Trond Helleland (Høyre), 2008-12-11:
Årets budsjettdebatt blir en parentes i historien. Det var den høsten verdens børser raste og banker kollapset, og hvor den norske regjeringen la fram et budsjett som var utdatert da det ble lagt fram. Om en drøy måned kommer Regjeringen med budsjettets del 2, og i mars får vi Nasjonal transportplan til Stortinget. Dagens debatt blir derfor preget av hva vi vet så langt, og hvilke prioriteringer vi har gjort i finansinnstillingen. Høyre har i neste års budsjett valgt å satse kraftig på samferdsel. Vi har lagt oss på den samme pengebruk i finansinnstillingen totalt sett som Regjeringen, men vi har omprioritert slik at det blir et kraftig løft for norske veier neste år. Forbedret infrastruktur og mer moderne samferdselsløsninger øker mobiliteten og bidrar til å tilfredsstille de transportbehov som finnes i samfunnet. Dette kan gi vekst og utvikling i hele landet. En godt utbygd og vedlikeholdt infrastruktur gir enkeltmennesker frihet til å kunne forflytte seg på en effektiv og sikker måte innenlands og til utlandet. Infrastrukturen er samtidig viktig for at bedrifter i hele landet skal være konkurransedyktige. Dette gjelder både ved at bedriftene lettere kan tiltrekke seg arbeidskraft, og gjennom reduserte kostnader for å nå markedene. Veibygging er både god distriktspolitikk og god næringspolitikk. Bedre veier er også avgjørende for å komme videre mot visjonen om null drepte og varig skadde i trafikken. I økonomiske nedgangstider må en bidra til å redusere arbeidsledigheten i bl.a. bygg- og anleggssektoren gjennom økt satsing på veibygging. Den statlige andelen av veiinvesteringene må økes. Nå settes det ikke i gang større prosjekter uten bompenger, og bompengeandelen har økt fra år til år. Manglende investeringer i veier i forhold til målsettingene i Nasjonal transportplan må bevilges på budsjettet for 2009. Høyre vil derfor øke bevilgningene til vei med 1 milliard kr i forhold til det som følger av Regjeringens forslag. Av beløpet på 1 milliard kr vil vi bruke 750 mill. kr på nye veiprosjekter. Blant de prosjektene vi har funnet rom for å komme i gang med, er det en rekke prosjekter som er gryteklare – de er ferdig utredet og regulert, og nødvendige vedtak er fattet lokalt. Det er bare å stikke spaden i jorden. Det gjelder f.eks. rv. 7 Sokna–Ørgenvika – et prosjekt som vil kutte reisetiden mellom Østlandet og Vestlandet med 20 minutter, og som vil knytte landets største reiselivsregion Hallingdal nærmere de store markedene på Østlandet og nærmere Gardermoen. Vi foreslår at dette skal være et OPS-prosjekt. Vi foreslår OPS også på E18 i Indre Østfold, på E39 Os–Bergen og på E6 vest for Alta. Trafikkfarlige og sterkt trafikkerte strekninger på E18 kan man komme i gang med, likeså flere strekninger på Kyststamvegen E39 og flere mindre riksveistrekninger rundt om i alle landets fylker. La oss komme i gang! Det er forstemmende at langt over 20 større prosjekter ligger langt bak de rammene som ble vedtatt i handlingsprogrammet til NTP. Det er departementet selv som opplyser dette i svar til komiteen. En lang rekke prosjekter får altså mindre enn forespeilet. Det er nok av prosjekter å gyve løs på når krisepakken kommer på nyåret. Høyre vil bevilge 100 mill. kr mer enn Regjeringen til midtdelere og andre trafikksikkerhetstiltak, 50 mill. kr til en belønningsordning for tryggere skoleveier og 100 mill. kr til rassikring, slik at den totale ekstrasatsingen fra Høyre beløper seg til 1 milliard kr. I tillegg vil vi etablere et vedlikeholdsfond til samferdselsformål på 40 milliarder kr. Dette vil gi en årlig avkastning på ca. 2 milliarder kr, som kan brukes for å møte noen av utfordringene med det store etterslepet på vedlikehold av vei- og jernbanenettet. Disse pengene skal sikre stabilitet i vedlikeholdsbudsjettene og komme i tillegg til de ordinære veibevilgningene. I en tid der anleggsmaskinene stanser opp, der ordrereservene tørker inn og der olje- og asfaltprisene går ned, ser jeg for meg en vår og sommer hvor alle de «Seks Tusen Hål» som Hellbillies synger om, blir tettet, og hvor rassikring blir kraftig styrket. Nå har vi muligheten. Jeg håper Regjeringen viser handlekraft. Jeg så at den danske regjeringen la fram sin nasjonale transportplan i går. Der er det bl.a. foreslått å opprette et infrastrukturfond på 90 milliarder danske kroner. Gode kollektivløsninger er viktig for et smidig transportsystem. Den svært vellykkede satsingen fra Bondevik II-regjeringen, med den såkalte belønningsordningen for bedre kollektivtransport og mindre bilbruk i byområdene, følges nå opp som et ledd i klimaforliket. Det er bra. Satsingen bør trappes videre opp. Høyre vil ha en sterkere satsing enn Regjeringen på kollektivtransport i de store byene for å redusere bilbruk og øke kollektivandelen. Statlig tilskudd til kollektivtiltak i distriktene kan ikke kompensere for bedre og sikrere veier. Derfor foreslår vi å øke bevilgningen til belønningsordningen i byene med 30 mill. kr. I tillegg prioriterer vi å finansiere