Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2015-04-28:
Det er mange mulige innfallsvinkler til en debatt om svart økonomi og svart arbeid, og jeg er i stor grad enig med de foregående talerne om den delen av dette som de tok opp. Jeg benytter også anledningen til å takke saksordføreren for konstruktivt arbeid for å samle komiteen om dette initiativet fra Kristelig Folkeparti – det har han i stor grad greid. Takk for det og takk for velvilje fra alle partier. Hvis vi tar den økonomiske innfallsvinkelen, vet vi at den svarte økonomien utgjør et tap av skatter og avgifter på flere titalls milliarder kroner hvert eneste år. Det er mang en skattedebatt og spørsmål om nivå på skatt vi kunne eliminert hvis vi hadde fått inn de kanskje 50–60–70 milliardene som vi her snakker om, så det er av stor samfunnsmessig betydning. Samtidig er det for mange et spørsmål om det personlige, for i kjølvannet av svart arbeid og svart økonomi ser vi også mange enkeltskjebner. Menneskehandel er ofte svært tett relatert til den svarte økonomien, og det har vi også sett eksempler på. Vi kan ta Lime-saken, som ett eksempel, som viser hvordan den svarte økonomien også er en driver i utbytting av mennesker. Og det er til syvende og sist kanskje det mest alvorlige. I den grad svart arbeid vokser i omfang, truer det også det seriøse arbeidslivet. Svart økonomi forblir et alvorlig samfunnsproblem, og ja – skatteinntektene reduseres og dermed også det felles grunnlaget for velferden. Det svekker konkurranseforholdet for de seriøse bedriftene, og respekt for lov og regler og arbeidstakernes rettigheter blir undergravd ved omfattende svart arbeid og svart økonomi. Jeg er glad for de enighetspunkter som komiteen står felles om. Det gjelder skatteetatens mulighet til å innhente relevant informasjon og sikre bevis, bl.a. gjennom beslag. Det gjelder muligheten for skatteetaten til å dele informasjon, f.eks. ileggelse av skjerpet tilleggsskatt og manglende levering av selvangivelse, med andre offentlige etater. Representanten Flåtten var inne på en side ved svart arbeid som gikk på en organisering av en etat. Problemet er imidlertid at vi ser at informasjonsflyten mellom statlige etater p.t. er så svak at man av ulike grunner – noen kaller det personvern og andre kaller det uvilje til å jobbe aktivt med det – ikke får gjennomslag. Dermed vet den ene etaten noe den andre faktisk burde visst, uten at det – etter min mening, i hvert fall – går ut over relevante personvernhensyn. Så har flere nevnt spørsmålet om skatteattest. Jeg synes det i hvert fall er viktig at en skatteattest for andre ikke må utgi seg for noe annet enn det den er. For det er problemet i dag, at man fremlegger en skatteattest, og så tror arbeidsgiveren, eller de som bestiller varer og tjenester, at den er noe mer enn det den er. Når manglene er så synlige som de er, da har vi ikke kommet så veldig langt. Så til slutt: Vi fikk et veldig klart eksempel på falsk ID i morgennyhetene i dag – det at man bruker falske ID-er, får seg såkalte identifikasjonskort, på arbeidsplassen, som tilsynelatende gjør at man er der fullt lovlig, men egentlig er man der under falsk dekke. Sanntid når det gjelder ID-kort: Her har staten en stor oppgave å gjøre, og det er jeg spent på hvordan vil bli fulgt opp. I sum: Regjeringen har kommet med sine anbefalinger, som gjorde at vi kunne trekke forslagene om lærlinger og om antall leverandører i kjede. Det – sammen med det vi vedtar i dag – synes i hvert fall jeg er et godt steg videre, og det er jeg glad for at vi kan stå sammen om.