trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Svein Flåtten (Høyre), 2008-01-30:
Jeg er fortsatt til stede og har dette spørsmålet til finansministeren: «Kun 40 pst. av landets frivillige organisasjoner er registrert i Enhetsregistret. Frivillighetsregistret, som skal gi en enklere adgang til registrering, skal være i gang fra 1. januar 2009. Det betyr at kanskje så mye som 70 000 foreninger og lag vil stå uregistrert i flere år fremover. Det betyr at enkeltpersoner i foreninger ligningsmessig vil bli tillagt formue og inntekt av bankkonti som registreres i deres navn helt til en har fått org.nr. fra Enhetsregistret via registreringen. Hva vil statsråden gjøre med dette?»
Svein Flåtten (Høyre), 2008-01-30:
Jeg tror finansministeren skal være litt forsiktig med å si at mitt utgangspunkt er feil. Det er riktig, som finansministeren sier, at bankene skal gjøre det på den måten. Men nå sier finansministeren selv: dersom bankene gjør det på denne måten. Da mener jeg at man har et ansvar for å få dette ut til bankene, for den neste posisjonen er - som finansministeren sier - at hvis man allikevel blir liknet for dette, må man sannsynliggjøre at man ikke har dette som formue og inntekt, og det er selvsagt lett. Det som ikke er lett, er å fortelle alle de menneskene som får den forenklede selvangivelsen, og som nå etter hvert heller ikke skal sende den inn, at de må sjekke om dette står der eller ei. Hvor mange er det som sjekker dette fullt ut? Vi vet at det er veldig mange som er glad til og lar dette gå.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-01-30:
Ingen mener mer enn meg og Høyre at folk selv er ansvarlige for sin egen økonomi. Men her har vi helt opplagt et forhold hvor bankene bør instrueres, og hvor det bør være litt mer offentlighet rundt plikten til å gjennomføre dette. Jeg vet av eksempler - det er jo derfor jeg har tatt opp saken - at dette ikke fungerer. Jeg håper at finansministeren gjennom de institusjonene hun kan utvirke dette gjennom, bidrar til at det blir bedre belyst, og at man blir opplyst og instruert om hvordan man skal forholde seg.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Eiendomsskatteloven innholder regler om obligatoriske og frivillige fritak for eiendomsskatt. De obligatoriske fritakene er opplistet i lovens § 5. Det følger av eiendomsskatteloven § 5 bokstav d at eiendommer som «kommunen sjølv eig», er fri for eiendomsskatt. Begrunnelsen er at det er uhensiktsmessig å pålegge kommunen å skrive ut og kreve inn skatt fra seg selv. Det antas at unntaket bare omfatter eiendommer som kommunen eier direkte, og ikke eiendommer som er eid av selvstendige rettssubjekter, selv om en kommune har eierinteresse i disse. Fritakene i eiendomsskatteloven § 7 er frivillige for kommunen, slik at kommunestyret avgjør om det vil frita eiendommer som er omfattet av alternativene i bestemmelsen. Et krav er imidlertid at eiendommer i samme kategori skal behandles likt, med mindre saklige grunner tilsier ulik behandling. Etter eiendomsskatteloven § 7 bokstav a kan kommunestyret frita «Eigedom åt stiftingar eller institusjonar som tek sikte på å gagna ein kommune, eit fylke eller staten». I utgangspunktet må eiendommen eies av stiftelser eller institusjoner, og spørsmålet er om dette også omfatter aksjeselskaper. Finansdepartementet har i brev av 12. juni 2003, inntatt i Utvalget 2003, side 1190, til en kommune uttalt at «stiftingar eller institusjonar» har vært antatt å dekke alle typer juridiske personer hvor ingen har direkte eierinteresser, herunder foreninger. Videre la departementet i brev av 5. september 1996 til grunn at en bedrift med formål om å sysselsette yrkesvalghemmede falt inn under bestemmelsen. Dette foretaket var organisert gjennom et aksjeselskap. På denne bakgrunn legger jeg til grunn at aksjeselskap kan fritas for eiendomsskatt så lenge de øvrige vilkårene i eiendomsskatteloven § 7 bokstav a er oppfylte. Eiendomsskatteloven § 7 bokstav a oppstiller krav om at stiftelsen eller institusjonen må drive en virksomhet som «tek sikte på å gagna ein kommune, eit fylke eller staten». I brevet av 12. juni 2003 uttalte departementet at spørsmålet om hva som skal anses som slik virksomhet, må bygge på en konkret helhetsvurdering. Departementet uttalte også at man ved denne vurderingen må se hen til om stiftelsen eller institusjonen utfører oppgaver som ellers måtte ivaretas av det offentlige, om den har til formål å gå med overskudd, om det deles ut utbytte til medlemmene, og finansieringen av stiftelsen eller institusjonen. Eiendomsskatten er en kommunal skatt, og det er opp til kommunestyret å avgjøre om fritak etter eiendomsskatteloven § 7 bokstav a skal gis. Jeg kan derfor ikke ta konkret stilling til den saken som det vises til, men imidlertid påpeke at fritakene må ligge innenfor det eiendomsskatteloven tillater. Hvorvidt aksjeselskap som driver boligformål, kan fritas for eiendomsskatt etter eiendomsskatteloven § 7 bokstav a kan ikke avgjøres generelt, men beror på en konkret helhetsvurdering av om virksomheten oppfyller kravet om å være til fordel for en kommune, et fylke eller staten.