trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Ja, det er et positivt bidrag. I en ellers ganske presset situasjon, er revidert nasjonalbudsjett et positivt bidrag. Så langt har jeg også registrert at de fleste renteanalytikere mener det. Men det er klart at det er også mulig å vedta et budsjett med mindre utgifter enn det Regjeringen har foreslått. Hvis det er Arbeiderpartiets oppfatning, er jeg helt sikker på at det kan være et stortingsflertall som også vil medvirke til det, uten at jeg skal legge meg opp i behandlingen i Stortinget.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Jeg er litt overrasket over spørsmålet, idet den forrige regjering også stod på den pengepolitikk at det faktisk er Norges Bank som har rett til å bruke rentevirkemidlet som et ledd i pengepolitikken. Denne regjering står ikke for noe annet syn på det området. Strategien i forhold til den konkurranseutsatte sektor er nettopp å følge handlingsregelen, slik at vi ikke øker rentepresset. Jeg registrerer at det i deler av industrien er en oppfatning om at budsjettet burde vært betydelig strammere på utgiftssiden. Det har jeg ikke så langt registrert som noen vesentlig kritikk fra Stortingets side, men det er klart at det er også en mulighet gjennom behandlingen i Stortinget. Strategien i forhold til konkurranseutsatt næringsliv er bl.a. å sørge for at næringslivet etter hvert får mer konkurransedyktige rammebetingelser, nedtrapping av investeringsavgift, forbedring av avskrivningsregler og reduksjon i formuesskatten – dette er en del av en slik samlet strategi.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Det var voldsomt å bli invitert til å gi en slik attest. Jeg tror ikke jeg skal gi en slik blankoattest verken i den ene eller andre retning. Jeg vil understreke hovedpoenget i kritikken. Dersom Stortinget går inn på budsjettbehandlinger mellom de budsjettbehandlinger som er lagt opp, altså mellom behandlingen på høsten av nasjonal- og statsbudsjett og behandlingen av revidert budsjett på våren, uten at det samtidig pekes på og er flertall for inndekning, har man et problem med helheten i budsjettbehandlingen. Dersom en slik behandling fører til at utgiftene i vesentlig grad øker, og at handlingsregelen slik sett ikke følges, vil det føre til rentepress. Det er ingen kritikk, det er en påpekning av hvordan sammenhengen er i økonomien. Men jeg registrerer at tendensene til slike overbud – for å kalle det det – ifølge dagens aviser er betydelig svekket. Det er jeg glad for.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Ja, det er Regjeringens oppfatning at det økonomiske opplegget er godt tilpasset den økonomiske situasjonen. Jeg peker på at det er avsetninger i budsjettet til statens andel av forventede utgifter til et lønnsoppgjør. Jeg peker på at man har justert ned uttaket av Petroleumsfondet fordi fondet ble mindre enn forutsatt ved årets åpning. Jeg peker på at fortsatt ligger BNP-veksten innenlands lavere enn trendveksten, altså det som er normalt. Jeg peker på at vi har justert ned prognosene for forventet prisstigning. Samlet sett gir dette et bilde av en økonomi hvor revidert nasjonalbudsjett er godt tilpasset.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Ja – og det er et av representanten Djupedals mildere uttrykk om undertegnede, så det er en hyggelig tone. Petroleumsfondet har nå fått skjerpede retningslinjer som jeg oppfatter som en del av etiske retningslinjer. Uttrekksmekanismen gjelder for våpen som er forbudt etter internasjonale konvensjoner Norge har sluttet seg til. Vi har utvidet uttrekksmekanismen nå, etter forslaget som ligger i revidert nasjonalbudsjett, til også å omfatte brudd på menneskerettigheter knyttet til konvensjoner om barnearbeid og misbruk av barn, ILOs barnekonvensjon og FNs barnekonvensjon. Dette innebærer etter hvert som det blir iverksatt, at en del virksomheter vil være utelukket fra det området Petroleumsfondet kan investere i. Vi legger vekt på at disse retningslinjene må være slik at de er etterprøvbare og kontrollerbare. Vi legger vekt på at retningslinjene for fondet må være slik at det er mulig å praktisere dem fra Norges Banks og Petroleumsfondets side uten at de skal utøve selvstendig skjønn. Norges Bank er ikke et organ i norsk utenrikspolitikk og må være bundet av den offisielle politikk på disse områder, og da har vi knyttet det til de folkerettslige forpliktelser. Jeg må bare til slutt peke på at også CalPERS, det californiske selskapet, har i sine retningslinjer at de etiske reglene dog ikke skal svekke inntjeningen – så deres utstrekning er begrenset, om vi ser på praksis også.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Det er ikke korrekt at kontrollen skal skje i etterkant. Dersom Stortinget nå godtar de retningslinjer som Regjeringen har foreslått, så vil Finansdepartementet og Petroleumsfondet igangsette en såkalt screening – hva det norske ordet for det er, leter jeg litt etter, men det er en slags form for kontroll av selskaper basert på tilgjengelige opplysninger med sikte på å luke ut selskaper som bryter med de konvensjoner jeg tidligere har omtalt. Slike kontroller, screeninger, kan heller ikke gi noen fullstendig garanti, det har alle de fond som representanten har omtalt, både de svenske AP-fondene og det californiske fondet, opplevd, at på tross av screening har det vært avdekket brudd i enkeltselskaper. Det tror jeg ikke vi kan utelukke heller i fremtiden. Men vi kan redusere i betydelig grad risikoen for det. Når det gjelder utredning, anbefaler jeg den utredning som er gjort offentlig tilgjengelig fra Petroleumsfondets Folkerettsråd som denne Regjeringen har oppnevnt, som består av fremtredende eksperter på dette området, og som vurderer de spørsmål som representanten bad om å få vurdert.