Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2011-03-28:
Interpellanten tar opp rammevilkårene for treforedlingsindustrien i Norge. Gode vilkår for denne industrien og øvrig konkurranseutsatt industri er noe som opptar både meg og regjeringen. Treforedlingsindustrien er en viktig del av norsk næringsliv. Den står for en betydelig del av vår samlede eksport og er viktig for sysselsettingen i mange regioner. Samtidig er treforedlingsindustrien helt vesentlig for utnyttelse av skogressursene våre. Mer enn hundre års erfaring med industriell utnyttelse av vannkraft har skaffet oss en posisjon som verdensledende på kompetanse og teknologi, og vi har en miljøvennlig prosessindustri som går i spiss for å forene industri, klima og miljø. Regjeringen ønsker å bygge videre på dette fundamentet gjennom en aktiv næringspolitikk og stabile økonomiske rammebetingelser som legger til rette for lønnsomme arbeidsplasser. Norsk prosessindustri er i stadig utvikling som følge av teknologiutviklingen og endrede globale rammebetingelser. De senere årene har store deler av treforedlingsindustrien vært under press på grunn av sviktende markeder, bl.a. som følge av mer elektronisk kommunikasjon til erstatning for bruk av papir. Det er lite regjeringen kan gjøre for å endre den globale markedssituasjonen. Treforedlingsindustrien var også av de næringene som merket finansuroen og det internasjonale økonomiske tilbakeslaget sterkest. Vi har det siste året, heldigvis, sett en gradvis opphenting i verdensøkonomien og i mange industrisektorer, selv om usikkerheten består, bl.a. i vår egen verdensdel. Regjeringen legger stor vekt på at hele landet, med sitt rike ressursgrunnlag, må tas i bruk på en bærekraftig måte for å øke verdiskapingen og styrke lokalsamfunnene. Som interpellanten peker på, har vi naturgitte forutsetninger for treforedlingsindustri i form av tilgang til råvarer. Treforedlingsindustrien viser også til at et aktivt skogbruk som kan levere råstoff til konkurransedyktige priser, er sentralt for bransjens egen konkurransedyktighet og lønnsomhet. Norge har store skogressurser, og vi er blant de land i verden som har størst tilvekst i forhold til det kvantum som tas ut gjennom hogst. Regjeringen vil legge til rette for økt verdiskaping fra skog, der de fornybare skogressursene brukes aktivt, både i lys av en god næringspolitikk og en klima- og energipolitikk. Regjeringen har gjennomført en rekke tiltak for å redusere de negative konsekvensene av finansuroen. Tiltakene har kommet treforedlingsindustrien og annen konkurranseutsatt industri til gode. Jeg vil understreke at sysselsettingen i Norge nå er omtrent på det nivået den var på toppen, før finanskrisen – helt annerledes enn i mange andre land. Industrisysselsettingen i Norge går oppover, og optimismen i industrien er større enn på lang tid. Det tyder på at vi lykkes både med vår økonomiske politikk, med vår næringspolitikk og med vårt internasjonale arbeid for å sørge for gode muligheter for eksportrettet næringsvirksomhet. Den seneste konjunkturrapporten fra Norsk Industri viser at industrien har klart seg godt. Norsk Industri forventer en vekst blant sine medlemsbedrifter på 7 pst., og sysselsettingen forventes å øke. Kraft- og utslippsvilkår er viktige for prosessindustrien. Regjeringen er opptatt av å beholde og utvikle miljø- og energieffektiv industri i Norge og Europa parallelt med utviklingen av klimavirkemidlene. For å understøtte inngåelse av langsiktige kraftavtaler i industrien har vi fått på plass en ny garantiordning for kraftkjøp på 20 mrd. kr under GIEK. EFTAs overvåkingsorgan, ESA, offentliggjorde 2. mars 2011 at de godkjenner at garantiordningen er i tråd med EØS-avtalen. Med dette har vi fått på