trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-06-19:
Forsvarsstudie 07, som foreslår en struktur på Heimevernet med 30 000 soldater og ti HV-distrikt, ligger åpenbart til grunn for deler av innstillingen når det gjelder Heimevernet. I forslaget som Stortinget nå fikk presentert av Regjeringen, foreslås det en mannskapsstruktur på 45 000 soldater og nedleggelse av to HV-distrikt og mannskapsutdanning på Værnes. Innenfor denne rammen på 45 000 mann synes HV-07 og HV-08 kun å få en marginal reduksjon i sin krigsstruktur. Rasjonalet, og dermed også gevinsten, ved å slå sammen distriktene blir derfor svært vanskelig å oppdage. Det er presentert krystallklare regnestykker som viser at det ikke svarer seg å legge ned HV-07. I tillegg vil en nedleggelse av Heimevernsdistrikt 07 medføre at hele Sørlandet vil være uten tilstedeværelse av operativ militær ledelse. En ny felles ledelse av HV-07 og HV-08 lagt til Vatneleiren i Sandnes vil også medføre en betydelig belastning når det gjelder reisevirksomhet for avdelingens mannskaper. Konsekvensene er at et av de mest effektive og beste HV-distriktene i hele landet blir nedlagt, og at treningen og oppfølgingen av lokale HV-avdelinger på Agder blir vanskeligere og dyrere å drive. Kontakten med lokalsamfunnet som HV er helt avhengig av, vil også i stor grad forsvinne. De siste ukers hendelser i Froland spesielt og brannen der viste tydelig viktigheten av et lokalt tilknyttet heimevern. Den støtten distriktsstaben i HV-07 ytte, var avgjørende for at HV-mannskapet kunne gjøre den kjempejobben de faktisk var med på. Lokal kunnskap var avgjørende for at brannen ikke fikk et enda større omfang enn det den gjorde. En lokal ledelse er med andre ord avgjørende for kvaliteten på innsatsen. Jeg kan ikke si annet enn at jeg er utrolig skuffet over Arbeiderpartiet. Høyre og Arbeiderpartiet har funnet sammen til fornuftige kompromisser om Forsvaret stort sett gjennom hele etterkrigstiden. Denne gangen ble det også gjort et forsøk, men Arbeiderpartiet viste liten eller ingen vilje. Når det kommer til spørsmålet om HV-07 og regjeringspartienes tre representanter, har alle tre vært sterkt delaktige i det retoriske spillet som har pågått på Sørlandet for å beholde distriktet. Når det kommer til dagens avstemning, finnes det alle muligheter til faktisk å stemme for hva man mener, og la HV-07 bestå.
Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Dagen i dag er en alvorlig merkedag for det sivilmilitære samarbeidet på Sørlandet. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti har bestemt seg for å legge ned Heimevernets egen grunnutdanning på Værnes, legge ned HV-07 og HV-08 i Agder-fylkene, slå sammen tre fylker og legge distriktsstab til Vatneleiren i Sandnes. Det blir et stort distrikt og en kjempeutfordring i forhold til avstander og muligheten for å opprettholde en forsvarlig og god dialog med alle kommunene. Jeg har fått mange henvendelser, brev, e-post, telefoner, og jeg har hatt møter med KS og alle ordførerne - over 20 stykker! Som leder av Agder-benken kan jeg forsikre Stortinget om at det er tverrpolitisk enighet om at denne sammenslåingen av HV-distriktene verken er ønskelig eller oppleves som beredskapsmessig forsvarlig. Folk er opprørt, og jeg vet at både forsvarsministeren og forsvarskomiteen har fått flere brev om saken. Det blir hevdet at de innsparingene som er forventet, er tatt på svært mangelfullt grunnlag. I virkeligheten spares det ingenting. En hel landsdel frykter nå at dette er begynnelsen på slutten av å ha heimevern i vår del av landet. Da finnes det lite forsvar igjen. Kriser kan oppstå når som helst og hvor som helst. Det har vi fått en kraftig påminning om i forbindelse med brannen i Froland. Brannen som herjet i dagevis, gav klare signaler om hvor viktig det er å ha tilstrekkelig med reservemannskap når krisen er et faktum og vanskelig å håndtere. Brannen i Froland har igjen satt samfunnssikkerhet og sivilmilitært samarbeid på dagsordenen og vist nødvendigheten av sårbarhetsanalyser, nasjonale planer og nasjonal beredskap når skogbranner er ute av kontroll. Den viste også nødvendigheten av samarbeid både mellom kommuner og regioner, og ikke minst opp mot Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap og Justisdepartementet som koordineringsdepartement og ansvarlig for samfunnssikkerhet og beredskap. Kristelig Folkeparti har merket seg at stortingsmeldingen kom så sent at langtidsplanene for Forsvaret og for samfunnssikkerhet ikke kunne parallellbehandles, slik Stortinget har vedtatt og presisert flere ganger. Kristelig Folkeparti har merket seg at «Store skogbranner» har et eget avsnitt i St.meld. nr. 22 - Samfunnssikkerhet - så den debatten kan vi ta opp igjen til høsten. Men slaget om Heimevernet står i dag. For oss på Sørlandet handler det om Forsvarets tydelige tilstedeværelse og trygghet for befolkningen.
