trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-05-03:
Jeg vil takke komiteen for godt samarbeid og for rask og ryddig behandling av saken. Det ble avholdt skriftlig høring, og vi fikk fire innspill. Det er bred enighet om betydningen av full barnehagedekning og viktigheten av at alle barn får tilbud om plass i barnehage også framover, og komiteen ser at det kan være utfordringer for familier som ikke får plass til sine barn. Komiteen mener at tidlig deltagelse i barnehagen er viktig for å styrke barnas språkutvikling og sosiale ferdigheter. Komiteen mener også at det er viktig at alle barnehagebarn har et godt og inkluderende leke- og læringsmiljø, og at barn som har behov for det, får hjelp tidlig. I det videre vil jeg redegjøre for Høyres syn i saken. Barnehagen er en god og viktig arena for utvikling, læring, sosialisering, inkludering og integrering. Det er viktig at barn opplever trygge og gode relasjoner til ansatte og andre barn, og at de får utforske og oppdage nye sammenhenger gjennom lek i sin barnehagehverdag. Vi ønsker at flere barn får tilbud om barnehageplass når de fyller ett år, eller når permisjonstiden er over. Det er viktig for barna, for den enkelte familie og for samfunnet. Vi er enig med forslagsstillerne i at dette er et viktig tema med stor betydning for familier og for samfunnet. Det er ulike modeller i kommunene, og flere kommuner har løpende opptak eller fleksible opptak til barnehage, og det bør vurderes hvordan kommunenes og barnehagenes fleksibilitet og selvstyre kan videreutvikles for å sikre dette. Når vi ikke støtter dette forslaget i dag, er det fordi innføring av plikt til løpende barnehageopptak i hele landet vil få store budsjettmessige konsekvenser, og dette er et forslag som må vurderes i tråd med ordinær budsjettprosess. Barnehagen er en svært viktig arena for tidlig innsats. Kvalitet i tilbudet, mangfold og valgfrihet er viktig for å gi ulike barn like muligheter. Høyre vil ha et samfunn som setter menneskene foran systemet. Når det offentlige samarbeider med private aktører, spiller de hverandre bedre. Vi må bruke de gode kreftene i samfunnet. Vi ønsker både offentlige og private barnehager velkommen. Det viktigste for Høyre er at barnehagene har god kvalitet. Høyre mener at alle som ønsker det, skal ha mulighet til å velge barnehage for sine barn. Derfor vil vi jobbe hardt for å beholde den norske barnehagemodellen, for likebehandling, mangfold og kvalitet.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-05-03:
Takk for godt innlegg fra statsråden. Jeg opplever at vi deler intensjonen om at flest mulig skal få plass i barnehage fortest mulig. Det vil bidra til beste for samfunnet og den enkelte familie. Så er det, som statsråden sier, og som vi vet, kostbart. Vi vet samtidig at noen kommuner har løpende opptak, og mange kommuner har flere opptak. Mitt spørsmål til statsråden er da: Hvordan kan vi bidra til å øke fleksibiliteten, slik at flere kommuner kan ha flere barnehageopptak, til beste for barn og familier? Er det planer for det? Og hvordan vil statsråden gjøre det?
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-05-03:
Skal vi nå klimamålene, må vi ta grep på alle områder i samfunnet. Bygg- og anleggsbransjen er en stor og viktig bransje med mange arbeidsplasser og med et betydelig klimaavtrykk. Denne sektoren står for ca. 40 pst. av det globale energiforbruket og ca. 30 pst. av de globale klimagassutslippene. Byggevarer utgjør over 80 pst. av utslippene fra sektoren. FNs klimapanel viser til at en stor del av bygningsmassen som finnes i dag, også vil eksistere i 2050, og at å rehabilitere og oppgradere nåværende bygningsmasse derfor er viktige bidrag for å redusere utslippene fra sektoren. Gjenbruk av materialer fra bygg og anlegg som ikke lenger er hensiktsmessig å videreføre, og som derfor skal demonteres, vil være viktig i årene som kommer. Vi i Høyre er derfor veldig glade for at flertallet stiller seg bak vårt forslag om å be regjeringen «vurdere korleis ein kan løfte og formalisere kompetansen for yrkesutøvarar innan demontering og gjenbruk i bygg- og anleggsbransjen i utdanningssektoren, og komme tilbake til Stortinget med ein plan for gjennomføring. Planen bør særleg ha tema som: – korleis berekraft, sirkulærøkonomi og gjenbruk blir synleggjort i fagplanane for modulstrukturert fag- og yrkesopplæring, som skal fornyast sommaren 2023 – korleis demontering og gjenbruk kan passe inn i dei yrkesfaglege løpa». I arbeidet med dette forslaget har vi vært i kontakt med mange aktører i bransjen og mange kunnskapsinstitusjoner på ulike nivåer. Alle var enige om én ting: Det trengs økt kompetanse. I tillegg må vi heve statusen til dem som jobber med riving og demontering. Kunnskap er nødvendig dersom vi skal forlenge levetiden på bygg, og dersom vi i framtiden skal designe og planlegge bygg i et sirkulærøkonomisk perspektiv. Det betyr at kunnskap om materialers bruk og levetid, hvordan bygg planlegges og settes opp, samt prosesser rundt riving og demontering må være en del av alle relevante utdanninger og på alle nivåer. Det er også viktig å tilby utdanning til dem som jobber med dette i dag, og som ikke har noen utdanning innen faget. Det er bra at bærekraft er en del av all videregående opplæring, men kunnskap om bygg- og anleggsbransjens muligheter til å bidra positivt i klimaregnskapet kan først realiseres dersom kunnskapen blir tilgjengelig for alle. Det betyr at det også er viktig med etter- og videreutdanning for lærere på alle nivåer, og at utdanningene blir tilgjengelige for dem som ikke er elever i ordinær videregående skole. Forsterket bærekraftig omstilling innen bygg og anlegg vil ikke bare spare miljøet for store utslipp, men også etablere nye verdikjeder og forretningsmodeller som kan danne grunnlag for nye grønne arbeidsplasser samtidig som kompetansen vi opparbeider oss, kan bli en eksportartikkel i årene som kommer. Dette er et skikkelig kinderegg. Med det fremmer jeg formelt forslagene Høyre er en del av.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-05-03:
Takk til statsråden for innlegget. Jeg legger merke til at både statsråden og andre representanter fra regjeringspartiene snakker om fag- og yrkesopplæringen, men det er bare en del av dette. Det er veldig bra at vi har fått bærekraft som et av de tverrfaglige temaene, og jeg har tillit til at lærerne i fag- og yrkesopplæringen gjør en god jobb. Jeg har også tillit til at trepartssamarbeidet fungerer. Men de faglige rådene som utvikler nye yrkesfaglige løp, bruker lang tid. Det er en veldig lang prosess. Hvis vi skal nå klimamålene, og hvis vi skal sørge for å løfte inn dem som står utenfor arbeidslivet, og heve statusen til dem som jobber med riving og demontering i dag, må det skje noe fort. Da er mitt spørsmål til statsråden: Har statsråden planer for hvordan etter- og videreutdanning for lærere systematisk skal fokusere på riving og demontering for gjenbruk av materialer?
