av et brev jeg fikk tilsendt i går: Varsel om mulig omgjøring av vedtak. Du har fått innvilget sosialhjelp til boutgifter ut fra din økonomiske situasjon på vedtakspunktet. Dersom du får ekstra bostøtteutbetaling fra Husbanken i november, vil Nav Bergen vest foreta ny beregning i din sak. Dette er å gi med den ene hånden og ta med den andre. Det er tall på et ark og ikke annet enn pengeflytting. Det går rett og slett ikke. Derfor foreslår Rødt, med støtte fra SV og Fremskrittspartiet, å sikre at utbetalinger av bostøtte ikke skal komme til fratrekk i andre ytelser. Det handler rett og slett om rettferdighet. Det handler om å sikre dem som sitter nederst ved bordet, særlig hvis det nå skal være vanlige folks tur – som vi har hørt til stadighet. Rødt mener at dagens bostøtteordning ikke er tilstrekkelig for å hjelpe alle med å betale for de skyhøye strømregningene de nå har under den pågående strømkrisen. Derfor mener vi at i dagens situasjon er det riktig å senke terskelen for å kunne få dekket strømregningen hos Nav uten at det skal utløse belastende krav, slik dagens praksis med behovsprøving fungerer. Rødt foreslår derfor at Nav ved behandling av søknader om sosialhjelp for å dekke høye oppvarmingskostnader de kommende vintermånedene 2021–2022, ikke stiller vilkår om salg av nødvendige eiendeler som bolig, bil eller andre verdigjenstander, eller krav om å bruke oppsparte midler. Ingen skal tvinges til å selge hus og hjem, bil eller å tømme sparekontoen for å betale strømregningen i tiden som kommer. Med det viser jeg til forslagene i innstillingen. Vi kommer til å stemme for forslagene nr. 8 og 11, og jeg tar også opp Rødts forslag.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-11-09:
La meg først si at jeg tror både statsråden og jeg deler bekymringen for dem som sliter med å betale strømregningene. Det er også derfor denne saken er til behandling her i dag. Men jeg vil ta opp dette brevet som flere mottar i disse dager, som jeg nevnte i mitt innlegg, hvor man får varsel om at sosialhjelpen blir kuttet i den andre enden når man nå får ekstra utbetaling av bostøtte. Hvordan kan statsråden hevde at dette kommer vanlige folk til gode, hvis pengene ikke når fram?
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-11-09:
I høst har vi opplevd – og vi opplever det fortsatt – strømpriser som skaper store utfordringer for dem som har problemer med å betale strømregningen. I dag melder media om ytterligere strømprisrekord. Det slår rett inn i hverdagen til mange folk som har mer enn nok med å dekke utgiftene til livsopphold. Det er godt og nødvendig at regjeringen kom raskt på banen med forslag om økte bevilgninger til bostøtte for å dekke inn de uvanlig høye strømprisene. Regjeringen legger til grunn at det er snakk om 66 000 berørte mottakere. De høye strømprisene krever omgående tiltak, og jeg er glad for at Stortinget er i stand til å levere såpass kjapt. Likevel mener Venstre at det ikke bare er faste mottakere av bostøtte som bør omfattes av en slik ordning. Også fulltidsstudenter, som regjeringen ikke nevner med et eneste ord, bør få støtte. Vi er derfor glad for at Fremskrittspartiet, SV og Rødt stiller seg bak oss i Venstre når vi foreslår at regjeringen kommer tilbake med en ordning for strømstipend for vinteren 2021/2022, som et ekstrastipend til alle fulltidsstudenter. Dessverre for studentene er det muligens ikke flertall for det forslaget. De høye strømprisene påvirkes i stor grad av været. Som vannkraftnasjon nyter vi som regel godt av det, men akkurat nå er det lite vind, lite regn og lav temperatur hos oss som er på Østlandet. De neste ti årene kan bli avgjørende for hvordan det blir å leve på jorden de neste hundre årene. Det er måten vi som befolkning benytter oss av energien framover på som vil bestemme når vi når målene, eller om vi blir generasjonen som sviktet. Vi kommer til å se ganske store utslag i energiprisene de neste årene, og det blir viktig at vi svarer ut på den klokeste måten. Jeg håper at regjeringen ikke forhaster seg når de etter hvert, som varslet i Hurdalsplattformen, skal utrede hvordan norsk krafteksport påvirker forsyningssikkerheten for kraft og norske strømpriser. Men det er en annen diskusjon. Venstre stiller seg bak komiteens tilråding og håper at tiltakene vil gi ønsket effekt. I tillegg vil vi stemme for vårt eget forslag, forslag nr. 1. Jeg ønsker samtidig å signalisere at vi kommer til å stemme for forslag nr. 2, som jeg er fullt ut klar over vil kreve en lovendring, forslagene nr. 4 og 9, i tillegg til forslag nr. 11, fra Miljøpartiet De Grønne, som ble levert inn i dag, og som jeg også synes er fornuftig. Dette handler også om at de som har dårligst råd, også bør ha mulighet til å iverksette energisparende tiltak. Det vil være fornuftig. Det kan også nevnes her at majoriteten av energiverkene er eid av det offentlige, enten av kommuner eller fylkeskommuner, og i den situasjonen vi er i nå, hadde jeg et håp om at vi hadde kunnet hive oss rundt ganske raskt. Spesielt her på Østlandet er det nå ganske høye strømpriser, også historisk sett.
