Trond Helleland (Høyre), 1999-11-30:
Dagens debatt handler i bunn og grunn om hvor langt NRK skal kunne gå i kommersiell retning uten å bli reklamefinansiert. Høyre slutter seg til de fleste lovendringene, men på to viktige punkter setter vi foten ned, av hensyn til de kommersielle kanalene og av hensyn til lisensfjernsynets legitimitet. Det er viktig å avklare rammene rundt den fremtidige forretningsmessige virksomheten til NRK AS. NRK har de siste årene engasjert seg i nye forretningsområder, og konkurransen i fjernsynsmarkedet har økt kraftig. Høyre er opptatt av at NRK skal få ryddige rammevilkår, men vi er skeptiske til flertallets merknader om at en utvikling hvor NRK engasjerer seg på stadig nye områder, vil føre til en styrking av NRK som en ledende allmennkringkaster. Min påstand er: Jo mer kommersielt NRK blir, jo mindre grunn er det til å forsvare lisensfinansieringen. Jo mindre ryddige rammevilkår NRK har, jo større grunn er det til å stille spørsmålstegn ved om lisensinntekter blir brukt til å subsidiere kommersielle deler av NRKs virksomhet. Av den grunn er Høyre med på en klargjøring av regelverket, samtidig som vi vil advare mot å gå for langt i å kommersialisere NRK. Jeg vil vise til uttalelsene bl.a. fra Konkurransetilsynet, hvor man advarer mot kryssubsidiering knyttet til NRKs virksomhet: «Kulturdepartementet synes å være oppmerksom på problemet med kryssubsidiering, men hevder i notatet at NRKs regnskapssystemer er utformet slik at det forhindrer kryssubsidiering. Hvordan dette gjøres er ikke klargjort. Konkurransetilsynet er ikke kjent med NRKs regnskapssystemer, men vil påpeke at krysssubsidiering fra ett selskap i NRK til et annet kan skje på flere måter enn gjennom rene pengetransaksjoner. Kryssubsidiering kan eksempelvis skje ved at NRK tilbyr et nyopprettet selskap tilgang til kompetanse, utstyr, programmateriale(eksempelvis programarkiv) og sendeutstyr uten å fastsette markedspriser på slike varer og tjenester. » (eksempelvis programarkiv) Jeg er derfor glad for at et flertall fastslår at lisenspengene ikke skal brukes til forretningsmessig engasjement. Når det gjelder NRKs mulighet til å delta i reklamefinansierte kanaler, vil Høyre understreke at NRKs allmennkanaler fortsatt må være reklamefrie, og at Stortinget må få seg forelagt eventuelle tillatelser til reklamefinansierte kanaler i Norge eller rettet mot Norge. Jeg vil allikevel legge til at Høyre ikke vil være spesielt liberale hva angår NRKs mulighet til å sette i gang reklamefinansiert fjernsyn i Norge eller rettet mot Norge. Denne oppmykningen samt flertallets forslag om å gi NRK adgang til å sende reklame på sine tekst-TV sendinger, er etter vår mening med på å svekke NRKs troverdighet som et lisensbasert, reklamefritt alternativ. Det mest bisarre i denne saken er omdefineringen av tekst-TV fra å være en del av allmennkringkastertilbudet til NRK til å bli en selvstendig del som ikke defineres som en del av allmennkanalene. Flertallet skriver at de er positive til at NRKs tekstfjernsyn ikke skal regnes som en del av allmennkanalene, mens de i neste merknad skriver at de støtter forslaget om å sende reklameinnslag i NRKs tekstfjernsyn, også i tekstfjernsyn som er knyttet til NRK sine allmennkanaler. Hvor er logikken i dette? Tekst-TV er ikke en del av allmennkanalene, sier flertallet, men samtidig sier de at tekst-TV er knyttet til allmennkanalene. Hvorfor ikke gjøre det litt enklere og si rett ut at NRK har ønsket reklame på tekst-TV, og derfor så får de få det? Isteden forsøker man å