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Det er ikke uproblematisk å operere i den globale økonomi, uansett. Det tror jeg representanten Haga selv har erfart. Hun var medlem av en regjering som har foreslått atskillig svakere uttrekksmekanismer av Petroleumsfondet enn det denne regjering foreslår. Da var menneskerettigheter overhodet ikke vurdert. Det man da kom inn på og foreslo, var bl.a. å trekke Petroleumsfondet ut av alkoholprodusenter i verden. Mens den norske stat produserer alkohol, skulle altså vi trekke oss ut av selskaper internasjonalt som produserer alkohol, og selge det i Norge med høy fortjeneste og store skatteinntekter. Det er et eksempel på et slags dilemma, for å si det forsiktig, som man kommer opp i dersom man tror at Petroleumsfondet skal være et politikkorgan. Jeg er enig i representantens understreking av behovet for å utvide folkeretten, men jeg tror ikke spydspissen for å få det til er Petroleumsfondet, men internasjonale forhandlinger. Blant annet knytter det seg opp til Stortingets ønske om å gå inn på det som enkelt men ikke veldig presist betegnes som klasebombeområdet, hvor man håper på å få til avtaler, men hvor det har vist seg meget vanskelig.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Dette viser vel at selv medlemmer av Høyres sentralstyre må kjempe for å få sine synspunkter gjennom. Jeg tror at hvis man lytter til et samlet næringsliv – og jeg lyttet med spesiell interesse til organisasjonene PIL, prosessindustrien, og TBL, teknologibedriftene, som nå særlig har advart mot den pressede situasjon som eksportindustrien står overfor – ber de ikke om økt påfyll på kommunale pensjonsfond. De ber om en politikk som demper presset på kronen, demper presset på renten, og som med andre ord bidrar til at industrien får noe lettere vilkår. SND har fortsatt gode låneordninger som kan være et godt tilskudd til den kapital som finnes tilgjengelig for lønnsomme prosjekter både i Distrikts-Norge og i andre deler av landet. Som kjent er det også landsomfattende ordninger innenfor SND.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Jeg vil først beklage forsnakkelsen. Det var ikke pensjonsfond, men næringsfond. Man kan sikkert få lånt gjennom pensjonsfond også, men det var næringsfond jeg siktet til i denne sammenhengen. Regjeringens politikk bidrar ikke til utflagging, men det er klart at i en åpen økonomi vil man oppleve at både privateide og statlig eide bedrifter relokaliserer. Vi har senest i dag eksempler på det. Statoil vurderer en relokalisering, sågar til vårt naboland Sverige. Jeg tror ikke noen politikk kan hindre at bedrifter kommer og går. På teknologisiden har denne regjeringen tatt i bruk sterkere virkemidler enn noen gang tidligere, nettopp gjennom skatteordninger for FoU-virksomhet i bedriftene, som skal bidra til å stimulere både teknologiutvikling i eksisterende bedrifter, som Ekornes snakket om, det gjelder hans egen virksomhet, og, som jeg vil understreke er like viktig, teknologiutvikling i form av nyskaping utenfor de etablerte bedriftene.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Jeg er heldigvis ikke dommer i den konkurransen, men Møre og Romsdal er et godt verdiskapingsfylke, og vi har heldigvis flere av dem. Det er ikke Regjeringens politikk å nedlegge SND. Flere av de gode virkemidlene når det gjelder både teknologiutvikling, lavrisikolån og forsknings- og utviklingskontrakter, er bevart og vil bli videreutviklet. Jeg tror man skal lytte godt til næringslivets folk når det gjelder å trekke på egne erfaringer, men jeg er ikke sikker på om alt av fortidens erfaringer nødvendigvis behøver å bli fremtidens ordninger. Vi må også være villige til å tenke nytt på dette området. Det er en del av årsaken til at Regjeringen har igangsatt en vurdering av hele virkemiddelapparatet, inkludert SND, Eksportrådet mv.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Siden Jens Petter Ekornes er brakt inn i debatten, må jeg for helhetens del få legge til: Under en åpen debatt med Ekornes på et møte i Møre og Romsdal fylke var han meget klar på at den samlede virkning av det budsjettet som regjeringen Bondevik la frem, var klart bedre enn virkningen av budsjettet til den regjering som forlot posisjonen. Hva gjelder budsjettet for 2003, kan jeg ikke gå inn på hvilke konkrete forslag Regjeringen vil fremme i forhold til SND. Men det er jo et poeng å bygge ned et apparat som er for stort i forhold til de problemer det skal håndtere. Jeg må si at jeg er langt mer opptatt av at SND får gode ordninger som i tillegg utløser privat kapital, enn av at SND beholder samtlige ansatte. For øvrig viser vel beløpet hvor kostbart det er å omstille et offentlig apparat, med de ordninger for avgang som der eksisterer.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Jo, Regjeringens politikk er å støtte nyskaping, omstilling og oppstart av bedrifter i hele Norge – selvfølgelig også i distriktene. Jeg vil peke på at det i revidert nasjonalbudsjett er dokumentert gode tall for at sysselsettingen i Norge øker. Problemet i dag i store deler av Norge er mangelen på arbeidskraft. Det hindrer ikke at man også må ha et klart nyskapingsperspektiv. Men ordningene må moderniseres og tilpasses den tid vi lever i. Jeg er klar over forskjellen mellom SND og kommunale næringsfond, men jeg ble faktisk spurt om begge deler.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Skauge-utvalget er ikke et såkalt skatteutvalg, det er et skatteutvalg. Det har et godt mandat, i tråd med Stortingets vedtak. Det er ikke Regjeringen som sånn sett har lagt mandatet, men vi har utvidet det noe. Vi har bl.a. bedt utvalget om å utrede både et alternativ som er såkalt provenynøytralt, og et alternativ som innebærer samlede lettelser på 10 milliarder kr. Det vil ikke være noe problem verken for regjering eller storting ut fra en slik utvalgsinnstilling å gå ytterligere utover 10 milliarder eller å redusere lettelsene med 10 milliarder. Det er ingen binding. Det er en eksplikasjon, som vil være en del av innstillingen. Min erfaring er at Fremskrittspartiet aldri har hatt noen problemer med å foreslå senkete skatter, avgifter, satser og fradragsbeløp. Det vil man heller ikke ha her. Så utvalget binder ingen ting. Professor Terje Hansen – som jeg ofte lytter til, noe som jeg også hadde gleden av på et tilsvarende seminar i forrige stortingsperiode – pekte i denne sammenheng særlig på en del omgåelsesmuligheter i forbindelse med delingsmodellen. De er vi klar over. Han pekte også på den såkalte 80 pst.