Olemic Thommessen (Høyre), 2008-06-19:
Et moderne forsvar må åpne seg mot samfunnet det er en del av. Et mer åpent forsvar vil styrke sin legitimitet, oppslutningen i befolkningen blir sterkere, og samfunnets generelle mobiliseringsevne blir styrket. Sivile kompetansemiljøer innenfor industri, teknologi og utdanning er viktige kilder for kompetanse og utvikling, der Forsvaret kan hente kunnskap og utvide sin faglige plattform. Ikke minst er dette viktig innenfor IKT-området der utviklingen går fort, og der det er krevende å henge med både når det gjelder økonomiske ressurser og ikke minst når det gjelder å holde på kompetansen. En samling av Forsvarets IKT-tjenester vil i en felles informasjonsinfrastruktur gi et styrket utgangspunkt for å løse de store oppgavene Forsvaret står overfor i forbindelse med fremtidens teknologiske utvikling. Dette dreier seg om å bygge et bærekraftig miljø med evne til å rekruttere, holde på kompetent utdannet personell, drive egen relevant forskning, ligge i forkant teknologisk sett og være en attraktiv partner for internasjonale militære aktører og ikke minst relevante aktører i det sivile liv. I denne sammenheng har Forsvarets IKT-miljø på Jørstadmoen vist vei. Forsvarets ingeniørhøgskole er i dag fullt ut integrert med Høgskolen i Gjøvik på lærersiden, og sammen med bl.a. Norsk Tipping, DnB NOR og Høgskolen i Gjøvik er Forsvaret en meget viktig bidragsyter for utviklingen av senteret for datasikkerhet på Gjøvik, som i dag utgjør den fremste kompetansen i vårt land på sitt felt. Dette er bare eksempler. Mulighetene er mange, og Forsvarets ambisjon må selvsagt være å nærme seg de fremste teknologiske miljøene ikke bare i Norge, men også internasjonalt. Med et samlet grep vil Forsvaret gjøre seg selv til en stor aktør og være en svært attraktiv partner. Jørstadmoen har gode forutsetninger for å gi plass til en samlet god løsning. Sentral beliggenhet, gode plassforhold og et økonomisk forsvarlig utgangspunkt for mulige utbygginger gir et godt grunnlag for å huse Forsvarets fremtidige samling av IKT-tjenestene, og dermed utgjøre tyngdepunktet i Forsvarets fremtidige informasjonsinfrastruktur. Høyre er derfor glad for at en samlet komite har sluttet seg til ønsket om dette.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
Det har tidligere i debatten vært snakket om at SV utgjør en fare for sikkerhetspolitikken og for forsvarspolitikken. Jeg føler meg ganske trygg i denne salen - med alt det som er av militært personell i diplomatlosjen, vil jeg si at det utgjør ikke noen umiddelbar fare her i salen. Det forsvaret som vi investerer i i dag, er det forsvaret vi får om 25-30 år. I den strukturen har vi Heimevernet, og Heimevernet er politikernes forsvarsgren, fordi det hører til i våre nærområder og er spredt over hele landet for å ivareta innbyggernes trygghet. Heimevernet skal ha evnen til hurtig og utholdende å beskytte viktig infrastruktur, støtte nasjonal krisehåndtering, forsterke militær tilstedeværelse i landet etter behov og støtte det sivile samfunnet basert på det moderniserte totalforsvarskonseptet. Dette innebærer samarbeid med lokale myndigheter som politi, fylkesmenn, kommuner og etater innenfor rammen av totalforsvaret. Et heimevern som kjenner nærområdene og lokale sikringsobjekter, vil spille en viktig rolle i forbindelse med krisehåndtering og samfunnssikkerhet. Heimevernet startet egen grunnutdanning på Værnes for at de skulle spesialisere seg på de oppgaver de skal løse. Nedleggelsen av denne i dag vil være med på å svekke Heimevernet. Brannen i Froland har på en utmerket måte vist behovet for og viktigheten av å kunne innkalle forsterkninger, og det må legges opp til robusthet over tid. Den har også vist at en alvorlig krise kan oppstå hvor som helst og når som helst. Kristelig Folkeparti er derfor ikke enig i Regjeringens sammenslåing av HV-07 og HV-08. I begrunnelsen for endringene med en distriktsstab i Vatneleieren i Sandnes sies det at Stavanger er sentrum i et strategisk viktig område med vital petroleumsvirksomhet og NATO-virksomhet. Lokalisering til Kjevik ville øke reiseavstandene ved de operative behov. Det kan virke som om Regjeringen mener at framtidige HV-soldater skal verves i Stavanger-området. Dette er ikke distriktspolitikk i den betydning at Sørlandet er avhengig av ledelseselementet i form av arbeidsplasser. Vi har store, vellykkede bedrifter. Vi vet alle at Hennig-Olsen Is nå kommer til å bidra i hele landet med sommerlige goder. Vi trenger jo ikke arbeidsplassene. Men i lokal krise- og krigshåndtering er det viktig at det ledelseselementet som vi på Sørlandet skal forholde oss til, kjenner hvem som er vår ordfører, kjenner hvem som er vår fylkesmann, og kjenner hvordan Agder fungerer i krise- og krigshåndtering. Derfor er det viktig for Sørlandet å bli hørt. Det tok lang tid før ordfører Sigurd Pedersen i Froland bad om hjelp. Nå ber Agder-benken om hjelp av Stortinget til ikke å bli tatt fra det siste operative ledelseselementet på Sørlandet.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-06-19:
Det merkes at SV sitter i regjering. Ikke på noe annet budsjettområde merker man dette mer enn nettopp innenfor Forsvaret og Forsvarets grener, med underfinansieringen av Forsvaret. Enhver budsjettpost har den reelle veksten som de gigantiske, økte inntekter til nasjonen kommer til syne gjennom, med unntak av Forsvaret. Det betyr en kystvakt delvis ved kai, det betyr mindre øving, færre øvingsdøgn. Vi ser at flyvåpenet må redusere treningsaktiviteten. Kort sagt: Det går på sparebluss. De langsiktige virkningene av et forhold som går på våre utenlandsoperasjoners utstyrsnivå, vil komme til å få den følgen at rekruttering vil være det som blir hovedutfordringen å møte. De dårlige eksemplene rammer Forsvaret totalt sett, og dette tror jeg SV kan ta til inntekt for seg i betydelig grad. Det paradoksale i denne forbindelse er at Forsvarets fagbevegelse, altså de som skrek over seg i forrige periode på det ene og det andre området, i dag forholder seg, relativt sett, meget, meget tause. Det andre poenget mitt er: Under vignetten «øve i nord, skatte i sør» beskriver forsvarskomiteen situasjonen rundt våre marinejegere i Tjeldsund, ved Ramsund orlogsstasjon. Jeg skulle gjerne ha fått en kommentar fra forsvarsministeren - hvordan forsvarsministeren vurderer utsagnet om at komiteen går ut fra at «avdelingsledelse knyttet til utdanning og trening blir videreført ved Ramsund orlogsstasjon». Blir den permanente ledelse rundt marinejegerutdanningen plassert i Ramsund, eller skal den fjernstyres sørfra? Så til det tredje punktet. Jeg støtter forslaget om flytting av Forsvarets fellesoperative hovedkvarter fra Jåttå til Reitan. Hovedargumentet som brukes om å ha NATO i Norge, er at av hensyn til NATOs subregionale kommando på Jåttå skal man fortsatt ha den samme lokalisering i dag. Dette var et argument frem til år 2003. I dag er det beviselig ikke lenger noe argument i det hele tatt. Bodø har 50 års erfaring i å være vertskap for Forsvaret. Det er beviselig en økonomisk gevinst ved en samlokalisering, men den er hovedbegrunnet i at Forsvaret med den økte oppmerksomhet, den økte betydning våre nordområder har på dette området, også skal ha en situasjonsforståelse som er i tråd med den innstilling som nå legges på bordet, og som også forsvarssjefen har presentert gjennom sin anbefaling.
