May Britt Vihovde (Venstre), 2004-06-18:
For Venstre har det viktigaste ved revideringa av budsjettet for 2004 vore å sikra den utviklinga vi ser når det gjeld nedgangen i talet på arbeidsledige. Statsbudsjettet som blei lagt fram i haust, var svært stramt og hadde som hovudmålsetjing å sikra eksisterande arbeidsplassar samt å motivera til at det blei skapt nye. Difor var det viktig for Venstre at ein ved revideringa av statsbudsjettet hadde dette som hovudmålsetjing. Kritikken mot Samarbeidsregjeringa for manglande innsats for å skapa arbeidsplassar manglar fullstendig rot i verkelegheita, for høyr no her: Sidan Samarbeidsregjeringa tok over hausten 2001, har løyvingane til offentleg FoU-innsats auka med i underkant av 3 milliardar kr. I tillegg har vi fått SkatteFUNN-ordninga med ein skattelette på 4 milliardar kr, som utløyser 8 milliardar kr i auka forsking. Kapitalen i Forskingsfondet aukar frå 10 milliardar kr i 2001 til 32,8 milliardar kr når vi i dag vedtek revidert nasjonalbudsjett. Skattelette på mellom 12 milliardar og 13 milliardar kr har også vore vesentleg for at ikkje fleire bedrifter skulle redusera aktiviteten sin og dermed gjera fleire arbeidsledige. Er dette ein puslete innsats? Nei, president! Folketrygda er under press. Veksten i utgiftene til folketrygda tek store delar av den årlege veksten i økonomien og gjer det vanskeleg å finna nødvendige ressursar til andre prioriterte oppgåver. Folketrygdutbetalingane er 3,2 milliardar kr høgare enn det ein la til grunn i saldert budsjett, og desse auka kostnadene må finansierast. I år bruker vi 26 milliardar kr på sjukefråvær. Til samanlikning er det meir enn vi bruker på politi, påtalemakt, fengsel, mattryggleik og vegar til saman. Berre auken på 1,45 milliardar kr sidan salderinga svarer til det vi årleg bruker på rettsvesenet i Noreg. Det er stor privat rikdom i Noreg, som kombinert med trygderettar og pensjonsforpliktingar som tårnar seg opp, gjer at ein må våga å forlata tankegangen om at velferdsordningane skal smørjast likt utover heile befolkninga. Dersom eg skal vera litt sjølvkritisk, kan eg vel innrømma at ved å subsidiera kvar barnehageplass med 12 000 kr er det mange med god inntekt som har fått ein stor skattelette. Vi må ha ein velferdspolitikk som tek vare på dei som aller mest treng hjelp frå fellesskapet, og vi må ha eit sosialt ansvar for å sikra alle verdigheit i alle livsfasar. Venstre er godt nøgd med at ein aukar satsinga innan rusomsorga med ytterlegare 100 mill. kr. Auka livskvalitet og verdigheit for våre narkomane er ei hjartesak for meg og Venstre. Denne auken, saman med dei auka løyvingane som allereie ligg i statsbudsjettet, viser at Samarbeidsregjeringa har vilje til å prioritera dei som verkeleg treng hjelp. Petroleumsfondet skal sikra at framtidige generasjonar skal ta del i den velferda som oljeførekomstane våre har gitt oss. Samstundes har fondet ei etisk plikt overfor dei som blir berørte av verksemdene fondet investerer i. Venstre er svært glade for at det siste omsynet no er materialisert i form av etiske retningsliner for Petroleumsfondet. For Venstre er det viktig at ein ikkje berre utøver aktiv eigarskap, filtrering og uttrekk, men at vurderingane og vedtaka også er offentlege. Venstre er difor svært tilfreds med at eit fleirtal i komiteen peikar på at det er viktig med openheit rundt oppfølginga av dei etiske retningslinene. Openheit vedkomande filtrering og uttak er i tråd med prinsippet om offentlegheit i forvaltinga, samtidig som det vil fremma etisk forvalting. Venstre tek soningskøen på alvor, og arbeidet med å redusera soningskøen blir prioritert høgt av Regjeringa. Regjeringa har både auka kapasiteten ved fengsla og bidrege til auka bruk av samfunnsstraff som alternativ straff. Difor undrar det meg at eit fleirtal i denne salen verkeleg meiner at Justisdepartementet ikkje bør vera oppteke av effektiv ressursbruk og kvalitetssikring av byggjeprosjekt. Det må jo vera det fleirtalet meiner med sin merknad vedkomande bygging av eit nytt fengsel i Halden. Politikken til Regjeringa ber frukter. I første kvartal blei faktisk soningskøen redusert. Venstre er godt nøgd med eigen innsats både i Regjeringa og på Stortinget denne våren. Stabiliseringspolitikken til Regjeringa verkar i kampen mot den aukande arbeidsløysa. I Økonomiske analyser nr. 1/2004 skriv SSB: "Og arbeidsledigheten økte mindre i denne nedgangskonjunkturen enn hva tilfellet har vært i andre nedgangskonjunkturer siden 1970-tallet." Med dette utgangspunktet kan ein seia at stabiliseringspolitikken har vore vellykka gjennom 2003. Ifølgje ei arbeidskraftundersøking gjord av SSB stig no sysselsetjinga, og ho viser ein oppgang på 12 000 menneske sidan i fjor sommar. Dette viser at politikken til Samarbeidsregjeringa gir resultat. Etter Venstre sitt syn er det å få fleire bort frå arbeidsløysekøen det viktigaste akkurat no. Til slutt: I ein situasjon med høg arbeidsløyse er det viktig at nokon tar ansvar, og at det blir gitt føreseielege rammer som gjer at næringslivet tør satsa på å skapa nye arbeidsplassar. Vi er glad for at Arbeidarpartiet - ved handsaminga av statsbudsjettet i haust, og nå ved revisjon av dette - er med og tek dette ansvaret.