trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Jeg kan ikke la være å kommentere valg av teknologi. Fremskrittspartiet påstår at den DAB-teknologien vi velger, er vel gammeldags. Det interessante er at både web- og mobilnetteknologiene er eldre enn dagens DAB-teknologi. Mitt spørsmål går på at Fremskrittspartiet ønsker å profilere seg som partiet som forandrer Norge, og i dag beviser de hvordan det skal gjøres – ved at alt skal være som før. Jeg registrerer at de i sine merknader sier at hvis FM-nettet slukkes, er det ingen vei tilbake. Mange vil sikkert spørre: til hva? Øyvind Korsbergs partikollega Ib Thomsen sa i et intervju med Dagbladet at hvis Fremskrittspartiet kommer til makten, vil de arbeide for å reversere dagens vedtak. Mitt spørsmål er: Står man ved samme holdning i dag, og i så tilfelle med hvilken begrunnelse?
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Jeg synes representanten Olemic Thommessen holdt et utrolig godt innlegg. Jeg er helt enig med ham når det gjelder å fokusere på beslutning. Det er nettopp det vi gjør i dag. Vi tar en beslutning, og vi tar den sammen, nettopp for å starte utviklingen for å møte framtiden. Men Thommessens framtidige regjeringskollegaer fra Fremskrittspartiet tør ikke ta en beslutning. De ber i sin merknad regjeringen utsette beslutningen om valg av teknologi. Samtidig sier de at hvis de kommer i regjeringsposisjon i 2013, vil de arbeide for å reversere dagens beslutning. Mitt spørsmål til representanten er: Kan han garantere her og nå at det klarer de aldri å få gjennomført?
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Etter å ha hørt siste taler blir jeg litt i stuss. Det virker som at Fremskrittspartiet befinner seg i en egen lukket verden, og at man får sin informasjon fra én kilde. Jeg skal ikke nevne navn fra denne talerstol, men det er en veldig ensidig informasjon, likeså argumentasjonen for hvorfor man ikke vil innføre DAB-teknologien i dag. Det oppfattes også slik når representanten Thomsen har ordet, at DAB er en norsk oppfinnelse. Det er det faktisk ikke. Det er en internasjonal standard. Det hevdes at EU velger DRM. Men DAB, DAB+ og DRM tilhører samme teknologiske familie, under fellesnavnet Eureka 147. Så det er slett ikke noen særnorske beslutninger som tas her i dag. Jeg skulle ønske Fremskrittspartiet var litt mer lyttende til det bransjen har av kunnskap i forhold til den teknologien de selv måtte velge for å innføre ny teknologi i forbindelse med radiooverføringer. Jeg hadde lyst til å ta ordet fordi jeg som saksordfører har lyst til å takke for en god og spennende debatt. Jeg synes at det har vært holdt mange gode innlegg med mangfoldig og god bredde i argumentasjonen, selv om ganske mye skiller flertallet og Fremskrittspartiet. Uansett: Man skal benytte denne talerstolen til å argumentere for sitt syn. Det synes jeg de som har hatt ordet i saken, har klart på en glimrende måte. Det har gått fra julegaver via piratradio til demokratiutvikling i Burma. Jeg synes det synliggjør radioens plass i samfunnet på en glimrende måte. Men i likhet med representanten Gunn Karin Gjul har jeg lyst til å korrigere noe, slik at det ikke blir hengende i luften: Stortinget vedtar ikke teknologien. Det har vi overlatt til aktørene selv. Men det viktigste vi gjør i dag, er å ta beslutning om å stenge FM-nettet. Resten overlater vi til aktørene. Resultatet blir at de avgjørelsene de tar, og den rollen de da vil spille, kommer oss lyttere til gode på et senere tidspunkt. Uansett vil jeg ønske oss alle lykke til, og jeg vil ønske spesielt aktørene lykke til, og jeg håper at beslutningen i dag er startskuddet for en ny og bedre radiohverdag i morgen.
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Jeg vil ta tak i noe av det representanten sa på slutten av sitt innlegg: den lyse framtiden som lokalradioene vil få. Der får vi en annen tilbakemelding. De små nærradioene er viktige for lokalsamfunnet, men de lever i en meget usikker framtid. De har blitt fortalt at de fortsatt kan sende på FM-nettet, men dette nettet er jo nedslitt og ubrukelig, får vi høre fra den samme representanten. Men han sier ikke noe om hva og hvordan man skal finansiere dette. Hva vil det koste for de små lokalradioene å bruke FM-nettet i framtiden? Hvilke investeringer må de gjøre når de store ikke har råd til det? Har de små råd til å gjøre det? Hvorfor kom ikke representanten inn på kostnadene rundt dette viktige spørsmålet for de små lokalradioene?
Ib Thomsen (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Jeg hørte at representanten avslørte hva hun skulle kjøpe av presanger til jul. Det blir jo ikke spennende lenger når man gjør det fra Stortingets talerstol! Jeg ser at representantene fra SV blir våt i øynene, og hjertet må banke ekstra fort i dag når de hører lyden av jubel og av folk som klapper hos Elkjøp og Lefdal – for de ser jo nå for seg enorme salg av nye radioer, og at man øker salget betraktelig. Men hva føler et SV-hjerte, altså det samme hjertet som banker fort, når man må skrote 10–15 millioner radioer og opplever et stort radioberg? Hva er miljøperspektivet til SV når det gjelder å skrote så mange radioer? Hva føler hjertet til SV i denne saken – miljøhjertet?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
I likhet med representanten Simensen er jeg også en ivrig radiolytter, og jeg har også meninger om innholdet på radioen. Men det tror jeg vi skal la ligge i denne sammenheng. Det finnes andre arenaer å diskutere det på. Det vi har vært opptatt av, og som mange i bransjen har vært opptatt av, er de kostnadene som følger med en digitalisering av radio. Det framgår jo av både meldingen og de innspill vi har fått, at det er veldig mange radioer som må skrotes. Det er ikke riktig som representanten Simensen sier, at det bare er å kjøpe en adapter. Det krever jo at radioen har en inngang som gjør at man kan bruke adapter. Men det er ikke spørsmålet mitt. Spørsmålet mitt går på bilister som lytter på radio, og som må installere nytt utstyr for å høre på radio. Hva vil kostnaden for en bilist være?
