Kristin Clemet (Høyre), 2002-05-08:
Etter- og videreutdanning av lærere er et høyt prioritert område. Statsbudsjettet for 2001 viser at det ble bevilget ca. 200 mill. kr til kompetanseutvikling i grunnskolen og ca. 40 mill. kr til videregående skoler. Store deler av disse midlene brukes til etterutdanning. I 2002 disponerer departementet 250 mill. kr av kapittel 226 til slik kompetanseutvikling, altså mer enn i fjor. I arbeidet med etterutdanning og annen kompetanseutvikling er det viktig å finne den mest formålstjenlige formen for organisering. Departementet har de senere år lagt vekt på at det er skoleeier som kjenner det lokale behovet, og som skal ha hovedansvaret. Statlige midler til kompetanseutvikling er derfor i økende grad tildelt lokale skolemyndigheter. I lærerutdanningsmeldingen foreslås det å styrke etter- og videreutdanningen på disse feltene: For det første: Særskilte statlige midler som tildeles skoleeier til kompetanseutvikling, skal rettes mot prioriterte områder. Midlene skal kunne brukes til permisjoner, stipend, utgifter knyttet til reiser, betaling av kursavgift og gebyr ved besøk og hospitering ved andre skoler og til kjøp av veiledning, fortrinnsvis fra universiteter og høyskoler. For det andre: Sentralorganet for fleksibel læring i høyere utdanning skal koordinere utviklingen av nettbaserte og modulorganiserte videreutdanningstilbud i engelsk, matematikk, tysk, fransk og norsk, med vekt på opplæring i lesing og skriving. For det tredje: Midler for å styrke lærerutdannernes kompetanse i realfag skal tilføres. Og for det fjerde: Utvikling av et landsdekkende opplegg for etterutdanning i pedagogisk bruk av IKT – 40 000 lærere skal få tilbud i løpet av de nærmeste to skoleårene. Det er dessuten lagt opp til at det blir utviklet et veiledningstilbud for nyutdannede lærere og nytt videreutdanningstilbud for skoleledere, og det stimuleres til at flere institusjoner utvikler mastergrader i skoleledelse. I Læringssenteret har departementet fått et nytt organ for kvalitetsutvikling i skolen. Læringssenteret kan få i oppdrag å administrere internasjonale etterutdanningskurs for lærere. Midler til kompetanseutvikling av fagpersonalet i profesjonsutdanningene vil nå i større grad gå direkte til universitets- og høyskolesektoren, som lenge har vært viktige medspillere på dette området. Statens lærerkurs har drevet etter- og videreutdanning av lærere og personale i profesjonsutdanningene og har vært en betydelig aktør når det gjelder kompetanseheving hos lærere. På bakgrunn av den omleggingen av støtten som er skissert, har budsjettmidlene til etter- og videreutdanning gjennom Statens lærerkurs de siste årene vært redusert. Departementet finner det formålstjenlig at Statens lærerkurs avvikles, og at deler av oppgavene nå videreføres av SOFF, Læringssenteret og universiteter og høyskoler. Det er altså ikke slik som representanten Evje hevder i spørsmålet, at det ikke er avsatt midler til nye tilbud til lærere. Økningen av forskningsmidler til KUPP-programmet i Norges forskningsråd dreier seg om en økning på 5 mill. kr i år, spesielt siktet mot praksisfeltet i barnehage og skole. En ytterligere satsing på dette feltet etter 2002 vil bli vurdert. Departementet ønsker at fagpersonalet i utdanningene styrker sin tilknytning til læreryrkene gjennom praksisrettet FoU-arbeid. Denne prioriteringen vil ikke bare være av betydning for forskningen i seg selv, men ha gunstig virkning på hele forholdet mellom teori og praksis i lærerutdanningene. Det vil igjen medvirke til å heve kvaliteten generelt, også på etter- og videreutdanningstilbudene.