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2008-06-19:
For Østfold er det Heimevernet og Rygge flystasjon som viser Forsvarets tilstedeværelse. Kristelig Folkeparti har merket seg at Rygge flystasjon videreføres med visse mindre justeringer av virksomheten. Redningshelikoptertjenesten - som Justisdepartementet har ansvaret for, men som Forsvarets 330-skvadron drifter - er plassert på Rygge. Kristelig Folkeparti har merket seg at Regjeringen skal vurdere framtidig lokalisering av kampfly, luftvern og basesett i lys av prosessen knyttet til framskaffelse av nye kampfly. Inntil videre videreføres de aktuelle virksomhetene ved Bodø og Ørland hovedflystasjoner samt på Rygge flystasjon. På grunn av operative behov for å støtte bl.a. virksomheten i Østerdalen garnison og på det sentrale Østlandet på en rasjonell måte, mener Kristelig Folkeparti det er viktig at helikoptermiljøet på Rygge flystasjon videreutvikles og tilpasses den operative virksomheten. Rygge flystasjon er viktig for Østlandet. Derfor er det positivt at 720-skvadronen vil bli styrket med et nødvendig antall Bell 412-helikoptre til bruk ved spesialoperasjoner og understøttelse av planlagt operativ drift ved framtidige taktiske transporthelikoptre i denne delen av landet. Kristelig Folkeparti har merket seg at Stortingets beslutning om at virksomheten ved 335-skvadronen på Gardermoen skulle flyttes til Rygge flystasjon, ikke gjennomføres. Heimevernet har en sentral rolle i forbindelse med samfunnssikkerhet og bistand ved krise. HV har det territoriale ansvaret og skal i tillegg kunne forsterke annen militær tilstedeværelse i utsatte områder. Det er en viktig oppgave. Derfor mener Kristelig Folkeparti at både rekruttering fra regionen, egen skreddersydd utdanning og en tilstrekkelig HV-styrke på minst 45 000 for å dekke hele landets geografi er påkrevd. Heimevernet er i ferd med å avslutte en meget god omstilling. Etter Kristelig Folkepartis mening gir det et godt grunnlag for å utvikle Heimevernet videre. Videre har Kristelig Folkeparti merket seg at planene for Sjøheimevernet gjelder utrustning med bl.a. fartøyer for kommando og kontroll, logistikk og styrkeproduksjon.
André N. Skjelstad (Venstre), 2008-06-19:
For min del har det vært tre bjelker i dette. Det er NATO, verneplikten og forankring av Forsvarets forsvarsevne. Jeg tror knapt det har vært større behov for NATO-tilknytning enn nå. Det er viktig at vi ikke driver med nye omstruktureringer bare for strukturens egenart. Verneplikten er det som skaper legitimiteten i det norske samfunnet, og er en viktig pilar etter mitt syn. Heimevernets rolle har vært å drive vakthold og sikring. I tillegg har mange fått erfaring i tjeneste i utenlandsoperasjoner. Organisasjonen har trent lokalt, har gode lokalkunnskaper og har derfor raskt kunnet verne om folk og viktige samfunnsverdier der det har vært påkrevd. I samvirke har HV på oppdrag fra samfunnets ledelse eller til støtte for politiet beskyttet folk og viktige samfunnsfunksjoner der soldatene bor. HVs egenart er mer relevant enn noensinne. Derfor mener jeg at HV utnytter mannskapene på en kostnadseffektiv måte til samfunnets beste. Dette er også med på å legitimere innsatsforsvaret og holde forsvarsviljen levende i et samfunn. Derfor blir det et stort paradoks for meg når en velger å legge ned en så velfungerende leir i Norge som Værnes. En har i de senere årene brukt mye penger på øvingsanlegget i Leksdalen. Anlegget vil stå ferdig i 2009, mer eller mindre på samme tidspunkt som Regjeringen vil legge ned HV Værnes. Da har anlegget kostet 130 mill. kr. Trøndelag er den landsdelen som har rekruttert flest offiserer over tid. Med vedtaket i dag blir det på mange måter en ny tid. Jeg må si det er en vemodig og trist dag, etter å ha tilbrakt en del år i dette systemet. Jeg synes det er ganske spesielt at et av de siste anleggene forsvinner fra forsvarsfylket Nord-Trøndelag. Det farlige er at landets forsvarsevne i realiteten er i ferd med å råtne på rot. Det general Armfeldt ikke klarte, ser det ut til at dagens regjering er godt i gang med. Men jeg ser noen håp videre. Tross alt er effektueringen av dagens vedtak om Værnes først 1. august neste år. Og med den viljen som er vist av opposisjonen, må det være mulig å snu det.
