trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2002-05-16:
Jeg takker for en interessant utfordring fra representanten Dybevig. For det første må jeg få lov til å si at jeg tror ikke han har lest hele merknaden vår, for ellers ville han ha visst bedre enn å stille sitt spørsmål nr. 1. Men jeg skal gjøre det ganske enkelt for ham. Jeg skal referere hva som er essensen i det. Det som står om den medisinske bemanningen, er at vi selvfølgelig ønsker at legene skal være en del av crewet. Samtidig står det, hvis representanten hadde brydd seg om å lese resten, at legen skal kunne utføre annet lege- og helsemessig arbeid såfremt det ikke reduserer reaksjonstiden. For oss betyr det at legen skal kunne utøve deler av en legefunksjon selv om han har basevakt. Det er det primære. Ellers synes jeg dette er underlig, for jeg har jo trodd at Høyre var et parti som var opptatt av helsetilbudet til folk flest. Men det kan de tydeligvis ikke være, for Høyre vil altså ha et todelt tilbud, der de som jobber ute langs kysten, skal ha en dårligere legedekning enn de som er på fastlandet. Det tar vi sterk avstand fra. Vi vil overhodet ikke være med på noe slikt. En annen ting som representanten tar lettvint på, er situasjonen når man får en alarm. Helikoptret skal dra ut, og så blir spørsmålet: Har vi tid til å vente på legen eller ikke? Hva hvis crewet må reise ut uten lege og den som man skulle berge, dør fordi man ikke hadde tid til å vente på legen? Hvem får svarteper da? Etter mitt skjønn vil det være operatøren, fordi man ikke hadde tid til å vente på legen. Det ønsker vi å unngå. Vi skal ha kvalitet på tjenesten, og legen skal være en del av tjenesten og kvaliteten.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2002-05-16:
Representanten fra SV skal ha honnør for sitt engasjement for folk i nordområdene. Det setter jeg stor pris på. Men jeg synes jo samtidig at vedkommende glemmer en viktig detalj. Hvis Finnmark er så værmessig utsatt, hvorfor nevner man ikke Svalbard? Hvorfor overser man Svalbard? Min ærbødige påstand er at de klimatiske forholdene på Svalbard er vel så tøffe som i Finnmark. Der har man altså faktisk en sivil operatør som de som bor der oppe, er godt fornøyd med, og som gjør en god jobb, jf. de folkevalgte der oppe og Sysselmannen. Med respekt å melde må jeg si at jeg synes representanten fra SV har en total skivebom i sin fremstilling av hva som er poenget her. Når det gjelder konkurranseutsetting og bekymringen for det, er det altså slik at det finnes ganske mange i dette landet som daglig reiser med sivile helikoptre, f.eks. til og fra oljeinstallasjonene i Nordsjøen. Jeg nekter å tro at de føler at de setter livet sitt på spill hver gang de reiser ut. Det er ikke slik det er. Det vil være piloten på det respektive helikoptret som avgjør om værforholdene er slik at man kan gå ut eller ikke. Slik vil det selvfølgelig også være – og er – med Forsvarets maskiner. Når det ikke er vær til å fly, kan man ikke fly. Det samme gjelder også for de sivile. Jeg ser ikke at det er noe problem i forhold til det som representanten fra SV her tar opp. Jeg mener at det dekkes godt opp av de merknadene som ligger i innstillingen.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2002-05-16:
Mye av debatten vil selvfølgelig handle om ideologi. Det ligger også til grunn for mitt spørsmål. Det er interessant å høre arbeiderpartirepresentantens innlegg og den måten hun beskriver tjenestens profesjonalitet i dag på. Det som også er interessant, er noe som står i St.meld. nr. 44, på side 52. Jeg skal ta meg den frihet kort å sitere noe som går på hva Forsvaret bør og ikke bør – og dette er altså levert av en arbeiderpartiregjering til Stortinget: «Forsvaret bør ikke yte bistand til det sivile samfunn der oppgavene kan løses like godt av frivillige eller kommersielle aktører, eller der dette kan fortrenge kommersielle interesser.» Det sa altså arbeiderpartiregjeringen for ca. et år siden. I dag sier justisfraksjonen til Arbeiderpartiet at nei, Forsvaret skal ha hele pakka, og de bør sågar ha Svalbard. Var det så dårlig det Stoltenberg-regjeringen gjorde, at man må ta så sterk avstand fra det?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2002-05-16:
Det hadde vært fristende å hoppe på forrige taler, men det må jeg vel la være. Det jeg skal fokusere på, er den økonomiske situasjonen i Kongeriket Norge. Det er interessant å høre komiteleder Helleland når han beskriver økonomien i forhold til å ha lege som en fast del av mannskapet – en beskrivelse fra en person som kommer fra et parti som har finansministeren i et land der vår pengebinge ville gjøre Onkel Skrue misunnelig hvis den ble sammenlignet med hans. Da blir det for meg et paradoks at man sitter her og beklager seg og tar på vei for 12 mill. kr i merkostnader til legedekningen. Det er altså 12 mill. kr det koster Høyre å være med på å gi de ute langs kysten en legetjeneste som kvalitativt er på nivå med det de i Fastlands-Norge har. Det har man altså ikke råd til. Transportøkonomisk institutt hadde en beregning på hva et menneskeliv var verdsatt til hvis vi mistet det i en ulykke. Jeg vet ikke om man kan knytte den direkte til dette, men hvis jeg ikke husker feil, og tar et gjennomsnitt av det TØI kom til, ligger beløpet litt over det det koster med helårlig drift her å ha legen som en fast del av mannskapet. Men det har ikke regjeringspartiet Høyre råd til. Det betyr med andre ord at Høyre ikke er villig til å satse disse midlene. Hadde en berget ett liv i året ved å ha lege med som fast bemanning, hadde disse pengene vært tjent inn, og ikke minst med tanke på den lidelsen som de familiene som blir berørt, blir påført. Her står det altså om 12 mill. kr. Jeg må kanskje avslutte med å spørre representanten Helleland om noe, og da vil jeg spørre ham om det er slik at det er økonomien i landet som tilsier at man ikke har råd til det, eller om man ikke setter mer pris på folk, bokstavelig talt.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2002-05-16:
