Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2009-12-14:
Helse- og omsorgssektoren utgjør en svært stor andel av samlet verdiskaping i Norge, og det er viktig at ressursene brukes effektivt. Vi er enige i kritikken fra Riksrevisjonen og fra kontroll- og konstitusjonskomiteen når det gjelder områdene som er omtalt i Dokument 1. Av Riksrevisjonens merknader for 2008 og innstillingen fra kontroll- og konstitusjonskomiteen vil jeg bare kommentere et par områder, som også ble kommentert av representanten Bendiks H. Arnesen. Helsedirektoratet har et bredt ansvarsområde og forvalter et stort antall ulike tilskudd for flere departementer. For å sikre bedre etterlevelse av regelverket for anskaffelser og forvaltninger av tilskudd i Helsedirektoratet vil ledelsen i departementet og direktoratet følge opp dette særskilt. Vi vil spesielt legge vekt på rapporteringen som er knyttet til hvordan direktoratet følger opp egne prosjekter og tiltaksplaner for å lukke avvikene. Rapporteringskravene ble også fulgt opp i etatsstyringsmøtene, noe vi selvsagt skal fortsette med. Så til et annet punkt som ble tatt opp, og det dreier seg om saksbehandlingstiden i Norsk pasientskadeerstatning, som jeg er helt enig i er for lang. Den lange saksbehandlingstiden skyldes først og fremst – selvfølgelig – veksten i antall nye saker fram til 2007 og at mange jurister har sluttet i etaten i 2007 og 2008. Og selv om det tar tid å erstatte høyt kompetente medarbeidere, synes det nå som om etaten har maktet å øke effektiviteten. Norsk pasientskadeerstatning vil behandle vesentlig flere saker i 2009 enn i 2008, og i statsbudsjettet for 2010 er bevilgningen til Norsk pasientskadeerstatning økt med 10,75 mill. kr i forhold til saldert budsjett for 2008. De økte bevilgningene og fortsatt effektivisering av saksbehandlingstiden vil ventelig føre til at gjennomsnittlig saksbehandlingstid går ned i 2010. Det er nødvendig å understreke at det er utviklingen i antall nye saker i 2010 som vil avgjøre hvor raskt etaten klarer å korte ned saksbehandlingstiden, men vi gjør oppmerksom på at antall årsverk i Norsk pasientskadeerstatning er fordoblet fra 2003 til 2009, fra 57 til 116,5 årsverk. Og antall ansatte vil stige ytterligere, altså i 2010. Saksbehandlingstiden i Pasientskadenemnda har gått ned de siste årene, Utviklingen her henger nøye sammen med antall saker som Norsk pasientskadeerstatning behandler. I 2003 var det vel 8 årsverk i Pasientskadenemnda. I 2009 er antallet økt til drøyt 30 årsverk. Så noen kommentarer til Forsvarsdepartementets budsjett på vegne av forsvarsministeren. Da vil jeg bemerke følgende: Forsvarsdepartementet legger stor vekt på god økonomistyring og god forvaltning og tar derfor Riksrevisjonens merknader på største alvor. All forvaltning i forsvarssektoren skal være forsvarlig. Ressursbruken skal være effektiv, og kravene til regnskap og dokumentasjon skal være oppfylt. Forsvarets og Forsvarsbyggs virksomhet følges opp løpende. Etatene rapporterer hver måned på særskilte tiltakslister for økonomistyring, forsvarlig forvaltning og virksomhetsstyring. Såkalte gjengangere er gitt spesiell oppmerksomhet i dialogen med etatene, og de har bl.a. gjentatte ganger vært tema i etatsstyringsmøtene. Forsvarsdepartementet har iverksatt flere tiltak som har resultert i kvalitetsheving innenfor en rekke områder. Tidligere utfordringer, som kvalitet på prognoser, mindre forbruk av investeringsmidler og feilutbetaling av lønn er også kraftig forbedret, og det er positivt at Riksrevisjonen har merket seg dette. I 2009 har Forsvarsdepartementet, i samarbeid med Forsvaret og Forsvarsbygg, iverksatt tiltak for ytterligere å styrke etatens internkontroll og videreutvikle virksomhets- og økonomistyringen. La meg understreke at forsvarsministeren ikke er tilfreds med at det fortsatt er enkelte gjengangere blant Riksrevisjonens merknader. Statsråd Grete Faremo vil ha månedlig rapport over Forsvarets fakturaflyt på sitt bord, og hun stiller også krav til Forsvaret om en markant forbedring innen utgangen av 2009 og videre forbedring i 2010. Jeg vil også understreke at forbedring av forvaltningen er blant forsvarssjefens høyest prioriterte områder i inneværende år. Innføringen av økonomiprosjektet har gitt en del følgeproblemer i Forsvaret. Det er lagt ned et omfattende arbeid for å stabilisere driften av løsningen innen utgangen av 2010. Her har jeg lyst til å legge til at når det gjelder antallet ubetalte fakturaer, går det – selv om det fremdeles er altfor høyt – i hvert fall i rett retning, og at antallet blir mindre, selv om det selvfølgelig ikke er godt nok så lenge ikke alle fakturaer blir betalt i tide. Til et siste punkt: Forsvarsdepartementet er ikke enig i merknad om at det generelt har vært nedgang i Forsvarets øvingsaktivitet i flere år. I 2008 var det en nedgang i øvingsaktiviteten innenfor enkelte deler av virksomheten. Deler av denne nedgangen var en planlagt utvikling knyttet til utskifting av viktige våpensystemer, eksempelvis fregatter og innføring av nye transportfly. I tillegg valgte departementet, som skissert i forsvarsbudsjettet for 2008, å prioritere ressurser til innfasing av økonomisprosjektet FIF 2.0. Bortfall av øvelsene «Cold Response» og «Gemini» i 2008 ble delvis kompensert gjennom to mindre flernasjonale øvelser. Dette ga de deltakende enheter et godt øvingsutbytte. Den planlagte reduserte øvingen i 2008 påvirket ikke øving og trening av styrkebidrag til utenlandsoperasjoner. Slik øving og trening skal gjennomføres og sikrer at avdelingene ute er i stand til å løse pålagte oppgaver, selvstendig og i en flernasjonal ramme. Gjennomgående anser forsvarsministeren at Norge ivaretar forpliktelsene vi har påtatt oss i NATO-sammenheng, på en god måte. Norske militære bidrag ute og hjemme holder et meget høyt nivå, hvilket også bemerkes av våre allierte.