Reidar Sandal (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Det er i kommunane veldig mykje av velferda for innbyggjarane våre blir skapt. Kommunane har det avgjerande ordet når det gjeld barnehagetilbodet. Slik er det også når opplæringa for elevane i grunnskulen blir bestemt. Det er dei same kommunane som sit med nøkkelen når aktiviteten på aldersheimen blir fastsett, eller når omfanget av heimehjelpa blir vedteke. Kommunane er altså den store velferdsbyggjaren i landet vårt. Det er i dette perspektivet vi må vurdere økonomien i kommunane. Dersom staten gir kommunane for lite midlar å hjelpe seg med i det daglege, vil det straks gi svekte tilbod til innbyggjarane. Det rammar barna våre, det går ut over elevane som går i grunnskulen, og det smertar dei eldre som ikkje får den pleie og omsorg som dei har krav på etter lang tids innsats for samfunnet. Tek vi kommunesektoren på pulsen, er det dessverre eit lite lysteleg bilete som teiknar seg. Kvardagen for mange kommunar er vanskeleg. Regjeringa gir ikkje noko håp om betring. Arbeidarpartiet meiner at Regjeringa køyrer ei altfor stram linje overfor kommunane. Dei får for lite pengar til velferdstiltaka sine. Budsjettforslaget for 2005 er for svakt – altfor svakt. Det er ein økonomisk ubalanse i kommunesektoren. No finst det ikkje samsvar mellom dei oppgåvene som skal løysast, og dei ressursane som blir stilte til disposisjon. Misforholdet er stipulert til ca. 5,5 milliardar kr. Stortinget må rydde opp i det uføret kommunane er komne i. Når den nødvendige utgreiinga er gjord, må det over nokre år løyvast så mykje midlar at den økonomiske ubalansen blir retta opp. Det er regjeringspartia og Framstegspartiet sitt ansvar at så ikkje har skjedd. Dei har nemleg stemt imot den nødvendige oppryddinga. I dag er ein firedel av kommunane og fylkeskommunane sette under statleg tilsyn. Det fortel veldig mykje om den økonomiske tilstanden. Aldri før har talet på kommunar med tunge økonomiske problem vore så høgt. Dessverre finst det fleire mørke skyer: Ved utgangen av 2003 var underskottet i kommunesektoren 13,1 milliardar kr før lånetransaksjonar. Det utgjer 6 pst. av inntektene. Den økonomiske situasjonen i kommunane er blitt vesentleg forverra under regjeringa Bondevik II. Med dette som grunnlag legg Regjeringa fram eit forslag til statsbudsjett for 2005 der veksten i dei frie inntektene er på 1 milliard kr. Regjeringa sjølv slår fast at utgiftene i kommunesektoren neste år vil auke med 1,4 milliardar kr på grunn av endringar i befolkninga. Veksten i dei frie inntektene er altså ikkje nok til å dekkje dei auka utgiftene, utruleg nok. Følgjene av ein slik politikk vil vere at velferda blir bygd ned mange stader. Det rammar tilbodet til eldre personar som fortener ei verdig omsorg. Mange elevar vil få mangelfull opplæring. Hardast ramma blir dei elevane som har aller størst behov for støtte, rettleiing og aktiv oppfølging. Den svakaste parten blir mest skadelidande. Slikt er kritikkverdig. Arbeidarpartiet foreslår at det neste år blir løyvt vel 4,1 milliardar kr til velferdstiltak i kommunane og fylkeskommunane utover Regjeringa sitt forslag. Av dette skal 3,5 milliardar kr komme som vekst i dei frie inntektene. Det vil gi Trondheim kommune 85 mill. kr meir neste år til å drive eldreomsorg og skular for. Fredrikstad kommune vil ha ein gevinst av Arbeidarpartiet sitt forslag på over 40 mill. kr. For Flora kommune vil det tilsvarande talet vere 7 mill. kr. Hadde Arbeidarpartiet sin politikk blitt vedteken i Stortinget i dag, ville eldreomsorga ha fått høgare kvalitet. Fleire eldre ville fått etterlengta omsorg. Elevar ville fått ei betre opplæring. Det ville skapt optimisme. Velferda for kvinner og menn ville ha blitt langt betre. I tillegg til å auke dei frie inntektene går Arbeidarpartiet inn for å løyve 0,6 milliardar kr meir i øyremerkte tilskott enn Regjeringa foreslår. Desse midlane skal m.a. brukast til bygging av barnehagar, til å halde ved like skulebygg, til landslinjer og til regional utvikling. Dette er sentrale arbeidsområde for kommunane, der behovet for midlar er stort. Forliket mellom regjeringspartia og Framstegspartiet vil gi 800 mill. kr meir til kommunesektoren neste år enn Regjeringa har foreslått. Det er ei betring, men er langt frå tilstrekkeleg for å løyse dei omfattande oppgåvene som kommunane har – og som dei bør ha i åra som kjem.