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-05-03:
Jeg har også tillit til de lærerne. Jeg kan også være enig i at det er for tidlig å si om noe virker eller ikke, all den tid det nettopp er innført. Det jeg er helt sikker på, er at det som foregår i ordinær videregående skole, ikke virker for dem som er ute på anleggsplassen, og som har ansvaret for de tingene i det daglige. Det er i stor grad ufaglærte, det er i stor grad voksne mennesker som aldri har gått på skole eller har noen utdanning innenfor bærekraft og sirkulærøkonomi. De folkene har en utrolig viktig plass i vårt samfunn. Er statsråden villig til å bidra til å heve statusen på den viktige jobben de gjør, sånn at vi oppnår klimamålene våre?
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2022-05-03:
Det er noen ting i denne debatten jeg bare er nødt til å kommentere, og det er f.eks. at når representanten Asphjell snakker om destruksjon og nedgraving, er det bevis godt nok for meg at det trengs en oppgradering av kunnskap hos oss alle. Når representanten Svelle sier at dette er godt ivaretatt i videregående opplæring og i de tverrfaglige temaene, er jeg uenig i det. Jeg er enig i at det er godt ivaretatt i de tverrfaglige temaene i videregående opplæring, men jeg snakker jo ikke i hovedsak om videregående opplæring. Det er altså sånn at 600 000 voksne ikke har fullført og bestått videregående skole, og det er de 600 000 voksne jeg mener fortjener et tilbud om kunnskap og kompetanse innenfor bærekraft og sirkulærøkonomi. Veldig mange av de 600 000 jobber nemlig ute på bygge- og anleggsplasser hver eneste dag, og de er et viktig redskap for oss som samfunn hvis vi skal nå våre klimamål. Vi skal stille krav til kunnskap og kompetanse, men når vi stiller krav, må vi også tilby kunnskap og kompetanse. Vi må sørge for at det alltid er en åpen dør inn i utdanning og inn i arbeidslivet. Det bidrar vi ikke til med å sørge for smale utdanningsløp, eller med at alle må sluses gjennom det ordinære videregående skoleløpet. Både byggmontasjefaget, som statsråden nevnte, og det nye byggdrifterfaget er veldig viktige fag i videregående skole, men vi kan ikke forvente at voksne folk som jobber daglig ute på anleggsplassen, har anledning til å gå gjennom det ordinære videregående skoleløpet, og de kan ei heller gå rett inn i et fagskoleløp. Så det vi i Høyre ønsket å sette fokus på og ønsket å få til, var rett og slett en plan for hvordan vi kan sørge for at alle som har viktig arbeid i Norge i dag, kan få påfyll innenfor bærekraft og sirkulærøkonomi, sånn at vi alle kan bidra i det grønne skiftet. Og når vi vet at bygg- og anleggsbransjen står for så store klimautslipp, var det et helt naturlig sted for oss å begynne. Vi har ikke kortsluttet noen prosesser, for dette handlet ikke om det ordinære videregående skoleløpet – det handler om en helhet, og vi mener helheten fortjener at vi har fokus på kunnskap og kompetanse i alle ledd.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Vi er alle enige om at vi skal ha gode barnehager med god kvalitet som skaper gode hverdager for ungene våre. Utvidelsen av antall barnehager og rett til barnehageplass har vært et av de største frihetsprosjektene innen familiepolitikken i moderne tid. Med barnehageforliket i 2003 fikk vi en historisk utbygging av barnehageplasser, med lovfestet rett til plass til ettåringer, sånn at de skulle være sikret barnehageplass. Og vi fikk maksprisen, sånn at familier skulle ha råd til å sende ungene sine i barnehagen. I dag er det sånn at 93,4 pst. av alle barn mellom ett og fem år har barnehageplass. Barnehageplass er viktig, ikke bare for familielogistikken, men også for ungene og hvordan det går med dem senere i livet. Med lek, læring, sosiale ferdigheter og motorisk utvikling i barnehagen er det viktige grunnlag som legges. Det å sikre nok barnehageplasser til alle barn er en viktig del av nettopp det å gi våre unger like muligheter, og også av likestillingspolitikken. Representantforslaget vi behandler i dag, omhandler en lovbestemt ordning for kontinuerlig opptak ved barnehager i Norge. Barnehageplass akkurat når man trenger det, er selvsagt det ideelle, men det å innføre et nasjonalt pålagt løpende opptak til barnehage, som Fremskrittspartiet nå tar til orde for, vet vi er et kostbart tiltak. Anslagsvis vil det koste 6,6 mrd. kr, og det er kanskje derfor vi heller ikke finner tallet igjen i Fremskrittspartiets alternative statsbudsjetter. Det sier seg selv at når et tiltak er så kostbart, vil det gå ut over andre tiltak. En utvidelse må skje gradvis og kontinuerlig. I mellomtiden er det andre viktige tiltak som også skjer på barnehagefeltet for å inkludere flere barn. Vi vet at det er kommuner som har løpende opptak i dag, og som klarer å praktisere det på en god måte. Det er fint. Fra 1. august skal vi tilbake til 2005-nivå når vi nå skal få en ny makspris i barnehagen. Etter åtte år med økning i barnehageprisen skal den nå ned igjen, og det er også et viktig bidrag for å inkludere flere unger i barnehagefellesskapet. Regjeringen er i gang med en ny kvalitetsstrategi for barnehagene, nettopp for å heve kvaliteten og fordi den forrige regjeringens ambisjoner ikke var høye nok. Vi er i gang med mye viktig arbeid på barnehageområdet, nettopp for å gi det beste utgangspunktet til ungene våre og inkludere flere barn i barnehagefellesskapet. En ideell løsning hadde selvsagt vært barnehageplass når man trenger det, men 6,6 mrd. kr er mye penger.