Tove Karoline Knutsen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Stortinget har i dag en viktig debatt om hvordan vårt forsvar skal være best mulig innrettet på de oppgavene det skal ha i framtida, hvor det er viktig å finne den riktige balansen mellom ressurser, struktur og operativ virksomhet. Jeg er glad for at Regjeringa tar både strukturelle og organisatoriske grep for å få det til, og at man samtidig styrker Forsvaret økonomisk og personellmessig. Jeg er glad for at Forsvarets nærvær i nordområdene er ivaretatt av denne regjeringa. Vi har viktige oppgaver med både tilstedeværelse og overvåking av de nordlige farvann, luftrom og landområder. Forsvarets nærvær i nord er også viktig fordi det viser omverdenen at disse områdene er av stor betydning for oss, av både ressursmessige og strategiske grunner. Vi trenger Forsvarets nærvær i farvann der fiskeri og petroleumsvirksomhet pågår, og vi trenger dets nærvær dersom en spent situasjon skulle oppstå i nord. Jeg støtter Regjeringas anbefaling om at man samler Forsvarets fellesoperative hovedkvarter og Landsdelskommando Nord-Norge i ett Forsvarets operative hovedkvarter, lagt til Reitan ved Bodø. Det er et helt naturlig og nødvendig grep når nordområdene er definert som vårt forsvarspolitisk viktigste område. Jeg er også glad for at Indre Troms er blitt et tyngdepunkt for Forsvaret. Generalinspektøren for Hæren med tilhørende stabsfunksjoner på Bardufoss, utvikling av Bardufoss flystasjon som hovedbase for Forsvarets framtidige helikopterstruktur, fortsatt satsing på Luftforsvarets flyskole ved Bardufoss flystasjon og etablering av jegerkompaniet på Setermoen er viktige satsinger i forsvarsfylket Troms. Også videreføring av Luftforsvarets stasjon i Sørreisa er av stor betydning for oppgaven med overvåking av luftrommet i nord. På ett punkt er jeg skuffet over den framlagte plan: Jeg skulle gjerne sett at marinebasen Olavsvern i Tromsø ikke ble nedlagt. Jeg ser denne basen som en viktig strategisk og sjømilitær struktur for operativ virksomhet i nord. Dessverre har de forsvarspolitiske fagmiljøene ikke anbefalt dette, og det er dermed ikke tatt høyde for fortsatt å ha Olavsvern som marinebase. Her tar den framlagte planen til orde for at Ramsund og andre lokaliteter kan serve de funksjonene som Olavsvern så langt har hatt. Jeg håper imidlertid at man finner beredskapsmessig gode bruksområder for basen videre, og at man sammen med Universitetssykehuset i Nord-Norge finner mulighet til å ta vare på den trykktanken som i dag finnes ved basen, og som er viktig i behandling av skader og for å kunne gi livreddende hjelp. Jeg vil støtte Regjeringas ambisjon om å ha en tydelig operativ sjømilitær virksomhet i farvannene i nord, bl.a. med en styrking av Kystvakten. Her legges det opp til oppgradering av fartøystruktur, betydelig økning av overvåkningskapasitet og prioritering av ytre kystvakt. Det vil, sammen med Orion maritime kystpatruljefly, kystradarkjeden og satellittovervåkning kunne gi oss den informasjon vi trenger for å ha kontroll, overvåkning og tilstedeværelse i nord - denne regionen som er definert som vår aller viktigste - strategisk, ressursmessig og politisk.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Denne stortingsproposisjonen har fått den feiende overskriften «Et forsvar til vern om Norges sikkerhet, interesser og verdier». Det er flotte ord, men de må følges opp av innhold, og de må følges opp av bevilgninger. På forsvarsområdet mer enn på noe annet område kan man ikke prate seg ut av de utfordringene vi står overfor, hvis vi ønsker oss et robust, moderne og handlekraftig forsvar som skal ta vare på både en del av de helt sentrale oppgavene for å forsvare eget territorium og vår evne og vilje til å delta i internasjonale operasjoner. Fra Fremskrittspartiets side har vi advart mot dette lenge. Det har vært en villet politikk fra flere regjeringer, gjennom flere stortingsperioder, å skjære ned Forsvaret i en fart og på en slik måte at man nå står overfor en veldig alvorlig situasjon. Det preger også denne debatten, fordi mange av innleggene fra denne talerstolen bærer preg av at man må velge innenfor altfor knappe rammer, i stedet for å ta utgangspunkt i det vi faktisk trenger. Høsten 2009 skal det være stortingsvalg. Fremskrittspartiet har sett seg så lei på denne villede nedbyggingen, nærmest avviklingen, av helt sentrale elementer at jeg kan i hvert fall på vegne av Fremskrittspartiet slå fast at en rekke av de beslutningene som blir fattet av flertallet i denne sal i dag, vil ikke bli stående hvis det er opp til Fremskrittspartiet å gjøre noe med det i neste stortingsperiode. Vi kan ikke akseptere flyttingen av Forsvarets fellesoperative hovedkvarter, FOHK. Vi mener det er et galt strategisk valg. Vi mener det påvirker Norges forhold til NATO. Vi kan ikke akseptere avviklingen av Olavsvern, for vi mener at det over tid er en styrt avvikling av det norske ubåtvåpenet. Det er slik at man først må være tydelig på hva slags forsvar man vil ha. Deretter må man være villig til å betale for det. De tingene henger sammen, og det er ingen grunn i verden til at Norge ikke skal ha råd til å betale for det forsvaret de ser seg tjent med. Tiden for å regne med alliert støtte til mange av de utfordringene vi står overfor på eget landområde, er forbi. Mange av de oppgavene må vi være i stand til å skjøtte selv. Det er vi ikke i dag. Det må denne sal ta alvorlig. Det innebærer at vi må få opp bevilgningene i et meget raskt tempo hvis vi ønsker et forsvar også for fremtiden. Forsvarspolitikk er ikke, skal ikke og bør ikke være distriktspolitikk, selv om mange av innleggene i denne debatten bærer preg av det. Forsvarspolitikk må være en helhetlig vurdering av hva kongeriket Norge trenger av operativt forsvar, og hvilke deler av landet som må forsterkes. Det er det debatten må dreie seg om i fremtiden, ikke hvordan vi skal skjære ytterligere ned.
Anne Margrethe Larsen (Venstre), 2008-06-19:
Jeg vil innledningsvis vise til representanten Odd Einar Dørums innlegg om Venstres overordnede nasjonale målsettinger for Forsvaret. Jeg ønsker å ta opp et lokalt tema. Regjeringens begrunnelse for å legge ned HV-07 på Kjevik var i sin tid et forslag om å redusere Heimevernet til 30 000 mannskaper på landsbasis. Siden har det vist seg at flertallet på Stortinget vil opprettholde et desentralisert heimevern med 45 000 soldater. Med en slik struktur mener jeg det er helt uforståelig at Regjeringen vil fjerne HV-ledelsen på Kjevik, og dermed iverksette en styrt avvikling av forsvaret for en hel landsdel. Regjeringen synes å basere seg på et innsparingspotensial fra den opprinnelige innstillingen, men dette er siden blitt betydelig revidert. Forutsetningene for å kunne ta ut et slikt innsparingspotensial synes dermed ikke lenger å være til stede. For å sikre at Stortinget fatter et vedtak på rett grunnlag, bør Regjeringen gi innsyn i tallgrunnlaget som skal underbygge nedbygging og innsparingspotensial. Det bør videre gis innsyn i konsekvensutredningen som omtaler nedlegging og sammenslåing. Vi bør alle få vite helt eksakt hvor mye Regjeringen har tenkt å spare på å nedlegge HV i Agderfylkene, og hvilke forutsetninger dette bygger på. Slik jeg ser det, er det mye som tyder på at Regjeringen i denne saken vil spare «lommerusk» på en særdeles kostbar måte. Innsatsen i forbindelse med brannen i Froland, som flere av mine kolleger har nevnt, viste tydelig at støtten fra distriktsstaben i HV-07 var avgjørende for at HV-mannskapene kunne gjøre den kjempejobben de gjorde. Distriktsstaben har inngående kjennskap til de lokale forholdene i alle Agderkommunene, og samspiller nært med det sivile samfunnet. Dette er helt avgjørende for kvaliteten på innsatsen, ja en forutsetning for å lykkes. I Agderfylkene er det derfor et sterkt ønske om å holde fast ved et HV-ledelseselement i vårt område. Hvis det flyttes ut til et annet fylke, vil ikke lenger HV kunne operere effektivt hos oss. La HV-07 fortsatt bestå i Agder!
