Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2003-06-18:
Arbeiderpartiet mener at kart er en grunnleggende infrastruktur som bør være et statlig ansvar. Derfor mener vi at Statens kartverk må opprettholdes og styrkes. Overgangen til digitale kart har gjort at ressursbehovet er stort. Men samtidig vil tilgangen på digitale kart gjøre det tryggere både til lands og til sjøs, og gjøre det enklere og mer effektivt innenfor mange områder. Å sikre at Norge har korrekte geodata i digital form er også god næringspolitikk, fordi det gir grunnlag for utvikling av ny teknologi og nye tjenester. Det er allerede en rekke private selskaper i Norge som benytter geodata som grunnlag for tjenester og produkter, bl.a. innenfor offshore kartlegging, satellittbildebehandling og programvareutvikling for å nevne noe. Det er også slik at en stor del av bevilgningen til Statens kartverk går til kjøp av tjenester fra ulike typer kompetansebedrifter, så kutt i bevilgningen til Kartverket rammer også private arbeidsplasser. Med dette som utgangspunkt hadde vi i Arbeiderpartiet håpet at denne kartmeldinga kunne gitt Stortinget et grunnlag for en framtidsrettet debatt om hvordan vi kan sikre et godt kartgrunnlag i Norge. Men dessverre har Regjeringa lagt fram ei melding som ikke bare legger opp til en fortsatt lav satsing, den framstår også som svært lite gjennomarbeidet, noe som har blitt bekreftet av de svarene vi har fått på spørsmål som har blitt stilt fra komiteen under behandlingen. SV har jo foreslått at meldinga skal sendes tilbake. Vi kunne vært med på det om vi hadde fått flertall sammen med Fremskrittspartiet. Men det har vi ikke fått. Dermed ble det behandling i komiteen, og vi har derfor fremmet våre forslag i håp om å få gjennomslag. Men dessverre: Her står regjeringspartiene og Fremskrittspartiet sammen. Ikke et komma skiller dem i innstillinga. Og med tanke på historikken det er i denne stortingsperioden når det gjelder Kartverket, er det faktisk mest overraskende at Fremskrittspartiet har lagt seg på den linjen de har. Som vi husker: Høsten 2001 ble det kuttet 38 mill. kr til Kartverket. Mesteparten av de 38 mill. kr forsvant etter at det hadde vært runder her i Stortinget med Fremskrittspartiet, der Fremskrittspartiet ikke ble enig med Regjeringa, men støttet budsjettet subsidiært. Og jeg husker at representanten Korsberg ble omtrent rasende da vi antydet at Fremskrittspartiet hadde støttet kuttet på 38 mill. kr da finanskomiteens innstilling ble behandlet i Stortinget. Han sa bl.a. i budsjettdebatten: «For Fremskrittspartiet er det helt utenkelig å kutte så mye som det her er snakk om, fordi det vil medføre store problemer for Kartverket.» Nå var det jo akkurat det de hadde gjort. Men vi i opposisjonen, Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet, fant sammen, og vi har hatt et godt samarbeid om Kartverket. Vi lagde et press som resulterte i 20 mill. kr mer i revidert budsjett for 2002. Vi vedtok i fjor høst at Regjeringa ikke fikk slå sammen fylkeskartkontorene før Stortinget hadde behandlet denne meldinga. Men så var det plutselig slutt på Fremskrittspartiets engasjement. I denne innstillinga har Fremskrittspartiet gitt Regjeringa full støtte. Og i revidert nasjonalbudsjett, som skal behandles på fredag, legger Fremskrittspartiet seg på samme bevilgningsnivå som i desember 2001 var helt utenkelig. Dermed gir Fremskrittspartiet Regjeringa bl.a. støtte til nedlegging av fylkeskartkontor. Arbeiderpartiet går mot forslaget om å legge ned fylkeskartkontor, bl.a. ut fra den helt sentrale rollen de har i koordineringen av kartleggingen og den tette kontakten de har med kommunene. Vi synes også det er merkelig at flertallet går inn for dette så kort tid etter at Stortinget behandlet tingslysingsreformen og vedtok at Kartverket skulle overta tingslysingen, og at Kartverket skulle etablere en tjeneste for mottak og kontroll i hvert fylke. Arbeiderpartiet går også mot privatiseringen som Regjeringa legger opp til når det gjelder markedsdivisjonen. Vi mener det er nødvendig med et klarere skille enn i dag, men det må være mulig å finne en modell innenfor rammen av offentlig eierskap, bl.a. slik at inntektene fra markedsdivisjonen kan komme Statens kartverk til gode. En privatisering, slik Regjeringa legger opp til, skaper stor usikkerhet for arbeidsplassene i Statens kartverk, bl.a. de som i dag ligger på Ringerike. Og avslutningsvis: En ny lov om eiendomsregistrering, slik meldinga omtaler, har mange prinsipielle sider. Jeg må si at det er svært betenkelig at Regjeringa på denne måten skal ha Stortinget til å forhåndsgodkjenne en lov etter å ha omtalt den i et avsnitt i ei melding. Vi mener at Stortinget først bør ta stilling til den når det kommer et lovforslag til behandling i Stortinget. Dessverre gir Fremskrittspartiet også her sin støtte til regjeringspartiene.