Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-04-18:
Den største helsefaren ved global og lokal oppvarming regnes å være økt utbredelse av sjukdommer som overføres av bærere som f.eks. mygg, flått eller snegler, såkalt vektoroverførte sjukdommer. Sjukdommene sprer seg fordi slike insekter og dyr sprer seg raskere og øker i antall når temperaturen stiger. Internasjonalt fryktes spredning av malaria og andre alvorlige febersjukdommer som spres med insekter, snegler, igler eller andre småkryp. Nasjonalt folkehelseinstitutt opplyser at det er svært vanskelig å spå hvordan ulike dyr og insekter sprer seg ved endrete klimaforhold. Selv om en ny art etablerer seg i et område, er det vanskelig å forutsi hvilken betydning den har som smittespreder. Mange faktorer spiller inn. Nederlandske forskere har regnet ut at en temperaturøkning på 3–5 oC på jorda kan medføre 50–80 millioner flere malariatilfeller i året. Dette kommer i tillegg til de 500 millioner mennesker som rammes av malaria hvert eneste år. En regner med at store deler av USA, helt opp til grensen til Canada, det sørlige og sentrale Europa, Tyrkia, Sør-Russland, Kina og Japan kan oppleve malaria. Malaria var som kjent naturlig til stede i Nord-Europa, også i Sør-Norge, helt fram til det 20. århundre. Malariamyggen finnes fortsatt i Norge, og den kan derfor spre seg dersom forholdene ligger til rette for det. I Norge tar mellom 50 og 60 mennesker med seg malaria fra utlandet hvert år. Teoretisk er det derfor en mulighet for at malaria kan spre seg her i landet. Men det er to viktige grunner til at sannsynligheten for det er liten. Den ene grunnen er at pasienter med malaria blir behandlet, slik at myggen ikke kan suge infisert blod og spre det videre. Den andre grunnen er at denne myggen ernærer seg av husdyr, og at det altså dreier seg om områder som nå er tynt befolket. Takket være at Norge har godt utbygde helsetjenester, er vi heldig stilt med hensyn til import av nye sjukdommer. Vi kan i stor grad bøte på helseeffektene av klimaendringer gjennom et godt fungerende overvåkingssystem for infeksjonssjukdommer. På den måten kan vi raskt oppdage eventuelle nye sjukdommer som er i ferd med å spre seg. Det vil være avgjørende viktig å opprettholde et godt helsevesen, slik at sjukdom behandles tidlig, og slik at risiko for spredning fjernes helt eller i hvert fall reduseres. Godt smittevern og god vannforsyning og infrastruktur er andre viktige forutsetninger. Ved kriser som f.eks. flom og storm, må vi sørge for god informasjon til befolkninga og god beredskap for å håndtere slike situasjoner. Videre må vi følge med i utviklinga av smittebærende dyr og insekter i Norge og i våre nærområder. Vi må også sørge for at reisende får saklig informasjon om helsefarer ved utenlandsreiser. Gjennom internasjonalt samarbeid må vi sikre at vi alltid har oppdatert kunnskap om helseforhold og risiko i andre land. Verdens helseforsamling vedtok i mai 2005 et nytt internasjonalt helsereglement. Dette reglementet skal sikre at verdenssamfunnet setter i gang nødvendige tiltak for å begrense spredning av smittsomme sjukdommer. Norge har hatt en pådriverrolle i disse forhandlingene, og forslag til en ny forskrift om et slikt helsereglement er for tida på høring. I tillegg til tiltakene som vi har i dag, skal Regjeringa i løpet av ikke altfor lang tid opprette en styringsgruppe under ledelse av Miljøverndepartementet som skal utarbeide en strategi for det framtidige arbeidet med klimatilpasninger i Norge. Sekretariatet skal legges til Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap. Helsemessige konsekvenser av klimaendringene vil også bli omfattet av dette arbeidet.