trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
For oss er det viktig å opprettholde lokaldemokratiet. Så må man være klar over at en regjering består av flere partier som samarbeider, og det går jeg ut fra at representanten som står her, kjenner godt til fra sin tid med åtte år med en flertallsregjering fra Arbeiderpartiet og de rød-grønne. Så er det jo slik at vi som representerer Stortinget, går i forhandlinger med det som regjeringen legger fram for oss her. Vi satser nå veldig tydelig på kollektivfeltet. Vi har gått inn for et budsjett der vi skal bidra 50/50 i storby med tanke på å øke kollektivandelen når dette bygges ut. Vi har også vært med og sagt at økningen skal tas på kollektivfeltet. Og så er det slik at Fremskrittspartiet har fremmet en rekke forslag, bl.a. arbeidsgiverbetalt kollektivkort, som vi hadde håpet at kanskje representanten og SV ville kunne støtte, og som TØI viser nettopp ville gitt en 20 pst. økning av folk som da ville ha benyttet seg av kollektivtilbud.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Det er mange som har lyst til å fortelle historier her, og det er veldig mange som ser på saken med forskjellige briller. Jeg skal fortelle en sann historie, og den er fra mitt fylke. Under de rød-grønne ble det i Lindesnes kommune bygd godt og vel 2 km trefeltsvei midt på E39 – med dårlig vei før og etter og med rundkjøring før og etter. Og det var faktisk en vei hvor det også ble bedt om i det minste å vurdere å bygge brede overganger, slik at en for framtiden kanskje kunne ha mulighet til å utvide veien – men nei. Dette var 2 km – midt på! Så har vi en annen sak fra samme fylke: I 2005 ble et OPS-prosjekt igangsatt av de rød-grønne med bygging av to felt over Fedafjorden. Fedafjorden er en dyp og lang fjord, og brokarene ble kun laget for to felt. De som har kjørt den veien, vet hvordan det er å komme ut av tunnelen og rett ut på en tofelts bro, hvor vinden blåser på tvers og en møter trailere. Dette er en veistrekning hvor én av fire som ferdes der, er en trailer, og en merker dragsuget på denne broen. Den gangen da den ble åpnet i 2005 – og 2005 er egentlig ikke lenge siden, ti år siden – nektet NAF å være med på å åpne veien, for den var allerede for gammel. Sånn er den sanne historien om de rød-grønne. Og hvordan er det nå? Samme vei planlegges nå for fire felt med lange strekninger, helhetlig bygging, og det er samfunnsøkonomisk lønnsomt. For å gjøre dette innlegget kort: Dét er forskjellen på før og nå.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Representanten Omland nevnte Listapakken. Ja visst ble den mye bedre enn den var, men framtidsrettet var den ikke. Jeg vil også minne om at Fremskrittspartiet kom i regjering for første gang i 2013. Om E39: Da vi overtok i 2013, var nesten ingen planlegging på plass. Alt var stykkevis og delt og basert på en rød-grønn NTP, som – som alle vet – er uten midler. Det er en plan, og vi må fra år til år slåss i dette rom for å sikre midlene. Nå er det full rulle. Kommunene langs strekningen legger ned et fantastisk arbeid, og jeg er akkurat like overbevist i dag som jeg har vært hele tiden om at vi skal klare på ti år å ha fire felt på strekningen Kristiansand–Stavanger. Så bare en liten kommentar til representanten Willfred Nordlund om kapital på fylkesplan. Meg bekjent er det slik at Nordland fylke eier aksjer i Widerøe for 70 mill. kr. De eier 20 pst. av DIPS ASA. Byråkratiet vokser. Det er 100 mill. kr over gjennomsnittet i administrasjonskostnader i forhold til f.eks. Rogaland fylke.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
For mange i dette landet er flytilbudet en del av deres kollektivtilbud, og det er med på å binde landet sammen. Det er derfor med stor forundring vi ser at vi har en regjering som gjør det dyrere å fly, med den nye flyseteavgiften på 1 mrd. kr. Vi ser allerede at dette får konsekvenser for flytilbudet. Det vil ramme distriktene ekstra hardt, som fra før har høge priser på flyrutene. Jeg mener også at dette vil føre til økte kostnader og true opprettholdelse av tilbudet på de minst lønnsomme flyrutene, og da ikke bare i distriktene. I går kunne vi lese at Moss lufthavn Rygge i verste fall må legge ned neste år, og at dette kan berøre så mange som 1 000 arbeidsplasser. Mener Fremskrittspartiet på Stortinget at dette er et godt forslag, og deler man bekymringen for dem som bli så sterkt berørt?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Over til et annet spørsmål, som går på trafikksikkerhet. I nasjonal tiltaksplan for trafikksikkerhet på veg 2014–2017 framgår det at 30 pst. av den planlagte reduksjonen av drepte og hardt skadde skal tas med fysiske tiltak, mens 70 pst. skal tas med trafikant- og kjøretøytiltak. Tiltak mot fart skal alene stå for ca. 25 pst. av reduksjonen. Streknings-ATK er et lokalt tiltak mot fart. Det er underlig at Fremskrittspartiet ikke vil være med på merknadene våre fra flertallet i komiteen. Er grunnen den at statsråden fortsatt forsøker å stoppe disse fotoboksene, eller er det andre grunner til at dere ikke vil være med på forslaget som går på streknings-ATK – og for den saks skyld også tempo med hensyn til alkolås?
