trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-17:
Under overskriften «Jeg er fienden» spør en kvinnelig gründer, Kathrine Evensen, i VG på søndag statsministeren om hun og hennes ansatte er mindre omsorgsfulle enn de som er ansatt i kommunene. Kathrine Evensen har skapt 57 arbeidsplasser innenfor pleie og omsorg for eldre. 90 pst. av dem som jobber for henne, kommer fra en attførings-, uføre- og rehabiliteringssituasjon. Nå jobber de med å løse en av de viktigste oppgavene i vårt samfunn: å gi god pleie og omsorg for eldre. Skulle jeg snakke slik statsministeren pleier å snakke, ville jeg sagt at når det gjelder Kathrine Evensen, er det ikke bare omsorg, men det er dobbelt omsorg. Men Kathrine Evensen oppfatter ikke at statsministeren og regjeringen snakker varmt om henne og hennes arbeid. Tvert imot, bedriften hennes kjemper for å overleve, for regjeringen har gjort det meste for å gjøre det vanskelig. Hun oppfatter at statsministeren gang på gang sender ut signaler om at hennes bedrift og hennes ansatte er en trussel mot velferdsstaten og den norske modellen – altså ikke at de gir dobbelt omsorg, men at det er dobbelt usosialt. Mandag varslet statsråd Audun Lysbakken at det vil bli vanskeligere for det private barnevernet fremover. 50 pst. av barna i institusjon i Norge er i en barnevernsinstitusjon drevet av private. De skal altså få det tøffere, ifølge regjeringen. På tross av store mangler i offentlig barnevern sier altså regjeringen nei til dem som går med tanker om å være gründere, og som er de som har muligheter til å løse det. Vi ser det samme på barnehagesiden, hvor full barnehagedekning er skjedd gjennom samarbeid med private. Og kommuner som nå vil samarbeide med boligbyggelag for å nå målsettingen om sykehjemsplass til alle, får beskjed om at nei, det får de ikke lov til, regjeringen vil heller satse på fellesskapsløsninger. Hvorfor denne krigen mot private, statsminister?
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-17:
Den rød-grønne regjeringen kan godt si at de er for private, men de setter fot for de private hver eneste dag, og det gir de samme typer signaler. På det området som er det største politiske debattområdet nå, nemlig spørsmålet om hvordan vi løfter frem full sykehjemsdekning, med tanke på alle som har behov for det, burde vi bruke alle de gode kreftene på samme måte som det ble gjort ved barnehageutbyggingen gjennom at mange private bidro. Men der har altså regjeringen sagt nei. Regjeringen har gitt klar beskjed om at det ikke er aktuelt at kommunene skal få lov til å samarbeide med private eller boligbyggelag for å bygge sykehjemsplasser, til tross for at vi på 1990-tallet bygget 6 000 omsorgs- og sykehjemsplasser i samarbeid med private, nettopp for å gi et bedre tilbud. Det holder ikke at statsministeren sier at han er for private, når hans regjering hver eneste dag lager retningslinjer eller setter fot for de private som ønsker å løfte omsorgen i dette samfunnet fremover.
Erna Solberg (Høyre), 2010-11-17:
Det finnes mange måter å føre politikk på. Det finnes de som gjør det ideologisk klart og tydelig, som f.eks. under valgkampen i 2005. Da sa representantene for den regjeringen som ble valgt, at de skulle stoppe privatiseringen. Og det har de jammen klart å gjøre! De har i fem år tatt knekken på institusjon etter institusjon. Det er litt ubehagelig for statsministeren å se resultatene av sin egen politikk. Så nå velger han administrasjonslinjen. De har laget noen systemer som tar livet av disse. Jeg har selv noen andre ideer, men systemene tar livet av både private ideelle og private kommersielle eller helt ideelle organisasjoners tilbud i dag. Denne regjeringen tror ikke på mangfold, den tror ikke på valgfrihet – den tror bare på anbud. Jeg tror at anbud er bra noen ganger, men jeg tror valgfrihet også er bra. Jeg tror det finnes mange sett med avtalesystemer det offentlige kan ha, hvis tanken er at mangfold og flere tilbud er godt.
Bent Høie (Høyre), 2010-11-17:
Det hjelper ikke at statsministeren sier at han er for private når hans egen regjering hver eneste dag hindrer private i å være med på å løse de store velferdsoppgavene våre. Boligbyggelag blir hindret i å bygge sykehjemsplasser. De som driver private barnehager, er i dag veldig bekymret for hvilke rammebetingelser de skal ha i framtiden. Det legges ned rusinstitusjoner over hele landet. Det legges ned rehabiliteringsinstitusjoner i hele landet. I dag har vi fått nyheten om at Oslos eldste psykiatriske sykehus, Oslo Hospital, skal legges ned. Statsministeren kan umulig lese norske aviser hvis han prøver å framstille det som om denne regjeringen jobber på lag med gode private krefter for å løse de store velferdsutfordringene våre. Hans egen statsråd Lysbakken sa sist på mandag at den nye barnevernsstrategien skulle innebære vanskeligere vilkår for private. Hva er det som gjør at statsministeren tror at private gründere fortsatt er villig til å stille opp og løse sosiale utfordringer når de hver dag blir oppfattet som fienden av denne regjeringen?
Bent Høie (Høyre), 2010-11-17:
De siste tallene fra Helsedirektoratet viser at regjeringen Stoltenberg har satt ny rekord i helsekøer siden innføringen av helsereformen – 277 614 venter på hjelp i sykehusene våre per andre kvartal 2010. Da Stoltenberg var statsminister i sin første regjering, sa han at ventetidene ikke skulle måles i måneder og år, men i dager og uker. Så overtok den borgerlige regjeringen – køene gikk ned, og ventetiden ble redusert. Etter at Stoltenberg igjen overtok, i 2005, har køene igjen økt, og ventetiden har økt, slik at mange nå faktisk venter både i måneder og år på hjelp. Helsekøene har økt med 77 000 pasienter under den rød-grønne regjeringen. Vi bruker mer penger, og flere blir behandlet, er statsministerens tradisjonelle svar på dette spørsmålet. Vel, det har alle statsministere i Norge etter krigen kunnet si, men den forrige statsministeren, Kjell Magne Bondevik, kunne i tillegg si at helsekøene gikk ned, ventetiden gikk ned. Denne statsministeren må stå til rette for at helsekøene øker, og at ventetiden øker. En daglig leder som tok kontakt med meg, trenger en kneoperasjon for å fungere i jobb, men fikk beskjed om at klinikken har brukt opp kvoten for knær i år. Det betyr at han må vente til neste år for å få kneet operert. I mellomtiden må han være sykmeldt. Pensjonisten Roar Bruun har skrevet brev også til statsministeren og spurt hvorfor han må vente i åtte uker på en røntgenundersøkelse, når det finnes ledig kapasitet hvis en er villig til å betale 2 000 kr selv. Også han får beskjed om at røntgen er rasjonert i kvoter. Pasienter i kø har følgende spørsmål til statsministeren: Når vil regjeringen innse at en må fjerne kvotering av helsetjenester for å få ned ventetiden og kutte i sykehuskøene?
