trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-11:
Det forslaget vi nå diskuterer, er merkelig på flere måter. For det første er en tidligere statsråd med på å framsette et forslag om å gjennomføre et kostnadsoverskridende prosjekt som han sjøl satte foten ned for og fikk stoppet. Det ble sagt at det var Statens vegvesen som stoppet det. Jeg har aldri hørt at Statens vegvesen, når det dreier seg om slike store prosjekter, lever i et politisk vakuum – det har jeg aldri hørt. Det blir gjort mange andre krumspring her, bl.a. at staten skal inn i bildet for eventuelt å garantere for overskridelser, og ikke fylkeskommunen lenger. Det er også inkludert her. Fremskrittspartiet vil ikke kjøre en økonomisk føre-var-holdning i det hele tatt – de vil bare kjøre på, koste hva det koste vil. En ansvarlig statsråd, som følger Stortingets vedtatte lover, kan da ikke bare sette i gang uten at kostnadene har kommet under kontroll. Jeg regner med at eks-statsråden også kjenner til § 6 i bevilgningsreglementet. Nå er ikke vedkommende her, så han får ikke svart for seg, men jeg tror kanskje at også tidligere statsråd Jon Georg Dale kjente til § 6 i bevilgningsreglementet. Jeg tror jeg kan si med en viss sikkerhet at de aller fleste her i salen i dag kjenner til SVs syn på fergefri E39 – dette prosjektet hvor bare fjordkryssingene vil koste rundt 190 mrd. kr, og som er hva vi vil kalle et miljøfiendtlig sløseprosjekt, der midlene skulle vært brukt på utbedring av trange vestlandsveier, rassikring og slikt i stedet. Vi skulle heller ha satset på utvikling av hyppige nullutslippsferjer. Som presidenten sikkert kjenner til, har vi framsatt to representantforslag om nettopp denne tematikken. De har blitt nedstemt begge ganger av de store motorveipartiene her i salen. Det beklager jeg, og jeg beklager det på vegne av alle dem som i årevis må finne seg i disse utrygge og smale veiene i distriktet, bl.a. på Vestlandet. Jeg går ut fra at mange nordmenn nå skal feriere på Vestlandet. De vet hvordan det er å møte bare en campingbil på mange av de trange veiene der. Jeg hører til stadighet at noen representanter snakker om at SV ikke vil ha veier på Vestlandet. Det gjentas om igjen og om igjen – og enda en gang. Jeg prøver nå å si at vi vil ha lange og trygge veier – ikke korte og brede. SV setter store spørsmålstegn ved de forutsetningene de samfunnsøkonomiske nytteanalysene for Rogfast bygger på. Dette gjelder både hastigheter, innspart tid og trafikkgrunnlag. Da er det flott at vi har et flott referentkorps og et videoarkiv, for nå har jeg sagt det, og det blir arkivert. Så får vi se hvordan det går med dette videre. Jeg har lyst å nevne et poeng til, som gjelder mulig privat ferjedrift, men det skal jeg ta opp i et senere innlegg. Jeg anbefaler komiteens forslag til vedtak I.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-11:
Det står i statsrådens brev til komiteen at konsulentselskapet som har vært involvert, ikke har gått grundig inn i dette med ferjevirksomheten, altså om privat ferjedrift kan bli lønnsom. Og det er jo mildt sagt ganske avgjørende, vil jeg si, for hele prosjektet om det skal komme en konkurrerende ferje på den strekningen. Er statsråden enig i at dette er et veldig viktig spørsmål? Og vil han nå ta initiativ til at vi får en særskilt utredning om akkurat dette spørsmålet – nå er det jo kanskje litt ventetid og mulighet til det – slik at han har et godt og pålitelig grunnlag for et slikt kostnadsanslag?
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-11:
Venstres representant sier noe som mange sier: Du har rett, Arne Nævra, det er lange strekninger som trenger gul midtstripe, men det skal også prioriteres, og hvis alt skal prioriteres, blir det jo ikke så mye penger igjen til hver. Det blir vel ikke så mye gul midtstripe og rassikring, får jeg si til representanten Gunnes. Det er akkurat dette som er sakens kjerne – det er hva vi skal bruke milliardene på. Det er det som er poenget mitt, i alle fall. Jeg vil si litt mer om dette med privat ferjedrift, for det viser seg, i svaret fra statsråd Hareide til komiteen, at det betyr veldig mye for finansieringsopplegget for prosjektet. Det er gjennomgått flere scenarioer i utredningen som er gjort, og vi ser også at behovet for statlig finansiering varierer betydelig – fra 4,4 mrd. kr til 9 mrd. kr, står det vel. Det er åpenbart at hele Rogfast er tuftet på enorm økonomisk usikkerhet. Jeg registrerer rett og slett at mange her i salen vil presse gjennom dette prosjektet koste hva det koste vil. Det er et annet poeng som over lang tid har vært underkommunisert i forbindelse med disse store undersjøiske tunnelene. Det blir aldri nevnt av dem som er tilhengere av disse store prosjektene. Det gjelder bl.a. de årlige vedlikeholdsutgiftene. Dette har vi fått svar på fra tidligere statsråd Solvik-Olsen. Jeg spurte ham om det flere ganger og fikk til svar, da vi satt og regnet på det, at det måtte bli over 200 mill. kr i året for vedlikehold på Rogfast. Det er ganske voldsomme summer. Så er det et poeng jeg også har tatt opp før, og som jeg synes statsråden skal legge merke til. Det gjelder spørsmålet om samfunnsøkonomisk lønnsomhet. Nå har NTNU gjennom Nordlandsforskning i 2018 kommet fram til at det er litt sånn at som man roper i skogen får man svar. Det er skummelt. Det er ganske oppsiktsvekkende at det settes spørsmålstegn ved forskningens uavhengighet og utredningenes objektivitet og nøytralitet. Hvis det er sånn at de utredningene ofte gir et svar som er nærmest det bestilleren ønsker seg, er vi på ganske gyngende grunn. Dette er det grunn til å ta alvorlig. Jeg synes det er bekymringsfullt, og jeg vil også etterlyse nye modeller for beregning av samfunnsøkonomisk nytte. Ikke minst må vi ta opp i oss alle de konsekvensene som det ikke kan regnes på, og det er natur og miljø.