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Regjeringspartiene bruker også årets debatt til å framheve satsingen på økt vedlikehold. Det er slik at det er en historie man prøver å fortelle. Dette slår inn åpne dører sett i forhold til der vi er i dag, for vi er vel ikke uenige om økningen til vedlikehold. Det kan en se på vårt alternative budsjett, både i fjor og i år. Så liker statsråden selvfølgelig å prate om tidligere års budsjett, men i rettferdighetens navn bør man snakke om det vi skal behandle i dag, og det er budsjettet for 2016. Det bør ikke være noen overraskelse, for hvis dere hadde lest Nasjonal transportplan som ble vedtatt i 2013, tok vi der inn over oss at det var et vedlikeholdsetterslep, og man sa ganske tydelig at man skulle øke dette i den perioden som kom, og det er det som skjer. Men nå er det deres vakt, og så prøver de å lage sin historie på det, og det har de selvfølgelig både lov og rett til. Arbeiderpartiet har som sagt fulgt opp dette både i budsjettet i år og for neste år. Så har vi gjort en annen ting som ikke dagens regjering har gjort, og som er minst like viktig – vi har også bevilget mer penger til fylkene. Og hvem styrer fylkene? Jo, det er Kommunaldepartementet, og det liker vel ikke samferdselsministeren å snakke så mye om. Men det har vi gjort, og derfor har vi ikke bare styrket samferdselsbudsjettet, vi har også styrket budsjettene til fylkeskommunene. Det er ikke til å komme unna at etterslepene der øker. Bare i mitt hjemfylke er det nå på 8,5 mrd. kr, og det har fortsatt å øke også disse to siste årene. Det er ikke slik at man har klart å ta grep der. Så litt om Hålogalandsbrua, som statsråden sa noe om til representanten Ljunggren: I kjent stil skyter han på noen andre i stedet for å svare på det som ble tatt opp. Arbeiderpartiet har tatt opp dette forslaget, for vi mener at forutsetningene har endret seg, men har de ikke endret seg, er det en gladnyhet i dag. Det er ingen tvil om at partifellene til statsråden og Høyre i siste kommunevalgkamp aktivt gikk ut og lovte at de skulle ordne penger for å finansiere den brua. Vi mener at det kan gå lengre tid å få brua ferdig, og da mener vi at det er en viktig forutsetning som endres ved at flyplassen i verste fall legges ned før brua er ferdig. Det er slik at flyplassen skal driftes til brua er ferdig, men her kan det bli en annen situasjon. Helt til slutt til representanten Odd Henriksen: Det var hyggelig å høre oppramsingen av alle prosjektene i Nordland. Men dette er prosjekter som er vedtatt, eller som ligger i NTP-en, og det ligger fortsatt store utfordringer i Nordland som dere ikke har svart på i dette budsjettet.
Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Man hadde forventet litt større grad av etterrettelighet fra denne talerstolen. Det er ikke slik, som noen prøver å framstille det, at Arbeiderpartiet har foreslått å legge ned taxfree-ordningen. Tvert imot har landsmøtet faktisk sagt noe annet. Man har sagt at man skal se på om Avinor kan gå inn og drifte – det er korrekt. Men å stå på talerstolen og påstå dette er direkte feil. Tvert imot er Arbeiderpartiet tilhenger av og forkjemper for den såkalte Avinor-modellen, måten vi bruker inntektene på alle våre flyplasser på, og det er viktig. Vi har i merknadsform sågar sagt at vi er villig til å styrke egenkapitalen til Avinor for å møte de framtidige investeringene – i motsetning til regjeringspartiene, som faktisk har økt utbytte i forslaget som ligger i Stortinget i dag. Det er behov for å øke kapitalen, for det er store investeringer på gang. Jeg kan nevne flyplassen på Mo, flytting av rullebane i Bodø, nye løsninger for Hammerfest og Lofoten. Så det er viktig.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Før Fremskrittspartiet kom i regjering, var partiet en sterk motstander av bompenger knyttet til veibygging. Nå har pipen fått en annen lyd, og det kommer bompengeproposisjon etter bompengeproposisjon fra Samferdselsdepartementet. Akkurat det skal jeg la hvile nå, siden jeg er tilhenger av å få bygd de aktuelle prosjektene, og bompenger er et nødvendig onde for å få det til. Men Fremskrittspartiet er nå også med på å innføre bompenger i luftfarten, nærmere bestemt ved hjelp av en avgift på flyreiser, som skal gi over 1 mrd. avgiftskroner til statskassen. Hva er det som har gjort at Fremskrittspartiet er blitt en så sterk tilhenger av slike avgifter på transport? Og: Sa representanten det jeg oppfattet, at man var åpen for å legge avgiften i skuffen, på lik linje som det statsministeren hevdet her for noen uker siden?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Jeg registrerer at representanten mener man hadde for lavt ambisjonsnivå under forrige regjeringsperiode. Jeg tror jeg må få lov til å minne representanten på at dagens regjering styrer på den nasjonale transportplanen til Senterpartiet og den rød-grønne regjeringen. Dersom representanten mener at vi skal ha ytterligere satsing, er han hjertelig velkommen til å stemme for Senterpartiets forslag.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Jeg må få takke for spørsmålet. Hvis jeg hørte representanten rett, refererte han til en sammenhengende motorveiutbygging mellom 2012 og 2014. Sist jeg sjekket, satt representantens parti i regjering i 2014. Senterpartiet har alltid snakket varmt om å styrke muligheten for å bygge mer helhetlig. Det er nettopp det som var omtalt i den nasjonale transportplanen som den forrige regjeringen la fram, og som jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet i regjering nå også har valgt å følge opp – slik som vi også hadde gjort om vi hadde fortsatt i regjering. Prosjektstyring og porteføljestyring gir mulighetene til å ha en mer helhetlig utbygging – en utbygging som er bedre samfunnsøkonomisk sett, og som lar oss se større og lengre strekninger under ett. Det er positivt at man nå legger opp til det videre framover.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Det er ganske mange tiltak som må til for å øke intermodaliteten, bl.a. må regulariteten på godstogene gå opp, slik at man kan ha omlasting i havnene og de intermodale knutepunktene som er hensiktsmessige og konkurransedyktige mot veitransporten. I tillegg har vi fremmet en egen incentivordning for godstransport til sjøs, og det er en ordning som vi tror kan forsvare seg ut denne NTP-perioden. Det er slik at intermodale knutepunkt og dette med å få mer gods over på bane og sjø er viktig nettopp for å møte de klimautfordringene som vi har, og ikke minst for å styrke næringslivets konkurranseevne. Næringslivet har jo i mange tilfeller etterlyst slike satsinger. Jeg håper at regjeringen også har merket seg det, og at man følger det opp i det videre arbeidet med å se på flere stamnetthavner og utbyggingen av disse.