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Det er litt avhengig av når Fremskrittspartiet kommer til makten, men vi har en ambisjon om å komme til makten i 2013. Vår ambisjon er at man skal ivareta de lytterne som i dag har tilgang til FM-nettet. Vi legger opp til i våre merknader, som det klart fremgår her, at det å videredrifte FM-nettet er en god måte å ivareta det på. Så får man se på hvor langt man har kommet med DAB når det skjer, og hva som er mulig å gjennomføre. Det største ankepunktet vi har mot denne meldingen, er at man slukker FM-nettet og kun skal over på DAB. Det vil kun tjene de store aktørene, som jeg nevnte i mitt innlegg, NRK og P4, men NRK er vi vant til får særbehandling av denne regjeringen.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Radiotilbudet i Troms er veldig godt. Troms er vel på topp når det gjelder radiolytting på NRK. Jeg må få benytte anledningen til å skryte av NRK Troms, som har gode sendinger. Det blir sikkert Bjerkaas på tilhørerbenken fornøyd med, men det mener jeg faktisk. Så til svaret: Selvfølgelig kunne vi ønsket at lytterne i Troms får et bedre tilbud, men det viktigste for oss er at alle får et tilbud. Det er jo det som er faren med det som denne meldingen legger opp til, nemlig det å nå den samme lytterdekningen som man har i dag på FM-nettet. Når det gjelder mobilt bredbånd, er det klart at det følger kostnader med det. Men det man ser – og utviklingen går like fort som selve utviklingen av mobilt bredbånd – er at kostnadene går betydelig ned. Det går også an for det offentlige å ta investeringen når det gjelder mobilt bredbånd, for det er en del av infrastrukturen i Norge, sammen med vei og jernbane.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Det er riktig, som representanten Gjul sier, at det koster å vedlikeholde FM-nettet. Det koster også å vedlikeholde veinettet, det koster å vedlikeholde jernbanenettet, og det koster å vedlikeholde offentlige bygg. Men denne regjeringen har jo tatt på seg den gule ledertrøyen når det gjelder ikke å ivareta vedlikehold. Ja, det koster å drifte noe. Det har vi i Fremskrittspartiet erkjent hele tiden, og det preger jo også våre forslag på en rekke andre områder. Hvis man tror at det å drifte noe på en god måte, ikke er å investere i vedlikeholdskostnader, vel, der er ikke vi med. Vi mener også at beredskapen blir godt ivaretatt, og det er jo derfor vi ikke ønsker å stenge FM-nettet. Da vil man ha både DAB, og man vil ha FM-nettet. Med dagens teknologi er det mange måter å løse fremtidige beredskapsbehov på, også når det gjelder mobilt bredbånd.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Det kommer litt an på svaret, president.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Man kan tegne seg for to replikker. Det å lytte på radio(representanten tar fram en mobiltelefon) (representanten tar fram en mobiltelefon) Men det jeg skal stille statsråden spørsmål om, og som statsråden ikke svarte på, til tross for den oppfordringen jeg ga i mitt innlegg, er den økonomiske situasjonen rundt dette. Hvorfor er det ikke foretatt en økonomisk konsekvensanalyse av kostnadene ved å innføre den teknologien? I den forbindelse kan jo statsråden også svare på hvor store kostnader NRK har med digitalisering av radio. Jeg merker meg at de ønsker å øke lisensavgiften for å ta inn disse kostnadene.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Ja, det gjør jeg. Nå er det jo slik i dag at lytterne betaler. De betaler altså NRK-lisens. Og det er jo ikke noen gratis lunsj, verken for lyttere eller andre; det betales allikevel. Men i og med at jeg ikke får noe klart svar som sådant, vil jeg heller bare stille et spørsmål rundt et mindretallsforslag fra komiteen som ikke blir vedtatt i dag. Jeg kan tenke meg å høre om hvordan statsråden har tenkt å møte denne utfordringen, hvilke grupper innenfor lokalradioen som kan forventes å benytte FM-nettet etter 2017. Kan statsråden gi et klart svar på det? For det er mange av de små brukerne av FM-nettet som er interessert i det, og foreløpig er det litt uklart.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
La meg starte med noe som jeg ikke gjorde i mitt hovedinnlegg, nemlig å takke saksordføreren for å ha gjort en god jobb. Vi har hatt en god prosess i komiteen. Så skal jeg helt avslutningsvis bare kommentere noen av de påstandene, eller beskrivelsen av vår politikk, som er framsatt i debatten – at vi går med ryggen inn i framtiden, dette med Filmavisen, osv. Det kan man gjerne gjøre. Og jeg forstår faktisk at posisjonen gjør det, for når man mangler gode, relevante, faglige argumenter, er jo dette en måte å prøve å latterliggjøre motstanderen på. For det vi tar til orde for, er ikke en mellomstasjon – vi vil lenger i den teknologiske utviklingen. Hvis man lager en skala, kan man si at det startet med FM-nettet, så har man DAB, og så har man mobilt bredbånd, og det er den siste delen vi ser som den framtidige løsningen. Vi stopper ikke på en mellomstasjon som heter DAB, som kom i 1981, og tror at det er framtiden. Det blir omtrent som en frosk som sitter nede i en brønn. Så kikker han opp og ser himmelen der oppe og tror at det er hele verden. Der er altså ikke vi. Men mangler man gode argumenter, må man gjerne framføre det budskapet som posisjonen i denne salen har gjort. Så er det sagt at det er 119 kommuner som bare får inn tre radiokanaler. Litt spøkefullt sagt kunne man jo ta det som et argument for kommunesammenslåing – hadde man slått sammen de kommunene, hadde man hatt full dekning. Vel, så enkel er altså ikke verden. For det avgjørende er faktisk hvor man har dekning, og hvor mange lyttere som kan ta inn radio. Å nå de siste – når man skal opp i over 99 pst. – er det som kommer til å koste, og det er forbrukeren som kommer til å få denne regningen. Så er det sagt noe som er fullstendig feil – at det ikke er Stortinget som vedtar teknologien, men aktørene selv. Det burde være ganske enkelt for alle som er i denne salen, å skjønne følgende: Det er regjeringen som fremmer saker til Stortinget, og det er stortingsrepresentantene som sitter i denne salen og voterer. Det gjør ikke aktørene. Så enkelt er det. Det er et teknologivalg vi skal foreta i dag. Den neste debatten kommer sannsynligvis når vi skal debattere slukkedatoen for DAB. Den debatten gleder jeg meg til, uansett hvor jeg befinner meg da, om det er i dette hus eller helt andre steder.