André N. Skjelstad (Venstre), 2021-11-09:
Det er interessant å høre svarene til statsråden. Jeg ønsker å dvele litt ved studentene, for mange av dem vil slite noe voldsomt med dette. Summen av det til slutt er jo at studenter kanskje i deler av landet der det ikke er en utfordring med strømprisen, ender med å søke på sosialhjelp, for de har selvfølgelig en utfordring med å kunne betale sine kostnader der en leier en studentbolig. Det er nesten et paradoks at regjeringen ikke gjør sitt for å utvide antallet studentboliger. Så det kan kanskje være en del av strategien, uten at denne saken handler om det. Men jeg synes det er merkelig at det ikke går an å se dette behovet for studentene, som i utgangspunktet nå vil havne på andre ordninger, altså sosialhjelp.
Rauand Ismail (Miljøpartiet De Grønne), 2021-11-09:
Presidenten klarte å uttale navnet mitt denne gangen, selv om du ikke klarte det den forrige. Men det er første gang på talerstolen, så jeg unnskylder deg. For noen var det dyrt å lage middag i går. Andre droppet kanskje å lage middag i det hele tatt. I går nådde vi en ny årstopp i strømpriser. Vi kaller situasjonen en strømkrise, og de av oss med aller dårligst råd rammes som kjent hardest i kriser. Det er bra at vi i dag kommer til å vedta at mottakere av bostøtte nå får noe hjelp til høye strømregninger. Men det er et perspektiv som mangler, for hva er egentlig årsaken til at det er behov for slike strakstiltak? Dette er ikke siste gangen vi vil oppleve høye og ustabile strømpriser. Skal vi hastebehandle strakstiltak hver gang, eller skal vi gjøre noe med årsaken til problemet? Etter åtte år med en borgerlig regjering har forskjellene i landet økt. Den økende ulikheten er en av de viktigste grunnene til at folk fryser i sin egen stue, fordi de er bekymret for neste strømregning. Det problemet må løses med en mer rettferdig skattepolitikk. Her trenger vi sterkere lut enn det regjeringen la fram i går. En annen forklaring på at mange trenger krisehjelp, har først og fremst vært arbeidet med energisparing. Det har vært en total fiasko. Regjering etter regjering har oversett at det mest naturvennlige og klimavennlige kraftverket vi har, er energisparing. De energisparingstiltakene som har eksistert, har først og fremst vært tilgjengelig for dem av oss med aller tjukkest lommebok. Det har vært krav om høy egenandel. Leietakere har ikke hatt nytt av dem, og man har også gitt mest hjelp til dem som har trengt det aller minst. Tidligere i høst foreslo MDG en tiltakspakke for energisparing i husholdninger med lav inntekt og for folk som leier bolig. I dag foreslår vi at midlene Enova ikke har klart å dele ut til private husholdninger i 2021, øremerkes energieffektiviserende tiltak i kommunale boliger og andre tiltak som treffer lavinntektsgrupper. Det vil være en god start på en ny og mer sosial politikk for energisparing. I debatten om de skyhøye strømprisene har landets over 300 000 studenter blitt glemt. De fleste studentene må jobbe ved siden av studiene for å dekke helt grunnleggende utgifter. Noen av studentene må jobbe så mye at det gå ut over studiene. En tredjedel av dem må bruke kredittkort for å få endene til å møtes. Hvis disse hadde vært vanlige arbeidstakere, hadde vi kalt dem fattige, men siden de er studenter, har mange politikere akseptert at de har det sånn. Det er derfor MDG i dag foreslår å øke studiestøtten til et nivå som tilsvarer 1,5 ganger grunnbeløpet for november og desember i år. Vi mener at dette er et naturlig tillegg til forslaget vi vedtar her i dag om økt bostøtte. Til slutt vil jeg varsle at De Grønne vil stemme for de gode forslagene som fremmes samlet av Rødt, Fremskrittspartiet og SV. Med dette tar jeg opp de forslagene MDG har fremmet.