Jeg må starte med å slutte meg til forrige taler, for å gjøre det enkelt her. Jeg synes Carsten Dybevig hadde en glitrende gjennomgang av status – hva som har vært, og hva som må være målet vårt. Samtidig må noen av oss kanskje helle en smule malurt i begeret her. Her står altså representantene i tur og orden på denne talerstolen og sier hvor bra det nå skal bli. Og det blir det sikkert. Man viser til at man får en mer funksjonell tjeneste, man blir mer operativ, og man sparer penger. Da blir mitt spørsmål, som nesten er et paradoks: Hvorfor går ikke flertallet inn for helikoptertjeneste flere steder, hvis det er så bra? Hvorfor går vi ikke inn for det i Stavanger, Bergen, Trondheim eller Tromsø? Men det gjør man altså ikke. Man sier nå at vi skal ha ett helikopter. Jeg aksepterer fullt ut at det er en god start, men jeg forventer at hvis det er så bra som det er beskrevet av dem som har vært her oppe før meg, bør tjenesten utvides i største hastighet. Og personlig vil jeg be ministeren om at han, i tilfelle man går inn for utvidelse, vurderer Finnmark. Jeg tror at et helikopter nr. 2 med fordel bør prioriteres til Banak. Og det har sammenheng med den forrige saken vi debatterte. Jeg tror at et helikopter nr. 2 der oppe, som er rigget for mindre SAR-oppdrag, altså Search and Rescue, med fordel kunne vært brukt til berging i innlandsområder på Finnmarksvidda. I tillegg kunne et slikt helikopter ha bistått reinpolitiet. Vi vet at det der er store avstander, og at det tidvis er ganske stor uenighet og kompliserte konflikter der oppe hvor man tyr til både det ene og det andre, jf. medieoppslag. Min utfordring til justisministeren er at dette er et godt første trinn. La oss ikke måtte vente lenge på trinn to, tre, fire og fem når det gjelder å utvide politihelikopterstaben.
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2002-05-16:
Det er hevet over enhver tvil at det er et viktig tema som man her setter i fokus, ikke minst når man ser på samfunnsutviklingen, hvor flere og flere inngår samboerskap. Det er bl.a. opp til dette organet å finne et forvaltningssystem som er fornuftig, så også i denne saken. Samtidig er det viktig å skynde seg sakte, slik at man til enhver tid har oversikt over konsekvensene av det man gjør. Det er intensjonen til Fremskrittspartiet i denne saken. Vi har studert Dokument nr. 8-forslaget nøye og vurdert fordelene og ulempene her. Vi har på den bakgrunn trukket den konklusjonen at vi ønsker å se dette i en helhet i forbindelse med den familiemeldingen som kommer i løpet av dette året. Det synes vi er en fornuftig vei å gå, og det støtter vi opp om. I tillegg er vi også kjent med at man i revidert nasjonalbudsjett tar dette innover seg og ordner opp, slik at denne urimeligheten som er her, blir fjernet. Jeg tror også at Stortinget som helhet er enig om at det er urimelig at man ikke har sidestilt samboere og gifte her. Det kommer Stortinget til å ta innover seg og gjøre noe med, men det handler om en prosess hvor man sikrer at det man gjør, blir korrekt, slik at man slipper å gjøre ting om igjen etterpå. Jeg har full tillit til at Stortinget vil gjøre dette på en korrekt og fornuftig måte, slik at både giftes og samboeres rettigheter blir ivaretatt på en god og fornuftig måte.
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2002-05-16:
Fremskrittspartiet påpeker titt og ofte at deres parti er partiet til folk flest. Men hvem er da disse folkene? Det er iallfall ikke folk i Lakselv, i Porsanger eller i Finnmark for øvrig. Flertallet i komiteen med Fremskrittspartiet i spissen vil nå flytte redningshelikoptertjenesten fra dem som har mest behov for denne tjenesten, i Øst-Finnmark. Finnmark er det eneste fylket som ikke har luftambulanse. I tillegg er de mest avhengig av et redningshelikopter da værforholdene kan være meget tøffe, og avstandene vet vi jo er store. Finnmark vil ha denne basen i Banak. Selv Statoil, som er hovedoperatør for Snøhvit-utbyggingen, sier de er fornøyd med basen i Banak, og de vil ikke være med på å finansiere en redningshelikopterbase i Hammerfest. Det betyr at basen i Banak har både tilgjengelighet og kvalitet slik som den opererer i dag. Hva mener da representanten Ellingsen med å si at man vil løfte tjenesten ved å privatisere den? Og hvorfor skal akkurat finnmarkingene være utpekt som prøvekluter for Fremskrittspartiets og regjeringspartienes privatiseringsiver?
Carsten Dybevig (Høyre), 2002-05-16:
Det er slik at Fremskrittspartiet dissenterer fra Høyre og Kristelig Folkeparti når det gjelder dette med å ha lege på basen. De skriver sågar også i innstillingen i sin merknad at de ser at det er samfunnsøkonomiske problemer i å pålegge basevakt for leger. Da stiller jeg følgende spørsmål: Er det ikke viktig at de legene som nyttes til slike oppdrag, har kontinuerlig arbeid ved f.eks. sykehus, og da i tilknytning til akuttberedskap, for å være best mulig utrustet rent kompetansemessig for oppdrag i redningshelikoptertjenesten? Den kan selvfølgelig ofte kan være veldig vanskelig, og da trenger man den kompetansen som legene har fra akuttberedskap, bl.a. på sykehus. Og vil ikke legenes egen kompetanse styrkes ved at de har hatt og har aktiv tjeneste ved et sykehus? Ser ikke Fremskrittspartiet at det vil være bedre samfunnsøkonomisk, og da særlig i dagens situasjon, hvor det er mangel på leger ved norske sykehus, at de legene vi har, brukes der de trengs mest til å behandle flest mulig pasienter, og ikke tas ut av operativ tjeneste til bakvakt på en redningshelikopterbase? Jeg vil avslutte med også å spørre: Vil dette tiltaket være med på å redusere den legemangelen som er i Norge? Det viktigste for basene er at de har leger tilgjengelig, og at de er klare til å kunne rykke ut raskt. Jeg vil gjerne ha svar og kommentar på de spørsmål som er stilt til Fremskrittspartiet.
