Arne Lyngstad (Kristelig Folkeparti), 2004-12-13:
Læring er en livslang prosess. I Kristelig Folkeparti mener vi at læring i skolen legger grunnlaget for læring i andre sammenhenger. Det raske utviklingstempoet i dag øker kravene til den enkelte arbeidstaker om stadig å oppdatere seg og få nye kunnskaper for å mestre dagens og morgendagens utfordringer. Kunnskap og kompetanse er blitt en viktigere nøkkel for næringslivet enn naturressurser og maskiner. Et lærende samfunn trenger en god skole. Kristelig Folkeparti mener den gode skolen skal formidle kulturarv, verdier og kunnskap, men også hjelpe barn til mestring, utfoldelse og sosial utvikling. Vi vil derfor legge til rette for et aktivt og stimulerende læringsmiljø, der det utfordres til å lære gjennom utforskende egenaktivitet framfor tradisjonell undervisning preget at mer passiv og mottakende læring. Ved å skifte fokus fra undervisning til læring blir kunnskap et resultat av en læringsprosess der eleven er med på å utvikle sin egen kompetanse. Et trygt skolemiljø med gode skolelokaler stimulerer barn og unge til bedre læring. Det er også viktig at skolen blir vurdert og kvalitetssikret. Vi har den siste tiden fått ny kunnskap om læringsutbyttet i norsk skole. Denne viser at norsk skole har store utfordringer, spesielt knyttet til realfagene. Læringskulturen i skolen kan også bli bedre. Når elevene gir uttrykk for at de trives på skolen, men har et dårlig arbeidsmiljø, forteller det oss at skolens verdiarbeid i for liten grad har fokusert på den enkeltes ansvar for hverandres læringsmiljø. Det er viktig at både elever og lærere tenker på hva de betyr for alles læringsmiljø, og hvordan de kan støtte hverandre i læringsarbeidet. Vi har også kanskje for svak læringskultur i vårt land. Betydningen av kunnskap og utdanning for å skape seg en bedre framtid er ikke stor nok. Det er lettere å satse på lotto og spilleautomater. Her tror jeg vi har noe å lære av flere av våre nye landsmenn. Unge fra innvandrergruppene satser mer og hardere på utdanning, og dette er en holdning resten av samfunnet bør ta etter. Det er bare verdsetting av kunnskap og utdanning som kan gi bedre læringskultur. Når dette er sagt, vil jeg også trekke fram at det skjer mye bra i norsk skole. I øyeblikket opplever jeg en engasjert debatt på mange skoler om hvordan man både kan organisere og forbedre læringsarbeidet. Elever, lærere og foreldre engasjerer seg i denne debatten. Det er bra og gjør meg optimistisk. De undersøkelser om skolen som har kommet i høst, bekrefter den analyse som lå bak Samarbeidsregjeringens melding i vår, Kultur for læring. Forslaget til statsbudsjett på utdanningsområdet for 2005 følger opp denne meldingen ved å starte på Kunnskapsløftet. Her prioriterer vi kompetanseutvikling, økt timetall og utvikling av nye læreplaner. Vi viderefører en del igangsatte kvalitetstiltak og det nasjonale systemet for kvalitetsvurdering. Gjennom budsjettavtalen med Fremskrittspartiet fortsetter vi arbeidet med å vedlikeholde skolene gjennom en ny milliard til låneordningen for skolebygg, og vi innfører en ordning med kapitaltilskudd til friskolene. Etter Kristelig Folkepartis mening er satsingen på kompetansebygging blant lærerne ett av de viktigste svarene og tiltakene på de utfordringer PISA-undersøkelsen gir oss. Kristelig Folkeparti holder derfor fast på målet om å bruke 2–3 milliarder kr på kompetanseheving blant lærerne over noen år. Vi vil prioritere dette framfor nye økninger i timetallet i grunnskolen. Gjennom komiteens arbeid med budsjettet har det også vært viktig for Kristelig Folkeparti å videreføre reisestipendet for studenter og de tilbudene som landslinjene i videregående skole gir. Reisestipendet er viktig for å gi lik rett til utdanning for alle ungdommer fra hele landet. For å få det til har vi måttet omprioritere fra andre gode formål, bl.a. tilskuddet til de desentraliserte tilbudene ved høyskolene. Høyskolene står fritt til å prioritere studietilbud innenfor sine budsjettrammer, og det gjør det også mulig for dem å prioritere desentraliserte utdanningstilbud ut fra hva som er behovet i regionen, og ut fra hva som kan gi nye studenter og studiepoeng. Kristelig Folkeparti er tilfreds med at Regjeringen øker bevilgningen til forskning med økt satsing på petroleumsforskning, såkornfond og avsetning til Forskningsfondet. Når det gjelder den brukerstyrte næringsrettede forskningen, ser Kristelig Folkeparti gjerne en større satsing på maritim forskning. Vi mener næringsministeren har anledning til å gjøre dette innenfor bevilgningen til kap. 920. Ellers har statsråden bebudet en ny stortingsmelding om forskning, og det gir oss anledning til en større forskningsdebatt. Til slutt: Kristelig Folkeparti er fornøyd med at flertallet i dag vil gi nye stipendiatstillinger til noen nye private høyskoler, og vi får til en overgang fra friskoler til private høyskoler for tre skoler som har søkt om dette. Kristelig Folkeparti er også glad for satsingen på trosopplæring og en ny låneordning for vedlikehold av kirker.