Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2019-06-11:
Jeg er glad for at det kommer på plass et lavterskeltilbud for mennesker som opplever seksuell trakassering. Metoo-kampanjen og statistikk fra Statistisk sentralbyrå viser at omfanget av seksuell trakassering er rystende, og det er ganske bredt. Få saker havner dessverre i domstolene, og det handler om at man ikke ser seg råd til å gå til en rettssak på grunn av en personlig belastning – og den kan også selvfølgelig være av økonomisk karakter. Derfor er det viktig å få til et tilbud. Nå er det enkelte som mener at det å ta saker ut fra domstolene svekker rettssystemet og domstolene, men vi har kommet til en annen konklusjon, samtidig som vi hører hva disse miljøene mener. Seksuell trakassering er forferdelig for dem som opplever det. Det gir manglende trygghet på arbeidsplassene, og det sier også noe om deltakelse i arbeidslivet og kan til syvende og sist føre til at mennesker dropper ut av arbeidslivet. Det er særlig unge kvinner som er utsatt for seksuell trakassering. Én av fem kvinner er utsatt for vold, trakassering og trakassering i arbeidslivet. Men også menn er utsatt for seksuell trakassering. Det er kanskje enda høyere terskel for menn å melde fra om seksuell trakassering. Dette gjelder vel kanskje særlig i utelivsbransjen. Også i helsesektoren opplever én av fem menn vold og også seksuell trakassering og trusler på arbeidsplassen. Denne lavterskelordningen gjør det lettere å melde, men vi må allikevel jobbe ganske tungt med holdninger. Nordisk råd arrangerte nylig en rundebordskonferanse her på Stortinget i anledning talmannens besøk. Det er flott at presidentskapet i Nordisk råd tar opp nettopp likestilling på sin agenda. En rapport fra Europarådet har også rystende tall når det gjelder seksuell trakassering. Det ble også tatt opp på samme konferanse. Jeg er veldig glad for at presidentskapet ved stortingspresidenten har sagt at man ønsker å se videre på seksuell trakassering blant politikere. Jeg tror vi mister mange som kunne tenkt seg å gå inn i politikken, nettopp fordi man opplever seksuell trakassering, særlig i form av nærmest hatmeldinger på nettet. Vi har sett mange eksempler på det. Det å gå til sak er ressurskrevende, det er skremmende, og man føler at man får offentlighetens øyne på seg. Det er derfor det å ha et lavterskeltilbud kan motvirke dette. Mange er også usikre på hvordan rettssystemet i det hele tatt fungerer og tier istedenfor å heve stemmen. Det skal være enkelt å henvende seg til Diskrimineringsnemnda både muntlig og skriftlig, og det vil nok føre til at det blir flere rapporteringer. Samtidig er det viktig å understreke at kontradiksjonsprinsippet skal være til stede. Motstandere av ordningen hevder at man kan bruke nemnda til å levere inn saker uten realiteter – dersom det f.eks. skulle være en konflikt på en arbeidsplass. Men når det nå skal opprettes en egen avdeling og man får dommere med erfaring i disse sakene, tror jeg de bekymringene vil forsvinne. Jeg får ikke tid til å gå mye inn på redegjørelsesplikten. Jeg hører argumentene om at bedrifter med under 50 ansatte skal ha redegjørelsesplikt. Jeg er fornøyd med at vi har satt strek ved 50 ansatte. Det handler om tid til rapportering, det handler om tid til å undersøke, og det handler om mer enn rapportering, for man også skal sette i verk tiltak og undersøke hva som foregår i bedriften.