Jon Gunnes (Venstre), 2020-06-11:
Vi diskuterer E39, som går fra Kristiansand til Trondheim – det er en lang strekning som tar veldig lang tid i dag. Den skal ned på halvparten av tiden omtrent, hvis man får gjennomført alle fjordkrysningene, som tross alt lå i den opprinnelige NTP-en som ble vedtatt for ca. tre år siden. I den første perioden av denne NTP-en, de første seks årene, er tre fjordstrekninger prioritert – det er Rogfast, Hordfast og Møreaksen. Venstre står bak at de bør gjennomføres. I dag er det Rogfast vi diskuterer. Det har sin historie, som er gjenfortalt av både saksordføreren og flere – det ble en stopp i fjor fordi kostnadene ble for høye og man måtte sette en fot i bakken. Det synes Venstre er rett og rimelig, noe annet enn å gjøre det på den måten er vel heller ikke lovlig. Vi tror at det kan bli et sunt prosjekt når man får gått gjennom dette på nytt og ikke minst sett på de besparelsene og de tiltakene som trengs for å få det ned på et bra nivå. Så over til SV, som etterlyser prioriteringene veiene imellom – altså veier som mangler gulstripe, for det er det faktisk mange mil på denne strekningen som mangler. Venstre er helt klar på at det er også en prioritert oppgave. Og vi vet at det er mange tunnelløsninger i dag som bryter med sikkerhetsforskriftene. Det må løses. Og vi har et tiltagende problem i forhold til rasfare, også langs denne strekningen. Det er altså flere ting som må løses på denne strekningen, og Venstre vil gjerne være med og bidra til at disse i første omgang ikke minst blir satt i gang, og så løst, men vi går ikke tilbake på en avtale som vi har når det gjelder Rogfast. Så vi håper at prosjektet snart kan startes. Det blir et godt signal til befolkningen der, og egentlig for hele landet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-11:
E39 Rogfast skal krysse Boknafjorden og Kvitsøyfjorden og vil gi store positive ringverknader langs kysten, både regionalt og nasjonalt. Etter utlysing av den første store kontrakten for prosjektet sa Statens vegvesen, som byggherre, at kostnadsauken blei for stor. Det var derfor etaten som avgjorde å avlyse konkurransen. Og statsråd Jon Georg Dale valde å ikkje gjere om den avgjerda. Ja, han sa: «Vi vet ikke hvor lang tid dette kommer til å ta. Det viktigste er at vi reduserer risikoen i prosjektet og får kostnadene under kontroll». Samferdselsdepartementet opplyste derfor i statsbudsjettet for 2020 at det vil bli gjort ein omfattande gjennomgang av prosjektet. Statens vegvesen har no gjort denne gjennomgangen, og eg har mottatt ei grundig vurdering av kostnader, gjennomføring og finansiering av prosjektet frå etaten. Etatens vurdering peiker på fleire utfordringar med prosjektet. Vurderinga viser bl.a. at det ikkje vil vere mogleg å gjennomføre prosjektet innanfor kostnadsramma som Stortinget har vedtatt. Sjølv om ein tar høgd for eventuell usikkerheit i etatens prognose for sluttkostnad for prosjektet, er det likevel stor avstand til den vedtatte kostnadsramma som ligg til grunn for Stortingets behandling. Eg er i gang med å gå igjennom etatens vurdering og tar sikte på å kome tilbake til Stortinget med ei nærmare vurdering av vidare framdrift av prosjektet så snart som mogleg – og eg legg vekt på så snart som mogleg. Å setje i gang prosjektet på nytt før det meiner eg vil vere eit uheldig grep. Eg er godt tilfreds med at komiteen ser ut til å ville gjere vedtak som varetar ei slik tilnærming, men ei utolmodig tilnærming. Representantforslaget vil etter mitt skjøn bety at ein skal gå i gang med prosjektet med visse om at rammene for prosjektet ikkje er tilstrekkeleg solide. Løysinga som representantforslaget tar til orde for, meiner eg òg vil vere i strid med løyvingsreglementet. Ein slik måte å styre store statlege investeringsprosjekt på, vil eg åtvare mot. Men eg deler utolmodigheita knytt til dette prosjektet, eit prosjekt som ut frå ei vurdering av lønsemd og samfunnsøkonomisk lønsemd kjem godt ut, som bind regionar saman. Og eg peiker altså på at eg jobbar no med dette prosjektet, og vil kome tilbake til Stortinget så snart som mogleg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-11:
Eg fekk beskrivinga av dette prosjektet av Statens vegvesen for om lag ein månad sidan. Det vil seie at Statens vegvesen har jobba med denne saka, og eg veit godt at prosjektorganisasjonen i Rogaland har vore tett involvert i det arbeidet. Dette er den prosjektorganisasjonen som har levert Ryfast under svært krevjande omstende på ein veldig god måte. Dei har spelt inn kostnadsreduksjonar som gjer at den kostnadsauken som låg der, på om lag 6,5 mrd. kr, er redusert til om lag 3,5 mrd. kr, men framleis ligg prosjektet utover dei rammene som låg til grunn for styringsramma – kostnadsramma – som er vedtatt her i Stortinget. Som eg sa i mitt innlegg, ligg derfor kostnadane framleis så høgt at me må tilbake igjen til Stortinget.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-11:
Den avgjerda som Statens vegvesen tok, som dåverande statsråd Jon Georg Dale ikkje gjorde om på, handla berre om at kostnadane på dette prosjektet var utover den ramma som Stortinget har vedtatt. Det ligg i representanten Langholm Hansens forståing at dette prosjektet vil vere svært godt – nettopp i lys av covid-19. Det vil vere ein organisasjon me har i Rogaland som har vist seg veldig godt i stand til å gjennomføre store, veldig krevjande samferdselsprosjekt. Eg er sikker på at får me vedtatt ei ramme som er realistisk, vil den organisasjonen gå i gang med dette. Det vil òg vere eit godt bidrag til den utfordrande situasjonen me har i lys av covid-19, der me ser at nettopp det å halde hjula i gang er svært viktig. Eg synest eigentleg komiteen har gitt eit godt bidrag til det gjennom denne fleirtalsinnstillinga.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-11:
Rogfast er vel eit av dei prosjekta som har høgast bompengedel. Det kan vere at den delen må reduserast noko i lys av den kostnadsauken me har. Eg har no høyrt fleire kommentere dette med ei såkalla ferje. Det trur eg er veldig usikkert, og eg trur det er ekstremt vanskeleg for oss å fastslå kva som vil vere ti år fram i tid – om det kjem ei ferje eller ikkje. Men det eg er ganske sikker på, er at nettopp i lys av at me må vurdere om det kjem ei ferje, finst det nokre avgrensingar på kor høgt bompengenivået kan vere på dette prosjektet. Stortinget og me gjekk ganske langt da me vedtok prosjektet i si opphavlege form. Derfor er det usikkert om me kan auke bompengane vidare. Det er ein av dei tinga me vurderer, og som me må kome tilbake til Stortinget med. Som eg har sagt fleire gonger, kjem me så fort som mogleg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-11:
Eg opplever ikkje at Statens vegvesens innspel her er å skape usikkerheit rundt prosjektet. Det Statens vegvesen er tydelege på, er at den kostnadsramma som Stortinget vedtok, er i dag dessverre ikkje realistisk. Så tar dei òg opp det som går på privat ferjedrift, moglegheita for det. Det heng saman med at me òg har blitt kjent med det som har skjedd knytt til Ryfast, der òg ei privat ferjedrift er lagd til grunn – slik det ikkje var tenkt den gongen Ryfast blei vedtatt i denne salen. Det er naturleg at me må vurdere den typen ting, men det er nok kostnadssida som er den mest krevjande delen, nettopp ved at kostnadene er større enn det som låg til grunn for styringsramma. Og så må me sjølvsagt òg vurdere inntektssida i dette prosjektet, men det er nok, slik eg les dette, slik at den mest krevjande delen går på dei kostnadsaukane ein har fått. Og eg opplever at etaten er svært positive til prosjektet, sjølv med dei nye opplysningane som har kome fram.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-11:
Eg har lyst til å vere ryddig opp mot Stortinget: Det var Statens Vegvesen som stoppa prosjektet. Så hadde sjølvsagt statsråd Dale alle moglegheiter til å gjere om på den avgjerda – det valde han ikkje å gjere. Men dersom prosjektet er innanfor ei styrings- og kostnadsramme som Stortinget i si tid vedtok, har ein alle moglegheiter til å fortsetje med prosjektet den dag i dag. Men realiteten er at det er det ikkje, og derfor er det behov for å kome tilbake til Stortinget. Med all den informasjonen som eg sit med i dag, må eg tilbake til Stortinget. Dersom eg ikkje gjer det, bryt eg med løyvingsreglementet, og me har sjølve diskutert – så seint som denne veka – utfordringar med kostnadsoverskridingar, bl.a. gjaldt det den gongen jernbaneprosjekt. Og kostnadsoverskridingar er ein uting, same kor det er, men det må i alle fall vere i tråd med vårt løyvingsreglement. Derfor er det slik at hadde prosjektet følgt den kostnadsramma som låg der, kunne vi ha gått i gang, men det er dessverre ikkje tilfellet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-11:
Når eg kjem tilbake til Stortinget – så fort som mogleg – er det naturleg at me har gjort ei vurdering av fleire sider av prosjektet, både kostnadssida og inntektssida. Men eg vil nok seie at det er stor usikkerheit knytt til ei eventuell ferjedrift. Og ein kan ikkje samanlikne dette heilt med Ryfast-prosjektet, der me heller ikkje trudde det skulle kome ei alternativ ferjedrift, men det kan det tyde på vil kome knytt til Ryfast. Men som det òg er sagt her: Den ferjedrifta som er der i dag, har ei statleg støtte på om lag 230 mill. kr i året og går svært ofte. Det er noko anna å kome til ei ferjekai der ein kanskje må vente éin time, ein og ein halv time, på ei ferje. Det gjer at attraktiviteten kjem til å vere lågare, og det vil bli ein betydeleg køyredistanse gjennom relativt sett gamle tunnelar, opp mot å køyre gjennom eit nytt og moderne Rogfast-prosjekt. Men ei vurdering av det er det naturleg at me gjer når me kjem tilbake.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2020-06-11:
Eg veit ikkje om eg tør svare representanten Stensland at eg er vestlending, etter kommentaren hans i stad. Men eg skal svare på dei utfordringane som eg har fått. Representanten Halleland tar opp det prosjektmiljøet som er i Rogaland, og som er klare til å gå i gang med arbeidet. Eg trur det viktigaste me kan gjere for det miljøet, er at me får gjort dette arbeidet så fort som mogleg. Eg har hatt eit møte med Rogaland fylkeskommune, eit godt møte, men det er òg slik at Rogaland fylkeskommune har stilt ein garanti, og det gjer at dei stiller seg i ein posisjon som gjer at det er viktig med ein tett dialog med dei. Representanten Pollestad kommenterer Cirkus Arnardo, men det blir jo òg litt Sirkus Pollestad. Når me skal gå i gang? Dette er altså det største vegprosjektet vårt nokon gong, og at me skal gå i gang med det før me kjenner heilskapen, og når me veit at ramma er ut over det Stortinget har vedtatt, kan eg ikkje anbefale. Men det eg kan seie til representanten Pollestad, er at konseptet Rogfast, det ligg fast. Og det meiner eg er ein god grunn for dette. Det er jo heilt rett at det er Statens vegvesen som stoppa dette prosjektet. Men alle veit at tidlegare statsråd Jon Georg Dale kunne gjort om på den avgjerda. Derfor kan ikkje eg lese dette representantforslaget på ein annen måte enn at det er ein indirekte kritikk av tidlegare statsråd Jon Georg Dale. Men når han har sett sitt eige namn på dette forslaget, er han i alle fall god på sjølvkritikk.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-11:
Eg trur ikkje det er noka stor ueinigheit mellom meg og statsråden med omsyn til at prosjektet vart stoppa av Framstegspartiet og Jon Georg Dale, som då var statsråd, og at det no handlar om å få det tilbake på sporet igjen. Mitt spørsmål er eigentleg til forslag nr. 1, frå Framstegspartiet, som ligg i saka, og som er litt kryptisk formulert. Dersom Stortinget hadde vedteke forslag nr. 1 og ein likevel skulle ha halde seg til dei lovane og reglane og den økonomistyringa som gjeld i departementet: Er det slik at forslag nr. 1 ville ha gjeve mykje raskare oppstart enn det som ligg i vedtak I frå fleirtalet i Stortinget?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-11:
Senterpartiet har ei klar forventning om at Rogfast skal realiserast – Rogfast er vedteke av Stortinget – og at bygginga må koma i gang igjen så raskt som mogleg. På grunn av koronasituasjonen har Cirkus Arnardo avlyst heile turnéprogrammet sitt, men sirkus FrP køyrer på, uavhengig av pandemi. Det er noko absurd i det heile, og at den statsråden – statsråd Hareide sa her at det formelt sett var direktoratet som stoppa det, men ein veit jo at der er det dialog, og at det reelle ansvaret har Jon Georg Dale – er han som har stoppa prosjektet. Eg har tidlegare åtvara mot kva Framstegspartiet kunne bety for Rogfast, for det var så mykje retorikk, det har vore så mykje spel, det har vore så mykje spetakkel – ein har ikkje teke dette alvorleg. Ein periode var det Bokn kommunestyre som Ketil Solvik-Olsen la seg etter for å skulda på at prosjektet vart forsinka, fordi dei kravde litt meir enn eitt møte for å vedta ei omregulering. Men det var ikkje der problemet låg. Den 26. februar i 2016 var dei ute og reid igjen, då var det Bent Høie og Ketil Solvik-Olsen som var ute og sa at no vart Rogfast framskunda til 2017. Det at 2017 var seinare enn prosjektet eigentleg skulle vore sett i gang, sa dei ingenting om. Men dei sa dei tok nokre snarvegar. Er det snarvegane til Ketil Solvik-Olsen og Bent Høie me no strir med? Eg meiner at Framstegspartiet må ta ansvar. Dei skal ha ros for å leggja fram prosjektet, men det å prøva å fråskriva seg ansvaret duger ikkje. I forslaget til vedtak I meiner eg at det må vera rom for å gå vidare med Kvitsøy-kontrakten og ta atterhald om endeleg godkjenning av kostnadsramme for prosjektet, sånn at det ikkje vert unødvendige utsetjingar. Eg har litt problem med å sjå forskjell på det som er forslag nr. 1, frå Framstegspartiet, og det som er fleirtalets innstilling til vedtak I. No har ikkje eg vore med på den interne dialogen i transportkomiteen, rett og slett fordi eg ikkje sit i den komiteen, men eg trur nesten at ein må ha vore til stades på møta i transportkomiteen for å forstå kva som liksom er det oppsiktsvekkande som ligg i skiljet mellom dei to. No må prosjektet tilbake, no må ein få ei maks framdrift, det er det som tel, og tida for spel og spetakkel er forbi. Eg håpar på breiast mogleg støtte til forslaget til vedtak I.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-11:
Det vert vel gjerne litt i detaljane når det er rett å seia at statsråd Dale kunne ha gjort om vedtaket. Det er heilt rett, men det er vel òg spor i korrespondanse mellom statsråd Dale og Stortinget tidlegare, i form av skriftlege spørsmål, som tyder på at han var informert før Vegdirektoratet tok avgjerda si. Det er jo i tråd med den måten direktorat og departement held seg til kvarandre på. Så har eg behov for å presisera ein ting som gjeld det eg seier om Kvitsøy-kontrakten. For det fyrste tenkjer eg det er viktig å halda fast ved at dette er eit prosjekt som er vedteke i Stortinget, og som ein har begynt å byggja på. Ein har begynt anleggsarbeidet. Det skal ein vera litt forsiktig med i store samferdselsprosjekt, iallfall dei ein ikkje kan byggja berre bitte litt av, så slutta og ha ein verdi, men det er klart at me må heller ikkje begynna å byggja halve tunnelar og halve bruer. Det er ikkje god samfunnsøkonomi det heller. Dette prosjektet er vedteke av Stortinget, ein har begynt å byggja. Det er eit pionerprosjekt, det er ikkje gjort før, så noko usikkerheit knytt til kostnadane vil det vera. Det Senterpartiet og eg har teke til orde for når det gjeld Kvitsøy-kontrakten, er at ein skal gå vidare og lysa ut den, men ein skal ta atterhald om at prosjektet og kostnadsramma vert godkjende. Det ligg jo til grunn her at det er ein politisk vilje til at prosjektet skal gjennomførast, og då vil eg meina at det er relativt liten risiko å gå vidare med kontrakten, men ein skal ikkje endeleg tildela og begynna å byggja før kostnadsrammene er på plass. Dette er ikkje eit uvanleg grep, så der synest eg at å kalla det sirkus og andre ting – sirkus skapar glede, så det tek eg gjerne på meg – er litt overdrive, for det me ønskjer, er å køyra eit løp som er så stramt som mogleg, innanfor det økonomireglementet som gjeld. Vårt andre bodskap er at no er det nok spel og spetakkel rundt Rogfast. No må anleggsarbeidet i gang – både fordi det er eit viktig prosjekt for Rogaland og fordi me treng arbeid, me treng sysselsetjing. Me treng å koma i gang med eit prosjekt som folk i Rogaland har venta lenge på, og som er viktig både for Rogaland, for Vestlandet og for Noreg.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2020-06-11:
Eg tek ordet på vegner av næringskomiteen. Etter forretningsordenen § 14 skal saker som gjeld statleg eigarskap, behandlast av næringskomiteen. Det gjeld uavhengig av om selskapet som er til behandling, ligg under eit anna departement enn Nærings- og fiskeridepartementet. Her gjeld det altså Equinor, som ligg under Olje- og energidepartementet. Det er fullt ut akseptabelt å støtta presidentens forslag, men eg vil berre understreka at forretningsordenen har ein anna ståstad til denne typen spørsmål.
