Martin Engeset (Høyre), 2009-04-23:
EUs indre marked har vært viktig for handelen mellom landene i Europa og dermed for europeeres og nordmenns velferd. Men de siste årene har det blitt tydelig at det indre marked trengte tilpasninger til den moderne økonomien. Mens tjenestesektoren står for 70 pst. av verdiskapning og sysselsetting i Norge og EU-landene, utgjør tjenester bare 20 pst. av handelen mellom land i det indre marked. Samtidig er det innen tjenestesektoren at det store flertall av nye arbeidsplasser skapes, både i Norge og det øvrige Europa. Tjenestedirektivet handler derfor om å gjøre det indre marked relevant for fremtidens verdiskapning, en målsetting Høyre stiller seg helhjertet bak. Med vårt meget begrensede hjemmemarked ville det være en dødslinje for fremtidig velferdsutvikling og vekst dersom selvberging skulle være ambisjonen. Tjenestedirektivet er i bunn og grunn ikke spesielt vidtrekkende. Det gjør få eller ingen substansielle juridiske endringer i EØS-avtalens bestemmelser om fri flyt av tjenester. Det direktivet handler om, er å fjerne hindringer for dem som ønsker å levere tjenester i et annet land i EØS-området. Det norske tjenestemarkedet er allerede i dag relativt åpent. Utenlandske tjenesteytere som vil delta på det norske markedet, møter få hindringer. Atskillig verre er det for norske bedrifter som ønsker å tilby tjenester i andre europeiske land. Karv om nasjonal godkjenning eller sertifisering kan gjøre det dyrt og komplisert å komme til på disse markedene. Tjenestedirektivet hjelper oss å bli kvitt slike hindringer. Med andre ord har Norge mye å tjene og lite å tape på tjenestedirektivet. Høyre ønsker å legge til rette for fremtidens verdiskapning. Da må vi ikke legge hindringer i veien for norske bedrifter som ønsker å satse og tilby tjenester også i andre EØS-land. Vi er opptatt av at vårt næringsliv ikke skal bli diskriminert ved å bli stilt overfor andre regler enn næringslivet i de landene vi handler mest med. Det må være like lett for Snøhetta å selge sine arkitekttjenester som det er for Ekornes å selge Stressless i andre europeiske land. Det er derfor Høyre har vært opptatt av å støtte tjenestedirektivet. For Høyre har det vært forstemmende å se hvor villedende og uetterrettelig den offentlige debatten om tjenestedirektivet har vært. Påstander om at direktivet ville føre til privatisering av kommunale tjenester og utstrakt sosial dumping har blitt grundig tilbakevist av de eksterne utredningene som Regjeringen har bestilt. Høyre er opptatt av å hindre sosial dumping, men vil peke på at sosial dumping foregår i Norge allerede i dag. Det er viktig å sørge for effektive virkemidler for å hindre sosial dumping, for ofte synes det som om Regjeringen i stedet foretrekker ren symbolpolitikk. Høyre vil advare mot enkelte av tiltakene Regjeringen har åpnet for å ta i bruk, som allmenngjøring av tariffavtaler. Det viktige i denne debatten er å sikre utenlandske arbeidstakere gode lønns- og arbeidsvilkår. Ved å kreve bruk av allmenngjøringsloven ødelegger man den frie avtaleretten og sørger for at det ikke skal være konkurranse på lønn. Dette svekker næringslivets rammevilkår og bidrar til mindre fleksibilitet for arbeidstakerne. Vi har notert oss den ensidige erklæringen Regjeringen nå har presentert. Den fremstår i all hovedsak som et symboltiltak. Et sterkt og effektivt tilsyn med arbeidsgivere er det beste virkemiddelet for å unngå sosial dumping. Det er da også derfor Høyre i våre alternative budsjetter gjennom flere år har foreslått å styrke Arbeidstilsynet. Det er også beklagelig at regjeringspartiene avviste Høyres, Fremskrittspartiets og Venstres forslag om å utarbeide en sjekkliste for oppdragsgivere for å sikre forsvarlige lønns- og arbeidsvilkår hos underleverandører. Kreftene som ønsker å stoppe tjenestedirektivet, har snakket mye om fire dommer som nylig er kommet fra EF-domstolen. Dommene i Viking Line-, Laval-, Rüffert- og Luxembourg-sakene er mye omtalt, og det har vært hevdet at deres fjerning av diskriminerende arbeidslivs- og anbudsregler demonstrerer hvordan tjenestedirektivet vil fungere. Men det gjør de altså ikke. Dommene bygger ikke på tjenestedirektivet, av den enkle grunn at direktivet ennå ikke er trådt i kraft. Tvert imot vil tjenestedirektivet i sterkere grad legge politiske rammer for tolkningsiveren til EF-domstolen og attpåtil politiske rammer som den europeiske fagbevegelsen har hatt stor innflytelse på. Etter å ha deltatt aktivt i debatten om tjenestedirektivet kan vi nå fastslå at kampanjen for at reservasjonsretten skulle tas i bruk, i realiteten hadde som mål å svekke EØS-avtalen. Høyre ser på EØS-avtalen som en avgjørende viktig avtale for norsk næringsliv, og vi stiller oss svært kritiske til å sette EØS-avtalen i spill på denne måten. Høyre har vært kritisk til at Regjeringen brukte så lang tid på å forberede denne saken. Fire høringsrunder har vært gjennomført, i tillegg til seks eksterne utredninger. Dette er kanskje den grundigste saksforberedelsen av noen EØS-sak – og alt sammen for et direktiv som fører til så få juridiske endringer. Når det er sagt, er Høyre fornøyd med at Regjeringens flertall nå omsider har tatt et klart standpunkt for tjenestedirektivet. At Regjeringen ble delt 10/9 i behandlingen av tjenestedirektivet, er vel en god illustrasjon på hvor vanskelige EU- og EØS-saker er for Stoltenberg-regjeringen. Det er selvsagt også hovedgrunnen til at behandlingen av saken har tatt så lang tid. Vi er glade for at det nå er et bredt flertall i Stortinget som støtter innlemmelsen av tjenestedirektivet i EØS-avtalen. Det indre marked har vært godt og viktig for norsk verdiskapning i mange år. Nå gjør vi det indre marked relevant også for de nye jobbene som skapes, de som dreier seg mer om å yte tjenester enn å eksportere varer. Vi har ambisiøse og konkurransedyktige bedrifter som ønsker å konkurrere. Nå er vi med på å gjøre det mulig. At tjenestedirektivet nå innlemmes, er ikke en dag for tidlig.