Elise Waagen (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Det føles lenge siden vi i februar våknet til de første rapportene om kamper, eksplosjoner og rakettangrep i Ukraina. I dagene som fulgte, ble vi overveldet av sterke bilder av familier på flukt, av desperate forsøk på å komme seg vekk. Rapportene kommer fortsatt inn. I de ti ukene som har gått, har krigshandlingene utspilt seg med full styrke på bakken i Ukraina. Det har mange ringvirkninger. Når vi nå diskuterer Ukraina-pakken, handler det både om hvordan vi ruster Norge for en ny tid i Europa, og ikke minst om hvordan vi kan stille opp for dem som kommer til oss. Jeg tror at vi alle sammen kjenner på et ansvar, og jeg er glad for at vi kan samles så bredt som vi gjør i denne saken. Ukrainske barn betaler en skyhøy pris for Putins brutale krig i deres hjemland. De har blitt revet ut fra sin hverdag, vekk fra sine trygge skoler og vekk fra sine familier. Mange barn vil være traumatisert og vil komme inn i våre klasserom med mange sterke opplevelser. Det må vi ha med oss når vi nå skal ruste skolene våre. Den norske fellesskolen er den beste integreringsarenaen vi har, og derfor er det viktig at barn som kommer til Norge, skal få et opplæringstilbud så raskt som mulig. Det innebærer at kommunene skal starte med å gi et skoletilbud til elevene, selv om de ikke nødvendigvis med én gang kan tilby et 100 pst. fullverdig tilbud. Det viktigste er at de kommer i gang, at man får dem ut i klasserommene, at de får være med, både der og i leken i skolegården. Uansett hvor lenge krigen varer, må barn og unge ha et tilbud i barnehage og skole, og de må oppleve å høre til. Jeg er glad for at vi har en regjering som prioriterer å gi barn og unge stabilitet i en vanskelig situasjon. Selv om saken i dag inneholder mange brede og viktige tiltak, er det viktig at vi også ruster det fellesskapet som skal møte dem. Saken i dag handler bl.a. om å ruste skolene våre til nettopp å ta imot ukrainske barn. Det handler bl.a. om noe så praktisk som det å ha nok ukrainsk læremateriell. Vi kan ikke ta bort all påkjenning fra krigen, men vi kan sørge for at vi som fellesskap er best mulig rustet for å gjøre smerten minst mulig, og at vi stiller opp i fellesskap.
Torleik Svelle (Senterpartiet), 2022-05-03:
Norsk barnehagepolitikk de siste 20 årene har vært en suksessfortelling. Det har vært en fortelling om at vi har skapt brede politiske forlik som har vært til det beste for landets barn, og de beslutningene som vi gjorde – det vil si jeg var ikke med, men mange andre – for mange år siden, har gitt resultater, for i 2021 hadde 93,4 pst. av barn mellom ett og fem år barnehageplass. Det skal vi være stolte over. Så er det slik at når man driver med politikk, skal man være stolt og man kan være fornøyd, men man er aldri ferdig, for man kan alltid gjøre ting enda lite grann bedre. Selv om den norske barnehagen er god, kan den bli bedre. Derfor har regjeringen en ambisjon om både å sikre flere barnehageplasser og at de har enda høyere kvalitet. Så er det viktig for oss at familier og folk rundt omkring i hele landet kommer raskt tilbake igjen til jobb etter de har fått barn og får den friheten som en barnehageplass gir. Essensen av politikk handler om prioriteringer. Også denne saken handler om prioriteringer, for vi i Senterpartiet og Arbeiderpartiet har gjort prioriteringer som f.eks. fører til at barnehageplassen blir billigere. Barnehageplassen blir hele 4 956 kr billigere for dem som har to barn. Det er en prioritering som monner. Men vi er ikke ferdig der. Denne regjeringen har videre ambisjoner, og derfor har vi varslet at vi vil gjøre tiltak som gjør det enda billigere og kanskje gratis for dem som har tre barn. Og som det ble nevnt tidligere i denne salen, er ikke det store tallet på 6,6 mrd. kr, som løpende barnehageopptak koster, å finne igjen i Fremskrittspartiets alternative budsjett. Så jeg lurer jo selvfølgelig på hva slags tryllehatt de hadde tenkt å bruke for å finne de pengene. Denne regjeringen gjør prioriteringer, og det fører til det beste både for folk og for barn i barnehagen.
Torleik Svelle (Senterpartiet), 2022-05-03:
Det er allment kjent at byggebransjen står for betydelige utslipp, både i Norge og internasjonalt. Både stål, betong og andre innsatsfaktorer som er helt essensielle for å sette opp moderne bygg, krever mye energi. Selv om Norge er et land som har rikelig tilgang på grønn og fornybar energi vi kan bruke i våre prosesser, er det likevel slik at mye av disse prosessene er i sin natur preget av store CO 2 -utslipp. Vi skal kutte betydelig med utslipp de neste årene. Skal vi klare å få til det, er vi helt avhengig av at vi får utslippene ned også i byggebransjen. For å kunne få til det, må vi tenke mye mer sirkulært. Vi må rett og slett bruke ting flere ganger. Vi er også helt avhengig av å legge til rette for nye og lengre verdikjeder innenfor byggebransjen. Dette er sirkulærøkonomi. Regjeringen er allerede godt i gang med f.eks. å styrke de utdanningene og sikre flere kompetanse til å kunne ta fra hverandre og sette sammen igjen bygg på en mindre materialkrevende måte og på en måte som fører til mindre utslipp. Det er bra, men vi har tydelige ambisjoner om at vi i framtiden vil se flere nullutslipps både gravemaskiner, dumpere og betongbiler ikke bare på byggeplassen, men forhåpentligvis etter hvert også i fagopplæringen. Det er også verdt å merke seg en del rariteter ved Høyres forslag. Det er nemlig slik at partene i arbeidslivet – LO og NHO – er aktive deltagere når fagopplæringen skal settes sammen, og dette er et viktig prinsipp. Det prinsippet overrasker det meg at Høyre har valgt å gå bort fra. Avslutningsvis vil jeg si at vi i Senterpartiet og Arbeiderpartiet er opptatt av å kutte i byråkratiet, og vi er også opptatt av å ha tillit til folk. Så er det slik, som Høyre berømmelig viste i sin forrige regjeringsperiode, at veien til et byråkratisert samfunn ligger gjennom gode intensjoner og en hel haug av planer og forslag. Det håper jeg vi kan klare å kutte ned på. Helt til slutt vil jeg fremme et forslag på vegne av Senterpartiet. Det forslaget lyder som følger: «Stortinget ber regjeringen følge opp at intensjonene i læreplanene om bærekraft, samt sirkulærøkonomi og gjenbruk innen demontering og bygg blir fulgt opp i fag- og yrkesopplæringen.»
