André N. Skjelstad (Venstre), 2016-01-12:
La meg først si på vegne av Venstre at vi er svært glad for at vi har et bredt forlik bak et felles løft for god integrering. Integrering er en langsiktig oppgave. Derfor er det viktig med bred tilslutning til langsiktige grep. Videre er det viktig å komme i gang med arbeidet. Derfor er det viktig at vi fikk avtalen på plass før jul, og at Stortinget behandler saken allerede i dag. Selv om utfordringene vi har i Norge, ikke kan sammenliknes med utfordringene de har i Sverige, Tyskland og ikke minst i sørlige deler av Europa, har vi et mottaksapparat som er blitt satt på prøve denne høsten. Vi må løse de utfordringene vi har, samtidig som vi må bidra til å løse de felleseuropeiske og internasjonale utfordringene. Først må det understrekes at vi allerede er godt i gang med integrering. I fjor bosatte kommunene flere flyktninger enn noen gang, og Norge er definitivt blant de beste landene i verden på integrering. En ny situasjon krever også nye løsninger. Jeg er glad det er større rom for nytenkning i integreringspolitikken enn på lenge. Dette preger også forslagene vi har til behandling i dag. Venstre skulle gjerne sett at vi hadde kommet lenger på noen områder, men vi er veldig glad for at vi har kommet så langt som vi har. For Venstre er det avgjørende at vi starter integreringen fra dag én. Fire av fem som nå bor i mottak, vil få opphold. Derfor er det ingen grunn til å vente på at asylsøknaden er behandlet, før vi starter med integreringen. Med saksbehandlingstidene vi nå kan forvente, vil det være direkte ødeleggende om man ikke kommer i gang, men lar folk sitte passive i mottak over tid. Integrering av den som venter på svar, vil selvsagt være annerledes enn for den som har fått opphold og er i ferd med å bosettes. Det er imidlertid viktig at integrering gjennomsyrer hele driften av mottakene gjennom tilbud om aktivisering og ulike former for språktrening. Derfor er vi fornøyd med at man nå skal se på hvordan man kan drifte mottakene og i større grad legge til rette for at beboerne selv deltar i driften og aktivitetstilbudene. Her kan vi lære av det svenske mønstermottaket på Restad gård i Vänersborg. Mottaket er det største i Sverige med over 1 300 beboere og er kjent for høy kvalitet til lav pris. Her tar beboerne selv ansvar for matlaging. Det er bygd inn egne kjøkken i alle boenheter og etablert dagligvarebutikk på området. Ordningen medfører at beboerne får bedre mat, mer aktivitet og mer verdighet. I tillegg sparer man om lag 40 mill. kr i året på selvhushold i forhold til catering. Lærere får ulønnet arbeidspraksis ved lokale skoler i Vänersborg, leger ved sykehus, og nå åpner hotellet like ved for å tilby praksisplasser på andre områder. Fagpersoner utenfra bistår med karriereveiledning, og det er mulig med etterutdanning gjennom nettundervisning mens man bor på mottaket. God integreringspolitikk handler også om ikke å bevilge mest mulig penger til flest mulig formål, men å satse på tiltak som virker. Venstre har alltid vært sterkt engasjert for barn. Vi er derfor glad for en bred enighet om at barn som kommer til landet alene, er en sårbar gruppe som trenger særlig oppfølging. Økningen i antall enslige barn som kommer til Norge, så vi allerede før og gjennom sommeren i fjor. Det var i tilknytning til økningen i antall enslige barn vi først fikk bekymringsmeldinger om forholdene ved PUs registreringsenhet på Tøyen. Selv om situasjonen har bedret seg siden tidlig i høst, har vi også senere fått bekymringsmeldinger knyttet til mottakssituasjonen for barn som kommer alene. Vi er derfor glad for at regjeringen nå vil sørge for bedre samarbeid og ansvarsplassering mellom ulike instanser fra barnet ankommer, for å sikre trygg omsorg og nødvendig bistand. I tillegg til økning i antall har vi i den siste tiden sett at barna