Olemic Thommessen (Høyre), 2011-05-19:
Det som fikk meg til å ta replikk, var at jeg kanskje synes at representanten Simensen hoppet litt lett over spørsmålet fra representanten Thomsen knyttet til lokalradioene. Lokalradioene har i likhet med alle andre stasjoner behov for god forutsigbarhet, og det kunne vel ikke være for mye at man igangsetter et målrettet arbeid for å gi en avklaring på hvilke stasjoner som blir å anse som lokalradio, og hvilke som – jeg hadde nær sagt – faller utenfor. Vi har jo fremmet et forslag i saken som går på at regjeringen må igangsette dette arbeidet for å synliggjøre at de vil gi lokalradiostasjonene en god forutsigbarhet. Vi ble kanskje litt overrasket over at regjeringspartiene ikke ble med på det forslaget. Vi kunne gjerne høre representanten Simensen utdype litt hvorfor, og om ikke det er behov for å få gjort et slikt arbeid.
Olemic Thommessen (Høyre), 2011-05-19:
Nå tror jeg kanskje at de to siste hovedinnleggene som har vært holdt, viser at vi kanskje ikke ser så mørkt på det som Fremskrittspartiet noen ganger gjør. Jeg merket meg jo representanten Korsbergs svar til Simensen i forrige replikkordskifte, hvor han sa at det spørsmålet vil henge litt sammen med hvordan utviklingen faktisk blir. Min tiltro til Fremskrittspartiet og den sunne fornuft er at når alle aktører gjennom denne beslutningen har fått en mulighet til å innrette seg – og antakelig i de to nærmeste årene har innrettet seg og kanskje brukt milliardbeløp på faktisk å forholde seg til Stortingets vedtak – vil Fremskrittspartiet legge det inn i vurderingen av hvordan situasjonen er. Jeg vil håpe at man da vil komme frem til et godt resultat.
Olemic Thommessen (Høyre), 2011-05-19:
Jeg var i mitt innlegg så vidt inne på dette med nordisk samarbeid. Jeg har i en tidligere runde her i Stortinget i replikkordskifte spurt statsråden om dette med nordisk koordinering. Jeg opplevde jo da heldigvis at hun var positiv i forhold til å tenke i de baner. Nå har vi i kulturutvalget i Nordisk Råd en mediepolitisk arbeidsgruppe – tror jeg jeg vil velge å kalle det – som er tverrpolitisk sammensatt. Der er jeg med, og jeg kommer til å bringe dette spørsmålet opp i en slik sammenheng. Men vi vet jo at skal det bli sving på det i nordisk sammenheng, må det mer lut til enn det vi klarer å mobilisere i Nordisk Råd. Da må regjeringene til. Jeg vil spørre statsråden: Vil hun ta initiativ overfor de to andre skandinaviske landene i forhold til dette? Og hva vil hun foreslå å gjøre?
Olemic Thommessen (Høyre), 2011-05-19:
Takk. Jeg merket meg jo svaret da, 9. mars, men jeg hadde kanskje håpet å få litt mer svar nå i dag. Dette dreier seg jo både om utviklingen av den teknologiske plattformen og om lovsamarbeidet, for for de landene som ligger etter oss i løypa, vil man jo fortsatt ha konsesjonsregimer og slike ting. Jeg vil benytte denne anledningen til å understreke betydningen av at kanskje nettopp koordineringen av disse regelverkene, og jeg hadde nær sagt takten på avviklingen av dem, er viktige perspektiver å ta opp – og kanskje det viktigste. For vi ser jo at de andre også arbeider med DAB-teknologien, så sånn sett skulle forhåpentligvis det teknologiske være det samme. Men dette dreier seg altså om en organisatorisk del og en del som knytter seg til lovsamarbeid. Der ligger jo dette, iallfall i noen grad, i samferdsel, tror jeg, i Norge. Og da er spørsmålet: Vil også samferdselsministeren ta opp dette?
Gina Barstad (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-19:
Først vil jeg bare kort kommentere at hvis representanten Korsberg er så bekymret for forbrukernes utgifter, er kanskje ikke mobilt bredbånd veien å gå. Det er vi flere som har blingset på når vi har hørt litt for lenge på radio på mobiltelefonen og så får telefonregningen. Det er ikke gratis. Men mitt spørsmål angår utvalget av radiokanaler. 119 kommuner har bare tre radiokanaler, og flere av de kommunene ligger i representanten Korsbergs hjemfylke, Troms. Unner ikke representanten Korsberg innbyggerne i sitt eget fylke et bedre radiotilbud?
Gina Barstad (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-19:
Først vil jeg si at min bestemor fremdeles ikke har tilgang til NRK Stortinget, så hun får ikke hørt denne debatten. Dermed satser jeg på at det fram til jul blir en godt bevart hemmelighet oppe i Valdres hva jeg skal kjøpe inn. SV-hjertet banker for radio, og det banker for miljø. Vi har gode ordninger for retur av elektronikk. Elektronikkbransjen tjener mange penger i Norge på egen hånd. Det er klart at vi har utfordringer med forbruket, men det er ikke radiobransjen alene som skal ta den støyten. Vi kommer til å ha gode ordninger for både kjøp av adapter og retur av brukte radioer.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Etter å ha hørt Fremskrittspartiets Korsberg tror jeg vi skal være glad for at det ikke er han som er kulturminister i Norge i dag, og som skal styre utviklingen av radiotilbudet til det norske folket, for et så manglende lederskap skal man lete lenge etter. Det minner meg mest om strutsen som stikker hodet i sanden. Det er helt uklart hva Fremskrittspartiet egentlig ønsker når det gjelder utviklingen av radioen. Det man kan lure på, er om man ønsker å beholde det gamle FM-nettet, som vil bety ekstrakostnader, ikke bare for NRK, men like mye for P4 og for Radio Norge, som kan få ekstrakostnader på 30–40 mill. kr årlig, eller er det Internett man skal satse på framover? Hvis det i tilfelle er Internett, må jeg jo stille spørsmålet til en representant som kommer fra Distrikts-Norge: Hva med å ivareta samfunnssikkerheten og beredskapen som NRK har ansvaret for, og som man er helt avhengig av hvis det kommer en skikkelig storm som fører til at strømnettet ligger nede? Hvem skal da ha ansvaret for beredskapen? I Fremskrittsparti-Norge ville vi da ikke hatt et radionett som gir et sånt tilbud.