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Jeg tror jeg bare må henvise til det svaret som jeg allerede har gitt, for loven gir kommunene mulighet til å handle etter § 7 bokstav a, og der står det at det er en konkret helhetsvurdering som skal ligge til grunn. Så jeg beklager - jeg tror ikke representanten Flåtten og jeg kommer noe videre i forhold til dette konkrete eksemplet i denne spørretimen.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Jeg har veldig klart understreket hva som er kommunenes handlingsrom i det svaret jeg har gitt. Det ligger innenfor § 7 bokstav a, og det er altså en helhetsvurdering som tar utgangspunkt i om virksomheten oppfyller kravet om å være til fordel for en kommune, et fylke eller staten.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Frivillige organisasjoner som ikke har erverv til formål, er i utgangspunktet fritatt for formues- og inntektsskatt. I mange slike lag og organisasjoner er det enkeltpersoner i foreningen som står oppført som disponent i forhold til organisasjonens bankkonti. Representanten Svein Flåtten legger til grunn at disse personene vil bli tillagt formue og inntekt av slike bankkonti som er registrert i deres navn, helt til organisasjonen har fått et organisasjonsnummer fra Enhetsregisteret. En frivillig organisasjon kan være registret med organisasjonsnummer i Enhetsregisteret. I så fall vil banken eller andre som har penger til forvaltning, innrapportere den frivillige organisasjonen til Skattedirektoratet som kontoeier, med det organisasjonsnummeret. Siden kontoeieren er en organisasjon, har opplysningene ingenting å gjøre med den personlige selvangivelsen for disponenten. I tilfellene hvor den frivillige organisasjonen ikke er registrert i Enhetsregisteret, det vil si at kontoeieren ikke er identifiserbar, anbefaler Skattedirektoratet at kontoen innrapporteres med fødselsnummer til en disponent, samt en spesiell kode som tyder på at det er en frivillig organisasjon. Direktoratets systemer skal da sørge for at kontoen behandles slik at innskudds- og utlånsbeløpene ikke kommer med på den personlige selvangivelsen til disponenten. Enten foreningen er registrert i enhetsregisteret og dermed har et organisasjonsnummer, eller ikke er registrert, vil en privatperson som står oppført som disponent over foreningens bankkonti, altså ikke bli tillagt formue og inntekt av slike midler dersom banken innrapporterer til Skattedirektoratet som den skal. Skulle likevel formue og inntekt feilaktig bli rapportert på disponenten, vil han ikke bli beskattet for dette dersom han sannsynliggjør at midlene tilhører en skattefri institusjon. Det er altså feil det som er utgangspunktet i representanten Flåttens spørsmål. Til slutt vil jeg bemerke at når det gjelder frivillighetsregisteret, som representanten Flåtten nevner i spørsmålet, er dette under utvikling og ennå ikke etablert. Etter det jeg forstår, er det imidlertid lagt opp til at registrering her ikke skal være noen plikt, men derimot en frivillig sak. Det betyr at det også etter etableringen av dette registeret vil kunne være organisasjoner som ikke er registrert. Uansett kan jeg ikke se at registrering her vil få noen betydning fra eller til for likningen av enkeltpersoner, som altså uansett ikke skal tillegges inntekt og formue av lagets bankkonti. Jeg kan derfor ikke se at det er behov for å foreta seg noe i dette spørsmålet, bortsett fra å svare så klinkende klart som jeg gjør i spørretimen på spørsmål fra representanten Flåtten.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Jeg vil jo oppfordre dem som er disponenter i frivillige organisasjoner, til å følge med på den delen av likningen. Hvis banken eventuelt ikke har gitt utfyllende opplysninger om hva av vedkommendes inntekt og formue som tilskrives en frivillig virksomhet som vedkommende er disponent for, har vedkommende, når det gjelder likningen, selv ansvaret for å følge med på dette. Reglene her er altså veldig klare. Det skulle ikke være veldig komplisert å ordne opp i det heller.