Bent Høie (Høyre), 2010-11-17:
Når en hører på statsministeren, må en nesten tro at det er skjebnen som gjør at køene øker når Stoltenberg er statsminister, mens de gikk ned da Bondevik var statsminister. Det er jo åpenbart slik at de faktorene som statsministeren viste til, var like drivende da Bondevik var statsminister, som når Stoltenberg er statsminister. Konsekvensen av regjeringens helsepolitikk er lengre køer, og køer som går saktere framover. Konsekvensen er at vi i Norge nå har et mer todelt helsevesen enn noen gang. Eldre mennesker som henvender seg for å få røntgen, får altså beskjed om at de kan komme inn på dagen hvis de betaler 2 000 kr selv, men at de må vente i tre måneder hvis de skal inn i et offentlig finansiert helsevesen. Statsministeren pleier å si i spørretimen at han er stolt av regjeringens arbeid, men han er ikke fornøyd. Er statsministeren stolt av og fornøyd med at denne regjeringen har skapt det mest todelte helsevesen vi noen gang har sett i Norge?
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Vi hadde ikke kommet i mål uten private, sier statsministeren om barnehagene. Men offentlige og private likestilles ikke innenfor eldreomsorgen, slik som de gjorde ved barnehageforliket. Så er det en annen grunn til at vi kom i mål med barnehagene, og det var at vi sa at det skulle være statlig finansiering også på drift. Det er også statlig finansiering på drift av fastlegene, som statsministeren viser til, som også er et vellykket offentlig-privat samarbeid. Da blir spørsmålet hvor lenge de eldre skal vente før regjeringen innser at skal vi komme i mål med en god eldreomsorg for alle, må det også være en statlig finansiering av drift, og det må rettighetsfestes, slik som fastlege og barnehageplass, og offentlige og private må likestilles på samme måte som en gjorde ved barnehageforliket.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-11-17:
Vi hadde en lignende spørretimerunde før sommeren, hvor kommunalministeren var her og svarte på dette som hadde med borettslag og omsorgsboliger å gjøre. Da fikk vi forståelsen av at det var ideologiske grunner til at regjeringen ikke ville åpne for at kommuner kunne gjøre avtaler med private borettslag. Jeg prøvde å få et svar som det var mulig å forstå. Jeg lurer på om også statsministeren skal få det samme spørsmålet, fordi det virker som om det sitter litt langt inne å åpne opp for dette. Hva er grunnen til at f.eks. Skien kommune, min egen hjemkommune, ikke kan gjøre en avtale med Skien Boligbyggelag om at de kan sette i gang å bygge f.eks. sårt tiltrengte omsorgsboliger?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-11-17:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til miljø- og utviklingsministeren: «7. september 2009 mottok statsråden en rapport fra en bredt sammensatt arbeidsgruppe for reduksjon av konfliktnivået rovdyr–reindrift i Nord-Trøndelag. Det ble lovet et raskt svar på arbeidsgruppas konklusjon. Fortsatt, 14 måneder etter, er det ikke mottatt tilbakemelding på oppfølgingen av rapporten, hverken fra statsråden eller sentrale myndigheter. Status i dag er at det fortsatt er en svært krevende rovdyrsituasjon for reindrifta i Nord-Trøndelag. Når kan statsråden gi et svar på oppfølging av denne rapporten?»
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-11-17:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Jeg registrerer også at han peker på at det er positivt at vi har oppnådd bestandsmålet for gaupe og jerv. Problemet er at det i ettertid har vært stor avstand mellom bestand og bestandsmål for gaupe, og den ligger også i overkant når det gjelder jerv. Det denne rapporten også peker på, og som jeg tror er viktig å ta inn over seg, er at når utviklingen går den veien, er det med på å undergrave rovviltpolitikkens legitimitet. Det er også noe som denne rapporten peker på, og som jeg tror at sentrale myndigheter må ta inn over seg. Det er fortsatt problemer i Nord-Trøndelag, og det haster med å få satt disse tiltakene ut i livet, så mitt spørsmål er altså: Når kan man forvente et svar på hele rapporten?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2010-11-17:
Igjen takk for svaret. Utgangspunktet for denne arbeidsgruppen var jo at landbruksministeren slo alarm og sa i 2009 at selve eksistensgrunnlaget for sjøsamene var truet. Det er på bakgrunn av det Miljøverndepartementet og Landbruks- og matdepartementet satte ned denne arbeidsgruppen. Det pekes på at sørsamisk kultur og reindrift hører sammen; dette er vevd veldig i hverandre. Vi ser jo at det som isolert sett kan se ut som en rovdyrsak, like mye handler om å ta vare på den sørsamiske kulturen. Derfor er det viktig at man får satt tiltak ut i livet, for det haster med å få disse tiltakene på plass nettopp også for å kunne ta vare på en viktig kultur og urfolks rettigheter. Deler statsråden fortsatt dette synet, som på en måte var utgangspunktet for denne arbeidsgruppen?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-11-17:
Jeg skal til en del av Velferds-Norge som statsministeren også er for, nemlig ideell sektor, de som driver på non-profit-basis. Hver eneste dag får vi nye meldinger om at velrenommerte institusjoner innenfor helse- og omsorgssektoren, rus, barnevern og ideell sektor generelt, må legge ned takket være den konkurransepolitikken, den anbudspolitikken som denne regjeringen er ansvarlig for. I dag bringer Vårt Land en lang liste over institusjoner som enten er nedlagt, har tapt anbud eller er truet med nedleggelse som følge av denne politikken. Det er sanitetskvinnenes institusjoner, det er Røde Kors-institusjoner, det er en lang rekke av Frelsesarmeens institusjoner og Blå Kors-institusjoner, for å nevne noen. Det er institusjoner som bygget dette landets velferd lenge før vi fikk en ambisiøs velferdsstat. Det er institusjoner som har vært pionerer, men som også gjør en kjempejobb i et mangfold av tilbud overfor en gruppe mennesker som – for manges vedkommende – står i kø for å få hjelp. Det står 4 000 rusavhengige i kø, det står mange i kø i psykiatrien. Det ser for meg ut som regjeringen gjerne vil dem vel, men de lar dette skje. De lar ansiktsløse byråkrater kjøre dette systemet igjennom uten å gripe inn. Og i dag har vi altså fått meldingen om at Oslo Hospital, som ble stiftet i 1290 av Frans av Assisis etterkommere her i byen, og som altså har overlevd Svartedauden, ikke kommer til å overleve Jens Stoltenbergs regjering. Da er mitt spørsmål: Vil regjeringen gjøre noe med dette? Vil man gripe inn og stoppe denne anbudspraksisen og få et nytt regime som passer for de ideelle institusjonene?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2010-11-17:
