Siri A. Meling (Høyre), 2004-05-18:
En sikkerhet for energiforsyningen er en av grunnpilarene i et industrialisert velstandssamfunn som det norske, enten det dreier seg om bedrifter eller private husholdninger. Derfor er det et viktig samfunnsanliggende som debatteres i dag. St.meld. nr. 18, om forsyningssikkerhet for strøm mv., gir god informasjon om bakgrunnen for den priskrisen vi opplevde på strøm vinteren 2002–2003, og de utfordringer vi står overfor framover. Det er et overordnet mål for Regjeringen at det skal være tilstrekkelig elektrisitet i markedet til akseptable priser. Høyre støtter dette, og videre at en energistormakt som Norge minst bør være selvforsynt med kraft i et normalår. I dagens energisystem, med høy avhengighet av vannkraft, er vi sårbare for år med lite nedbør, og de tiltak Regjeringen skisserer i sin tipunktsliste, har som mål å redusere denne sårbarheten: dels ved økt produksjon fra ulike energikilder dels ved et styrket overføringsnett fra utlandet dels ved energiomlegging dels ved å styrke forbrukerens stilling i kraftmarkedet Det er selvfølgelig negativt at bedrifter til dels fikk en negativ erfaring med prisutviklingen på kraftmarkedet for halvannet år siden. Videre er det også negativt å motta signaler om at enkelte virksomheter faktisk er i tenkeboksen med hensyn til om de vil satse videre i Norge, på grunn av usikkerhet knyttet til framtidige energileveranser og hvilken pris en må påregne å måtte betale. Men mange bedrifter, særlig de med høyt energiforbruk, har en eller annen form for fastpriskontrakter eller egne avtaler som sikrer dem stabilitet hva angår pris. Denne muligheten var det relativt få forbrukere eller husholdninger som hadde, nettopp fordi vi er vant med en prisutvikling på strøm som i hovedsak ikke har variert nevneverdig. Jeg vil derfor i det videre fokusere på forbrukernes stilling. Prisutviklingen på strøm vinteren 2002–2003 medførte problemer for en del mennesker, og dessverre er det slik at de med lavest inntekt har minst mulighet for å tilpasse seg økte kraftpriser ved en overgang til andre energibærere. Heldigvis ble det imidlertid gjort tiltak som dempet denne uheldige utviklingen noe, bl.a. gjennom økt støtte i bostøtteordningen. Høyre stiller seg bak Regjeringens mål om at forbrukernes stilling i kraftmarkedet må styrkes, og de tiltak som her foreslås, bl.a. fokusering på å utvikle nye kontraktstyper som alternativ til dagens kontrakter. De nye kontraktene vil være gunstige både i forhold til å opprettholde fleksibiliteten i forbruket og for å motivere til sparing hos den enkelte. Samtidig vil de gi forbrukerne mulighet til å sikre seg mot høye priser. Hyppigere måleravlesning og fakturering i anstrengte kraftsituasjoner vil også kunne bidra til å forbedre forbrukernes stilling. Det samme gjelder en redusert frist ved kraftleverandørskifte til to uker. Dette gir bl.a. en reell mulighet til å skifte kraftleverandør før en prisøkning trer i kraft. Videre vil jeg nevne nye regler for prisen på leveringspliktige kraftleveranser, den såkalte ventetariffen. Dette tiltaket gjøres for å unngå at forbrukere som uforskyldt havner på nettselskapets leveringsplikt, skal risikere å måtte betale en spesielt høy ventetariff fram til forbrukeren igjen får kraft levert fra en ordinær kraftleverandør. Og sist, men ikke minst, vil jeg nevne det arbeidet NVE gjør med å utarbeide et oppslagsverk om forbrukerrettigheter. Dette vil gjøre det enklere for forbrukerne å orientere seg i kraftmarkedet.