Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2017-05-23:
Jeg skal heller ikke bruke veldig mange ord – vi er en del av mindretallet i denne saken, og komitélederen har gjort rede for våre synspunkter – men bare komme med noen få merknader. Forslaget kan synes å være et skritt i retning av et styrket demokrati ved å la velgerne få mer innflytelse ved kommunevalg enn en har hatt siden 2003. Gjennom å gi velgerne mulighet til både å gi positive og negative stemmetillegg gir en dem økt innflytelse, blir det hevdet. Og økt innflytelse kan gjøre at flere velger å ta i bruk stemmeretten. Da endringen om å frata velgerne muligheten til strykning på kommunevalglisten kom i 2003, som jeg synes det er interessant å gå tilbake til, hadde dette sammenheng med noen av de erfaringene en over tid hadde gjort. Et av problemene en hadde registrert, var at en ved å innføre retten til strykning ga forholdsvis stor makt til den gruppen velgere som tok imot muligheten til strykning. Og hvis de fleste ikke benyttet seg av strykning, som var tilfellet, ville de forholdsvis få som gjorde det, i realiteten være dem som i stor grad avgjorde rekkefølgen på hvem som kom inn i kommunestyret – altså at en ga en forholdsvis stor makt til få mennesker. Ved å innføre strykning igjen gjør en det lettere for et mindretall av velgere som velger å stryke og rette lister på en systematisk måte, å oppnå et resultat som faktisk kan være i motstrid til ønskene til et flertall av velgerne som har valgt denne listen. Gjeninnføring av strykning vil kunne gi de grupper av velgere som ønsker å benytte seg av denne muligheten, større innflytelse på bekostning av det faktiske flertallet av velgerne. Så skal vi også være klar over at det å stille til valg for noen kan være en større utfordring når en vet at strykning er et tillatt virkemiddel. Mange lokalpartier sliter i dag med å rekruttere folk til sine valglister ved lokalvalg, og det er liten tvil om at innføring av strykningsmuligheten vil øke problemet med å finne tilstrekkelig mange, i de mange små og store kommunene, som ønsker å arbeide politisk i lokalmiljøene. Undersøkelser som ble gjort over tid i Kristiansand kommune mens strykning ved kommunevalg var tillatt, viste også at det systematisk var kvinner og de yngste som ble strøket framfor andre grupper. De samme undersøkelsene viste også at hvor man sto plassert på listen, hadde betydning for om man oftere ble utsatt for strykning enn det andre syntes å bli. Dette er kunnskap som etter mitt syn ikke fungerer som gode argumenter for gjeninnføring av strykningsmuligheten. Det er ikke tvil om at den kraftige økningen av sosiale medier også gjør det lettere å organisere aksjoner for eller imot enkelte kandidater. Og selv om ingen ønsker organiserte aksjoner, vet vi at dette skjer, og det kan lettere la seg gjøre i dag enn tidligere. Ingen bør være interessert i å innføre en valgordning som legger til rette for organiserte aksjoner hvor det er de få som avgjør på vegne av det store flertallet. Det er det som lett kan bli resultatet om en velger å gi rett til strykning ved kommunevalg. Kristelig Folkeparti er av den oppfatning at gjeninnføring av strykning av kandidater på kommunevalglistene verken vil være avgjørende for valgdeltakelsen eller ha særlig andre positive effekter. Tvert om er vi redd for at dette blir en ordning hvor de få som velger å ta i bruk strykningsmuligheten, er de som i for stor grad avgjør hvem som kommer inn i kommunestyret. Dette er en negativ tilnærming til å endre stemmeseddelen som vi tror faktisk vil kunne svekke rekrutteringen av innbyggere som ønsker å engasjere seg lokalpolitisk. Hvis det blir resultatet, er innføringen av forslaget vi diskuterer i dag, faktisk en svekkelse av lokaldemokratiet, i motsetning til den begrunnelsen for forslaget som er blitt gitt av forslagsstillerne og dem som støtter dette i salen i dag.