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Jeg må først få lov til å takke for spørsmålet, for det gir meg muligheten til også å si noe om at Senterpartiet ser byenes behov. Jeg vil gå tilbake til mitt innlegg der jeg refererer til næringslivets behov. Vi må ha evne i denne sal til faktisk å se behovene i både by og land. Mulighetene for å framskynde prosjekter har alltid vært noe enhver regjering har benyttet seg av dersom det er hensiktsmessig. Men dersom det skulle være slik at man ikke har lokal enighet om det, har man full mulighet til å flytte disse pengene til andre prosjekter som også har behov for dem. Jeg tror vi skal si det som sant er: Vi har et stort etterslep på mange veistrekninger i dette landet, og andre veistrekninger kunne hatt bruk for disse pengene dersom det er slik at de lokale innbyggerne i regionen ikke ønsker denne strekningen bygget ut.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Representanten Raja snakket veldig varmt om sin såkalte sykkeltur. Jeg har hatt gleden av å følge denne med gjentatte søk i media der representanten snakker veldig varmt om behovet for å styrke veinettet uavhengig av veier, og ikke minst om å satse på sykkel- og gangveier også utenfor de mest tettbygde strøkene. Da ønsker jeg å spørre representanten: Medfører det nå, siden man nå er kommet i denne salen, at man ikke ønsker å ha en helhetlig satsing uavhengig av veier? Er det derfor man har vært med på et budsjett som skjærer ned både på tunnelfornying, fylkeskommunenes mulighet til å investere i sykkelveier, og ikke minst på mulighetene som de ulike veiene har for å sikre våre myke trafikanter?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Det er riktig som representanten sier, at det er blitt mer til riksvei. Det henger sammen med at man i stort har lagt seg på linje med den nasjonale transportplanen. Da er det interessant å merke seg at representanten er fornøyd med å klare å følge opp den forrige regjeringens transportplan, og ikke synes det er nødvendig med ytterligere tiltak nettopp på grunn av utfordringene vi ser her i dag. Da har jeg lyst til å spørre representanten videre om det. Det har seg sånn at vi har flere KVU-er som går i dag, bl.a. om tunnelutbedring, som sluttføres i disse dager. Da må jeg spørre representanten: Medfører det ikke riktighet at representanten har vært med på et flertall som har kuttet bl.a. 100 mill. kr til tunnelfornying?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Det var mye som statsråden tok opp i sitt innlegg som jeg kunne tenkt meg og tatt replikk på. Men jeg skal spørre om én ting, og det handler litt om det statsråden sa i en tidligere replikk da han sa at han var glad i alt som hadde hjul på. Da håper jeg statsråden har meg unnskyldt, for fly har også hjul. I nasjonalbudsjettet som regjeringen selv la fram tidlig i oktober, der sto det på side 82: «Ekstratiltak i Norge for kvotepliktig luftfart vil ikke bidra til å redusere de samlede utslippene fra luftfart i EØS-området.» Da vil jeg gjerne spørre statsråden om eksakt hva er det som nå har gjort at en påstår at en sånn avgift har en effekt på klimaet?
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Representanten Odd Henriksen fra Høyre tok ordet og påsto at næringslivet i nord var fornøyd med den såkalte historiske satsingen fra denne regjeringen. Representanten snakket om at man så for seg en vekst i næringslivet. Ja, det er helt riktig. Nord-Norge og spesielt Nordland har den største prognostiserte veksten i næringslivet i hele landet. Det kommer av at man har et næringsliv med diversitet, men der mesteparten faktisk handler om å få godset fra kysten til markedet. Da er det en motsetning – når man snakker om en historisk samferdselssatsing i nord, blir det bildet helt feil når man ser det totale veinettet, for det spiller ingen rolle for verken næringslivet eller den lokale innbygger om veien det kjøres på, er en fylkesvei, en kommunal vei eller, som i dette tilfellet, en riksvei. Næringslivet, veksten og muligheten til verdiskaping – og dermed også finansiering av skoler, veier og barnehager også i framtiden – er uavhengig av hvem som er veieier. Da er det synd å si at man gjennom inntektsordningen for fylkeskommunene faktisk har svekket de regionale aktørenes mulighet til å bygge et samferdselsnett samtidig som veksten kommer i næringslivet. Man legger fra regjeringens side her opp til at det vil være – og det påstås fra statsråd Sanners side at det er – mer rettferdig og bedre å bygge ut veiene også på fylkesveinettet i etterkant, når veksten er kommet. Det er å være på etterskudd, på lik linje med at man egentlig er på etterskudd når man snakker om muligheten for vekst og bosetting langs kysten og det å skape mer aktivitet i fiskerinæringen – for det var mange som rynket pannen da regjeringen foreslo å avvikle tilskuddsordningen rettet mot de kommunale fiskerihavnene. Senterpartiet vil nemlig gå motsatt vei. Vi foreslo derfor å styrke den statlige tilskuddsordningen for fiskerianlegg med over 70 mill. kr. Dette er små tiltak som virker ute i lokalsamfunnene, og som skaper ny vekst og ny giv for mange små lokalsamfunn. Disse lokalsamfunnene – de ligger gjerne på ei øy og gjerne i sammenheng med et lakseslakteri – har en høy verdiskaping per hode, mye høyere enn i andre deler av landet. Disse finansierer altså totale utgifter i statsbudsjettet gjennom skatter og avgifter, slik at vi nettopp kan bygge det samfunnet vi ønsker, der vi tar hele landet i bruk. Forslaget er distriktsfiendtlig, så som også andre forslag er. Men regjeringen skal få honnør for at man fyller opp den nasjonale transportplanen i stort, selv om jeg må hilse og si at så ikke er gjort med E8 i Troms. Dette er et budsjett som går i feil retning, når det gjelder å ta hele landet i bruk.
Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2015-12-15:
Det har vært det man må kalle en interessant debatt. Den største utfordringen som undertegnede opplever her, er når enkeltrepresentanter, spesielt fra nordre regioner, tar ordet og misleder salen. Det er mulig at representanten Ebbesen, siden hun sitter i justiskomiteen, ikke har lest inntektssystemet for kommuner og fylkeskommuner verken for 2015 eller 2016, men da kan i hvert fall undertegnede opplyse om at nedtrekket er på flere hundre millioner når vi snakker om totale samferdselsinvesteringer på fylkesveiene og på øvrig samferdselsinfrastruktur – og det kun for Nordland. Det har seg nemlig sånn at inntektssystemet, med endringene i det – altså fylkeskommunenes muligheter for faktisk å gjennomføre denne såkalt historiske samferdselsløsningen i nord – er kraftig svekket med denne regjeringen. Faktisk er det slik at utslagene og endringene var på over 300 mill. kr bare for inneværende år, og det inkluderer de såkalte forherligede tunnelforskriftspengene.
