trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2009-12-08:
Kommunene er hjørnesteiner i Velferds-Norge. Kommunene gir mange tjenester som brukerne trenger – også de brukerne som er avhengige av tjenester fra Nav-systemet. Derfor mener vi det er riktig at kommunene fortsatt har ansvar for sosialhjelp. Så kan man gjøre de lokale tilpasninger man mener er riktig ut fra brukernes behov. For oss betyr lik behandling ikke nødvendigvis at man skal få den samme behandlingen, men at man skal gjøre tilpasninger til den enkelte bruker. Vi tror at kommunene er de beste til å kunne se disse sammenhengene – sammen med de andre velferdsordningene som kommunene har et ansvar for.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2009-12-08:
Jeg deler representanten Røe Isaksens beskrivelse av at det kan være ganske krevende å møte et offentlig byråkrati når du er i en sårbar livssituasjon. Derfor tror jeg det er viktig at de som jobber på Nav-kontorene, er gode til å kommunisere. Det er lagt vekt på dette i de opplæringsprogrammene som er kjørt for dem som skal jobbe i Nav-systemet, sånn at brukerne blir behandlet med mest mulig respekt. Så er spørsmålet om det er hensiktsmessig å innføre en aktivitetsplikt for dem som, slik jeg forstår forslaget fra Høyre, får sosialhjelp. Jeg tror det er viktig å ha med seg at veldig mange som får sosialhjelp, får det kortsiktig. Det kan være enkelthendelser som har utløst noe bestemt, og da synes jeg det vil være ganske merkelig om vi skulle bruke administrative ressurser på å lage individuelle planer med en plikt for den enkelte.
Truls Wickholm (Arbeiderpartiet), 2009-12-08:
Like muligheter til å fullføre utdanningen er en forutsetning for at vi skal ta vare på og videreutvikle den norske modellen med små sosiale forskjeller mellom folk. Som Trettebergstuen og andre har sagt i dag, er dette også en hovednøkkel til at folk ikke skal havne på utsiden av arbeidslivet. Flere enn i dag må derfor fullføre utdanningen for å komme i arbeid og ha et trygt ståsted i livet og i arbeidslivet. Vi kan ikke leve med at unger går ut av grunnskolen uten å kunne lese, skrive og regne tilstrekkelig til at de klarer seg videre i arbeid eller utdanning, og vi kan ikke leve med at én av tre faller ut i videregående skole. De som sier til ungdom at det er greit at de ikke tar utdanning, at det er greit at man ikke er så god til å lese så lenge man er god til å skru, gjør ungdommene en bjørnetjeneste. I framtiden vil det ikke være jobber igjen til dem som ikke har noen utdannelse. Det er alvorlig for landet vårt, fordi vi trenger at alle bidrar. Vi trenger snekkere, mekanikere, helsearbeidere og folk som kan regne. Målet vårt er at flere skal fullføre videregående opplæring. Det vil gjøre at ungdom står bedre rustet i arbeidslivet til å kunne ta videre- og etterutdanning også senere i livet. I dag oppnår bare 70 pst. av elevene studie- eller yrkeskompetanse etter fem år i videregående. Regjeringen foreslår derfor å satse 58 mill. kr i 2010 for å følge opp elever med svake resultater på kartleggingsprøvene. For å møte samfunnets og den enkeltes kompetansebehov må utdanningsnivået styrkes, og vi må videreutvikle et fleksibelt utdanningssystem som kan tilpasse seg en verden som stadig endrer seg. Utdanningssystemet må lykkes med å jevne ut sosiale ulikheter. Alle må få de samme mulighetene. Noe av Norges styrke har vært vår store evne til omstilling. Det skal det fortsatt være i framtiden. Vi kan ikke bare styrke kompetansen til dem som er unge i dag. Derfor bevilger vi nesten 80 mill. kr til Program for basiskompetanse i arbeidslivet. I krisepakken og i revidert nasjonalbudsjett ble bevilgningene til dette formålet nesten doblet. Det er dette høye nivået vi nå viderefører i 2010. Opplæringen skal holde høy kvalitet og være tilpasset behovene til de voksne, slik at den gir en positiv effekt for den enkelte. Framover må vi også utvikle gode modeller for samarbeid mellom Nav, fylkeskommuner og virksomheter, slik at flere arbeidssøkere kan få opplæring i grunnleggende ferdigheter. Det må være et mål at flere bransjer er representert i programmet, særlig de som sysselsetter mange arbeidstakere med lav utdanning, og som er konjunkturutsatt. Da er målet – gjennom at vi satser på utdanning, gjennom at vi satser på å styrke basiskompetansen og heve kompetansen i samfunnet – at stadig færre skal trenge støtte, at stadig færre skal havne utenfor. Det er det som er Regjeringens politikk.
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2009-12-08:
Jeg stemte feil!