Med all respekt for landets statsminister – nå taler han som en administrerende direktør for AS Velferds-Norge. Det jeg taler for, er en grunnleggende verdi i det norske samfunnet som handler om at vi gjennom århundrer har hatt institusjoner som har vært kanaler for medmenneskelighet, for norsk dugnadsånd for å ta ansvar for mennesker i nød. Omstrukturering er nødvendig. Jeg taler ikke for varig vern. men jeg spør om regjeringen vil fortsette sin passive tilskuerrolle og se på at disse verdifulle fagmiljøene hver eneste uke opplever en innskrenkning eller en nedleggelse. Det går ikke bare ut over dem, det går også ut over deres brukere. Det går ut over barnevernsbarn som ikke har et ledig fosterhjem for hånden, fordi det er kø for å komme i fosterhjem. Det går ut over rusavhengige som ikke har et alternativt behandlingstilbud, for det er 4 000 av dem i statlige køer. Spørsmålet er: Vil regjeringen ta et aktivt grep for å stoppe denne utviklingen som er dokumentert i dag?
Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2010-11-17:
Statsministeren sier han føler et nært slektskap til borettslag. Jeg ville ikke finne på å antyde at statsministeren kunne ha vært vaktmester i et sådant, men det blir mye prat og lite handling. I forrige uke fikk vi presentert rødlisten for artsmangfoldet, livsgrunnlaget i norsk natur. I dag presenterer Kristelig Folkeparti rødlisten for det ideelle mangfoldet, livsgrunnlaget i det norske velferdssamfunnet. Det dreier seg faktisk om egenverdi. Så spørsmålet til statsministeren er: Blir Norge varmere eller kaldere av at følgende tilbud er nedlagt eller trues av nedleggelse? Jeg nevner Askøy Blå Kors Klinikk, Frelsesarmeen Solgløtt, Drammen, NKS’ Kløverhagen, Svolvær, Frelsesarmeen i Hotvedtveien, Drammen, Dreieskjevå–Kirkens Bymisjon, Rogaland, Blå Kors poliklinikk, Sandnes, Solfeng, Frelsesarmeen i Oslo, Duedalen Blå Kors Behandlingssenter, Solstrand Barnevernsenter, Kirkens Sosialtjeneste, Petershagen, Lena, Frelsesarmeens Rusomsorg i Bjørnsonsgaten i Bergen, Solbu, Oslo, NKS’ Sykehotell i Lørenskog, NKS’ Kløverhagen i Ringebu, Frelsesarmeens barne- og familievern, Tryggheim(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Det er nesten utrolig å stå her og høre på statsministeren snakke slik at en kunne tro det var overkapasitet i barnevernet, mens vi vet at det er mange barn der ute som lider i dag. De står i kø for å få behandling på grunn av regjeringens aversjon mot private – den vil ikke bruke private institusjoner. Det er realiteten. Så er det gledelig å stå her og høre statsministeren snakke om at vi trenger de private, og at han er glad for det de private har bidratt med. Men realiteten i dag er at denne regjeringen undergraver de private. Med én gang de har nådd målet, skal de slå beina under de private aktørene. Det er realiteten. Det vi gang på gang ser, er at denne regjeringen ikke vil bruke private aktører. Om det er ideelle, eller om det er private, det er det samme. Men vi er nødt til å slå fast at vi trenger de private aktørene i samfunnet. Det jeg vil spørre statsministeren om, er: Er det slik at det er overkapasitet i barnevernet? Er det overkapasitet i rusomsorgen og i psykiatrien?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
En rekke medieoppslag den seneste tiden, særlig gjennom NRK og også avisen Nordlys, har avslørt problemstillingen at radikale islamister bidrar til finansiering av moskeer i Norge. De sender endog imamer til norske moskeer for å spre sitt budskap. Det har vært avslørt at disse imamene bidrar til å spre hat mot Vesten, hat mot jøder. Det er til og med antydet at man på den måten ønsker å forberede terroraksjoner på norsk jord. Det er rimelig dramatiske avsløringer som har kommet den seneste tiden. Svaret fra regjeringen, både fra justisminister og fra utenriksminister, har vært at man liksom tar dette veldig alvorlig. Men jeg registrerer at denne regjeringen står uten tiltak for å møte den mørke ideologien islamisme som sprer seg over hele Europa. Man kan gjerne si som Jonas Gahr Støre, at hvis jeg får en forespørsel fra en moské om finansiering fra f.eks. Saudi-Arabia, vil jeg sette foten ned. Det har han også gjort ved et tilfelle. Men det forutsetter jo a) at det spørsmålet kommer, og b) at dersom man får et negativt svar, følges det av den enkelte moské. Det er nødvendigvis ikke sånn at man kan regulere dette på et sånt vis. Jeg registrerer at mens vi opplever en radikalisering av muslimske miljøer i Norge, fremvekst av det som er en menneskefiendtlig, farlig ideologi, står regjeringen uten tiltak. Kun Fremskrittspartiet har foreslått noe i Stortinget, men det har vært avvist av Jonas Gahr Støre. Så mitt spørsmål er: Hva vil statsministeren konkret gjøre for å stoppe denne utviklingen, annet enn å si at man skal si nei dersom man får en forespørsel?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Dette var rimelig avklarende om hva som er statsministerens holdning, og det som tydeligvis er regjeringens holdning på dette feltet. Det skremmer meg at det eneste middelet man i realiteten legger opp til for å møte hatet mot Vesten, møte jødehat, møte spredning av den mørke ideologien islamisme, er å diskutere – eller dialog, som Jonas Gahr Støre kanskje ville ha uttrykt det. Det er for meg et kroneksempel på at denne regjeringen ikke tar utfordringen på alvor. For man forstår ikke hva det betyr integreringsmessig sett at muslimer i Norge blir påvirket av sånne ytterliggående krefter, at det er et integreringsmessig mareritt vi snakker om. Vi snakker om en utvikling som er alt annet enn ønskelig, og man har altså mulighet til å gjøre noe med det hvis man vil. Dette handler ikke om ytringsfrihet. Det er det reneste sludder! Det dette handler om, er å ta et klart standpunkt til ekstreme krefter.(Presidenten klubber.) Man ville ha gjort det hvis det f.eks. var nazistiske grupperinger og andre typer ekstreme ideologier, men man tør tydeligvis ikke gjøre det samme når det gjelder islamismen. (Presidenten klubber.) Mitt spørsmål er(presidenten klubber) da: Hvorfor vil man ikke stoppe finansieringen av imamer til Norge? (presidenten klubber)
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Jeg forholder meg til klokka, president!