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
Den massive utvidelsen av barnehagetilbudet vi har sett over det siste tiåret, er en stor velferdsreform som vi bør være stolte av i Norge. I barnehagene får barna en god start. Gjennom lek og utvikling blir man veiledet av dyktige ansatte, og det på barnas premisser. Det at alle barn får plass i barnehagen, er i tillegg selvfølgelig også viktig for likestillingen, for at begge foreldre kan komme ut i jobb. Men vi må fortsatt gjøre tilbudet enda bedre, og det er et stort problem at mange familier må vente opptil et halvt år for å få barnehageplass. Derfor ønsker SV å innføre løpende opptak til barnehagen, men det er mye som må på plass før det er både mulig og klokt å gjøre et vedtak om akkurat det. Særlig bemanningssituasjonen i barnehagene må bedres først. Kunnskapsdepartementet har beregnet at løpende barnehageopptak vil kreve 25 000 nye barnehageplasser. Et rullerende opptak til barnehagene vil bety at om lag 4 000 barn skal tilbys barnehagestart hver måned. Det betyr at barnehagene enten må oppbemannes og at det må tilsettes flere barnehagelærere, eller at flere barnehageplasser vil stå tomme gjennom mesteparten av året. Derfor er vi enige med bl.a. Utdanningsforbundet, som sier at det vil være feil først å prioritere en slik massiv økning i kapasitet før man får på plass den grunnleggende kvaliteten. Sektoren er allerede alvorlig underbemannet. Ansatte i barnehagene melder om at de ikke strekker til og er utslitte, og da må vi løse utfordringene med bemanning, kompetanse og lederressurser først. Derfor har da også SV denne våren allerede fremmet et forslag i Stortinget om nasjonale tiltak for å hjelpe kommunene med å bemanne opp, så da er det bare å sette i gang. Så kan vi også til slutt få løpende opptak.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
Hvis vi skal klare å lykkes med å omstille samfunnet vårt i møte med klimakrisen, både å kutte utslipp og skape velferd og verdier av arbeid også framover, er vi helt avhengig av kompetansen til fagarbeiderne og andre dyktige arbeidsfolk i de aller fleste bransjer og sektorer. Også utdanningene våre må vi omstille, og utdanningene våre må omstille samfunnet. Arbeidstakerne må kunne få faglig påfyll i møte med de endringene vi ser i samfunnet vårt. Skal vi nå klimamålene og omforme økonomien til å holde seg innenfor naturens bæreevne, er gjenbruk og sirkulær økonomi helt, helt nødvendig. Ressursene vi er avhengige av, er begrenset, og vi må bruke så mye som mulig om igjen. Dette gjelder selvfølgelig også bygg og anlegg. Hvis vi skal redusere mengden ressurser og energi som blir brukt, og få ned utslippene, må vi bruke mer om igjen. Demontering av bygg for å bruke materialene om igjen, at det bygges for å kunne brukes om igjen, at materialene er tilpasset gjenbruk – alt dette trengs det enda mer kompetanse på. Heldigvis skjer det allerede mye, og det har blitt referert til fra talerstolen også. Jeg vil også nevne at de første nullutslippsbyggeplassene allerede er i gang, og hjemme i Østfold, på Dynatec i Askim, produseres det elgravemaskiner. Det gjenstår fortsatt mye, men denne utviklingen må også speiles i utdanningsløpene våre, sånn at framtidens fagarbeidere får oppdatert opplæring. Så en stemmeforklaring: SV står i innstillingen bak flertallstilrådingen fra komiteen om å be regjeringen vurdere en plan. Etter at komiteen avga innstillingen, har Senterpartiet fremmet et løst forslag i salen som ikke bare handler om å be regjeringen vurdere noe, men faktisk følge opp bærekraft, sirkulær økonomi og gjenbruk i fag- og yrkesopplæringen. Det forslaget mener vi i SV er bedre og mer forpliktende. Derfor vil SV heller enn komiteens flertallsinnstilling støtte dette løse forslaget, som innebærer en endring fra komiteens innstilling.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2022-05-03:
Som flere har sagt: Skal vi lykkes med å omstille samfunnet vårt i møte med de utfordringene vi står overfor, og særlig klimakrisen, er vi også avhengig av omstilling når det gjelder kompetanse, bl.a. for mer gjenbruk og sirkulærøkonomi. I denne saken har SV gitt flertall til et alternativt forslag fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet, som ber regjeringen følge opp intensjonen i læreplanen om bærekraft samt sirkulærøkonomi og gjenbruk i fag- og yrkesopplæringen. Hvilke foreløpige tanker har statsråden hittil gjort seg om hvordan regjeringen kan tenke seg å følge opp det vedtaket?