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Jeg synes jo det var drivende godt sagt av undertegnede. Jeg pekte hvor spennende denne politiske høsten ville bli, og det har den vært. Til spørsmålet: Jeg mener at dette saklig sett er helt riktig. Når det gjelder valget mellom å bruke noen milliarder kroner – drivstoffavgiften tar f.eks. inn 16 milliarder kr, som jeg pekte på i mitt innlegg – på å subsidiere biltrafikk i Norge, som vi vet vil øke utslippene, for hvis man gjør det billigere å kjøre bil, kjører folk mer bil, og å bruke pengene på andre gode formål, har jeg pekt på hvordan jeg og flertallet i komiteen ønsker å prioritere. Når vi samtidig peker på at det vil være et omfattende marked for omsetning av biodrivstoff i framtiden, med klare retningslinjer for hvordan og hva slags biodrivstoff som skal være omsettelig, mener jeg at vi har funnet løsningen på hvordan man kan introdusere mer klimavennlig og bærekraftige drivstofftyper i framtiden. Så ja, jeg mener det har vært en spennende politisk høst, men ikke mer spennende enn vi kan tåle.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Siden jeg kom på Stortinget i 2005, har jeg i ulike sammenhenger hver gang vi foreslår endringer, f.eks. for å gjøre skattesystemet mer rettferdig eller andre endringer i skatte- og avgiftssystemet, hørt fra representanter fra Høyre at vi nærmest skremmer investorer og folk som ønsker å skape arbeidsplasser, ut av landet. Det kjenner jeg at jeg begynner å bli litt lei av. Norge er et veldig godt land å drive næringsvirksomhet i. Vi ble av Verdensbanken tidligere i år kåret til det tiende beste landet av 186 land å drive næringsvirksomhet i. Vi har høyere vekst enn landene vi sammenlikner oss med i Europa. Vi har også skapt enormt mange arbeidsplasser og kommet ut av finanskrisen med Europas laveste arbeidsledighet. Så jeg mener at kritikken med hensyn til at det ikke er mulig å skape arbeidsplasser i Norge, faller på sin egen urimelighet. Høyre bør heller være mer opptatt av å støtte gode fordelingsmessige forslag i skatte- og avgiftssystemet enn å motarbeide det.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Jeg beklager! Det er ikke alltid like lett å se forskjell.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Svaret til Gundersen – fra Høyre, forstår jeg – er som følger: Når det gjelder grønne avgifter, og det å gi avgiftsfritak til veitrafikken, som representanten her antyder, er det å snu problemstillingen fullstendig på hodet. Grønne avgifter handler for meg om at forurenser skal betale, og når man kjører på norske veier, betyr det – uansett om man liker det eller ikke – at man er med på å skade miljøet på en eller annen måte. Det skal det betales for. Så er det jo sånn at vi har lagt fram et opplegg der man for klimavennlig drivstoff fortsatt slipper å betale CO2-avgift, og tillegg har vi lagt til rette for at vi nå skal doble markedet for biodrivstoff i Norge. Så jeg kan vanskelig forstå, når man legger opp til en dobling av et lovpålagt marked for det man ønsker å oppnå når det gjelder biodrivstoff, hvordan det markedet skal forsvinne over natten. Det har jeg veldig vanskelig for å forstå.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Svaret på det siste spørsmålet er nei. Dette handler ikke om prestisje. Det handler om saklige, gode argumenter for at forurenser skal betale. Svaret på det andre representanten Sanner foreslår, er også nei. Grunnen til det er at vi mener at treffsikre virkemidler gjennom å gi utviklingsstøtte til de bedrifter som ønsker å skape morgendagens klimavennlige og bærekraftige biodrivstoff gjennom å doble omsetningspåbudet, er gode nok virkemidler til å introdusere dette i Norge. Uansett hvordan man vrir og vender på det, kan jeg ikke forstå at det også med høyinnblandet biodrivstoff vil være slik at du gir avgiftsfordeler for veitransport, i motsetning til jernbane og transport til sjøs. Det er i mine øyne ikke grønt. Det er ikke klimavennlig. Og det er ikke miljøvennlig.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Jeg har som leder av finanskomiteen og stortingsrepresentant for Arbeiderpartiet – og som en del av flertallet – hele tiden forholdt meg til at det er en samlet regjering, bestående av Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet, som har fremmet dette forslaget. Forslaget har vært til helt normal behandling og er forankret i stortingsgruppene på en normal måte etter at en flertallsregjering har foreslått noe for Stortinget. Jeg mener at forslaget er saklig sett begrunnet, men det har vært en krevende sak. Man skal ha respekt for at det er ulike syn på hvordan man kan introdusere forskjellige typer klimavennlig drivstoff i Norge. Man skal da også ha respekt for dem av oss som står opp og forsvarer at det skal være forurenser som betaler, og som i tillegg forsvarer den noble hensikt, som jeg mener det er, å skaffe penger til fellesskapet, penger som vi skal bruke til barnevern og investeringer i veier, jernbane og andre gode formål. Det i seg selv er en god nok begrunnelse.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Jeg mener at de dagene vi har hatt høringer i vår komité – og jeg antar at det også har vært det i mange andre komiteer – har vært nyttige. Det er veldig mange dyktige organisasjoner – og vil jeg si – gode, dyktige lobbyister som har en nobel sak, i den forstand at de fremmer sine interesser i møte med de folkevalgte her i Stortinget. Jeg mener på ingen måte at det har vært fånyttes. Vi har f.eks. vist at når det ble skapt usikkerhet om hvorvidt det vil være et omfattende marked for biodrivstoff i framtiden, har bl.a. innspill ført til at Regjeringen nå sender på høring et forslag om å doble markedet når det gjelder omsetningspåbudet. Hvis man leser innstillingen, har Regjeringen bedt om utredninger knyttet til forskning på og utvikling av biodrivstoff. I tillegg har vi også bedt om en gjennomgang av rammebetingelsene for avfallssektoren i Norge. Til slutt vil jeg legge til at selv om man ikke godtar ting rett over bordet etter høringer i finanskomiteen denne høsten, er det i hvert fall fra regjeringspartienes side helt klart at vi har fått mange gode forslag og innspill som kan brukes i arbeidet med neste års budsjett.