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
I helgen konkluderte verdens ledere med en ambisiøs plan for å få ned klimagassutslippene. Som representanten Sivertsen var inne på i sitt hovedinnlegg, har Kristelig Folkeparti så langt i denne stortingsperioden en tradisjon for å dra regjeringspartienes klima- og kollektivsatsing i en riktigere retning. Grøvans partileder, Knut Arild Hareide, har allerede vært ute i Klassekampen og krevd at regjeringen skal legge fram en plan for kutt av utslipp nå. Da er mitt spørsmål: Hvor på transportfeltet vil Kristelig Folkeparti at vi skal kutte mest utslipp i nær framtid, sånn at vi kan nå ambisjonen verdens ledere nå har satt seg gjennom Paris-avtalen?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Jeg takker representanten Grøvan for svaret. Jeg har et egentlig ganske kort oppfølgingsspørsmål: Mener representanten Grøvan at Kristelig Folkeparti får mest gjennomslag for sin klima- og kollektivpolitikk gjennom et fortsatt samarbeid med Høyre og klimaskeptikerne i Fremskrittspartiet, eller får man mer gjennomslag i et samarbeid med Arbeiderpartiet?
Karianne O. Tung (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Jeg har behov for å knytte noen kommentarer til E6 sør for Trondheim. På den ene siden har Høyre og Fremskrittspartiet lovet en ferdigstillelse av E6 sør for Trondheim innen 2023. På den andre siden er strekningen nå lagt til utbyggingsselskapet, som skal gjøre sin egen uavhengige vurdering av når strekningen skal være ferdig. Jeg trodde det var hele poenget med den nye organiseringen. Hvem er det som garanterer? Er det regjeringen, eller er det utbyggingsselskapet? På den ene siden sier Høyre og Fremskrittspartiet sammenhengende og helhetlig utbygging av vei. På den andre siden tar man en liten delstrekning på E6 sør for Trondheim ut av selskapet, sånn at noe ligger i selskapet, og noe blir liggende i Statens vegvesen. Hva har skjedd med sammenhengende og helhetlig utbygging fra regjeringens side? På den ene siden sier ministeren at fylkesordfører Tore Sandvik fra Sør-Trøndelag har reist til Oslo for å framskynde E6 sør. På den andre siden vet jeg at fylkesordfører Tore Sandvik aldri har hatt møte med ministeren akkurat i denne saken. At noen andre politikere fra fylkeskommunen i Sør-Trøndelag har sagt det, kan godt hende, men er det da rart at vi fra Arbeiderpartiet blir noe bekymret for strekningen E6 sør for Trondheim? I motsetning til statsråden er ikke vi i Arbeiderpartiet redd for å skryte når vi mener at regjeringen gjør noe bra. Desto mer finner vi grunn til å påpeke mangler når vi mener at regjeringen ikke svarer på de utfordringene vi står oppe i. Dette gjelder ikke minst klima. Samferdselsministeren har i dag ikke omtalt temaet, ministeren har ikke svart på spørsmål han har blitt direkte utfordret på: Hvordan skal vi klare å kutte klimagassutslippene? Jeg står fast ved min konklusjon i det første innlegget jeg hadde: Jeg kan ikke se at regjeringen i sitt forslag til statsbudsjett for neste år, og ikke minst i dagens debatt, gjør de riktige prioriteringene og klarer å ta ansvar for at vi på samferdselsfeltet skal klare å kutte i klimagassutslippene.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Fremskrittspartiet er opptatt av at de som eier noe, må ta ansvaret for det de eier. Følgelig er det logisk at staten tar ansvaret for sine veier, og også det økonomiske ansvaret. Men vi har fortsatt bompenger, dessverre. Det er en uting, og det skulle vi helst ikke hatt. Men når flertallet på Stortinget ønsker at vi skal ha bompenger, er det viktig at bomsatsene blir så lave som mulig, og at mest mulig av bompengeandelen går til å nedbetale veien og ikke alle andre mulige tiltak. Er Kristelig Folkeparti også opptatt av at andelen bompenger som bilistene betaler, blir lavest mulig, og at bompengene går til å nedbetale veien, og ikke alt mulig annet?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Da Senterpartiet styrte landet og til og med hadde samferdselsministeren, var det dessverre vanlig å bygge ut hovedveinettet stykkevis og delt, og ikke sammenhengende og helt. Retorisk sett snakket den rød-grønne regjeringen veldig mye om å bygge sammenhengende og helt, men ordene ble aldri gjort om til handling. I 2006 ble det bygget ca. 10,7 km motorvei i Norge, og i 2013 ble det fortsatt bare bygget 10,6 km motorvei. Men etter at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen gjorde om tom retorikk til handling og etablerte veiselskapet – nettopp for å bygge mer rasjonelt, sammenhengende og helt – våknet endelig Senterpartiet og faktisk også Arbeiderpartiet. Nå ønsker Senterpartiet å åpne for at Statens vegvesen kan få lov til å jobbe på en tilsvarende måte som veiselskapet, med porteføljer og utbygging over flere år. Jeg lurer på hvorfor Fremskrittspartiet måtte inn i regjering og opprette veiselskapet, og Senterpartiet måtte ut av regjering før Senterpartiet virkelig forsto at for å bygge sammenhengende og helt er det klokt å se prosjekter under ett og over flere år?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
SV har historisk prøvd å markere seg og profilere seg som et miljøparti. Om de har lyktes med det, strides vel de lærde, men spesielt i opposisjon har SV alltid vært veldig offensive – og kanskje litt mer moderate i posisjon. Men jeg synes det er interessant å merke seg at et annet parti som har profilert seg veldig mye på miljø, og som kanskje har fått en større troverdighet enn SV på dette området, nemlig Venstre, mener de får mer og bedre miljøpolitikk også innen samferdsel, og da spesielt f.eks. jernbane, med fremskrittspartiregjering enn med SV-regjering. Så er det ikke rett og slett litt flaut for SV at miljøpartiet Venstre er fornøyd med å samarbeide med dagens Høyre–Fremskrittsparti-regjering, og faktisk synes at vi kanskje gjør mer for miljøet enn det SV gjorde da SV satt i regjering, og SV selv hadde ansvaret for miljødepartementet?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
