trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bent Høie (Høyre), 2017-02-01:
Jeg er glad for at Arbeiderpartiet nå endelig har våknet når det gjelder utfordringene knyttet til barn og unges psykiske helse. Det var synd at de ikke hadde det samme engasjementet da de hadde muligheten til å gjøre noe med det. Det er faktisk sånn at regjeringen og samarbeidspartiene har styrket denne tjenesten med nesten 1 mrd. kr i løpet av de fire årene som vi har hatt ansvar for budsjettet, og derfor har det heller ikke vært behov for å stemme for Arbeiderpartiets markeringsforslag. En rapport som nylig er lagt fram fra SINTEF, viser at fra 2008 ble tilbudet i kommunene svekket innenfor både psykisk helse og rus. Denne utviklingen har vi heldigvis klart å snu. Nå ser vi en kraftig vekst i tilbudet, og for første gang ser vi at vi har begynt å ta igjen etterslepet som vi arvet fra årene med Arbeiderpartiet i regjering. Det å være ung er ingen diagnose, men det er en stor jobb å være ung og bli voksen. Ifølge Ungdataundersøkelsen rapporterer de fleste ungdommer at de har god helse, og at de trives i livet sitt. Men for dem som sliter, er det viktig med et lett tilgjengelig helsetilbud. Det tror jeg alle kan være enige om. I juni la vi fram ungdomshelsestrategien, der et av målene er å tilrettelegge for bedre tilgjengelighet til lavterskel helsetjenester. Nå jobber vi også med en egen strategi for psykisk helse, der barn og unge skal ha særskilt oppmerksomhet. Strategien skal, etter planen, legges fram før sommeren. Et viktig tema vil være tidlig avdekking og koordinering og oppfølging av barn og unge som har helseutfordringer. Vi har gjennom flere år bevilget midler til å bygge opp og styrke helsestasjons- og skolehelsetjenesten, både gjennom økte midler i kommunerammen og også gjennom øremerkede tilskuddsordninger. Ved å legge en betydelig andel av midlene til å styrke helsestasjons- og skolehelsetjenesten i rammen gir vi også et veldig klart signal til kommunene, samtidig som det er en ubyråkratisk ordning. Vi ser at kommunene nå virkelig har begynt å prioritere denne tjenesten. De øremerkede midlene som er innført, tilgodeser de kommunene som også benytter de frie midlene, og viser at belønningsordningen som dette i realiteten er, også har effekt. Vi mener at denne kombinasjonen nå gir resultater, og vi ser som sagt at fra 2015 til 2016 økte årsverkene innenfor dette tilbudet mer enn befolkningsutviklingen, og det betyr at vi har begynt å ta igjen etterslepet som vi arvet fra Arbeiderpartiet.
Bent Høie (Høyre), 2017-02-01:
Det er bare å lese den omtalte SINTEF-rapporten og lese de årlige KOSTRA-tallene på utviklingen i antall årsverk. Vi overtok i en situasjon der årsverkene i skolehelsetjenesten og helsestasjonstjenesten i realiteten hadde gått ned. Den utviklingen klarte vi å snu, og veksten er nå forsterket. Det er det pengene går til. Pengene gir resultater. I tillegg har vi styrket og utviklet tilskuddsordningen for å få ansatt flere psykologer i kommunene, fra 130 tilskudd til over 400 tilskudd nå. Norsk Psykologforening er veldig tydelig på at dette gir resultater. Og vi har fremmet forslag om å lovfeste krav til psykologkompetanse i kommunene fra 2020, noe Arbeiderpartiet stemte imot da vi behandlet primærhelsemeldingen.
Bent Høie (Høyre), 2017-02-01:
Tallene taler for seg selv. Den ene milliarden er hentet fra statsbudsjettene. Den er ikke hentet fra kommunenes budsjetter, det er det som Stortinget og regjeringen har bevilget til denne satsingen. Det er en satsing som Arbeiderpartiet prøvde å dømme nord og ned og si at ikke kom til å gi resultater. Nå har vi en SINTEF-rapport som viser at satsingen har gitt resultater – resultater som må være ganske ubehagelige for Arbeiderpartiet med tanke på at de selv satt med ansvaret i en situasjon der dette tilbudet ble bygd ned i kommunene. Nå bygges det opp, og det bygges opp raskere enn befolkningsutviklingen. Det betyr at vi tar igjen etterslepet som vi arvet fra Arbeiderpartiet. Det etableres lavterskeltilbud i skolene i form av skolehelsetjenesten, helsestasjonene, tilgjengelige tilbud om psykolog i kommunene. Det er en helt annen takt på dette nå, og jeg er glad for at Arbeiderpartiet deler engasjementet. Det er synd at det tok så lang tid å våkne, og at en ikke gjorde noe med det da en hadde muligheten til det.
Bent Høie (Høyre), 2017-02-01:
En god barndom varer livet ut. Derfor er tidlig innsats viktig og derfor også det som regjeringen prioriterer veldig høyt på veldig mange områder, både innenfor helse, i utdanning og i barnevernet. Den helsen en har med seg fra barndommen, varer ofte livet ut. Derfor er det viktig med gode helsetjenester til barn og unge, og det er viktig å fange opp barn og unge med helseutfordringer tidlig. Vi la fram en ungdomshelsestrategi i fjor. Målet med strategien er å hjelpe ungdom til å mestre egne utfordringer og leve et godt liv. Viktige tjenestetilbud for denne gruppen er helsefremmende og forebyggende tjenester, slik som tidlig innsats som ytes gjennom bl.a. helsestasjons- og skolehelsetjenesten og psykiske helsetjenester for barn og unge. Dette er det de unge selv har ønsket, og det er også det vi prioriterer i budsjettene. Regjeringen har gjennom flere år bevilget midler til å bygge opp og styrke denne tjenesten, både gjennom økte midler i kommunerammen og gjennom øremerkede tilskuddsordninger som nå er på over 200 mill. kr, en satsing på til sammen 1 mrd. kr, som sagt tidligere. Helsestasjonen og skolehelsetjenesten har stor oppslutning i befolkningen, nyter stor tillit og er lett tilgjengelig for alle barn og unge, når den er til stede. Regjeringen vil også innføre krav om at alle kommuner skal ha psykologkompetanse i tjenesten, og vi har bevilget betydelige midler til rekruttering av psykologer i kommunene de siste to årene. Fastlegeordningen har også god oppslutning. Om lag 99 pst. av befolkningen står på listen til en fastlege. Regjeringens mål er å sikre et godt helsetilbud ved å holde egenandelene på et lavt nivå. Økninger i egenandeler og egenandelstakene har derfor vært om lag på nivå med prisveksten de siste årene, med unntak av at vi nå har gjennomført en kraftig reduksjon i egenandelstak 2, som er viktig ikke minst for kronikergruppen. Jeg er fornøyd med at vi i år har fått hevet aldersgrensen for betaling av egenandeler som inngår nettopp i egenandelstak 2-ordningen, fra 12 år til 16 år. Der har det vært en klart urettferdig behandling, fordi de ungdommene som har det største behovet for helsetjenestene, har måttet betale egenandeler, mens ungdom som har mindre behov for helsetjenester, har fått gratis helsehjelp. Nå har vi fått en harmonisering av aldersgrensene. Jeg vil minne om at Arbeiderpartiet var imot dette. Med Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett ville kronikerungdom med store helsebehov fortsatt ha måttet betale egenandel fram til de var 16 år, og ikke bare ville de fortsatt ha måttet betale egenandel, men også en høyere egenandel enn det som var da denne ordningen ble avviklet.