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-06-19:
Norge er stort, og det aller meste er mot nord. Den aller største delen av Norge er de enorme havområdene vi har i nord. Jeg er glad for den politikkdreiningen denne regjeringen har gjort for så tydelig å styrke nordområdene. År etter år har forsvarsfylket Troms opplevd at Forsvaret stykkevis og delt er blitt flyttet sørover. Forsvaret var på skli sørover og ut av landet. Men nå er Forsvaret på vei hjem igjen. Nord-Norge er tilbake som operativt hovedkvarter. Det vedtas i dag en styrking av Hæren og helikopterbasen i Indre Troms. Regjeringens satsing på nordområdene er ikke bare ord, men ses tydelig i handling. Representanten Elisabeth Aspaker har i dag svingt seg på talerstolen. Jeg vil bare minne representanten om at én av de viktige grunnene til at det ikke ble et forlik i Stortinget i denne saken, var at opposisjonen ikke var med på Regjeringens nordområdestrategi og satsingen i nord. Gumpen i Sørreisa skal opprettholdes. Kontroll- og varslingsstasjonen i Sørreisa gjør en viktig, nødvendig og god jobb som det er viktig å styrke i framtiden. Jeg vil berømme de lokale politikerne i Sørreisa for å ha gitt god innsikt, lagt fram dokumentert gode regnskap som har vist kostnader ved en eventuell nedleggelse og flytting, både økonomisk, samfunnsmessig og kompetansemessig. Gumpen i Sørreisa har kompetanse for framtiden. Framtiden til Olavsvern i Tromsø ligger fortsatt på is. Men vi vet alle at det straks kommer en debatt om en eventuell planlegging og bygging av et logistikkskip. Avgjørelsen vil stå mellom logistikkskip eller Olavsvern. For meg er det ingen tvil: Olavsvern må bli prioritert i framtiden. Det er en glede at Regjeringen prioriterer Kystvakten. Det som nå ligger til grunn i langtidsplanen, vil føre til at Kystvakten kan få mulighet til å løse sine oppgaver gjennom tilstedeværelse på havet med godt egnede fartøyer og kompetent personell. Tilstedeværelsen av Kystvakten er også viktig for at fiskeri- og ressurskontrollen skal være bra. Kystvakten er også viktig for god beredskap når det gjelder redning og miljørettede aksjoner. Jeg er meget fornøyd med at forsvarskomiteen har sidestilt Evenes flystasjon med Ørland i konkurransen om hvor den nye nasjonale jagerflybasen skal legges. Jeg mener at Evenes må være det operativt beste alternativet, men jeg ser fram til en vurdering av de ulike alternativene. Dagen i dag viser i konkret handling at denne regjeringen ikke bare ser mot nord, men handler og satser i nord.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-06-19:
Jeg synes det er beklagelig at en ikke lyktes i å komme fram til et bredt forlik på et så viktig område som det vi diskuterer i dag, organisering og drift av Forsvaret. Det er et område hvor det er behov for langsiktighet, og det er et område hvor det er behov for bred enighet, som flere talere har understreket i dagens debatt. Jeg tror det var SVs holdning til ressursbruk knyttet til Forsvaret og Regjeringens behov for å levere såkalt nordområdesatsing som stod i veien for mulighetene for å få en løsning. Jeg synes også denne saken er en illustrasjon på at når man har en flertallsregjering med partier som står langt fra hverandre i de spørsmål en håndterer, er det den interne dragkampen som er avgjørende, og som setter grenser for det handlingsrom en har i møte med Stortinget. Det synes jeg er beklagelig. For det har innebåret at den offentlige debatt og prosessen i Stortinget ikke har hatt betydning for utfallet, selv om det har framkommet gode grunner for å avvike Regjeringens opplegg. Slike grunner har en fått på bordet knyttet til forslaget om å flytte Fellesoperativt hovedkvarter, hvor både debatten og prosessen har vist at Regjeringens opplegg ikke er en god løsning. Flytting av FOHK fra Jåttå til Reitan gir ingen besparelser, slik som en i starten på prosessen gav uttrykk for, snarere tvert imot. Det er et opplegg som innebærer dårlig ressursutnyttelse av de forsvarsressursene vi har, og det er et dårlig opplegg når en tenker på rekruttering og det å beholde personalressursene. I det hele tatt, forslaget er dårlig når en ser på Forsvarets behov og operasjon i videste forstand. Flere talere har også påpekt den implikasjon som ligger i NATO-samarbeidet, og som jo var utløsende da hovedkvarteret ble etablert på Jåttå. Det jeg også har lyst til å få fram, er at det i realiteten ikke innebærer noen sterkere nordområdesatsing å flytte den aktiviteten som i dag er på Jåttå, til Reitan. Det er helt andre tiltak det kunne og burde vært satset på for å få til et slikt styrket nordområdefokus. Så vi snakker på mange måter om en symbolhandling, med sterkt negative konsekvenser. Forsvarsministeren har blitt drevet fra skanse til skanse under debatten, og har innrømmet at dette ikke handler om å spare penger. På mange måter kan vi si at Jåttå-tilhengerne har vunnet debatten, men tapt slaget.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Basestrukturen for Luftforsvaret blir ikke avklart i denne omgang. Regjeringa foreslår at både Bodø og Ørland skal videreføres som hovedflystasjoner. Om det skal gjøres noe med basestrukturen, vil først bli avklart når beslutningen om nye kampfly blir tatt. Jeg mener det er en klok avgjørelse at man tar beslutningene i rett rekkefølge. I Forsvarsstudien foreslår forsvarssjefen at Ørland hovedflystasjon skal nedlegges, og at virksomheten skal flyttes til Bodø. Et samlet politisk miljø i Trøndelag stiller seg helt uforstående til et slik forslag, ikke ut fra en distriktspolitisk begrunnelse, men ut fra rent forsvarspolitiske og militærfaglige begrunnelser. Ørland hovedflystasjon er utpekt som treningssenter for allierte luftstyrker og som treningsområde for NATOs data- og kommunikasjonssystem, Link 16. I september 2007 var Ørland hovedflystasjon vert for NATOs største jagerflyøvelse. Ingen andre avdelinger i NATO har vært vertskap for en slik øvelse flere ganger enn Ørland hovedflystasjon. Ørland hovedflystasjons styrke er at den ikke konkurrerer med sivil luftfart, at den har fleksibilitet, og at det der er avansert natt-trening uten restriksjoner. Ingen annen flystasjon i Europa kan tilby noe lignende. Dette er årsaken til at NATO ser seg tjent med å bruke Ørland hovedflystasjon som øvings- og treningsbase og de siste fem årene har bidratt med 120 mill. kr i driftsstøtte. Samtrening med kampflyavdelinger fra andre NATO-land bidrar også til å knytte alliansen nærmere til Norge. Konsekvensen av en eventuell nedleggelse vil bli at Norge ikke kan tilby NATO øvingsalternativer, og at viktige NATO-land og andre ikke får like gode treningsvilkår for sine jagerfly som i dag. NATO har investert 1,5-2 milliarder kr for å understøtte NATOs flåte av AWACS luftvarslings- og kontrollfly på Ørland hovedflystasjon. Med NATOs sparepolitikk vil det neppe etableres ny base eller investeres tilsvarende beløp på nytt i Norge. Sannsynligheten for at NATO velger å trekke disse flyene ut av Norge dersom stasjonen blir nedlagt, er derfor stor. AWACS-flyene er ikke minst et gode for Norge når det gjelder overvåking av kystområdene i nord, og er et viktig bidrag for å avdekke ulovlig fiske. I langtidsproposisjonen skriver Regjeringa: «Kampfly er viktig for evnen til å hevde nasjonal suverenitet og for å opprette og opprettholde nødvendig grad av kontroll i eget luftrom.» For et land som Norge, med store geografiske avstander, mener jeg det vil være umulig å oppfylle den målsettinga med kun én kampflybase. Det å ha bare én base kan lett sette oss ut av funksjon - og sette oss i en svært sårbar situasjon. Vi har eksempler fra denne vinteren, da kampflyene i Bodø ikke kunne komme på vingene på grunn av dårlig vær. Ørland fikk oppdraget, å avskjære russiske fly. Jeg håper derfor at Regjeringa kommer tilbake til Stortinget med et forslag om at både Ørland og Bodø opprettholdes som kampflybaser.