Carsten Dybevig (Høyre), 2002-05-16:
Stoltenberg-regjeringen la for et år siden, 11. mai 2001, frem en melding for Stortinget om redningshelikoptertjenesten, der man anbefaler at man på Nordvestlandet skal ha en sivil operatør. Stoltenberg-regjeringen skriver videre at de skal ha inn ett sivilt redningshelikopter, og at det bør etableres et samarbeid med offshore-baserte helikoptre. Nå går altså Arbeiderpartiet imot det partiets egen regjering gjorde for et år siden – de går i dag imot det de for et år siden gikk inn for. I tillegg sier forsvarsministeren i et svarbrev til Stortinget at det er fornuftig at basene på Nordvestlandet og Svalbard konkurranseutsettes. Allikevel velger Arbeiderpartiet å kjøre en annen politikk enn det de gjorde for et år siden og enn det forsvarsministeren og Forsvaret selv anbefaler. Hva har skjedd i forhold til dette i Arbeiderpartiet på det året, og hvorfor følger man i dag ikke den politikken man selv anbefalte Stortinget for et år siden å følge? Hvorfor følger man ikke opp Forsvarets egen henvendelse til Stortinget om at sivile bør ha driften på Nordvestlandet?
Carsten Dybevig (Høyre), 2002-05-16:
Det er veldig hyggelig å konstatere at SV nå har fått et godt kjærlighetsforhold til det norske forsvaret. Det har vi i Høyre ventet på veldig lenge, at SV skal ha et positivt forhold til det norske forsvaret og det de kan tilby. Det samme mener Høyre. Forsvaret tilbyr stor kompetanse innenfor redningsarbeidet og er en meget viktig operatør på de basene som de er på i dag. Det blir nesten en kriminalisering av andre operatører av redningstjenesten som SV her prøver på. De kaller det gambling med redningshelikoptertjenesten, å lokke ut på gambling, og at konkurranseutsetting er gambling. Dette er nesten en kriminalisering av private aktører, og jeg liker det ikke noe særlig. Det er slik at kvaliteten på den tjenesten som skal tilbys, kommer til å være tilsvarende den kvaliteten som Forsvaret tilbyr. Det er kravet som Stortinget setter til denne tjenesten, som det også står i meldingen. Den treningen og kvalitetsikringen som Forsvaret gjør, skal vi selvfølgelig også forvente at private aktører har. Den kompetansen som Forsvaret har, har de nettopp fordi de har så lang erfaring, men vi sier ikke dermed at ikke andre aktører også kan få tilsvarende kompetanse. Det vil være en fordel for redningsarbeidet totalt sett for hele Norge. Da er spørsmålet: Hvordan kan SV godta sivil operatør på Nordvestlandet? Selv om de er så sterke i ordbruken mot sivile operatører, kan de altså nå godta at Nordvestlandet får en sivil aktør. I tillegg er det en sivil aktør på Svalbard. Hva har den sivile aktøren på Svalbard gjort som SV er sterkt misfornøyd med?
Carsten Dybevig (Høyre), 2002-05-16:
Marit Nybakk kritiserte den beslutningen som regjeringspartiene har tatt i denne saken, og som innstillingen fra justiskomiteen nå legger opp til, nemlig at vi skal ha Forsvaret som hovedaktør når det gjelder Redningstjenesten i Norge. Men det legges opp til at deler av tjenesten konkurranseutsettes. Det gjelder særlig tjenesten på Nordvestlandet, som er i Florø, og det gjelder Svalbard. Vi legger også opp til at det eventuelt i fremtiden er muligheter for at redningshelikoptertjenesten i Finnmark kan konkurranseutsettes. Og det er litt av poenget. Forsvarsministeren sier at Forsvaret ønsker å konkurranseutsette, for nettopp å effektivisere Forsvaret, slik at Forsvaret kan bruke sine midler mer effektivt enn de gjør i dag. Og poenget er følgende: Justiskomiteen ønsker ikke å svekke kvaliteten på redningshelikoptertjenesten. Og bare for å ha sagt det med en gang: I dag er Luftambulansen drevet av private aktører. Det er ingen her i salen som i dag har kritisert Luftambulansen, som altså har akuttberedskap på land og frakter syke til sykehuset. Ikke én person har sagt at det har vært en dårlig løsning. Tvert om er det en meget god løsning, slik jeg ser det. Justiskomiteen har gått gjennom denne saken veldig grundig. Vi har vært sammen med Kystvakten og 330-skvadronen i Bodø i to dager, og vi fikk en meget god gjennomgang av de kvaliteter, den kompetanse og de erfaringer som skvadronen har gjort seg, og som Kystvakten har gjort seg. De opplevelsene vi fikk der, har vi tatt med oss i det arbeidet som vi nå gjør. Justiskomiteen har på en måte et totalansvar for hele redningstjenesten. Og det er jo da litt merkelig at leverandøren av tjenesten skal være Forsvaret, som Marit Nybakk forsvarer. Staten og Justisdepartementet skal da etterspørre en tjeneste, og den tjenesten er redningstjenesten i Norge. Vi setter den tjenesten ut på anbud enkelte steder, og så trekker man det i tvil i forhold til kvaliteten på tjenesten. Vi har et totalansvar i forhold til redningstjenesten, som er en sivil tjeneste og ikke en militær tjeneste. Og jeg må jo spørre om Marit Nybakk har sett de endringene som er skjedd i Europa de siste ti årene, bl.a. med Sovjetsamveldets oppløsning i 1991 – og også i sammenheng med den nye teknologien som kommer. For å avslutte: Uansett er det behov for en redningstjeneste, og det er også behov for å ha redningstjenesten nærmest mulig dem som vil få bruk for tjenesten. Vi er også klar over at redningstjenesten i Finnmark i dag utøves på en god måte.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-16:
Representanten Jan Arild Ellingsen forstod ikke problemstillinga i stad. Det gjør derimot Avisa Nordland og de andre avisene som kommer fra de områdene som representanten Ellingsen sjøl er fra. Jeg mener at representanten Ellingsen burde kjenne til de ekstreme værforholdene som er i nord. Et av de eksperimentene som Fremskrittspartiet nå har fått med seg regjeringspartiene på, er å flytte helikopterbasen i Finnmark fra Banak til Hammerfest og å konkurranseutsette operatøransvaret på en eventuell framtidig ny base. Dette gjør de uten å ta hensyn til de faglige argumentene for å la være. I stedet skal ideologiske prinsipper få forrang. Og man mener altså her at dersom kommersielle interesser fortrenges av at Forsvaret utøver oppgaver, så skal ikke Forsvaret lenger få lov til å utføre de oppgavene. Det syns jeg er spesielt, og jeg syns også at det er et svik mot befolkninga i nordområdene, spesielt i Finnmark, som er utsatt for ekstreme værforhold, og hvor kvaliteten kan være avgjørende for om mennesker overlever eller ikke. Jeg lurer på hvilke faglige argumenter Fremskrittspartiet setter fram her for å forsvare denne avgjørelsen.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-16:
For SV dreier denne saken seg om å redde liv. Det betyr at vi mener at når Forsvaret er de beste til å redde menneskers liv, er det Forsvaret som skal utføre den jobben. Vi har tatt et pragmatisk standpunkt i denne saken. Vi har sett på hvorvidt det er Forsvaret eller de sivile operatørene som vil være best i stand til å sikre kontinuiteten, kvaliteten og opplæringen av personell, og også på hvem som har det beste utstyret som skal til for å redde flest mulig menneskeliv. Vi kommer ikke til å gå inn for å bygge ut et forsvar sånn som Fremskrittspartiet ønsker seg. Men vi ønsker å bruke Forsvaret til samfunnsnyttig tjeneste, og vi syns også det er rasjonelt og mer effektivt å bruke Forsvaret når det er der, og ikke bygge opp alternative tjenester som skal utføre de samme oppgavene, bare dårligere.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-16:
Jeg er nesten fristet til å si at jeg undrer meg på om hørselen er blitt vesentlig svekket de seneste årene her i Stortinget. Det er allerede påpekt flere ganger at det sivile operatøransvaret som det er nødt til å bli i en overgangsperiode i Florø, nettopp skal være en overgangsperiode, men at både SV og Arbeiderpartiet ønsker at Forsvaret også her skal ha operatøransvaret. Nå håper jeg at vi slipper å gjenta det flere ganger. Jeg mener at det ikke er en kriminalisering, slik representanten Dybevig uttrykte det, å si at de sivile operatørene nødvendigvis ikke kan utføre dette like bra som Forsvaret. Det dreier seg om flere ting. Det dreier seg for det første om at Forsvaret ikke kan gå konkurs. Det dreier seg også om at man i større grad sikrer god trening, og at vi er i tvil om når et privat kommersielt selskap går inn, hvorvidt de vil opprettholde treninga i like stor grad som det 330-skvadronen har gjort. Fordi de skal tjene penger, kan det tenkes at de må kutte ned på noe av det som er dyrt, nemlig trening. Det er noe av det som har vært så viktig for å opprettholde en kvalitativt god redningstjeneste. I tillegg vil man eventuelt ha nye anbudsrunder og få en utskifting. Kontinuitet er noe av det som er ekstremt viktig. Jeg kan ikke se at det å ta et standpunkt ut fra disse vurderingene er å kriminalisere noe som helst. Vi bare slår fast at vi tror at 330-skvadronen er best egnet til å utføre de redningsoppdragene som for befolkninga i distriktene er så enormt viktig.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-16:
I så fall mener jeg at representanten fra Kristelig Folkeparti burde fremme et forslag om at man vil vurdere dette; ikke nedstemme vårt forslag om å beholde Banak, men heller fremme et alternativt forslag. Jeg merker jo at Kristelig Folkeparti her er i en skvis, at dette kanskje ikke er så enkelt for partiet, som ikke er det ledende regjeringspartiet, men som presses av Fremskrittspartiet, uvisst av hvilken grunn. Men det kan jo tenkes at det har noe med budsjettbehandlingen å gjøre, og at man ønsker å sikre seg et flertall og godvilje fra Fremskrittspartiets side. Jeg syns det er betenkelig. Jeg syns at denne saken er såpass viktig, det kan dreie seg om liv eller død, og også om hvorvidt folk skal bli skadet for resten av livet eller om de faktisk skal få behandling kjapt. Derfor syns jeg at det hadde fortjent en grundigere vurdering i stedet for at man hopper på et forslag som jeg mener er faglig svært usikkert.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-16:
Jeg syns at justisministeren argumenterte som om disse legene skulle trekkes ut av helsevesenet permanent og plasseres på en base. Sånn skal det jo ikke foregå. Disse legene skal jo også være i det ordinære helsevesenet, slik at de kan opprettholde kompetansen sin og være dyktigst mulig. Når SV har vurdert det sånn at disse legene bør ha tilstedevakt ved basene, er det ut fra at vi har snakket med meget kompetente folk med legebakgrunn som sier at det er ekstremt viktig at disse legene er en del av crewet, at de får den opplæringen som resten av mannskapet får, og at de vet hvordan de skal forholde seg i farlige og ekstreme situasjoner. Det betyr også at dette er viktig for legenes egen sikkerhet. Hvis de kommer ut for en spesielt ekstrem situasjon, er det viktig at også legen vet hvordan han eller hun skal forholde seg i disse situasjonene, og at ikke bare resten av crewet vet det. Det er også viktig for restens av crewets sikkerhet at alle som er med i helikopteret, vet hvordan de skal håndtere disse situasjonene. SV mener ut fra en samlet vurdering at legene bør være en del av det permanente mannskapet, slik at de kan rykke kjapt ut og dermed være med på å redde liv ute i felten og sørge for at folk får bevart helsen sin, og også slik at de sjøl ikke skal være utsatt, og at resten av crewet skal være tryggest mulig. Dette mener vi er såpass faglig fundert at det er det eneste riktige å gjøre. Vi ønsker ikke å gå inn for en løsning hvor man sparer penger på kort sikt, men hvor resultatet kan bli at dette blir langt dyrere på lang sikt, fordi man taper menneskeliv.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-16:
Jeg kan ikke forstå det utgangspunktet som nå legges til grunn, at man skal få en likestilling mellom samboere som har barn, og gifte, men ikke samboere som ikke har barn – sånn har jeg forstått det. Jeg kan huske at Fremskrittspartiet i en spørretime snakket om at man raner samboere som mister sin kjære. Det dreide seg om en familie som hadde barn, som på en måte ble ranet for 600 000 kr i avgifter. Hvorfor er det forskjell på denne familien og på et samboerpar som ikke har barn, men som stilles i den samme skvisa, fordi vi ikke klarer å bli moderne nok til å ta innover oss en virkelighet hvor det ikke er sånn at folk gifter seg like mye som før? I dag har samboere få rettigheter i forhold til arv når den ene dør. De har full arveavgift, og de har ikke rett til å sitte i uskiftet bo. De kan opprette gjensidig testamente, men bare for den delen som ikke omfatter pliktarv. Om man formelt og i praksis har hatt felles økonomi, har ingen betydning. Konsekvensen har vært at den som mister sin samboer, i verste fall ikke mottar arv overhodet, men uansett må gjennomføre fullt arveoppgjør og betale arveavgift og andre offentlige avgifter, f.eks. dokumentavgift, på huset som regnes som solgt dersom man mottar det som arv. Dette betyr sterkt svekket økonomi og en stor ekstrabelastning i det som allerede i utgangspunktet er en vanskelig situasjon, altså når man mister en man elsker. Jeg syns at det er merkelig at man da ikke bare kan si at ok dette har vært en bakstreversk politikk som ikke har tatt innover seg den utviklingen vi har hatt i samfunnet for øvrig, hvor folk ikke gifter seg i like stor grad som før. Og jeg gjentar at jeg altså ikke skjønner at det kan være noen forskjell på samboere som har barn, og samboere som ikke har barn, når resultatet for den som blir sittende igjen, blir det samme. Jeg kan her i hvert fall ikke forstå Fremskrittspartiet, som på en måte er partiet for folk flest(munterhet i salen) (munterhet i salen) Så vær så snill, tenk dere om, og støtt heller et meget fornuftig forslag fra SV og Arbeiderpartiet i denne saken! Jeg vil til slutt ta opp SVs forslag.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-16:
Både SV og – jeg går ut fra det – flertallet i justiskomiteen er opptatt av reaksjoner. Vi er ikke naive, men vi er opptatt av at de reaksjonene skal være riktige. Og vi er i hvert fall opptatt av at de reaksjonene som samfunnet setter i verk, ikke forverrer situasjonen. Jeg kan ikke forstå hvordan man ved å legge ut overgripere på Internett, slik at man til enhver tid vet hvem de er, og hvor de oppholder seg, forhindrer overgrep, når vi vet hva som skjer når man får vite at noen flytter inn i nabolaget. Det er jo ikke slik at man bare syns at det er helt i orden at man gir vedkommende en sjanse til å vise at han har gjort opp for seg, at han har sonet sin straff. Tvert imot, det som skjer, er jo det som er helt menneskelig og naturlig, og som jeg også ville ha gjort: Man fryser ut vedkommende, man jager vedkommende, og i tillegg begås det også selvtekt. Det som har skjedd i Storbritannia etter den såkalte Megan"s Law, er at man for det første har opplevd at den tidligere straffedømte overgriperen som er kommet ut igjen fra fengslet, er blitt angrepet. Vi har opplevd at feil person er blitt angrepet, og vi har opplevd at familien til den som er sluppet ut, er blitt angrepet. Jeg syns ikke det er riktig. Jeg syns at vi skal ha et prinsipp som går ut på at man har muligheten til å gjøre opp for seg i dette samfunnet. Hvis det derimot er slik at man vurderer det på den måten at vedkommende ikke bør slippes ut i samfunnet igjen fordi han ikke vil være i stand til å forholde seg på normal måte til barn, men være en fare for barna, skal jo ikke vedkommende være ute i samfunnet. Jeg kan bare ikke skjønne hvordan f.eks. elektronisk overvåking av disse menneskene skulle kunne hjelpe. Hvem som helst kan jo bli utsatt for overgrep hvor som helst. Det er jo ikke slik at det bare er hvis han nærmer seg en barnehage, at det ville være fornuftig med en alarm. De overgrepene kan jo foregå hvor som helst. Tvert imot kan det faktisk føre til at nye overgrep begås fordi man aldri får muligheten til å etablere seg på nytt. En av de viktigste faktorene for overgrep er ensomhet. Hvis en person som man vurderer som skikket til å bli sluppet ut, aldri får mulighet til å etablere et normalt liv, vil sjansen for nye overgrep øke. Poenget er: Vi må ha reaksjoner, men de skal være riktige, og så må vi ha gode vurderinger på om folk kan slippes ut i samfunnet vårt eller ikke.
Anne Helen Rui (Arbeiderpartiet), 2002-05-16:
Vi er klar over at Dybevig og resten av Høyre er veldig opptatt av at det er riktig med, og at de helst vil ha, privatisering. Det ser vi i Finnmark. Arbeiderpartiet ser at det er nødvendig å bruke anbud på Nordvestlandet fordi Forsvaret ikke har muligheten til å ta den jobben ennå. Men vi er opptatt av å ha et best mulig fagmiljø når det handler om å redde mennesker! Vi mener at Forsvaret har det, og at man på sikt vil få helikopter og fagfolk nok til å kunne ta den jobben. At vår egen regjering i fjor sa at man måtte ha en anbudsrunde og bruke sivile helikoptre på Nordvestlandet, det er jo det samme som vi sier nå. Men de utelot den siste runden. Vi har nå tatt skrittet fullt ut: Vi mener at på sikt skal det fortsatt være Forsvaret som skal ha denne oppgaven.
Anne Helen Rui (Arbeiderpartiet), 2002-05-16:
Først må jeg få lov til å arrestere representanten Ellingsen. Vi har ikke sagt at vi skal ha Forsvaret på Svalbard. Jeg sa i mitt innlegg at Svalbardtraktaten setter en stopper for at Forsvaret kan være på Svalbard. Derfor må jeg arrestere ham. Ideologisk sett er det veldig godt å merke seg at Fremskrittspartiet er helt på den andre kanten enn Arbeiderpartiet. Sånn sett føler vi at vi står på trygg grunn. Vi sier at Forsvaret skal gjøre Forsvarets arbeid, men hvis de kan utføre annet samfunnsnyttig arbeid, vil vi gjerne at de skal gjøre det. Det koster altså ikke mer penger. Når det gjelder det som står i meldinga, at Forsvaret ikke trenger å gjøre sivilt arbeid, vil vi si at nei, selvfølgelig trenger ikke Forsvaret å gjøre sivilt arbeid overalt, men innenfor redningstjenesten er det faktisk samfunnsøkonomisk og faglig god utnyttelse av menneskelige ressurser, til hjelp for andre, nødlidende mennesker!