-regelen, som hindrer at summen av lønnsinntekt og kapitalinntekt for en del særlig rike blir så høy at skatten blir høyere enn lønnen. Det er en avgrensningsregel som jeg tror det er fornuftig å ha hvis man ønsker norsk kapital i Norge, og ikke investert i utlandet i stedet. Jeg tror man skal tenkte seg godt om før man angriper store norske formuer sterkere enn det vi allerede gjør.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Det representanten spør om, er hvilke skatteforslag budsjettet for 2003 vil inneholde. Det kan jeg ikke svare annet på enn å bekrefte at det vil inneholde forslag også til skatteendringer i retning av lettelser. De hovedspørsmål som er knyttet til skattesystem, eventuelt kombinert med skattelettelser, som er lagt inn i mandatet for Skauge-utvalget, er det min plan at Stortinget skal få til behandling i form av en melding våren 2003. Avhengig av utfallet av den behandlingen vil så forslagene bli lagt inn i statsbudsjettet for det etterfølgende år. Det er vel vanlig når man setter ned et utvalg, at man faktisk venter på at innstillingen kommer. Jeg må si at utvalgets mandat er såpass krevende at de har betydelige utfordringer foran seg på den relativt korte tidsfristen de har fått, nemlig ved dette årets utløp.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Eiendomsskatt er en rent kommunal skatt. Utskrivingen hører under det kommunale selvstyre, slik at det er kommunen som avgjør hvor det skal skrives ut eiendomsskatt. I de kommuner hvor det skrives ut slik skatt, hører det under det enkelte kommunestyre å ta stilling til hvilke objekter det kan skrives ut eiendomsskatt på, innenfor lovens rammer. Dette er en del av det kommunale selvstyret, som det er grunn til å forsvare. Lovens kriterier for utskriving av eiendomsskatt i boligområder lyder: «…heilt eller er delvis utbygde på byvis, eller der slik utbygging er i gang». En slik formulering er skjønnsmessig. Dette har i praksis skapt usikkerhet hos mange kommuner, og har i flere tilfeller medført prosesser mellom disse og innbyggerne. Jeg er enig i at dette er uheldig. På bakgrunn av de problemstillinger som knytter seg til gjeldende eigedomsskattelov fra 1975, nedsatte Finansdepartementet i 1995 et utvalg som skulle utrede dagens eigedomsskattelov og komme med forslag til endringer. Utvalget var ledet av professor Frederik Zimmer og avgav sin innstilling i 1996. Utvalgets flertall anbefalte at eiendomsskatten videreføres, men foreslo samtidig flere endringer i forhold til dagens lov. Utvalget pekte bl.a. på behovet for å reformere reglene om definering og verdsettelse av eiendom for eiendomsskatteformål. Utvalget foreslo at eiendomsskatt i en kommune i tilfelle burde omfatte alle boligeiendommer, uansett tettbygd eller spredt beliggenhet. Regjeringen har foreløpig ikke tatt stilling til om og eventuelt hvordan utvalgets arbeid skal følges opp. Andre sider ved kapitalbeskatningen har for øyeblikket høyere prioritet. Det vises her bl.a. til det i spontanspørretimen omtalte Skauge-utvalget, hvor betydelig arbeid legges ned. Jeg anser det derfor hensiktsmessig å avvente Skauge-utvalgets innstilling, slik at eiendomsskattens videre skjebne kan vurderes i kombinasjon med øvrige tiltak eller endringer innenfor kapitalbeskatningen. Jeg er av den oppfatning at skatt på egen bolig bør begrenses. Det er en viktig årsak til at bl.a. Byrådet her i Oslo, bestående av de tre regjeringspartiene, har avskaffet eiendomsskatten, til tross for at det er kjent at Samarbeidsregjeringen vil avskaffe boligskatten i løpet av denne stortingsperioden.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Jeg tror denne kommentaren var skrevet før svaret ble gitt, for jeg svarte faktisk ikke det som representanten nå gjengir. Jeg svarte at vi vil vurdere spørsmålet om en eventuell revisjon etter at vi har fått Skauge-utvalgets innstilling. Jeg sa dessuten at det partiet jeg representerer, ved mange anledninger har gått imot også kommunal eiendomsskatt, men at så lenge det er en valgfrihet, ligger faktisk dette valget på de lokale partier, og ikke på regjering og storting. Det trodde jeg faktisk var en del av det allment aksepterte syn på lokaldemokratiet. Regjeringen har ingen planer om å foreslå endringer av definisjonen av helt eller delvis «utbygde på byvis», som det heter i loven, før man tar loven samlet opp til vurdering. Jeg registrerer at det har vel heller ikke Fremskrittspartiet tenkt å gjøre, idet det aldri er blitt foreslått i Stortinget.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Initiativrett når det gjelder lovavskaffelse ligger også i Stortinget. Jeg minner om det. Jeg er kjent med at det er mange rettssaker med hensyn til tolkningen her, og jeg kunne utvidet med eksempler fra langt utenfor Aust-Agder fylke. Slike rettstvister vil vi vel alltid ha, så lenge loven skal avgrense. Det er jo det som er problemet. Jeg er med andre ord i tvil om det er hensiktsmessig å foreslå en mer presis avgrensning før Stortinget har fått vurdere hele lovverket under ett hva gjelder kommunal eiendomsskatt. Det har jeg inntrykk av at det er bred tilslutning til i Stortinget, for ingen har faktisk foreslått noen annen fremgangsmåte. Derfor tror jeg vi skal avvente en revisjon inntil vi har sett den som et ledd i en mer samlet kapitalbeskatning, som jeg nevnte i mitt første svar.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Regjeringen ønsker å styrke toll- og avgiftsetatens kontrollvirksomhet. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett foreslår Regjeringen bl.a. en økning av driftsbudsjettet med 20 mill. kr for å styrke kontrollaktiviteten. Etatens grensekontroll er et viktig virkemiddel for å hindre ulovlig inn- og utførsel av varer, bl.a. narkotika, sprit og tobakk. Styrket grensekontroll vil gi flere grensekontroller og føre til flere beslag. Videre foreslår Regjeringen at det settes av 40 mill. kr til en anskaffelse av mobilt utstyr for scanning av containere mv. Det er i dag svært ressurskrevende å gå gjennom hele varelaster. Det kan ta opptil en dag å tømme og kontrollere en trailer eller en container. Disse maskinene kan relativt raskt gjennomlyse hele containere og kjøretøyer på størrelse med vogntog, slik at kontroll kan gjøres i et større omfang enn tidligere. Det forventes at tiltaket vil ha en preventiv effekt, og at kontrollen av gods vil bli mer effektiv. Dette vil være et godt virkemiddel for å bekjempe bl.a. narkotikasmugling og menneskesmugling. Regjeringen redegjør nærmere for forslagene til styrking av etaten i revidert nasjonalbudsjett. Tollmyndighetenes tilstedeværelse på de enkelte grenseoverganger blir generelt vurdert og styrt etter en helhetlig risikovurdering av trafikken over landets grenser, med sikte på mest mulig effektiv bruk av tilgjengelige kontrollressurser, særlig med tanke på å hindre narkotikasmugling. På tidspunkt og ved grensestasjoner hvor trusselbildet og trafikken tilsier at behovet er størst, er det med andre ord hyppigst kontroller. I Rogaland tolldistrikt har Toll- og avgiftsdirektoratet oppgitt at risikoen under årets påskehelg ble vurdert som svært lav. Det ble derfor besluttet ikke å iverksette spesielle kontrolltiltak, men kun ha kontrollressurser i beredskap. For øvrig kan det nevnes at etatens kontroller på landsbasis førte til beslag av bl.a. over 2 kg amfetamin, over 1 kg kokain og 117 kg hasj i løpet av påskedagene. For å utnytte etatens budsjettrammer best mulig må det alltid stilles strenge krav til organisering av virksomheten, til arbeidsmetodene og til riktig ressursbruk. Parallelt med en reell styrking av etatens budsjetter, som Regjeringen nå foreslår, har derfor Finansdepartementet anmodet Toll- og avgiftsdirektoratet om å foreta en gjennomgang av organiseringen av distriktsforvaltningen med tanke på en mer effektiv bruk av ressurser og behandling av toll- og avgiftspliktige varer. Regjeringen tar sikte på å omtale saken overfor Stortinget i statsbudsjettet for 2003.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Det bør jeg ikke svare på, for det er tolletaten som skal foreta en slik helhetlig vurdering. Det er ikke finansministeren eller Finansdepartementet som skal vurdere det løpende trusselbildet, altså hvor man bl.a. basert på etterretningsrapporter vet at det er stor risiko for smugling. I dag foregår tollkontrollen heldigvis etter mer avanserte metoder enn da spørreren og jeg selv var noe yngre, for å si det forsiktig. Med andre ord: Det er de internasjonale etterretningsrapporter og politisamarbeidet internasjonalt som ligger til grunn for Tollvesenets disponering av ressurser. Nettopp ut fra en slik helhetsvurdering refererte jeg til Tollvesenets vurdering av det man vel omtaler som det løpende trusselbildet. Akkurat den vurderingen må Tollvesenet ha en faglig uavhengighet til å foreta. Det jeg legger vekt på, er at Tollvesenet i Norge gjennom anskaffelse av den såkalte scanneren, som jeg omtalte i mitt svar, iallfall har fått noe av det mest moderne utstyr som finnes internasjonalt for å ta ny type smugling gjennom nye kanaler.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2002-05-08:
Jeg følger nøye med også på dette. Om jeg ikke akkurat kan garantere at man får det man ber om, er Tollvesenet blant de etater under Finansdepartementet som er blitt vesentlig styrket. Det er en del av den internasjonale kriminalitetsbekjempelse som Norge skal ta del i. Jeg legger vekt på ikke å la meg dra inn i regionkonflikter om hvilke tollkontor som skal få hvilke ressurser, men at etatens faglige ledelse får foreta den vurdering ut fra et helhetlig bilde. Det tror jeg er viktig ut fra en totalvurdering av mulighetene for å ta beslag og bekjempe ulike typer kriminalitet. Jeg har altså ingen spesiell – det heter vel på nytt norsk –«hang-up», altså en forkjærlighet, for Svinesund eller Gardermoen eller hva det måtte være. Det gjelder rett og slett å ta kjeltringene der de er.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2002-05-08:
I statsbudsjettet er det skissert en vekst på 2,5 pst. Den økonomiske veksten legges nå opp til å bli 1,8 pst. Ser en dette i forhold til den situasjonen vi har i industrien, viser prognosene at vi i nærmeste framtid kan risikere å miste ca. 60 000 arbeidsplasser. Ser vi på revidert budsjett, skisseres det der ingenting med hensyn til hvordan vi skal møte disse utfordringene når det gjelder tap av industriarbeidsplasser. Er det slik at finansministeren overlater hele denne situasjonen til Norges Bank, at finansministeren nå bare godtar at slik skal det gå med industrien, og ikke skisserer noen opplegg i budsjettet for å møte de utfordringene som vi står overfor? Er det slik at det nå ene(presidenten klubber) og alene er Norges Bank som skal styre, og at vi ikke skal ha noen neve på rattet i en så utfordrende situasjon? (presidenten klubber)
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2002-05-08:
Vi har i flere dager hørt ganske kraftig språkbruk fra statsministeren, utenriksministeren og finansministeren når det gjelder at opposisjonen på Stortinget tydeligvis har funnet sammen for å danne flertallsløsninger som bidrar til å gjøre hverdagen bedre for folk flest. I sum har Arbeiderpartiet, SV og Fremskrittspartiet så langt blitt enige om å bruke 260 mill. kr. Det står i ganske skarp kontrast til revidert budsjett, hvor Regjeringen selv foreslår å bruke 6 milliarder kr. Mitt spørsmål til finansministeren er om den kritikken han har fremført gjennom ulike medier, vil gjentas i denne sal overfor Stortinget. Er det slik at finansministeren mener at Stortinget er uansvarlig og bidrar til økt rente, eller er opposisjonen på Stortinget ansvarlig?