Bent Høie (Høyre), 2017-02-01:
Vi vurderer kontinuerlig både nivå og omfang av egenandeler, og det må også vurderes hva egenandelene skal være for ungdom i aldersgruppen over 16 år. Men det er også sånn at den største urettferdigheten på dette området har vært at mens en i den aldersgruppen kunne gå til fastlegen uten egenandeler, har de ungdommene som har de største helseutfordringene, måttet betale betydelige egenandeler. Da har vi prioritert å gjøre noe for dem med de største behovene først, nemlig å heve aldersgrensen for egenandeler til 16 år, slik at det er likt. Jeg registrerer at Arbeiderpartiet hadde alle muligheter til å gjøre denne prioriteringen i sitt alternative statsbudsjett, men valgte ikke å gjøre det. Istedenfor valgte Arbeiderpartiet å forsterke den forskjellen som er, og gjør det dermed verre for dem som har de største helseutfordringene.
Bent Høie (Høyre), 2017-02-01:
En skal lytte nøye når Arbeiderpartiet begynner å snakke om skattepolitikken, for det gjør de stort sett når de har kommet kraftig på defensiven og ikke er i stand til å forsvare sin egen politikk, verken på helse-, skole- eller barnevernsområdet eller på andre viktige sosiale områder. Når Arbeiderpartiet ikke lenger klarer å forsvare sin politikk, er svaret tilbake igjen: skattepolitikken. Det er helt feil, det representanten sier, at hovedprioriteringen for denne regjeringen har vært skattelettelser. Det er ikke korrekt. Hovedprioriteringen for denne regjeringen har vært å styrke velferdsområdene, ikke minst kommunenes økonomi. Det har vært å styrke utdanning og helse, både fordi det er det som sikrer velferden mest, og fordi det er det som bidrar best til sosial utjevning. Det er årsaken til at regjeringen har prioritert dette. Vi har klart å heve kunnskapen i skolen, redusere helsekøene, men samtidig gi nødvendige skattelettelser for å bidra til ny vekst og verdiskaping i landet, som trygger velferden for framtiden.
Bent Høie (Høyre), 2017-02-01:
Det er bred politisk enighet om viktigheten av å ha et lavterskel helsetjenestetilbud til barn og unge og deres familier. For barn og ungdom, som i økende grad bruker digitale og elektroniske medier, er tilgangen til digitale lavterskeltilbud spesielt viktig. Regjeringen ønsker derfor å samordne og videreutvikle det digitale helseinformasjonstilbudet til ungdom. Vi ønsker å tilby ungdom én dør inn til offentlige informasjonstjenester, hvor anonyme helsespørsmål kan besvares over samme plattform som spørsmål om kjærlighet og skolevalg og andre viktige spørsmål for barn og unge. Første steg i en slik samordning er å integrere tilbudet om en anonym spørsmål-og-svar-tjeneste på Norges største offentlige nettsted for ungdom, som er ung.no, som er det nettstedet der ungdom foretrekker å finne denne typen informasjon og også stille denne typen spørsmål. Klara Klok, som eies av Nordland fylkeskommune, har ivaretatt et behov i en periode hvor ungdom etterspurte digital helseinformasjon, men tilbudet av slike tjenester var begrenset. Fylkeskommunen har bidratt aktivt i forarbeidet til samordningen, men takket i desember dessverre nei til å stå som leverandør av det helsefaglige innholdet på ung.no. Fylkeskommunen valgte å legge ned sitt nettsted fra 1. januar i år, og tjenesten er allerede nedlagt. Det har vært mitt ønske at Klara Klok, med sin kompetanse og sin erfaring, skulle være en del av den videre samordningen, men jeg er nødt til å respektere det valget som fylkeskommunen har gjort i denne saken. Men den gode nyheten er at tilbudet til barn og unge blir opprettholdt og videreføres nå på ung.no. Data fra årets første uker viser at ungdom har oppdaget dette og bruker spørretjenesten aktivt. Nettstedet ung.no mottar et stort antall helsespørsmål fra barn og unge i alle aldre, og samarbeider med Helsedirektoratet for å sikre at nettjenesten har nødvendig informasjon og ressurser for å ivareta ungdoms behov. En viktig forutsetning for å sikre at helsesvar holder den nødvendige kvaliteten, er at kvalifisert helsepersonell med klinisk erfaring fra arbeidet med målgruppen står for de faglige svarene. Den andre gode nyheten, som jeg er svært glad for, er at nesten alle fagpersonene som besvarte spørsmål for Klara Klok, har takket ja til å gjøre det samme via ung.no. På denne måten videreføres den faglige kompetansen fra tjenesten fra Klara Klok, men på den måten som ungdom selv har gitt innspill til i ungdomshelsemeldingen at de ønsker, nemlig lett tilgjengelig på ung.no – én vei inn og gode svar tilbake.