Anne Helen Rui (Arbeiderpartiet), 2002-05-16:
Og det spør altså en representant fra Kristelig Folkeparti oss i Arbeiderpartiet om – Kristelig Folkeparti, som utsetter finnmarkingene for det de har tenkt å utsette dem for i framtida. Nei, sier vi, det er ikke det at vi vil utsette vestlendingene for noe verre enn finnmarkingene, men det er forskjell på værforholdene i Finnmark og på Vestlandet. I tillegg sier vi at på sikt, når vi får nok helikoptre og nok folk, skal Forsvaret ha operatøransvar på Vestlandet, og da får alle like muligheter og like god hjelp. Det er et av våre ideologiske standpunkter i Arbeiderpartiet at alle mennesker skal ha like god hjelp. I Kristelig Folkeparti, og nå regjeringspartiene, virker det som det bare er halvparten av Norge som skal ha like god hjelp, og iallfall ikke de som har de verste værforholdene, i Finnmark.
Anne Helen Rui (Arbeiderpartiet), 2002-05-16:
I denne saken kommer det helt tydelig og klart fram at en innad i Bondevik-regjeringa har store vanskeligheter med å bli enig seg imellom. I denne saken står det i tillegg tilbake en forsvarsminister som er overkjørt av sine egne i justiskomiteen, av sitt eget parti. Hun ville Forsvarets beste, som er hennes jobb. Hun ville også gjøre det beste for Finnmarks og Nord-Troms" befolkning. Det bryr ikke hennes partifeller i justiskomiteen seg om. De skriver noe, og sier riktignok noe annet, men det er vedtakene i denne salen som teller. Og på våre plasser i salen er det en for-knapp og en mot-knapp. Det finnes ingen knapp for å vurdere. Derfor må det komme et forslag, men det har ikke framkommet. Det burde ha vært satt fram før kl. 0900, hvis man skulle vedta å vurdere. Her vil man altså stemme mot Banak. Det sier iallfall de som har hatt ordet til nå. Er det slik nå i Regjeringa at det er greit å være uenig innad i Regjeringa bare man er enig med Fremskrittspartiet? Og er det greit for en justisminister som ønsker å se på seg sjøl som en handlingens mann for mennesker i nød – iallfall sier han det støtt og stadig – å vurdere om Finnmarks befolkning fortjener å få et dårligere tilbud enn resten av landet?
Anne Helen Rui (Arbeiderpartiet), 2002-05-16:
Jeg registrerer med liten tilfredshet og nærmest med bekymring – ordentlig bekymring – at det ikke ser ut til at regjeringspartiene har tenkt å stemme for det framsatte forslaget om å videreføre redningshelikoptertjeneste på Banak. Men jeg har ett spørsmål som jeg må få en avklaring på av justisministeren. Vi har i mange år holdt på med å finne ut hva slags helikopter vi skal bruke i Forsvaret. Flertallet i justiskomiteen har nå sagt at man skal sette i gang nok et nytt faglig forum for å finne ut enda mer om helikopter. Er det etter justisministerens mening virkelig nødvendig, eller kan han nå kanskje prøve å legge den ballen død og ikke bruke fire nye år på å fortsette en slik «forumsjobb»?
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-05-16:
Det er interessant å høre representanten Rui beskrive at man i nord ønsker det kvalitativt beste tilbudet, hvis man snakker om forholdet mellom det militære og det sivile, samtidig som Arbeiderpartiet går inn for at man kan bruke sivil operatør på Nordvestlandet. Betyr dette at Arbeiderpartiet mener vi kan ha et kvalitativt dårligere redningssystem på Nordvestlandet enn i resten av landet? Går man inn for et system hvor man sier at det som skal tas hensyn til og tas vare på på Nordvestlandet, er ikke så viktig som det som skal tas hensyn til i nord? Kan det være tanken bak? Jeg stiller meg tvilende, men trenger en forklaring på hvorfor det er all right med sivilt ett sted, men ikke et annet, dersom det handler om kvaliteten.
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-05-16:
Det har vært noen innlegg i dag som gjør det nødvendig for meg å si noe nå på slutten av debatten. Representanten Thorkildsen fra Sosialistisk Venstreparti sier at når det dreier seg om det vi nå behandler, handler det om liv eller død, og derfor må altså Forsvaret ta seg av saken. Det synes jeg er flott at SV sier. Når det handler om liv eller død, må Forsvaret kobles inn. Det kan være et motto for SV i fortsettelsen av debatten om Forsvarets rolle. Men når det brukes som et uttrykk for å si at Kristelig Folkeparti unndrar seg ansvaret for folks liv og helse ved å gå inn for eventuelle sivile operatører rundt omkring i Norge, blir det en så sterk insinuasjon at det utelukkende er Gunn Karin Gjul fra Arbeiderpartiet som slutter seg til det, ved å si at det er å eksperimentere med folks liv og helse. Det er grovt, og Kristelig Folkeparti mener at ved å gå inn for de ordningene som vi går inn for i denne innstillingen, eksperimenterer vi aldeles ikke med folks liv og helse, men vi bidrar til å sikre den best mulige redningstjeneste som gjør at folks liv og helse ikke skal stå på spill. Marit Nybakk sier at i korridorene sier regjeringspartiene én ting, mens vi i innstillingen står for noe annet. Representanten Gjul sier at det regjeringspartiene går inn for, betyr at kystens folk blir sviktet. Da har jeg først og fremst lyst til å understreke at vi ikke ønsker å svikte kystens folk! Og når det gjelder standpunktet til Banak eller Hammerfest, har vi tatt det ut fra en seriøs vurdering av hva som står i stortingsmeldingen på side 21: «Utvalget mener at redningshelikopterbasen i Finnmark bør ligge på kysten, og at Hammerfest vil være det best egnede sted for plassering av en redningshelikopterbase.» Videre står det: «Den redningsfaglige begrunnelsen for å flytte basen fra Banak til Hammerfest er at flytiden fra basen på Banak til kysten av Finnmark er ca. 40 minutter, og gjennomsnittlig reaksjonstid på Banak er i dag ca. 45 minutter. Følgelig vil det ta ca. 85 minutter før et redningshelikopter kan nå fram og starte redningsarbeidet ved et uhell på kysten.» Da handler det vel ikke om å svikte kystens folk at det blir en kortere reaksjonstid, og at man er på plass mye kjappere? Det er også andre sider ved dette, og Kristelig Folkeparti ønsker å ta et helhetlig hensyn når vi gjør våre vedtak.
Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 2002-05-16:
Jeg skal ikke bruke mye tid, for vi har sagt i innstillingen at for det første har Regjeringen allerede grepet fatt i det spørsmålet som handler om arveavgift, og der vil det skje noe i løpet av vårsesjonen, som det også ble referert til av representanten Ellingsen. Når det for øvrig gjelder det som går på forholdet knyttet til samboere, og som det har vært argumentert ganske sterkt for så langt, er det sagt at dette kommer man tilbake til i en stortingsmelding innen utgangen av dette året. I Kristelig Folkeparti vil vi gjerne se de ulike standpunktene og synspunktene drøftet i sin helhet og i sammenheng. Det er viktig å se spørsmålet om samboeres rettigheter og plikter i den felles kontekst som en slik melding vil legge opp til.
Trond Helleland (Høyre), 2002-05-16:
Det er åpenbart ubehagelig for representanten Gjul at jeg omtaler 330-skvadronen i rosende ordelag. Jeg ser ingen grunn til ikke å gjøre det. Vi støtter at 330-skvadronen skal drive videre basene på Sola, på Ørland, i Bodø, på Rygge, og vi vurderer Banak. Det som er problemet i denne saken, er at noen faktisk ikke er villig til å lytte til det som blir sagt. Jeg hadde et klart inntrykk av at replikken var skrevet i god tid før jeg holdt mitt innlegg. Jeg gav en stemmeforklaring der vi ber Arbeiderpartiet og SV om å gjøre dette om til et oversendelsesforslag, slik at vi får vurdert Banak, slik som Regjeringen har tenkt å gjøre. Vi har ikke trukket noen konklusjoner. Det er riktig at vi vil vurdere Hammerfest, men det har altså vært en kjent sak helt fra stortingsmeldingen om redningshelikoptertjenesten kom. Det har stått om det i Fostervoll-utvalgets innstilling, det har vært forskjellige vurderinger som har vært gjort, og jeg synes det er helt naturlig at en, når det er litt tvil om en sak, foretar en vurdering. Så har vi fått inn en rekke argumenter fra Forsvaret i den siste tiden. De har kommet sterkt på banen med hensyn til Halkavarre skytefelt, med hensyn til den militære beredskapen i Nord-Norge. Øverstkommanderende der sier at for Forsvarets del er det viktig at Banak blir opprettholdt. Ja, det er riktig, det er klart at det er viktig for Forsvarets del, men redningshelikoptertjenesten er også en sivil tjeneste. Så det er den vurderingen vi ber Regjeringen foreta, fordi det er to hensyn som må veies opp mot hverandre, to hensyn som kan dra i samme retning, men som i noen saker også kan dra i hver sin retning. Derfor mener vi at det er naturlig at det foretas en vurdering. Hvis Arbeiderpartiet ikke liker at det foretas en videre vurdering, må vi leve med det, men det er altså det Høyre går inn for. Vi har ikke endelig konkludert, men jeg sier at når det gjelder Banak, har det kommet fram mange gode argumenter, som gjør at vi i Høyre i hvert fall ikke kan underskrive, slik enkelte har forsøkt å framstille det, på at vi ønsker å flytte basen. Det har vi aldri sagt.
Trond Helleland (Høyre), 2002-05-16:
Nei, det er ikke økonomien i landet som er hovedproblemet her. Hovedproblemet her er at vi har mangel på leger i Norge. Det var jo slik at flertallet, som nå går inn for legebemanning, lenge var inne på den tanken at det også skulle være anestesilege til enhver tid ved basene. Da har vi et problem. I tillegg sier det samme flertallet som Ellingsen er en del av, at det er tvil om det samfunnsøkonomisk er lurt å gjøre dette. Da synes jeg egentlig at representanten har gitt svaret selv, nemlig at her må vi foreta en helhetsvurdering. Vi trenger faktisk en god legebemanning også på land, knyttet til sykehusene. Vi sier at vi ønsker å videreføre den ordning som er i dag, nemlig at når det er behov for det, når Hovedredningssentralen ser at det er behov for det, blir det lege med ut. Da blir jo det en avveining i forhold til reaksjonstiden, men slik basemønsteret er nå, vil det for de fleste basers vedkommende være mulig å foreta en rask utrykning og ha en rask reaksjonstid. Så jeg ønsker ikke å si at dette utelukkende er et økonomisk spørsmål, men det er vel så mye en prioritering av samfunnets ressurser – hva er det som er lurt? Hvis en hadde hatt den optimale situasjon at det var leger nok til alt i dette landet, hadde vi selvsagt kunnet være med på å gå inn for dette forslaget. Men jeg viser også til brevet fra Helsedepartementet, som sterkt advarer mot en slik løsning ut fra den ressurssituasjonen som er i helsevesenet, og da snakker jeg først og fremst om menneskelige ressurser. Så skal det ikke undervurderes at det som ligger i denne meldingen, faktisk innebærer noen kostnader. Det vil f.eks. koste 56 mill. kr å kunne legge til rette for døgnkontinuerlig tilstedevakt på basene, det vil gi økte driftsutgifter på 45 mill. kr, og iverksettelse vil gi en kostnad på ca. 100 mill. kr første driftsår. Dette er det utgangspunktet som var i meldingen, og så kommer de kravene som flertallet stiller, i tillegg. Så det er altså ingen billig løsning, men det er en god løsning. Det er jeg veldig glad for, for det er det viktigste.