som kommer, er yngre enn tidligere. Ifølge UDI var ett av fem barn som kom i fjor, under 15 år, mot ett av ti tidligere. Blant disse er det barn helt ned i ti–elleveårsalderen. Det er åpenbart at disse trenger tett oppfølging og forsterket botilbud. Hva gjelder alder, har vi med nyhetsoppslag den siste tiden sett behov for å utrede nye og mer treffsikre metoder for alderstesting der det har vært tvil om barnets alder. Det er bekymringsfullt når flere legeeksperter advarer mot hvordan alderstestingen skjer i dag, og Legeforeningen ikke anser det som forsvarlig for leger å delta i den. Arbeidet med å utrede nye og mer treffsikre metoder for alderstesting må derfor prioriteres. Venstre har tatt til orde for nytenkning om bosetting av barn som kommer alene. Vi er glad for at aktører som SOS-barnebyer ønsker å etablere barnebyer i Norge, slik de har gode erfaringer med fra andre europeiske land. Det er viktig at vi får på plass et bredt spekter av botilbud med sterk barnefaglig kompetanse, og at vi i valg av tilbud tar utgangspunkt i den enkeltes ressurser og behov. Det er det nå flertall for her i salen. Flere unge er allerede innkvartert på folkehøyskoler, og mange familier har meldt interesse for å være fosterhjem for barn som har kommet hit alene. Arbeidet med å rekruttere flere fosterfamilier må fortsette. Vi mener derfor det er et godt og konkret forslag nå å legge til rette for at det etableres støtteapparat/veiledningstjenester for dem som ønsker å være fosterforeldre for disse ungene. Vi er også fornøyd med at det er bred enighet om at saker hvor barn forsvinner fra mottakene, prioriteres på linje med andre forsvinningssaker. Flere titalls barn forsvant fra mottak i fjor, blant dem også barn under 15 år. Vi er også glad for at etterforskning av sakene skal prioriteres, og at det skal iverksettes forebyggende tiltak for å unngå at barn havner i kriminelle miljøer eller blir utsatt for menneskehandel. Tidlig innsats gjelder også på dette området. Dersom vi skal lykkes med integrering, må vi starte så tidlig som mulig. Ikke minst må vi legge bedre til rette for integrering av de yngste ungene. Barn av asylsøkere har i dag rett til skoleplass, men de yngre barna har ikke tilsvarende rett til barnehageplass. Mottakene legger i ulik grad til rette for aktiviteter for barn under skolealder. Noen kommuner har imidlertid sett verdien av å starte integreringen tidlig ved å tilby barnehageplass. Venstre har gjennom styrking av vertskommunetilskuddet bidratt til at de eldste barna får mulighet til å gå i barnehage. Vi har også gjennom budsjettavtalen fått gjennomslag for gratis kjernetid i barnehage for lavinntektsfamilier. Nå har vi fått gjennomslag for at det skal legges til rette for at kommunene kan tilby gratis kjernetid i barnehage til barn av familier som har fått opphold. Videre skal regjeringen i forbindelse med integreringsmeldingen legge fram forslag som gjør at barn av familier som har stor sannsynlighet for opphold, også kan tilbys gratis kjernetid i barnehage, herunder vurdere tilbudet til to- og treåringer. Det er et viktig gjennomslag for Venstre og et betydelig bidrag i integreringen. For barn under skolepliktig alder er barnehage den aller viktigste integreringsarenaen. Tidlig deltakelse i barnehage gir mulighet for språkutvikling og kulturforståelse og større muligheter for å lykkes på skolen. En tilleggseffekt er at det kan bidra til å styrke integreringen av foreldrene. Når enkelte har tatt til orde for å kutte i kontantytelser som kontantstøtte, har Venstre vært positiv til det så lenge man skjermer barna og i stedet for kontantstøtte tilbyr barnehageplass. Ingenting er mer integrerende for barn og foreldre enn nettopp barnehageplass. På samme måte støtter vi språktesting av barn på helsestasjonene og oppfølging med tiltak. For barn i barnehagealder er