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
I de beste årene i norsk næringsliv som vi hadde før finanskrisen, med lav arbeidsledighet, høy vekst og stort press i norsk økonomi, mente Fremskrittspartiet at vi skulle bruke 10, 30, 40, ja, det var litt uklart av og til hvor mange milliarder Fremskrittspartiet skulle bruke, men i alle fall langt flere oljemilliarder enn Regjeringen la opp til. Det gjorde de til tross for at sentralbanksjefen advarte om at en slik politikk ville føre til økt rente og dermed til problemer for eksportindustrien. Nå er vi inne i en økonomisk krevende tid med lavere vekst og økende arbeidsledighet. Jeg er ingen økonom, men alt jeg har hørt og lest om økonomisk teori, tilsier at man da skal gi litt mer gass. På tross av en del pussige inndekningsforslag i Fremskrittspartiets opplegg gjør altså Fremskrittspartiet nå et poeng av at de bruker mindre oljepenger enn den norske regjeringen. Jeg må ha en leseanvisning på hvordan man har kommet fram til at i de beste tidene i norsk næringsliv var det fornuftig å gi mye mer gass i form av mer oljepenger, mens det nå er omvendt, man gjør et poeng av det motsatte. Hva slags seminar var det i Fremskrittspartiets stortingsgruppe som kom opp med denne ideen?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Det som ikke går fram av svaret, er jo at det ikke er Fremskrittspartiets stortingsgruppe eller Ulf Leirstein som bestemmer rentenivået i Norge. Det er det sentralbanksjefen som gjør, og han har vært ganske klar i sin tale om hva slags konsekvenser en sånn type politikk ville føre til. Men la nå det ligge. Jeg vil følge opp den saken som har dominert nyhetsbildet de siste ukene, for på Politisk kvarter sist fredag sa Fremskrittspartiets energi- og miljøpolitiske talsmann Solvik-Olsen at det ville være riktig å innføre avgift på biodiesel i framtiden, og på NRKs Her og nå samme dag ble partileder Siv Jensen konfrontert med dette, og hun svarte: «På lang sikt – og det er han og jeg helt enige om.» Etter, hva skal vi si, den omfattende baluba eller kritikken Fremskrittspartiet har satt i gang mot den norske regjering knyttet til dette spørsmålet, er representanten enig med partileder Siv Jensen i at det er riktig å innføre avgift på biodiesel? Er det Fremskrittspartiets berømte miljøengasjement som er bakgrunnen for at det ikke skal skje nå, men i stedet når folk flest eventuelt har begynt å kjøre på ren biodiesel?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Mye kunne vært sagt om det siste Jan Tore Sanner snakket om, nemlig biodieselsaken. Jeg bare konstaterer at Høyre med både retorikk og forslag nå beveger seg bort fra prinsippet om at forurenser skal betale, for uansett hvordan man vrir og vender på det, blir det billigere å kjøre bil hvis man gjør det Høyre foreslår. Men la det ligge. Jeg mener at representanten Sanner startet innlegget sitt veldig godt. Han beskriver de utfordringene som norsk økonomi og norsk arbeidsliv nå står overfor. Jeg er i likhet med representanten Sanner bekymret for utgiftsvekst, for situasjonen i eksportindustrien, for arbeidsplassene osv. Men jeg synes det blir noe spesielt at Høyre skal belære regjeringspartiene om oljepengebruk når man i sitt eget alternative budsjett legger seg kun 2 milliarder kr under. Det er 0,01 pst. av BNP neste år, så det er marginalt. I tillegg har Høyre styrt landet mange ganger og vet at mange av inndekningsforslagene i deres eget budsjett – bl.a. må man si opp jordbruksavtalen midt i året – ikke er måten å styre landet på. Hvordan mener representanten Sanner at deres budsjett er bedre i stand til å ivareta interessene i norsk økonomi enn vårt?
Torgeir Micaelsen (Arbeiderpartiet), 2009-11-26:
Jan Tore Sanner sa noe annet som ikke er riktig: Skattene må ned for å bevare norske arbeidsplasser. Det er jeg ikke enig i. Jeg har lyst til å utfordre representanten Sanner på hvordan han mener det kan ha seg at Norge gjennom fire år med rød-grønt styre, der vi gang på gang har fått høre om skattefiendtlige forslag for små og mellomstore bedrifter, at man er nødt til å gjeninnføre aksjerabatten i formuesskatten, som bl.a. Høyre foreslår, og som fører til at folk med 3 mill. kr og oppover i inntekt får skattelette i 70 000 kr-klassen – det er klassisk Høyre-politikk – kan ha høyere økonomisk vekst enn våre samarbeidsland, at vi ligger på plass nr. 10 av 186 land i verden der det er best å drive næringsvirksomhet, med en slik type skattepolitikk? Det høres nesten ut som at vi bare kan lukke døren og kaste nøkkelen hvis Regjeringens skatteopplegg blir vedtatt. Alle andre rapporter sier det stikk motsatte. Hvordan forklarer Høyre-representanten Sanner dette?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Vi har registrert at det statsbudsjettet som er framlagt, tydeligvis i liten grad var så godt forankret som man nå ønsker å gi inntrykk av. Vi har registrert i media at statsråder har sagt at man ikke helt visste hva man sluttet seg til da man gikk inn for denne biodrivstoffavgiften, og vi har registrert at det tydeligvis heller ikke var klarert i regjeringspartienes stortingsgrupper. Det har vært ganske mye brudulje rundt dette, og derfor er det ganske godt gjort av lederen i komiteen å gi inntrykk av at her står man veldig godt samlet om den delen av statsbudsjettet. Da statsbudsjettet ble framlagt den 13. oktober, sa representanten Micaelsen følgende: «Det blir en spennende høst, med et spennende politisk statsbudsjett som er lagt fram.» Mitt spørsmål er: Ble det kanskje vel spennende?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Når Torgeir Micaelsen snakker om at man i krisetider skal gi litt mer gass, er det et tankekors at regjeringspartiene gir så mye gass at det selv for Fremskrittspartiet blir for mye penger. Men situasjonen er jo den at for oss er det hvordan man eventuelt bruker noe ekstra oljepenger, som er viktig. Jeg vet at Torgeir Micaelsen som medlem av finanskomiteen har sett på Fremskrittspartiets budsjett de siste fire årene, og da vil man se en klar innretning. Vi har foreslått å bruke ekstra oljepenger på skatte- og avgiftslettelser, på investeringer i infrastruktur, i kunnskap og i forskning – altså klare investeringer i velferdssamfunnet, som vil gjøre vårt velferdssamfunn bedre rustet til også å møte nedgangstider. Det er det som har vært hele poenget. Framfor at man bare skal komme på etterskudd, slik Regjeringen nå har opplevd i 2009, med krisetiltak, er det mer fornuftig å gjøre noen investeringer fortløpende som sikrer oss mot nedgangstider.