I flere tiår har forfallet både på vei- og jernbanenettet økt og økt år for år. Forfallet bare på fylkesveiene er på minst 45 mrd. kr. Men det var ikke bare økt forfall på veinettet under den rød-grønne regjeringen. Da Stoltenberg-regjeringen startet, var forfallet på jernbanenettet på 9 mrd. kr, og da Stoltenberg-regjeringen ga seg, hadde forfallet doblet seg til 18 mrd. kr. Én ting er at en regjering bestående av Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV ikke prioriterer veier, men at de også nedprioriterte viktig kollektivsatsing og jernbaneutbygging, er mildt sagt litt underlig, spesielt sett i lys av at de påstår at de både er opptatt av kollektivtransport og av miljø. Det historiske skiftet med at dagens Høyre–Fremskrittsparti-regjering ikke bare har stoppet forfallet på vei og bane, men også begynt å ta igjen etterslepet, er bare én av flere viktige og store endringer som vi nå gjennomfører. En annen enormt viktig sak er opprettelsen av veiselskapet. Da de rød-grønne styrte landet, var det dessverre vanlig å bygge ut hovedveinettet stykkevis og delt, og ikke sammenhengende og helt. Retorisk snakket de rød-grønne veldig mye om å bygge sammenhengende og helt, men ordene ble ikke gjort om til handling. I 2006 ble det f.eks. bygd 10,7 km med motorvei i Norge, og i 2013 ble det heller ikke bygd mer enn 10,6 km motorvei. Med det nye veiselskapet blir det slutt på å bygge ut små parseller på 10 og 10 km årlig. De to oppstartsparsellene på E18 i Telemark og Aust-Agder er på omtrent 20 km hver. En annen parsell veiselskapet kommer til å starte med, er E6 i Hedmark. Den er på hele 43 kilometer. Det er virkelig historisk, siden det er den lengste parsellen som har blitt bygd ut i Norge. Hittil er det OPS-prosjektet Grimstad–Kristiansand som har vært det lengste, og det er på 38 km. Jeg har lyst til å minne Stortinget om at i de rød-grønnes NTP skulle de kun bygge ut 32 km av disse 43 km med E6. Det er meget spesielt, men Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV ønsket faktisk da å la 11 km ferdig regulert firefelts motorvei stå igjen til en annen gang. Det er nesten så man må lure på om de hadde en bevisst strategi om å bygge kortest og dyrest, for de rød-grønne skrøt faktisk av at de oppfylte NTP i kroner og øre, men de oppfylte ikke NTP i kilometer, mil eller prosjekter. Hvis en sammenligner med idretten, blir denne måten å bygge veier på som om Therese Johaug skulle gi seg noen få meter før mål for å spare den siste distansen til en annen gang. Det ville selvfølgelig aldri skjedd.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Stein Erik Lauvås og Tone Merete Sønsterud, begge fra Arbeiderpartiet, kom med en del kritikk, eller kommentarer, til regjeringen, spesielt til Fremskrittspartiet, som at Fremskrittspartiet er et avgiftsparti på grunn av at vi går inn for flyseteavgift, slik Lauvås sier. Jeg kan berolige representanten Lauvås med at vi absolutt ikke er noe avgiftsparti, og at vi absolutt ikke ønsker noen ekstra avgifter, i hvert fall ikke noen flyseteavgift, men når en tross alt har et samarbeid og en sitter i en mindretallsregjering, må en gi og ta. Det er ganske vanlig i alle forhold – en må gi og ta. Arbeiderpartiet har tydeligvis ingen erfaring med å gi så veldig mye, men de har tydeligvis veldig god erfaring med å ta, så kanskje det kunne vært litt sunt for Arbeiderpartiet å sitte litt i en mindretallsregjering, slik at de hadde fått litt erfaring med det. Da må en inngå kompromisser, da må en må forhandle, og vi har fått til en helhet som er veldig bra, selv om vi har måttet gi etter for f.eks. flyseteavgiften, som for øvrig er en del av et grønt skifte, som vi snakket en del om med SV og Venstre i stad, og at Venstre der tross alt har et lite miljøalibi, slik sett, som de ikke ville fått med Arbeiderpartiet. Men vi har kuttet i bompengene – vi jobber med det, vi kutter fra 50 til kanskje bare fem bompengeselskap – vi jobber med statlige lån, med rentekompensasjon, eller rentestøtte, vi løfter intercity til enorme høyder, som aldri var på det nivået da de rød-grønne styrte – totalt sett til planlegging for jernbanen i 2012 var det bevilget bare 47 mill. kr, og til kun intercitystrekningene nå, med Ringeriksbanen, er vi allerede oppe i 835 mill. kr i 2016, så det er noen voldsomme løft. Og vi har stoppet økningen i bensin- og dieselavgiftene, etc. etc. Når det gjelder Tone Merete Sønsterud og at ingen her snakker om bom, kjenner jeg meg ikke helt igjen i det. Vi er opptatt av å få ned bompengesatsene og selvfølgelig også opptatt av å fjerne bomstasjoner – og vi har fjernet flere bomstasjoner. Jeg minner om at gjeldende NTP ikke åpnet for å gi bompengefritak, så vi måtte ta en politisk beslutning for bl.a. å gi bompengefritak til dem som bor på Strandlykkja langs E6. Tone Merete Sønsterud nevner E16 i Hedmark, som er hennes og mitt hjemfylke. Der har vi ryddet opp veldig mye. Vi har gitt bompengefritak til dem som blir berørt av bom på sideveier ved Kongsvinger, vi har foreslått å flytte bommen, vi har til og med foreslått å stoppe bompengeinnkrevingen, men Tone Merete Sønsteruds parti i Hedmark har ikke vært imøtekommende med hensyn til verken å flytte bommen eller å oppheve bompengeinnkrevingen. Så den som sitter i glasshus, bør være litt forsiktig med å kritisere andre. Når det gjelder rv. 325, forholder jeg meg til det jeg har fått bekreftet flere ganger fra samferdselsministeren, at vi planlegger der som forutsatt, og hvis man ser i NTP-en, handlingsplanen til Statens vegvesen, kommer de største statlige bevilgningene i tidsrommet fra 2018 til 2023 og ikke nå i inneværende periode.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Sverre Myrli spør om hva vi vil gjøre, og Gunnar Gundersen og jeg ble kritisert her av Tone Sønsterud for at vi bare prater – at det er mye snakk, og ikke noe handling. Jeg har lyst til å nevne de tre veiene som Tone Sønsterud sannsynligvis viser til. Den ene var E6 – der løfter vi E6-en ut av NTP-en – vi framskynder den mange, mange år. Vi bygger sammenhengende 43 km. Det er historisk, som jeg sa i sted – det har aldri blitt gjort før. Arbeiderpartiet skulle dele opp den parsellen og spare igjen 11 km til en eller annen annen gang. På rv. 325 har vi bevilget 60 mill. kr i revidert budsjett i år. Jeg må innrømme at de rød-grønne ikke hadde én krone der i sin NTP-plan og i sitt budsjett. Når det gjelder E16, så jobber vi faktisk med en videre løsning til Sverige med fire felt. Jeg håper det kan glede Tone Sønsterud – som var litt bekymret for det, skjønte jeg, og det er jo bra. Når det gjelder videre E16 i Nes og Sør-Odal, er det dessverre utfordringer med grunnforhold som tar litt tid, men vi jobber selvfølgelig med det også.