Bent Høie (Høyre), 2017-02-01:
Jo, det var det som var mitt primærønske. Det var også det som var tilbudet til fylkeskommunen, men fylkeskommunen takket nei, og da må jeg forholde meg til det. Mitt primære oppdrag er selvfølgelig å sørge for at ungdom får svar på spørsmålene, det er det viktigste. Jeg synes det hadde vært en god idé å videreføre dette miljøet i Bodø, som administrerte svarene på helsespørsmålene. Det hadde fylkeskommunen løst på en god måte tidligere under paraplyen ung.no, men det ønsket ikke fylkeskommunen å ta ansvar for videre. Derfor er jeg veldig glad for at vi raskt klarte å snu oss rundt og få til avtaler med det samme helsepersonellet som sitter rundt i hele landet og svarer på disse spørsmålene, og at ungdom allerede nå får svar på de spørsmålene de sender inn til ung.no, og det må jo være det aller viktigste.
Bent Høie (Høyre), 2017-02-01:
Den svartmalingen av Nord-Norge som representanten driver på med, tror jeg ikke mange i nord kjenner seg igjen i. Nord-Norge går så det suser med denne regjeringen. Arbeidsledigheten er rekordlav, vi har bl.a. rekordhøye investeringer i det å bygge den framtidige helsetjenesten i Nord-Norge. Det åpnes snart et nytt sykehus i Kirkenes, det er åpnet et nytt sykehus i Vesterålen, det planlegges for nytt sykehus i Narvik, og det planlegges for nytt sykehus på Helgeland. Det er svære investeringer i milliardklassen i Bodø og i Tromsø. Nord-Norge går så det suser under Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen med støtte fra Kristelig Folkeparti og Venstre. Jeg hadde et opplegg der fylkeskommunen kunne få støtte til å drive Klara Kloks tjenester på vegne av ung.no, men som fylkeskommunen dessverre takket nei til. Jeg kan ikke tvinge en fylkeskommune til å utøve en oppgave på vegne av staten; det må de faktisk ønske selv.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2017-02-01:
En arbeidsgruppe som er satt ned av Sørlandet sykehus HF, er splittet i synet på om Flekkefjord sykehus skal ha akuttkirurgi. Et av forslagene de kommer med, legger opp til at en turnuslege skal ta imot akuttpasientene alene. Det vil i seg selv kutte det akuttkirurgiske tilbudet ganske kraftig, fordi mange pasienter da vil bli kjørt direkte til Kristiansand fordi turnuskandidatene ikke har den kompetansen de trenger for å vurdere pasientene godt nok. I dag tar sykehuset i Flekkefjord hånd om ca. 80 av 90 pasienter selv. Jeg lurer på hva statsråden tenker om dette forslaget. Vil det skape trygghet og sikkerhet for sykehuset i Flekkefjord, eller kan folk etter hvert forvente at det skjer en slags snikfjerning av viktig kompetanse, slik at kvaliteten og pasientsikkerheten blir så dårlig og det er så få som blir vurdert ved Flekkefjord sykehus, at en da til slutt heller velger å ta bort hele akuttilbudet ved sykehuset i Flekkefjord?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Nasjonal helse- og sykehusplan ba om at foretakene så på konkrete oppgaver som kunne flyttes ut til akuttsykehusene for å opprettholde kompetanse og fagmiljø. Utviklingsprosessene er i gang i helseforetakene rundt omkring. I de signalene man så langt kan registrere, er det få konkrete anbefalinger når det gjelder akkurat det. Det svarte statsråden overordnet på i svaret på hovedspørsmålet, men jeg har lyst til å spørre spesielt om det som Stortinget var opptatt av i Nasjonal helse- og sykehusplan som handlet om stedlig ledelse, fordi disse tingene henger sammen. Er statsråden trygg på at kravet om stedlig ledelse, som kan løses på ulike måter, er godt nok ivaretatt i de utviklingsprosessene som de regionale foretakene står i nå?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
«Stadig hører vi om ungdom som opplever at presset å være «perfekt» blir for stort. Hos altfor mange utvikler dette seg til psykiske vansker som påvirker både livskvaliteten og muligheten til å gjennomføre videregående og høyere utdanning. Å ha lett og raskt tilgang til hjelp er et viktig grep for å bøte på denne utviklingen. Likevel er regjeringen mot Arbeiderpartiets forslag om å bevilge 100 mill. kroner til lavterskel hjelpetilbud i kommunene og øremerke 200 mill. kroner til skolehelsetjenesten. Hvorfor det?»
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Et etterslep som man har arvet etter Arbeiderpartiet – det er også en måte å karakterisere store samfunnsutfordringer på. Det er sikkert en behagelig sådan, når man skal gjøre opp regnskap fra den dagen man trådte inn i statsrådstolen – og kanskje trer man også ut av den en gang. Jeg har lyst til å be statsråden beskrive hvilke lavterskel hjelpetilbud i kommunene og hvilken styrking av skolehelsetjenesten han viser til, når han sier at dette har man brukt 1 mrd. kr på siden man kom inn i regjeringskontorene.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Jeg registrerer at statsråden ikke svarer på hvor han har milliarden fra. Å vise til kommunenes økninger i bevilgninger og eksempler på at kommunene har tatt ansvar for dette, er ikke korrekt framstilling av virkeligheten. Den SINTEF-rapporten viser en utvikling i antall årsverk. Den viser ikke en ekstrainnsats fra regjeringen. De ordningene som statsråden viser til, har vi støttet opp om, og det har vært flertall for dem i Stortinget. Men hvorfor er det sånn at statsråden ikke ønsker å være med på å utvikle nye lavterskeltilbud? Arbeiderpartiet har f.eks. foreslått gratis fastlege inntil 18 år. Vi har også foreslått en styrking av skolehelsetjenesten, som øremerkes. De tallene skolehelsetjenesten selv rapporterer tilbake, viser ikke den styrkingen som statsråden tar på seg frakken og viser fram.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-02-01:
Når det gjelder Nasjonal helse- og sykehusplan, kan vi bruke Flekkefjord og Sørlandet sykehus som et eksempel, for en av diskusjonene er jo også at noen har ambisjoner om å skape et universitetssykehus i Sørlandet sykehus sin region – i Kristiansand, helt konkret. Et tilleggsspørsmål her er om statsråden oppfatter at det fortsatt er en av ambisjonene i noen av helseforetakene, at vi skal ha flere universitetssykehus i Norge, til tross for at sykehusplanen sier at vi ikke skal ha det, for det påvirker også debatten mellom Flekkefjord og Kristiansand og fordelingen av de ressursene. En annen diskusjon som ingen trekker fram, er at det er en del områder av Norge som ikke har akuttsykehus, som kanskje ikke har luftambulanse heller, og knapt nok et ambulansetilbud. Også når det gjelder den delen, må vi bli beroliget. Det er også ca. 500 selvmord årlig. Vi har 270 overdoser. Av og til er det noen som har mye kniv på hjernen, men vi har også en del syke pasienter som ikke trenger akuttkirurgi, men som trenger hjelp med hodet. Er statsråden beroliget med hensyn til planene for de psykisk syke?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-02-01:
