Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-10:
Utgangspunktet er, som flere allerede har vært inne på, at Norge ble dømt i Den europeiske menneskerettsdomstol i den såkalte Lindheim-dommen, fordi grunneiers eiendomsvern etter Den europeiske menneskerettskonvensjon ikke var godt nok ivaretatt. Vi som lovgiver har derfor et ansvar for å rette opp i skjevheten i lovverket for å sikre balansen mellom grunneier og fester på en bedre måte. Vi ble dømt fordi fastsetting av festeavgift ved forlengelse av tomtefesteavtaler medførte en forfordeling av fester. Forslaget som ligger på bordet i dag, skal rette opp denne skjevheten, og jeg må kalle det en krevende balanse. Dommen fra EMD gir oss som lovgiver et visst rom for skjønn. Vi må finne den rette balansen mellom grunneiers rett til eiendomsvern, samtidig som vi må ta boligsosiale hensyn og hensyn til festers behov for forutsigbarhet. Det er denne balansen Kristelig Folkeparti mener vi har funnet sammen med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre. Jeg registrerer at Senterpartiet går for regjeringas opprinnelige forslag som sikrer grunneier større avkastning, mens Arbeiderpartiet har gått den andre veien og muligens strukket strikken for langt, slik at Norge igjen kunne bli dømt i EMD. Dagens sak er både teknisk og kompleks, men til syvende og sist dreier dette seg om hjemmet til enkeltpersoner og familier. Det er derfor helt sentralt at reglene vi vedtar, nå kan gi forutsigbarhet for den enkelte og sikre «fair balance» mellom partene. Formålet med endringene er nettopp å hindre brudd på EMK, og vi er i all hovedsak enig med regjeringas forslag utenom på to punkt. For å sikre en god balanse og ikke minst forutsigbarhet ved regulering av festeavgift er det sentralt at satsen fastsettes i lovteksten. Det har blitt hevdet av enkelte at satsen bør settes til 5 pst. Dette har både Tomtefesteutvalget og høringsinstanser med økonomisk bakgrunn påpekt at vil gi grunneier en uforholdsmessig høy avkastning av tomteverdien ved forlengelse av avtalen. Regjeringa la fram et forslag om en sats på 2,5 pst., men dette mente vi kunne gi grunneier for stor del av verdiendringa. I Lindheim-dommen var festeavgiften på mindre enn 0,25 pst. av markedsverdi. For å sikre en «fair balance» mellom fester og grunneier og fordi det er knyttet lavere risiko til festetomter enn andre leieforhold, som saksordføreren var inne på, har vi sammen med Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre ment at en riktigere sats vil være på 2 pst. Arbeiderpartiet på sin side foreslår en sats på 1,25 pst. Det synes jeg er noe dristig, all den tid det kan medføre at vi blir dømt på nytt i EMD. Denne satsen er ikke nøye utredet av Lovavdelingen i Justisdepartementet, men departementet har gitt en lovteknisk bistand på utforming av et lovforslag. Samarbeidspartiene har også blitt enige om å innføre en sikkerhetsventil som gir både fester og grunneier mulighet til å kreve ny regulering av festeavgiften når det er gått minst 30 år fra forrige regulering. Bakgrunnen for dette er å hindre en framtidig ubalanse i avtaleforholdet. Arbeiderpartiet har foreslått å innføre et degressivt tak for store tomter. Det er et forslag vi har stor sans for. Samtidig er dette, som både Frølich og Leirstein har vært inne på, allerede ivaretatt i rettspraksis, og eksemplet som Arbeiderpartiet bruker i innstillinga, er lite presist. Når en skal fastsette ny festeavgift for store tomter, er det ikke slik at en bare kan gange «taket» med antall dekar tomta er. Det må foretas en vurdering av hver enkelt tomt. For det første skal en gjøre fradrag for verdiøkning som festeren har tilført tomta, og en skal gjøre fradrag for «ubeboelige» dekar. Høyesterett har i en dom fastsatt prinsipper for vurdering av råtomteverdien. Det foreligger altså en praksis for degressivt tak allerede etter dagens praksis. Med de grundige uttalelsene fra flertallet i denne sal vil vel det også hjelpe og derfor ikke gi behov for noen lovendring. Flere har også vært inne på landbruksunntaket. Jeg er enig i at denne saken dreier seg om å rette opp det vi er blitt dømt for i EMD, men jeg vil også uttrykke min misnøye med det landbruksunntaket der enkelte festere som føler seg innelåst, ikke kan innløse tomtene. Derfor vil jeg varsle at det er noe vi vil se på, kanskje også incentivet for at flere kan få innløst tomtene og eventuelt se på avskaffing av hele ordninga, men det er en debatt som vi må komme tilbake til senere. Nå er jeg i hvert fall glad for at vi kommer med endringer som vil sikre at vi retter opp i den skjevheten som vi tross alt er blitt dømt for.