Gunn Karin Gjul (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Dagens debatt er veldig interessant å høre på fordi man her har ytterpunktene representert. Og det er jo litt uvanlige ytterpunkter, for her har vi altså Fremskrittspartiet, som går med ryggen inn i framtida, og som overhodet ikke tar noen sjanser, og så har vi Kristelig Folkeparti på den andre siden, som framstår som enda mer ivrig og enda mer progressiv enn det regjeringen tør å være, og som ønsker at man allerede i statsbudsjettet for 2012 skal være detaljert og forpliktende i forhold til gjennomføringen av DAB-utbyggingen. Da har jeg noen utfordringer til Kristelig Folkeparti. For en av grunnene til at regjeringen går litt mer langsomt fram enn det Kristelig Folkeparti ønsker, er nettopp kriteriet «av hensyn til forbrukerne». Mitt spørsmål er: Er det ikke viktig at man får riksdekkende sendinger for hele befolkningen, og at man tar den tida man trenger for å få utviklet utbyggingen?
Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2011-05-19:
Jeg takker for den utfordringen fra representanten, for det gir meg anledning til å slå fast at nettopp det å sikre et godt tilbud over hele landet er en hovedmotivasjon for å gjennomføre digitalisering av radio. Så det å sikre at det er et utbygd tilbud over hele landet, er et veldig viktig kriterium som Kristelig Folkeparti står bak. Men nettopp for å få til den utviklingen er det viktig at vi sikrer aktørene forutsigbarhet, og der stiller vi – selv om vi i hovedsak støtter det opplegget som regjeringen har lagt opp til – noen spørsmål ved de litt diffuse kriteriene knyttet til tekniske krav i bil og om det er et nødvendig krav at halvparten skal lytte til en digital plattform i 2015. For da går man litt i ring og sier at man har fortalt lytterne hvilken vei utviklingen skal gå, men samtidig venter man og ser om de går den veien før man tar den endelige beslutningen. Og da kan man skape økt utsikkerhet.
Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2011-05-19:
Statsråden var opptatt av at folk skulle vite hvilken radio de skal kjøpe. Det er jeg veldig enig i. Så vil ikke statsråden anbefale å kjøpe partiprogram til jul – nå finnes det jo god og dårlig litteratur på alle områder, også på det området. Mens jeg snakker om kvalitet, vil jeg benytte anledningen også til å si at kvaliteten i det nye mangfoldet og på den nye arenaen er opp til aktørene selv, ikke minst NRK. Men også andre aktører må vise at de ivaretar sitt samfunnsansvar og sitt samfunnsoppdrag. Men spørsmålet mitt går nettopp på det med forutsigbarheten og hvilken radio man skal kjøpe. Når regjeringen sier at halvparten av lytterne skal bruke den plattformen i 2015 hver dag, står man ikke da i fare for å bite seg selv i halen og si at vi skal skape forutsigbarhet, men det forutsetter at du faktisk begynner å bruke tilbudet? Hvis ikke vil vi snu.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Vi får jo her demonstrert Fremskrittspartiets kulturpolitikk: Vi skal betale for det selv. Vi skal betale for radio over mobilt bredbånd, vi skal betale mer på konserter, vi skal betale mer for teater. Det er Fremskrittspartiets alternativ til vår kulturpolitikk og vår mediepolitikk. Ifølge det jeg har fått opplyst, har vel NRK betalt omkring 200 mill. kr i digitalnett. Det har også en del andre radiokanaler investert i. Det som er kostbart for P4, for NRK og for Radio Norge, er jo å sende på to måter, både digitalt og analogt. Derfor er det mange radiokanaler som vegrer seg for å etablere flere radiokanaler til lytterne, for det er dyrt med dobbel distribusjon. Så vi lar jo dette være aktørstyrt, og da må vi stille noen krav i forhold til når vi skal stenge bakkenettet. Når det gjelder lokalradioer som eier senderen sin selv, er imidlertid situasjonen noe annet. Da er det mulig å sende på FM-nettet fremdeles.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Det er veldig mange lokalradioer som eier sin egen FM-sender. For dem er det uproblematisk å sende videre på FM-nettet. Men det er jo de som sender på det riksdekkende FM-nettet, som i dag er avhengig av å få konsesjon, som ikke vil ha mulighet lenger. Det har jo mange radiokanaler i dag – de har konsesjon. Jeg synes ikke det er en god politikk at vi fra myndighetenes side skal si at den og den radiokanalen oppfyller visse kriterier. Jeg vil heller slippe dette fritt innenfor det digitale nettet. Men det er altså de som sender helt lokalt, som sender fra én sender, som også kan gjøre dette i framtiden.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Dette tok representanten Olemic Thommessen opp i spørretimen 9. mars i år. Jeg vil gjenta det jeg sa da, at jeg vil se på muligheten for å ta initiativ overfor mine nordiske kollegaer med tanke på å gjøre dette. Det er mange gode muligheter til felles nordiske sendinger når vi får digitalisert nettet.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Det er viktige grunner til at Norge må signalisere en slukkedato på et tidligere tidspunkt enn de andre nordiske landene, for det å digitalisere radiomedia i Danmark, f.eks., koster jo mye mindre, der er det mye kortere avstander. Så vi trenger jo å gi bransjen beskjed mye lengre tid i forveien. Det er klart at vi har et utstrakt samarbeid med våre nordiske kollegaer på dette området. Vi følger med på hva de gjør, og alle går i den retning Norge gjør med hensyn til digitalisering.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Men vi må jo følge med på hvordan radiolyttingen utvikler seg. Hvis det er slik at folk ikke ser merverdien ved digital radio, vil det jo være uheldig å gjøre dette. Så vi må jo følge nøye med på utviklingen, se om vi får overgang til det digitale mediet, men vi må jo ikke gjøre det for tidlig dersom et flertall ikke lytter til det digitale nettet. Så er jeg også opptatt av kvalitet på radiostasjonene, men jeg synes jo det er relativt problematisk i dag at vi avgjør ut fra bestemte kriterier, hvem som skal få lov til å sende på det riksdekkende FM-nettet. Gjennom denne endringen, digitalisering, vil det, som representanten vil være kjent med, være mulighet for radiokanalene til å sende uansett – 16 til 32 kanaler over hele Norge . Det gir jo lytterne selv anledning til å definere hva som er kvalitet, og ikke politikerne, og det synes jeg er en riktig utvikling.
