Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2012-03-01:
Det er tverrpolitisk enighet om at det skal tilbys et offentlig helsetilbud der alle sikres likeverdige og gode helsetjenester. En slik tjeneste lever ikke på budsjettmidler og gode ord alene, den er også helt avhengig av tillit hos pasientene. En rekke ganger har jeg hatt sterke møter med pårørende som har opplevd å miste en av sine kjære, ofte helt unødvendig. Denne type erfaringer bryter ned tilliten. Pasientsikkerheten må være i høysetet, og siden vi behandler stadig flere pasienter og behandlingen blir mer og mer avansert på grunn av den medisinsktekniske og teknologiske utviklingen, må gode rutiner og høy kompetanse være grunnpilarene i helsevesenets tillitsoppbygging. Vi kan ikke være bekjent av at det er en kultur i helsevesenet der uheldige hendelser ikke rapporteres eller undersøkes. Det er derfor interessant å se hva som blir resultatet av pasientsikkerhetskampanjen «I trygge hender», og hvilken informasjon som kommer ut av den. Dette handler ikke først og fremst om hva enkeltmennesker har gjort, men om systemsvikt og manglende evne til å lære av feil. Vi må ha en kultur i helsetjenesten som er åpen og lærende. For kort tid tilbake sa direktøren i Statens helsetilsyn at sykehusene verken lærer av egne eller andres feil, og at helseforetakene heller ikke vet hvor svakhetene ligger. Han utdypet videre at sykehusene ikke er lærende organisasjoner som bruker tilsynsrapporter, egne erfaringer og registreringer av uhell og nestenuhell til å bedre kvaliteten. Videre sa han at ledelsen ikke tar tydelig nok ansvar for at behandlingen er forsvarlig, at helseforetakene mangler styringssystemer og internkontroll, og sist: at ledelsen ikke vet hvilken kvalitet tjenesten har, og hvor svakhetene ligger. Jeg vil gå så langt som å si at dette ligner en systemkrise. Så lenge det skjer opp mot 4 500 unaturlige dødsfall på norske sykehus, kan vi etter min mening ikke skryte på oss å ha verdens beste helsetjeneste. Størrelsen på helsebudsjettene sier heller ingenting om kvaliteten på tjenestene. Alle disse rapportene fra Helsetilsynet viser hvor viktig det er at nettopp pasientsikkerhetskampanjen er satt i gang, og det er vi nok alle glad for. Kristelig Folkeparti mener fortsatt at det burde etableres en havarikommisjon for helsesektoren etter modell fra transportsektoren, og som tidligere er blitt nedstemt av regjeringspartiene i Stortinget. Dagens systemer er ikke gode nok for å rydde opp. Det kan ikke være helsetjenesten som skal vurdere seg selv, slik det nå er. Det er behov for at eksterne gransker og analyserer unaturlige dødsfall og uheldige hendelser. Jeg ønsker å formidle at jeg mener at den ordningen vi har i dag, ikke er god nok. Kristelig Folkeparti vil også at det bygges opp spesialkompetanse i politiet på etterforskning av saker i helsesektoren. Vi mener det er viktig for å sikre politiets uavhengighet. Til tross for at politiet nå kan innhente sakkyndig fagkompetanse andre steder, kan det oppstå lojalitetskonflikter, og vi vet at det medisinske miljøet i Norge er svært lite. Videre vil Kristelig Folkeparti at berørte pasienter og pårørende får god informasjon om uønskede hendelser, at konsekvenser og klage- og erstatningsmuligheter belyses, og at dette journalføres på en tilfredsstillende måte. Tradisjonelt har sykehusene vært lukkede og hierarkisk styrte organisasjoner, der pasientene har vært passive mottakere av tjenestene. Slik er det ikke lenger, heldigvis. De siste årene har rett til behandling og brukermedvirkning kommet i stadig større grad som nye verdier. Det er utrolig positivt. Likevel er vi ikke i havn. Vi mener vi har en lang vei å gå. Informasjon om uønskede hendelser vil styrke pasienters og pårørendes tillit til helsetjenesten. Helt på tampen: Kristelig Folkeparti vil formidle at vi støtter forslagene nr. 1, 2 og 3, slik det fremkommer av innstillingen.