Erna Solberg (Høyre), 2019-11-27:
Det går godt i norsk økonomi, og den ansvarlige økonomiske politikken er et gjenkjennelig trekk ved regjeringens politikk. Gjennom å være tilbakeholdne i bruken av oljepenger i gode tider skaper vi mer rom for vekst i næringslivet slik at resten av økonomien vokser mer enn offentlig sektor. Med en lavere skattebyrde for bedriftene skaper vi rom for verdiskaping og nyskaping. Bedriftene i Fastlands-Norge investerer nå mer enn på 10 år. Dette styrker fremtidsutsiktene, det styrker jobbene – og det gjør det i hele landet. Dette er med på å ruste oss for en fremtid der oljeaktiviteten betyr mindre for oss enn i dag. Det mener jeg er et av hovedsiktemålene vi må ha i hvert eneste budsjett fremover: skape flere jobber, sikre at vi har inntekter i en tid da oljen betyr mindre, og samtidig sørge for at vi kvalifiserer folk for de jobbene som kommer. Vi ser at Norge er blitt mindre oljeavhengig de siste årene. Det kan måles på ulike måter, men en av dem er å se på hvilken etterspørsel vi har fra olje inn i Fastlands-Norges økonomi. Den var på i overkant av 13 pst. i 2013, og den er nå på 8,2 pst. Det er tegn på drakraften, det er tegn på avhengigheten, men når det er prosentvise tall, betyr det at vi vokser i andre deler av økonomien, slik at vi bidrar til å skape flere ben å stå på fremover. Men dette skjer ikke over natten eller med en kvikkfiks. Vi må ikke glemme at det ikke er mer enn tre år siden vi sto på denne talerstolen og snakket om høy arbeidsledighet, utfordringer for familier og store vanskeligheter i norsk økonomi. Dette understreker behovet for at det må være et overordnet mål å jobbe med hva vi skal leve av i fremtiden, også i fremtidens budsjetter. Så fortsatte vi med dette budsjettet arbeidet vårt med inkluderingsdugnaden, for flere må i jobb: for egen del, fordi det gir livsglede og folkehelse, og fordi det er viktig for samfunnet og for samfunnsøkonomien. Hvis vi skal sørge for at flere kommer i jobb, må vi både skape jobbene og sørge for at vi gir muligheter for alle. Det gjør vi gjennom å sørge for en bedre skole med mer tidlig innsats, med en bedre oppfølging av yrkesfagene fremover. Vi legger opp til flere lærerspesialister, vi fortsetter etter- og videreutdanningen, som vi har lagt opp til i budsjettene hvert eneste år. Flere lærere skal være tettere på for å sørge for at elevene får tidlig og god hjelp, og barn som vokser opp i lavinntektsfamilier, skal ha samme muligheten som alle andre. Derfor øker vi barnetrygden, og vi følger opp gratis kjernetid i barnehagene for barn i lavinntektsfamilier – sammen med økt bruk av gradert foreldrebetaling i skolefritidsordningen. En trygg barndom og en god skole er et fundament ikke bare for hvert enkelt barn, men faktisk for utviklingen av hele vårt samfunn. Stortingets behandling av statsbudsjettet peker fremover. Neste år vil det være færre kommuner og fylkeskommuner, men også sterkere. Digitaliseringen tiltar, satsingen på bredbånd styrkes, regjeringens satsing på bedre og tryggere veier fortsetter å øke. Og norske klimautslipp har gått ned tre år på rad, vi må nå tilbake til midten av 1990-tallet for å finne samme utslippsnivå som i 2018. I dette statsbudsjettet gjør vi ytterligere tiltak for å fremskynde denne positive utviklingen. Vi setter av kapital til grønn vekst, vi setter inn nye klimatiltak i transportsektoren og fiskeriflåten, og vi øker CO 2 -avgiften. Statsbudsjettet styrker satsingen på kollektivtilbud i byene og utvikler jernbanen videre. Dette budsjettet legger også til rette for å følge opp vår forpliktende avtale med EU om å redusere klimautslippene frem til 2030. Dette gjør vi i en tid da det er større uro rundt oss. Vi opplever lavere økonomisk vekst og tiltakende handelskrig internasjonalt. Det viser for det første betydningen av å være en integrert del av det europeiske markedet gjennom EØS, men det viser også at det ikke er sikkert at det går like godt i årene som kommer, for etterspørselen utenfra kan bli lavere. Den mer utfordrende sikkerhetspolitiske situasjonen understreker også hvor viktig det er å ha et sterkt og troverdig forsvar. Med dette budsjettet har regjeringen fulgt opp målsettingen i langtidsplanen for Forsvaret for første fireårsperiode. Med økningen for neste år kan det investeres mer i ubåter, maritime patruljefly og nytt artilleri til Hæren. Vi øker aktiviteten, og vi styrker beredskapen.