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Jeg stoler på klokka!
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Jeg beklager å måtte si det, men det statsministeren tar til orde for, henger ikke helt på greip. Ytringsfriheten er vi like opptatt av alle sammen, men når det gjelder denne problemstillingen, har vi den situasjonen at det i Norge er forbudt å finansiere demokratiske politiske partier med utenlandsk kapital, mens det er aksept for at man bruker utenlandsk kapital til å finansiere etableringen av fundamentalistiske ekstreme grupper som gir uttrykk for at man på en eller annen måte skal utfordre demokratiet og ytringsfriheten i Vesten. Mitt spørsmål til statsministeren er ganske enkelt. Utenriksminister Jonas Gahr Støre har sagt at han vil stoppe den type utenlandsk finansiering av disse ekstreme gruppene, hvis han får en forespørsel. Er det da regjeringens hensikt at man ønsker å stoppe denne finansieringen, men at man av hensyn til det som statsministeren viste til, ytringsfriheten, egentlig ikke kan gjøre noe med det?
Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2010-11-17:
Barn og unge som trenger psykisk helsevern, ventet i gjennomsnitt to og en halv måned på hjelp ved siste rapportering. I Helse Nord er ventetiden tre måneder. I fjor var det 4 700 barn og unge som ikke fikk hjelp i tide. Bare 17 fikk tilbud om behandling et annet sted, slik som pasientrettighetsloven gir rett til. Flere institusjoner som har avtale om å behandle fristbruddspasienter, opplyser at de ikke har fått henvist noen pasienter. De står klare til å behandle disse barna, men de får altså ikke lov. Høyre har foreslått at barn og unge som trenger psykisk helsehjelp, ikke skal måtte vente til fristen er brutt, men få hjelp der det er ledig kapasitet med én gang. Hvorfor vil ikke regjeringen dette?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Det står nærmere 5 000 rusmisbrukere i kø. Ventelister og ventetider ved sykehusene øker. I tillegg har vi en enorm ledig kapasitet ved de private. Som om ikke det er nok, velger altså regjeringen å redusere viktige helsetilbud landet over i forbindelse med fjerning av funksjoner og kapasitet ved lokalsykehus. I disse dager blir statsministeren møtt med en kampanje fra innbyggere i Kristiansund og på Nordmøre, der han blir konfrontert med tidligere løftebrudd. Kan statsministeren prøve å forklare meg og innbyggerne i Norge hvordan han skal få redusert ventetidene og ventelistene all den tid han nekter å bruke privat kapasitet, og i tillegg raserer lokalsykehus i Møre og Romsdal og i resten av landet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-17:
Den 17. februar i år hadde statsministeren en egen redegjørelse i Stortinget om Samarbeid for arbeid – det husker sikkert statsministeren. I den forbindelse hadde man vært på besøk på Opera Software. Jeg stilte da spørsmål til statsministeren om hva han hadde lært av sitt besøk, og han sa: Ja, vi lærte mye på det møtet, og flere nevnte også en del velferdsordninger, bl.a. «sykepenger og den type ordninger – og at disse skulle være mer tilpasset selvstendig næringsdrivende. Vel, vi har gjort noen forbedringer, vi ser på om vi skal gjøre ytterligere forbedringer.» Og da er vi ved kjernen. Denne regjeringa vurderer og ser på ting, men det kommer ingen reelle handlinger. I budsjettforslaget som er lagt fram fra regjeringa for 2011, er det ikke et eneste forslag som går på å bedre hverdagen for småbedriftene og for alle enkeltmannsforetakene. Men det er mange eksempel på at man gjør det verre, som f.eks. e-moms, som vil føre til et skjemavelde for bedrifter som blir enormt. Regjeringas forslag om å endre innskuddspensjonsloven er et annet eksempel. I stedet for å gi sjølstendig næringsdrivende bedre vilkår velger statsministeren og regjeringa å overkjøre Banklovkommisjonen, som anbefaler likebehandling overfor sjølstendig næringsdrivende og vanlige arbeidstakere. Det er altså ingen vilje til å få gjort noen ting for å bedre hverdagen for mange bedrifter rundt omkring i landet, bedre hverdagen for alle dem som faktisk skaper arbeidsplasser. Regjeringa har gitt 100 mill. kr som man i Stortinget skal kunne jobbe med i innspurten, men ikke én krone går til småbedrifter og gründere; det er små hilsener hjem her og der. Nå lurer jeg på når statsministeren skal slutte bare å se på ting, og faktisk gjøre reelle endringer i rammevilkårene, sånn at alle de folkene som gjør denne viktige innsatsen, blir verdsatt.
