Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-03-23:
La meg først si at Regjeringen tar politiets oppgaver, situasjonen og den muligheten politiet skal ha til å gjøre sin jobb, svært seriøst. Jeg mener likevel at det i en del tilfeller skapes et bilde som gir et noe feilaktig inntrykk av den faktiske situasjonen i politiet. Det er, som også representanten Breen var inne på i sitt innlegg, flere ansatte i politietaten nå enn det noen gang har vært i hele norgeshistorien. Fra 31. desember 2005 til 31. desember 2008 var det en økning på 850 årsverk i politi- og lensmannsetaten. Budsjettet er økt med 2,3 milliarder kr i perioden 2005–2009. Dersom kompensasjon for lønns- og prisstigning trekkes fra, er styrkingen likevel på over 1 milliard kr. Jeg er ikke sikker på hvor mye bolsjevikene økte sine politibudsjetter – det var nok antakelig betydelig den gangen også – men dette er altså ikke bolsjevikisk historieskriving, dette er fakta. Bare i 2009 er bevilgningene til politi og politimyndighet økt med over 1 milliard kr. I tillegg kommer de tilleggsbevilgningene som ble vedtatt i desember 2008, da politidistriktenes budsjetter ble økt med 52 mill. kr. Det er riktig at opptrappingen til Politihøgskolen begynte under statsråd Dørum, men økningen har fortsatt vesentlig etter regjeringsskiftet. Og opptaket til Politihøgskolen har aldri vært så høyt som det blir i 2009 – på hele 552 studenter. Samtidig har vi en av norgeshistoriens største investeringer innenfor politietaten, nemlig et nytt avlyttingssikkert nødnett for alle beredskapsetatene. Bemanningssituasjonen i politiet har vært en utfordring i flere år, rett og slett fordi det er utdannet for få politifolk gjennom flere år. I fjor høst ble situasjonen vesentlig forverret fordi polititjenestemennene, som det ble sagt fra talerstolen her, synes, for å si det på en fin måte, å ha bestemt seg for å verne mer om sin fritid ved ikke å ta på seg overtidsvakter frivillig. Etter departementets mening gir Politidirektoratets rapport «Politiet mot 2020. Bemannings- og kompetansebehov i politiet» et godt grunnlag for å vurdere bemanningsbehovet i politi- og lensmannsetaten framover. I budsjettforslaget for 2008 er da også de anbefalingene som rapporten gir, fulgt opp nettopp ved å øke opptaket til Politihøgskolen. I tillegg er det gitt betydelige bevilgningsøkninger, bl.a. til utlendingsfeltet og til bekjempelse av økonomisk kriminalitet i Oslo politidistrikt. Det innebærer mulighet for politidistriktene til å opprette mange sivile årsverk. Det viser at Regjeringen tar på alvor de anbefalingene som er framsatt i rapporten. I tiltakspakken er det opprettet 460 nye sivile stillinger til politi- og lensmannsetaten. Jeg er glad for det som ble sagt her i rosende ordelag også fra opposisjonen om denne satsingen på sivile stillinger for å frigjøre polititjenestemenn fra oppgaver som ikke krever politifaglig utdanning. 460 nye sivile stillinger fører til at om lag 280 polititjenestemenn kan frigjøres til operativt arbeid. Det gjelder bl.a. polititjenestemenn i stillinger som arrestforvarer, transportør, grensekontrollør og revisor, men også oppgaver som krever annen spesialkompetanse. Representanten Dørum har helt rett når han sier at det helt sikkert er andre oppgaver også som det går an å overlate til sivile for å frigjøre ytterligere politiressurser. Her tror jeg vi er ganske på linje. Likevel er 460 nye sivile stillinger faktisk mer enn det som ble krevd bl.a. fra Politiets Fellesforbund, som bad om 200–300 sivile stillinger. Politiet har fått store ressursøkninger de senere år, men samtidig er det helt vesentlig at vi her, som på andre offentlige områder, klarer å bruke ressursene godt. Konsulentfirmaet AGENDA har på oppdrag av Politidirektoratet gjennomført en analyse av ressursbruken i politiet. Første fase har vært å undersøke hvor mye av ressursene som brukes til lønn og leie av lokaler. Som Stortinget tidligere er informert om, skal det gjennomføres flere faser i dette arbeidet. Det å se på at ressursene brukes på absolutt beste måte, er en viktig del av arbeidet med å frigjøre politiressurser og få gjort jobben best mulig. Arbeidet med driftsanalysen, hvor man støtter seg til en ekspertgruppe og en referansegruppe hvor tjenestemannsorganisasjonene deltar, vil være en del av dette arbeidet, som gjør at vi ser at ressursene brukes optimalt. Jeg er enig i at det er behov for flere politiutdannede. Som nevnt blir dette løst etter hvert som kullene på Politihøgskolen kommer ut. Det er uheldig at det innenfor visse områder har vært en negativ utvikling i straffesaksbehandlingen. Særlig er det bekymringsfullt at saksbehandlingstiden i voldssaker øker. Disse sakene skal prioriteres, og Riksadvokaten har også grepet fatt i dette.