Odd Henriksen (Høyre), 2013-12-12:
Når det gjelder fornybar energi, er vi en del av et kraftmarked i Norden. I tillegg ser vi at Europa holder på å utforme sitt nye energimarked. Det skal fases inn veldig mye ny, fornybar energi i EU – i det alt vesentlige sol og vind. Tyskland er i ferd med å komme opp i 25 pst. fornybar energi. Problemet – i den grad det er et problem – er at den energien må produseres og brukes når det er vind og sol. Det betyr at det trengs topplast og selvfølgelig andre energikilder for å dekke resten av behovet samt være reserve når det ikke er vind og sol. Per i dag er CO2-kvoteprisen lav. USA har i stor grad gått over fra kull til gass. Når vi da vet at gassprisen i Europa er høyere enn i USA, betyr dette noe for konkurransekraften i EU når det gjelder energiintensiv produksjon. Ifølge sjefsøkonom doktor Birol i Det internasjonale energibyrået vil denne skjevheten sannsynligvis vedvare helt fram mot 2030. Det betyr at kull i Europa er billig, og vi ser en tendens til at kull blir foretrukket framfor gass. EUs fornybarhetssatsing medfører videre behov for å bygge nytt nett og nye strukturer. I tillegg står vi overfor en innføring av tredje EUs elmarkedspakke. Med dette som bakteppe er det derfor bra at regjeringen har signalisert at den vil komme med en energimelding med en helhetlig tilnærming hvor en ser klima, energi og næringsutvikling under ett. Selv om bakteppet er noe uklart, er og blir fornybar energi viktig, og den billigste og mest miljøvennlige utbyggingen av kraft skjer gjennom tiltak for energieffektivisering. Det å få oss forbrukere til å bruke mindre og bare fornybar energi er og blir viktig. Regjeringen har i dette budsjettet satset på å redusere vårt forbruk ved effektivisering gjennom økt satsing på forskning og utvikling. Det arbeides også med gode rammevilkår for enøktiltak til husholdningene. I samarbeidsavtalen mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Venstre og Kristelig Folkeparti slås det fast at det skal innføres et skattefradrag for enøkinvesteringer i hjemmet. Denne ordningen skal på plass så raskt som mulig. Som følge av forsømt utbygging og vedlikehold av elnettet må det en storsatsing til i årene som kommer. Nesten uansett hva vi gjør i et moderne samfunn, er vi avhengige av strøm og stabil strømforsyning. For å forbedre dette er det signalisert fra Statnett at det vil komme en investering på mellom 50 og 70 mrd. kr. I tillegg kommer ditto investeringer i regionalnettene. Videre er det behov for forsterkning av distribusjonsnettet, bl.a. gjennom innføring av avansert måle- og styringssystem i alle husstander. Mye av disse investeringene må gjøres på grunn av forsyningssikkerhet. I tillegg kommer innfasing av ny, fornybar energi og petroleumssektorens behov for mer kraft. Investeringen skal betales, og nettkostnadene kommer til å måtte gå opp. I dette bildet er det viktig å ta vare på konkurransekraften til vår industri. Det gjør vi ved å gi industrien en stabil energiforsyning og gode rammevilkår, noe som regjeringen legger opp til i årets budsjett. I tillegg legges det videre opp til å sikre god balanse i energiforsyningen gjennom å planlegge å bygge ut mellomlandsforbindelser, i første omgang to nye kabler til Europa. Hva så med fornybar energi? Regjeringen legger opp til økt produksjon av vannkraft, vindkraft, bioenergi og andre fornybare energiformer. Med andre ord: Det legges opp til en storsatsing på utbygging av fornybar energi i landet i året som kommer. Vi har tro på at framtiden er fornybar, og da må vi bygge fornybar energi. Skal vi nå våre klimamål, er vi alle enige om at vi må bygge ut. Vi må bygge ut nett for å frakte ut strømmen, vi må bygge ut industri som foredler kraften på verdens mest miljøvennlige måte. Vi er i dag inne i et regime med Sverige knyttet til grønne sertifikater. Vi har tatt på oss å bygge ut 13,5 TWh innen 2020. Tiden begynner å bli knapp. Større investeringer må være vedtatt i løpet av 2014 og tidlig 2015 for at de skal kunne nå sertifikatmarkedet. Ordningen går fram til 2020, og mange investeringer vil være avhengig av at de når denne ordningen. Alle investeringer som skal gjøres i sentralnettet og regionalnettet fram til 2020, er betydelige, og vi tror at for å få dette til på en god og effektiv måte trenger vi mer rasjonell nettstruktur med færre og mer robuste nettselskaper – dette for å kunne ivareta forbrukernes interesser og behov. Et av tiltakene som enklest kan gjøres, er å fjerne kompetanseforskriftens bemanningskrav og erstatte denne med generelle kvalitets- og sikkerhetskrav. Vi har tillit til at de som vi har gitt konsesjon til å drifte vårt elnett, også innretter sin drift på en sikker og god måte innenfor egne HMS-rutiner som oppfyller sikkerhetskravene. Så til slutt noen ord om flom og skred. Regjeringen øker satsingen på dette området i årets budsjett. Dette er viktig. Her er det viktig å ha fokus på å sikre eksisterende bygg og infrastruktur og ikke minst ha fokus på framtidig planlegging og nybygging.