Kirsti Leirtrø (Arbeiderpartiet), 2020-06-11:
Enkelte steder i landet vårt betyr fastlandsforbindelse og vei mye mer enn andre steder. Da jeg var i Stavanger, forsøkte jeg å bestille en togtur til Bergen. Det tar ca. 15 timer. Det er en strekning på vel 20 mil. Det er ingen som tar tog der, og det er kanskje ikke så rart, for en må innom Oslo – det finnes ingen togskinner. Rogfast er derfor på flere måter viktig for å kunne knytte den delen av landet vårt tettere sammen i én bo- og arbeidsmarkedsregion. Dette er to av våre største byer. I dagens Stavanger Aftenblad er det en veldig god kommentar om Fremskrittspartiets u-svinger, for det er slik at Fremskrittspartiet har styrt både Finansdepartementet og Samferdselsdepartementet i sju år. Det er på deres vakt at en kostnadsoverskridelse kom for dagen, og det er på deres vakt at prosjektet ble stoppet. En satte en fot i bakken for å få kostnadskontroll, sa en da. Vi trenger en omfattende gjennomgang, så nå har vi altså fått et representantforslag om at prosjektets framdrift skal sikres uten opphold – uavhengig av hva Fremskrittspartiet bestilte, og hva kostnadsgjennomgangen viser – etter en stans i prosjektet Fremskrittspartiet selv bestemte, og en kostnadskontroll Fremskrittspartiet selv bestilte. Av ny samferdselsminister forventer en altså mye mer enn det en gjorde av seg selv, og en har større tillit til ham. Nå er det mange flere prosjekter som vi enten har spist kake eller drukket champagne for at vi har fått inn i Nasjonal transportplan, som har en formidabel kostnadsøkning. Dette må vi ta på alvor. Det er derfor helt nødvendig at en får kostnadskontroll og en gjennomgang. Nå har statsråden i dag sagt at det er lagt på bordet, og det er positive signaler med en reduksjon på inntil 3 mrd. kr, men det viktige er at prosjektet også lovmessig må ha et nytt vedtak i Stortinget dersom gjennomgangen viser at det er nødvendig å endre styrings- og kostnadsrammen. Bompenger er innkrevd lenge i dette prosjektet. Det prosjektet må gjennomføres så raskt som overhodet mulig, men den gjennomgangen som nå blir gjort, er uhyre viktig også for neste rullering av Nasjonal transportplan.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2020-06-11:
Først vil jeg gi honnør til både saksordføreren og komitélederen, som har jobbet godt for å finne løsninger og bidra til framdrift i saken. Jeg er også veldig glad for at et bredt flertall på Stortinget samler seg om at Rogfast skal gjennomføres snarest mulig, og ikke minst er jeg veldig glad for at et klart flertall avviser de fordyrende omkampene til SV, som ville ha gitt dårligere løsninger for folk, næringsliv og miljø. Rogfast er Norges mest samfunnsøkonomisk lønnsomme veiprosjekt, som vil skape store muligheter for verdiskaping og en enklere hverdag for folk. Selvfølgelig må og skal det realiseres. Jeg tror de fleste skjønner at kostnadene må under kontroll, og budsjettreglene må holdes. Ansvarlighet er en dyd. Samtidig er Høyre og Rogaland utålmodige. Det er tre år siden vi vedtok Rogfast. Hvis vi venter til i høst, har det gått et helt år siden prosjektet stoppet opp. Kvalitet og kostnadskontroll er viktig. I denne saken er imidlertid også tid en kritisk faktor. For hver dag som unødig går, løper kostnadene med en prosjektorganisasjon som står klar. Det påføres samfunnskostnader med anleggsentreprenører som har rustet opp for å håndtere prosjektet, men i stedet har endt med permitteringer, ikke minst i lys av dagens covid-19-situasjon. Ikke minst medfører det årlige ferjekostnader og et stadig nærmere utløp av dagens ferjeanbud. Vi så på Ryfast sist hvor dyrt det ble da det måtte forlenges. For hver dag som går unødig, risikerer vi tap av kritisk kompetanse i form av de folkene som har bygget Ryfast i henhold til budsjett. En av de forsinkende rundene har vært vurdering av kontraktsform. Nå har Statens vegvesen gitt en tydelig anbefaling og bidratt til å rydde en del av den usikkerheten bort fra bordet. Vi er mange som har en klar forventning og ikke minst tro på og optimisme rundt at samferdselsministeren nå jobber effektivt med saken, med mål om å komme i gang igjen. Jeg er også sikker på at Stortinget er klar til å møtes, om det så er i sommer, for å få banket gjennom denne saken. Det må og bør ikke stå på det. Jeg ser fram til en vei som ikke stenger hver gang det blåser mer enn stiv kuling, men som holder åpent, en vei som gir grunnlag for landets nest største bo- og arbeidsmarked, som knytter Rogaland og Vestland sammen. Det er på tide å komme i gang.
Sveinung Stensland (Høyre), 2020-06-11:
Jeg er også fra Rogaland. Jeg kan jo begynne med å minne om hva en klok ordfører på Sunnmøre sa en gang. Han sa at når vi først har bygd tunellen, kan ingen ta den fra oss. Det er iallfall et faktum. Denne debatten kan fra utsiden høres ut som en konkurranse om hvem som er mest for Rogfast. Jeg tror alle partier som ønsker realisering av Rogfast, er akkurat like mye for prosjektet, og så er vi litt uenige om hvordan man raskest kommer i mål. Så er det SV, Miljøpartiet De Grønne og jeg tror en kommentator i Stavanger Aftenblad, som er mot Rogfast, ellers er alle for. Det kan vi være trygge på. Statsråden må gjerne være enda mer offensiv i å love oss at dette skal komme så fort som bare det. Så har det vært en diskusjon om prioriteringer. Jeg er helsepolitiker og har jobbet mye med prioriteringer i forbindelse med det. Vi må alltid regne veldig nøye ved nye metoder, og det vi holder på med der, er tre kriterier: alvorligheten av tilstanden, nytten av tiltaket og et rimelig forhold mellom kostnad og nytte. Det er de kriteriene vi legger til grunn når vi tar i bruk nye metoder innen helsetjenesten. Jeg mener at Rogfast oppfyller alle disse kriteriene, for tilstanden på samferdsel på Vestlandet er ikke god. Det er alvorlig at vi kun har veiforbindelse akkurat når ferja klapper til kai og når været tilsier det. Når det gjelder nytten av tiltaket, har det helt klart stor samfunnsnytte. Og det er faktisk et rimelig forhold mellom kostnaden og nytten, for det man overser her, er at et samlet næringsliv og fagforeninger mener at dette er det rett å bygge selv om det i stor grad er brukerfinansiert. Det er sånn at staten stort sett betaler momsregningen, resten av prosjektet betales av bilistene. Dette er et prosjekt som vestlendinger vil ha, selv om det koster så det svir. Så har flere vært inne på Rennfast. Hvis vi ikke bygger Rogfast, må vi bygge ny tunell i Rennfast, og vi må fortsatt ha ferjedrift. Jeg ville jo aldri funnet på å si noe sånt, men hvis faren min hadde vært her, hadde han sagt: Det der med 25 pst. lekkasje til privat ferjedrift er så dumt at man må være østlending for å forstå det. For Boknafjorden er himla værhard, og det er vanskelig å ha ferjedrift der. Og så tror man at man skal kjøre gjennom Rennfast, betale seg gjennom der og så ta en ferje, som det er vanskelig å ha drift på den dag i dag. Det er ikke grunn til å tro på den analysen, og den må statsråden bare glatt overse. Og da har man jo regnet inn ganske mye av inntektsgrunnlaget. Så et unisont storting, med unntak av noen små partier, vil ha dette prosjektet i gang, og det er bare for statsråden å sette i gang. Så må vi jo bare bøye oss i støvet for bevilgningsreglementet, og vi må sørge for at dette blir gjort skikkelig. Men dette prosjektet må opp å stå, det fortjener hele landet, for dette er ikke et Rogalandsprosjekt, det er et prosjekt for hele Vestlandet. Og det er nå engang slik at verdiskapingen på Sør-Vestlandet er veldig stor, og da må vi hjelpe til der vi kan.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-11:
SV mener at denne saken er av en så alvorlig karakter at den bør gå til kontroll- og konstitusjonskomiteen, og foreslår derfor det.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-05-05:
På vegne av representantene Terje Breivik, Carl-Erik Grimstad og meg selv vil jeg framsette et grunnlovsforslag om å grunnlovfeste påtalemyndighetens uavhengighet.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-05-05:
Riksrevisjonens rapport viser først og fremst at rovviltforvaltningen i Norge fungerer bra. Rovviltforvaltningen har et todelt mål: å sikre en bærekraftig forvaltning av rovviltbestanden og å ta hensyn til næringsutøvelse og andre samfunnsinteresser. Det er først og fremst næringer som baserer seg på beite, som blir berørt av rovviltbestandene, og særlig sauenæringen og tamreinnæringen. Mer enn 2 millioner sauer og lam slippes ut på beite i Norge hvert år, og rundt 100 000 sauer går tapt hvert år. 20 pst. av disse tas av rovvilt, mens andre dør som følge av ulykker og sykdom. De siste årene har tallene både for dokumenterte og erstattede tap av beitedyr til fredet rovvilt gått kraftig ned. Antallet tap av rovvilt er mer enn halvert fra 2007 til 2018. Enkelte områder i enkelte år har opplevd en større belastning, men helhetsbildet er klokkeklart. Vi trenger mer kunnskap. Riksrevisjonen vurderer at kunnskapen om ulike tapsårsaker på beitedyr er mangelfull. Av hensyn til både mest mulig korrekt erstatningsutmåling, konfliktdemping og å kunne sette inn mest mulig presise tiltak er det viktig at slik kunnskap kommer på plass så raskt som mulig. Regional rovviltforvaltning står sentralt i dagens rovviltpolitikk, og det er viktig at rovviltnemndene har hovedansvaret for sine regioner. Klima- og miljødepartementet skal ha en høy terskel for å overprøve de planene som nemndene utarbeider. Samtidig må departementet som overordnet instans og ansvarlig for Stortingets vedtak sørge for raskere avklaringer av eventuelle uenigheter, for det er uheldig når det oppstår langvarig usikkerhet om viktige forhold, slik som soneinndeling i den enkelte region. Jeg vet at min kollega i Klima- og miljødepartementet er opptatt av å finne gode løsninger på disse spørsmålene. Riksrevisjonen stiller også spørsmål ved om de tiltakene som er gjennomført og planlagt for å redusere rovdyrbelastningen i reindriftsnæringen, er tilstrekkelige. Samtidig er det til dels store sprik mellom forskning og reindriftsnæringens egen oppfatning av utfordringene. Vi mener at det må avklares hva som faktisk er de mest effektive tiltakene, før vi kan sette inn flere tiltak i næringen. Vi har signert Bernkonvensjonen, og vi har naturmangfoldloven. Vi har forpliktet oss til å ta vare på naturen. Rovdyrpolitikken må være i tråd med de internasjonale forpliktelsene vi har. Tap av natur er en like stor trussel som klimaendringene, og rovdyrene har en svært viktig rolle i de naturlige økosystemene. Vi trenger en forutsigbar politikk for å redusere konflikten mellom husdyr og rovvilt, og de som rammes av tap av beitedyr, må få god kompensasjon. Næringsvirksomhet som bruker norsk natur, må også respektere og tilpasse seg den naturen de bruker. I den grad rovdyr og husdyrhold ikke lar seg forene, må Norges forpliktelser til å opprettholde levedyktige rovviltstammer gå foran, kombinert med forebyggende tiltak og økonomisk kompensasjon til næringsdrivende som blir berørt.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-05-05:
Riksrevisjonen har gjort en grundig undersøkelse når de har gjennomgått myndighetenes arbeid med å integrere flyktninger og innvandrere gjennom kvalifisering til arbeid. Arbeid er en viktig del av livet. Det er viktig for både identitet og selvfølelse. Arbeid gir inntekt og frihet. Samtidig er arbeidsplassen en av våre viktigste fellesskapsarenaer, og den er særlig viktig for integrering, for å lære hverandre å kjenne og for å lære seg språk. Riksrevisjonen påpeker at virkemiddelapparatet på integreringsfeltet samlet sett ikke fungerer godt nok. Sysselsettingen blant innvandrere er lavere enn blant majoritetsbefolkningen, og mange innvandrere har så lave inntekter at det ikke er mulig å forsørge seg selv, til tross for at det brukes betydelige ressurser på å kvalifisere innvandrere til arbeidslivet. I årene undersøkelsen tar for seg, er det gjort en rekke tiltak for å styrke kvalifiseringsprogrammet og øke sysselsettingen. Forsøket med integreringsmottak, tiltak for raskere bosetting av flyktninger med innvilget opphold og økt bruk av utdanningsrettede tiltak har ført til forbedringer i integreringsarbeidet.Likevel viser Riksrevisjonens undersøkelse at selv om det brukes betydelige ressurser, er det flere svakheter i integreringskjeden. Dette er svært alvorlig. Kommunene har en spesielt viktig oppgave i integreringspolitikken. Gjennom introduksjonsprogrammet skal de bidra til å sikre kvalifisering til utdanning og arbeid på varig basis. Kommunene har plikt til å utarbeide og følge opp en individuelt tilpasset plan for norskopplæring og introduksjonsprogram, men dessverre viser Riksrevisjonens gjennomgang at altfor få mennesker får individuelt tilpasset program. Dessverre er det store forskjeller mellom kommunene, og derfor ble det i 2016 tatt initiativ fra Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet for å bedre resultatene i introduksjonsprogrammet og redusere forskjellene mellom kommunene. Dette er fulgt opp av Kunnskapsdepartementet og IMDi, som har innledet et samarbeid med kommunene som har slitt mest med dette arbeidet, slik at det kan styrkes. Det er alvorlig at mange innvandrere står utenfor eller har svak tilknytning til arbeidslivet og dermed blir avhengig av offentlige overføringer. Arbeid er viktig for at folk som kommer til Norge, skal kunne delta i samfunnet på lik linje med andre. Det handler om grunnleggende frihet, og det handler om fellesskap.
