Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2008-12-15:
Et område denne Regjeringen virkelig bør huskes for, er fokuset på og bekjempelsen av vold i nære relasjoner og styrkingen av voldsutsattes posisjon og situasjon. For akkurat ett år siden ble Regjeringens handlingsplan mot vold i nære relasjoner lagt fram. Den inneholdt 50 tiltak. Nye tall i årets voldsmåling viser at behovet fortsatt er like sterkt for en innsats mot volden som rammer uskyldige så hardt. Flere tusen lever med trusler og vold som en del av hverdagen. 1 382 barn bor i hjem der en voksen er utsatt for vold og overgrep. Årets voldsmåling viser en dobling i henvendelser om barn. I 218 av de 274 sakene som omhandler vold og overgrep mot barn, er det mor eller far som er voldsutøver. I 71 pst. av tilfellene finner volden sted i eget hjem, og 94 pst., altså nesten samtlige av ungene, har opplevd lignende vold fra samme person tidligere. Men voldsmålingen signaliserer også at det sterke fokuset på dette området har ført fram. Statistikken viser at det ikke har vært særlig endring i hvor mange som utsettes for vold i løpet av årene, men at økningen i henvendelser betyr at hjelpeapparatet har blitt flinkere til å reagere. Det som gjør volden i hjemmet så alvorlig, er at den rammer oss der vi skal føle oss aller tryggest. Mange unger opplever at det er mamma eller pappa som er den største trusselen. Vi har ansvaret for å bekjempe denne alvorlige formen for kriminalitet. Vi har ikke lov til å snu oss bort fra dette. Som sagt er handlingsplanen mot vold nesten ett år gammel nå i desember. Og statusrapporten viser at viktige milepæler er på plass. I løpet av dette året vil vi ha barnehus i alle helseregioner, vi har skjerpet straffen for familievold, vi har familievoldskoordinatorer i full stilling i alle politidistrikt og egne team for etterforskning av vold og seksuelle overgrep – for å nevne noe. Det andre viktige løftet er å styrke voldsutsattes stilling. Vi har utvidet retten til bistandsadvokat, vi har styrket ofrenes stilling i straffesaker, og vi har utvidet retten til voldsoffererstatning. Penger alene kan ikke lege sorgen og sårene etter vold og overgrep, men de kan gi en oppreisning og forhindre at man har økonomiske bekymringer i tillegg. Et viktig element i forrige runde var at barn som har vært vitne til vold i nære relasjoner, fikk rett til voldsoffererstatning. Dette er et kraftig signal til de voksne om hvordan man håndterer barn i en slik situasjon. Det å være vitne til vold er også et overgrep, sier vi med det. Saken i dag er nok et skritt på veien for å bedre voldsutsattes posisjon. Det har vært noen skjevheter i hvordan erstatningsordningen slår ut, og vedtaket vi gjør i dag, vil gi større rettferdighet. Forslaget går ut på at den øvre grensen for utbetaling etter voldsoffererstatningsloven dobles fra 20 ganger grunnbeløpet i folketrygden til 40 ganger grunnbeløpet i folketrygden. Endringen vil gjelde for de tilfellene der det blir søkt om voldsoffererstatning på grunn av straffbare handlinger som skjer etter at lovendringen tar til å gjelde. Forslaget vil bedre situasjonen både for de voldsutsatte og for de etterlatte der erstatningsutbetalingen blir delt mellom flere. Da vi behandlet saken om voldsoffererstatning, var komiteen veldig opptatt av denne urimeligheten og behovet for å utjevne den forskjellsbehandlingen som vi så i enkelte tilfeller. Jeg er derfor glad for at justisministeren har tatt tak i og fulgt opp dette, og lagt fram det forslaget som ligger på bordet i dag, som vil føre til at vi tar nok et skritt på veien for å bedre situasjonen for etterlatte og for voldsutsatte.