Are Helseth (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Jeg viser til saksordførerens innlegg og understreker at en samlet komité slutter seg til forslaget i proposisjonen om overføring av Rettsmedisinsk institutt fra Universitetet i Oslo til Nasjonalt folkehelseinstitutt. Rettsmedisinsk institutt overføres med det samme ressursmessige grunnlag som i dag. Det er i saken opplyst at det først er ved en eventuell samlokalisering på et senere tidspunkt at endringen vil få budsjettmessige konsekvenser. En samlet komité støtter også at 11 mill. kr knyttet til overskudd fra obduksjoner og annen oppdragsvirksomhet overføres til Nasjonalt folkehelseinstitutt og kan benyttes til nødvendige engangskostnader. En samlet komité viser videre til at regjeringen varsler at de berørte departementene vil foreta en bredere gjennomgang av det rettssakkyndige området, og slutter seg til dette. Komiteens flertall viser for øvrig til at Universitetet i Oslo og Nasjonalt folkehelseinstitutt skal sørge for at behovet for forskning og undervisning etter overføringen ivaretas ved å inngå nødvendige avtaler.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-19:
Kunnskapsdepartementet har fremmet en proposisjon om økonomiske og administrative konsekvenser av overføringen av Rettsmedisinsk institutt til Folkehelseinstituttet. Departementet går inn for at Rettsmedisinsk institutt overføres med det samme ressursmessige grunnlaget som er lagt til grunn i budsjettet for 2011. Grunnlaget for beslutningen om å overføre Rettsmedisinsk institutt til Folkehelseinstituttet er utarbeidet av instituttene selv, Universitetet i Oslo, Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet, Justis- og politidepartementet, Helse- og omsorgsdepartementet og Kunnskapsdepartementet. Folkehelseinstituttet er velegnet til å bidra til utviklingen av den sakkyndige virksomheten, og også til å ivareta hensynet til effektivitet og leveringssikkerhet. Folkehelseinstituttet vil også kunne bidra til kompetanseutvikling og at det etableres et større sakkyndig miljø. Det er i denne sammenheng ikke foretatt vurderinger av et samlet institutt for sakkyndighet, men det er lagt vekt på at overføringen ikke skal vanskeliggjøre et videre arbeid. Selve overføringen av Rettsmedisinsk institutt er her lagt fram som organisatorisk og budsjettmessig sak, og bør derfor ikke ses som et ledd i det faglige arbeidet med bruk av DNA i strafferettspleien. For dette arbeidet er det lagt en del premisser gjennom bl.a. Stortingets behandling av endringene i straffeprosessloven om utvidelse av DNA-registre, jf. Innst. O. nr. 23 for 2007–2008 og Ot.prp. nr. 19 for 2006–2007. For øvrig vil Justis- og politidepartementet i samarbeid med de øvrige berørte departementer foreta en bredere gjennomgang av det rettssakkyndige området, herunder av tilbudet fra sakkyndige miljøer for øvrig. Justis- og politidepartementet vil også vurdere om det er behov for ytterligere utredninger av det rettsmedisinske området. Rettsmedisinsk institutt er ansvarlig for å levere sakkyndige analyser og undersøkelser på oppdrag fra politi og påtalemyndighet, domstoler, Nav, sykehus og private oppdragsgivere. Hoveddelen av finansieringen kommer i dag fra Justis- og politidepartementet, og vi går inn for å rammeoverføre denne til Helse- og omsorgsdepartementet, som er ansvarlig for Folkehelseinstituttet. Refusjon for utgifter til DNA-analyser i farskapssaker etter barneloven skal fortsatt gis av Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet. Rettsmedisinsk institutt er engasjert i undervisning av medisinske studenter og forskning innenfor instituttets fagområder. Dette er en mindre, men viktig del av virksomheten. Etter overføringen skal dette skje i henhold til avtaleverk mellom Rettsmedisinsk institutt og Universitetet i Oslo. Universitetet vil også tilsette ansatte ved Rettsmedisinsk institutt i professor II-stillinger, og dekke kostnadene for dette. Samlet sett skal overføringen være med på å gi mer hensiktsmessige rammer for virksomheten til Rettsmedisinsk institutt, og jeg har tillit til at instituttet fortsatt vil fylle en viktig funksjon og levere tjenester av høy kvalitet.
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-19:
Det kan jeg forsikre om. Vi har vært særdeles opptatt av dette selv, i og med at denne rapporten fra Datatilsynet dukket opp mens vi holdt på med selve overføringssaken. Men vi har hatt meget god kontakt med Universitetet i Oslo, som nå har et hovedansvar for at alle feil og mangler gås grundig gjennom og rettes opp etter hvert som de avdekkes, og at Datatilsynets rapport for øvrig følges opp. Vi har også selvfølgelig en meget nær kontakt med Justis- og politidepartementet, som også for sin del er opptatt av at man skal kunne rydde opp i disse sakene uten at det kommer til å gå ut over overføringen til Folkehelseinstituttet. Personlig er jeg overbevist om at Rettsmedisinsk institutt vil passe godt inn i Folkehelseinstituttets øvrige ansvarsområde, og at vi dermed kan håpe både at disse sakene avsluttes og at man ikke får slike saker i framtiden.
Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Det er som sagt en samlet komité som står bak innstillingen, men opposisjonen har en merknad som flertallet har valgt ikke å gå inn på. Den gjelder dette som er avslørt av Datatilsynet om at store mengder personopplysninger av svært sensitiv karakter har vært oppbevart ved RMI, og at det også har vært biologisk materiale som har vært lagret ulovlig og blitt brukt til forskning osv. Vi har vært bekymret for at en endring i det økonomiske og administrative ansvaret skulle medføre en forsinkelse i å rydde opp i disse alvorlige tilfellene som er avdekket. Jeg ønsker at statsråden kan forsikre meg om at dette opprydningsarbeidet vil gå sin gang.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
I en verden hvor bedrifter stadig oftere fusjonerer på tvers av landegrenser, er det naturlig at regnskapsprosedyrene i landene som berøres, er mest mulig identiske, dette slik at bedriftene bruker ressurser og tid på å skape verdier, ikke på å finne eventuelle skattehull. Fremskrittspartiet er derfor glad for de forslagene som fremmes i den fremlagte proposisjonen. Jeg kan ikke unngå å komme med en liten kommentar til merknaden som kommer fra posisjonen når posisjonen påpeker at denne saken skyldes regjeringens syn og fokus på forenkling. Det er ikke svært vanskelig å drive med forenkling når det kommer etter pålegg fra EFTAs overvåkningsorgan. Det kvalifiserer neppe til skryt. Så er det sagt. Det er liten tvil om at det i forbindelse med fisjoner og fusjoner over landegrensene er mest hensiktsmessig å bruke internasjonale regnskapsregler når slike faktisk finnes. At man er enig om de skattemessige konsekvensene av fusjoner, er viktig. En fusjon er ikke en realisasjon av verdier. Bedriften er ikke solgt, men slått sammen. Dette utløser et skatteoppgjør internt, ikke eksternt. Fremskrittspartiet fremmer sammen med de øvrige opposisjonspartiene i denne saken et forslag om at det innføres en enklere prosess også for omdannelse av norskregistrerte utenlandsforetak, såkalte NUF-er, til aksjeselskaper. Fremskrittspartiet mener veksten av slike NUF-er ikke er forenlig med intensjonen som ligger i de internasjonale regnskapsreglene. Fokuset må hele tiden være på forenkling og effektivitet, slik at bedriftene kan bruke sine krefter på å skape verdier billigst og best. Europeisk tilpasning betyr skattekonkurranse, hvor felles multiplum samtidig vil være minste felles multiplum. Felles europeiske regnskapsregler bør derfor samlet sett føre til lavere europeisk bedriftsbeskatning. Dette gir igjen lavere produksjonskostnader og rimeligere produkter og tjenester, og til syvende og sist vil flere konsumenter kunne klare å tilfredsstille sine behov uten å be om almisser fra det offentlige, enten det er i Norge eller i et annet europeisk land.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-05-19:
Det er vel ikke så mye å tilføye saksordføreren og siste taler. Det er ganske stor enighet om de endringer som her foretas. Det er jo en forenkling av regelverket, og det er noe vi til enhver tid setter pris på. Sånn sett kan man kanskje si at det er synd at ikke innstillingen blir en kioskvelter. Det kan den vel neppe bli – det er rimelig teknisk det meste den dreier seg om. Men jeg vil også påpeke at regjeringen egentlig har brukt ganske lang tid fra man sendte ut dette på høring, som jo skjedde i januar 2010. Og som alle brytningstidspunkter vil noen havne på gal side av streken. Det er noen virksomheter som allerede har foretatt endringer i 2010, som ikke blir innlemmet, i og med at dette skal bli gjeldende fra 2011. Regjeringen skryter litt av at man her gjør endringer, men det er jo ESA som til syvende og sist har presset fram saken, virker det som. Det er i hvert fall viktig å ha med seg at når man sender ut ting på høring, skaper man forventninger om at endringer vil komme til å skje. Så er det noen som allerede begynner å ta dette inn over seg, og sånn sett ikke nyter godt av de forenklingene som tas inn i proposisjonen. Jeg tenkte bare at jeg skulle kommentere det, siden det har kommet noen henvendelser til komiteen om det.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2011-05-19:
Da tar jeg det opp, når ikke foregående taler gjorde det.
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Jeg vil komme tilbake til det som jeg tok opp i mitt innlegg, og som finansministeren delvis tok opp avslutningsvis. Det gjelder at det i dag ikke er noen automatikk i at man får fritak fra å levere annenhver måned. La oss ta en situasjon hvor det er en gründer som kanskje har en omsetning på 100 000 kr i året, som har fulltidsjobb ved siden av – men vedkommende har selvfølgelig en gründeridé som han jobber med, kanskje dag og natt – og som så søker om fritak. Jeg vet om et tilfelle der vedkommende fikk avslag fra Skatteetaten med følgende begrunnelse: Nei, riktignok var det liten omsetning foregående år, kanskje 50–60 000 kr, men du var én eller to dager for sent ute med å levere inn søknad den ene gangen, og dermed har du brutt loven, så da må du fortsette med den ordningen ett helt år til før vi kan vurdere det på nytt. Da mener i alle fall jeg at man har misforstått litt. Dette er jo nettopp et forenklingstiltak for den gode gründeren som ønsker å gjøre noe, men som selvfølgelig i en stresset hverdag har glemt det, sannsynligvis. Men det var kanskje nettopp den målgruppen som det burde ha vært fokusert på. Vil finansministeren vurdere dette?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
Det var representanten fra SV, Inga Marte Thorkildsen, som fikk meg til å ta ordet. Etter å ha hørt på henne virker det som om hun varsler at man egentlig er imot dagens ordning, og vil reversere og avvikle dagens ordning med at gründere kan levere inn en søknad om å slippe å levere omsetningsoppgave annenhver måned. Begrunnelsen er selvfølgelig at da kan jo bedriftene drive med økonomisk kriminalitet osv. Som jeg tok opp i mitt innlegg, stusser jeg litt over den begrunnelsen og føler at man skjærer alle over en kam. Jeg vil bare minne om at vi har veldig strenge straffer i Norge for økonomisk kriminalitet, spesielt når det gjelder skatter og avgifter – faktisk strengere straffer for det enn for overfallsvoldtekter. Poenget mitt er bare at fordi det er mulig å bryte loven, så betyr ikke det at man gjør det. Hvis det er en liten bedrift med 200 000 kr i omsetning – eller kanskje 100 000 kr – tror jeg ikke akkurat man vil vurdere å drive med snusk, faktisk bli dømt for det og i verste tilfelle risikere opp til tre eller seks års fengsel. Jeg minner også om at vi har en relativt streng bokføringslov, hvor det sies at man skal oppbevare bilag, årsregnskap, hovedbok, dokumenter osv. i ti år. Brudd på dette medfører opp til seks års fengsel. Jeg vil tro at slike straffer virker forebyggende – kanskje ikke for alle. Det er jo slik at noen vil mene at man kanskje har det bedre i fengsel enn eldre har det på sykehjem, men jeg skal ikke ta den debatten. Jeg vil heller foreslå at SV kan foreslå å øke straffene, hvis de er så redde for at det skal bli mulig å drive med økonomisk kriminalitet – med forenklingstiltak. Så det å gjøre noe slikt når man har en omsetning på 100 000 kr, og da risikerer å få flere års fengsel – jeg tror ikke akkurat det er noe som er reelt.
Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Bare noen korte merknader fra min side. Jeg mener det er viktig å understreke det vi i regjeringspartiene også er inne på i merknads form, at vi er positive til forslag som kan forenkle regelverket for mindre bedrifter, og at det er bakgrunnen for det arbeidet som blir gjort med fjerning av revisjonsplikt, elektronisk rapportering og med å vurdere forenklinger i aksjeloven. Det vedtaket som gjelder i dag om årlig oppgavetermin, ble også til som et ønske om forenkling for mindre bedrifter som ble avgiftspliktige som følge av momsreformen 2001. Så er det slik at de gode løsningene ofte finnes i en balanse mellom to hensyn, i dette tilfellet hensynet til forenkling på den ene siden og hensynet til kontroll og tilsyn på den andre. I Regjeringens handlingsplan mot økonomisk kriminalitet, som ble lagt fram i mars i år, framgår det at årlig oppgavelevering gjør at det er vanskeligere å avdekke visse former for svindel mot merverdiavgiftssystemet, samtidig som denne ordningen også i større grad kan åpne for svindel. Det kan være ulike syn på hvor den riktige balansen mellom forenkling og kontroll er. Men alle er enige om at det må være en balanse. Det er en gradsforskjell mellom en beløpsgrense på 1 mill. kr og en grense på 2 mill. kr, men det er ingen prinsipiell forskjell. Begge grensene tar som utgangspunkt at de minste bedriftene kan velge årlig oppgavetermin, men at større bedrifter må levere hyppigere. Så kan vi diskutere hvor grensen skal gå. I forslaget blir det vist til likebehandling mellom næringene, men overfor primærnæringene har man mye bedre muligheter for kontroll. Jeg synes derfor ikke det er nødvendig å vedta forslaget ut fra hensynet til likebehandling av næringer, selv om jeg er enig i at det generelt er et godt prinsipp. For øvrig vil en heving av grensen fra 1. juli ha budsjettmessig virkning, som prinsipielt sett – i størst mulig grad – bør behandles i den vanlige budsjettprosessen, slik jeg ser det.
Dag Ole Teigen (Arbeiderpartiet), 2011-05-19:
Bondevik II-regjeringen foreslo at private og ideelle virksomheter som utfører lovpålagte helse-, undervisnings- eller sosialtjenester, skulle omfattes av momskompensasjonsordningen til kommunene for å hindre konkurransevridninger mellom kommunale og private virksomheter. Ordningen ble finansiert av kommunene selv gjennom trekk i deres øvrige inntekter. I lovsaken den daværende regjeringen den gang la fram, skrev man åpent: «En generell kompensasjonsordning kan også gi nye konkurransevridninger når ikke-avgiftspliktige tjenester omsettes til andre enn kommunen». Man så derfor behovet for avgrensninger og foreslo et tydelig skille ved at det bare var lovpålagte oppgaver som skulle omfattes av ordningen. Regjeringen foreslo videre «ut fra hensynet til finansiering og administrasjon av ordningen, samt usikkerhet knyttet til omfanget av de nye konkurransevridningene, å begrense ytterligere hvilke private virksomheter som utfører lovpålagte oppgaver som skal være kompensasjonsberettiget». Når jeg mener det er et godt utgangspunkt for debatten vi har i dag, er det fordi det understreker at både de forrige og de nåværende regjeringspartiene har vært opptatt av at det må være grenser for ordningens virkeområde. Så er det som i mange lignende saker slik at vi møter utfordringer knyttet til hvor de grensene skal gå. Når man forsøker å fjerne én vridning, kan det lett oppstå nye. Det er ikke et argument for å la være å fjerne vridninger, men for å ha en bred tilnærming der man ser tematikken i sammenheng. Det forslaget vi har til behandling i dag, forstår flertallet i komiteen som en utvidelse av kompensasjonsordningen ved å tillate at det ytes kompensasjon til sameier og borettslag. I så fall vil det gis kompensasjon til en gruppe som ikke vil være berettiget til fradrag for inngående merverdiavgift i det ordinære momssystemet. Det vil bryte med prinsippet om at merverdiavgiften belastes den som er sluttbruker. Rett til kompensasjon foreligger når utleien til omsorgstrengende skjer i samvirke med kommunen og utleietjenesten anses som en integrert del av det tilbudet kommunen gir for å etterleve sine plikter, der bo- og hjelpetilbud anses som et nødvendig hele. Fordi det bare er virksomheter som gis fradragsrett for inngående moms, er det også bare virksomheter som får kompensasjon. I brev fra finansministeren framgår det at en kompensasjonsrett for privatpersoner vil innebære en tolkning av loven som verken har støtte i lovens ordlyd, forarbeider eller formålet bak ordningen. Men det skrives også at borettslagets utleie av tilrettelagte boliger, i samvirke med kommunen, til brukere som er innvilget lovpålagte hjemmebaserte tjenester med tilhørende rett til bolig av kommunen, kan være kompensasjonsberettiget. Norsk Forbund for Utviklingshemmede, NFU, mener at ordningen har vridninger og sosialpolitiske konsekvenser, at den motvirker målsettingen om at flest mulig skal kunne bo i egen bolig, selv om det ikke er intensjonen. Det er et tema som jeg håper regjeringen kan se nærmere på gjennom utvalget som er nedsatt for å gi tilrådinger om oppgaver i den sosiale boligpolitikken og hvordan disse kan løses.