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2015-12-15:
Det var egentlig mye å ta fatt i i det innlegget, men jeg skal nøye meg med å snakke om én ting som ble trukket fram. Senterpartiet har hatt et spesielt ansvar for Samferdselsdepartementet ganske mange ganger. Hver gang det har vært en rød-grønn regjering, har samferdselsministeren kommet fra Senterpartiet. Representanten Nordlund sa i sitt innlegg at vi bruker pengene på alt annet enn samferdsel og gir til de rike. I 1980 utgjorde samferdselsbudsjettet 8 pst. av statsbudsjettet. Under den rød-grønne regjeringen var det nede i 3,5 pst. Er det å prioritere samferdsel framfor alle andre ting?
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2015-12-15:
Representanten har en engasjerende måte å snakke på, selvfølgelig, men vi er ikke enig i mye av det som legges som premiss. Jeg har lyst til spesielt å gå litt inn på geografikunnskapen – når han snakker om at Oslo skal kunne bestemme over veiprosjekter i Akershus, tenker jeg at det har vel veldig lite med lokaldemokrati å gjøre. Og når man ser på hva Oslo har oppnådd ved å grave E18 gjennom Bjørvika, hva Oslo har oppnådd ved å ha byfornyelse på områder hvor det tidligere var parkeringsplasser, hvorfor skal ikke den samme kvaliteten kunne etableres også utenfor Oslo, at man f.eks. kan få bort støv og støy fra det eksisterende veinettet, kan frigjøre arealer til utbygging av byområder, kan være med på å tilrettelegge for buss, vei og gang- og sykkelvei i landets sjette største kommune? Hvorfor skal ikke Akershus-kommunene kunne ha det samme tilbudet som Oslo har hatt?
Nils Aage Jegstad (Høyre), 2015-12-15:
Denne debatten viser hvor mye veier vi egentlig har i Norge og hvor mange prosjekter vi egentlig steller med. Det å få et helhetlig grep om alle til enhver tid kan være en utfordring. Interessen er selvfølgelig stor fordi behovet er stort. Jeg tenkte jeg skulle komme inn på noen punkter av det som har vært nevnt i debatten så langt. For det første er det tatt opp at man kutter noe til innløsing av eiendommer i Vestkorridoren E18. En av årsakene til at man gjør det, er at man er i gang med å innløse eiendommer på et tidligere tidspunkt enn egentlig forutsatt etter lovverket. Samtidig har ikke omsetningen vært så stor, annet enn at man sitter igjen med en betydelig post som ikke ble brukt i 2015, og som kan overføres – 240 mill. kr. Fornebubanen er også på beddingen, men det er nå en gang slik at selv om staten har gått ut og sagt at de dekker 50 pst., skal de lokale myndigheter, kommune og fylke dekke den andre 50 pst.-en. Det er i seg selv en utfordring og krever mye arbeid. Så er det ikke sånn at 70 pst. ville gjort det noe særlig mye bedre. Det er faktisk ganske mange milliarder kroner igjen vi snakker om uansett. Så vil jeg komme tilbake til kostnader ved å bygge ut stykkevis og delt. Det er noen som sier at vi bruker 60 mill. kr til å etablere et selskap som nå skal få lov til å bygge mer helhetlig. Ja, det koster noe å implementere et nytt selskap, men hvis vi går tilbake og ser på hva det faktisk har kostet dette landet å bygge stykkevis og delt – f.eks. E18 i Vestfold med ni etapper og E18 i Østfold med syv etapper – hvor mye koster det? Det er atskillig dyrere. Det å få et helhetlig grep, bygge helhetlig og ikke stykkevis og delt, er en betydelig besparelse som langt overskrider eventuelle kostnader ved å etablere et selskap. Så har jeg lyst til å si at den regjeringen som la fram det første budsjettet i inneværende NTP, var Stoltenberg II-regjeringen. Den la fram budsjettet for 2014 før den gikk av. Det var det første i denne NTP-perioden. Og hva inneholdt det? Vedlikeholdsetterslepet på jernbanen ville ha økt med ytterligere en milliard kroner også i 2014 hvis det ikke hadde kommet en ny regjering. De kuttet rentestøtten til fylkene for at de skal kunne låne mer penger billig for å gjennomføre disse prosjektene. Det er et paradoks at i 2010 hadde Senterpartiet både samferdselsministeren og kommunalministeren, og så overførte de mesteparten av veisystemet til fylkene hull for hull uten å ta tak i det enorme etterslepet som lå der, som i ettertid er beregnet til 45–75 mrd. kr. Det overførte man uten å ta inn over seg den enorme kostnaden det innebar for dem som mottok gaven.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Det kunne virke som om han trengte mer taletid, så nå får han i hvert fall ett minutt til, når han skal svare på replikken min. Jeg fortsetter der Raja sluttet. Dette er det tredje budsjettet – budsjettet for 2016 – som Venstre er med å sikre flertall for. Spørsmålet mitt er rett og slett: Er det nå Venstre-politikk som føres på samferdselssektoren? Er Venstre nå fornøyd med samferdselspolitikken i Norge etter tre år som budsjettpartner?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Venstre skal ha ros for at de drar regjeringen i riktig retning. Nå har det dessverre blitt nærmest en sport for den sittende regjering at de kutter i bistandsbudsjett, de kutter i jernbanebudsjett, og så får Venstre og Kristelig Folkeparti lov til å plusse på de områdene som betyr noe. Det er bra, for da blir budsjettet bedre. Men det er klart, det burde kommet på toppen av det som allerede lå der, og ikke at man bare skal reversere kutt fra regjeringen. Venstre er ganske så offensive i sine generelle merknader om jernbanen. Det skal Venstre ha. Men når vi kommer over på jernbanebudsjettet konkret, synes jeg det blir ganske så vagt. Arbeiderpartiet har prøvd å løfte flere banestrekninger i merknadene når vi kommer til kapittelet om Jernbaneverket: Intercity-strekningene på Østlandet, Oslo-området, sammenkoblingen av Vestfoldbanen, Sørlandsbanen, Kongsvingerbanen, Gjøvikbanen og Dovrebanen. Her er ikke Venstre med. Hvorfor er ikke Venstre med og ser litt framover i jernbanesatsingen?
