Tone Merete Sønsterud (Arbeiderpartiet), 2016-06-09:
Fagskolene er en uvurderlig viktig del av det norske utdanningssystemet. Det har det vært siden Det Kongelige Norske Bergseminarium ble åpnet i 1757 som en av de første utdanningsinstitusjonene i Norge. Bergseminaret leverte viktig kunnskap til gruvenæringene på Kongsberg og til resten av landet. I dag utdanner fagskoler over hele Norge kandidater som er svært etterspurt i arbeidslivet. Det er nettopp denne tette koblingen til arbeidslivet som er fagskolenes aller største styrke – en kvalitet vi må sikre at vi tar vare på når vi som politikere skal styrke fagskolene og legge til rette for at enda flere velger fagskoleutdanning i framtida. Etter at Grund-utvalget la fram sin svært solide NOU, Fagskolen – et attraktivt utdanningsvalg, i 2014 var kunnskapsministeren raskt på banen. Han ville ikke kommentere noen av forslagene, men konstaterte at 2015 skulle bli fagskolenes år. Siden det har vi hørt lite. Etter hvert ble det 2016 som skulle være det store året for fagskolene. Nå har vi omsider fått en sak til behandling her i Stortinget, og det er bra. Vi støtter alle forslagene som i dag legges fram. Men Prop. 95 L tar ikke opp i seg noen av de store, viktige og mer omdiskuterte spørsmålene vi står overfor i framtida. Så vi venter fremdeles i spenning på den store saken om fagskolene våre. Det er varslet en melding til høsten, og den ser vi virkelig fram til. Til tross for at statsråden har valgt å la de vanskelige spørsmålene ligge, er noen av dem omtalt av komiteen i innstillinga. Da viser jeg spesielt til spørsmålet om fagskoleutdanningen skal gi uttelling i form av studiepoeng eller fagskolepoeng, altså hvordan fagskoleutdanningen skal måles. Her er det mange som mener mye, og i Arbeiderpartiet er vi opptatt av at saken får en god og bred behandling. Vi støtter derfor innspillet om at denne diskusjonen og bruken av betegnelsen Vocational Diploma bør utredes grundig i den kommende stortingsmeldinga. Som saksordføreren nevnte, fremmer Senterpartiet nå et forslag om at dette skal lovfestes, samtidig som de ser fram til at saken blir vurdert. Jeg vet ikke helt hva de egentlig mener, men det får vi sikkert en forklaring på i løpet av debatten, og da også på om de faktisk mener at alt og alle som i dag omtaler seg som fagskole og fagskoleutdanning, skal gi studiepoeng. Debatten om studiepoeng eller fagskolepoeng har etter Grund-utvalgets rapport vokst til å bli en av de store sakene om fagskoler. Det er for så vidt greit, men like viktig som hva poengene skal kalles, er målet til Arbeiderpartiet at det må bli mye lettere å veksle mellom utdanningene. Det må finnes bedre muligheter for overgang mellom fagskoleutdanning og universitet- og høyskoleutdanning, at fagskolekandidater får sine søknader vurdert og innpasset til annen relevant utdanning, og like selvsagt at man får brukt tidligere, relevant fagskoleutdanning i universitets- eller høyskolegrad. Vi vet at arbeidslivet har et stort behov for fagskolekandidater med de praktiske og mer arbeidslivsnære perspektivene de har med seg fra sin skolegang. Dette er kunnskap og erfaring som også vil kunne være en berikelse om fagskolekandidater velger å ta en mer akademisk rettet utdanning etterpå. Vi vet at både studenter og ingeniørorganisasjoner som f.eks. NITO etterlyser mer praksis i utdanning for å styrke kvaliteten. Å gi fagskolekandidater bedre overgangsmuligheter er på ingen måte noen erstatning for et slikt krav. Men dette understreker hvilken verdi det kan ha å kombinere en teknisk fagskoleutdanning med en ingeniørgrad. Allerede i dag er det fullt mulig for universitetene og høyskolene å behandle søknadene om å innpasse fagskoleutdanninger, men de kan også la det være. På dette punktet trengs det ikke en egen melding for at statsråden kan handle. Her vil et godt første skritt være at kunnskapsministeren gir et tydelig signal til UH-sektoren om at søknader med fagskoleutdanninger skal vurderes i de aktuelle utdanningene.