Abid Raja (Venstre), 2022-05-03:
I mars ble det kjent at andelen mødre som tar ulønnet permisjon, økte kraftig etter at fedrekvoten økte fra 10 til 15 uker i 2018, fra 30 pst. i 2018 til 48 pst. i 2021. Det er også en økning blant menn, men tallet er langt mindre: fra 5 pst. til 11 pst. Økt uttak av ulønnet permisjon er ikke et problem i seg selv. Familier som har mulighet, lyst og råd til å være lenger hjemme med barnet sitt enn perioden de mottar foreldrepenger, skal ha frihet til å velge det. Det er likevel et problem dersom foreldrene tvinges inn i en slik situasjon, f.eks. fordi det ikke finnes barnehageplass tilgjengelig. Det er også en samfunnsutfordring at så mange flere kvinner enn menn velger ulønnet permisjon. Kvinnene taper på dette. Det er allerede et lønnsgap mellom menn og kvinner i Norge. Velger man ulønnet permisjon, mister man – i tillegg til inntekt – pensjons- og sykepengerettigheter. I tillegg bidrar det skjeve uttaket av ulønnet permisjon til å forsterke en trend der kvinnens karrieremessige utvikling går saktere. Det er ikke bra. Det er viktig at offentlige velferdsordninger støtter opp om viktige verdier som likestilling. Derfor er en tredelt foreldrepermisjon viktig. At far har fått en historisk høy kvote, bidrar til at menn tilbringer mer tid hjemme med barna når de er helt små. Det betyr ikke minst mye for hvilke holdninger og rollemodeller barna får – og det kunne vi ha sagt veldig mye om sammen, president. Barnehagen er en viktig arena der barn får utvikle seg i trygge og stimulerende omgivelser, finner venner, leker og lærer. Et barnehagetilbud av god kvalitet kan bidra til at barn som får lite språkstimulering hjemme, utvikler et godt, norsk ordforråd og begrepsforståelse før skolestart. Tidlig barnehagestart virker forebyggende og gir lavere sannsynlighet for behov for språktiltak i skolen, spesielt for barn fra familier med lav inntekt og minoritetsspråklige barn. Dagens regelverk for barnehageopptak er bedre enn noen gang, men fortsatt urettferdig. Det er både upraktisk for familiene og noe som trekker likestillingen i feil retning. Familier med foreldrepermisjon som går ut mellom desember og august, må i dag gjerne gå uten barnehageplass fram til de har rett på det i august det året barnet fyller ett eller to år, for desemberbarnas del. Dagens system slår skjevt ut fordi foreldrene med vinterbarn må leve med langt større usikkerhet og økonomisk byrde enn foreldrene til sommerbarn. Jeg har selv barn i to slike kull. Folk må ha frihet til å velge å få barn når det passer dem, ikke når det passer staten. Derfor fjerner innføring av barnehagegaranti fra foreldrepermisjonen er ferdig, et av de siste hindrene som gjør at barna holdes utenfor barnehage selv om foreldrene ønsker å benytte tilbudet. Det vil legge til rette for at flere familier kan ha begge foreldre i arbeid – ett skritt i retning mer likestilling.
Abid Raja (Venstre), 2022-05-03:
Mens regjeringen er veldig opptatt av å stramme inn på private barnehager, er jeg overbevist om at foreldrene er mest opptatt av innholdet i barnehagen, av kvaliteten på uteområdene og av at de får plass i barnehage når de trenger det. Barn tror jeg heller ikke bryr seg om om barnehagen er privat eller offentlig. I dag diskuterer vi Fremskrittspartiets forslag til opptak, men vi skal om noen uker også diskutere Venstres modell. Foreldrene, folket og heldigvis også Stortinget er opptatt av disse spørsmålene. Det er veldig bra. I Hurdalsplattformen står det derimot ingenting om opptak til barnehage, meg bekjent. Spørsmålet til statsråden er: Vil regjeringen i løpet av denne fireårsperioden ta noen initiativ for å sikre at barn får tilbud om barnehageplass når de trenger det? I så fall: Hvilke initiativ kan vi vente oss?
Abid Raja (Venstre), 2022-05-03:
Det kunne høres ut, av statsrådens innledende del av svaret, som det var slik at dersom man strammer inn på de private barnehagene, vil det kunne føre til at det blir mulighet for økt opptak og oftere opptak. Jeg ser ikke helt den sammenhengen. Når man strammer inn på dem som gir et stort mangfold og antall barnehageplasser, hvordan vil det sikre at barn får tilbud om barnehageplass når man trenger det, og at det blir løpende opptak? Vil statsråden forklare hvordan det logisk henger sammen – at det å stramme inn på de private barnehagene vil gi flere opptaksmuligheter for barna?
Abid Raja (Venstre), 2022-05-03:
Jeg ser ikke helt logikken her. Så vidt jeg vet, kommer de private barnehagene i undersøkelser ut med høy kvalitet i oftest tilfeller, iallfall i gjennomsnitt høyere enn de offentlige barnehagene, og det statsråden sier, er at ved å stramme inn på de private barnehagene vil man kunne oppnå høyere kvalitet. Det er iallfall en logisk brist, når vi vet at foreldrene rapporterer høyere tilfredshet, og i undersøkelser har de private barnehagene kommet ut med høyere kvalitet, så slik sett henger egentlig ikke resonnementet på greip. Men hovedspørsmålet mitt, som jeg ikke har fått svar på, er om regjeringen kommer til å ta noe initiativ for å sikre at barn får tilbud om barnehageplass når de trenger det i løpet av denne perioden. Slik jeg forstår det, kan vi ikke vente oss slike initiativ fra regjeringen.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Jeg tror de fleste i denne salen kan være enige om at en god målsetting er å arbeide for å tilby barnehageplass fra tidspunktet familiene har behov for det og ønsker det. En utvidelse av retten til plass sånn at alle barn har rett til plass fra barnet fyller ett år eller fra endt foreldrepermisjon, vil være positivt for både barna og foreldrene. Det bidrar til at foreldrene kan komme raskere tilbake i arbeid, og til at barn kan begynne i tidligere i barnehagen. Det er også et tiltak som etter alt å dømme vil føre til et mer likestilt samfunn når vi vet at det vanligvis er kvinner som tar ut ulønnet permisjon mens foreldrene venter på barnehageplass. Selv om jeg mener intensjonen med forslaget er god, må jeg samtidig understreke at utvidelse av retten til plass er et kostbart tiltak. Kunnskapsdepartementet anslår at en utvidelse sånn at alle barn får rett til plass fra