Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2014-06-10:
Som saksordfører for innstillingen knyttet til Prop. 59 L for 2013–2014, Endringer i universitets- og høyskoleloven, vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid. Komiteen legger i dag fram en enstemmig innstilling. Det har vært behov for enkelte endringer og presiseringer i dette lovverket, f.eks. ved saksgang i klager over formelle feil ved eksamen, ved klageinstans ved klager etter offentlighetsloven og ved tvungen avslutning av doktorgradsutdanning. I tillegg omfatter lovendringene bl.a. en åpning for innstegsstillinger for å legge til rette for rekruttering av unge talenter, med tanke på et videre karriereløp i akademia. Komiteen viser til forskningsmeldingen Lange linjer – kunnskap gir muligheter, Meld. St. 18 for 2012–2013. Her ligger noe av grunnlaget for dette lovforslaget. Når det gjelder ansettelser i universitets- og høyskolesektoren, åpner lovforslaget også for at det kan ansettes på åremål i bistillinger. Vi opplever et stadig mer internasjonalisert utdannings- og arbeidsmarked. Det krever gode godkjennings- og godskrivningsordninger for kandidater med utenlandsk utdanning. I proposisjonen foreslås enkelte endringer i lovens bestemmelser på dette området. Det må sikres at vedtak om generell godkjenning av utenlandsk høyere utdanning gir en korrekt angivelse av utdanningens nivå og omfang i henhold til lov, forskrifter og gjeldende internasjonale konvensjoner. Det er NOKUT som har denne kompetansen i dag. Det innstilles på at NOKUTs klagenemnd ikke bør kunne overprøve NOKUTs vurdering av den avlagte utdanningens nivå og omfang. Men klagenemnda skal fortsatt kunne vurdere om det foreligger saksbehandlingsfeil, rettsanvendelsesfeil og brudd på forvaltningsrettslige prinsipper. I proposisjonen foreslås det også å endre enkelte lovbestemmelser som berører studentenes rettigheter og plikter. Dette gjelder bl.a. en presisering i bestemmelsen om studenters rett til utsatt eksamen i forbindelse med fødsel. Forslaget er i samsvar med arbeidsmiljølovens bestemmelser om permisjon ved fødsel og gjelder for både mor, far, medmor og adoptivforeldre. Regjeringen styrker her studentforeldres rettigheter. Videre foreslås det endringer i lovbestemmelsen om fusk. Endringene omfatter gjennomføringen av eksamen. Fusk oppdaget ved bokkontrollen før eksamen skal også rammes. Det foreslås å lovfeste adgangen til å sanksjonere medvirkning til fusk. Videre foreslås Politiattestnemnda nedlagt. Forslaget er bl.a. begrunnet i hensynet til effektivitet og et ønske om bedre samsvar mellom saksgang knyttet til politiattester med merknader og saker knyttet til fusk under eksamen, bortvisning og utestengning. I tillegg foreslås det opprettet en database som skal inneholde informasjon om utestengingsvedtak, RUST-databasen. Den skal hindre at studenter får opptak til eller tar eksamen ved andre institusjoner når det foreligger et sanksjonsvedtak. Når det gjelder tvungen avslutning av doktorgradsutdanningen, foreslås en lovfesting av gjeldende praksis. Tvungen avslutning er aktuelt ved vitenskapelig uredelighet eller hvis en kandidat i vesentlig grad ikke oppfyller sine forpliktelser. Proposisjonen inneholder videre forslag om å endre ulike bestemmelser om klage, bl.a. skal klagesaker etter offentlighetsloven behandles av Felles klagenemnd, en klagenemnd opprettet av Kunnskapsdepartementet. Lovforslaget angir en felles ordning for klagesensur der klage på karakterfastsetting gjennomføres som blind sensur. Ordningen der klagesensor er orientert om opprinnelig karakter, bortfaller etter dette. Det foreslås også endringer i bestemmelsen om styret ved statlige universiteter og høyskoler, bl.a. slik at Kongen i statsråd kan løse et styremedlem fra sitt verv i tilfeller der særlig tungtveiende grunner taler for det, eller det foreligger særlige omstendigheter som svekker tilliten til styremedlemmet. På vegne av en enstemmig komité håper jeg at Stortinget kan vedta disse endringene i universitets- og høyskoleloven i dag. Til slutt: Også to andre saker debatteres nå: representantforslaget fra stortingsrepresentantene Trine Skei Grande, Pål Farstad og Iselin Nybø om flere lærere med doktorgrad i skolen og representantforslaget fra de samme representantene om å sikre en tilfredsstillende satsing på rekrutteringsstillinger i langtidsplanen for forskning. Det interessante med disse sakene er at de alle sammen dreier seg om hvordan vi kan utvikle kvalitet i utdanningssektoren. Det er denne regjeringens hovedfokus i kunnskapspolitikken.