Inge Myrvoll (Sosialistisk Venstreparti), 1998-12-17:
Som det har vært nevnt før, er det mange sterke følelser i denne saken, følelser som har med engasjement og entusiasme å gjøre, men som også har ført til at det til dels er blitt en betent sak, med sterke konflikter mellom regionene. Så det er ikke sikkert at julefreden vil senke seg overalt når avgjørelsen er tatt, som saksordføreren var inne på. Vi vil ut fra den løsningen som blir valgt i kveld, sitte igjen med vinnere som sikkert vil feire og kanskje flagge, og tapere som nok kanskje vil føle litt mer bitterhet over avgjørelsen. Men de største taperne vil være miljøet og de partier som bryter med de retningslinjer de før har sagt skal legges til grunn for vegprosjektene. Hvis man ikke vil legge de retningslinjene til grunn, er jeg redd for at det kanskje også får konsekvenser for framtidige vegvalg. Jeg skal si litt om bakgrunnen, men jeg skal ikke gå tilbake til 1933, slik saksordføreren gjorde. Jeg skal gå tilbake til 1989, da en samlet samferdselskomite konkluderte med at nordre trasé skulle være valget, uten at endepunktet ble fastlagt. Det var nemlig tre muligheter den gang: Kanstad, som senere er falt bort, og to gjenværende, Gullesfjord og Sigerfjord. For dem som var tilhenger av nordre trasé, hadde man for så vidt fortsatt et valg med hensyn til hvilken korridor man ønsket. I 1995 var SV med på å vedta at man skulle utrede Hadselfjord-alternativet. Hvorfor det, når vi tidligere hadde vært med på å gå inn for nordre trasé? Jo, for det første ville vi ikke i ettertid at det skulle hevdes at det fantes et alternativ som ikke var utredet, og som på en måte ville ligge der i en debatt. Vi syntes det var greit å få det på bordet, slik at vi også kunne vurdere om det var et bedre alternativ. Det betyr også at vi åpnet for å vurdere det som alternativ til nordre trasé. Jeg syns derfor det er litt usaklig når en hører at enkelte nå bruker argumentet om at man har bygd nordre trasé over Raftsundet som et argument mot tunnel, ikke minst Arbeiderpartiet, som sjøl foreslo å utrede tunnel og var med på at vi skulle videreføre byggingen over Raftsundet for å få vegutløsning. Så akkurat det argumentet føler jeg er litt usaklig, ut fra den historien utredningen har. Jeg synes også det er sørgelig at mesteparten av debatten og jobbinga har dreid seg om to hovedalternativ – to hovedalternativ som begge har store minussider eller spørsmålstegn. Jeg vil først si noe om dem før jeg begrunner SVs valg av det tredje alternativet, som jeg føler at andre partier ikke har gått seriøst nok inn i. Når det gjelder nordre trasé til Gullesfjord, alternativ A og C, er det klart at det er det korteste alternativet østover og for så vidt nordover. Det er også helt klart at alternativ A er det klart billigste alternativet og skiller seg ut i forhold til andre. Så ut fra økonomiske grunner taler mye for det. Men så er det en del tunge innvendinger, og den tyngste innvendingen fra oss i SV er miljøet – jeg vil forresten komme litt mer tilbake til prisen før jeg går over til miljøet. Det er nemlig en del av prislappen som de som går inn for nordre trasé, enten det er alternativ A eller C til Gullesfjord, ikke har tatt med. Jeg synes det er forunderlig, det irriterer meg litt, at flertallet lukker øynene for at det fins en ekstraregning mellom Gullesfjord og Sigerfjord. Våtmarkproblemene er der allerede nå, og prisen på 100 mill. kr er lagt inn i tunnelalternativet og i alternativ I til Sigerfjord, men er ikke med i prislappen på Gullesfjord-alternativene. Ut fra at vi faktisk også ved valg av Gullesfjord vil få en økt trafikk mellom Gullesfjord og Sigerfjord mener jeg at de problemene må løses. Sjøl om det ikke blir en del av Lofast, vil prislappen være den samme, 110 mill. kr. Så skal man få en saklig vurdering av dette, må man plusse på 110 mill. kr for både alternativ A og C. Fortsatt er alternativ A betydelig billigere enn andre, men det er alternativ C som sannsynligvis blir valgt i dag. Det ligger på nivå med det som foreløpig er anslag til tunnel, og heller ikke så langt fra Sigerfjord-alternativet – jeg skal gå nærmere inn på det – for det mener jeg er overpriset i det anslaget vi har fått fra departementet og direktoratet. Det betyr at det prismessig kun er alternativ A som