På bakgrunn av det utenriksministeren nå sier, må jeg få rette en ros til Brende. For i debatten før har han sagt at når USA tar grep, kan ikke vi ta et større ansvar. Men nå sier utenriksministeren at vi faktisk skal ta et større ansvar for kvinners helse og reproduktivitet. Vi skal gå fra sju til ni milliarder mennesker på kloden. Underveis dit kommer mange hundre tusen kvinner til å dø. I dag dør 300 000 kvinner og jenter i svangerskap, ca. 50 000 dør etter abort. Så det er et stort behov for å bedre situasjonen. Med Trumps signaler om «The Global Gag Rule» og kutt til mange ideelle aktører, som glipper ut av dette informasjonsarbeidet, er det viktig at vi gjør en jobb. Men spørsmålet da blir jo hvordan vi skal bruke de pengene. Sanitetskvinnene er ett eksempel på noen som driver mye ideell virksomhet. Vil utenriksministeren ta med seg dem mer ut for å drive det arbeidet?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2017-02-01:
Flyktningstrømmen til Hellas er større enn det Hellas klarer å håndtere på en god måte. Den humanitære situasjonen er akutt og kritisk, og det er liten tvil om at Hellas er blant dem som tar den aller største belastningen knyttet til flyktningstrømmen til Europa. I lys av det er det naturlig å stille spørsmål om tiden er inne for at Norge nå skal gjenoppta Dublin-returer til Hellas. Kommisjonen åpner jo nå for Dublin-overføringer, og Senterpartiet mener selvsagt at Dublin-avtalen skal følges opp. Slik jeg forstår det, tar regjeringen nå sikte på å gjenoppta Dublin-returer til Hellas gradvis fra 15. mars. Mener statsråden det er naturlig at Norge gjenopptar Dublin-returer på det nåværende tidspunkt, eller mener statsråden at Hellas er under et så stort press og har så mye å håndtere fra før, at vi inntil vi får bedre byrdefordeling, bør vente med å gjenoppta Dublin-returer fra Norge til Hellas?
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-02-01:
Det er lav polemikkfaktor i salen i dag, så jeg skal prøve å stille to spørsmål og har tillit til at utenriksministeren svarer på begge. For det første har jeg lyst til å følge opp det både Huitfeldt og Skei Grande var inne på. Det er spesielt reproduktiv helse som nå er et problem som følge av Trump-administrasjonens kutt og sin såkalte «Gag Order». Det vil jo føre til flere dødsfall, men også mange flere farlige aborter. USA har nå stilt seg på side med mange av de mer reaksjonære regimene i verden som bekjemper framskritt innenfor kvinners rettigheter. Så for det første vil jeg spørre om hva regjeringen konkret har tenkt å gjøre for å kompensere for den politikkendringen USA nå har varslet. Men for det andre lurer jeg på om regjeringen har gjort seg noen litt mer overordnede, langsiktige, strategiske tanker om det presset kvinners rettigheter nå er utsatt for, ikke bare fra de regimene vi er vant med at utfordrer dem, men også fra vår viktigste allierte og verdens største giver av bistand, USA.
Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-02-01:
Det kom veldig positive signaler fra regjeringen i spørretimen, synes jeg, vedrørende reproduktiv helse og kvinners rettigheter. Det er veldig bra. Kontrasten mellom det og regjeringens respons på USAs flyktningnekt er veldig stor. Der uttalte statsministeren at Norge ikke er et responsland. Men når det gjelder kvinners rettigheter og reproduktiv helse, er tydeligvis Norge et responsland. Jeg må si at jeg var nok ikke den eneste som stusset da Høyre i løpet av få timer gikk fra å uttale at «Vi må se på hvilke muligheter vi har for å ta imot flere kvoteflyktninger som følge av den nye situasjonen i USA», til så etter et fremskrittspartiutspill å si at det ikke var aktuelt med flere kvoteflyktninger. Hvorfor er Norge et responsland når det kommer til det viktige spørsmålet om kvinners rettigheter, men ikke det tilsvarende viktige spørsmålet om flyktningers rettigheter? Utenriksministeren sa jo selv i spørretimen tidligere i dag at syriske flyktninger har et spesielt behov for beskyttelse.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Utenriks- og forsvarskomiteen var i Washington i forrige uke og hadde noen interessante møter. I Pentagon ble vi fortalt at da den nye forsvarsministeren kom i hus, bestemte han selv – ikke etter innspill fra administrasjonen, men han bestemte selv – at den første han skulle ringe, var NATOs generalsekretær. Det er et positivt signal. Men det som blir spennende, er om Trump i sin neste «tweet» støtter opp om sin egen forsvarsminister. Vi så hva som skjedde med den midlertidige justisministeren da hun ville ivareta en forsvarlig saksbehandling – hun ble sparket. Jeg tror at regjeringen må være forberedt på at vi må stå fast på våre prinsipper. Det er ikke første gang vi har stått opp imot USA – vi gjorde det f.eks. da de stemplet Nelson Mandela som en terrorist, og vi gikk imot dobbeltvedtaket i 1979. Så regjeringen må forberede seg på å ta noen tøffe tak med denne administrasjonen.