Tone Wilhelmsen Trøen (Høyre), 2014-04-24:
Takk til interpellanten for å invitere til denne viktige diskusjonen. Over år har altfor mange barn ventet for lenge på hjelp for psykiske plager. Det mest utfordrende er at så mange venter altfor lenge før de fanges opp og får hjelp. Det finnes vel ingen gode oversikter eller ventelister over disse, og vi kan bare tenke oss hvor krevende det er å ha utfordringer som en ikke får hjelp til å løse. En av de største utfordringene vi står overfor, er den folkehelseutfordringen som ligger i dårlig selvfølelse og selvforakt hos unge. Det er et for stort gap mellom forventninger og krav til livet og livet slik det faktisk utspiller seg. Det påvirker og utfordrer den mentale helsen. Særlig unge mennesker opplever det vanskelig å finne sin identitet og utfordres av kroppspress og prestasjonsjag. God, tidlig innsats er viktig i det psykososiale og forebyggende arbeidet. Men da må tjenestene oppleves som tilgjengelige og med så lav terskel som mulig. I Ski kommune i Akershus har de et flott tilbud som heter Hjelper’n. Hjelper’n er et team som holder til på helsestasjonen, og som tilbyr lett tilgjengelig psykisk helsehjelp til barn, ungdom og deres familier. Der jobber det psykologer og helsearbeidere med kompetanse innenfor psykisk helse. Tilbudet er lagt opp slik at det tilbys veiledning og kortvarig samtalebehandling på inntil fem konsultasjoner. De gir også råd på telefonen til både barn, ungdom og foreldre. Det skal være enkelt å ta kontakt hvis man strever med følelsesmessige vansker hvis man har opplevd belastninger i familien eller i nærmiljøet sitt, som man trenger å få hjelp til å mestre – eller hvis man sliter med negative tanker knyttet til f.eks. kropp og selvbilde. Jeg synes også det er flott at foreldre der kan få veiledning og samtaler for å få vite hvordan de skal støtte barna sine når de sliter. Slike prosjekter er det sikkert mange av i Norge, og dem må vi heie fram. Så er åpenhet viktig. Jeg har fått mange positive tilbakemeldinger på at statsministeren i sin nyttårstale snakket om psykisk helse, snakket om behovet for at vi er åpne, og at vi hjelper hverandre. I april i år presenterte Helsedirektoratet en positiv utvikling for psykologer i kommunene. En økning på 40 pst. fra 2012 til 2013 viser at det nytter å satse på å rekruttere psykologer til kommunene. Selv om vi mener at den rød-grønne regjeringen burde gjort mye mer på det psykiske helsefeltet i løpet av sine åtte regjeringsår, er det ingen grunn til ikke å berømme satsingen på dette området. At det har gitt målbare, gode resultater, er flott, og jeg er glad for at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen følger opp denne satsingen videre. Helseministeren redegjorde i sitt innlegg for den styrkingen som Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen gjør rettet mot psykisk helse, og at dette vil være en viktig del av de tre stortingsmeldingene som kommer: folkehelsemeldingen, meldingen om primærhelsetjenesten og den nasjonale helse- og sykehusplanen. Jeg synes også interpellanten, Ketil Kjenseth, og statsråden i dag har belyst godt hvordan økt kapasitet, bedre samhandling og ikke minst barns medvirkning i utviklingen av helsetjenestene er viktig. Helt avslutningsvis vil jeg kort berøre den betydning som frivilligheten har for barns og unges helse – også den psykiske. Idretten, speideren og skolemusikken skaper møteplasser for inkludering, samspill og verdighet. Jeg kjenner idretten godt og vet hvilken helsebringende effekt – også psykisk helsebringende effekt – det har å møte andre, enten på trening, på sidelinjen som ivrige supportere eller til og med på vaffelstekingsdugnad. Da er vi en del av et felleskap. For noen betyr det et avbrekk etter en travel skoledag eller arbeidsdag, for andre kan det faktisk være den første opplevelsen av reell samhørighet den dagen. Vi trenger et sterkt offentlig helsevesen, men vi trenger også gode rammevilkår og muligheter for å utøve mye frivillighet for å sikre gode levevilkår for barn og unge og sikre den psykiske helsen.