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2002-05-08:
Jeg har et spørsmål til finansministeren. For en stund siden satte Regjeringen ned et såkalt skatteutvalg, som fikk et svært bredt mandat. Det betyr at de aller fleste skattetyper inngår i de vurderinger som kommisjonen eller utvalget skal gjøre. I tillegg har de fått en avgrensning på proveny på 10 milliarder kr. 10 milliarder kr er ca. 2,5 pst. av de skatte- og avgiftsinntekter som staten får fra Fastlands-Norge. Det er omtrent ikke annet enn det vi justerer skatte- og avgiftsanslagene med på grunn av den årlige prisstigningen. I tillegg vet vi at det å fjerne formuesskatten tar 8 av de 10 milliardene. Jeg har to spørsmål til finansministeren. Det første er om han mener at det provenyet er tilstrekkelig til å få gjort noen virkelige grep i omleggingen av skattesystemet til et mer rettferdig system. Det andre spørsmålet er henvist til uttalelser fra økonomiprofessor Terje Hansen knyttet til hvem som de facto betaler formuesskatt i Norge i dag, hvor det slås fast at det i all hovedsak er pensjonister som gjennom et langt liv har nedbetalt gjeld, og som nå sitter med penger på bok.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2002-05-08:
Terje Hansen har bl.a. også påpekt at dette systemet er – det han har kalt – «tre ganger renteskatt» på landets pensjonister, så det er langt mer i dette enn hvordan skatten rammer de såkalt rike i Norge. Jeg synes det er interessant når finansministeren sier at dette utvalget ikke binder noen ting. Det må i realiteten bety at finansministeren sysler med tanken om å komme med konkrete forslag til skattereduksjoner, eksempelvis en nedtrapping av formuesskatten, for det kan ikke være slik at vi i Stortinget nå skal sitte og vente på resultatet fra skatteutvalget, som antakelig ikke vil komme til Stortinget før tidligst i forbindelse med statsbudsjettet for 2004. Det betyr at det vil gå i hvert fall ett eller to år før vi får et forslag om skattelette av betydning til behandling i Stortinget. Kan finansministeren bekrefte at han ikke har tenkt å vente på skatteutvalgets innstilling før han eventuelt kommer med forslag om andre skattelettelser til Stortinget?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2002-05-08:
Jeg konstaterer at finansministeren legger til grunn at revidert budsjett er godt tilpasset situasjonen i norsk økonomi og ikke vil bidra til et økt press på renten. Samtidig viser finansministeren til at det er andre forhold, inklusiv lønnsoppgjøret, som selvfølgelig også har betydning for rentefastsettelsen. Jeg legger til grunn at finansministeren og Regjeringen selvsagt må foreta en samlet vurdering av den økonomiske situasjonen – altså at ikke bare den situasjonen som er beskrevet i revidert budsjett, men også lønnsoppgjør og andre underliggende forhold, er bakgrunnen for vurderingen fra Regjeringen med hensyn til hvor mye man kan bruke i revidert budsjett. Jeg konstaterer at Regjeringen har valgt å ikke legge avgjørende vekt på del 1 i den såkalte handlingsregelen, om konjunkturstyring. Er det da slik å forstå, ut fra finansministerens svar til representanten Solberg, at Regjeringens vurdering av den samlede økonomiske situasjonen er slik at det reviderte budsjett som er lagt fram, ikke bidrar til et samlet økt press på renten?
Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2002-05-08:
Jeg er enig med finansministeren i at det aller viktigste for norsk næringsliv er den samlede økonomiske politikken. Men innenfor den samlede økonomiske rammen som man har til disposisjon, kan man gjøre ulike valg. Denne regjeringen har valgt å svekke de distrikts- og næringspolitiske virkemidlene betydelig. Den samlede virkningen overfor næringslivet av de kutt som ble foreslått i nærings- og distriktspolitikken, vil være i størrelsesorden 1,7 milliarder kr på grunn av at de utløser flere penger enn det som er direkte statlig. Jeg konstaterer at det nyvalgte sentralstyremedlemmet i Høyre, Jens Petter Ekornes, kalte dette kuttet en katastrofe. Det var ikke Arbeiderpartiets ord, det var Ekornes" ord. Jeg konstaterer videre at Regjeringen i det reviderte budsjettet ikke har funnet grunn til å rette det opp. Det nye signalet når det gjelder SND, er at Regjeringen bevilger penger til å kutte 100 stillinger i SND. Det betyr kutt i stort sett samtlige fylker. Er dette et signal om at de kutt i SND som ble foretatt i årets budsjett, vil bli videreført, og at Regjeringen ikke har noen ambisjon om å følge opp Ekornes" ønske om å styrke SND som et virkemiddel?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-08:
Jeg vil gjerne stille finansministeren et spørsmål. Dagbladet har i en forbilledlig artikkelserie avslørt hva det norske oljefondet fremdeles er investert i. Det er fremdeles investert i landminer, selv om dette er et brudd på folkerettskonvensjoner, det er inne i barnearbeid, tvangsarbeid, miljøverstinger, klasebombeproduksjon og atombombeproduksjon – bare for å nevne noe av det som oljefondet er investert i. På trøndersk har vi et ord som heter «tungnem», og det kan kanskje være passende å bruke i denne anledning, for det finnes fremdeles dem som mener at vi er nødt til å investere i den type virksomhet hvis vi har et internasjonalt pensjonsfond. Dette er ikke riktig. Det finnes flere hundre fond bare i Europa, og flere hundre også i USA. Sågar verdens største pensjonsfond, California Public Employees" Retirement System, kalt CalPERS, med en forvaltningskapital på 170 milliarder dollar, altså vesentlig større enn oljefondet, har etiske retningslinjer for forvaltning av sitt fond, og gjennomgående har disse fondene minst like god avkastning som de vanlige fondene som ikke er underkastet denne type regelverk. Mitt spørsmål til statsråden er følgende: Mener han fremdeles at det ikke er mulig at oljefondet skal ha et etisk regelverk for å unngå disse pinlige avsløringene?
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-08:
Det å styrke en uttrekksmekanisme er vel og bra. Det har SV ingenting imot. Men en uttrekksmekanisme er en handling som skjer i etterkant – etter at Dagbladet, NorWatch, SV eller andre har avslørt hva oljefondet er inne i. Det betyr altså at man først skal gå inn i en landmineprodusent, så er det da en våken journalist som oppdager dette, og så kan vi gå ut i etterkant. Først skal vi gå inn i en bedrift som investerer i tvangsarbeid i Burma, så er det en våken journalist eller noen andre som oppdager dette – så kan man trekke seg ut. Hele poenget med et etisk regelverk er at man screener unna de verste bedriftene sånn at disse ikke blir en del av dette universet som man kan investere i. Dette er et stigende forretningsområde verden over. Det betyr ikke at dette etiske regelverk for store pensjonsfond er perfekt – overhodet ikke. Men det som er mer og mer påfallende, er at disse investeringer som foretas av folkets penger gjennom oljefondet, er i strid med det som er dette husets politikk, og det som er den sittende regjerings politikk. Burma er det mest eklatante eksemplet, der vi investerer statlige penger, mens private blir bedt om å holde seg unna.(Presidenten klubber.) Min utfordring til finansministeren er følgende: Vi ønsker nå en utredning av om dette er mulig, av folkerettseksperter, etiske økonomer, som kan hjelpe oss med å få på plass et regelverk. Vil finansministeren ta imot denne utstrakte hånd fra SV? (Presidenten klubber.)