Solveig Schytz (Venstre), 2020-05-05:
Samene er Norges urfolk, og vi har en særlig forpliktelse til å ivareta og styrke samisk språk og kultur. Likevel er alle de samiske språkene truet. Lulesamisk og sørsamisk er klassifisert som alvorlig truede språk, mens nordsamisk er klassifisert som truet. Et språk er truet når det ikke lenger blir overført mellom generasjoner, og det står i fare for å forsvinne. Det er alvorlig, og vi ser at vi må styrke innsatsen for å bidra til at samene kan bevare morsmålet sitt. Det anslås at det finnes 100 000 samer i Norge i dag, og av dem er det kun 30 000 som behersker samisk språk. Storsamfunnet har ansvar for å gi urbefolkningens kultur i Norge frihet til å utvikle seg på egne premisser. Derfor er det viktig at samiske barn opplever at samisk og norsk er likeverdige språk. Skolen og barnehagen spiller en veldig viktig rolle i dette, og derfor må vi tilrettelegge for at undervisning kan gis nettopp der. Opplæringsloven gir rett til opplæring i nordsamisk, lulesamisk og sørsamisk over hele landet, men dessverre viser Riksrevisjonens gjennomgang, som vi behandler her i dag, at det er alvorlige mangler i samiskopplæringstilbudet i Norge. Mangel på samisklærere, samiske læremidler og svakheter i tilbudet om opplæring i og på samisk er noen av funnene til Riksrevisjonen. Det er positivt at de som ber om samiskopplæring, i stor grad får dette, men det er ikke godt nok at informasjonen om tilbudet er så lite tilgjengelig som Riksrevisjonens rapport viser. Utfordringen er særlig at tilbudet ikke er godt nok kjent utenfor de samiske kjerneområdene, og at mange derfor ikke registrerer seg eller sine barn som aktuelle brukere av tilbudet. Sametinget har et viktig ansvar for å få på plass samiske læremidler, og det er viktig at de samarbeider med Kunnskapsdepartementet om å få dette på plass, i tillegg til å gjøre andre viktige vurderinger av hvordan man kan bevare og styrke de samiske språkene. Samisk kultur og historie må i større grad enn i dag gjøres kjent for elever i grunnskolen over hele landet. Kommunene må oppfordres til å sette inn tiltak for å rekruttere samisktalende ansatte, både i skole og barnehage og i helse- og omsorgssektoren, og til å ha god informasjon om tilbud innen samisk kultur. Den samiske kulturen er unik, og den skal være synlig i hele Norge. Språk er makt, men språk er også frihet.
Nicholas Wilkinson (Sosialistisk Venstreparti), 2020-05-05:
Jeg har den glede å fremme et forslag fra representantene Audun Lysbakken, Karin Andersen, Torgeir Knag Fylkesnes, Solfrid Lerbrekk og meg selv om nasjonal produksjon av legemidler og medisinsk utstyr, StatMed. Jeg vil også fremme et forslag fra Solfrid Lerbrekk, Audun Lysbakken, Torgeir Knag Fylkesnes, Petter Eide og meg selv om straff for påvirkning til trygdemisbruk. Jeg fremmer til slutt et forslag fra Solfrid Lerbrekk, Kari Elisabeth Kaski, Mona Fagerås, Karin Andersen, Freddy André Øvstegård og meg selv om å sikre omsorgspenger til foreldre som må jobbe mindre på grunn av reduserte åpningstider i barnehagene og i SFO.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-05:
Jeg fremmer et forslag om å sikre rettmessig erstatning for norske veteraner med psykiske skader.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-05-05:
Alternativet til å behandle Rødts forslag og eventuelt instruere regjeringen i denne saken vil være å slå ring rundt en ukultur, noe som ville overraske, særlig etter uttalelser i media fra Senterpartiet og Fremskrittspartiet. Jeg foreslår, etter § 39 annet ledd bokstav b i forretningsordenen, at forslaget sendes til kontroll- og konstitusjonskomiteen, fordi dette dreier seg om kontroll av at regjering og forvaltning følger gjeldende lover, regler og etiske retningslinjer for offentlige ledere og tjenestepersoner, som Statens personalhåndbok og reiseregler. Tidligere forslag om at Riksrevisjonen skal gjennomgå sakskomplekser, som har blitt vedtatt i Stortinget, har først blitt behandlet i kontroll- og konstitusjonskomiteen. Stortinget har adgang til å igangsette dette, jamfør Lov om Riksrevisjonen § 9: «Stortinget i plenum kan pålegge Riksrevisjonen å sette i gang særlige undersøkelser.» Det har skjedd i få tilfeller, men det er ikke noe argument for å avskjære behandling av forslag om dette uten en realitetsbehandling. Vi mener det er nødvendig å snu alle steiner for å sikre tilliten til viktige offentlige institusjoner. Jeg ber om en separatvotering over videre behandling av punkt nr. 3 i representantforslaget fordi presidentskapets formelle argumentasjon ikke er gyldig for det punktet om Riksrevisjonen. Jeg håper det kan bli tatt separat.