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Jeg har et spørsmål til helseministeren. Jeg vil starte med et sitat fra en utmerket president i Legeforeningen. Hun heter Marit Hermansen, og hun sier i et intervju med Dagens Medisin: «Det gir ikke mening at nyutdannede leger som er ferdige og klare til å ta fatt på jobben skal stå i kø. Dette er sløsing av viktige ressurser, og oppleves som svært frustrerende for nyutdannede motivert leger.» Dette er presist sagt, og jeg vil på egne vegne legge til at det nok ikke bare er de nyutdannede legene som opplever frustrasjon. Jeg er helt sikker på at mange pasienter også er enig med de nyutdannede legene i at det er behov for flere spesialister også i norske sykehus i framtiden, og at det framstår som ganske meningsløst at folk man har brukt så mye penger, så mye ressurser på å få gjennom et så langt utdanningsløp, opplever at de ikke får avsluttet utdanningen sin og ta del i den kliniske virkeligheten og behandlingen av norske pasienter. I tillegg har Legeforeningen fått støtte fra mange hold, ikke minst fra Arbeiderpartiet, som har foreslått i sitt alternative budsjett flere år på rad at vi bør sette av noe mer penger til å opprette flere turnusplasser, fordi det er en effektiv måte å få økt kapasitet for norske pasienter. Ved alle disse korsveiene når vi har tatt opp dette, i likhet med Legeforeningen, har helseministeren og dagens Høyre–Fremskrittsparti-regjering henvist til ulike gjennomganger av behovene i sykehusene og i kommunene. Det har vært opptil flere ganger vi har fått til svar at det skal være ulike gjennomganger, og i denne saken, den siste uken, sier Høies statssekretær, Anne Grethe Erlandsen, at det på nytt skal være en gjennomgang. Da er spørsmålet mitt: Når er helseministeren ferdig med disse gjennomgangene, og når kan han eventuelt foreslå flere turnusplasser for å ta unna den køen av nyutdannede leger som finnes?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Jeg takker for svaret, som er en god beskrivelse av dagens situasjon, men kodeordet kom jo på slutten. Når man skal legge om utdanningsløpet på nytt, skal det på nytt være en gjennomgang av behovet, et behov som helseministeren i Stortinget bekrefter at mest sannsynlig er til stede, og at antallet plasser derfor bør økes. Jeg er opptatt av at dagens regjering gjør veldig mye bra, for norske sykehus, for norske kommuner og norske pasienter, men de holder også på med mye som jeg kaller rart. Man bruker mye krefter på mange ting som ikke kan sies å ha noen merverdi for pasientene, f.eks. fritt behandlingsvalg, som er statsrådens prestisjereform, hvor man har behandlet 1 700 pasienter med mange titalls millioner kroner i byråkrati, og statlig finansiering av eldreomsorgen som knapt en eneste kommune vil være med på, en mengde byråkrater i sving. Her har man et åpenbart tiltak man raskt kunne iverksatt, der det står nyutdannete leger i kø for å fullføre utdanningen sin, for å hjelpe norske pasienter. Da synes jeg det er rart at man igjen henviser til en ny gjennomgang istedenfor å handle, som man har muligheten til.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
«Tidlig innsats er avgjørende for å unngå at helseutfordringer får vokse til større problemer som er langt vanskeligere å håndtere. Gratis fastlege for ungdom opp til 18 år vil bidra til at flere oppsøker hjelp tidlig. Forskere ved UiO har funn som tydet på at fjerningen av egenandelen for 12–15-åringer økte antallet registrerte legebesøk med ca. 13 pst. for gutter og 18 pst. for jenter. Vil statsråden vurdere å fjerne egenandelen hos fastlegen for alle under 18 år, for å gjøre terskelen lavere for at ungdom skal kunne oppsøke hjelp?»
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Det er riktig at Arbeiderpartiet avviste ideen til regjeringen, i hvert fall i utgangspunktet, om at folk med til dels ganske alvorlige tilstander, som brannskade og en lang rekke andre tilstander, over natten skulle få flere tusen kroner i påslag på egenandelene sine, fordi regjeringen foreslo å fjerne den såkalte sykdomslisten når det gjelder fysioterapi. Derfor har vi bedt om at dette skal ses på på nytt, og at man raskt bør komme med et nytt forslag. I en kort overgangsperiode er beskrivelsen til statsråden presis, for øvrig er den ikke det. Jeg registrerer at regjeringen har vært villig til å gjøre flere til dels ganske omfattende grep når det gjelder egenandelene og satsene og omlegging av ulike ordninger i denne perioden. Når det gjelder et ganske enkelt, rimelig forslag som ville hjulpet flere ungdommer som har behov for legetjenester i kommunene, svarer ikke statsråden på spørsmålet. Derfor vil jeg gjenta det: Vil regjeringen vurdere å innføre også gratis fastlege, uten egenandel, for ungdom opp til 18 år?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Når man hører hvordan helseministeren, som er nestleder i Høyre, snakker om prioriteringer i statsbudsjettet, bør man lytte nøye. Den største prioriteringen til dagens regjering har vært å kutte skattene med over 20 000 mill. kr. Da er det ganske pussig at man får seg til å framstille det som om det ikke er dem som har fått disse skattekuttene, som har fått de største lettelsene, samtidig som man har lagt om egenandelssystemet over ganske kort tid, og hvor folk som har ganske alvorlige tilstander og behov for langvarig fysioterapibehandling, er de som skal betale for disse – i all beskjedenhet – ganske små beløpene som har gått til å justere de andre egenandelsgrensene. Jeg fastholder at Arbeiderpartiet vil prioritere dette. Vi skal også se på innretningene på alle de andre områdene når vi får tilgang til regjeringskontorene, men jeg vil oppfordre også dagens regjering til å vurdere på nytt om ikke gratis fastlege kan være en ordning som de kan støtte.
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Det viser seg nå at vi står foran et generasjonsskifte når det gjelder allmennlegene og fastlegene ute i distriktene. Stortinget har vedtatt ambisiøse planer for akuttberedskapen, som skal bli bedre. Situasjonen i dag er at en femtedel av overlegene har utdanning fra utlandet, og, som ministeren er inne på, tar man utdanning i Ungarn, kan man gå rett inn i legestillinger, mens tar man utdanning i Norge, står man i kø og venter på en turnusstilling. Er det ikke litt spesielt at med den dyreste utdanningen, som legeutdanningen er, står man i kø og venter for å få fullføre og få autorisasjon for å praktisere som lege eller starte på spesialiseringen sin, samtidig som man har en kø av pasienter i andre enden? Er det slik at ministeren egentlig satser på at vi skal importere spesialister og leger framover, eller skal vi utdanne legene på egen hånd?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
«Det er stort behov for flere fengselsplasser i Norge. Ullersmo og Oslo fengsel skal om kort tid fjerne et stort antall plasser, som blir delvis erstattet med nye i Eidsberg og Ullersmo. Vestlandet har et stort behov for flere fengselsplasser. Norsk nivå er 75 fengselsplasser pr. 100 000 innbyggere. Både Møre og Romsdal og Sogn og Fjordane har 40. Størst er behovet på Sunnmøre med kun 15. Hva gjør statsråden for at alle regioner får nok fengselsplasser, og når kan vi forvente bygging av nye plasser i vest?»
