Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2007-06-14:
Vi som er småbarnsforeldre i dag, er fantastisk privilegerte. Vi har en foreldrepermisjonsordning som sett i et internasjonalt perspektiv er unik. Folk fra andre europeiske land valfarter til Norge og de skandinaviske landene for å se på ordningene våre. Sett utenfra oppleves det som et økonomisk under at det er mulig å ha verdens høyeste yrkesdeltakelse blant kvinner, samtidig som norske kvinner føder flere barn enn noen andre kvinner i Europa. Dette ville ikke ha vært mulig uten gode velferdsordninger. Vi kan dessuten med overbevisning dokumentere at våre gode velferdsordninger for småbarnsforeldre, som foreldrepenger og barnehageplasser, bidrar til økt verdiskaping, nettopp fordi det gir kvinner mulighet til å kombinere jobb og omsorg for små barn. Dagens fødselspermisjonsordning er god, men den har også sine svakheter. Men Arbeiderpartiet er overbevist om at en innføring av søskenbonus ikke vil bidra til en forbedring av foreldrepermisjonsordningen. Vi mener dagens regleverk allerede tar høyde for kort tidsrom mellom fødslene. Folketrygdeloven § 14-6 fastsetter som vilkår for rett til foreldrepenger at stønadsmottaker skal ha vært yrkesaktiv i minst seks av de siste ti måneder før fødselen, men den har en utvidet forståelse av vilkåret om yrkesaktivitet. Blant annet likestilles tidsrom der det er gitt en ytelse til livsopphold i form av sykepenger, foreldrepenger eller dagpenger under arbeidsløshet, med yrkesaktivitet etter denne bestemmelsen. Det innbærer at å motta foreldrepenger for det første barnet, teller med i opptjeningsgrunnlaget til det neste barnet. Stønadsmottaker kan derfor ha en periode med ulønnet permisjon i inntil fire måneder mellom fødslene uten at foreldrepengerettigheter for det neste barnet går tapt. Etter dagens regelverk er det derfor ikke slik at kvinner må ut i arbeid i seks måneder mellom fødslene for å få rett til en ny periode. For den rød-grønne regjeringen er det et mål å legge til rette for at fedre kan ta mer del i omsorgen for små barn. Vi mener det tjener alle parter, og aller mest barna, som får mulighet til å være mye sammen med begge foreldrene. Dersom foreldrene i større grad deler permisjonen likt mellom seg, vil ikke problemet med manglende opptjeningstid oppstå. For oss er det viktig å stimulere til en utvikling i retning av større deling av permisjonen. En søskenbonus vil ha den motsatte effekten. Ordningen er skreddersydd for mødre som tar ut mesteparten av permisjonen selv, og som fortsetter i ulønnet permisjon fram til neste fødsel. Når mor legger opp til å være hjemmeværende i lange perioder, vil det legge begrensninger for fars mulighet til å ta ut lønnet permisjon. Jeg mener derfor at dette vil bidra til å forsterke dagens tradisjonelle kjønnsrollemønster, der mor tar lengst permisjon og far jobber like mye som før han fikk barn. Arbeiderpartiet vil advare mot ordninger som stimulerer til at kvinner blir hjemmeværende lenge, og som svekker deres rettigheter og posisjon i arbeidslivet. Skal vi komme videre i likestillingen mellom menn og kvinner, er vi avhengig av at det blir mer likestilling i hjemmet. Mens kvinner er hjemme og tar seg av små barn, raser menn fra kvinnene på karrierestigen, og kvinner blir parkert i lønnsutviklingen – dette til tross for at kvinner kan skilte med både bedre karakterer og høyere utdanning enn sine menn. Arbeiderpartiet kan ikke støtte forslag som for det første diskriminerer menns mulighet til å være mer sammen med sine barn, og som for det andre vil svekke kvinners rettigheter på arbeidsmarkedet. Derfor går vi imot et forslag om søskenbonus.