Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2010-12-13:
Jeg er glad for at en samlet næringskomité støtter lovforslaget om å gi rettsvern for avtaler om inntredelsesrett i langsiktige kraftavtaler. Lovendringen vil gi garantistillere i langsiktige kraftavtaler inntredelsesrett foran konkursboet i en konkurssituasjon. Forslaget er et viktig element for at garantiordningen for kraftintensiv industris kraftkjøp skal bli et effektivt virkemiddel. Forslaget vil gjøre det lettere for kraftintensiv industri å skaffe seg finansiering ved inngåelse av langsiktige kraftavtaler. Stortinget vedtok 8. desember 2009 regjeringens forslag om at det skal etableres en garantiordning for kraftintensiv industris kjøp av kraft. Ordningen skal forvaltes av Garanti-instituttet for eksportkreditt og er gitt en ramme på 20 mrd. kr. Regjeringen har foreslått å videreføre rammen i 2011-budsjettet. Garantiordningen skal gjelde for kraftavtaler med en varighet på minst sju år og maksimalt 25 år. Jeg har tro på at garantiordningen vil bidra til nye investeringer og trygge arbeidsplasser i norsk kraftintensiv industri. Regjeringen foreslår at det tas inn en ny bestemmelse i dekningsloven. Bestemmelsen vil innebære at avtaler som gir garantistillere inntredelsesrett i langsiktige kraftavtaler, får rettsvern. Slike avtaler vil dermed gå foran konkursboets rett etter dekningsloven § 7-3 til å tre inn i skyldnerens avtaler ved konkurs. Dette bidrar til å redusere garantistilleres risiko i de enkelte garantiengasjementene og kan derfor være avgjørende for at det blir inngått garantiavtaler i ordningen. Regjeringens forslag omfatter inntredelsesrett for kraftavtaler med en løpetid på sju år eller mer. Formålet med garantiordningen og lovforslaget er å gjøre det lettere for industrien å skaffe finansiering ved inngåelse av langsiktige kraftavtaler. Dette vil kunne skape økt likviditet i markedet for langsiktige kraftavtaler og vil dermed være et viktig bidrag til å sikre at den kraftintensive industrien videreutvikler sine virksomheter i Norge. Regjeringen foreslår at garantistiller gjennom en avtale om inntredelsesrett må være forpliktet til å gi fra seg merverdien i kraftavtalen til kjøperen, kjøperens bo eller innehavere av andre rettigheter i kontraktsposisjonen. Forslaget imøtekommer hensynet til konkursboets rolle i omstrukturering av virksomheter, herunder ønsket om å kunne sikre videre drift av industrivirksomheter. På denne måten balanseres garantistillerens behov for sikkerhet og boets interesser på en god måte. Garantiordningen skal gjelde for virksomheter registrert innenfor Statistisk sentralbyrås næringskoder, SN2002, 20, 21, 24 og 27. Dette omfatter virksomheter innenfor trelast og trevare, treforedling, kjemiske produkter og metaller. Den gjeldende standarden for næringsgruppering endres imidlertid fra tid til annen. Både Statistisk sentralbyrå og Enhetsregisteret i Brønnøysundregistrene har nå tatt i bruk SN2007 som erstatning for SN2002. Jeg legger opp til at det utarbeides en forskrift til dekningsloven § 7-14 om rettsvern for avtaler om inntredelsesrett i langsiktige kraftavtaler som regulerer overgangen fra næringskodene i SN2002 til SN2007. Næringskodene som vil gjelde i forskriften til dekningsloven § 7-14, vil selvfølgelig også gjelde for garantiordningen. Jeg har merket meg at mindretallet i næringskomiteen, medlemmene fra Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti, mener at regjeringen ikke har levert når det gjelder å gi industrien sikker tilgang til kraft til akseptable priser. Det er jeg ikke enig i. Jeg mener at regjeringen har levert omfattende tiltak for å styrke industriens krafttilgang. Jeg har allerede nevnt garantiordningen. Det er også satt i gang flere tiltak som sikrer kraftbalansen og utbygging av ny kraft. I perioden 2006–2009 er det satt i produksjon om lag 3,5 TWh vind- og vannkraft og gitt konsesjon til om lag 6 TWh. Det er også planer om videre utbygging, bl.a. gjennom satsing på fornybar energi gjennom et felles elsertifikatmarked med Sverige. Oppstart av et felles elsertifikatmarked for Norge og Sverige fra 1. januar 2012 vil innebære en storstilt utbygging av fornybar energi fram til 2020. Totalt kommer det nye elsertifikatsystemet til å gi 26,4 TWh fra 2012 til 2020, fordelt på 13,2 TWh i hvert land. Det er en produksjon som tilsvarer om lag åtte store gasskraftverk. Det gis støtte til energieffektivisering i industrien. Siden 2001 har Enova inngått kontrakter for nær 14 TWh innenfor fornybar energi og energieffektivisering. En tredjedel av dette resultatet har kommet gjennom Enovas programmer rettet mot industrien. Til sammen har industrien fått en støtte på rundt 1 mrd. kr. Under Nærings- og handelsdepartementet er det etablert en støtteordning for bedrifter i innkjøpskonsortier for kraft. Den kom på plass allerede i forbindelse med 2009-budsjettet og forvaltes av Innovasjon Norge. Jeg vil også minne om at regjeringen i nysalderingen av statsbudsjettet for 2010 har fremmet forslag om å styrke egenkapitalen i Statkraft med hele 14 mrd. kr. Formålet er å legge til rette for at Statkraft kan realisere en investeringsplan på om lag 82 mrd. kr, som gjør at selskapet kan gjennomføre framtidsrettede investeringer innenfor vann- og vindkraft og fjernvarme. Denne regjeringen har satset på å gi industrien sikker tilgang til kraft til akseptable priser. Jeg tror jeg har et samlet storting bak meg når jeg sier at dette er et område som må ha høy prioritet. Støtten fra en samlet næringskomité til dette lovforslaget er et betydningsfullt bidrag i dette arbeidet.