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Det er interessant at man kommenterer at det er sentralbanksjefen som fastsetter rentenivået; det er helt korrekt. Men jeg registrerer jo at mens regjeringspartiene var veldig opptatt av å gi Norges Bank æren eller skylden for alle disse renteøkningene man fikk i forrige stortingsperiode, så var man ganske snar med å si at det var Regjeringens fortjeneste at renten plutselig gikk kraftig ned. Man må bestemme seg for hvem som har ansvaret, men da må man eventuelt også ta ansvaret i dårlige tider. Når det gjelder det som er uttalt av min partiformann, er det for så vidt helt naturlig at man innretter en type avgiftssystem, men dette handler om forutsigbarhet. Det handler om forutsigbarhet for næringslivet, som investerer og skal investere, at man faktisk tar med det samme næringslivet på råd før man gjør store endringer, og at man faser inn over tid og lager et system som er bærekraftig. Det man gjør nå, som lyn fra klar himmel, er å kvele disse investeringene i oppstartsfasen. Man ser konsekvensene: Man risikerer at folk mister jobben, og at man får problemer med å få internasjonal kapital til å investere i norske arbeidsplasser.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Tusen hjertelig takk, ærede president! Det har vært en litt spesiell start på denne finansdebatten. Her glemmer man navn, her glemmer man partitilhørighet, så hva blir det neste? Vi får se. Det kan jo bli spennende å se om man glemmer hvordan man egentlig skal stemme senere i kveld! Fremskrittspartiet tar absolutt de svakeste på alvor. Jeg synes det er noe spesielt at representanten Karin Andersen, som måtte be sin partileder om å si unnskyld til de fattigste, står og beskylder Fremskrittspartiet for å straffe de fattigste. Tvert imot: Vi har lagt opp til et budsjett hvor skattelettelsene våre kommer dem som har det dårligst, mest til nytte. Vi sørger også for at vi får flere i arbeid. Da kan vi senke noen av de anslagene som ligger på enkelte budsjettposter. Vi får flere i arbeid, slik at færre trenger de tiltaksplassene som SV legger opp til. Vi ønsker at folk skal leve av sin egen inntekt. Det gir verdighet. Fremskrittspartiet er stolt av at vi legger inn tiltak som vil bedre situasjonen for mange av landets fattigste, noe dagens regjering dessverre ikke gjør.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Hvis man ser på det som vi i Fremskrittspartiet fremmer gjennom arbeids- og sosialdelen av vårt budsjett, er det en rekke tiltak der vi spesielt bruker Nav for å få folk ut i arbeid igjen. Vi sørger for å fremme en rekke budsjettiltak, en rekke tiltak for å få Nav til også å fungere for å hjelpe disse menneskene. Det er masse enkelttiltak som hjelper den enkelte. Men dette var jo det Nav skulle ordne. Det var jo Nav som skulle finne ut hva den enkelte trengte av tiltak for å få dem tilbake i arbeid, eller få dem på riktige ordninger. Dessverre har vi en situasjon nå med et Nav-system som ikke fungerer. Veldig mange henvendelser til oss stortingsrepresentanter er nettopp om at dette systemet faktisk har spilt fallitt – det må vi ta! Fremskrittspartiet fremmer tiltak i sitt budsjett hvor disse menneskene absolutt vil få hjelp gjennom Nav-systemet – hvis Nav begynner å fungere – og det håper vi kan skje meget fort, og dette burde Regjeringen være opptatt av å få løst.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Fremskrittspartiet prøver ikke å gjøre noe stort poeng av at vi bruker mindre enn Regjeringen. Tvert imot prøver vi å komme med gode poenger om hva vi bruker pengene på, for det er det som må være viktig. Det er egentlig et problem for dagens regjeringspartier, som bruker så mye penger som man nå gjør, samtidig som finansministeren flyr land og strand rundt og forteller at man skal bruke mye mindre i 2011. Jeg gleder meg til å se det salderte budsjettet som kommer om ett år. Så til denne såkalt kreative budsjetteringen i forhold til sletting av bompengegjeld: Den er ikke noe mer eller mindre kreativ enn da stortingsflertallet i sin tid slettet gjelden knyttet til Gardermobanen. Det ble gjort med et pennestrøk. Det er også det Fremskrittspartiet foreslår. Derfor legger vi opp til i nysalderingen at det er fullt mulig å slette bompengegjelden på denne måten. Så sørger vi for at landets bilister slipper å betale bompenger. Med tanke på hvor mange nye bompengeprosjekter som er i kjømda nå, tror jeg at norske bilister ville vært veldig glad for dette, framfor den store regningen som kommer nå kommende, og kommende, år.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Jeg hører at vi angivelig stemmer for alt annet av skatte- og avgiftskutt. Jeg har vært på nyhetene i dag tidlig og forklart hvorfor det er noen ting vi ikke har vært med på, som sikkert representanten Andersen Eide også har fått med seg. Det er sånn at vi prioriterer i vårt skatteopplegg. Vi er veldig for å gjøre store endringer innenfor dagens avskrivningssystem – også i den satsen og den saldogruppen som representanten nevnte – men vi har valgt å prioritere saldogruppe d, som går på maskiner, og som kanskje er den aller viktigste. Den var også en del av tiltakspakken for inneværende år. Så vi er ikke uenig i at dette er tiltak som hjelper. Når det gjelder landbruket, er det sånn at alle våre andre kuttforslag knyttet til skatt og avgift også vil hjelpe bonden og de som lever i Distrikts-Norge. Når vi fjerner eiendomsskatten, vil det bety noe. Når vi ønsker å trappe ned og fjerne formuesskatten – som vi er enige med Kristelig Folkeparti om å fjerne, i hvert fall på arbeidende kapital – vil det også hjelpe bønder og selvstendig næringsdrivende. Vi er også enige om – og vi fremmer forslag om – at vi skal fjerne arveavgiften. Så vi gjør en rekke tiltak som ville gjort norske bønder, som er selvstendig næringsdrivende, meget friere til å klare sin egen hverdag i forhold til den bedriften de selv driver.