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2002-05-08:
Når det gjelder etiske retningslinjer for oljefondet, legger Regjeringa seg på minimumsstandarder i forhold til folkeretten. Folkeretten er, som finansministeren vet, et minste felles multiplum i forhold til hva det er mulig å få til internasjonalt. Norge har tradisjonelt ønsket å videreutvikle og styrke folkeretten. Det er jo da absurd at Norge kan komme i en situasjon hvor vi jobber for å utvikle folkeretten i internasjonale organer, samtidig som vi undergraver de samme målene gjennom investeringer gjennom oljefondet. Vi kan komme opp i den samme absurde situasjonen i forhold til norsk bistand, hvor vi på den ene siden da bruker bistand til å rydde opp etter det som på den andre siden er investeringer som er gjort gjennom oljefondet. Mener finansministeren at det er uproblematisk å operere med dobbeltstandarder?
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2002-05-08:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til forsvarsministeren: «Norske soldater står under amerikansk kommando i Afghanistan. Norske soldater kan komme i krysspress i forhold til at USA og Norge ikke har undertegnet de samme folkerettslige instrumenter, og/eller at fortolkningen av internasjonal humanitær rett er ulik. Kan statsråden garantere at norske soldater ikke bidrar til brudd på landminekonvensjonen(som USA ikke har undertegnet) (som USA ikke har undertegnet)
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2002-05-08:
Jeg takker statsråden for svaret. Vi har lite informasjon om hva norske soldater faktisk bidrar med i Afghanistan. At de deltar i krevende oppdrag som stiller store krav til individuell dømmekraft, kan det vel neppe være noen tvil om. Det gav også forsvarsministerens svar nå uttrykk for. Gjennom foreldre til en norsk soldat har jeg forstått at det deltar relativt unge soldater i Afghanistan, ned til i alle fall 22–23-årsalderen. Spørsmålet er om det hadde vært en fordel at soldater hadde hatt mer livserfaring før de deltar i så krevende operasjoner. Har forsvarsministeren vurdert aldersgrense for soldater som deltar i så krevende internasjonale oppdrag som det operasjonen i Afghanistan faktisk er?
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2002-05-08:
Jeg takker igjen for svaret. Litt tilbake til informasjon i forhold til Afghanistan. Det blir altså gitt svært begrenset informasjon til offentligheten om norske soldaters deltakelse i Afghanistan, så vel som usedvanlig lite informasjon knyttet til utviklingen av kampene i landet. Dette er etter Senterpartiets vurdering uheldig. Vi ønsker sjølsagt ikke på noen måte å bidra til at vi skal kompromittere soldatene eller familiene deres, men pr. nå er det, slik vi oppfatter det, så liten vilje fra forsvarsledelsens side til å gi informasjon at det gir grunnlag for tro og tvil og spekulasjoner, kanskje da også spekulasjoner som det overhodet ikke er noen grunn til å ha. Et annet aspekt er at når offentligheten vet så lite, blir det også vanskeligere for oss som politikere å forsvare overfor våre velgere at det skal brukes ressurser. Mitt spørsmål til forsvarsministeren er: Vil forsvarsministeren revurdere sin strategi i forhold til informasjon til offentligheten, også for å unngå unødvendige spekulasjoner?
Morten Lund (Senterpartiet), 2002-05-08:
Jeg vil stille et spørsmål til finansministeren. På SNDs nyskapingsmiddag forleden innledet Jens Petter Ekornes om behovet for en stat som bidrar med tilskudd, lån og garantier når distriktsarbeidsplasser skal etableres og utvikles. Hele Møre-industrien er blitt utviklet med slik statlig hjelp, sa Ekornes. Takket være samspill og hjelp fra DU, Industrifondet, Industribanken og nå SND har det blitt industri overalt og ikke bare litt i Ålesund, som han mente det ville blitt uten den hjelpen. Samarbeidsregjeringen har tatt det meste av kraften fra dette hjelpeapparatet. Hvorfor hører ikke Regjeringen på de i næringslivet som har erfaring, f.eks. slike som Ekornes, som er kommet med i Høyres ledelse?
Morten Lund (Senterpartiet), 2002-05-08:
Det var vel en forsnakkelse at det ble sagt «kommunale pensjonsfond» og ikke næringsfond, for næringsfond er faktisk noe helt annet enn pensjonsfond. Dette får folk i arbeid. Ekornes er ikke alene om sine synspunkter. Dette er det mange som mener. Det viser seg at det er altfor mange som gir opp og rett og slett flagger ut virksomheten sin fordi det nå gis mindre hjelp enn før. Ekornes sa i sin tale at teknologisk nyskaping i etablert industri er den beste motvekten mot utflagging. I hans konsern er kompetansen i de 1 300 hodene og 13 000 fingrene, som han sa, altfor verdifullt til å flytte fra. Så han vil ikke det, men han sier at de trenger økonomisk hjelp fra staten for å få til den teknologiske nyskapingen. Det greier ikke SND å gjøre lenger. Det er ikke snakk om lån. Det er snakk om hjelp. Og det er ingen som forbyr oss å støtte ny teknologi og kunnskap i bedriftene mye mer enn det vi gjør i dag. Hvorfor bidrar Regjeringen til utflagging av viktige arbeidsplasser ved å vingeklippe SND og hindre den teknologiutviklingen som trengs?
Morten Lund (Senterpartiet), 2002-05-08:
Jeg vil få stille følgende spørsmål: «Forsvaret og NATO vil båndlegge store arealer i samiske områder i Finnmark for å øve bombing fra jagerfly og kamphelikopter og for å teste ut nye kryssermissiler. Er det Regjeringens intensjon å gjennomføre Forsvarets nye planer i Halkavarre i Finnmark, og er dette i tråd med Norges forpliktelser i forhold til Grunnloven § 110 a, folkerettslige forpliktelser og internasjonale konvensjoner som Norge har ratifisert?»