Ann-Kristin Engstad (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Regjeringen har klart uttalt at nordområdene er det viktigste strategiske satsingspunktet. Det er flere årsaker til det. En av dem ble vi nylig påminnet da Russland satte et russisk flagg under Nordpolen med en u-båt. Den hendelsen ligger det ingen dramatikk bak, men det er en påminnelse om viktigheten av suverenitetshevdelse i nordområdene. Samtidig er spørsmålet om delelinjen mellom Russland og Norge uavklart, selv om Regjeringen har fått framgang i den prosessen. I så måte er synlig, stasjonær tilstedeværelse av Forsvaret av avgjørende betydning. Forsvarsstudien 2007 la opp til at området mellom Kirkenes i øst og helt til Setermoen i Indre Troms skulle være blottet for stasjonært forsvar. Det tilsvaret distansen Oslo-Trondheim tur-retur og er hele 1 000 kilometer. Jeg er glad for at regjeringspartiene slår fast at Porsangmoen ikke skal legges ned. Det er ikke lett å være med på å flytte HV 18s aktivitet ut fra Høybuktmoen, men ved å slå sammen HV 17 og HV 18 og lokalisere dem til Porsangmoen, sikrer vi fortsatt to operative forsvarsanlegg i fylket. Porsangmoen ligger strategisk til midt i Finnmark, i tilknytning til Banak flyplass, som har landets tredje lengste rullebane. Man når Halkavarre skytefelt på bare 3 minutter i luften. Forslaget om å legge ned Porsangmoen har skapt harme i lokalbefolkningen. Det ble et folkekrav at dersom Forsvaret ikke lenger skulle tilføre lokalsamfunnet arbeidsplasser og aktivitet, skulle det heller ikke lenger kunne teppebombe området. Halkavarre er det eneste skytefeltet i landet hvor man kan benytte alle våpentyper som det norske forsvaret benytter seg av. Man kan gå opp i høyder på hele 25 000 fot, og det er åpent hele året. Det foreligger heller ingen støyrestriksjoner. Det er avklarte forhold til både reindrift og andre lokale interesser som jakt og fiske. Jeg vil påstå at det er et av Europas beste skytefelt. Det gode forholdet mellom lokalbefolkningen og Forsvaret, som har beslaglagt enorme områder, må sikres gjennom at Forsvaret tilfører aktivitet til lokalsamfunnet. Regjeringen viser gjennom disse grepene at det fortsatt er nordområdene som er det viktigste strategiske satsingsområdet. Jeg føler også behov for å kommentere representanten Dørums innlegg nylig hvor han spør om Heimevernet ikke lenger skal drive med øvelser. Heimevernet har årlige øvelser, både regionalt og lokalt, innenfor de enkelte områdene. Jeg kan ikke huske at alle Heimevernets over 50 000 mann har vært samlet på Værnes for å øve.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Vi har dessverre i flere år vært vitne til at Forsvaret gradvis er blitt nedprioritert. Jeg vil si det så sterkt som at den sittende regjeringen ikke bare nedprioriterer Forsvaret, men at de har startet en systematisk plan for avvikling av det norske forsvar. Det synes jeg er tragisk, og det synes jeg er synd. Jeg har lyst til å peke på en del ting og vil naturlig nok ta for meg heimevernsutdanningen på Værnes i Midt-Norge. For en del år tilbake hadde Heimevernet en oppsetning på 83 000. Så ble styrken redusert til 50 000, og nå foreslås det i den nye planen at den skal reduseres med ytterligere 5 000 - ned til 45 000. Forslaget om en ytterligere reduksjon, samtidig som Heimevernet er midt inne i en kvalitetsreform, vil bety en vesentlig svekkelse av HVs operativitet. Med de reduksjonene som er foretatt i Hæren, er det i dag i praksis Heimevernet som ivaretar det territorielle ansvaret. HV-utdanningen er av vesentlig betydning for kvalitet og volum i HVs operative struktur. HV-utdanningen er meget viktig for å rekruttere til Heimevernets innsatsstyrker. Et stadig økende antall personell i innsatsstyrkene har sin bakgrunn fra HV-utdanningen. Dette er et faktum. Det er slik situasjonen er. Selv om vi vet at man i dag ikke klarer å utdanne nok befal og nok mannskap og heller ikke vil klare å gjøre det med de 45 000 som er foreslått, foreslår likevel den sittende regjering og flertallet i Stortinget at man skal legge ned landets kanskje beste utdanningssenter innenfor HV. Det er ikke fremmet ett eneste forsvarspolitisk argument for å legge det ned. Det er heller ikke store besparelser ved å legge det ned. Men allikevel velger man å gjøre det. Jeg synes det er tragisk at vi har en regjering som er så lite offensiv når det gjelder forsvarspolitikken, som har så liten evne til å bestemme hva slags forsvar man ønsker å ha i framtiden, hvorledes det skal se ut, og hvordan man skal satse. Jeg registrerer også i media i Midt-Norge at både parlamentarisk leder i SV, Inge Ryan, parlamentarisk leder i Senterpartiet, Lars Peder Brekk, pluss Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet har sagt at vi ønsker å opprettholde HV-utdanningen på Værnes. Det vil si at det er et klart flertall i denne salen som ønsker å opprettholde denne utdanningen, men allikevel har Arbeiderpartiet brukt pisken og pisket de to små regjeringspartiene på plass, slik at man får et vedtak som egentlig er det motsatte av hva Stortingets flertall ønsker. Avslutningsvis vil jeg si at jeg registrerer også at de nordtrønderrepresentantene som tidligere har stått fram og sagt at de skal kjempe med nebb og klør for å opprettholde HV-utdanningen på Værnes, ikke engang deltar i denne debatten. Det synes jeg også er skuffende!