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Jeg skjønte på finansministeren at han ikke hadde noen tro på at han skulle sitte som finansminister til evig tid – og det er et godt utgangspunkt. Det kommer et valg om noen år. Når jeg hører på finansministeren, får jeg nesten inntrykk av at han ikke er helt komfortabel med det statsbudsjettet han forsvarer her i dag. Det er riktignok ikke han som finansminister som la fram dette statsbudsjettet, det var det en annen finansminister som gjorde. Hvorfor sier jeg at jeg opplever at han ikke er komfortabel med det? Jo, jeg registrerer at finansministeren er veldig opptatt av hva som skal skje fra 2011 og framover – om man skal få ned pengebruken i statsbudsjettet. Da er det noe pussig at man har et statsbudsjett i dag hvor man bruker veldig mye penger, og sprer dem til veldig mange gode formål. Det kommer til å gjøre jobben med å få pengebruken ned atskillig vanskeligere fra 2011, noe som finansministeren er opptatt av. Er det da slik at man med dette budsjettet, som finansministeren nå anbefaler, vil gjøre jobben med å kutte utgiftene i 2011 enklere eller vanskeligere?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Lederen av komiteen gjorde et stort poeng av viktigheten av norske arbeidsplasser, noe jeg selvfølgelig er enig med ham i. Men for at arbeidstakerne skal ha en arbeidsplass å gå til, må vi også ha arbeidsgivere, og arbeidsgivere er avhengig av langsiktighet. Jeg synes dette budsjettet, spesielt når det gjelder det som er poengtert om biodiesel, viser at Regjeringen ikke ser langsiktig i det hele tatt. Det nytter ikke å sende ut signaler om at investorer skal foreta store investeringer i ny miljøteknologi for deretter å fjerne incentivene, og det uten varsel. Flere bedriftseiere har gjort store investeringer for å kunne bruke biodiesel. Flere investorer har investert, og de føler seg temmelig lurt akkurat nå. Det forstår jeg så godt. Forstår ikke lederen av komiteen at det må være en forutsigbarhet for å få investorene til å investere i fornuftige oppgaver?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Lundteigen har et engasjement for biodiesel. Det står det respekt av. Noe det ikke står fullt så stor respekt av, er hvordan han har taklet det engasjementet. Han var inne på bondens habilitet når det gjaldt karbon og grønt næringsliv. Biodieselhåndteringen skaper ikke akkurat forutsigbarhet. Man skremmer investorer vekk fra å investere i noe det er et kjempestort behov for – muligens unntatt investor og gårdbruker Lundteigen. Investorene skremmes altså vekk fra det å investere i grønn teknologi framover. Mitt spørsmål er: Er Lundteigen komfortabel med den måten Arbeiderpartiet i regjering – og ikke minst i Stortinget – har kjørt denne saken på?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-26:
Det var godt presidenten gjorde oppmerksom på det. Nå gjør Arbeiderpartiets finanspolitiske talsmann det samme som finansministeren og statsministeren har gjort tidligere: Han kobler 16 milliarder kr i avgiftstap med biodieselvedtaket. Det kan han ikke tro på selv. Det forutsetter nemlig en momentan tilpasning i markedet ved at alle skulle gå over til biodiesel samtidig, og med én gang. Det skjer ikke. Det er åpenbart at man her skremmer bort investorer fra Norge, og man skremmer også arbeidsplassene ut av Norge. Det har vi sett flere reportasjer om i det siste. Det tragiske med saken er jo at politikken mister troverdighet, og den troverdigheten har ikke de som skal lede oss inn i en klimavennlig framtid, råd til å miste. Så mitt spørsmål til Arbeiderpartiets finanspolitiske talsmann er: Liker Arbeiderpartiet grønne avgifter så lenge de ikke virker, og med en gang de begynner å virke, reverserer man dem?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-26:
Nå skjønner jeg i hvert fall hvorfor representanten Helleland er lys våken hver gang vi diskuterer det biologiske kretsløpet i Høyres stortingsgruppe – han er meget med. Men det må jo være et lite plaster på såret for Lundteigen at forskning skal erstatte at produktet gjøres ulønnsomt. Det kommer til å bety at det ikke blir mye investeringer i biodiesel i Norge framover, så lenge man opprettholder det avgiftsvedtaket som ligger der i dag. Jeg tenkte også at jeg skulle dreie det over på et annet avgiftsvedtak som ligger inne i dag, og det er søppelforbrenningsavgiften. Nå da lastebiler ikke lenger skal kjøre på biodiesel, blir det ikke lenger særlig klimavennlig å kjøre all søpla til Sverige. Vi vet at det ligger inne et avgiftsvedtak der som vil gjøre at om lag 15 000–20 000 lastebiler går til Sverige med søppel fra Norge, og mange søppelforbrenningsanlegg i Norge kommer til å bli lagt ned. Synes Lundteigen det også er et fornuftig klimavedtak?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-26:
Jeg noterer meg at det kan være langt mellom teori og praksis. Det kunne vært morsomt å ta en debatt om sentralisering og en del av de tingene man var inne på. Jeg noterer meg at representanten sa at Høyre vender ryggen til landbruket. Det gjør vi absolutt ikke. Men det er et ganske interessant oppslag i Nationen i dag, hvor det står at Brekk skal se på støttesystemet og statistikken. Der vet vi at vi har store utfordringer. Jeg tipper at den gjennomgangen kommer til å vise at Senterpartiet har overlatt bondens eiendomsrett til et byråkrati og et system som er så komplisert at nå forstår knapt Vårherre hva som foregår. Jeg tror det er et ganske stort rom for innsparing hvis man bare får en skikkelig gjennomgang, så den gjennomgangen støtter jeg. Men det er merkelig at Senterpartiet ikke ser rom for at man kan gå en helt annen vei enn det man gjør i dag, for dette er viktige næringer i mye av Distrikts-Norge, og det er viktig å få tilbake optimismen. Den veien Senterpartiet har vært på, har vist seg ikke å duge.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-26:
Heldigvis har myndighetene stort sett holdt seg unna skogbruket. Der har vi en veldig sunn næring. Det er den andre delen av landbruksnæringen. Men når det gjelder jordbruket, sitter vi nå med en næring som snart har færre bønder pr. landbruksbyråkrat enn man har barn pr. ansatt i barnehagen eller elever pr. lærer i skolen. Så det er noen store utfordringer her, og det får vi sikkert muligheten til å diskutere mange ganger framover. Vi kommer begge fra Hedmark. I et intervju med NRK før valgkampen svarte Slagsvold Vedum på spørsmål om hva som var den viktigste saken, at det var å skape grønne arbeidsplasser: «Vi må få folk i arbeid samtidig som vi bidrar til å løse klimakrisen.» I lys av biodieselsaken og tidligere debatter i dag, hvordan er han fornøyd med praksisen i forhold til den teorien som valgkampen tydeligvis var?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-26:
Dette svarer jeg gjerne på. Jeg tror den viktigste næringsutviklingen i Norge er å satse på samferdsel og gode forbindelser. Høyre øker satsingen på samferdsel med 1 milliard kr utover det Regjeringen har i sitt budsjett. Når det gjelder fylkeskommunen, ønsker vi å nedlegge den fra 2012. Så det er ganske logisk at vi begynner å kutte i overføringene til fylkeskommunene. For øvrig har jeg vært tett inne på det virkemiddelapparatet, og jeg tror at man ved å gå gjennom det finner at mye går til å opprettholde en del konsulenter ute i distriktene, men at det ikke blir så veldig mye næringsutvikling ut av mange av prosjektene. Men det er nå en høyst personlig oppfatning. Høyre vil satse mye på næringsutvikling. Vi tror på et friere næringsliv, og vi tror at det næringslivet må bli tilrettelagt gjennom god kommunikasjon og mulighet til å utvikle seg på egne premisser. Det ligger bak budsjettforslaget.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-26:
Jeg tror Høyre kan støtte all nytenkning knyttet til hvordan vi skal få en raskere og bedre samferdselsutvikling. Hvis Regjeringen makter å fylle begrepet «prosjektfinansiering» med et innhold som er mulig å forstå, og som kan vise seg å bringe fram samferdselsprosjekter raskere enn det vi har sett til nå, tror jeg Høyre helt sikkert støtter det, selv om det ikke er OPS. Foreløpig har ikke jeg i hvert fall sett at det har blitt noe innhold i begrepet «prosjektfinansiering» annet enn det som statsminister Stoltenberg svarte her i en spørretime i forrige regjeringsperiode, og det var at man finansierte prosjektene. Da ønsker vi å gå videre.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-26:
Med respekt å melde må jo representanten ha studert vårt alternative statsbudsjett dårlig hvis han ikke ser at det her ligger en rekke forslag og en helt annen dreining i økonomien enn om en bare ser på de 2,3 milliardene. Våre skatteforslag og innsparingsforslag i offentlig sektor viser en helt annen retning på norsk økonomi. Jeg vil sterkt ta avstand fra begrepet «spesiell bokføring». Hadde vi tatt inn tilsvarende dynamiske effekter som statsministeren regner med i biodieseldebatten, hadde vi kommet til å ligge mange, mange milliarder under Regjeringens oljepengeforbruk, for vi har vært svært moderate med å ta inn dynamiske effekter av våre skatteforslag. Men vi vet at de dynamiske effektene ligger der, og de er også dokumentert av Statistisk sentralbyrå i en rapport. Så vi lever godt med kritikken av vårt budsjett i Dagens Næringsliv. De er de eneste som kritiserer oss fra den siden, og noen skal jo også gjøre det.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2009-11-26:
Jeg vet ikke hvordan man skal synliggjøre innsparinger i landbruket hvis man ikke skal kunne gjøre det, for jordbruket har jo den spesielle ordningen at de forhandler midt i året. Vi har stemt imot det i mange år, og vi foreslår også at jordbruksavtalen skal koordineres med budsjettåret. Dermed er vi nødt til å gå inn og synliggjøre hva vår politikk ville ha gjort for landbruket. Vi har en veldig offensiv politikk for landbruket. Vi vil slippe bonden mer fri, vi vil deregulere landbruket og gi bonden mulighet til utvikling. Det kommer til å gi store muligheter også for innsparing på de offentlige budsjettene, og jeg tror det er høyst realistisk det vi budsjetterer med.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-11-26:
Jeg tror denne saken hadde vært tjent med en liten time-out der Regjeringen kunne ha senket skuldrene litt, hatt dialog med ekspertene, med bedriftene, med miljøorganisasjonene og funnet en løsning som gjorde at folk fortsatt hadde vært villig til å investere i grønn teknologi og miljøvennlig drivstoff, slik at forbrukerne fortsatt kunne vite at det lønner seg å opptre miljøvennlig. Jeg mener, åpenbart i likhet med Torgeir Micaelsen, at forurenser skal betale. Men forurenser du mindre, skal du også betale mindre. Derfor fremmer Høyre sammen med de andre opposisjonspartiene i dag et forslag om at Stoltenberg skal få lov til å beholde avgiftene sine på den biodieselen som er lovpålagt innblandet, men at man skal fjerne avgiften på den biodieselen som skal konkurrere ut den dieselen som forurenser. Er det et forslag, er det et kompromiss, som regjeringspartiene kan være villig til å se på og drøfte, eller er det prestisjen som nå skal tvinge gjennom en økt avgift?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-11-26:
Det redegjorde jeg for i mitt innlegg. Vi tar viktige skritt for å legge bedre til rette for små og mellomstore bedrifter, for verdiskapende sektor. Og vi starter reduksjonen i oljepengebruken. Som konservativ politiker er ikke jeg tilhenger av de brå kast, men av gradvise endringer. Det vi foreslår, er en forsiktig reduksjon i oljepengebruken til neste år. Så fremmer vi en rekke reformforslag som skal bidra til en mindre overadministrert stat, som skal bidra til at vi reduserer de offentlige utgiftene, som bidrar til at vi får ned næringsoverføringene. Skal vi klare å få en mer bærekraftig økonomi, må vi både redusere den offentlige utgiftsveksten og samtidig stimulere veksten i privat sektor. Det er det siste Arbeiderpartiet svikter fundamentalt på, fordi det de gjør i 2010-budsjettet, er faktisk å nappe ut de siste forslagene som var rettet mot private bedrifter, bl.a. bedre avskrivningsregler for den industrien som i dag sliter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-11-26:
Da budsjettet ble lagt frem, fikk jeg store overskrifter på at jeg sa at Norge er et godt land å bo i. Det gjentar jeg gjerne. Norge er et godt land å bo i. Samtidig er jeg bekymret for at vi er i ferd med å få en todeling av norsk økonomi, hvor konkurranseutsatt sektor sliter. Det er ingen tvil om at i en situasjon hvor markedet er på vei oppover, kan bedriftene tåle ganske høye skatter. Men i en situasjon der markedet faller, er det åpenbart at de bedriftene som har fått svekket konkurranseevne hvert år med rød-grønt styre, de bedriftene som har fått høyere skatt hvert år med rød-grønt styre, er mer utsatt. Jeg konstaterer at den sittende finansminister åpenbart er mer enig med Høyre enn med lederen av finanskomiteen, i hvert fall utgaven av Sigbjørn Johnsen fra 1993, hvor han argumenterte for lavere formuesskatt for å trygge jobbene i små og mellomstore bedrifter. Jeg glemte å gjøre det i sted, så la meg ta opp de forslagene Høyre har fremmet i finansinnstillingen og her i Stortinget, enten alene eller sammen med andre partier, som ikke allerede er tatt opp.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-11-26:
Det er ganske enkelt fordi Høyre er imot formuesskatten. Vi er imot formuesskatt på bedrifter og jobber, og vi er imot formuesskatten på bolig. Det Regjeringen nå fremmer forslag om, er å erstatte ett urettferdig system med et annet urettferdig system. Det finnes mange eksempler på at også det nye systemet innebærer urettferdigheter. Vi ser ikke noen grunn til å være med på å vedta et nytt urettferdig system for å erstatte et annet. Dernest er det også slik at med det systemet man nå lager, hvor alle landets boligeiere må rapportere inn til staten hvor stor bolig de har, hva slags boligtype det er, og når boligen ble bygd, lager Regjeringen noe som kan være en skikkelig melkeku for fremtiden for rød-grønne politikere som ønsker å gradvis øke boligskatten enda mer. Vi vet jo at representanten Heikki Holmås egentlig ønsker at boligeierne skal betale mer. Det ønsker ikke Høyre. Vi ønsker å trappe ned formuesskatten.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-11-26:
Det siste synes jeg ikke var et særlig seriøst innslag i denne diskusjonen. Når Høyre ønsker å fjerne formuesskatten, er det fordi vi ønsker å trygge jobbene i Norge. I løpet av sommeren og høsten har jeg reist fra bedrift til bedrift, som har fortalt meg hvordan de nå må tappe bedriften sin for kapital for å sende skattepenger inn til staten – til Kristin Halvorsen og Jens Stoltenberg – penger som kunne vært brukt til å trygge jobbene. Det er det dette handler om. Representanten Holmås prøver å få debatten om formuesskatt til å handle om noen boligeiere på Frogner. Det er ikke det dette dreier seg om. Det handler om arbeidsplasser, det handler om å trygge jobber i Norge. Vi foreslår i vårt alternative budsjett å kutte formuesskatten med 2,5 milliarder kr. Det betyr at vi har mulighet til å fjerne den i løpet av fire år. Det mener vi er et riktig og nødvendig tiltak. Jeg registrerer at nåværende finansminister, da han var finansminister forrige gang, var enig med Høyre i at å redusere formuesskatten er viktig for å trygge jobbene i små og mellomstore bedrifter.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-11-26:
Høyre har foreslått å øke bevilgningene, og øke bevilgningene mer enn det Regjeringen gjør, til utvikling av miljøteknologi. Vi mener at det er et godt forslag. Jeg er glad for det engasjementet som representanten Lundteigen har i forhold til videreforedling av trevirke til 2. generasjons drivstoff. Da er bevilgninger til forskning og utvikling bra. Men bedriften trenger også forutsigbarhet. Man trenger å ha rammebetingelser i markedet slik at produktet er konkurransedyktig. Derfor hadde jeg håpet at representanten Lundteigen hadde stått ved det han har uttalt til media, nemlig at han er motstander av å innføre denne avgiften på biodiesel. Da ville vi kunne gitt forutsigbarhet og trygghet til å kunne investere i grønn teknologi, grønne jobber og miljøvennlig drivstoff.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-11-26:
Når finansministeren snakker om fremtiden, får jeg nesten hornmusikk i brystet som Høyre-mann. Når det ikke ender med et halleluja, er det fordi det er litt avstand mellom analysen og de tiltakene og den konkrete politikken som finansministeren forsvarer. Særlig opplever jeg at det er en forskjell mellom den analysen som finansministeren gir av etterdønningene etter finanskrisen for konkurranseutsatt sektor, og det budsjettet som er presentert, for finansministeren sa at budsjettet bygger opp under situasjonen i norsk økonomi. Hvis man mener at konkurranseutsatt sektor sliter, er det jo påfallende at Regjeringen har nappet ut alle de konkrete tiltak man iverksatte for å gi drahjelp til konkurranseutsatt sektor, enten det gjaldt innovasjonslån, forskning eller bedre avskrivningsregler. Alle de forslagene er borte, samtidig som man har et budsjett som bidrar til å øke presset på rente- og kronekurs.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2009-11-26:
Nå snakker finansministeren om fortid. Jeg snakket om fremtid, de forslagene som da ligger inne i budsjettet for 2010 og fremover. Hvis vi er enige om at det er den overordnede økonomiske politikken som er viktigst for konkurranseutsatt sektor, henger ikke det sammen med at finansministeren legger så stor vekt på at budsjettet bygger opp under situasjonen i norsk økonomi, for det blir mer krevende for de konkurranseutsatte bedriftene. Vi vet at konkurranseevnen har blitt svekket hvert eneste år siden den rød-grønne regjeringen kom til makten. Vi faller også på Verdensbankens statistikk over land som det er gunstig å drive næringsvirksomhet i. Man har falt fra sjetteplass under den borgerlige regjeringen til tiendeplass under den rød-grønne regjeringen, og vi vet også at den kostnadsmessige konkurranseevnen for norske industriarbeidsplasser er svekket. Det er krevende i en situasjon hvor det internasjonale markedet faller. Da må vi som politikere ta tak i de virkemidlene som vi kan gjøre noe med. Markedet kan vi ikke gjøre noe med, men vi kan gjøre noe med rammebetingelsene, og vi kan bidra til at vi ikke øker presset på konkurranseutsatt sektor.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
For ordens skyld: Jeg representerer Kristelig Folkeparti. Representanten Micaelsen sa at han hadde hatt den tvilsomme glede å jobbe med avgifter. Det tror jeg ham på. Samtidig sa han at budsjettet innbærer at man kjemper for å bevare norske arbeidsplasser. Da er det jo et stort paradoks at et av de vedtakene som gjelder biodieselavgift, bidrar til permitteringer av norske arbeidsplasser – altså stikk motsatt av det representanten Micaelsen hevder. Med den begrunnelsen at det skal koste å kjøre på norske veier, er det også et klart signal om at det kommer avgifter f.eks. på elbiler. Det må være konsekvensen av det finanskomiteens leder nå bedyrer. Mitt spørsmål er: Er representanten Micaelsen enig i at det er kun et formelt flertall her i salen som støtter Regjeringen på dette punkt? Reelt har ikke dette forslaget noe flertall i salen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Jeg skjønner at Arbeiderpartiets Irene Johansen er opptatt av framtiden, og jeg kan forsikre om at Kristelig Folkeparti i et eventuelt regjeringssamarbeid kommer til å være krystallklare på at vi skal ha en sosial økonomi. Det skal vi få til – om det blir med den ene eller den andre. Men jeg synes kanskje det er mer grunn til å gå inn i det budsjettet vi i dag skal vedta for 2010, å se på hvor man kunne bedre den sosiale innretningen for 2010. Dessverre har ikke det vært mulig fordi regjeringspartiene ikke har hatt handlingsrom til å gjøre noe som helst, dessverre.