Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2015-03-24:
Vi ser dessverre at stadig flere unge blir uføre, og at mange står utenfor arbeidslivet og blir såkalt Nav-ere. Dette er meget uheldig for den enkelte, men også uheldig for samfunnet totalt sett. Arbeid er viktig for å redusere fattigdom, og det er viktig for å få størst mulig økonomisk frihet til å kunne forsørge seg selv og sin familie. Men det er ikke bare det økonomiske argumentet som er viktig for å bidra til å få flest mulig i jobb, psykologiske forhold som bedre selvfølelse, tilhørighet og gleden av å være en del av et sosialt fellesskap er minst like viktig. Sammen med Venstre og Kristelig Folkeparti tar Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen flere viktige grep for nettopp å få flere i jobb. Et viktig grep er lønnstilskudd. Det vil bidra til å stimulere og belønne arbeidsgivere til å ansette personer med nedsatt arbeidsevne. Et annet viktig tiltak er aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere. Personer som har tungtveiende grunner for ikke å delta, skal bli unntatt fra aktivitetsplikten. Men fortsatt har dette lille, men viktige tiltaket medført store protester fra de rød-grønne. Jeg må si at protestene forundrer meg. Aktivitetsplikt for dem som kan bidra i samfunnet, er utelukkende positivt både for dem som lever av offentlig stønad, og for samfunnet. Aktivitetsplikt vil også virke som et ekstra incentiv til å få flere i jobb. Det ser vi f.eks. i Drammen kommune, som har meget gode resultater å vise til vedrørende aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere. Steinar Hansen, Nav-sjefen i Drammen, er helt klar på at det virker å sette vilkår for sosialhjelp. Sosialhjelpsutgiftene i Drammen gikk ned med over 15 pst. etter at Nav begynte å stille høyere krav til ungdommen. Det er store muligheter vedrørende hva slags arbeid eller aktivitet dette kan dreie seg om. I Drammen er det et samarbeid mellom Kirkens Bymisjon, Nav Drammen og Senter for rusforebygging. Man kan plukke brukte sprøyter og søppel. Andre aktuelle oppgaver knyttet til aktivitetsplikt kan være enkle vaktmesteroppgaver, snømåking, strøing, reparering av lekeplasser, maling og rydding av stier, badeplasser, velområder etc. Men det er ikke bare viktig å bidra til at ungdommen får seg jobb og bidrar i samfunnet. I den andre enden av «aldersskalaen» har vi dem som har nådd pensjonsalderen, men som fortsatt ønsker å arbeide. Det er også viktig at lovverket og arbeidslivet ikke ekskluderer eldre arbeidstakere som fortsatt ønsker å bidra i samfunnet og fortsatt ønsker å arbeide. Endringene som stortingsflertallet nå vedtar, åpner for å gi arbeidstakere et stillingsvern til de blir 72 år. Det er ikke slik som noen har prøvd å framstille det, at man nå må jobbe lenger. Det åpnes kun for en mulighet for dem som ønsker det, til å arbeide til de blir 72 år, uten at man skal bli «tvangspensjonert» mot sin vilje. Uansett er det litt ulogisk med dagens aldersgrense på 70 år, som er det som har vært fram til vi nå får justert den opp til 72 år, siden mulighetene for pensjonspoeng i folketrygden går fram til fylte 75 år. Eldre arbeidstakere har også en enorm kompetanse og erfaring og er følgelig en stor ressurs for samfunnet. Siden det blir færre yrkesaktive per pensjonist, er samfunnet avhengig av at flere kommer i arbeid, og at de som arbeider, også arbeider lenger. Det er viktig at vi stimulerer til at flere kan jobbe. Sett i lys av at levealderen øker, er det også logisk at flere kan få jobbe lenger. I den sammenhengen er det litt interessant å merke seg at dyktige gründere som f.eks. IKEA-grunnlegger Ingvar Kamprad eller vår egen Olav Thon begge for lengst har passert 72 år – de er vel nærmere 90 år enn 70 år – men de bidrar fortsatt enormt i samfunnet til vekst, sysselsetting og verdiskaping. Den voldsomme kritikken regjeringen har blitt utsatt for på grunn av at vi ønsker å åpne for at folk kan jobbe litt lenger i kortere perioder, må jeg si virker mildt sagt urimelig. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen foreslår kun at det skal være mulig å jobbe f.eks. fem timer mer i måneden. Det blir faktisk ikke mer enn litt over en time i uka. Det totale antall timer overtid i løpet av et år skal ligge fast – det er uendret. Sett i lys av hvor lang møtedagen – eller kanskje møtenatta – blir i dag, er det et lite paradoks at vi nå behandler arbeidsmiljøloven og de små justeringer som stortingsflertallet kommer til å gjøre vedrørende litt lengre arbeidsdag. Men takket være godt samarbeid med Venstre og Kristelig Folkeparti blir nå endringene i arbeidsmiljøloven vedtatt. Jeg ser fram til et fortsatt godt samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre, som kan videreføres i andre gode saker.