Ola Elvestuen (Venstre), 2017-05-30:
Jeg vil også begynne med å takke komiteen og saksordføreren for arbeidet med denne saken. Når vi ser på vedtaket som vi nå skal gjøre, er det en fin oppfølging av energimeldingen og det vedtaket som vi gjorde i fjor. Da var Venstre glad for at vi først fikk en enighet på borgerlig side om å sette som mål å redusere energiforbruket med 10 TWh innen 2030, og deretter at vi fikk et enstemmig storting til å slutte seg til det samme. Det er viktig med enøktiltak, både fordi vi har behov for å bruke denne energien til fortsatt å redusere utslippene i Norge, og fordi vi stadig blir en mer integrert del av et felles europeisk energisystem, hvor energieffektivisering i Norge også vil legge et grunnlag for å redusere utslipp ellers i Europa. Energieffektivisering er på den ene siden ofte enkelt, men på den andre siden er det krevende. Vi har gjort mye i denne stortingsperioden, bl.a. gjennom Enova, som satser innenfor industrien og ellers på enøktiltak, og vi har fått på plass en rettighetsfestet støtteordning for husholdninger, hvor de kan få støtte for enøktiltak. De kan også få skattelette for det samme. Og det er fulgt opp – som det ble vist til tidligere – både innenfor teknisk forskrift og innenfor offentlige anskaffelser, slik at du kan stille stadig nye krav til energieffektivisering. Det er to grunnlag som er viktige her. Det ene er at vi må følge opp vedtaket, som er veldig bra. Vi må få en plan for hvordan vi skal nå en reduksjon på 10 TWh. Det andre er at vi via EØS-avtalen må knytte oss til energieffektiviseringsdirektivet fra EU. Det er klart at det direktivet vil kreve mange av de tiltakene som vi foreslår i denne saken, og mye vil komme der for å nå målet i 2030. Jeg er glad for at regjeringen har signalisert at den ønsker å legge energieffektiviseringsdirektivet inn under EØS-avtalen, men jeg er utålmodig for å få dette på plass så raskt som mulig. Til selve forslagene: Vi er også glad for at vi får et ordentlig vedtak med en plan. Venstre er også med på flere forslag. Jeg mener at f.eks. når det gjelder husholdninger, vil det være riktig å se på et prøveprosjekt med støtte til håndverkere som tilbyr enøktiltak. Å forvente at den enkelte eier skal finne ut av dette selv, er vanskelig å se for seg, men jeg tror det hadde vært riktig å se på om det er mulig å gå via håndverksbedrifter for å få opp et bedre marked og en bedre bevissthet omkring de mulighetene vi har for enøktiltak også i husholdningene. Når det gjelder yrkesbygg: Igjen – får vi energieffektiviseringsdirektivet på plass, kommer det krav om at en må ha en energikartlegging på større bygg. Det ligger jo der. Vi mener likevel at en kunne foreslått – i hvert fall utrede, slik forslaget er – å forskriftsfeste energiledelse ved drift av større bygg. Det er en kjensgjerning at det først og fremst er i driften av disse større byggene du får den største gevinsten. Du kan få den ganske enkelt. Det handler ikke bare om at en må bygge om og gjøre investeringer for å redusere energibrøken. Det handler om å drifte byggene bedre enn det vi gjør i dag. Dette må vi framover klare å systematisere bedre enn vi gjør nå. Det siste er at det offentlige må gå foran, at vi får energieffektivisering som et naturlig krav inn i offentlige anskaffelser og inn i leiekontrakter. Dette er fulgt opp i nye bestemmelser for offentlige anskaffelser, men vi kunne gjerne også ha gjort vedtak her. Jeg synes det har vært en veldig positiv behandling i komiteen. Jeg mener vi nå tar det neste store naturlige steget for å nå målet om å redusere med 10 TWh gjennom at vi ber om en plan, og den planen – sammen med at vi også tar energieffektiviseringsdirektivet inn i EØS-avtalen – vil være et veldig godt grunnlag for å oppnå det som alle har stemt for, at vi skal nå energieffektivisering med 10 TWh innen 2030.