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2015-12-15:
Samferdselsministeren sa at denne debatten blir rar. Det er jeg enig med ham i, og det rareste er at det er samferdselsministeren som i stor grad sørger for at denne debatten blir rar. Det ses svært mye bakover. Jeg fulgte med på klokka da samferdselsministeren pratet. Da han var ferdig med å raljere over Arbeiderpartiet og den forrige regjeringen, stod uret på 04.45. Han hadde altså pratet i over 5 minutter før han i det hele tatt kom inn på en eneste idé om hva det er han selv vil gjøre. Han prater om en motorvegplan fra 1962. Men hva vil samferdselsministeren? Skal han legge fram noen motorvegplan? Hva vil han framover? Det er heller ikke riktig at han har fått kritikk fra Myrli for at han åpnet dobbeltsporet langs Mjøsa. Det er helt feil. Jeg roste ham. Jeg syntes det var kjempefint, men jeg minnet ham på at Fremskrittspartiet stemte imot da vi hadde den dobbeltsporutbyggingen til behandling i Stortinget i desember 2011. Helge Orten brukte sitt andre innlegg – 3 minutter – på å etterlyse opposisjonens løsninger. Skal du kritisere noen andre for at de ikke har løsninger, bør du i hvert fall ha noen løsninger selv. Han hadde ikke én løsning i sitt innlegg. Ikke én tanke om hva han ville gjøre framover – 3 minutter. Kan vi ikke se litt framover og diskutere hva vi vil til neste år, hva vi vil deretter, og stake ut kursen framover i stedet for bare å prate om det som har skjedd? Jeg synes samferdselsministeren og flertallspartiene er lite offensive. Det er opposisjonens talere som først og fremst har tatt opp klimautfordringene. Det er opposisjonens talere som først og fremst har tatt opp storbyutfordringene og hva vi der skal gjøre. Jeg vil gå til et prosjekt i eget fylke, og nå ser jeg at min gode venn Nils Aage Jegstad lytter – det er bra. I mange år har det vært jobbet med å få ny bru over Glomma på Fetsund, rv. 22, en viktig forbindelse østover. Der har Vegvesenets folk sagt at det er mulig å få ferdig ei ny bru i 2024. I innstillingen spør vi om det ikke er mulig å få bygd den brua litt tidligere. Vi bruker til og med begrepet «ses nærmere på». Det er ikke særlig rabiat – «ses nærmere på» – men nei, det er det ikke mulig å være med på. Det er helt tyst, det kommer ikke én kommentar fra flertallspartiene om hva de vil framover. Nå skal det være slutt på å bygge stykkevis og delt, hører vi. Ja, la oss slutte med det, sier vi. På E16 i Valdres er det til neste år anleggsstart på parsellen mellom Øye og Eidsbru. Vegvesenet sier at det er titalls millioner kroner å spare på å bygge parsellen Turtnes–Øye samtidig. Så sier vi: Kan vi ikke prøve å gjøre det, da? Nei, sier regjeringspartiene. Det er ikke mulig å bygge de to parsellene samtidig og spare titalls millioner kroner. Slutt med den måten å debattere på!