skiller seg ut. Men grunnen til at jeg ikke kan gå inn på noe alternativ til Gullesfjord er miljøinngrepene. Jeg syns på en måte at konklusjonen fra fylkesmannen sier det meste: «Konsekvensutredningen viser entydig at gjennomføring av Lofast via Indrefjord – Øksfjord medfører store, til dels svært store negative konsekvenser for naturmiljø, landskap og friluftsliv. Samtlige alternativ via Nordre trasé(unntatt alt. H og I) (unntatt alt. H og I) Så uansett om man velger A eller C, har fylkesmannen entydig konstatert at det er i strid med flere nasjonale miljøpolitiske målsettinger. Det har for meg vært det avgjørende. Et tilleggsargument er at disse alternativer jo gir den korteste vegen – det er greit – mellom Lofoten og Harstad-regionen, Ofoten osv. Men samtidig, mellom Raftsundet – hvor vegen nå er ferdig – og Gullesfjord bor det ikke ett menneske. Det fører til en uttelling for gjennomgangstrafikken, som får kortere veg, men det gir ingen lokale uttellinger ellers for brukere langs vegen, for de fins ikke. Når det gjelder tunnel under Hadselfjorden, har det også mange positive sider. Blant annet har det vært nevnt fra representanten Kofoed-Larsen hvilke positive effekter det kan ha å knytte regionene sammen. Og jeg er enig i det hun sier om de positive regionale effektene. Det som gjør at jeg har blitt sterkt i tvil når det gjelder tunnelen, er at jeg føler stor usikkerhet i forhold til teknisk gjennomføring og kostnader. Det er faglig uenighet om kvaliteten på bunnforholdene vedrørende løsmasse, sprekksoner, overdekning – dette blir Norges lengste undersjøiske tunnel – og denne usikkerheten vektlegges betydelig fra SVs side. Det fins også en del andre minussider med tunnel. Driften er ganske energikrevende, og den fungerer som en «omvendt» fjellovergang, hvor vogntogene bremser ned til bunns og siger opp på den andre siden. Vi har da konkludert med at vi må se på Sigerfjord-alternativet, som de andre ikke vil se på. Og det er klart at med det som ligger i dette materialet, ser det ut som det er det dyreste alternativet i forhold til C og i forhold til tunnel. Men i forhold til C mener jeg, som jeg allerede har nevnt, at kostnadene mellom Gullesfjord og Sigerfjord må inn i bildet, og jeg mener også at det som i dag er Rv 822 mellom Fiskefjord og Sigerfjord er av en sånn standard at den må utbedres, også med dagens trafikk. En sånn utbedring har en kalkulert til 60 mill. kr, en kostnad som også hører med i bildet. Da vil jeg si at alternativet til Sigerfjord ikke har en prislapp som er høgere enn for de andre. Dessuten har det mer positive lokale konsekvenser i tillegg til at det blir en veg for gjennomgangstrafikk. Det gir noen små bygder vegutløsning som ikke har det i dag. I tillegg gir det en bedre transportstandard for levende lokalsamfunn som Kaldjord, Hennes, Blokken, Fiskefjord osv. – hvor det fins en del næringsliv, det fins en del industri osv. – som i dag har en veg med til dels dårlig standard. Med andre ord: Det har en del lokale effekter. I tillegg har fylkesmannen, som har anbefalt tunnelen, sagt: «Fylkesmannen vurderer alternativ I til Sigerfjord som et miljømessig akseptabelt alternativ.» Så da har jeg, med summen av disse argumentene, konkludert med at Sigerfjord er det beste alternativet. I tillegg kunne Sigerfjord fungert som fredspipe – det ble ingen tapere. I Lofoten og i Vesterålen – hvis man ikke får sitt primære valg – har Sigerfjord vært et sekundært alternativ man kunne ha akseptert og levd med. Så hadde man valgt Sigerfjord, hadde man sittet igjen uten tapere i kveld. Det vil si, Hadsel kommer litt i bakevja, men beholder man, som det er snakk om, ferja med redusert frekvens – uten å si noe om hvor god frekvens, men den blir iallfall redusert – vil de likevel ha en løsning. Ut fra det jeg har argumentert med, vil jeg også signalisere at det for oss er umulig å støtte alternativene A og C subsidiært, ut fra miljøgrunner. Og den usikkerheten jeg føler ved Hadselalternativet gjør at jeg heller ikke kan støtte det. Det betyr at når vårt alternativ er falt, vil jeg stemme mot de øvrige alternativene senere i voteringene - hvis ikke det skulle skje at noen har blitt overbevist av min tale, tar et gruppemøte i løpet av kvelden og går inn for Sigerfjordalternativet. Det ville ha gledet meg stort.