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Spørsmålet gjaldt først og fremst Vestlandet, hvor vi opplever at situasjonen er kritisk. Jeg nevnte Kriminalomsorga region vest, men vi har også Haugalandsområdet, hvor vi har ventet svært lenge på å få erstattet Haugesund fengsel. Åna fengsel er et annet. Ålesund fengsel har lenge stått på kartet som kanskje et av de mest utsatte. Men vi har også Vik fengsel, som har mulighet til å etablere 30 nye plasser. Så har vi også Bjørgvin fengsel, som er særdeles gammelt og til nedfalls, og som faktisk ble bygget av fanger på 1960-tallet. Statsråden nevnte at KVU-en for Vestlandet kommer først til høsten, men det var jo sagt at den skulle komme allerede sist sommer. Når kan vi forvente at den blir ferdig? Og konseptvalgutredningen for Østlandet ligger fortsatt i departementet. Når kommer den?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Vi har 200 kvinner som soner. Det er relativt få, men de har kanskje noen av de dårligste tilbudene. Mange av dem har opplevd seksuell trakassering i forkant, og det er lite ønskelig og heldig at de får aktivitetstilbud sammen med menn. Det medfører at tilbudet stort sett er konsentrert på østlandsområdet, og da får de lange avstander med tanke på å opprettholde familiebånd og når det gjelder tilbakeføringsarbeidet og det å ha tilknytning til nærmiljøet. Hvilke planer har ministeren med hensyn til å tilrettelegge for moderne fasiliteter for de kvinnene som soner?
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
«Ungdomsledigheten er nå på rekordhøye 11 pst., den høyeste andelen på over 10 år. Flere er bekymret for om man i fremtiden vil makte å ha et så godt velferdssamfunn som det Norge har i dag. Bruker vi for mye penger på skattekutt til de rikeste fremfor investeringer i fremtidige arbeidsplasser og utdanning, er det ungdommen som må betale prisen. Hvorfor prioriterer ikke regjeringen en økonomisk politikk som støtter opp under generasjonskontrakten fremfor å undergrave den?»
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Nå har vi akkurat hørt finansministeren si at skattekutt til den inntektsgruppen er et slag i trynet så lenge man fortsetter å øke avgiftene. Det har jo finansministeren gjort med 3 mrd. kr, men jeg kan la det ligge. Saken er den at regjeringens største satsing når det kommer til å redusere arbeidsledigheten, er, etter sigende, kutt i formuesskatten. Arbeiderpartiet har spurt statsrådens eget byrå, Statistisk sentralbyrå, og dersom disse pengene var brukt mer i tråd med det Arbeiderpartiet mener, altså etterspørre investeringer gjennom det offentlige, kunne man skapt minimum 15 ganger flere arbeidsplasser enn det regjeringen har gjort. Det er altså sjuende kvartalet på rad hvor all vekst i sysselsetting kommer i offentlig forvaltning, og det er 17 000 færre ansatte i privat sektor enn det var for to år siden.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Jeg regner med at det finansministeren sikter til med de 210 000, er den 6 pst. andelen av befolkningen som er pensjonister og som betaler formuesskatt. De tallene stemmer ganske godt overens. Men det som burde bekymre finansministeren, er at ungdom som ikke kommer seg inn i arbeidsmarkedet tidlig, har en stor sjanse for å forbli utenfor arbeidsmarkedet. Derfor ville det vært smart å bruke penger i en tid nå på en slik måte at ungdom fikk tilknytning og erfaring ved å være i arbeid. Finansministeren tar en veldig stor sjanse når hun satser alt på at det skal skapes jobber over tid, istedenfor nå å bruke penger på å skape arbeid for ungdom slik at bedrifter kan bygge erfaring, satse videre på de arbeidsplassene de skaper her og nå, og slik at vi ikke får en stor generasjon ungdom som varig havner utenfor arbeidsmarkedet. Det er derfor også Arbeiderpartiet har tatt til orde for at man må bruke pengene mer fornuftig, og ikke satse pengene så sterkt på skattelettelse til dem som har mest fra før.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-02-01:
Det store oljeprisfallet har skapt store utfordringer for norsk økonomi. Oljeselskapene har måttet kutte kostnader, og for leverandørbedriftene har oppdragsmengden gått kraftig ned. Mange har mistet jobben, særlig på Sør- og Vestlandet, og ledigheten har økt. Ungdom kan være særlig utsatt i nedgangstider. De har mindre erfaring, er ofte i midlertidige jobber, og de jobber oftere enn andre i konjunkturutsatte bransjer. Samtidig veksler de oftere mellom arbeid og utdanning, eller de kombinerer de to. En stor del av ungdomsgruppen som svarer at de er arbeidsledige, er derfor primært under utdanning. På den andre side kan mange velge å ta utdanning, selv om de helst ville vært i arbeid. Det siste kan være fornuftig både for den enkelte og for samfunnet i kortere perioder, og det har bidratt til å øke fleksibiliteten i det norske arbeidsmarkedet. Ledighet er vanskelig for dem som rammes av det, og regjeringens viktigste mål er at flest mulig skal ha en trygg jobb å gå til. Derfor bruker regjeringen finanspolitikken aktivt for å støtte opp under sysselsetting og dempe økningen i arbeidsledigheten. Budsjettet både for 2016 og for 2017 inneholder målrettede tiltakspakker mot ledighet på Sør- og Vestlandet og i de mest berørte bransjene. Arbeidsmarkedstiltak utgjør en viktig del av innsatsen for å hjelpe ledige med å komme raskt tilbake i jobb når konjunkturene er svake, og for å unngå at utsatte grupper varig faller utenfor arbeidslivet. Som en del av tiltakspakkene er arbeidsmarkedstiltakene trappet opp gjennom 2016, og det høye nivået videreføres i år. Regjeringen vil styrke innsatsen overfor utsatte unge ledige og personer med nedsatt arbeidsevne under 30 år. Regjeringen iverksetter derfor en egen ungdomsinnsats. En mer entydig prioritering av unge skal gi bedre oppfølging ved