Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2011-04-12:
Det var synd at representanten Foss ikke siterte videre fra den samme talen som min statssekretær holdt på konferansen, for hun sa at det var kanskje like greit og lett å få til den innsparingen ved at man leverte pengene når man gikk derfra. Så det var sagt i en humoristisk tone, men jeg er helt sikker på at vi gjennom å ha mer effektive og riktige innkjøp har penger å spare. Derfor er det viktig at vi har et regelverk som bidrar til at stat og kommune kjøper varer og tjenester på en god og effektiv måte. Bare på den måten utnyttes fellesskapets midler best mulig. Regelverket skal jo bidra til at det offentlige opptrer med stor integritet, slik at allmennheten har tillit til at de offentlige anskaffelsene skjer på en samfunnstjenlig måte. Undersøkelsen som er lagt fram av Riksrevisjonen, gjelder virksomheter der det er konstatert brudd på regelverket i perioden 2006–2009. Den sier ikke noe generelt om hvordan regelverket for offentlige anskaffelser etterleves. Når det er sagt, har Riksrevisjonen gjentatte ganger i Dokument 1 pekt på brudd på anskaffelsesregelverket. Det tar regjeringen på alvor. Riksrevisjonens undersøkelse gir et nyttig bidrag til å gjøre etterlevelsen av reglene bedre. Den vanligste feilen i sakene som nå er undersøkt, er at varer og tjenester er anskaffet uten at det er gjennomført en konkurranse. Men undersøkelsen avdekker også andre typer feil, som manglende protokoller som dokumenterer anskaffelsesprosessen, mangel på annen type dokumentasjon, mangel på sporbarhet mellom inngåtte kontrakter og regnskapssystem, og feil bruk av rammeavtaler. Undersøkelsen viser at årsakene til at disse feilene skjer, er sammensatt. Mangel på kompetanse er, som før nevnt, den viktigste årsaken. Videre peker Riksrevisjonens rapport på uheldig organisering av anskaffelsesaktiviteten i virksomhetene, manglende intern kontroll, manglende anskaffelsesstrategier og forankring hos ledelsen. Riksrevisjonens undersøkelse bekrefter dermed i stor grad det som ble presentert i St.meld. nr. 36 for 2008–2009, Det gode innkjøp. Her ble lederforankring, intern kontroll, formålstjenlig organisering av innkjøpsaktiviteten og kompetanse løftet fram som de viktigste faktorene for å oppnå det gode innkjøp. Stortingsmeldingen inneholder en rekke tiltak for å bedre disse forholdene. Som jeg har redegjort for i brev til Riksrevisjonen, er disse tiltakene fulgt opp i hovedsak gjennom Direktoratet for IKT og forvaltning, Difi. Difi skal bl.a. sørge for at statlige virksomheter har tilbud om kurs og veiledning. Direktoratet skal arbeide for å styrke og videreutvikle nettverk for innkjøpere, slik at innkjøperne kan utveksle kompetanse, erfaring og verktøy. Difis kunnskapsportal, www.anskaffelser.no, inneholder bl.a. informasjon, maler og verktøy tilpasset ulike typer anskaffelser, og for alle ledd i anskaffelsesprosessen. Her kan virksomhetene også finne veiledning om internkontroll, ledelsesforankring og etablering av anskaffelsesstrategier. Et annet viktig tiltak for å sikre gode innkjøp er økt bruk av elektroniske løsninger. Regjeringen har derfor en femårig satsing på økt bruk av e-handel i offentlige anskaffelser. E-handel gir gevinster i form av enklere, sikrere og mer effektive offentlige anskaffelser. E-handel legger også til rette for bedre etterlevelse av regelverket, siden standardisering av prosedyrer og materiell tvinger innkjøperne til å følge reglene. Det blir dessuten lettere å kontrollere og spore anskaffelsesprosessen. Riksrevisjonens undersøkelser peker også på manglende datagrunnlag om offentlige anskaffelser. Jeg er enig i at vi har for lite statistikk om offentlige anskaffelser. Dette ble også påpekt av mitt departement i stortingsmeldingen Det gode innkjøp. Difi fikk derfor i 2010 i oppdrag å starte et arbeid med å forbedre statistikkgrunnlaget om offentlige anskaffelser. Dette arbeidet tar nødvendigvis noe tid, men det har høy prioritet og fortsetter i 2011. Riksrevisorkollegiet har pekt på at omfattende krav til gjennomføring av anskaffelsesprosessene kan være en medvirkende årsak til manglende etterlevelse av reglene. Det er det også registrert at flertallet har sagt i sine merknader. Norge er gjennom EØS-avtalen forpliktet til å ha ganske detaljerte regler om offentlige anskaffelser. EU-kommisjonen har imidlertid satt i gang en prosess med sikte på å modernisere og forenkle anskaffelsesreglene. I januar i år sendte kommisjonen ut et omfattende høringsdokument. Mitt departement arbeider nå med et høringssvar. Et av hovedsynspunktene som vil bli spilt inn fra norsk side, er behov for forenklinger. Dersom dette blir resultatet av kommisjonens arbeid, vil det selvsagt være naturlig å sette i gang et arbeid med å forenkle de norske reglene. Representanten Foss nevnte KOFA som et viktig instrument for å ha gode etterlevingsmekanismer for offentlige innkjøp. Vi har hatt en offentlig utredning som har sett på hvordan vi skal håndheve regler om offentlige anskaffelser. Utvalget har avgitt sin innstilling, og vi er nå i ferd med å følge opp den innstillingen. KOFAs arbeidsbetingelser vil være en del av det arbeidet vi gjør der. Når vi har gjennomgått Håndhevelsesutvalgets innstilling, vil jeg få lov til å komme tilbake til Stortinget med hvordan dette skal følges opp. Det vil også inkludere hvordan vi skal jobbe med KOFA i tiden framover. KOFA har i disse årene fått betydelig økte budsjettmidler, men tilgangen på saker er stor, og vi må nok gjøre noen grep, slik at vi skal få unna sakene og se på om det er andre måter vi kan løse enkelte av dem på.