Odd Einar Dørum (Venstre), 2005-03-04:
Som justiskomiteens flertall viser til i Innst. S. nr. 128 for 2004-2005, ble tilnærmet likelydende forslag behandlet i Stortinget den 14. juni i fjor, jf. Innst. S. nr. 241 for 2003-2004. Som i mitt innlegg i Stortinget den gangen vil jeg også nå, i likhet med både justiskomiteens flertall og forslagsstillerne, understreke det bekymringsfulle ved kriminalitetsbildet. Jeg er glad for at komiteens innstilling viser at det i det store og hele er bred enighet om kriminalpolitikken. Et eksempel på det er påpekningen fra komiteens flertall om at Stortinget, etter forslag fra Justisdepartementet, har vedtatt en rekke lovendringer for å møte de store utfordringene vi har innen justissektoren. Særlig gjelder dette trusselen mot samfunnet og det demokratiske systemet som grenseoverskridende, organisert kriminalitet og internasjonal terror representerer, noe også komiteens flertall framhever. Ikke minst på denne bakgrunn har jeg lagt vekt på å styrke det politioperative arbeidet gjennom Politireformen og ved opprettelsen av Nye Kripos med påtalekompetanse. Jeg er også åpen for å vurdere nye metoder for politiets arbeid for å bekjempe grov organisert kriminalitet og alvorlig terror. Jeg tar nå sikte på å legge fram for Stortinget forslag som følger opp Politimetodeutvalgets utredning, NOU 2004:6 «Mellom effektivitet og personvern». Regjeringen legger vekt på en helhetlig kriminalpolitikk med samarbeid på tvers mellom ulike, relevante etater, der forebyggende arbeid på bred front skal være selve kjernen. Derfor er jeg også glad for at komiteens flertall i så sterk grad framhever viktigheten av å styrke det forebyggende arbeidet. Forebyggende arbeid for å hindre at barn og unge rekrutteres til kriminelle miljøer og utvikler en kriminell løpebane, har i hele perioden hatt høyeste prioritet fra Regjeringens side. Et eksempel på dette er prøveprosjektet «Snu unge lovbrytere i tide», som nå gjennomføres som flere delprosjekter for å vinne erfaring med et utvidet og forpliktende forvaltningssamarbeid mellom statlige og kommunale organer. Vi vet at rus er en stor medvirkende årsak til ulike typer kriminalitet. Ikke minst ser man dette ved narkotikamisbruk, som i stor grad bidrar til gjengangerkriminalitet. Derfor vil Justisdepartementet prøve ut en ordning med dom til behandling etter modell fra den såkalte Drug Court. DNA-profiler har blitt stadig viktigere som bevis i straffesaker. Et DNA-register ble opprettet hos Kriminalpolitisentralen i 1998. Jeg har satt ned et utvalg som skal vurdere behovet for å endre dagens regler om registrering og søk etter DNA-profiler i det sentrale registeret over DNA-profiler og om innsamling av DNA-prøver. Utvalget skal legge fram sin utredning senest ved utgangen av året. Jeg har også i løpet av den perioden som har gått, levert nye soningsplasser i et antall som overskrider antallet i det planlagte nye Halden fengsel. Og hvis man ser på summen av nye soningsplasser, den begrensede bruk av dublering som vi bruker etter nøye HMS-vurderinger, og den framskutte løslatelsen, tilsvarer det en soningsplassmengde som er mer enn halvannen gang det planlagte Halden fengsel. Det er også slik at disse kortsiktige tiltakene, som faktisk er iverksatt og gjennomført med stor hastighet for ganske rimelige investeringer, men selvfølgelig med nødvendig bemanning og drift, jo ikke erstatter langsiktige fengselsprosjekter, som Halden-fengslet og Indre Salten-fengslet. Jeg kan også opplyse, som jeg gjorde i et svar på et spørsmål fra representanten Storberget, at bruken av samfunnsstraff har skutt rett i været. Jeg kan også si at bruken av konfliktråd øker så det suser. Det er altså ikke slik at når det gjelder å bekjempe soningskøen, har Regjeringen kun én tanke i hodet. De som kan gjøre opp for seg ved konfliktråd, får faktisk i økende grad muligheten til å gjøre det, fordi vi har gjort grep for å styrke konfliktrådene. De som vil gjøre det gjennom samfunnsstraff, og jeg vil da understreke samfunnsstraffens kjerneområder, får også en sjanse til å gjøre det, fordi man satser på dette i et godt forvaltningssamarbeid mellom domstoler, påtalemyndighet, politi og kriminalomsorg. Når det gjelder soningsplasser, har vi nettopp gått inn på den differensiering som er nødvendig mellom dem som jeg vil kalle for «de lure gutta», og alle de andre som ikke hører til den kategorien, altså med andre ord en differensiering som ser individ for individ. Vi har også lagt opp til en omfattende satsing på forvaltingssamarbeid. Avslutningsvis vil jeg nevne at Regjeringen har fremmet forslag til ny generell del i straffeloven, jf. Ot.prp. nr. 90 for 2003-2004, som nå ligger til behandling i justiskomiteen. I proposisjonen presenterer jeg min regjerings kriminalpolitikk. Jeg har i forslaget lagt vekt på å gi befolkningen og samfunnet effektiv beskyttelse, samtidig som hovedlinjen med en human og fleksibel strafforfølging og straffgjennomføring videreføres. I denne forbindelse får Stortinget en god anledning til å se kriminalpolitikken i en helhetlig sammenheng.