Arve Kambe (Høyre), 2011-05-19:
Saken i dag handler om et forslag som Venstre har fremmet, og de skal ha honnør for det, men også om at Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre nok en gang har klart å skrive oss sammen i et konkret forslag, som faktisk har klart å fylle forenklingsmålet i Norge, til regjeringen, til oss andre, med konkret innhold. Og nok en gang når vi kommer til stortingssalen med konkrete forslag til behandling, nekter regjeringen å ta inn over seg de gode forslagene. Som Teigen fra Arbeiderpartiet nettopp uttalte, er det ingen prinsipiell forskjell mellom 1 og 2 mill. kr i forhold til dette. Heller ikke hvis man inflasjonsjusterer, begynner man å nærme seg summene. Derfor synes jeg det blir noe feil å vise til regjeringens handlingsplan mot alvorlig økonomisk kriminalitet, for å bruke et av eksemplene som departementet bruker, for å stemme ned dette forslaget. Dette handler altså om å gjøre det noe enklere for noen flere bedrifter enn i dag, som den utmerkede presidenten, da han var finansminister, klarte å innføre. Det var en god start, men det er åpenbart at det nominelle beløpet av en eller annen grunn ikke har vært inflasjonsjustert, og heller ikke på andre måter. For Høyres del ser man det i sammenheng med den jobben som gjøres nå i forhold til å oppheve revisjonsplikten. Vi har forventninger til å gjøre det enklere å starte aksjeselskaper og å redusere kravet til aksjekapital, vi har tilsvarende forventninger til å gjøre det enklere med å redusere kravet til oppbevaring av regnskapsbilagene, man har utfordringer i forhold til eksportbedriftene når det gjelder snudd omdreining på momsen – og andre konkrete tiltak som kan gjøre dette rimeligere for bedriftene. Dette forslaget er noe som binder oss opp. Vi har i forslaget foreslått at dette gjøres gjeldende fra 1. juli 2011, slik at realiteten av det blir noe vanskeligere å innføre. Men vi vil ta høyde for det i Høyres arbeid med vårt reviderte nasjonalbudsjett, og kommer selvfølgelig til å legge det inn. Ellers vil jeg rose saksordføreren, som har klart å skrive oss sammen. Jeg vil gi honnør til Venstre som, da de andre partier påpekte noen mangler ved deres forslag, faktisk tok det inn over seg. Det er kanskje et eksempel til etterfølgelse for den rød-grønne regjeringen – det går faktisk an å få endret noe underveis i en prosess.
Arve Kambe (Høyre), 2011-05-19:
Jeg synes det er litt dumt når man har slike forenklingsdebatter for næringlivet, at mange – særlig SVs Thorkildsen – ofte ender opp med å diskutere økonomisk kriminalitet. Vi i Høyre er ganske klare på at økonomisk kriminalitet går ut over næringslivet, det går ut over skattebetalerne, det går ut over innbyggerne, og vi ønsker å slå hardt ned på det. Når vi i denne saken ønsker å utvide dagens ordning, som fungerer ganske positivt, etter vår mening, blir vi litt bekymret når vi leser finansministerens brev til finanskomiteen under punkt 3. Der skriver han: «I handlingsplanen foreslås det derfor at det bør foretas en vurdering av om vilkårene for adgangen til bruk av årsterminoppgave bør skjerpes.» Det er egentlig stikk i strid med det finansministeren sier at han kunne tenke seg å gjøre. Da er mitt spørsmål til finansministeren: Har regjeringen, som vanligvis følger slike handlingsprogrammer, planer om å stramme inn eksisterende ordning?
Arve Kambe (Høyre), 2011-05-19:
I Norge har vi politisk bestemte avgifter når det gjelder drivstoff, og så har vi markedsbestemte drivstoffpriser. Momsen og avgiftene lever uavhengig av dem. Det er et prinsipp Høyre ønsker å fortsette med både i og utenfor regjering. Det som har vært utgangspunktet for Fremskrittspartiets forslag, ser ut til å være at man protesterer mot høye bensinpriser fordi det skjer noe utenlands, som igjen medfører inntekter for staten Norge. Høyre, som i utgangspunktet har et liberalt syn på politisk økonomi og markedsøkonomi, er skeptiske til å gå inn og overprøve markedet som gir noen signaler. For det er sånn at når prisene stiger i et marked, gir det signaler til oss alle om at noe skjer. Det betyr bl.a. at hvis man fjerner effekten av prisstigningen, vil man også redusere etterspørselen etter mer miljøvennlige biler, etter miljøbiler. Antallet personer som heller vil ta bussen eller T-banen, der det finnes som et alternativ, eller folk som vil sykle, som er et enda bedre alternativ for veldig mange, vil synke. Det er altså sånn at det koster å kjøre bil. I Høyre har vi vært med på klimaforliket sammen med de andre partiene, unntatt Fremskrittspartiet, på Stortinget, og det forplikter oss alle til faktisk å se på drivstoffavgiftene og om de skal økes i framtiden. Så har vi også sagt, som jeg også oppfatter at energipolitisk talsmann i Fremskrittspartiet, Solvik-Olsen, sier, sist på møtet med Bilimportørenes Landsforening for halvannen uke siden, at vi ønsker å vri bilavgiftene fra engangsavgift til bruk. Når Fremskrittspartiet kommer til Stortinget og sier at man begynner politikkendringen med å redusere drivstoffavgiftene, så tror jeg ikke det er måten å gjøre det på. Det er tydeligvis intern uenighet i Fremskrittspartiet. Høyre har også vært med på å fremme et forslag sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, om å se på en vridning av avgiftene fra kjøp til bruk innenfor det finansministeren er veldig glad for å høre – en provenynøytral ramme. Det har noe med det å gjøre, for det er klart at det høres fint ut å redusere prisene med 2 kr per liter; oi det er jo et godt innhogg. Jeg synes Svendsen argumenterer godt for at bedrifter i distriktene har andre kostnader. Jeg minner om at provenyet for Finansdepartementet er på 7,8 mrd. kr i året. Det er nesten 80 mrd. kr på ti år som vi skal bruke, mens vi for den summen i stedet kunne halvert formuesskatten. Det er faktisk nesten det første trinnet vi kunne tatt formuesskatten på. Da kunne vi i alle fall ha kvittet oss med formuesskatt på aktiv kapital. Det tror jeg er en mer fornuftig ressursbruk, også for bedrifter i næringslivet, enn å redusere statens proveny når det gjelder drivstoffavgifter. Høyre står på klimaforliket av flere årsaker, både miljøpolitisk og saklig sett i forhold til økonomi. Men hvis Stortinget skal ta markedssignalene vekk fra innbyggerne – fra kundene, konsumentene – får man en feilstyrt etterspørsel. Det er derfor flere grunner til at Høyre står sammen med de andre partiene i alle merknadene.