Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-11-25:
Aller først vil jeg også takke for en oversiktlig og god redegjørelse fra statsråd Helgesen. Vårt forhold til Europa og europeiske samarbeidsmekanismer gir oss først og fremst store muligheter. Norge tjener stort på en aktiv og foroverlent holdning. Vår robuste økonomi og våre naturressurser blir mindre verdt om vi isolerer oss. I framtida vil vår eksport til Europa bare bli viktigere og viktigere for oss. Før jeg går inn på noen av de utfordringene vi vil møte av handelspolitisk art, vil jeg bare bemerke det behov det fortsatt er for å forsterke Norges deltakelse i Europas justispolitiske samarbeid. Jeg mener Norge i møte med den økende, globale kriminaliteten fortsatt må gjøre alt vi kan for å kunne delta aktivt i politisamarbeid, som Europol, i påtalesamarbeid, som Eurojust, og ikke minst få ta del i europeisk samarbeid om etterforskning, deriblant Prüm-avtalen, som vil sikre oss muligheter for aktiv bruk av DNA som virkemiddel i oppklaring av straffesaker. Det å ha adgang til søk i Europas databaser når vi finner DNA-spor her i Norge, er etter min mening helt avgjørende for å kunne slå tilbake mot internasjonal kriminalitet, som f.eks. trafficking, narkotikahandel, internettkriminalitet, terror, økonomisk kriminalitet og vold. Jeg håper inderlig at Norge også makter å få til et aktivt samarbeid for lettere å kunne overføre fanger til soning i deres hjemland. Her må vi aktivt signalisere at Norge vil være med. Jeg mener det også er av avgjørende betydning at vi søker å innrette bruken av EØS-midlene våre til forebyggende kriminalitetsarbeid og mekanismer som styrker Norges samarbeid med Europa. Jeg tenker her på tiltak som eksempelvis politiutvikling, kapasitetsbygging i kriminalomsorg og hjelpetiltak for trafficking-utsatte. Dette vil samtidig kunne dempe presset mot Norge. Vi produserer nå sjøl, her i Norge, under 40 pst. av den maten vi spiser. Av den store landbruksimporten utgjør EUs produkter 70 pst. I løpet av de siste ti årene har importen av landbruksvarer fra EU økt i verdi fra 13 til over 30 mrd. kr. Norsk eksport av landbruksvarer har i samme periode nesten stagnert på et veldig lavt nivå. Mens osteimporten – som har vært mye diskutert – har økt, tross nye tollsatser, har eksporten av ost falt. I et forbruker-, mattrygghets- og samfunnssikkerhetsperspektiv er dette en utvikling som bør snus. Jeg registrerer at statsråd Helgesen i sin redegjørelse forventer «omfattende og offensive krav» i forhandlingene om artikkel 19, om handel med landbruksprodukter. Jeg håper også at regjeringa er tilsvarende offensiv i forhandlingene. Når regjeringa gir til kjenne at de vil søke å ivareta matmangfoldet og forbrukerinteressene i forhandlingene, er det grunn til å understreke at norske forbrukere i større grad synes å verdsette det norskproduserte, og at vår produksjon kan økes. Det gir store fordeler for mattryggheten. Sommerens debatt om antibiotikaresistente bakterier, GMO og andre forhold som har skapt usikkerhet om maten vi spiser, gir grunn til offensive norske krav i forhandlingene som kan bidra til å øke norsk produksjon. Når det gjelder f.eks. osten, er det grunn til å understreke at de kvoter som er gitt utenlandske produsenter for salg i Norge, ikke er fylt opp. Det er ingen grunn til i et forbrukerperspektiv å kaste på båten den endring som ble gjort i noen tollinjer da vi gikk fra krone til prosenttoll. Slik jeg oppfatter det, er det dessuten stortingsflertallets klare mening at denne politikken skal videreføres. Norges holdning må ivareta stortingsflertallets vilje. Også de forhandlinger som pågår om den transatlantiske handels- og investeringsavtalen mellom EU og USA, TTIP, må følges nøye fra norsk side. Dette vil kunne gi oss betydelige utfordringer, særlig knyttet til norsk landbruk, om dette skal implementeres i norsk politikk. Jeg må dessuten si jeg deler den store bekymring som er gjort gjeldende fra store og viktige medlemsland i EU og fra Europaparlamentet om den tvisteløsningsmekanisme som er lansert. Bekymringa er nok mer substansiell enn ren mytedannelse, som statsråden nærmest ga inntrykk av i replikkordskiftet med representanten Solhjell. Vesentlig mye makt om viktige samfunnsspørsmål, som matsikkerhet, miljø og sosiale forhold, kan vi risikere blir flyttet til store kapitalinteresser. Jeg forutsetter derfor at regjeringa her er foroverlent kritisk i arbeidet. EUs nye handelskommisær, Malmström, har også merket denne motstanden ifølge høringa hennes i parlamentet ved tiltredelse, og jeg er overbevist om at hun er en viktig kontakt for oss. Min erfaring er at hun også var det da hun hadde ansvar for justis, sikkerhet og innenriks – en særdeles viktig kontakt. Dette er et område hvor regjeringa absolutt må være foroverlent og offensiv for å ivareta norske interesser.