måneden de fyller ett år, vil koste om lag 6,6 mrd. kr. Denne kostnaden er så høy at jeg har problemer med å se hvordan vi kan finne penger til å finansiere det sånn situasjonen er i dag. I tillegg vil 25 000 nye barnehageplasser stille krav til den pedagogiske virksomheten i barnehagen. De fleste barnehager er ikke rigget for løpende opptak gjennom hele året. Jeg tror derfor at vi sammen med sektoren bør tenke nøye gjennom hvordan vi best kan løse utfordringene knyttet til tilvenning, bemanning og stabilitet i barnegruppen før vi utvider retten til plass. For å gjøre barnehagetilbudet mer tilgjengelig for alle lovet vi i Hurdalsplattformen å sette ned maksprisen i 2022. Fra 1. august reduseres maksprisen til nivået fra barnehageforliket. Vi vet at det i dag er mange kommuner som gjør et godt arbeid for å gjennomføre fleksible barnehageopptak, f.eks. gjennom løpende barnehageopptak eller flere opptak i løpet av året. I statsbudsjettet for 2022 har regjeringen styrket kommuneøkonomien. Det kan gi rom for at flere kommuner kan tilby tidlig oppstart i barnehagen. I tillegg arbeider vi med å gi kommunene bedre mulighet til å tilpasse barnehagetilbudet ut fra lokale forhold og behov. Gjennom arbeidet med ny kvalitetsstrategi for barnehagene skal vi også se nærmere på hvordan barnehagehverdagen kan organiseres bedre. Dette vil bidra til å legge til rette for at kommunene som ønsker det, kan prioritere mer fleksible barnehageopptak og tilby barnehageplasser tidligere enn de har hatt mulighet til fram til nå.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Jeg tror noe av det representanten Øvstegård var inne på i sitt innlegg, er noe av kjernen her, nemlig at kommunene ønsker å være fleksible og tilby plasser raskt, men er helt avhengig av å få bemanning og kvalitet på plass parallelt. Jeg tror at det å styrke kommuneøkonomien kan bidra til noe mer fleksibilitet og sørge for at kommunene har anledning til å løpe den risikoen det er å ha løpende opptak eller flere opptak i løpet av et år, fordi det gir større usikkerhet for om man får fylt alle plassene. Jeg tror også arbeidet vi gjør med tanke på kvalitet, dialogen mot sektor i spørsmålet om hvordan vi kan øke bemanningen, og også det å hele tiden jobbe for at flere skal søke seg til barnehagelærerutdanningen, er viktig. Jeg tror vi må klare to ting på én gang: å øke inkluderingen av barn i barnehagen, samtidig som vi også jobber kontinuerlig med å utvikle kvaliteten i barnehagen. Disse to tingene vil sannsynligvis gjøre det bedre for barn å gå i barnehagen i framtiden, og sørge for at flere er med.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Det jeg sa helt presist, var at det at vi sørger for at flere av pengene bevilget til barnehage blir værende i sektoren, kan bidra til økt kvalitet fordi mindre penger forsvinner ut av barnehagesektoren. Og jeg sa helt tydelig at parallelt med at vi styrker kommuneøkonomien, kan det bidra til at flere barn kommer inn i barnehage. Jeg er helt overbevist om at det er de to ambisjonene vi alle har for barnehagen, at flere skal ha mulighet til å delta. Det handler om pris, og det handler opplagt om tilgjengelighet. Men grepene overfor de private barnehagene handler først og fremst om at penger bevilget til barnehage skal gå til barnehage, og det er jeg helt sikker på bidrar til å øke kvaliteten på barnehagetilbudet.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Det er i så fall en forholdsvis vid tolkning av svaret jeg ga på spørsmålet, nemlig at jeg kommer ikke nødvendigvis til akkurat nå å avsløre hvilke ting vi eventuelt måtte jobbe med på det temaet. Så mener jeg at det også er på grensen til å ønske å misforstå svaret mitt, for at de private barnehagene får høy score blant foreldrene på kvalitet, er veldig, veldig bra, men tenk hvor høy score en kan få på kvalitet hvis mer av pengene blir værende i sektoren. Det var jo hele mitt poeng – og grunnen til at mange av oss er opptatt av å stramme inn reglene overfor de private barnehagene – at penger bevilget til barnehage skal gå til barna og barnehagene. Så brukte representanten Raja selv et eksempel med at foreldre er mer opptatt av kvaliteten på uteområdet enn av hvem som driver barnehagen. Vel, et av grepene vi tar i de nye reglene for de private barnehagene, er bl.a. grep for å sørge for at barnehager har et dedikert uteområde. Så disse tingene henger opplagt sammen, og det er ingen grunn til å skille dem fra hverandre.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Vi sier i Hurdalsplattformen at vi skal ha en gjennomgang av normene for å se at de virker etter hensikten, og se på hva som kan bli bedre. Jeg forstår spørsmålet fra representanten Vamraak på den måten at det hele tiden er et dilemma mellom å øke kapasiteten og samtidig få kvaliteten til å henge med. Jeg tror at våre kommuner og våre barnehager er så forskjellige, barnekullenes størrelse er så ulik, og hvor mye kommunene har å gå på innenfor hvert enkelt barnehageår, er såpass ulikt at det å lage en absolutt og bestemt felles plan for landet for hvordan man eventuelt kan sørge for at flere får løpende barnehageopptak, er jeg ikke i stand til å si på stående fot er en klok tilnærming. Men jeg tror, som jeg sa tidligere, at det å jobbe jevnt og trutt med å øke kvaliteten og samtidig sørge for at kommunene har økonomi til å ha fleksibilitet til å tilby barnehageplasser til flere tidligere, er to viktige grep vi gjør på området. Og så håper jeg og tror at vi skal få diskutere barnehagekvalitet og inntak veldig mange flere ganger i tiden som kommer.