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-17:
Venstre har nå hatt en kampanje der vi har besøkt mellom 700 og 1 000 bedrifter de siste månedene – små og store bedrifter – og spurt om hva som er utfordringene for dem i hverdagen. De føler nok ikke mye av det som statsministeren her beskriver. De beskriver nesten en ideologisk kamp mot dem som er med på å skape arbeidsplasser, der man føler seg mistenkeliggjort, og man føler at systemet er mot dem. Og den virkelig store tingen som alle bedrifter nevner, er skjemaveldet. Statsråd Trond Giske har nå brukt ett år, fra forrige NHO-konferanse, der han sa at han skulle sette seg et mål for forenkling. Han vil ikke engang sette det målet for hvor mye han skal klare å forenkle, mens våre søsterpartier i både Sverige og Danmark nå har kunnet frigjøre milliardbeløp til verdiskaping gjennom å minske papirflyttingen. Nå har de nådd 12 pst. i Sverige, og de har nådd 25 pst. i Danmark, mens i Norge står alt bom stille. Hvorfor kan ikke statsministeren reise litt mer til bedriftene, høre på dem og gjøre noe med dette?
Trine Skei Grande (Venstre), 2010-11-17:
Jeg vil også begynne med å takke statsråden for redegjørelsen, som jeg syns var grundig og ordentlig. Den var verdt å vente på for oss. Jeg er glad for at statsråden har tatt den tida det tok, og jeg syns det gikk veldig raskt å få så mye fakta på bordet. Så syns jeg det er viktig å si fra denne talerstolen at det foregår en etterforsking i saken. Den mener jeg at vi som politikere ikke skal prøve å påvirke, men la den gå sin gang og la etterforskerne få de fakta på bordet som de trenger. Jeg har lyst til å begynne med å si, som statsråden sa, at vi har brukt mye ressurser i Norge, også fra Oslo-politiet. Jeg kan si at for meg som Oslo-borger, føler jeg at mye av politiressursene i Oslo siden 2000 har gått til å ta vare på ambassadene i Norge – som er plassert her. Det er det riktig å gjøre ut fra internasjonale konvensjoner, men det er også viktig å huske på at trusler mot utenlandske ambassader også er trusler mot Oslos borgere. I de historiene USA har å vise til f.eks. når det gjelder angrep på ambassader, går det oftest like mye ut over byens borgere som det går ut over den ambassaden som er målet for handlingene. Derfor er dette også en viktig sak for sikkerheten til norske borgere i Oslo. Ambassader er i sin fulle rett til, og har lov til, å beskytte seg sjøl. Men vi må bidra, og det syns jeg også at vi har gjort veldig mye. Det som det er viktig å se på framover, er rammer og styring. Jeg er enig med dem som har kommentert at det er forventninger til at man rydder opp, spesielt i forhold til varsling til politisk ledelse. Det er også å forvente at de landene som vi er allierte med, og som vi regner som våre venner, også forholder seg til norske lover og regler, så klart. Så er det klart her at dette handler noe om systemfeil, det handler om hvilke lover og regler man følger, men jeg tror også at statsråden har en stor utfordring når det gjelder å se på kultur og bevissthet i egne organisasjoner. Bevissthet handler om at man ikke har varslet politisk ledelse om noe som – som Dagfinn Høybråten helt riktig refererte til – er i ytterkant, og i ytterkant er utenfor kanten. Det andre som jeg syns det er bra at statsråden løfter, er regler knyttet til karantene. Én ting er karanteneregler i seg sjøl, men karanteneregler gir også noen signaler til en kultur, og til en institusjon som bygger en kultur, om at den informasjonen man faktisk sitter på, er noe som tilhører vårt fellesskap, og som ikke kan kjøpes for penger. Det er viktig at statsråden forsikrer seg om at det ikke lages kulturer i organisasjonene under statsråden som syns det er greit å gjøre ting bare formålet er godt nok, eller bare vennen er god nok venn. Man skal ikke bevege seg i ytterkant sjøl om det gjelder en som står på listen over venner. Vi i Venstre støtter også at dette blir oversendt til en komité. Jeg tror det kan støtte regjeringas jobb videre å få tilbakemeldinger fra parlamentet i merknads form, og ikke bare i kjappe kommentarer nå rett etterpå. Så vil vi fra Venstre sjølsagt si at vi verdsetter veldig den åpenheten som statsråden har vist i dag, og vi håper at han holder den tonen i denne debatten også framover.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-17:
Venstre ønsker flere arbeidsplasser og flere i arbeid. Det håper jeg statsministeren også gjør. Derfor har vi i vårt alternative statsbudsjett prioritert en kraftig satsing på bedre rammevilkår for norsk næringsliv generelt, og småbedrifter spesielt. Derfor foreslår vi en bedre sykelønnsordning og pensjonsordninger for selvstendig næringsdrivende. Vi foreslår å opprette et norsk regelråd, som ville føre til forenkling og gjøre det enklere for småbedriftene. Jeg forventer ikke at statsministeren skal instruere regjeringspartiene her i Stortinget om å stemme for Venstres forslag i budsjettet. Men det vi har erfart, er at et par år etter at Venstre har foreslått noe her i Stortinget, kommer regjeringen etter og foreslår det samme. Kan vi forvente det samme for småbedriftene? Det ville være veldig bra.
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-17:
«I Asker og Bærums Budstikke uttrykkes det stor bekymring for fremtiden til Bærum sykehus. Representant Are Helseth har stilt spørsmål til helseministeren om utryggheten knyttet til sykehusets fremtid. Venner av Bærum sykehus er ikke beroliget av svaret fra statsråden. Mener statsråden at Bærum sykehus skal fortsette som akuttsykehus, og at Bærum og Buskerud sykehus» – det heter nå Drammen sykehus – «skal fortsette som likeverdige sykehus?»
