Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2010-11-12:
Interpellanten tar opp en sak som mange, ikke bare interpellanten, stusser over. Landbruket trenger flere ben å stå på økonomisk sett, og for mange bønder er småkraft en viktig inntektskilde. Da er det underlig at regjeringen har ødelagt inntektsgrunnlaget for mange småkraftverk ved å bryte løftet så langt om grønne sertifikater. Her er det like mye olje- og energiministeren som landbruksministeren som burde vært til stede i salen. Den 26. november 2009 ble det sendt ut en pressemelding fra Olje- og energidepartementet om at overgangsordningen for elsertifikatmarkedet er på plass. Jeg skal ikke gå i detalj, men den pressemeldingen som ble sendt ut 26. november 2009, er i strid med tidligere løfter gitt til småkraftbransjen. For Kristelig Folkeparti er småkraftutbygging og -produksjon viktig distriktspolitikk, viktig for landbrukspolitikken og for energi- og klimapolitikken. Derfor er dette en viktig sak for oss. Tidligere olje- og energiminister fra Kristelig Folkeparti, Einar Steensnæs, ga følgende løfte i OEDs strategi for økt utbygging av småkraftverk i 2003: «Det har kommet signaler om at investeringer i fornybar elektrisitetsproduksjon nå stopper opp i påvente av etableringen av et grønt sertifikatmarked. Investorene frykter at de vil miste mulighetene til å få inntekter fra salg av sertifikater dersom de bygger anlegg før sertifikatmarkedet er etablert. En slik investeringsstopp er uheldig, og Olje- og energidepartementet ønsker å motivere til rask byggestart for nye anlegg. På den bakgrunn vil sertifikatberettigede anlegg som har byggestart etter 1. januar 2004 få sertifikater, selv om et pliktig elsertifikatmarked måtte bli etablert etter dette tidspunktet.» Løftet ble senere opprettholdt og bekreftet av den sittende regjering i St.meld. nr. 11 for 2006–2007, Om støtteordningen for elektrisitetsproduksjon fra fornybare energikilder: «I forbindelse med forberedelsene til et felles svensk-norsk elsertifikatmarked ble det etablert overgangsordninger for vannkraft og vindkraft. For vannkraften ble det slått fast at anlegg med byggestart etter 1. januar 2004 ville få ta del i elsertifikatmarkedet dersom de ellers var kvalifisert. Tilsvarende bestemmelse ble gjort for vindkraften under forutsetning av at de betalte tilbake tilskudd fra Enova som de hadde mottatt i perioden. Bakgrunnen for overgangsordningene var at det ikke var ønskelig at aktiviteten stoppet opp i påvente av et elsertifikatmarked. Olje- og energidepartementet legger opp til at overgangsordningen for alle teknologier står ved lag i påvente av at støtteordningen blir innført.» Regjeringens pressemelding av 26. november 2009 innskrenker retten til å komme innunder overgangsordningen fra opprinnelig «alle anlegg som har byggestart etter 1. januar 2004» til «vannkraftverk med byggestart etter 1.1.2004, og installert effekt inntil 1 MW». Som interpellanten sa, er konsekvensen av innskrenkningen at kun 35 av 150 småkraftverk som opprinnelig ble lovet deltakelse i sertifikatmarkedet, innlemmes i overgangsordningen. Innstrammingen rammer mange utbyggere, deriblant mange bønder, som har investert på bakgrunn av tidligere utstedte garantier fra departementet. Jeg ønsker derfor å vri litt på spørsmålet fra representanten Lødemel: Hva er statsrådens svar til de bøndene som går glipp av viktige inntekter – ikke generelle inntekter, men de som kommer spesifikt fra kraftverk – og som nå vurderer om de må gi opp, og legge ned gården sin?