Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2021-11-18:
Stortingsrepresentanten Astrup ønsker svar på hvordan regjeringen har tenkt å følge opp FNs bærekraftsmål. I dag sa han i salen at det for Norges del innebærer bl.a. å hindre frafall i skolen og få flere inn i arbeidslivet. «Det er ingen enkel oppgave, og derfor synes jeg det er veldig bekymringsfullt at bærekraftsmålene knapt er nevnt i Hurdalsplattformen», har Astrup også sagt. I forrige regjerings handlingsplan for å nå bærekraftsmålene, altså Meld. St. 40 for 2020–2021, er det mange gode forslag til «mulige norske målepunkter», som det heter i meldingen. Hvorvidt regjeringen vil følge opp FNs bærekraftsmål, handler ikke om hvor ofte ordet «bærekraft» er nevnt i Hurdalsplattformen. Det handler om prioriteringer, politikkutvikling og selvsagt selve fasiten, kampen om gjennomslag, de konkrete bevilgningene på statsbudsjettene. La oss se på bærekraftsmål 4, god utdanning. Under delmål om utdanning i Meld. St. 40 for 2020–2021 foreslo forrige regjering følgende mulige mål for norsk skole: andel elever som fullfører videregående opplæring, andel personer i gruppen 18–24 år i utdanning, arbeid, ledighet eller inaktivitet og andel personer mellom 16 og 25 år som verken er i opplæring, arbeid eller har fullført og bestått videregående opplæring. I Hurdal ble vi enige om konkret politikk for å kvalifisere flere til arbeid og sånn sørge for at flere kan forsørge seg selv og sin familie. Derfor senker vi maksprisen i barnehagen for første gang siden 2013 i vårt tillegg til statsbudsjettet. Derfor styrker vi kommunerammen, sånn at kommunene kan øke bemanningen, øke kompetansen og kvaliteten i barnehagene. Hva betyr barnehage for mål om fullføring av videregående skole? Politikk virker. Stoltenberg-regjeringen startet i sin tid forsøk med gratis kjernetid i barnehager i utvalgte Oslo-bydeler fra 2006. 4- og 5-åringer i utvalgte bydeler med høy andel minoriteter fikk tilbud om 20 timer gratis kjernetid i uken. Nå har forskere fulgt disse barna over tid og funnet flere positive resultater når elevene har tatt nasjonale prøver på 8. trinn. Disse elevene har oppnådd bedre mestring på den nasjonale leseprøven. Barn i familier med lav inntekt hvor mor ikke jobber, ser ut til å ha størst utbytte av gratis kjernetid, med tanke på både lese- og regneferdighetene på 8. trinn, og gutter har aller størst utbytte når det gjelder lesing. Politikk virker – se bare på hva vi har fått til i byrådet i Oslo. De siste årene har elevene i Oslo fått bedre avgangskarakterer både på ungdomsskolen og i videregående opplæring. Flere ungdommer søker seg til yrkesfag, og flere elever fullfører og består skoleløpet. Dette er resultater i Osloskolen som taler for seg. Listen er lang, og jeg kunne bare fortsatt å ramse opp gode grep fra vår regjering, som f.eks. klimabudsjett som styringsverktøy. Alle sektorer skal få utslippsmål, og vi skal begynne med klimabudsjettering, et årlig, forpliktende budsjett for utslipp av klimagasser, som del av det ordinære statsbudsjettet. Slik skal klima og natur legge føringer for den øvrige politikken. Nå blir det alvor. Det nytter å gå foran og bane vei for ny politikk, men det krever mot og vilje til å bruke penger for å følge opp, ikke bare fagre ord i en stortingsmelding.