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-17:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg merket meg at hun ikke svarte på det spesifikke spørsmålet om akuttsykehus, men det er flere muligheter for svar her. Statsråden nevnte kjøp av tomt på Gullaug, og jeg vil gjerne fortsette litt på det: Det går rykter om at et nytt sykehus på Gullaug vil koste to ganger Operaen, for å si det litt roughly. Hva tenker statsråden om det? Og hva tror statsråden det vil ha å si for de andre sykehusene, f.eks. Bærum sykehus, som var temaet her, med hensyn til fremtidig vedlikehold av bygg og drift?
Borghild Tenden (Venstre), 2010-11-17:
Jeg takker igjen statsråden for svaret. Som det fremgikk av mitt første spørsmål, er befolkningen i Asker og Bærum alvorlig bekymret for at Helse Sør-Øst i utformingen av Vestre Viken vil nedlegge aktiviteter ved Bærum sykehus til fordel for Drammen sykehus. Denne type bekymring sprer seg også blant ansatte og fører til kompetanseflukt, som vi ser snev av allerede. Vil statsråden som øverste leder instruere Helse Sør-Øst om at aktivitetene ved Bærum sykehus skal videreføres på et minst like høyt faglig og aktivitetsmessig nivå som ved Drammen sykehus?
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Om statsministeren legger det fram på vegne av regjeringen eller det er opposisjonen som legger det fram, er for meg helt uinteressant. Det viktigste er at noe blir gjort! Statsministeren sa i sitt andre svar til representanten fra Venstre at man hadde redusert papirarbeidet allerede. Ja, da er det jo litt underlig at Finansdepartementet i et brev til finanskomiteen i forbindelse med neste års budsjett når det gjelder bedriftenes ressursbruk knyttet til dette, skriver at det i perioden 2006–2010 faktisk ikke har blitt redusert, men at det har økt med 0,09 pst. Så at statsministeren kan stå her og hevde at ressursbruken har gått ned, skal det bli spennende å få en ytterligere forklaring på. Bare det siste året har det blitt fremmet mer enn 30 forslag om dette i denne salen. Fremskrittspartiet alene har fremmet 25 forslag knyttet til forenkling og skjemavelde. Regjeringspartiene har stemt imot samtlige forslag. Spørsmålet mitt til statsministeren er følgende: Kan vi forvente at regjeringen vil komme med et konkret mål knyttet til reduksjon i skjemaveldet?
Svein Flåtten (Høyre), 2010-11-17:
Jeg vil anbefale statsministeren å lese litt lenger ut i rapporten fra Verdensbanken. Der er det nemlig en sammenligning de siste fem årene mellom 183 land når det gjelder hvor lett det er å drive næringsvirksomhet. Der er Norge nesten på bunnen. Vi er fortsatt så vidt foran Zimbabwe. Det understrekes av regjeringens egne tall med hensyn til utviklingen fra 2006 til 2010 i forbindelse med budsjettspørsmål at det ikke har vært noen reduksjon i skjemaveldet. Når statsministeren står her og sier at det gjøres mye, er det i hvert fall ikke målbart på resultatene. Da blir egentlig spørsmålet til statsministeren enkelt: Er statsministerens melding til opposisjonen og til norsk næringsliv at han er såre vel fornøyd med tilstanden slik den er?
Arve Kambe (Høyre), 2010-11-17:
Det er helse- og omsorgsministeren som skal besvare spørsmålet, så hvis ministeren svarer godt, skal jeg la være å stille oppfølgingsspørsmål. Mitt spørsmål er: «I forbindelse med innføring av ny CO2-avgift for naturgass fra 1. september 2010 har Stortinget hatt et ønske om å unngå dobbeltbeskatning for kvotehandelsbedriftene. Det er også grunn til å tro at provenyanslagene er satt for lavt når man ser hvilke bedrifter departementet har tolket å være innenfor avgiftsplikten. Vil statsråden i forbindelse med finansinnstillingen bidra til at det blir et avgiftsfritak for produksjon av elektrisk kraft og fritak for bruk av naturgass som har direkte sammenheng med produksjonsprosesser?»
Arve Kambe (Høyre), 2010-11-17:
Det er rett at Finansdepartementet har fått litt arbeid, i og med spørsmål fra Høyres stortingsgruppe, i forbindelse med provenyanslagene, som er noe konservativt estimert slik avgiftsmodellen er laget av regjeringen. Jeg synes også det er på sin plass kanskje å gi et signal om ros til regjeringen i forbindelse med at man varsler en gjennomgang av dette. For det er helt åpenbart, som finanskomiteen skriver i sin innstilling til Stortinget, at man ikke skal ha dobbel virkemiddelbruk for kvotehandelsbedriftene. Og gasskraftverket på Kårstø eller Mongstad er eksempler på det, riktignok med en enorm forskjell i bruk av gratiskvoter fra regjeringen. Det jeg kunne tenke meg at statsråden tar med seg videre inn i regjeringen, er at man nå jobber aktivt og kommer tilbake til Stortinget med en melding med et hint om at man tar sikte på f.eks. å la gasskraftverkene få fritak for strømproduksjon.
