Bjørn Lødemel (Høyre), 2015-06-09:
Det har lenge vore arbeidd for å få på plass ei kommunereform i Noreg, og denne regjeringa har i lag med samarbeidspartia lagt eit godt grunnlag for å få til det. Allereie hausten 2014 blei kommunane i heile landet inviterte til å delta i prosessar med sikte på å vurdere og å avklare om det er aktuelt å slå seg saman med nabokommunar. Målet med kommunereforma er å sikre gode og likeverdige tenester til innbyggjarane, heilskapleg samordna samfunnsutvikling, berekraftige og økonomisk robuste kommunar og å styrkje lokaldemokratiet. Det er ei overordna målsetting at kommunane blir styrkte som tenesteprodusentar, myndigheitsutøvarar, samfunnsutviklarar og som demokratisk arena. Kommunereforma skal setje kommunane i stand til å vareta desse oppgåvene på ein betre måte, slik at innbyggjarane kan få betre tenester og kommunane blir betre rusta til å møte framtidige utfordringar. Samfunnet har utvikla seg svært mykje sidan førre kommunereform på 1960-talet, og kommunane har fått stadig fleire og meir krevjande oppgåver. Mange kommunar er i dag for små til å klare å ta seg av store og krevjande oppgåver og i tilstrekkeleg grad sikre rettane til innbyggjarane. Det er vidare ei utfordring at kommunegrensene ikkje alltid samsvarar med dagens naturlege bu- og arbeidsmarknadsregionar. Dette hindrar ei heilskapleg samfunnsplanlegging og utvikling, noko som er avgjerande for å dekkje framtidige behov for bustadar, miljøvenlege transportløysingar og samfunnsutvikling. Kommunar med sterkare fagkompetanse og meir ressursar har betre føresetnader for å sikre gode tenester til innbyggjarane, og til å drive framtidsretta samfunnsutvikling. Dette vil også styrkje kommunane som lokaldemokratisk arena, og leggje grunnlaget for å avgrense statleg detaljstyring. Dette vil gje kommunane eit langt større handlingsrom til å finne gode lokale løysingar. Det er positivt at det både i stortingsmeldinga og i innstillinga blir slått fast at generalistkommuneprinsippet ligg fast som hovudregel for kommunesektoren. Fleirtalet viser også til at det skal greiast ut ein heimel som avklarar korleis ein gjennom ein samarbeidsregel skal sikre tenestekvalitet og rettstryggleik for innbyggjarane i tilfelle der kommunane ikkje kan vareta dette åleine. Det er svært bra og viktig at dei fleste kommunar allereie er i gang med denne prosessen, og eg vil gje ros til kommunane for å vise lokalt leiarskap. Det er også positivt at fylkesmennene og KS spelar ei viktig rolle i dette arbeidet. I mitt heimfylke Sogn og Fjordane er det mange gode prosessar på gang. Dei som er komne lengst, er kommunane i Sunnfjord. Dei tok gjennom regionsamarbeidet Samarbeid i Sunnfjord, SiS, tidleg tak i kommunereformarbeidet. Dette resulterte i at kommunestyra i Flora, Naustdal, Jølster, Gaular og Førde i desember 2014 vedtok å gjennomføre ein prosess mot ei eventuell større eining og førebu samanslåing. Seinare har kommunane Askvoll, Fjaler, Hyllestad og Gloppen bedt om å få delta i prosessen. Solund kommune er med som observatør, men har på siste møte opna for å vere med i samanslåingsprosessen. Det er etablert ei eiga organisering for dette arbeidet, med styringsgruppe, prosjektgruppe og eige sekretariat. Det er likevel kommunestyra i kvar kommune som eig prosessen i eigen kommune. Det er gjennomført fleire felles formannskapsmøte, sist for nokre veker sidan. På dette møtet blei felles intensjonsavtaler gjennomgått og godkjende. Desse intensjonsavtalene skal fram mot sommaren behandlast og godkjennast i kvar enkelt kommune. Det er lagt opp til fleire samanslåingsalternativ. Desse alternativa femnar om ein stor kommune med ni kommunar, ein felles SiS-kommune eller ein kommune for indre Sunnfjord. Avhengig av kva kommunestyra i dei ulike kommunane kjem fram til, vil kommunereformarbeidet bli vidareført hausten 2015. Innan 1. juni 2016 skal kvar kommune ha gjort endeleg vedtak om kva kommune dei ønskjer å vere med i. Kommunereformarbeidet i Sunnfjord har vore prega av stadig veksande glød og engasjement. Særleg det største alternativet ser ut til å vekkje stor interesse, og mange meiner det har i seg store vyar og visjonar. Ein av ideane bak dette alternativet er at det vil kunne utgjere ei ny og forsterka kraft mellom Bergen og Ålesund, som mange i dag meiner regionen manglar. Ein ny storkommune av tidlegare 9 – og kanskje 10 – kommunar vil nærme seg eit folketal på 50 000, og det vil utgjere nesten halvparten av dei som bur i Sogn og Fjordane. Det skal bli svært interessant og spennande å følgje med prosessen i Sunnfjord. Dei har lagt eit svært godt grunnlag for å kome i mål med ei omfattande kommunereform, og eg er stolt av det arbeidet som er gjort så langt.