tiltaket nettopp plass i en barnehage med norsktalende barn. Vi har i alle år snakket om skole som den viktigste arenaen for integrering, men for barn under skolepliktig alder er barnehage definitivt den viktigste arenaen. Økning i antall asylsøkere vil kreve høyere takt i bosettingsarbeidet i kommunene. Som nevnt bosetter kommunene flere enn noen gang, men likevel er det viktig at vi nå bosetter enda flere. Det er avgjørende for integreringen at oppholdstiden i mottak blir kortest mulig, og at man får tilbud om bosetting så snart det er gitt opphold. Heldigvis har mange kommuner som ønsker å bidra til dugnaden som er i gang, åpnet for å ta imot flere enn tidligere. Vi trenger kommuner som er villige til bosetting når man er i gang med god integrering. Bosetting med grunnlag i frivillighet gir større motivasjon for å komme i gang med det viktige integreringsarbeidet. Vi må imidlertid også se på om den statlige finansieringen på dette området er god nok. Jeg er derfor glad for at regjeringen i samarbeid med KS skal lage en oversikt over kommunesektorens økte kostnader knyttet til helse, skole, barnehage, barnevern m.m., og komme tilbake til Stortinget med det på egnet måte i løpet av våren 2016. Oversikten må også omfatte vurdering av integreringstilskuddet og vertskommunetilskuddet. Man må også se på Husbankens rammer. Det er også viktig at man sørger for et forsvarlig økonomisk opplegg der kommunene blir kompensert for ekstrakostnadene sine. Med nye utfordringer tvinges imidlertid kommunene til å tenke nytt i bosettingsarbeidet og må kanskje lære noe av Bergens ordning med selvbosetting innenfor byens grenser. Det må legges til rette for at flere selv kan finne bolig, som vurderes og godkjennes av kommunen. Videre må man i større grad enn tidligere legge vekt på flyktningenes kompetanse når man bosetter. Det legges også opp til kartlegging av kompetanse. En slik kartlegging vil benyttes også i bosettingen. Kommunene etterspør ulike former for arbeidskraft, og det vil være enklere å kunne bosette og integrere folk med kompetanse kommunene trenger. Videre er det behov for å gjennomgå en fordelingsnøkkel som benyttes ved anmodning til kommunene om bosetting. Anmodningen om å ta imot flyktninger må legge til grunn en hensiktsmessig fordeling mellom kommunene. Skal man lykkes med det, må alle kommuner kunne bidra – også mer enn det som er gjort tidligere. Vi må ha ambisjoner om at alle som kommer til Norge, skal lære seg norsk og komme i arbeid. Det opplever jeg en bred enighet om. Viljen til å legge til rette for det er imidlertid ikke alltid like sterk. I stedet har vi et regelverk som faktisk hindrer at asylsøkere kommer i jobb. Det skulle Venstre gjerne sett at vi fikk gjort noe med. Vi er veldig glad for at vi har fått på plass bred enighet om tidligere tilrettelegging for arbeid gjennom en kartlegging av kompetanse i mottakene tilbud om karriereveiledning ved innvilget oppholdstillatelse formidling av flyktninger med etterspurt kompetanse til ledige stillinger vektlegging av kompetanse og muligheter for jobb i bosettingsarbeidet ulike løp for språkopplæring, arbeidspraksis, utdanningstilbud og lærlingtilbud krav om samarbeid mellom arbeidsgiver, arbeidstaker og myndigheter for å kunne tilby relevant språkopplæring, fagopplæring eller annen opplæring gjennomgang av reduksjon av særnorske kompetansekrav i arbeidslivet Venstre er også godt fornøyd med at vi nå ser at LO og NHO også er med på å konkretisere de foreslåtte tiltakene vi nå legger opp til. Videre vil jeg til slutt, som flere har vært innom i debatten, si at hendelsene som har funnet sted i Köln og ikke minst i Sverige, er både tragiske og forkastelige. Det gagner ingen at dette blir feid under teppet. Derfor ser vi i Stortinget fram til integreringsmeldingen som kommer i vår. Vi er utålmodige og venter på den.