Arve Kambe (Høyre), 2010-11-17:
Jeg ser også det. Fra Høyres side har vi også lagt vekt på det hastverket som regjeringen tilsynelatende har hatt med tanke på å få inntektsført og avgiftsført – og så iverksatt avgiften fra 1. september. Det har bl.a. vært mye usikkerhet i forhold til grossistleddet som selger naturgass. Statsråden og jeg er fra Vestlandet, som har hatt en aktiv bruk av infrastruktur. Vi har ment at bruk av naturgass innenlands er bra for miljøet, for det erstatter oljefyring. Det er bra for næringslivet, og det er bra for norsk energipolitikk. Så har grossistleddet opplevd at man ikke får selge avgiftsfritatt gass til sluttkunde, enten det er skipsfart, ferjetrafikk, bønder eller hva det måtte være, fordi direktoratet har gjort noe der. Der har vi også hatt noen spørsmål til statsråden, som regjeringen ennå ikke har fulgt opp. Men jeg håper at statsråden også tar dette med seg som en tilbakemelding til finansministeren.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-17:
CO2-avgiften på gass ble først foreslått i forbindelse med budsjettet for 2007. Saken har deretter blitt vurdert og ikke akseptert av EFTAs overvåkingsorgan – ESA – i flere runder. I siste runde ble det fra Finansdepartementets side lagt avgjørende vekt på bare å foreslå avgiftsfritak som man med stor grad av sikkerhet mente ville stå seg i forhold til statsstøtteregelverket i EØS-avtalen. Departementet ser imidlertid at det kan være grunnlag for flere avgiftsfritak og vil vurdere dette. CO2-avgiften er imidlertid en miljøavgift som i utgangspunktet bør ilegges alt utslipp av CO2. Det bør heller ikke gis fritak kun på det grunnlag at EØS-avtalen åpner for det. Avgiftsfritak har dessuten administrative og kontrollmessige konsekvenser, noe som taler for at antall fritak begrenses. På den annen side er industrien ilagt kvoteplikt og er dermed utsatt for doble sett av virkemidler. Dette kan tale for fritak. Regjeringen vil fremme forslag for Stortinget om ytterligere avgiftsfritak dersom den mener at det er grunnlag for det. Det må avklares med ESA om nye fritak er i tråd med EØS-avtalen, om de må notifiseres mv. Det bør ikke vedtas nye avgiftsfritak før dette er avklart. Det har vært stilt flere spørsmål om provenyanslaget for CO2-avgiften på gass både i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2010 og behandlingen av statsbudsjettet for 2011. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2010 opplyste regjeringen at det på årsbasis er anslått at avgiften vil øke inntektene til staten med om lag 55 mill. kr påløpt og 50 mill. kr bokført. Departementet har opplyst at provenyanslaget i revidert nasjonalbudsjett 2010 bygger på utslippstall fra Statistisk sentralbyrå for 2008, noe som bl.a. tilsvarer et proveny fra Kårstø på om lag 1 mill. kr på årsbasis. Det ble videre opplyst at gasskraftverket på Kårstø ved full driftstid vil øke provenyet med om lag 30 mill. kr. Usikkerheten vil imidlertid gjelde mange kilder, som f.eks. gasskraftverket på Mongstad og bruk av gass i skip og båter. I svar på spørsmål fra finanskomiteen i forbindelse med budsjettet for 2011 har departementet opplyst at provenyanslaget for 2010 vil bli vurdert på nytt i forbindelse med nysalderingen av statsbudsjettet 2010.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-17:
Jeg skal love representanten Kambe at jeg skal ta med den anmodningen til finansministeren. Så opplever jeg jo at finansministeren sier at han vil komme tilbake der hvor han mener det er riktig.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-17:
Jeg slutter meg til synspunktet om at det er viktig at vi er aktive i bruken av naturgass, og spesielt at vi i våre fylker på Vestlandet er opptatt av å bruke dette i våre busser, båter og biler. Når det gjelder avgiftsspørsmålene, må jeg få ta med disse tilbake til finansministeren og bringe synspunktene videre til ham. Jeg er helt sikker på at han på beste måte vil følge dette videre opp, og besvare de spørsmålene som Høyre måtte ha.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-17:
En del helseforetak som består av flere sykehus, har valgt å bruke helseforetakets navn i kombinasjon med sykehusnavnet i sin dialog med omverdenen. Et nasjonalt profileringsprogram for navnsetting og logobruk skal behandles i kommende foretaksmøter med de regionale helseforetakene. Omstillingen i hovedstaden har gjort det nødvendig å presisere navnsettingen ved Oslo universitetssykehus HF. Dette helseforetaket omfatter tradisjonsrike sykehus som Ullevål sykehus, Rikshospitalet, Radiumhospitalet og Aker sykehus. Som representanten skriver, er disse sykehusnavnene godt kjent blant folk i hovedstaden. Også nasjonalt og internasjonalt er dette kjente merkenavn. Angivelse av sykehusnavnene har også en informasjonsverdi som oppmøtested for pasienter, pårørende, samarbeidsparter og andre. I foretaksmøtet i Helse Sør-Øst RHF 11. november stilte jeg krav om at Oslo universitetssykehus HF skal ivareta de opprinnelige sykehusnavnene, og benytte sykehusnavnene i sin dialog med omverdenen. Dette innebærer at Ullevål sykehus, Rikshospitalet, Radiumhospitalet og Aker sykehus fortsatt vil bli ivaretatt som sykehusnavn.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-17:
Som jeg sa, skal det være et nasjonalt profileringsprogram når det gjelder dette, og det er nok slik at man også må reflektere at det har vært en omorganisering, og at det totale helseforetaket heter Oslo universitetssykehus. Det som er viktig for meg, er at disse sykehusnavnene blir brukt som identifikasjon på de ulike delene av Oslo universitetssykehus, slik at de kan bevares som de institusjonsbærerne de er, også i navnet videre.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-17:
Jeg vil gjenta hva jeg svarte representanten Are Helseth i brev av 19. oktober i år: «Helse Sør-Øst RHF har fått i oppdrag å sikre at befolkningen i helseregionen får gode og likeverdige spesialisthelsetjenester innenfor de økonomiske rammer som Helse Sør-Øst RHF har til disposisjon. Det er en kontinuerlig diskusjon om oppgavefordeling i alle helseregioner. Som en oppfølging av Stortingets vedtak om å slå sammen Helse Sør og Helse Øst i 2007, har Helse Sør-Øst gjennomført et omfattende omstillingsprogram. Formålet har blant annet vært å sikre lik kvalitet og ressursfordeling mellom helseforetakene, og mer desentraliserte spesialisthelsetjenester. I omstillingsprogrammet legger Helse Sør-Øst til grunn at det innenfor hvert sykehusområde/helseforetak skal foretas en differensiering i lokalbaserte tjenester og i mer spesialiserte tjenester. Målsettingen er å desentralisere det som kan desentraliseres og sentralisere det som må sentraliseres. Helse Sør-Øst RHF har bedt alle helseforetak i regionen om at det innenfor hvert sykehusområde skal etableres en strategi for videre funksjons- og oppgavefordeling for å sikre etterlevelse av prinsippene i omstillingsprogrammet. Ut i fra dette skal det også foreligge arealplaner for best mulig utnyttelse av eksisterende bygningsmasse av tilfredsstillende kvalitet. I forbindelse med omorganiseringen ved Oslo universitetssykehus HF er det allerede vedtatt å overføre pasientgrupper fra Oslo universitetssykehus HF til Vestre Viken HF, Sykehuset Asker og Bærum. Når det gjelder nytt sykehus på Gullaug så planlegges det som et erstatningssykehus for sykehusene i Drammen og Lier. Helse Sør-Øst RHF har opplyst at det er dette som ligger til grunn for forhandlingene om tomtekjøp på Gullaug. Med dagens planer kan jeg altså gi trygghet for at Sykehuset Asker og Bærum fortsatt vil være lokalsykehuset for befolkningen som tilhører sykehuset sitt opptaksområde i dag.» Jeg har altså allerede understreket at jeg med dagens planer kan gi trygghet for at Sykehuset Asker og Bærum, eller Bærum sykehus, som det heter i dag – denne navneendringen skjedde nylig – fortsatt vil være lokalsykehus for befolkningen i Asker og Bærum. Samtidig pågår det prosesser som kan få betydning for organiseringen av spesialisthelsetjenesten i Vestre Viken HF. Spørsmålet om funksjonsfordeling mellom sykehusets enheter er et element i dette arbeidet.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-17:
Først vil jeg gjerne svare på dette med akuttsykehus. Det er klart vanskelig å se for seg at Bærum sykehus skulle være et sykehus uten akuttfunksjoner. Samtidig vil jeg understreke at Bærum sykehus ikke vil bli et nytt Ullevål sykehus. Det er ulike nivåer på dette. Det er ulike funksjoner på de ulike sykehusene. Dette må man prøve å balansere, fordi den medisinske utviklingen går generelt fort fremover som følge av bl.a. teknologi, og så er det at behovene endrer seg. Men jeg kan vanskelig se at det skulle ha konsekvenser for Bærum sykehus, som er et viktig sykehus for en stor befolkning, i de tett befolkede kommunene Bærum og Asker. Når det gjelder det nye sykehuset på Gullaug, er det et sykehus som er til erstatning for sykehuset i Drammen, og det er et annet sykehus enn Bærum sykehus.
Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-11-17:
Når det gjelder at befolkningen i Asker og Bærum er alvorlig bekymret, synes jeg det er bekymringsfullt å høre, for det er ingen grunn til at folk skal være alvorlig bekymret. De har et sykehus som helt inntil den veldig triste saken om ventelister, som sykehuset har ryddet opp i, har hatt et godt rykte, det har vært en god arbeidsplass, det har rekruttert godt. Det har på alle måter vært et godt sykehus. Det skal det også være i fremtiden. Derfor må jeg si at jeg ville håpe – og egentlig anmode alle politikere også om – at man prøver å berolige befolkningen, for det at man driver med funksjonsfordeling mellom sykehus, kan like gjerne føre til at f.eks. Bærum sykehus ville få tilført funksjoner, akkurat som det er noen reguleringer mellom opptaksområder som også fører til at pasientgrunnlag blir tilført. Så igjen vil jeg bare si at Bærum sykehus er et viktig sykehus for Asker og Bærum. Det skal det fortsette å være.
Peter N. Myhre (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
«Navnene på sykehusene i Oslo er blitt endret en rekke ganger i løpet av de siste 10 årene. Likevel forholder folk flest seg til de «originale» navnene, slike som Ullevål sykehus, Aker sykehus, Radiumhospitalet og Rikshospitalet. I media hører og leser vi daglig om pasienter som blir sendt til sykehus, og det er de velkjente gamle navnene som brukes hele tiden. Vil statsråden instruere Helse Øst om å gjeninnføre de originale navnene på sykehusene i Oslo?»
Peter N. Myhre (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Jeg takker for svaret, som var svært positivt. Jeg har da bare et tilleggsspørsmål, og det er om disse tungvinte og pompøse navnene som Oslo universitetssykehus HF, avdeling Ullevål osv. vil bli tatt ut i sin helhet, slik at man fra nå av bare bruker de originale, velkjente og alminnelig brukte navnene Ullevål sykehus, Aker sykehus, Radiumhospitalet osv.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I Hedmark var det sist vinter 467 registrerte kollisjoner mellom elg og bil. Dette resulterte i personskader, dyretragedier samt materielle skader. Til sammen kostet dette samfunnet anslagsvis ca. 100 millioner kroner. Hva vil statsråden gjøre for å redusere antallet elgpåkjørsler?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
Jeg takker statsråden for svaret, som jeg oppfatter som en oppsummering av status quo – av hvordan ting er i dag. Det er ikke tvil om at spesielt Hedmark, som jeg tar opp her, er det fylket i landet som har flest ulykker – desidert flest ulykker. Og når statsråden sier at det arbeides systematisk med å redusere antall skader, har i hvert fall ikke det hjulpet mye, for antall skader har faktisk økt med 20 pst. de to siste årene, fra 2007 til 2009. Så det har ikke hjulpet mye, og da må det gjøres på andre måter. Det er veldig viktig at man ser på dette, for dette har store følger. Det er mange, mange ulykker – personulykker, materielle skader og, ikke minst, dyrs lidelser. Så jeg føler at det gjøres altfor lite, og det er derfor jeg stilte spørsmålet til statsråden. Jeg føler ikke at jeg har fått noe konkret svar på hva man skal gjøre, for, som sagt, antallet ulykker har økt med 20 pst. de siste to årene.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2010-11-17:
I forrige vinter var det fire ulykker hver dag i Hedmark. Det sier litt om omfanget – fire ulykker hver dag. Og mitt forslag for å redusere dette er noe så enkelt som bedre veivedlikehold. Da tenker jeg både på sommer og vinter – altså bedre veivedlikehold. Om vinteren gjelder det å få vekk snøen når snøen har kommet, å salte på riktig måte, og å sette opp skilt – altså bedre skilting. Det er opplysningskampanjer, både for dem som allerede har førerkort, og for dem som er under opplæring for å få førerkort. Dette med bedre opplæring er viktig. I tillegg kan man jo også stille spørsmål om man kanskje skulle hatt en helt annen avgiftspolitikk, slik at folk hadde hatt bedre økonomi til å kjøpe seg nyere og selvfølgelig da sikrere biler, slik at man hadde fått redusert personskader. Det er som sagt mye å sette fingeren på her. Jeg tror også at fôringsstasjoner – som statsråden ikke var enig i – ville ha stor virkning for å få viltet vekk fra veien.