Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-04-21:
Det statlige eierskapet i bedrifter har vært en suksessfaktor i Norge. Det har gitt bedriftene langsiktighet og mulighet til å vokse både nasjonalt og internasjonalt. Mange norske bedrifter hadde ikke vært der i dag hvis de ikke hadde hatt den tryggheten i ryggen. Statens direkte eierskap omfatter selskaper der statens eierskap er forvaltet direkte av et departement. Det utgjør i dag 73 selskaper. Rammen for statens eierutøvelse har ligget fast siden tidlig på 2000-tallet. Dette har fungert godt, og det har vært bred politisk enighet om det. Meldingen er en videreføring av det, og det blir ikke lagt opp til store endringer. Vi skal fortsatt ha et sterkt offentlig eierskap i Norge. Et stort og aktivt statlig eierskap betyr også at staten har et stort ansvar for hvordan en bruker eiermakten. Vi er glad for at meldingen forsterker målet om at staten gjennom sitt eierskap skal bidra til bærekraftig verdiskaping. De fleste selskaper i statens portefølje vil bli berørt av ett eller flere av FNs bærekraftsmål, og selskapene må ha handlingsrom til å tilpasse seg endrede omgivelser. Staten som eier forventer at selskapene har en overordnet plan for bærekraftig verdiskaping, at den planen er konkretisert i tydelige mål og strategier det blir rapportert på, og der valg av risikonivå er en integrert del av strategien. Staten som eier forventer også at selskapene er ledende i sitt arbeid med ansvarlig virksomhet, og at selskapene arbeider for å ivareta menneskerettigheter og arbeidstakerrettigheter, redusere sitt klima- og miljøfotavtrykk og forebygge økonomisk kriminalitet. Like viktig er det at selskapene har en begrunnet skattepolicy som er offentlig tilgjengelig, at det blir gjennomført aktsomhetsvurderinger i tråd med anerkjente metoder, og at selskapene er åpne om vesentlige områder, mål og tiltak innenfor arbeidet med ansvarlig virksomhet. Forskning har pekt på sammenhengen mellom mangfold i ledelsen og selskapets lønnsomhet og utvikling. Det er derfor positivt at i henhold til statens eierberetning for 2018 er det en gjennomsnittlig kvinneandel på 40 pst. i toppledelsen i statlige selskaper. Andelen varierer mellom selskapene. Det er videre positivt at en ønsker å videreføre en strategi med rekruttering av kvinner. Det viser seg likevel at det fortsatt er en jobb å gjøre for å skape mangfold i ledelsen i selskapene, særlig under toppledernivå. Forventningen til moderasjon i godtgjørelser er tydelig i denne meldingen. Det er viktig at selskaper med statlig eierandel får rekruttert og beholdt gode ledere. Samtidig er moderasjon vesentlig for ikke å bidra til urimelige forskjeller eller svekke selskapets omdømme. Derfor skal godtgjørelsen til ledende ansatte være konkurransedyktig, men ikke lønnsledende sammenlignet med tilsvarende selskaper eller virksomheter, og det skal utvises moderasjon. Det er et ansvar som ligger hos styret, og det er en tydelig forventning til at dette hensynet blir tatt på alvor ved fastsettelse og justering av godtgjørelse. Videre er det i meldingen en forventning om at selskapene er åpne om utformingen av, nivået på og utviklingen i godtgjørelsen til ledende ansatte. Staten er opptatt av at styret i sin lederlønnserklæring er åpen om hvordan godtgjørelsen bidrar til selskapets mål, hvordan det ved fastsettelse og justering av godtgjørelsen blir ivaretatt et hensyn til at godtgjørelsen skal være konkurransedyktig, ikke lønnsledende, og hvordan hensynet til moderasjon er ivaretatt. Regjeringen har også varslet at statens retningslinjer skal revideres i lys av endringer i allmennaksjelovens regler om godtgjørelse til ledende ansatte. Det gjelder også styrets retningslinjer og rapportering samt generalforsamlingens behandling av dette. Endringene i allmennaksjelovens regler om lønnspolitikk vil gi mer åpenhet om lederlønnspolitikk i noterte allmennaksjeselskaper. Åpenhet er sentralt for å bidra til at aksjeeierne har reell innflytelse over lønnspolitikken i selskapet. Ett av formålene er å gi aksjeeierne anledning til å påvirke rammene for lønn og annen godtgjørelse for å skape en lønnskultur som fremmer selskapets langsiktige interesser. Endringene innebærer at noterte allmennaksjeselskaper skal utarbeide retningslinjer for lederlønnspolitikk, forelegge retningslinjene for generalforsamlingen til votering, offentliggjøre lønnspolitikken og utarbeide årlige lønnsrapporter. Denne meldingen viderefører den gode tradisjonen med et sterkt offentlig eierskap i Norge samtidig som kravet til bærekraft blir forsterket. Dette er gode endringer og rigger det offentlige eierskapet for framtiden.