omdefinere definisjonen av kringkasting på en uforståelig måte. Høyre vil advare mot en utvikling der NRK, med departementets og stortingsflertallets godkjennelse, stadig flytter grensene for hva som skal unntas fra allmennkringkastingsbegrepet. En uthuling av hva dette begrepet innebærer, vil svekke kringkastingslisensens legitimitet, og vil etter hvert føre til et press fra andre aktører og misfornøyde lisensbetalere mot en full kommersialisering av NRK. Jeg vil også be NRK være tilbakeholdne med en full kommersialisering av sitt tekst-TV, selv om de nå gis anledning til det av stortingsflertallet. Den dagen man blir møtt av en startside på NRKs tekstfjernsyn hvor det står: «Velkommen til NRK og Coca-Colas tekst-TV », vil nok mange lisensbetalere bli i tvil om hvorfor de betaler lisens. Ot. prp. nr. 63 for 1998-99 omhandler også de kommersielle kringkasterne, og innebærer en opprydding i reglementet knyttet til sponsing av tv-programmer. De kommersielle kanalene har mulighet til å få alle sine programmer sponset, mens det foreslås at NRK skal ha anledning til å benytte sponsorer ved dekning av idrettsarrangementer, samt programmer produsert av NRK som skal sendes til flere land eller som er av samfunnsmessig interesse eller kulturell betydning. Høyre støtter denne oppryddingen, og støtter også at én pst.- regelen om sponsing, blir fjernet. Det er imidlertid viktig å understreke at definisjonen av «samfunnsmessig betydning » er uklar, og at NRK bør være varsom med å få sponset programmer som ikke er av kulturell eller idrettslig karakter. Det mest oppsiktsvekkende i denne saken, er at regjeringspartiene har forlatt regjeringens standpunkt om sponsoridentifikasjon. Dette har de gjort vel vitende om at både departementet og TV 2 har advart mot at dette kan medføre betydelig inntektsbortfall for TV 2. TV 2 selv har antydet et inntektsbortfall på 55-60 mill. kr pr. år dersom de blir pålagt å vise ikke bevegelige bilder som sponsorplakater. Det er det regjeringspartiene nå går inn for på tross av at departementet skriver i Ot.prp. nr. 63: «Dersom det nå skulle innføres strengere regler for sponsoridentifikasjonen for de kommersielt finansierte kringkasterne, ville dette med stor sannsynlighet medføre betydelige inntektstap som trolig vanskelig kan kompenseres gjennom økte reklameinntekter. » Høyre går inn for likebehandling av de kommersielle kanalene og NRK når det gjelder sponsoridentifikasjon. De siste årene har både NRK og de kommersielle kanalene benyttet seg av bevegelig sponsoridentifikasjon, sist sett på TV 2 i går i forbindelse med håndball-VM. NRK benytter seg av samme type bevegelig sponsoridentifikasjon. Denne praksisen burde etter vår mening kunne videreføres. I stedet har man gått to skritt tilbake og glemmer at fjernsyn faktisk er et medium for bevegelige bilder, ikke en lysbildeframviser. Hvilke konsekvenser dette vil ha for TV 2 og TvNorge, ser man ut til å gi blaffen i. Til slutt noen ord om en annen sak som komiteen har funnet grunn til å fatte et vedtak om. Vi har fått flere meldinger om at vel etablerte lokalradioer har fått beskjed om at de kan komme til å miste deler av sin innarbeidede sendetid midt i en konsesjonsperiode. Dette finner jeg helt uakseptabelt, spesielt i situasjoner der vi står overfor en lokalradio med mange fast ansatte medarbeidere. Rammevilkårene skal ikke skaltes og valtes med på en slik måte at arbeidsplasser står i fare. Høyre slutter seg derfor til det forslag til vedtak som ligger på bordet i dag, og som en enstemmig komite står bak.