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Jeg er glad for at kunnskapssektoren har vært tidlig ute med å fornye og omstille opplæringen, sånn at elever og lærlinger kan opparbeide seg kunnskap om hva som skal til for å bidra til å utvikle en renere og grønnere verden. Dette gjenspeiles bl.a. i de nye læreplanene som er utviklet som følge av fagfornyelsen. Der er det tre tverrfaglige tema hvor ett av dem er bærekraftig utvikling. De tverrfaglige temaene gjenspeiles i læreplanene for de enkelte fagene. Ny utvikling og behovet for ny kompetanse fører også til etablering av nye lærefag. Byggmontasjefaget ble godkjent i mars 2022 og er et godt eksempel på et fag som har blitt utviklet som følge av bransjens behov for ny kompetanse. Dette faget handler bl.a. om å produsere nye bygninger og konstruksjoner og demontere konstruksjoner for ombruk i nye bygg. Jeg er, som forslagsstillerne, også opptatt av å løfte og formalisere kompetansen til voksne yrkesutøvere. Likevel vil jeg poengtere at det er de samme læreplanene og kompetansemålene i lærefag som benyttes i opplæringen av både unge og voksne. Dette mener jeg er veldig viktig, sånn at vi ikke utvikler et A- og et B-fagbrev. Samtidig er det viktig å erkjenne at voksne kan ha behov for fleksibel og tilrettelagt opplæring. Modulstrukturert opplæring for voksne er et eksempel på tilrettelegging av opplæringen til voksnes hverdag og arbeidsliv. Både forsknings- og høyere utdanningsministeren og jeg er opptatt av at det skal være gode tilbud på alle nivåene i utdanningssystemet som ivaretar både den enkeltes og arbeidslivets behov for kompetanse. Derfor har regjeringen økt satsingen på fagskolene og videreført bransjeprogrammene. Fagskolene og høyere yrkesfaglig utdanning har blitt enda mer relevante for god omstilling til det grønne skiftet fordi de raskt kan tilby korte, praktiske utdanninger som arbeidslivet har behov for. Temaet må også gjenspeiles i høyere utdanning, særlig i utdanningstilbudene til lærere som skal undervise etter de nye læreplanene. Jeg vil til slutt slå et slag for trepartssamarbeidet og samarbeidsorganene vi allerede har i fag- og yrkesopplæringen. Det er disse som er mine viktigste rådgivere i spørsmål om fag- og yrkesopplæringen. Deres rolle er også godt forankret i både ILO-konvensjonen og opplæringsloven. Min erfaring er at disse er veldig godt kvalifisert til å gi gode råd og er sitt samfunnsansvar bevisst. Jeg er derfor trygg på at de yrkesfaglige tilbudene i videregående opplæring, fagskoler og høyere utdanning utvikles i samsvar med den enkeltes, samfunnets og arbeidslivets behov for kompetanse. Jeg mener kompetansemålene i læreplanene gir et utgangspunkt for opplæring som støtter opp om klimamålene. Jeg mener derfor det er å slå inn åpne dører å be om en egen plan for hvordan temaet blir synliggjort i læreplanene. Jeg har tillit til at lærerne jobber godt med å utvikle gode undervisningsopplegg ut ifra målene i dagens læreplan.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Det er sant at det tar noe tid å utvikle nye læreplaner, men læreplanene vi her snakker om, er godkjent så sent som i mars 2022, og det er ikke spesielt lenge siden. Ved at bl.a. bærekraftig utvikling er et av de tverrfaglige temaene som er gjennomgående for skolen, vil det også gjenspeile seg både når lærere tar etter- og videreutdanning, når vi jobber med det enkelte fag på den enkelte skole, og når vi jobber med at elevene skal nå sine kompetansemål. Jeg har egentlig ingen grunn til å tro at dette ikke er noe som det jobbes godt med alle steder hvor det er naturlig at det jobbes med. Jeg forstår i og for seg representantens ønske om å få mer detaljert kunnskap om hva status er, men ettersom dette nettopp har begynt å virke, mener jeg at vi må gi det litt tid til faktisk å gjøre nettopp det. Så vil jeg igjen understreke at jeg har tillit til lærerne, som jobber med disse temaene i skolen.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Jeg er i hvert fall helt overbevist om at å påstå at voksne som jobber med riving og demontering i dag, i all hovedsak er folk som ikke har gått på skole, ikke bidrar til å heve statusen til denne yrkesgruppen. De gjør en viktig jobb i mange viktige bedrifter som vi er helt avhengige av, både for å sette opp og ta ned bygg og bygninger i dette landet. Så er jeg helt sikker på at bygg- og anleggsbransjen selv er opptatt av å være konkurransedyktige, og at bærekraft også er en del av det som vrir konkurransen til fordel for bedrifter som satser på det. Min jobb er å være kunnskapsminister. Jeg skal gjøre det jeg kan for at elevene lærer det de skal på skolen. Jeg skal bidra til at vi har et fagskoletilbud og et høyere utdanningstilbud som sørger for at man kan ta det påfyllet man har behov for gjennom arbeidslivet. Jeg er ikke i stand til å svare på om dette er noe som gjør seg gjeldende for hver enkelt arbeidstaker i hver enkelt bedrift, men på utdanningssiden mener jeg vi er godt i rute med å overholde ambisjonen om mer bærekraftig utvikling.
Tonje Brenna (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Jeg tenker at svaret på det er todelt. Det ene handler om den dialogen vi har mot sektor, med tanke på hvordan det går med implementering av fagfornyelsen, og den dialogen vi har med lærerorganisasjonene og andre som jobber på feltet, for å høre hvordan det står til i norsk skole, bl.a. med disse temaene. Det andre handler om å bruke det partssamarbeidet vi har, for å bidra til å utvikle utdanningstilbudet vårt og lytte til arbeidsgiversiden og arbeidstakersiden om hvordan de opplever at dette ligger an. Så tror jeg, siden det nå er 28 sekunder igjen av min taletid, at jeg likevel skal ta meg friheten til å legge til at det at vi har fagskoler og etter- og videreutdanningstilbud, det at vi har mulighet for at voksne kan ta utdanning og fylle på med kompetanse gjennom et yrkesliv, tror jeg er veldig nyttig her. Teknologien utvikler seg raskt, og behovene endrer seg raskt, og det at vi sørger for å ha et system som gjør at flere kan lære hele livet samtidig som de går til meningsfylt arbeid hver dag, tror jeg er enormt viktig.
Tore Vamraak (Høyre), 2022-05-03:
Jeg deler statsrådens oppfatning av at det er en vilje ute i kommunene til å tilby flere barn en barnehageplass gjennom året. Samtidig vet vi at kommunene er nødt til å forholde seg til det regelverket som gjelder – et regelverk som har til hensikt å sikre god kvalitet til alle brukerne av barnehagen, men som også nødvendigvis i sin form er utformet med en viss rigiditet. Mitt spørsmål er derfor om statsråden er villig til å se på om regelverket rundt bl.a. bemannings- og arealnorm kan mykes noe opp for å sikre at flere barn kan få tilbud om plass i løpet av året.