Nav-kontorene for denne gruppen, med sikte på å motivere til jobbsøking og raskere overgang til arbeid og utdanning. Mindre drahjelp fra oljevirksomheten er en varig, strukturell endring i norsk fastlandsøkonomi, som ikke bare kan møtes med kortsiktige tiltak. Derfor svarer regjeringen også med tiltak for langsiktig omstilling og vekst. Regjeringen senker skattene for å gjøre det mer lønnsomt å jobbe og for å skape nye jobber. Vi reduserer ikke skattene for de få, men har lagt vekt på at brede grupper av befolkningen skal få del i skattelettelsene. Halvparten av personskattelettelsene i regjeringsperioden har gått til folk med bruttoinntekt under 600 000 kr. Skatte- og avgiftsendringer som styrker vekstevnen og skaper nye arbeidsplasser, er viktige bidrag til omstillingen av norsk økonomi. Og vi legger vekt på å få mest mulig igjen for de ressursene vi setter inn i offentlig sektor. ABE-reformen er et slikt eksempel. Den økonomiske politikken gjør nå en kraftfull innsats for å sette ledige hender i arbeid og skape nye lønnsomme arbeidsplasser. Alle disse grepene, sammen med en effektiv utnyttelse av ressursene, gjør at også kommende generasjoner kan oppleve gleden og tryggheten ved velferdssamfunnet vårt.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-02-01:
Min kritikk av Arbeiderpartiet har vært til løftet Arbeiderpartiet gir for neste stortingsperiode om å skjerpe skattene med 15 mrd. kr. Når Arbeiderpartiet forsøker å fremstille det som om det først og fremst kommer til å være skatteskjerpelser for dem som har mest fra før, så har vi jo kunnet bevise at det ikke er riktig, all den tid også 210 000 pensjonister kommer til å oppleve skjerpet skatt med det Arbeiderpartiet legger opp til. Så det har jeg kalt et slag i ansiktet på folk. Så har vi heller ikke hevdet at det viktigste tiltaket for å bekjempe arbeidsledighet er å redusere formuesskatten. Men denne regjeringen klarer altså å ha flere tanker i hodet på en gang. Vi har satt inn kortsiktige tiltak for å møte de utfordringene som berørte næringer og mennesker opplever på Sør- og Vestlandet, men det at vi har en særnorsk skatt som heter formuesskatt, som rammer først og fremst norske eiere av norske bedrifter i Norge og forskjellsbehandler dem kontra utenlandske eiere, det mener vi er en uting. Hadde vi gjort noe med formuesskatten, hadde det også skapt nye investeringer i norsk næringsliv.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-02-01:
Den påstanden er feil. Regjeringen har ikke brukt den største delen av handlingsrommet på skattelette til dem som har mest fra før. Det er feil. Vi har brukt de største pengene på infrastrukturinvesteringer, på kunnskap, på forskning, på viktige områder, ikke minst har vi styrket kommuneøkonomien mer enn det den forrige regjeringen gjorde. Så er jeg enig med representanten Wickholm i at det er en risiko for at blir man for lenge stående på utsiden av arbeidsmarkedet, er veien tilbake til arbeidsmarkedet mye mer krevende. Derfor redegjorde jeg i mitt første svar for alle de tiltakene regjeringen nå gjør særlig rettet mot ungdom for å fasilitere veien deres inn i arbeidslivet på en bedre måte enn i dag. Det mener jeg er avgjørende viktig. Men det er også feil når representanten hevder at jeg satser alt på å legge til rette for at det kommer jobber over tid. Nei, denne regjeringen har klart å gjøre to ting. Vi har satt inn kortsiktige tiltak, som har økt sysselsettingen i de områdene som er særlig berørt av oljeprissjokket – jeg har selv vært og sett på flere eksempler på det, så det virker – tiltakspakken virker. I tillegg må vi evne å tenke langsiktig og legge til rette for vekst og verdiskaping fremover.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-01:
Denne regjeringen mener vi skal lytte til faglige advarsler, og vi bør ha tiltak som er i tråd med det. Jeg sa ikke til P4 at en ikke skulle gjøre det. Det jeg påpekte overfor P4, var at Arbeiderpartiets byrådsleder i Oslo på en livesending i Nettavisen sa at nå lyser alle lamper rødt, vi må gå videre, vi må gjennomføre dieselbilforbudet. Det var da jeg påpekte overfor P4 at alle tall vi har fått, viser at da Raymond Johansen sa det, var det ingen røde lamper som lyste. Da var det grønne lamper, da var det lav luftforurensning i Oslo. Dagen før hadde fagfolk sagt at det var en viss overhengende fare for at det kunne bli dårlig luft. Ergo var det faglige grunnlaget for å innføre forbud til stede. Men da morgenen kom, og Raymond Johansen sa at nå blinker alle lamper rødt, var det faktisk ikke sant. Det var da jeg påpekte overfor P4 at da kan en ikke påstå at en måtte gå videre med dieselbilforbud basert på luftkvaliteten der og da. Så vi skal lytte til advarsler som kommer, og innrette oss på at vi kan sette i gang tiltak, men når alle lamper lyser grønt, ville det ha vært et argument for ikke å gå videre med forbudet. Dermed har ikke dette noe med hva fagfolk sier før og etter, det har noe med hva en byrådsleder indikerer når han intervjues direkte av en journalist, der han rett og slett kom med uriktige opplysninger. Denne regjeringen har vært opptatt av at vi skal bedre luftkvaliteten i byene. Derfor har vi økt satsingen på jernbane, som ikke minst vil komme Oslo til gode, fordi det nå er over 100 flere togavganger fra Oslo S enn det det var før. Det er over 1 000 togavganger totalt sett. Vi har sørget for at Oslo har fire ganger mer penger til belønningsordningen for kollektivtrafikk nå, sammenliknet med da den rød-grønne regjeringen styrte. Vi har styrket satsingen på lavutslippsbiler og nullutslippsbiler. Mens den forrige regjeringen gjorde at det ble en kraftig økning i antall dieselbiler i Oslo, som er en del av årsaken til problemet, så er det nå flere nullutslippsbiler fordi vi har gjort dem mer attraktive. Vi har økt bevilgningene til sykkelveier over statsbudsjettet med rundt 75 pst. Det betyr at alle de virkemidlene som vil bidra til å få en bedre luftkvalitet i Oslo, har blitt styrket under dagens regjering. Og da vil min påstand – litt flåsete, men likevel med en stor grad av sannhet – være at det beste vi gjorde for luftkvaliteten i Oslo, var å bytte regjering i 2013. Det har gjort at alle virkemidlene som gjør at disse problemene løses på sikt, er blitt forsterket. Jeg håper også at Oslo-byrådet følger opp de positive virkemidlene, satser mer på kollektiv enn det de har gjort, og støtter opp om jernbanesatsing ved å legge til rette for at bussaktivitet o.l. koples opp mot den. Da kan vi sammen løse de utfordringene som finnes.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-01:
Jeg prøvde jo nå nettopp å si at det var ikke synsing og slikt som lå til grunn. Det jeg påpekte, som jeg ble feilsitert på i åpningsspørsmålet fra representanten, var en påstand om at jeg hadde ment at vi ikke trengte å ta hensyn til Meteorologisk institutt og fagfolkenes advarsler. Det var ikke mitt argument. Mitt argument dreier seg om at byrådsleder Raymond Johansen er på nett-tv og sier at nå blinker alle lamper rødt, mens faktum er at de var grønne. Da sa jeg at det virker som om det ligger feil premiss til grunn når en går videre med forbudet. Jeg sier ikke at fagfolkene som advarte i forkant, tok feil, men jeg sier at beslutningen han tok, og begrunnelsen han tok for beslutningen – at nå må en gå videre for lampene blinker rødt – faktisk ikke var riktig. Jeg mener en bør være mer betenkt når politikere ikke kommer med riktig uttalelse til folk flest, enn når en har fagfolk som gir en advarsel, men som politikerne må agere til.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2017-02-01:
Denne spørrerunden synes jeg er preget av mange feil premisser, hvor en legger ord i munnen på meg som jeg ikke har sagt, og så kritiserer en meg for det etterpå. Når byrådslederen i Oslo står i trafikksentralen og sier at nå blinker lampene rødt, er det ganske bokstavelig ment. Han sa at det er grunnen til at vi nå går videre med tiltakene. Det er da jeg påpekte til P4 – og jeg påpeker det her – at det rett og slett var feil. Han kunne likevel sagt: Jeg frykter at det vil bli verre i løpet av dagen, derfor gjør vi det likevel. Det hadde vært riktig. Da hadde han gjort en vurdering. Men han ga en faktabeskrivelse som ikke var riktig. Så hører jeg at en løfter Oslopakke 3. Det er bra. Dagens regjering har sørget for at det ligger mer midler i Oslopakke 3, ikke fordi Oslo kommune prioriterer mer, men fordi staten går inn med mer penger. Jeg er glad for at Oslo-byrådet er fornøyd med det, men det er altså regjeringen, borgerlig flertalls politikk, som gjør at de pengene ligger der, ikke et Oslo-byråd. Når det gjelder tiltak som nytter: Vi sørger for at det er så god framdrift som mulig, men Oslo kommune vet utmerket godt at det er et teknisk system som skal bygges om. Det er ikke noe som statsråden gjør, det er noe som Vegdirektoratet gjør, og som de skal gjøre raskest mulig. Men jeg kan ikke trylle når det gjelder hva en dataingeniør gjør framover.
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til ministeren: «Ifølge Aftenposten 30. november 2016 ble det samme dag avholdt et seminar om offentlige anskaffelser i Nærings- og fiskeridepartementet. Der pekte professorene Søreide og Hjelmeng på svakheter med det norske regelverket for offentlige anskaffelser, knyttet til manglende tilsyn og kontroll med innkjøpene. Denne uken har administrerende direktør Hovland i «Nye Veier» pekt på det samme i en kronikk i Dagens Næringsliv. Jeg vil gjerne spørre om statsrådens vurderinger knyttet til dette. Vil hun følge opp innspillene hun har fått om behov for bedre kontroll, og i så fall når og hvordan?»
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Takk for svaret. Når det gjelder KOFA, var det bred enighet her i Stortinget om å opprette gebyrmyndighet til det organet igjen fra 1. januar i år, men det dekker ikke det som her etterspørres. Når det gjelder KOFA, må det inn klager på dette for at de skal gå inn i det, men her er det snakk om tilsyn. Svenskene har innført en sånn ordning og lagt det til Konkurransetilsynet. Vi i Arbeiderpartiet har heller ikke konkludert med hensyn til dette, men vi mener at alle gode tiltak som kan bidra mot arbeidskriminalitet, korrupsjon og sosial dumping, bør vurderes nøye. Da Stortinget behandlet den nye loven i fjor, var sosial dumping og samfunnshensyn et sentralt tema. Jeg vil i den sammenheng vise til § 6 i den nye loven, der det framgår at departementet i forskrift kan pålegge offentlige innkjøpere å ta inn klausuler i innkjøpskontrakter som sikrer lønns- og arbeidsvilkår som ikke er dårligere enn allmenngjorte tariffavtaler eller landsomfattende tariffavtaler. Hva har statsråden gjort med hensyn til det i forskriften?
Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2017-02-01:
Det er veldig viktig at statsråden følger opp her, sånn som hun er inne på. Dette er noe som Stortinget også var utrolig opptatt av, og vi vil derfor oppfordre statsråden til å se videre på akkurat det jeg her var inne på med hensyn til § 6, om at det er mulighet til å pålegge dette. Så ser vi i Fædrelandsvennen 26. januar i år, i forbindelse med anbud på bygging av ny Varoddbru, at Amnesty uttaler: «Nå er det rett og slett på høy tid at det offentlige skjerper seg og får ting på stell.» De viser til at to av de internasjonale selskapene som har lagt inn anbud på broen, er store i land som er beryktet for mangel på fundamentale menneskerettigheter. Ser statsråden behov for at en gjennom forskriften kan gjøre noe mer for å hindre at offentlig sektor inngår kontrakter med selskaper som ikke ivaretar sentrale menneskerettigheter?