Ove Trellevik (Høyre), 2020-05-05:
Denne saka handlar om endringar i utlendingslova som følgje av Justis- og beredskapsdepartementets proposisjon om endringar i lov av 15. mai 2008 nr. 35 om utlendingars åtgang til riket og deira opphald her. I første rekkje gjeld det reglane om utvising. For det første vert det åtgang til utvising av utlendingar med mellombels og permanent opphaldsløyve som vert dømde til straff for enkelte seksuallovbrot som ikkje har tilstrekkeleg høg strafferamme i dag til at det i dag er angjeve som utvisingsgrunnlag. For det andre vert det vedteke å innføra ein åtgang til utvising av utlendingar med mellombels opphaldsløyve som vert straffa for alvorlege brot på vegtrafikklova. I begge tilfella gjeld det innstrammingar som også vil kunna få betyding for EØS-borgarar med opphaldsrett.. Det er viktig at det vert lettare å utvisa fleire utlendingar som utfører straffbare handlingar, og som har lita tilknyting til Noreg. Det er viktig at utlendingslovgjevinga ikkje forhindrar utvising når det eigentleg står fram som heilt rimeleg og som ein forholdsmessig reaksjon. Lova er slik i dag, og difor er ei lovendring nødvendig. Det er viktig for befolkningas tillit til innvandringsreguleringa og ikkje minst for den generelle rettsoppfatninga at me har eit regelverk som gjev moglegheit til å utvisa personar som f.eks. har utført seksuallovbrot. Vidare vert det føreslått å retta ein mangel i utvisingsavgjerdene som består i at det i dag er heimel for å utvisa utlendingar som ber kniv på offentleg stad, men ikkje dei som f.eks. ber skytevåpen. Avsnitt 7 i proposisjonen inneheld også regjeringas tilbakemelding på Stortingets oppmodingsvedtak nr. 856 frå stortingsperioden 2017–2018 om å «sikre at praksis i forvaltningen i saker angående utlendingsloven § 53 første ledd(mishandlingsbestemmelsen) er i tråd med lovgivers intensjon». Berre SV har merknader til dette. SV og Framstegspartiet har også eigne forslag, som dei sikkert vil gjera greie for sjølve her i løpet av debatten i dag. (mishandlingsbestemmelsen) Eg vil heilt på slutten forklara litt: På side 8, i merknadene til Høgre og Kristeleg Folkeparti, i tredje siste avsnitt i spalte 1, har det snike seg inn ein liten skrivefeil. Det står i det som er skrive i innstillinga i dag at «i forarbeidene er det vist til at utvisning» osv. Det skal stå: «I forarbeidene er det vist til at grunnlaget for utvisning…». Det manglar eigentleg berre eit par ord – inga stor sak, men eg synest det er rett berre å påpeika det.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-05-05:
Det er viktig at landets lovverk er i tråd med vanlige folks rettsoppfatning når det gjelder utlendingsfeltet og utvisningssaker. Det er nok slik at de fleste oppfatter det som rimelig at man blir utvist fra landet hvis man har kommet hit, har fått oppholdstillatelse og bedriver kriminalitet. Slik sett er dette en veldig god sak, hvor man egentlig senker terskelen og utvider muligheten til å starte en utvisningssak innenfor flere lovbruddstyper enn det som ligger i lovverket i dag. Fremskrittspartiet mener nok at det hadde vært mulig å gå mye lenger på en lang rekke områder i denne lovgivningen, for det er fortsatt slik at det skal relativt mye til før man blir utvist. Det er ikke slik at man gjør én kriminell handling og blir utvist. Det må gjerne foreligge flere handlinger og en fare for at man vil gjenta disse handlingene – det er en lang rekke vurderinger som gjøres før man blir utvist. Jeg tror det er en rimelig oppfatning blant folk flest at man ikke skal begå kriminalitet og fortsatt få bli i et land man har kommet til og fått oppholdstillatelse i. Fremskrittspartiet har valgt ut noen saker der vi ønsket å fremme forslag. Vi ønsker at botiden for EØS-borgere for at man skal bli omfattet av det ekstra vernet mot utvisning, skal økes til 15 år. Vi ønsker også at brudd på lokale politivedtekter må vurderes som grunnlag for utvisning. Da tenker vi spesielt på f.eks. tilreisende tiggere som ikke kan livnære seg selv, og heller ikke følger lokale politivedtekter. Det bør da være med som et grunnlag i en eventuell utvisningssak. Derfor har vi fremmet et forslag om det. Med det tar jeg opp de forslagene Fremskrittspartiet har fremmet.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-05-05:
Jeg vil takke statsråden for innlegget og for at hun kom innom vårt forslag i innlegget sitt, med opplysninger om at statsråden tolker det slik at vi allerede i dag har et lovverk som gir mulighet til utvisning dersom man bryter lokale politivedtekter. Da forstår jeg det som at statsråden mener at dersom man bryter disse vedtektene og blir straffet for det, vil man kunne oppfylle det. Ut fra den informasjonen jeg har klart å tilegne meg, har vi ikke eksempler på at det skjer at personer blir utvist som følge av brudd på lokale politivedtekter. Det har vært forsøkt tidligere å få gjennomført slike utvisninger, men det har blitt stoppet. Jeg vil spørre statsråden om hun kjenner til at Norge har klart å sende ut personer på bakgrunn av brudd på lokale politivedtekter.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-05-05:
Dette er en viktig og god sak fra regjeringen. Familieinnvandring er den vanligste formen for innvandring til Norge. Det er mange tusen hvert år som får opphold i Norge på bakgrunn av familieinnvandring, etablering eller familiegjenforening, og da er det veldig viktig at vi har klare og gode regler for dette. Det har vi jo, men vi vet også at det er stor grad av juks og fanteri i disse sakene. I 2010 gjennomgikk UDI en del familieinnvandringstillatelser blant somaliere i Norge, og det viste seg at så mange som 40 pst. sannsynligvis hadde jukset med søknaden for å få en tillatelse de ikke skulle hatt. Vi vet også at det på andre deler av utlendingsfeltet er stor grad av juks, og man sliter med å avdekke det. DNA-tester er en meget treffsikker og effektiv måte å avdekke juks på i familieinnvandringssaker, og derfor er Fremskrittspartiet spesielt glad for at dette nå kommer ordentlig på plass. Vi vet at DNA-tester har vært brukt i veldig mange saker. Vi mener at regjeringen fortsatt må satse på å øke bruken, slik at man faktisk utfører en DNA-test i alle familieinnvandringssaker, som nevnt i Granavolden-plattformen. Når det gjelder aupairordningen, er Fremskrittspartiet også veldig glad for at det gjøres grep for å hindre misbruk av den, og at man beskytter au pairer fra å bli utnyttet av vertsfamilier. Det er veldig viktig at dersom man har misbrukt en sånn ordning og utnyttet en au pair, må man utestenges fra ordningen. Sånn sett støtter også Fremskrittspartiet varmt opp under de nye tiltakene fra regjeringen på det feltet.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-05-05:
Jeg forstår veldig godt at aupairordningen kan diskuteres. Det er mange argumenter for og mot den, og det er bra at det kommer forslag som gjør den bedre og beskytter dem som er au pairer i Norge. Men det som fikk meg til å ta ordet, var replikkvekslingen mellom representanten Lauvås og ministeren, hvor Lauvås egentlig så ut til å mene at ordningen må avvikles bare fordi det er mange fra Filippinene som er au pairer. Det kom veldig få andre argumenter fra den kanten. Hvis det er sånn at Arbeiderpartiet nå kunne tenke seg å legge ned alle ordninger som bare et ganske snevert utvalg bruker, kan jeg f.eks. nevne at av alle som søkte statsborgerskap i fjor, var 82 pst. fra Afrika eller Asia – det er altså et ganske snevert utvalg som bruker den ordningen også. Er det sånn at fordi veldig mange, eller de aller fleste, som søker om norsk statsborgerskap, er fra Afrika, ønsker Arbeiderpartiet å legge ned den ordningen, bare av den grunn? Jeg hadde forventet meg en litt dypere argumentasjon fra Arbeiderpartiet i denne saken, og at man ikke prøver å få ministeren til å spekulere i hvorfor enkelte grupper bruker en ordning som er helt legitim.