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
La meg først replisere at når det gjelder Nasjonal transportplan, gjennomfører selvsagt dagens flertall alle de forslagene vi selv stemte for i 2013. I tillegg gjør vi mye mer, og derfor ville det vært uansvarlig om vi bare gjennomførte den rød-grønne NTP-en, for da måtte en kutte jernbanebevilgningene med 2,5 mrd. kr for å komme ned på det nivået. Det synes jeg ville vært veldig uheldig. I tillegg gjennomfører vi en rekke reformer som ikke var planlagt av den forrige regjering. La meg likevel si at når det gjelder klima og transport, er det litt rart å høre en debatt der opposisjonen gir inntrykk av at ingenting har skjedd. La meg bare nevne noen eksempler: Det settes inn et forsterket grønt skifte i skipsfarten – 40 mill. kr til ny teknologi. Det er støtteprogram for f.eks. ladestrøm til skip, ladestasjoner til elbiler, og 20 mill. kr i pilotanlegg for biogassanlegg. Vi har økte bymiljøavtaler, og vi ligger langt foran skjema når det gjelder belønningsordningen. Elavgiften for skip i næringstransport er redusert, og vi bygger 60 pst. mer gang- og sykkelveier gjennom 2016-budsjettet. Jernbanebudsjettet er økt med 50 pst. etter regjeringsskiftet. Engangsavgiften for kjøretøy legges om …(presidenten klubber) og masse mer enn Stortinget tillater meg å si på 1 minutt. (presidenten klubber)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Jeg mener det er viktig at vi forstår fortiden for å se hvem som leverte det som skjer i dag, for da kan vi også vurdere hvem som er handlekraftig og gjør noe med problemstillingene som må løses for framtiden. Arbeiderpartiet har rett: Fremskrittspartiet er mye mer ambisiøst enn det den rød-grønne regjeringen var. Vi skulle gjerne hatt et enda større flertall for å øke satsingene enda mer, men det er interessant at Arbeiderpartiet selv i hvert fall innrømmer at hvis de skal se hvem som vil mest i samferdselspolitikken, må en se på Fremskrittspartiet, så jeg takker for det. Så kommer vi til fortsatt å øke bevilgningen på mange av disse områdene. Når det gjelder hvor vi skal på klima, minner jeg for det første om at vi har sagt at vi skal komme tilbake når vi nå har Paris-avtalen. Da har vi en ramme å forholde oss til, og så skal vi samarbeide med EU for å få ting på plass. Så er det litt rart å få kritikk på miljøsiden fra et parti som selv var med og «pøste opp» salget av dieselbiler i dette landet, og som faktisk la fram en oljemelding som predikerte økte CO2-utslipp, samtidig som klimameldingen som ble framlagt samtidig, sa lavere CO2-utslipp, så dobbeltkommunikasjon preget mer klimapolitikken enn handlekraftnivået.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Jeg er stort sett glad i alt som har hjul og motor, det være seg tog, buss, bil o.l. Det som er viktig her, og som representanten tar opp, er at det ikke er veiene i seg selv som skaper utslipp, men det er kjøretøyene en bruker oppå dem, og det burde også vært langt til grunn av flere partier enn bare dagens fire flertallspartier. Der har regjeringen og Venstre og Kristelig Folkeparti vært med på å bidra til at vi nå har en politikk som legger til rette for at en stimulerer til kjøp av elbiler og lavutslippsbiler mye lenger enn det som opprinnelig var planlagt. Gjennom avgiftsbudsjettforliket i fjor la en til rette for mer hybridbiler. I tillegg har vi lagt til rette for en biogass-strategi, lavutslippsdrivstoff som skal kunne kjøpes. Vi har en ladestrategi som Kristelig Folkeparti har vært med på. Alt dette gir en infrastruktur, det gir en teknologiutvikling på drivstoff, og det gir innkjøp, på en måte kapital, av kjøretøyer, som går i riktig retning. Og så skal vi gjennomføre enda mye mer når det gjelder utvikling av byene for å få utslippsreduksjonene enda tydeligere fram der.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Når det gjelder flyseteavgiften, er det noe som ble et resultat av budsjettforhandlingene. Og som representanten Raja riktig påpekte, når opposisjonen mener at den vil gi færre flyavganger, er det naturlig at da blir det også mindre utslipp fordi de flyavgangene ikke finner sted. Når det gjelder debatten om flyseteavgiften i seg selv, er det litt rart da at Senterpartiet er det partiet som tar opp det i replikkordskiftet. I fjor var Senterpartiet ute og krevde at vi skulle fjerne taxfree-ordningene på alle flyplassene. Det ville gjort at Torp og Rygge ville blitt lagt ned umiddelbart fordi de hadde mistet sine inntekter – som skaper overskudd. Det ville betydd at Avinor hadde mistet 2,5 mrd. kr i inntekter fra sin virksomhet som ville gitt en avgiftsøkning langt over det som nå er vedtatt i budsjettet. Så hvis en er bekymret over avgiftsnivået på flyplassene, er i hvert fall den politikken som Senterpartiet har krevd i opposisjon, noe av det som ville vært aller mest ødeleggende for norsk luftfart både sett i forhold til avgifter og inntekter fra de ikke-statlige lufthavnene med utenrikstrafikk.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Vi har allerede ordninger med f.eks. bevilgninger til pilotordninger for biogassanlegg og den type ting. Vi har pengestøtte som gjør det mulig å bygge flere ladestasjoner. Samtidig må jeg understreke at det beste vi kan få til, er å få en bilbransje og en energibransje som kommersialiserer dette, så en ikke er avhengig av statlige tilskudd, men at en faktisk på samme måte som i dag har bensinstasjoner over hele landet uten statlige bidrag og får en energiinfrastruktur for alternative drivstoff på plass. Så er det helt riktig – jeg er for å kutte alle miljøskadelige utslipp. Det holder regjeringen på med gjennom den listen jeg tok opp fra Arbeiderpartiet som også kunne vært mye lengre. Noe av det verste som har skjedd på miljøsiden, var da forrige regjering gjorde at dieselbiler ble veldig mye billigere å kjøpe. Det gjorde at man fikk en topp der 75 pst av bilsalget for bare fire år siden var dieselbiler mot 40 pst. i dag, mens elbilandelen har gått kraftig opp. Så utviklingen har faktisk gått i veldig riktig retning. Jeg minner om at da Marit Arnstad var samferdselsminister, sa hun at hun ikke ville ha dieselbilforbud i Oslo, og hun ville heller ikke ha egne dieselgebyr. Så det er en historie til dette som er større enn den noen gir inntrykk av.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-12-15:
Å få sånne påstander fra en tidligere minister som har månelanding på sin kappe som den fremste fallitterklæringen for klimapolitikken, synes jeg er litt rart. Det som er viktigere for dagens regjering er at vi skal kutte utslipp. På samferdselsområdet er det per i dag ikke bindende målsettinger i Europa. Det er et kvotepliktig område hvor vi har forpliktelser, og der har vi vært tydelige og sagt fra mange ganger i Stortinget. Det er rart at representanten Eidsvoll Holmås ikke har fått det med seg. Vi skal komme tilbake når vi ser hva Paris-forhandlingene ga. Vi må finne ulike måltall for de ulike sektorene. Det viktigste er at vi som nasjon klarer å kutte utslippene. Der er jeg veldig stolt over at vi fire partiene faktisk har mange virkemidler på gang som i sum vil gi utslippskutt. Jeg minner igjen om at da representanten Eidsvoll Holmås satt i regjering, presterte altså den regjeringen først å legge fram en klimamelding som sa at utslippene fra oljenæringen skulle ned. Så la de fram en oljemelding som sa at utslippene kom til å stige som følge av oljepolitikken. Det var ikke veldig mye sammenheng da – det er større sammenheng nå.