Erlend Larsen (Høyre), 2020-12-17:
I august deltok jeg i en debatt om barn og unges psykiske helse. Under normale omstendigheter skulle møtet vært i en sal her i Oslo med typisk 50–100 deltakere. Som følge av koronaen la arrangørene, Hjernerådet og Nansen Neuroscience Network, opp til et nettmøte. Siden debatten rettet seg mot unge mennesker, hadde jeg ikke så store forventninger til antall deltakere, men der ble både jeg og arrangøren svært overrasket. I løpet av møtet var mer enn 800 mennesker innom for å høre på, og flere enn 400 mennesker deltok gjennom hele møtet. Nettet senker terskelen for oss alle. Nettet gjør at vi kan oppsøke hjelp der den er, og nettet gir god tilgjengelighet når vi skal oppsøke helsehjelp. Om det går an å si at koronaen gjør noe positivt med oss, må det være at vi er blitt bedre til å bruke digitale hjelpemidler. At langt flere leger og andre i helsevesenet tilbyr konsultasjoner på nettet, kommer mange pasienter til gode. I budsjettet for 2021 er det foreslått å omdisponere 35 mill. kr for å legge til rette for drift og utvikling av digitale tjenester til barn og unge. De voksne er i større grad vant med å oppsøke helsetjenester direkte, men for barn og unge som sliter, er et bedre digitalt hjelpetilbud et viktig tilskudd. Det er barn og unge selv som har etterlyst digitalisering av helsestasjons- og skolehelsetjenesten. Helsedirektoratet og Direktoratet for e-helse har i samarbeid med Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet igangsatt programmet DIGI-UNG – digitale tjenester til barn og unge. Formålet med DIGI-UNG er å levere lett tilgjengelig og kvalitetssikret informasjon, veiledning og tjenester til ungdom gjennom et helhetlig digitalt tilbud på tvers av sektorer som bidrar til mestring og selvhjelp. Det har kommet mange bekymringsmeldinger som viser at smittevernstiltakene under pandemien rammer mange barn og unge med nedsatt funksjonsevne samt deres familier. Da pandemien begynte, ble det innført besøksstans ved landets helse- og omsorgsinstitusjoner for å hindre spredning av smitte blant dem som var mest utsatt. Det var viktig, men vi ser at dette kan være en stor belastning for beboere og familier. Pandemien økte belastningen for de pårørende, noe som har ført til økt behov for pårørendestøtte og -avlastning. I budsjettet fra regjeringen ligger det derfor et forslag om en engangsbevilgning på 100 mill. kr til kommunenes arbeid med habilitering og avlastning for barn og unge med nedsatt funksjonsevne. Stadig flere av våre unge sliter med psykisk helse. Dette er noe vi tar på alvor, og dette er noe vi vil gjøre enda mer for å forebygge og avhjelpe. Vi har allerede gjort mye. Regjeringen har innført en rekke pakkeforløp for mennesker med psykiske lidelser. Vi har allerede sørget for at samtlige kommuner har egen psykolog. Arbeidet for å hjelpe mennesker som lider, tar aldri slutt. Mange unge opplever press og bekymringer i hverdagen, og stadig flere ungdommer rapporterer om psykiske helseplager. Opptrappingsplanen for barn og unges psykiske helse er utviklet for å snu denne utviklingen og bidra til at unge skal mestre eget liv. Planen ble vedtatt i Stortinget i januar i år og følges opp i budsjettet for neste år. 170 mill. kr blir satt av til dette viktige tiltaket. 100 mill. kr av dette beløpet går til førstelinjetilbudet ute i kommunene, der folk bor. FACT Ung er ett av tiltakene som får støtte i budsjettet. FACT Ung er et tverrfaglig oppsøkende team rettet mot barn og unge med langvarige og sammensatte behov. Dette er unge som kan ha behov for samtidige tjenester fra flere sektorer og nivåer, men som mangler den nødvendige strukturen rundt seg for å dra nytte av eksisterende tilbud. Helsedirektoratet er i gang med å pilotere slike FACT Ung-team. Med en bevilgning på 5 mill. kr vil direktoratet kunne utvide piloteringen, utvikle digitale virkemidler til bruk i teamene og evaluere pilotene. Barn og unge som sliter med psykisk helse og rus er en spesielt utsatt gruppe. De av dem som i tillegg er under barnevernet, er veldig sårbare og utsatte. Det er satt av midler i budsjettet for å implementere et pakkeforløp for kartlegging og behandling av somatisk og psykisk helse og rusproblemer hos barn og unge i barnevernet. Målet med pakkeforløpet er at barna og de unge skal bli kartlagt, utredet og fulgt opp for eventuelle helse- og rusmiddelproblemer, slik at de kan få nødvendig helsehjelp. Stadig flere av våre unge sliter med psykisk helse. Dette er noe vi tar på alvor, og dette er noe vi vil gjøre enda mer for å forebygge og avhjelpe. Vi har allerede gjort mye. I mer enn syv år har vi jobbet for å skape pasientenes helsetjeneste fordi vi mener at mennesker skal gå foran systemer. Det er fortsatt mye vi gjerne vil gjøre for dem som sliter.