Morten Lund (Senterpartiet), 2002-05-08:
Jeg vil få takke for svaret, men statsrådens beskrivelse av den prosess som foregår, er helt annerledes enn den som media har gjengitt. Jeg synes ikke det er rart at de som bor i området, og de som bruker området, blir skremt og provosert. Forsvaret tar seg til rette som om området var folketomt, sier Sametingets visepresident. Jeg mener at Forsvaret har tatt ukloke og umulige snarveier i forhold til det lovverket vi har for vanlige plansaker, og i forhold til de spesielle forpliktelsene vi har i dette området. Den samiske befolkningen er lovt av politiske myndigheter at det ikke skulle gjøres inngrep i samiske områder før Samerettsutvalgets innstilling er behandlet, og i det minste må Sametinget gi sin tilslutning hvis det skal skje noe i denne tiden. Jeg vil spørre statsråden om Regjeringen kanskje allerede har gitt samtykke til NATO-øvelser i Halkavarre skytefelt.
Morten Lund (Senterpartiet), 2002-05-08:
Jeg er vel ikke mye i tvil om hvem som har skapt denne uroen, og hvem som har opptrådt ukorrekt. Nå forstår jeg det slik at statsråden bekrefter at Forsvaret er innstilt på å gjennomføre sine intensjoner om den store utvidelsen i dette området. Jeg må si at i den opplistingen av hva en skal ta hensyn til i denne prosessen, legges det særdeles liten vekt på våre forpliktelser overfor urfolks rettigheter. Vi har sluttet oss til en ILO-konvensjon om dette, vi har en FN-konvensjon, og vi har også Grunnlovens beskyttelse av urfolks rettigheter. Jeg synes det er et meget viktig spørsmål som Sametinget stilte i forbindelse med dette. Også forholdet til Russland, som uttrykker skepsis til internasjonale øvelser i dette området, gjør at folk er utrygge. Senest i dag i NRK Sami Radio har den russiske ambassadøren sagt at russerne ikke liker det om det åpnes for slike øvelser, altså internasjonale øvelser, så nær denne grensen. Jeg vil da spørre: Er russiske myndigheter blitt orientert om de planene som det nå arbeides med, og hva er deres reaksjon?
Eli Sollied Øveraas (Senterpartiet), 2002-05-08:
Eg vil minne om at Møre og Romsdal fylke er verdiskapingsfylke nr. 1, og dei har vore storbrukarar av SND-midlar. Eg trur ikkje at næringslivet i Møre og Romsdal hadde vore det det er, utan SND. Det har vore ein målretta politikk med tanke på nyskaping og innovasjon i eksisterande bedrifter. Kunnskapsparken i Molde, opna av statsministeren i år, uttalte i går at dei vil få problem om ikkje SND-midlane aukar. Nyvald sentralstyremedlem Jens Petter Ekornes har vore sitert, og eg vågar den påstanden at få, om nokon, kjenner næringslivet betre enn Jens Petter Ekornes, både i Møre og Romsdal og i landet elles. Kva grunnlag har då finansministeren for å så tvil om dei sterke åtvaringane frå kollegaen i sentralstyret når det gjeld verdien av SND, samtidig som vi veit at Møre og Romsdal er verdiskapingsfylke nr. 1?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-08:
Først må jeg si at jeg synes det er ganske oppsiktsvekkende at finansministeren ikke helt vet forskjellen mellom kommunale næringsfond og SND. Når han i tillegg mener at man har virkemidler som er for store, synes jeg det blir enda verre. Jeg vil anbefale finansministeren å lese SNDs årsrapporter, som fra 1997 dokumenterer at dersom SND hadde hatt flere midler, ville de ha hatt prosjekter liggende som de vet ville fått bedrifter på beina, som ville skapt arbeidsplasser, og som ville skapt verdier. Finansministeren mener i tillegg at statens viktigste oppgave tydeligvis skal være å gi lavrisikolån – lavrisikolån som det i stor grad er mulig å finansiere i det private markedet – mens risikolån er det som mangler ute i distriktene, for der er tilgangen på privat lånekapital mye mindre. Er det Regjeringens politikk at man egentlig ikke ønsker oppstart av mange småbedrifter i distriktene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-08:
Jeg vil stille følgende spørsmål: «I forbindelse med debatten om modernisering, effektivisering og forenkling i offentlig sektor 31. januar 2002 ble det fattet vedtak om at «Stortinget ber Regjeringen sikre offentlig sektors evne til å rekruttere og beholde arbeidskraft gjennom likelønn for kvinner og menn og en offensiv lønns- og arbeidsgiverpolitikk». På hvilken måte vil statsråden følge opp dette vedtaket?»
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-08:
Jeg takker for svaret. Jeg registrerer at ministeren på en måte ikke berører hovedproblemet når det dreier seg om likelønn mellom kvinner og menn, nemlig at arbeid med mennesker blir mindre verdsatt enn arbeid med teknikk og maskiner, og kanskje ikke å forglemme penge- og papirflytting. Det er noen mekanismer som ligger bak som nok er tradisjonelle, men det ligger også en tankegang bak som går på at verdiskaping kun foregår i én sektor, og ikke i det offentlige. Mange kvinnedominerte yrker havner derfor i en slags lavlønnsfelle, fordi man hele tiden lar logikken fra det private næringsliv også være ledende for hvordan lønnsdannelsen skal skje i offentlig sektor. Hvis man ikke er villig til å ta fatt i denne problemstillingen, nemlig at kvinneyrker tradisjonelt sett har blitt lavtlønnet, tror ikke SV at vi kommer til å løse dette problemet. Ser statsråden den problemstillingen?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2002-05-08:
Jeg regner med at statsråden med dette ikke mener å si at alle i omsorgs- og pleieyrkene har havnet der fordi de på en måte ikke har hatt utgangspunkt for å bekle andre yrker. Jeg registrerer at statsråden ikke har hjertet med og ser at det kanskje er et verdispørsmål å heve disse yrkene opp både i lønn og status, nettopp for å sikre at man rekrutterer de beste folkene. Er det slik at Regjeringens politikk i hovedsak går ut på at man skal konkurrere opp lønningene også i disse sektorene – altså at det skal være for få førskolelærere, for få barnehageassistenter, for få hjelpepleiere og for få sykepleiere, slik at lønningene i disse yrkene på den måten kan heves?
