Trond Helleland (Høyre), 2010-12-10:
Vi står på terskelen av et valgår der kommunene vil stå i fokus. Gjennom det året vi har bak oss, har det blitt litt nytt liv i debatten om hva slags kommuner som best ivaretar innbyggernes behov for service, kvalitet og omsorg. Regjeringen har gjennom arbeidet med Samhandlingsreformen gitt ulike signaler på hva en kan forvente av en kommune. Dermed er debatten om kommunereform i gang. Høyre hilser denne debatten velkommen, og merker med interesse at stadig flere representanter for regjeringspartiene – ja, opptil flere i salen her i dag – tar til orde for kommunesammenslåinger. Høyre mener det er behov en kommunereform som sikrer lokalsamfunnene mer frihet og større ansvar. Høyre vil derfor gjennomføre en omfattende oppgave- og kommunereform som skaper bedre tjenester og større og mer robuste kommuner. Vi vil legge ned fylkeskommunen. Vi ønsker å sette av 250 mill. kr i tilsagnsfullmakt som kan brukes til å stimulere til frivillige kommunesammenslåinger. Vi ønsker å begrense fylkesmannens skjønnsutøvelse. Dette vil være sentrale deler av en kommunalreform som Høyre vil jobbe med. Regjeringen Stoltenberg forlot tidlig målet om at kommunene skulle finansieres med 50 pst. av egne skatteinntekter. Vi mener fortsatt at målet bør være 50 pst., og at den kommunale skattøren burde ha vært satt høyere som følge av dette. Vi vil derfor vise til hovedtrekkene i vårt alternative inntektssystem om å begrense det til å foreslå å opprettholde ordningen med å tilbakeføre deler av selskapsskatten til kommunene også. Det er viktig at kommunene får beholde deler av selskapsskatten lokalt. Det skaper et viktig grunnlag for at kommunene kan føre en positiv og framtidsrettet næringspolitikk. Dette standpunktet har tidligere fått støtte både av NHO og KS, og derfor foreslår vi fortsatt at 4,25 pst. av selskapsskatten tilbakeføres til kommunen. Kommuner som legger til rette for næringsutvikling og etablering av nye arbeidsplasser, bør belønnes for dette, ikke straffes, som i dagens system. Regjeringens opplegg for kommunesektoren i 2011 er et nøkternt og stramt opplegg som vil kreve omstilling og kutt fra kommunenes side. Den økonomiske balansen som Regjeringen i sin første regjeringserklæring varslet at kommunene skulle oppnå, er lenger unna enn noen gang. Om kommunene skal kunne forbedre velferdstilbudet innenfor denne rammen, må de effektivisere driften og fokusere på å få mer kvalitet i tjenestene innenfor de samme økonomiske rammene. Velferdssamfunnet står overfor store utfordringer. Vi trenger nyskaping og nytenkning i offentlig sektor for å sikre varig velferd. Nye løsninger for drift og en aktiv og moderne arbeidsgiverpolitikk er påkrevd dersom målet om en god og effektiv offentlig sektor skal nås. Statens oppgave er først og fremst å legge til rette for at mennesker, virksomheter og institusjoner kan fungere og skape verdier for seg selv og samfunnet. Næringsliv og lokalsamfunn etterlyser mer ressurser til vei, utdanning og forskning for å legge til rette for vekstkraftige lokalsamfunn. Derfor må disse områdene prioriteres, og det er også det Høyre gjør i sitt alternative budsjett. Etter vår mening er gode kommunikasjoner den beste distrikts- og regionalpolitikken. Derfor foreslår vi å kutte posten for regional utvikling i fylkene. 800 mill. kr av disse pengene settes av til veiformål. Høyre ønsker å gi bedre vilkår for jobbskapere, små og store bedrifter. Næringspolitikken er, sammen med samferdselspolitikken, den viktigste bærebjelken i distriktspolitikken. Mye av den konkurranseutsatte delen av norsk næringsliv ligger i Distrikts-Norge. Vi er derfor opptatt av å føre en økonomisk politikk som gir konkurranseutsatt sektor bedre vilkår. Vi mener også at den som har skoen på, vet best hvor den trykker. Derfor omdisponerer vi de fylkeskommunale regionalutviklingsmidlene, først til vei, og så setter vi av 400 mill. kr på en ny post til lokal næringsutvikling, der kommunene, enten alene eller sammen med andre, kan drive næringsutvikling, lokale tiltak, næringshager osv. Dette tror vi er bedre anvendte penger når man skal drive en god distriktspolitikk. Vi har også satt av 200 mill. kr til tiltak for å styrke petroleumskompetansen i Nord-Norge. Vi mener det er viktig å styrke denne kompetansen, sånn at vi har et godt grunnlag når en