Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Jeg vil starte med å takke Riksrevisjonen for nok en gang et stort og veldig viktig arbeid med den årlige revisjonen. For regnskapsåret 2019 har Riksrevisjonen i denne rapporten redegjort særlig for nærmere undersøkelse av ti kritikkverdige saker. Det er mye en kunne tatt opp fra de sakene, men jeg har bare tid til å kommentere noen av de mest oppsiktsvekkende funnene. Først: Den manglende kontrollen av tiltaksbedriftene er urovekkende. Det utbetales svært store summer av fellesskapets midler til arbeidsmarkedstiltak for å hjelpe folk inn i arbeidslivet. Pengene går til tiltaksbedrifter for varig tilrettelagt arbeid og for arbeidstrening. Dette er en av de aller viktigste oppgavene i en velferdsstat, det å hjelpe folk inn i jobb. Men Riksrevisjonen finner igjen at departementet ikke har god nok kontroll over hvorvidt de store verdiene som er bevilget til disse tiltakene, faktisk kommer tiltaksdeltakerne til gode. Vi ser at tiltaksbedrifter omorganiserer seg til konserner, og at pengene forsvinner inn i en større og mer komplisert selskapsstruktur som departementet ikke har kontroll over. Det er oppsiktsvekkende fordi det handler om store summer av fellesskapets midler, som skal brukes til noe av det viktigste vi gjør, og sånt noe rammer selvfølgelig tilliten folk har til velferdsstaten. Ingen selskaper skal kunne skumme fløten og stikke av med penger som skulle gått til å få folk i jobb. Reglene er tydelige på at overskudd skal gå tilbake til gode for deltakerne i tiltakene. Nå må regjeringen få kontroll, slik at regelverket følges opp. SV vil følge denne saken videre i fagkomité for å rydde opp framover, fordi dette systemet har store problemer. Jeg kan også si at å sette dette ut på anbud ikke nødvendigvis er det riktige svaret. En annen sak som Riksrevisjonen finner at regjeringen har manglende kontroll med, er hvorvidt privatskoler tar ut statstilskudd og skolepenger fra elevenes tilbud. I Dokument 1 for 2019–2020 fant Riksrevisjonen at nesten 80 pst. av skolene med høy risiko for lovbrudd ikke hadde blitt fulgt opp av Utdanningsdirektoratet gjennom tilsyn eller på en annen måte – igjen et spørsmål om hvorvidt fellesskapets penger blir brukt på det de skal, eller om de blir tatt ut til noe annet. Igjen rammer det tilliten til spleiselaget, for alle som deltar i dette fellesskapet, som betaler inn skatt og får velferdstjenester tilbake, skal vite at midlene brukes på det de er ment til, og ikke noe annet. Dette er et politisk stridstema. Vår holdning som parti er klar på det, men samme hva man mener om profitt i velferden, skal de lover og regler som Stortinget har vedtatt, følges. Det må regjeringen ha kontroll over. Men i årets sak kommer det fram at Kunnskapsdepartementet ikke har ryddet opp i dette, og det mener komiteen er kritikkverdig. Så har Riksrevisjonen gjort viktige funn om saksbehandlingstiden for pasientskadeerstatning, som også andre representanter har nevnt. På tross av at Stortinget i flere år har uttrykt bekymring for de lange ventetidene, på tross av økte bevilgninger og på tross av nytt IKT-system tar saksbehandlingen fortsatt for lang tid, urimelig lang tid. De som er blitt utsatt for feilbehandling, må vente altfor lenge. Rapporteringen i Dokument 1 viser at merutgifter til felles produksjon av administrative tjenester er en medvirkende årsak til at økte bevilgninger til saksbehandling på pasientskadeområdet ikke bidrar til redusert saksbehandlingstid – den markedsløsningen som regjeringen har valgt gjennom å opprette Norsk Helsenett, hvor virksomhetene i helseforvaltningen nå kjøper tjenester fra dem i stedet for å bruke eget personell. Det er noe SV vil følge opp videre i fagkomité, hvordan markedsmodeller ikke fungerer i helsevesenet, og hva slags alternativer som finnes. Så til slutt noe som snart har utviklet seg til å bli en slags tradisjon i de årlige revisjonene, nemlig feil og mangler fra Forsvarsdepartementet. På tross av løfter og forsikringer om at kritikkverdige forhold i Forsvaret er tatt tak i, finner Riksrevisjonen for fjerde år på rad vesentlige feil og mangler ved regnskapsavleggelsen. Regnskapet på over 62,3 mrd. kr er ikke godkjent. Komiteen ser seg nødt til å understreke statsrådens ansvar for dette, og det er alt som trengs å bli sagt om den saken.