Trond Helleland (Høyre), 2002-05-16:
Det er en form for svart-hvitt-tenking hos enkelte her i salen, for når vi ønsker å foreta en vurdering av en eventuell ny base i Hammerfest, eller en eventuell videreføring i Banak, så er det nettopp det det er, en vurdering, og det har jeg redegjort for i mitt innlegg. Så får vi høre hva justisministeren sier senere, og hvordan han har oppfattet dette, og deretter får vi se hvordan saken utvikler seg videre. Høyre har aldri sagt at basen skal flyttes til Hammerfest. Vi har sagt at vi skal ha en vurdering. Jeg vet ikke hvor mange ganger jeg må gjenta det. Det betyr at vi bruker litt lengre tid på å fatte en beslutning på dette området, og når den beslutningen skal fattes, regner jeg med at Stortinget får full anledning til å ta akkurat den saken en gang til. Når det gjelder spørsmålet om enhetshelikopter, har jeg i mitt innlegg faktisk brukt litt tid på nettopp det. Jeg sa at enhetshelikopter er svært godt egnet. De kan gå fra basen, de kan lande på et kystvaktskip, de kan lande på en fregatt og de kan få etterfylling der. De kan altså få et mye større operasjonsområde, og de har en større operasjonsradius. Jeg har til og med vært ute og sett det nye redningshelikopteret på Kjeller, og det var et imponerende skue. Jeg syns på mange måter at Forsvaret gjennom den opsjonen de har på 10 helikopter, har gjort noe lurt. Naturligvis har de det. Og vi har ikke noe ønske om å si at enhetshelikopter ikke skal tas i bruk, men vi sier at et helikopterfaglig forum skal foreta denne vurderingen innen utgangen av 2003. Det henger jo nøye sammen med én ting, nemlig at opsjonen for å kjøpe de nye enhetshelikoptrene går ut 1. mars 2004. Man bør altså være ute i god tid, slik at man får tatt den vurderingen. Så får man da se hva som er det kloke valget. Jeg tror enhetshelikopter vil være en god løsning, men jeg er ikke helikopterekspert, selv om man begynner å få litt peiling etter denne prosessen, som har vært veldig interessant.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2002-05-16:
Representanten Helleland omtaler Forsvarets redningstjeneste i svært positive ordelag ved å bruke begrepet «reddende engler». Men hva er svaret han gir denne tjenesten, som har gjort så umåtelig god innsats? Jo, han gir dem det svaret at de ikke er gode nok, og at deler av tjenesten skal privatiseres. I debatten opplever vi at Høyres representant Trond Helleland også prøver seg på å drive brannslukking og ufarliggjøre forslaget sitt. Han sier de skal vurdere, han sier de ikke har bestemt seg ennå, at de skal ta stilling senere. Og i media i Finnmark har representanten Trond Helleland framstått, som han også gjør i dag, som en sterk forsvarer av 330-skvadronen. Problemet er bare at i innstillingen i dag gir Helleland grønt lys for å flytte basen til Hammerfest og privatisere denne. Hva er det egentlig Høyre mener? Jeg sitter igjen med et inntrykk av et parti som prøver å ri to hester samtidig. Men da lurer de enten alliansepartneren Fremskrittspartiet eller befolkningen i Finnmark. Folk i Finnmark fortjener et klart svar allerede i dag. Redningstjenesten og folks liv og helse er for viktig til at vi etter dagens debatt ikke skal vite hva som er framtida for redningstjenesten i Finnmark. Folk i Finnmark fortjener bedre. Dette kan både Høyre og Kristelig Folkeparti avklare ved å stemme for forslaget til Arbeiderpartiet og Sosialistisk Venstreparti.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2002-05-16:
Dette skulle egentlig ha vært en dag da vi stolt kunne konstatere at Stortinget hadde gitt sin tilslutning til en enda bedre beredskap i redningshelikoptertjenesten. Men dessverre blir det heller en dag da vi kan si at befolkningen langs kysten, og spesielt i Finmark, i årtier framover må leve i uvisshet om redningshelikoptertjenestens framtid. At privatiseringsiveren var sterk i Høyre, har vi visst, men at iveren var så sterk at de var villig til å eksperimentere med liv og helse, hadde jeg ikke i mine villeste fantasier drømt om. I tillegg velger man altså å foreta dette eksperimentet i den landsdelen som desidert er mest sårbar. Ekstreme værforhold og store avstander gjør at folk i Finmark er mer avhengig av Redningstjenesten enn man er noe annet sted i landet. I motsetning til oss som bor lenger sør, har de dessuten ingen alternativ luftambulansetjeneste. Jeg har fram til nå ikke hørt ett eneste saklig argument for å privatisere verdens beste redningstjeneste. Hva er det egentlig som gjør at regjeringspartiene legger seg langflate for Fremskrittspartiet i denne saken? Jeg har derimot fått mange gode argumenter for å beholde 330-skvadronen på Banak. Høyres forsvarsminister, Kristin Krohn Devold, har i brev til komiteen advart sterkt mot å nedlegge Banak, og hun har store motforestillinger til flertallsinnstillingen, som inkluderer hennes eget parti. I løpet av mine ni år i Stortinget har jeg aldri opplevd at et parti har påført egen statsråd et så ydmykende nederlag. Representanten Helleland har i debatten i dag krampaktig prøvd å ufarliggjøre forslaget sitt. Men problemet er bare at den samme Helleland i innstillingen til komiteen har gitt grønt lys for å flytte basen til Hammerfest og dermed privatisere den. Man utreder jo ikke et forslag bare for artighets skyld, hvis man ikke mener noe med det. Jeg sitter igjen med et inntrykk av et parti som prøver å ri to hester samtidig. Hva er det som har skjedd, som gjør at man ønsker å sende folk i Finmark ut i en årelang uvisshet? Ikke er det et forslag som justisministeren har pålagt sine folk å gå for.Ikke er det en idé som forsvarsminister Kristin Krohn Devold har lansert. Tvert imot, hun har jo i brev til komiteen advart sterkt mot dette.Ikke er det noe Høyres lokalpolitikere i Finmark brenner for. Tvert imot, Høyres ordfører i Porsanger har truet med å melde seg ut. Folk i Finmark fortjener at svaret blir avklart i dag. Men i stedet for å få dette avklart, velger Høyre å bruke partipisken og sørge for at ingen av representantene fra Nord-Norge får lov å stemme i tråd med sin egen overbevisning og for det som man i hele landsdelen ber dem om å gjøre.