Thomas Breen (Arbeiderpartiet), 2007-12-13:
Som vi ble enige om i Stortinget før i dag, skal denne debatten, foruten det framlagte lovforslaget, omhandle Dokument nr. 8:61. Jeg mener at lovsaken har en så omfattende og bred tilnærming, hvor også det som tas opp i Dokument nr. 8-forslaget, berøres, at jeg finner det naturlig at jeg, som saksordfører for begge de to sakene, holder et innlegg hvor jeg har en generell tilnærming til begge sakene. Men aller først vi jeg si at dette kommer til å bli en av de viktigste dagene i Odelstinget denne sesjonen. Jeg er stolt av å være en del av det teamet som krysser av punkt for punkt i regjeringserklæringen på justisdelen. Vi holder det vi lovte. Vi har en regjering som er handlekraftig og leveringsdyktig. Grunnen til at jeg sier at denne dagen vil være en av de viktigste i denne sesjonen, er at det lovforslaget vi kommer til å vedta her i dag, vil være helt avgjørende for at politiet skal kunne oppklare mer kriminalitet, både den alvorlige, grove kriminaliteten og det som vi kaller hverdagskriminaliteten. Jeg mener at det er helt avgjørende for å opprettholde tilliten til det sivile maktapparatet at vi klarer å øke oppklaringsprosenten. Det er slik i dag at vi har en høy oppklaringsprosent for de alvorligste forbrytelsene, mens vi har en altfor lav oppklaringsprosent for de mindre alvorlige forbrytelsene, som f.eks. vinningsforbrytelser. Der har tallet de siste årene ligget på rundt 20 pst. i oppklaring, og det er for lavt. Selv om dette ikke er av den alvorligste typen kriminalitet, oppleves det som skremmende og krenkende for dem som blir utsatt for den. Det er i denne sammenhengen grunn til å være optimist med hensyn til å få en betydelig høyere oppklaringsprosent med utvidelsen av bruk av DNA. Tall fra England viser at oppklaringsprosenten økte fra 14 pst. opp til 45 pst. i saker der man kan knytte DNA-spor opp mot et DNA-register. Jeg håper sterkt på en slik økning også her i Norge. Jeg vil bruke litt av mitt innlegg til å forklare hva vi faktisk gjør med dette forslaget. Vi skal altså utvide adgangen til å registrere DNA-profiler i et identitetsregister. Med DNA-profil i denne loven menes det en analyse av biologisk materiale, som f.eks. hår eller spytt, for å fastslå en persons identitet. Det er viktig å si i denne sammenheng at vi ikke skal lagre noe av det biologiske materiellet. Dette har vært et av de punktene hvor det har vært en uenighet i forarbeidet til loven. Men i og med at vi nå ikke kommer til å lagre biologisk materiale, må man kunne si at det ikke er noen prinsipiell forskjell mellom dette registeret og det som i dag kalles fingeravtrykksregisteret. DNA-profilen kan altså betegnes som et genetisk fingeravtrykk. Vi senker terskelen slik at man i loven legger opp til at alle som kan risikere frihetsstraff, i prinsippet kan registreres i identitetsregisteret. En samlet komite er allikevel glad for at Regjeringens lovforslag legger opp til at det utarbeides retningslinjer for hvem som bør registreres. Komiteen mener at det ikke er naturlig å innlemme alle typer lovbrudd som kan medføre frihetsstraff, i registeret. Eksempler på dette kan være brudd på vegtrafikkloven. Videre er komiteen godt fornøyd med at lovforslaget også legger opp til at det skal være en sentral finansiering for bruken av DNA-analyser. Det er viktig at et så sentralt verktøy for å oppklare mer kriminalitet ikke skal være en gjenstand for en økonomisk vurdering i hvert enkelt politidistrikt, slik det er i dag. Et viktig spørsmål som har vært grundig debattert underveis i denne saken, er på hvilket tidspunkt man skal kunne registrere DNA-profilen i identitetsregisteret. Lovforslaget legger opp til at man først må ha en rettskraftig dom, eller at saken endelig er avgjort. Dette er komiteen helt enig i. Men dette har også en side som fører til at politiet i noen saker ikke vil kunne utnytte den kunnskapen som politiet allerede besitter, fordi det kan ta lang tid fra en sak starter, til det foreligger en endelig avgjørelse. Dette, sammen med de erfaringer vi har hørt om fra bl.a. Sverige, er bakgrunnen