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2008-06-19:
Siden jeg ble valgt inn på Stortinget i 1997, har jeg deltatt i noen slike debatter som denne. Om dette er siste gangen jeg gjør det, får tiden vise. Som vanlig kommer det en god del honnørord fra de rød-grønne, altså fra dem som gjør den endringen som fører til nedleggelse. Det er for så vidt ikke noe nytt, men det er sikkert for å prøve å ha en viss form for god samvittighet. Denne debatten bærer preg av det vi har sett i tidligere debatter, at man reduserer og skjærer ned på Forsvarets aktivitet. Man reduserer og legger Forsvaret gradvis ned. Det har skjedd over lang tid, og det har skjedd under mange regjeringer. Så er det noen representanter som har sagt at dette er en styrking av Sjøforsvaret. Det er for meg totalt ubegripelig hvordan man kan stå på Stortingets talerstol og si at dette er en styrking av Sjøforsvaret. Sjøforsvaret må innenfor inneværende års budsjett redusere sin seilingskapasitet med 25 pst. Det er ikke en styrking av Sjøforsvaret. Det er en styrking av den kriminelle aktiviteten som skjer ute i våre havområder. Der er det er styrking. Det er ikke en styrking av Sjøforsvaret. Så sier man at å legge ned Olavsvern også er en styrking av Sjøforsvaret. Jeg synes det er helt ubegripelig at man kan si noe sånt, for hvis man ser på Olavsvern og en del av de andre anleggene som foreslås nedlagt, er den konklusjonen dradd i FS 07. Man starter med konklusjonen, og så jobber man fram argumentasjonen. Man har ikke lagt fram et eneste dokument som viser at det er grunnlag for å legge ned Olavsvern, verken forsvarsmessig eller økonomisk. Det er en vilje til å legge ned dette. Så er det noen som har vært inne på Forsvarets operative hovedkvarter. Jeg vil bare minne om at det i 2001 var Arbeiderpartiet og Høyre som bandt sine grupper for å legge dette til Jåttå. Fremskrittspartiet foreslo den gang å legge det til Bodø og Reitan. Vi mente den gangen at det var fornuftig. Nå foreslår man flytting til Bodø. Jeg vil advare på det sterkeste mot å spille pingpong med viktige forsvarsinstallasjoner, alt etter hvem som til enhver tid styrer dette landet. Det vil være med på å svekke vår troverdighet, spesielt overfor de allierte. Det vil også være med på å undergrave arbeidsplassene for dem som er tilknyttet disse anleggene, både nå og i framtiden.
Vera Lysklætt (Venstre), 2008-06-19:
Som finnmarksrepresentant, og fordi jeg er veldig opptatt av Forsvaret, føler jeg behov for å si noen ord i denne debatten. Jeg er veldig godt fornøyd når forsvarskomiteen nå tar til fornuft og ikke følger forslaget som lå på bordet om å flytte all virksomhet bort fra Porsangmoen - midt i hjertet av Finnmark. Hadde man gjennomført det som lå i forslaget, ville et fylke på størrelse med Danmark kun hatt et forsvar plassert på grensen helt øst i fylket. Vi trenger Forsvarets tydelige tilstedeværelse i Finnmark. Vi skal hevde vår suverenitet, og vi skal sikre våre ressurser også her. For meg handler dette i aller høyeste grad om beredskap og krisehåndtering, og om hvor viktig det sivilmilitære samarbeidet er i dette enorme fylket vårt - med de store avstandene, den spredte bosettingen og det tøffe klimaet som vi har store deler av året, i tillegg til en dårlig utbygd infrastruktur i form av f.eks. veier og manglende mobildekning mange steder. I en slik sammenheng er det svært viktig at Heimevernet nå blir lokalisert så midt i fylket som det går an. Finnmarkskysten trafikkeres i dag av oljetankere på opp mot 125 000 tonn. Denne trafikken og aktiviteten vil øke betraktelig i omfang i årene som kommer, med hensyn til både skipsstørrelse og oljekvantum. Redningsøvelsen «Barents Rescue» utenfor finnmarkskysten i 2005 viste med all tydelighet hvor helt avhengige vi er av Forsvarets deltakelse dersom det f.eks. skal skje store ulykker. Forsvarets utstyr og topptrente soldater for slike forhold var helt avgjørende for at øvelsen i det hele tatt kunne gjennomføres. Forsvaret er i dag den eneste tilstedeværende organisasjonen i fylket som har nødvendig kompetanse, infrastruktur, gjennomføringskraft og utholdenhet til å kunne gjennomføre nødvendig arbeid ved f.eks. et større havari av en oljetanker. Forsvaret er derfor helt avgjørende for at en forsvarlig sivil og militær kriseberedskap kan ivaretas innenfor et så stort sjø- og landområde og under slike ekstreme værforhold som det vi har. Dette handler om sårbarheten til befolkningen i vårt store og største fylke i nord. Forsvaret i Finnmark må derfor heller styrkes framfor å bygges ned.
Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2008-06-19:
Først vil jeg takke saksordføreren for en ryddig gjennomgang av innstillingen. Jeg synes også det er et viktig tema Venstre tar opp i sitt representantforslag. Det er bra at vi får en debatt om bruken av tvang innen psykisk helsevern. Det er en samlet komite som ser med bekymring på at bruken av tvang øker. Tvangsbruk kan oppleves både som et dramatisk virkemiddel og som et angrep på egen integritet. Tvangsbruk bekymrer meg også sett i perspektiv av debattene vi har hatt om sosial forskjeller, som saksordføreren var inne på. Jeg er kjent med at fattigdomsproblematikk og bostedsløshet er nært knyttet til bruk av tvang. Årsaksforholdene her er sammensatte, men dette er helt klart et felt man må gå nøye inn i. Det er alarmerende at sammenhengene her er så sterke som de er. I regjeringspartiene er vi enige om at fokusering på menneskerettigheter i helsetjenestene må økes, og at det blant ansatte er behov for økt kunnskap om lovregulering og praktisering av tvang. Jeg er kjent med at Sosial- og helsedirektoratet tidligere har fått i oppdrag å gjennomgå innholdet i dagens spesialistutdanninger, med vekt på bl.a. opplæring i aktuelle lovbestemmelser og etiske dilemmaer knyttet til bruken av tvang. Dette er et viktig arbeid, og jeg er opptatt av at framdriften her må være god. De kliniske etikkomiteer har også som en del av sitt mandat å bidra til å øke de ansattes kompetanse i klinisk etikk og drive veiledning i etiske spørsmål - i tillegg til å gi råd og veiledning. Bruk av tvang er et sentralt tema i komiteenes arbeid. Vi har dyktig helsepersonell i Norge, også på dette området. De gjør generelt en svært god jobb for pasientene. De gjør sitt beste. Samtidig er det store forskjeller mellom ulike helseforetak når det gjelder forekomsten av tvang. Enkelte foretak har mange ganger så høy forekomst av tvang som andre. Det kan bare delvis skyldes faktorer som ikke kan eller bør påvirkes. Når forskjellene er så store som de er, kan det skyldes store geografiske forskjeller og forskjeller i tradisjoner og kulturer i de ulike foretak. Jeg er sikker på at det kan gjøres en del enkle grep for å formidle gode tiltak mellom forskjellige foretak. Flertallet i komiteen, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Høyre, SV og Senterpartiet, viser i merknadene til at gjeldende «Tiltaksplan for redusert og kvalitetssikret bruk av tvang i psykisk helsevern» ivaretar flere av de formål som representantforslaget innebærer. Planen har som hovedmålsettinger økt frivillighet, kvalitetssikret bruk av tvang, økt kunnskap og bedre dokumentasjon av tvangsbruk. Flertallet viser til forslagene i dokumentet og ber om at gjeldende tiltaksplan suppleres med ytterligere tiltak for å forsterke innsatsen for en redusert og kvalitetssikret bruk av tvang i psykisk helsevern. Vi foreslår på den bakgrunn at representantforslaget blir vedlagt protokollen. Helt til slutt vil jeg bare tilføye at jeg selvsagt er opptatt av at det må være god kontakt med pasient- og pårørendeorganisasjonene i disse spørsmålene, for også de pårørende kan ha et stort behov for informasjon og bistand når det er deres nære det gjelder.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-03-07:
Jeg har på vegne av representanten Leif Helge Kongshaug og meg selv gleden av å fremme forslag om å øke det strategiske handlingsrommet i norsk forskning og utvikling - FoU.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-03-07:
Høyere utdanning i Norge har ikke studieavgift eller skolepenger. Det er mange land rundt oss som har det. Det som kan skje, og som uroer Venstre, hvis basisbevilgningene er kuttet, hvis det fortsetter å forplante seg som det gjør og ikke blir rettet opp, er at man plutselig kan komme i den spesielle situasjon at det er en rød-grønn regjering som legger inn en sterk, ikke villet, men dog praktisk muliggjort søknad om skolepenger i høyere utdanning i Norge. Jeg antar at statsråden ikke synes at det ville være et hyggelig ettermæle å være en bidragsyter til en slik utvikling. Når jeg reiser denne problemstillingen, er det fordi jeg ikke hadde trodd det skulle være mulig å gjøre det. Men når jeg ser effekten av dette kuttet, basert på dannelsesreiser i Norge i norske institusjoner, så spør jeg statsråden: Ser statsråden alvoret i ikke å rette opp kuttet i basisbevilgningene i forhold til det å kunne risikere at man får studiepenger i høyere utdanning i Norge?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-03-07:
De av oss som har fått med seg Snorre, vet at i hedensk tid blotet man kongene for å prøve å få bedre år. Mange ser det vel slik at SV blotet tidligere statsråd Djupedal. Jeg håper ikke at vi får flere slike blotingsprosesser i nær framtid. Det er helt klart, som flere har vært inne på, at det ble skapt en slags forventning om at hvileskjæret var forbigående, for hvileskjær som varer, blir til feilskjær og fører til mye annet. Slik at når Regjeringen nå arbeider med avslutningen av viktige dokumenter - om statskirken, om hvordan den kristne formålsparagrafen i skolen skal være og om KRL-faget - håper jeg at vi kan få et brudd, i hvert fall i nær framtid, på den gamle hedenske skikk om å blote statsråder i tide og utide for å prøve å få bedre vær og bedre år. Partiet SV bør i hvert fall vurdere nøye om det er verdt å blote en statsråd til når det gjelder å rette opp kuttet i basisbevilgning.
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2008-03-07:
På vegner av representantane Trine Skei Grande, Odd Einar Dørum, André N. Skjelstad og meg sjølv har eg gleda av å leggje fram eit forslag om ei ny behandlingseining for rusbehandling.
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2008-03-07:
Hovudinntrykket som eg har av denne stortingsmeldinga, er jo at det er mange gode intensjonar, men det er svært få konkrete forslag til tiltak. Det har vore nemnt ord som «utgreie» osv. Eg har talt desse orda. «Utgreie» har vorte brukt 16 gonger, «kome tilbake til» har vorte brukt 19 gonger og «vurdere» 69 gonger. Vi ønskjer frå komiteen si side på vårt område det same som vi høyrde i den førre saka, der Tora Aasland blei ønskt lykke til på vegen, med medvind til Thorbjørnrud - og det ønskjer vi til statsråd Brustad også. Så mitt spørsmål til statsråden er: Kan statsråden love nye tiltak i 2009-budsjettet, slik Regjeringa har signalisert i tannhelsemeldinga? Statsråden veit at komiteen vil applaudere alle nye gode forslag.
Gunvald Ludvigsen (Venstre), 2008-03-07:
Representanten Skjælaaen si oppmoding om at Venstre og Kristeleg Folkeparti sitt forslag nr. 13 blir gjort om til eit oversendingsforslag, oppfattar eg slik at Regjeringa eigentleg støttar realiteten i forslaget. Ein blir endå meir styrkt i den oppfatninga dersom ein les regjeringspartia sine merknader i innstillinga på side 11. Eg tek dette som ein viktig delsiger og vil med dette ta representanten Skjælaaen si oppmoding til etterretning, slik at forslag nr. 13 blir gjort om til eit oversendingsforslag.