Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2014-06-16:
Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har som mål å skape pasientens helsevesen. Vi har en visjon om et samfunn der alle kan delta. Det er denne visjonen som er grunnplanken i regjeringens helse- og velferdspolitikk, og som også gjenspeiler seg i den viktige saken vi nå debatterer. Brukerstyrt personlig assistent, BPA, er en alternativ måte å organisere tjenester og personlig bistand på for personer med nedsatt funksjonsevne, personer med stort behov for bistand i dagliglivet, både i og utenfor hjemmet. Rettighetsfestingen av BPA skal bidra til å legge til rette for at disse, på lik linje med oss andre i samfunnet, skal kunne nå sine mål. En bruker av BPA har rollen som arbeidsleder, og påtar seg dermed ansvaret for organiseringen og innhold i tjenesten, ut fra egne behov. Arbeidslederrollen gir med andre ord brukerne nødvendig innflytelse over egen livssituasjon. For den enkelte bruker vil retten til BPA bety mer forutsigbarhet og et mer aktivt og uavhengig liv, til tross for sin funksjonsnedsettelse. Lovfestingen av BPA er ganske enkelt et «frigjøringsverktøy» som gir funksjonshemmede samme handlingsrom til livsutfoldelse som andre, og lovfestingen kommer – for å si det ganske så forsiktig – langt på overtid. Allerede i 2004 ba Stortinget regjeringen om å fremme lovforslag om rett til brukerstyrt personlig assistanse. Regjeringen Bondevik II fulgte opp dette i 2005 i statsbudsjettet for 2006, uten at regjeringen Stoltenberg II, de rød-grønne, fulgte dette opp videre. I etterkant ble det startet en lang kamp for å få på plass en rettighetsfesting av BPA. Denne kampen ble spesielt tatt og støttet av Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti her i Stortinget, men det måtte et regjeringsskifte til for å få på plass dagens lovfesting. Nettopp av den grunn, og fordi det har tatt så lang tid, valgte regjeringen å ta utgangspunkt i modellen som har vært ute på høring. Dette var fordi forslaget skulle ha en mulighet til å bli behandlet av Stortinget før ferien. Det er derfor bra at det i proposisjonen slås fast at høringsforslaget ikke imøtekommer regjeringens ambisjoner i tilstrekkelig grad, og at regjeringen derfor har valgt å imøtekomme flertallet av høringsinstansene og utvidet rettigheten til også å omfatte støttekontakt og avlastning for foreldre med hjemmeboende barn under 18 år med nedsatt funksjonsevne. Jeg er også glad for at regjeringen senere vil evaluere ordningen og vurdere om rettighetene bør utvides ytterligere. Høyres og Fremskrittspartiets medlemmer i helse- og omsorgskomiteen mener at dette må ses i sammenheng med den følgeevalueringen som Helse- og omsorgsdepartementet skal sørge for, der det bl.a. skal ses på i hvilken utstrekning forslaget imøtekommer brukernes behov. I den anledning forventer Høyres og Fremskrittspartiets medlemmer i komiteen at brukerorganisasjonene også får spille inn sine syn og perspektiver i forbindelse med evalueringen. Lovfestingen av BPA blir med andre ord et «frigjøringsverktøy» som gir personer med funksjonshemning samme handlingsrom til livsutfoldelse som det landets øvrige borgere har. Det handler om forutsigbarhet for personer som fra før av har et svært tøft liv på grunn av sin funksjonsnedsettelse. Jeg tør påstå at dette vil bli en vinn-vinn-sak for hele samfunnet.