for at komiteen anmoder Regjeringen om å komme tilbake med en sak om å opprette et eget etterforskningsregister, slik at politiet enklere kan koordinere den informasjonen vi allerede besitter. Dette vil også være et effektivt verktøy i saker hvor gjerningspersonene er aktive i flere politidistrikter, og står bak mange saker, og det vil også være ressurssparende for politiet. Jeg håper egentlig at statsråden kan gi noen signaler også med hensyn til denne merknaden i dag. Det er en rekke regler og vilkår som er knyttet til lovforslaget. Eksempler på dette er regler knyttet til hvordan man kan søke i registeret, hvem som kan søke i registeret, sletting fra registeret og behandling av personopplysninger. Dette er regler som nå hjemles i straffeprosessloven og påtaleinstruksen. Komiteen er fornøyd med at Regjeringens lovforslag legger opp til at dette er regler som skal inkorporeres i den nye politiregisterloven, som det nå jobbes med. Dette vil også føre til at regler og instruks på sikt kommer inn i lovs form. Hvis vi skal oppnå de mål som vi har satt oss med dette lovforslaget, er det avgjørende at politiet får økt opplæring, at vi øker analysekapasiteten, at vi kan få på plass nytt utstyr samt at vi bevilger penger til en sentral finansiering. Jeg mener det er særs bra at vi allerede har vedtatt dette. Mandag for en drøy uke siden bevilget vi 64 mill. kr til dette. Dette er penger som skal brukes nettopp til å øke analysekapasiteten ved Rettsmedisinsk institutt gjennom økt bemanning, utvidelse av lokaler og innføring av datastøtte for saksbehandling av DNA. Det er av avgjørende betydning at kommunikasjonen mellom politidistriktene og Kripos og Rettsmedisinsk institutt fungerer godt når både tilfanget av DNA-saker øker og kvalitetssikringstiltakene skal være intakte. Som den våkne presidenten sikkert har lagt merke til, har jeg så langt ikke i innlegget framhevet noen uenighet mellom posisjon og opposisjon. Dette er fordi vi står samlet bak Regjeringens framlagte lovforslag. Men på et punkt har det vært stor uenighet, og det går på hvem som skal utføre analyse av DNA i straffesaker. Her er det en reell uenighet mellom posisjon og opposisjon i komiteen. Det er også på dette punktet vi er uenige i Dokument nr. 8-forslaget fra Høyre. Posisjonen har i lovsaken skrevet inn en merknad sammen med Fremskrittspartiet, at vi på et prinsipielt grunnlag skal holde straffesakskjeden under offentlig regi. Regjeringspartiene mener at dette opplagt også må gjelde håndtering og analyse av DNA, fordi det har en så stor potensiell betydning i straffesaker. Ut fra dette har da Høyre klart å få til en merknad hvor de beskylder regjeringspartiene for å være mot et bestemt privat laboratorium i Stavanger-området. Dette finner jeg meget spesielt, siden vi ikke med et eneste ord har beskrevet dette miljøet eller andre private miljøer overhodet. Det er altså slik at man blir tatt til inntekt for meninger man ikke har, og det finner jeg høyst merkelig. Men det jeg har lyst til å si i denne sammenheng, er at hvis vi får den samme utviklingen i Norge med dette lovforslaget som vi har sett i andre land, vil det være et sterkt økende behov for et «second opinion»-miljø også i straffesaker. Her tror jeg også de private aktørene vil få en økt etterspørsel fra forsvarssiden i straffesakene. Det har vi i posisjonen ingenting imot. Men det er altså en annen prinsipiell debatt enn at påtalemakten skal privatisere deler av bevishåndteringen. Behovet for et «second opinion»-miljø sammen med behovet for en økt analysekapasitet samt muligheten for å få denne kompetanseutdanningen i Norge er bakgrunnen for at de rød-grønne justiskomitemedlemmene ber Regjeringen om å vurdere å opprette et slikt løp i forbindelse med Universitetet i Tromsø, fordi de allerede har gode utdanningsløp på andre typer DNA-bruk, som f.eks. medisingenetikk. Avslutningsvis vil jeg få takke komiteen for godt arbeid i disse to sakene. Jeg er glad for at det er en samlet komite som stiller seg bak det framlagte lovforslaget fra Regjeringen, og jeg vil tilrå Odelstinget å gjøre det samme.