Tore Vamraak (Høyre), 2022-05-03:
Forslagsstillerne tar i representantforslaget opp et tema som opptar mange av oss som er eller ønsker å bli småbarnsforeldre. Det å ha en rett til barnehageplass fra barnet fyller ett år, ville vært en stor lettelse i en bekymringsfull småbarnstid. Jeg har selv en sønn som ble født i februar i år, og som dermed ikke vil ha rett på barnehageplass før han er halvannet år gammel. Jeg og min familie skulle gjerne sett at vi hadde en rett til barnehageplass når min sønn fyller ett år og et år med betalt foreldrepermisjon dermed er over. Jeg vil likevel ikke stemme for forslaget som er fremmet fra Fremskrittspartiets representanter, fordi forslaget er altfor kostbart. Det vil i henhold til statsrådens svarbrev koste 6,6 mrd. kr hvert år å gi en landsomfattende rett til barnehageplass fra fylte ett år. Under regjeringen Solberg ble retten til barnehageplass utvidet fra at barnet måtte være født før utgangen av august, til at også barn født til og med november har rett til barnehageplass. Det har gitt større fleksibilitet for barnefamiliene. Å gi barn født i juni rett til å få plass i barnehagen fra fylte ett år er imidlertid åpenbart en kostbar løsning med dagens system. I dag må barnehagen opprette en tom plass ved oppstart i august, en plass som blir stående tom, men med fulle kostnader til bemanning og arealer gjennom hele året fram til plassen tas i bruk noen få uker fra juni måned. Dette er dårlig ressursutnyttelse. Vi kunne sett for oss andre og mer fleksible og hensiktsmessige løsninger. Vi kunne sett på gjennomsnittsberegninger gjennom året av krav til personale og arealer, vi kunne sett på når på året barna faktisk fyller tre år og har behov for større arealer, og vi kunne sett på andre fleksible løsninger for å gi flere kommunale og private barnehager muligheten til å tilby ledige plasser til barn født på «feil» tid av året. Men slike vurderinger er dessverre ikke tatt opp i representantforslaget og er derfor heller ikke vurdert i statsrådens uttalelse eller i komiteens behandling av representantforslaget. Høyres representanter stemmer derfor for komiteens innstilling.
Jorodd Asphjell (Arbeiderpartiet), 2022-05-03:
Det er et viktig tema som reises i dette forslaget. Det er også litt å slå inn åpne dører. Jeg må si at regjeringen har satt dette på dagsordenen, og det er klare krav og mål i de utdanningsprogrammene vi har. Men det er godt at Høyre ønsker å repetere dem gjennom å fremme dette forslaget og disse spørsmålene. Det er tverrfaglige utfordringer det her pekes på. Jeg må si at i mange sammenhenger er det å ha kompetanse på destruksjon, det å rive og det å grave ned avfall viktig å ha. Det er viktig for den som skal gjøre det, men det er også viktig for den som skal ha bestillerkompetanse. Når det offentlige og private skal ha entreprenører til å utføre oppgaver i tiden framover, må disse kravene og denne kompetansen etterspørres i det arbeidet som skal gjøres, sånn at en forsikrer seg om at dette gjøres på en god måte. Derfor er det så bra at disse læreplanene er tatt inn, at kompetansemålene i utdanningsprogrammene på en måte er lagt inn i det. Det kan sikkert forsterkes og gjøres enda bedre. Jeg tror nok at våre læringsinstitusjoner og lærerne i byggfagene også setter dette på dagsordenen, for de vet hvor viktig dette temaet blir framover. Jeg må si at vi har en regjering som satser på yrkesfag. Den har gjort det fra dag én i sin periode. Vi har en regjering som satser på utstyr og maskiner og det å fornye ting, gjennom de budsjettene som er lagt, og gjennom de prioriteringene som er foretatt. Det er en regjering som setter seg mål, og det er en regjering som setter klare krav til privat sektor og til offentlig sektor knyttet til de spørsmålene som dette forslaget tar opp. Det er et felles ansvar for alle sammen, uavhengig av hvor hen en er, f.eks. i utdanningsprogram eller som entreprenør i det offentlige, at dette gjøres på en god måte. I Nordisk råd har vi sagt at Norden skal være verdens mest integrerte og bærekraftige region, og vi har også sagt i Norge at vi ønsker å være bærekraftig. Regjeringen har også klare miljøkrav og miljømål i Hurdalsplattformen. Det å ha nullutslipp er viktig i tiden framover. Jeg vil si at kanskje de elevene som går på yrkesfag i dag, lærer godt om det, men kanskje det er behov for at de som har vært ute i arbeidslivet i lang tid, får godt påfyll gjennom etter- og videreutdanning, for å sørge for at disse målene og kravene blir holdt.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2022-05-03:
Bakteppet for denne saka er svært dystert – krigen i Ukraina, lidingane me ser, og ikkje minst alt det me ikkje ser, ein flyktningstraum som me sjeldan har opplevd. Samtidig har me opplevd ei akutt forverring av den sikkerheitspolitiske situasjonen. I denne proposisjonen føreslår ein å løyva 14,4 mrd. kr til tiltak som er direkte knytte til krigen i Ukraina og konsekvensane av denne. Det er fordelt på sivil og militær beredskap. Det er fordelt på mottak av flyktningar og noko støtte til spesielt ramma næringsliv. Det er saker som hastar, og me har eit nært føreståande revidert nasjonalbudsjett som kjem 12. mai. Så dette er ikkje ein ekstraordinær budsjettrunde. Det er andre ting også knytte til Ukraina-krigen som vil verta handterte i revidert nasjonalbudsjett, bl.a. spørsmål knytte til helse. SV og Høgre i komiteen støttar i det heile forslaga frå regjeringa og det opplegget som Arbeidarparti–Senterparti-regjeringa har lagt fram. Dei andre partia støttar subsidiært desse forslaga. Sjølve inndekninga til dette vil verta teken i revidert nasjonalbudsjett. Komiteen har likevel peikt på nokre Ukraina-relaterte saker som ein understrekar i merknads form er viktige inn mot revidert budsjett. Det gjeld barnefagleg kompetanse i asylmottak. Det gjeld krisesentera. Det gjeld utlånsordninga for sports- og aktivitetsutstyr, og det gjeld tiltak for å styrkja politiets arbeid mot menneskehandel. Alt er viktige og relevante saker som regjeringa får vurdera og koma tilbake til i revidert nasjonalbudsjett. Eg ønskjer å takka komitéfleirtalet for samarbeidet. Me inviterte til at det skulle verta gjeve innspel. Det har fleire parti nytta seg av, og me har så langt som mogleg prøvd å koma dei i møte utan at det skal verta ein ny budsjettrunde. Når det gjeld flyktningstraumen, skal me møta folk med varme og omtanke, men me skal også sikra at me har kontroll. Kommunane bad om å få ta imot 35 000 flyktningar. Det er eit svært høgt tal. Eg ønskjer å takka kommunane for at dei var så imøtekomande som det dei har vore. Det er brukt mykje pengar i 2022 for å handtera ulike kriser, men me skal gjera det innanfor ramma av trygg økonomisk styring, og det legg denne proposisjonen og behandlinga av han opp til.