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Først til plasseringen: Det er litt uvant for meg å se til høyre når jeg skal svare på replikker fra Arbeiderpartiet og SV, så jeg får beklage det! Når det gjelder budsjettforslagene, som representanten Opheim var innom, er det klart at vi legger til grunn vårt eget budsjettforslag når vi fremmer det i opposisjon, akkurat som Arbeiderpartiet har gjort. Jeg er glad for at man har registrert at Kristelig Folkeparti har lagt fram et sosialt budsjett. Det er et adelsmerke for oss. Det vi skulle ønske, var – ikke minst når en ser det faktum at man legger ned institusjoner som behandler rusavhengige – at det var mulig å snakke med flertallspartiene om dette. Men døren har jo vært lukket når vi har villet snakke om det, om biodiesel eller hva det måtte være. Jeg vil derfor svare ved å si at den dagen Arbeiderpartiet her i Stortinget, selv om de sitter i regjering, er interessert i å forbedre budsjettet, håper jeg vi kan få til noe.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Nå snakker representanten ut fra en regjering som faktisk har kontantstøtte på programmet neste år. Det er derfor en voldsom kritikk av egen regjering representanten nå avleverer. Så vidt jeg vet, er Senterpartiet også – prisverdig nok – fortsatt en klar forsvarer av at familiene skal ha valgfrihet. Jeg er helt klar over at det er en stor forskjell på SV og Kristelig Folkeparti når det gjelder familiepolitikken. SV vil bestemme over andre. De vet hva som er best for familiene, og er ikke villig til at det skal være noen form for valgfrihet. Kristelig Folkeparti mener at barnehager, men også kontantstøtte, er viktig for å gi valgfrihet, som gjør at foreldrene selv kan velge den omsorgsformen som er riktig for dem. Det valget trenger ikke vi å overta for dem – tvert imot, den tilliten bør foreldrene ha.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Jeg skjønner at det er en viss grad av stolthet over antall dager man har sittet i regjering, så jeg får skynde meg å gratulere Senterpartiet! Jeg ble litt i tvil da jeg hørte på representanten Lundteigen om hvor vel man egentlig følte seg i regjering, men etter å ha hørt på Pollestad skjønner jeg at man fortsatt regner med å sitte der en stund til. Kristelig Folkeparti er et sentrumsparti. Vi har lagt fram et budsjett i tråd med det vi sa i valgkampen, i tråd med vårt program. Jeg er veldig glad for at regjeringspartiene ser at det er mye god sosialpolitikk der som de kanskje selv ville ha støttet, men som de dessverre ikke har hatt myndighet til eller rammer for å gjøre fra sine sjefer i Regjeringen. Hvis dette er et forsøk på å si at vi har noe å snakke om, f.eks. for å forbedre innsatsen mot fattigdom, blir vi gjerne med på en samtale om det.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Først må det om at bistanden er økt kraftig, korrigeres. Det som har skjedd, er faktisk at man for første gang på mange år reelt kutter til de fattigste i verden. Det burde det vært langt mer oppmerksomhet på, for det er et stort paradoks at man ikke minst kutter støtten til de fattigste i Afrika. Så er det vel ingen stor overraskelse at Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet har en litt ulik politikk når det gjelder landbruk. Det var vel også det som kom til uttrykk i replikkordskiftet mellom Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet tidligere i dag. Den uenigheten har vi hatt, den har vi i dag, og det vil ikke forbause meg om den er der også framover.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Jeg har sans for at finansministeren også ser budsjettet for 2010 i et generasjonsøyemed. Det minner meg vel om det som står i skriften – jeg vet ikke om inspirasjonen kommer derfra. Der står det at «Alt har sin tid», og fra 2011 og framover skjønner jeg at det er tid for innstramning, innstramning og innstramning. Det er det jo mye rett i når en ser på oljepengebruken for neste år. Finansministeren sier, helt riktig, at oljepengebruken må ned, vi må nærme oss en 4 pst.-bane. Vi har greid det før, og da sikter han vel til forrige gang han var finansminister. Forskjellen var jo at den gang gikk antall eldre ned samtidig som man skulle stramme til. Det er det motsatte som nå skjer framover. Så mitt spørsmål er: Hvordan ser finansministeren for seg mulighetene for innstramninger, og på hvilke områder mener han det må skje?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Etter at budsjettet ble lagt fram, har det kommet en rekke innspill til komiteen, som vi begge sitter i. I tillegg har vi gjennomført høringer over hele to dager, der det etter mitt syn har kommet en del innvendinger som det har vært nyttig å lytte til, og som har vært saklige og godt fundert og argumentert. Opposisjonen har også kommet med en del innspill til regjeringspartiene. Hva mener finanskomiteens leder er poenget med å gjennomføre to hele dager med høringer om statsbudsjettet dersom det ikke er meningen at noe som helst skal endres på? Hvilke innspill er det Micaelsen i løpet av denne perioden og de dagene som er gått etter at budsjettet ble lagt fram, har hørt på og gjort noe med?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Representanten Thorkildsen er prisverdig opptatt av miljø, og jeg vil utfordre henne på noe som ikke har vært tema her ennå. Det gjelder satsing på jernbane og kollektivtransport. Grunnen til det kan kanskje være at det er langt igjen til Regjeringens egen lovnad i NTP og Soria Moria nås. I SVs program er det sågar lovet at «SV vil trappe opp investeringene i jernbanen til 10 milliarder kroner per år». Skal dette lykkes, anbefaler jeg representanten å stemme for Venstres forslag i stedet for Regjeringens forslag, men det blir sikkert ikke aktuelt. Vi har også foreslått et skatteskifte i Venstres program på om lag 4 milliarder kr, og det ønsker også SV. Mitt spørsmål til representanten Thorkildsen er: Har ikke SV fått gjennomslag for sin politikk når det gjelder jernbane, og når det gjelder omlegging til mer grønn skattepolitikk?