Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2010-11-18:
Først av alt vil jeg få lov til å gi utenriksministeren honnør for en god og grundig redegjørelse som også tradisjonen tro gikk inn på en del av de direktivene som nå er til behandling, eller som har mulighet for endring. Jeg kommer til å gå inn på et par av dem, et par av de tingene som nå skjer, men aller først vil jeg bare tilkjennegi at etter den endringen, i kraft av det som har skjedd knyttet til Lisboa-traktaten, er det også svært viktig at vi har et mye større fokus enn vi har hatt tidligere på Europaparlamentet. Det er klart at tidligere var kommisjonen og rådet utrolig mye viktigere enn det parlamentet var. Nå har man fått en litt annen fordeling av oppgave- og ansvarsområdet. Så det er viktig at vi har stort fokus på nettopp parlamentet. Da er det gledelig at Stortinget nå endelig har fått på plass sitt Brussel-kontor. Presidenten var jo selv der nede og åpnet dette kontoret. Det var hyggelig at man til slutt i hvert fall fikk fjernet det islandske flagget, slik at det var Norge som var knyttet til dette oppdraget. Sånn er det når det går litt fort i svingene. Det som er det fine med at Stortinget også er etablert der, er at i mange sammenhenger ser man tydelig at byråkrater snakker godt med byråkrater, men at politikere snakker best med politikere. Derfor er det viktig at vi bruker denne arenaen. Men jeg tror også det er viktig at regjeringen, ikke minst utenriksministeren og næringsministeren, også spiller på lag i disse sakene, kanskje få enda mer meningsutveksling i forkant av disse sakene, slik at man kan bli enda mer samspilt. Hvis det går i den retningen som man nå kan se innenfor en del av disse komiteene, at kanskje enkelte fra Stortinget får komme inn i forbindelse med høringsinstanser etc., er det viktig at man spiller på lag med hensyn til både regjeringens standpunkter etc. og hva som kan komme. I denne saken vil jeg gå inn på et par av direktivene, men, ikke minst, først gå inn på det som går under begrepet Single Market Act. I forbindelse med at Mario Monti 10. mai presenterte sin rapport, «en ny strategi for det indre marked», er det åpenbart at en del av de punktene som ligger der, også vil kunne bli gjort gjeldende for Norge. Det kan få betydelig innvirkning på norsk politikk, bl.a. knyttet til sterk fokusering på små og mellomstore bedrifter. Det er et veldig viktig område som vi også fra politisk hold i Norge jobber med nå, nettopp for å se på rammevilkår og på hvordan man kan bli bedre på det feltet. Her er det også åpenbart store utfordringer, som man må finne en løsning på. I den sammenheng ønsker jeg bare å henvise til punktet om bl.a. bedret universell tilgang til tjenester for EU-borgere, f.eks. innenfor bank og innenfor helsetjenester. Da er spørsmålet: Vil man gå videre med det som har med helsedirektivet å gjøre, som man jo har innført, og se på hvordan det vil ende opp? Jeg ser det som svært positivt at man kan se på Europa mer som en samlet enhet. Det er viktig at vi da også gjør dette gjeldende for norske borgere. Så er det et annet direktiv, som jeg ikke finner igjen i utenriksministerens redegjørelse, som er svært viktig, og som vil ha negativ innvirkning for norske borgere. Det er selvfølgelig innskuddsdirektivet, som blir utvidet fra 1. januar, der det gjøres gjeldende at innskuddsgarantien settes til 100 000 euro. Hvis den gjøres gjeldende også for norske borgere og i Norge, vil det bety en svekkelse av forbrukerrettighetene i Norge, for vi i Norge har jo, som sagt, 2,5 mill. kr som den samme garantien. Jeg håper at utenriksministeren senere kan si lite grann om hvordan man angriper den saken nå. Det var brakt på banen i forbindelse med de møtene som vi hadde i Brussel i forrige uke, der vi så på: Er denne døren lukket nå, eller er det mulighet for å få se på det? Man fikk i hvert fall forståelse for at det er mulig å kunne få diskutert dette videre. Jeg håper i hvert fall regjeringen legger kraftig vekt på dette nå, slik at norske borgeres rettigheter som følge av dette direktivet ikke blir svekket, men at man heller kan få på plass en styrket ordning. Til slutt vil jeg bare si at når det gjelder fiskeripolitikken, synes jeg at EU går i riktig retning med det arbeidet som er gjort knyttet til grønnboka, bl.a. Så det er svært mange positive signaler i forholdet mellom Norge og EU.