en ungdomsrabatt på 50 pst. på NSB og øvrige kollektivtilbud i hele landet. Det er viktig å stimulere til økt bruk av tog og buss. Gode reisevaner bør opparbeides i ung alder. Vi er også opptatt av å finne nye løsninger som kan gi raskere og mer rasjonell utbygging, drift og vedlikehold av veianlegg. Høyre ser at Regjeringens varslede modell for bygging av infrastruktur, «prosjektfinansiering», er skrinlagt. Dette gjør det enda viktigere å jobbe videre med bygging av vei gjennom Offentlig Privat Samarbeid, OPS. Erfaringene fra de første OPS-prosjektene som er fullført, er så gode, bl.a. med halvert byggetid og bedre kostnadskontroll, at Høyre mener modellen bør videreføres på egnede strekninger. Vi er derfor svært glad for at en samlet opposisjon står bak kravet om OPS. Opposisjonen har også samlet seg om en rekke prosjekter som egner seg for OPS-finansiering. Konkurranse i jernbanesektoren er viktig for å sikre et best mulig tilbud til brukerne med de ressursene som er tilgjengelige. For eksempel har økt konkurranse innenfor persontransport på Gjøvikbanen vært en kjempesuksess. Gjøvikbanen har etter konkurranseutsetting fått et tilbud med mye bedre kvalitet, en stor økning i antall avganger og universell utforming, slik at den nå er tilgjengelig også for funksjonshemmende. Mer bruk av anbud med kontraktsvilkår og sanksjoner kan vise seg å være et mer egnet og effektivt verktøy for å sikre den offentlige tjenestekvalitet med hensyn til f.eks. universell utforming framfor lovfesting av rettigheter. Vi vil foreslå konkurranseutsetting av persontransport på jernbane på flere strekninger som i dag drives av NSB. Vi har også tidligere fremmet et forslag om en handlingsplan for flere krysningsspor på jernbanen. Med flere krysningsspor vil vi øke kapasiteten på jernbanenettet. Jeg ser at Regjeringen gjør noe nå, men det overordnede blikket på hvilke krysningsspor som kan bidra til å øke kapasiteten, mangler. I den forrige regjeringsperioden ble det gjennomført en rekke tiltak som medførte en økning i godstransport på jernbane på 80 pst. i løpet av fire år. Høyre ønsker økt konkurranse ved utbygging, drift og vedlikehold av jernbanens infrastruktur for å sikre midler til jernbaneinvesteringer. Konkurranseutsetting er ikke noe nytt i jernbanesektoren. Tall fra Jernbaneverket for de siste årene viser at det aller meste av Jernbaneverkets investeringer og en stor andel av vedlikeholdet har vært konkurranseutsatt. Den omstillingen og konkurranseutsettingen som Stortinget vedtok høsten 2004, og som ble satt i verk i 2005, førte til lavere kostnader for flere vedlikeholdsoppdrag på jernbanenettet. Innsparte midler som følge av konkurranseutsetting må selvsagt brukes til å styrke jernbanen. Høyre peker på at sikkerhet fortsatt skal være et statlig ansvar og ha prioritet nummer én. Vi vil også ha en sterkere satsing på oljevernberedskap langs kysten, og foreslår å bevilge 15 mill. kr ekstra til dette. Kystnaturen er sårbar, og omfattende forurensning kan få langvarige økologiske, trivselsmessige og økonomiske konsekvenser. Det forekommer årlig en rekke sjøfartsulykker langs norskekysten. Vi anerkjenner den veldig samfunnsnyttige rollen som Redningsselskapet har ved å bidra til økt sikkerhet for alle som ferdes på sjøen. Vi vil derfor øke bevilgningene til Redningsselskapet betydelig i forhold til Regjeringens forslag. For transport over lengre avstander og til mer spesialiserte oppgaver er luftfarten og skipsfarten viktige og nødvendige for nasjonen. Høyre vil bidra til at disse næringene får gode vilkår, slik at de reisende og all last skal kunne transporteres på en sikker og effektiv måte også i framtiden. Med dagens finansuro er både skipsfart og luftfart på vei inn i en krise. Avinor meldte i går om en nedgang på 7,4 pst. i flytrafikken i november. Høyre mener at gode og pålitelige post- og telekommunikasjonstjenester også er av stor betydning for alle. Post i Butikk har gjennom lokalisering og åpningstider gjort kjernetilbudet til Posten mer tilgjengelig for folk flest. Konkurranse mellom bedrifter innenfor tele- og datatjenester har gitt kundene stadig bedre og rimeligere tjenester. I Norge har vi relativt sett stor faglig tyngde innenfor IKT-næringen, både generelt og innenfor spesialiserte sektorer. Høyre ønsker å bidra til at denne kompetansen består og kan vokse, både ved å gi bedrifter lavere skatter og avgifter og ved å stimulere til økt forskning. Årets budsjettbehandling har vært spesiell; gavene skal ikke pakkes opp før langt ut på nyåret. Jeg håper Regjeringen og statsråden kan være villig til å lytte til innspill fra opposisjonen. For et par dager siden opplevde vi at helseministeren var imøtekommende overfor gode forslag fra opposisjonen. Så langt i denne perioden har vi ikke akkurat opplevd statsråd Navarsete som lyttende og imøtekommende overfor det opposisjonen foreslår. Kanskje finanskrisen kan snu på dette. Jeg tror at norske veier og norsk jernbane vil tjene på at det er bredest mulig oppslutning om transportpolitikken.