gang oljeboringen skal ta fatt utenfor Lofoten og Vesterålen og i andre viktige områder. Høyre mener det er behov for sterkere fokus på integrering av dem som velger å bosette seg i Norge. Det er viktig å bruke den første fasen til økt språk- og samfunnsopplæring og inkludering i arbeidslivet. Det er viktig at tiltak for økt integrering i særlig grad retter seg mot kvinner og barn. Høyre ønsker å forsterke introduksjonsarbeidet. I vårt alternative budsjett foreslår vi bl.a. å gi deltakere på introduksjonskurs med barn i barnehagealder tilbud om gratis barnehageplass. Det foreslås også en utvidelse av tilbudet om språkkartlegging av alle 4-åringene til å gjelde hele landet. Grunnleggende ferdigheter i norsk er avgjørende for barns mulighet til å lykkes i Norge. Regjeringspartiene har vært tydelige på at de ønsker å drive språkkartlegging i barnehagene. Ja, der foregår det jo språkkartlegging hver dag. Høyre vil ikke ekskludere de barna som ikke går i barnehage. Derfor bør språkkartleggingen også foretas på 4-årskontrollen. Alle de som ikke går i barnehage, eller kommer til å gå i barnehage, vil derfor starte med et handikap når de begynner på skolen. Selv ikke den rød-grønne regjeringen kan tvinge folk til å sende barn i barnehagen. Og da er det rart at den straffer barna ved å fjerne dette verktøyet som 4-årskontrollene og språkkartleggingen er. Kanskje barnehage vil være et virkemiddel som kan brukes som en følge av kartleggingen. Uansett vil gratis kjernetid kun komme noen til gode, og det er heller ikke gitt at den når dem som burde nås. Høyre mener det er viktig å legge til rette for at introduksjonsordningen for nyankomne innvandrere og flyktninger omfatter hele familien. Et viktig virkemiddel, som jeg har nevnt, er å tilby gratis barnehage til den gruppen, under forutsetning av at både mor og far deltar i ordningen, eller er i arbeid eller utdanning. Dette vil legge bedre til rette for integrering av kvinner og barn i det norske samfunnet. Høyre mener at det fortsatt er nødvendig å stramme inn på asylpolitikken. Det har vært en gledelig nedgang i asylankomster, men vi mener fortsatt at det er rom for en strammere asylpolitikk og regner med at med våre forslag ville anslaget for nye asylsøkere ha gått ned med 2 000. Samtidig ønsker vi at det etableres en instruksjonsmyndighet fra regjeringen overfor UNE i prinsippspørsmål, tilsvarende ordningen som eksisterer for UDI. Dessuten bes regjeringen å gjennomgå prosedyrene for hvordan straffbare forhold som framkommer gjennom saksbehandlingen og asylintervju i UDI og UNE, blir videreformidlet og fulgt opp overfor statsadvokaten. Regjeringen har vært defensiv og vinglete, spesielt i integreringspolitikken. Men også i asylpolitikken har det vært ulike utslag. Høyre har også forslag om å få på plass flere returavtaler, øke kravet til underhold ved familiegjenforening og informasjonstiltak i land hvor de fleste grunnløse asylsøkerne kommer fra. Det er behov for å utvikle en alternativ strategi til dagens utforutsigbare politikk og en ny politikk for drift av asylmottak som kan bidra til mer kompetanse innenfor fagfeltet. Det er relevant i denne sammenheng å utvikle egne kompetansemottak, lokalisert i ulike deler av landet, som kan spesialisere seg på ulike områder innenfor fagfeltet, som f.eks. returproblematikk, kartlegging, enslige mindreårige asylsøkere osv. Det har så langt i denne stortingsperioden ikke vært fremmet en eneste sak til Stortinget fra integreringsministeren for å bedre integreringsarbeidet. Nå har integreringsministeren tatt seg pappaperm, men har fått en erstatter. Det er mulig at det vil framskynde arbeidet litt. Men det er ganske utrolig at en minister som Lysbakken, som har reist land og strand rundt og snakket om integreringspolitikk, ikke klarer å presentere et eneste forslag for Stortinget. Det er veldig skuffende. Da regjeringen delte asyl- og integreringspolitikken opp i to departement, hadde mange forventet en offensiv integreringspolitikk. Den har fullstendig uteblitt. Mens justisminister Storberget har levert sak etter sak, er det fullstendig dødt fra minister Lysbakken. Det må være en stor skuffelse for partiet SV, som satte så mye inn på å få integreringsarbeidet under sin hatt, at det ikke har skjedd en eneste ting. Jeg tar herved opp forslaget fra Høyre og Kristelig Folkeparti.