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2002-05-08:
Jeg vil stille et spørsmål til miljøvernminister Børge Brende. For Arbeiderpartiet er det viktig å legge bedre til rette for friluftslivet i Norge. Å legge til rette for økt friluftsliv er god miljøpolitikk og god helsepolitikk, og det er viktig og verdifullt i seg sjøl. For Arbeiderpartiet er det spesielt viktig å satse på barn og unges friluftsliv. En av de tingene som mange unge ønsker å driver med, er fiske. For ti år siden gikk et flertall i Stortinget inn for at alle unge under 16 år skulle få fiske gratis med stang eller håndsnøre i norske vassdrag. Nå, ti år etterpå, er det oppstått en debatt der grunneiere vil nekte barn og unge denne retten til å fiske gratis. Blant annet hevdes det at den er i strid med Grunnloven. Mitt spørsmål til statsråden er: Hva mener han om en slik påstand?
Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2002-05-08:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Det var et veldig forsiktig svar. Men la meg utfordre han litt videre. I april 2001 la Arbeiderpartiet fram en stortingsmelding om friluftspolitikk. Da Børge Brende overtok som miljøvernminister etter Siri Bjerke, valgte Regjeringa å ikke trekke friluftslivsmeldinga. Det betyr at man kan anta at de støttet mesteparten av det som stod der. Når det gjelder saka som vi diskuterer nå, retten til gratis fiske for barn og ungdom, foreslo Arbeiderpartiet i meldinga å utvide retten til gratis fiske, til opp til 18 år. Vi fant mange gode argumenter for å heve aldersgrensen til 18 år. Det er bl.a. myndighetsalderen i Norge. Men på høringen i Stortinget protesterte nettopp de med grunneierinteresser i saka, og dermed bøyde regjeringspartiene av. Det ble dessverre ikke flertall for å heve aldersgrensen til 18 år. Mitt spørsmål er: Hvis statsråden er opptatt av barn og unges rett til friluftsliv, hvorfor vil han da ikke være med på å heve aldersgrensen?
Børge Brende (Høyre), 2002-05-08:
Først vil jeg si til representanten Konglevoll at jeg er helt enig i at friluftsliv er av svært stor verdi. Ni av ti nordmenn er faktisk av den oppfatning at det er det mest forebyggende helsearbeid som finnes. Så til dette med jakt og fiske: Så vidt jeg har forstått, har noen grunneiere rundt Hardangervidda nå gått til det skritt å ville stevne staten i forhold til et tidligere stortingsvedtak, der man åpnet for at barn og unge under 16 år skal få fiske gratis i ulike innsjøer og vann. Hvis det er slik at denne saken vil komme opp for retten, tror jeg ikke at jeg skal si noe mer om det. Regjeringen forholder seg selvsagt til Stortingets vedtak. Og jeg er enig i gjeldende politikk på området, at barn og unge under 16 år skal kunne fiske vederlagsfritt i våre fiskevann.
Børge Brende (Høyre), 2002-05-08:
Først vil jeg si at noe av det mest positive barn og unge kan drive med, er selvsagt friluftsliv. Det å tilrettelegge for det gjennom en aktiv friluftspolitikk vil Regjeringen jobbe mye med i tiden fremover. Innstillingen fra Stortinget i denne saken ble veldig god. Det som flertallet i komiteen valgte å gå inn for, var ikke vederlagsfritt fiske for de mellom 16 og 18 år, men komiteen bad Regjeringen se nærmere på om det kunne utvikles en rabattordning for de mellom 16 og 18 år. Det har jeg tatt til etterretning, og det jobber jeg med som utgangspunkt.
Børge Brende (Høyre), 2002-05-08:
Jeg tror miljøvernministeren bør forholde seg til det som flertallet i Stortinget har fastslått, nemlig at vi skal beholde ordningen med vederlagsfritt fiske for barn og unge under 16 år, og at man skal prøve å jobbe frem en moderasjonsordning for de mellom 16 og 18 år. Jeg vil også legge til at vi har en veldig stor statsallmenning i Norge, hvor det er fritt frem å fiske, både for barn og unge og også for oss som er litt eldre, som er ute sammen med barna. Jeg har for øvrig sagt ja til å være med på et stort arrangement som Jeger- og Fiskerforbundet skal ha nå i juni, sammen med barn og unge som skal få fiskestenger, og som skal ut og bruke naturen. Jeg er enig med representanten Faldet i at vi skal være forsiktig når det gjelder dette med byråkrati. Så vi skal jobbe skikkelig med den ordningen. Dessuten er det positivt at også politikerne er ute og fisker. Jeg har merket meg at tidligere statsminister Stoltenberg etter en fisketur med sin sønn valgte å gå inn for å fjerne hele gebyrordningen som gjaldt for bl.a. fiske i statsallmenning, som da var fiskeavgift.
Børge Brende (Høyre), 2002-05-08:
Jeg vil først returnere honnøren til Kystpartiet for det engasjement som man der har utvist i saken om Sellafield. Jeg tror ikke vi har hørt det siste ordet i Stortinget om det store Sellafield-anlegget. Det som Regjeringen har konsentrert seg mest om det siste halvåret, er spørsmålet om utslippstillatelse av det radioaktive stoffet technetium-99. Storbritannia har valgt å slippe dette rett ut i havet, mens f.eks. franskmennene ved tilsvarende reprosesseringsanlegg i La Hague renser det og lagrer restavfallet, slik at det ikke kjøres i havet. Derfor er det fullt mulig for Storbritannia å rense og lagre technetium-99. Problemet er at de har mye gammelt avfall liggende som de ikke har håndtert, og som de nå velger å kjøre ut i havet. Det protesterer vi på det sterkeste mot. Environmental Agency i Storbritannia, som tilsvarer Statens forurensningstilsyn, har anbefalt at man skal fortsette med disse utslippene frem til 2006 – iallfall har man sagt at det er akseptabelt. Dette ligger nå på den britiske miljøvernministerens bord. Vi har kjørt et knalltøft løp for at man må lage enten et moratorium i forhold til å slutte å slippe ut eller starte en rensing av disse utslippene. Jeg er også klar over at denne utslippstillatelsen er like rundt hjørnet. Vi trodde at den skulle komme før jul, men jeg mener at på grunn av det sterke norske presset som har vært, har man brukt lenger tid på å avgjøre dette. Vi fortsetter det politiske presset mot den engelske regjeringen. Vi har ulike skritt vi også skal ta de nærmeste ukene, og vi håper selvsagt at vi skal få en positiv avgjørelse som går i retning av rensing eller et moratorium. Jeg merker meg at representanten ikke ser så altfor optimistisk på resultatet, men nå avventer jeg bare den videre utvikling uten å gå inn og karakterisere den noe nærmere.