plass enda en viktig brikke i regjeringens industripolitikk. I den forrige eierskapsmeldingen som regjeringen la fram, sa vi at Statkraft innenfor EØS-regelverket skal arbeide for å møte industriens behov for en stabil og langsiktig kraftforsyning. Det er svært gledelig at Norske Skog Skogn og Finnfjord før jul i fjor kom til enighet med Statkraft om en ny langsiktig kraftavtale. Det er de første langsiktige kraftkontrakter av en viss størrelse som er inngått på lang tid. Nylig har også ferrosilisiumprodusenten Washington Mills i Orkdal samt treforedlingsbedriftene Södra Cell Folla i Nord-Trøndelag og Hunton Fiber på Gjøvik sikret seg nye langsiktige kraftavtaler med Statkraft. Det betyr at det er mulig å få til konkurransedyktige kraftkontrakter for den kraftkrevende industrien. Vi har også fått på plass en tilskuddsordning til industribedrifter som etablerer konsortia for felles innkjøp av kraft. Det er betydelig interesse for denne ordningen, og i alt ni bedrifter har fått utbetalt tilskudd. I tillegg har vi lagt inn 14 mrd. kr ekstra kapital i statsselskapet Statkraft. Det danner utgangspunktet for et investeringsprogram på 80 mrd. kr de neste fem årene. En god del av dette skal gå til å bygge ut norsk kraftkapasitet. Nylig fikk vi også presentert de grønne sertifikatene som bidrar til nær 13 TWh mer kraft også i Norge. Siden etableringen i 2001 har Enova inngått kontrakter for nærmere 14 TWh innenfor fornybar energi og energieffektivisering. Om lag en tredjedel har gått til industrien. Til sammen har industrien fått en støtte på rundt 1 mrd. kr, og flere av prosjektene finnes innenfor treforedlingsindustrien. Regjeringen har en offensiv politikk for å møte en av de største globale utfordringene: klimaendringene. Vårt utgangspunkt er at vi skal ivareta regjeringens mål om utslippsreduksjoner på en best mulig måte, fortrinnsvis uten at dette fører til at norsk og europeisk industri flytter til land uten utslippsforpliktelser. Kvotesystemet er et av Norges viktigste klimapolitiske virkemidler. Regjeringen har slått fast i regjeringsplattformen at utslipp fra kraftintensiv industri skal reguleres innenfor EUs kvotesystem. Samtidig ønsker vi at norske industribedrifter skal ha samme vilkår for utslippskvoter som industrien i EU fra 2013. Regjeringen følger prosessen med revidering av EUs kvotehandelsdirektiv tett. Det er imidlertid for tidlig å si hvordan alle deler av direktivet vil slå ut for Norge. Målet er å finne fram til en innretning som ivaretar norsk klimapolitikk på en best mulig måte. Regjeringen ønsker å legge til rette for utvikling av nye, lønnsomme og bærekraftige virksomheter i industrien. For å øke innsatsen mot utvikling av miljøteknologi har vi i 2011 etablert et helt nytt treårig program for miljøteknologi. Det gjør vi for å møte miljøutfordringene og for å bidra til framtidsrettede arbeidsplasser basert på utvikling av ny norsk miljøteknologi. Miljøteknologiordningen skal bidra med støtte til små, mellomstore og store bedrifter som utvikler ny norsk miljøteknologi. I 2010 ble det innenfor denne ordningen innvilget tilskudd til Weilands og Borregaards to store demonstrasjons- og FAO-prosjekter innenfor produksjon av 2. generasjons biodrivstoff, basert på trevirke som råvare. Norge er et godt land å drive næringsvirksomhet i. Det går bra i Norge, og det finnes mange folk med optimisme, pågangsmot og gode ideer. Det betyr ikke at vi ikke har utfordringer, og at vi ikke hver dag skal jobbe med å gjøre vilkårene enda bedre. Tvert imot arbeider vi med rammevilkårene for næringsvirksomhet kontinuerlig. Jeg har stor tro på at treforedlingsindustrien, med utgangspunkt i dens betydelige kompetanse og erfaring, vil komme styrket ut også i framtiden.