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Jeg bidrar selvfølgelig veldig gjerne til bankenes oppmerksomhet rundt denne spesielle koden, at det som gjelder formue eller eventuelt inntekt som knytter seg til en frivillig organisasjon og ikke til disponentens egen, private økonomiske situasjon, gjøres tydelig overfor bankene. Nå tror jeg bankene generelt er klar over dette, men det skader jo ikke med litt ekstra oppmerksomhet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Regjeringen har nedsatt et utvalg som skal vurdere unntak fra revisjonsplikt for små foretak, inkludert små aksjeselskaper. Grensen for revisjonsplikt bør være lik for aksjeselskaper og tilsvarende utenlandske foretak som driver virksomhet i Norge gjennom norskregistrert utenlandsk foretak, NUF, som spørreren er inne på. Etter mandatet skal utvalget derfor ha som utgangspunkt at det ikke skal være forskjell i revisjonsplikten, avhengig av om foretaket driver virksomhet i Norge gjennom NUF, eller om selskapet er norsk. Slik er det også sagt i mandatet for lovutvalget. Der skal revisjon bidra til at kreditorer, investorer, skattemyndigheter og andre brukere av regnskapsinformasjon har sikkerhet for at informasjonen i foretakenes årsregnskaper er korrekt. Det gjelder også en del andre krav i lovgivningen og revisorbekreftelse av ulike forhold, såkalte særattestasjoner. Revisor har omfattende tilgang til informasjon om de foretakene som revideres, regnskapsbrukerne sparer ressurser til egen kontroll, og de enkelte regnskapsbrukerne får lik tilgang på revidert informasjon. Utøvelsen av revisors funksjoner skal dermed medvirke til effektiv ressursallokering og til bekjempelse av ulike former for økonomisk kriminalitet, herunder kriminalitet på skatte- og avgiftsområdet. Krav til revisjon har en særskilt begrunnelse for aksjeselskaper og andre foretaksformer uten eiere som hefter fullt ut for foretakets forpliktelser. Samtidig medfører revisjon kostnader for foretakene. For lovpålagt revisjonsplikt må det kreves at disse kostnadene står i rimelig forhold til nytten ved revisjon. Regjeringen vil benytte den kommende utredningen i vurderingen av hvordan revisjonsplikten for små foretak bør utformes for framtiden. Utvalget er gitt frist til 2. juni 2008 med å levere sin utredning.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Jeg tror ikke vi skal forskuttere hva dette utvalget vil komme med av konklusjoner. Men jeg vil understreke: Etter mandatet skal uvalget ha som utgangspunkt at det ikke skal være forskjell på revisjonsplikten avhengig av om foretaket driver virksomhet i Norge gjennom NUF, eller om selskapet er norsk. Jeg regner med at utvalget går inn i denne problemstillingen, og at vi på dette tidspunktet, den 2. juni 2008, er et skritt nærmere det som er spørrerens intensjon med spørsmålet som stilles i dag.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Vi skjeler selvsagt til hva som er regelverket i andre land. Utgangspunktet her er jo å sikre en likebehandling av norskeide selskaper og NUF-selskaper, nettopp for at det skal være enklere for småbedrifter å ha et regelverk å forholde seg til, og at man ikke skal drive forskjellsbehandling gjennom regelverket.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Indre selskap omfattes av den generelle definisjonen av deltakerlignet selskap. Det skiller seg fra andre deltakerlignede selskaper, som ansvarlige selskaper eller kommandittselskaper, ved at det ikke framstår som et selskap overfor utenforstående. I selskapsloven er et indre selskap definert som et «selskap som ikke opptrer som sådant overfor tredjemann». Deltakerne i det indre selskapet kan være personer, aksjeselskaper eller andre selskaper. Brukere av indre selskap anfører at et slikt selskap gir fleksibilitet ved at det er få formelle bindinger med hensyn til innskudd og uttak av kapital i selskapet. De anfører også at selskapsformen gir mulighet for hensiktsmessig regulering og fordeling av underliggende ansvar, uten at virksomheten framstår som uoversiktlig og kompleks utad. Forut for skattereformen 2006 kunne det være svært lønnsomt å bruke indre selskaper i forbindelse med skatteplanlegging. Det kunne skje ved at det ble etablert selskapsstrukturer hvor slike selskaper inngikk, som ledd i å unngå beregning av personinntekt etter delingsmodellen. Målet med slike arrangementer var å få noe som reelt sett var arbeidsavkastning, klassifisert som kapitalinntekt og dermed redusert den totale beskatningen til 28 pst. Skattereformen 2006 innebærer at den marginale beskatningen av lønns- og eierinntekter i stor grad er lik, og reformen har redusert eller eliminert en rekke omgåelsesmuligheter som lå i skattesystemet tidligere. Etter gjennomføringen av skattereformen 2006 og innføring av skjermingsmetoden er lønnsomheten av arrangementer som omtalt, sterkt redusert. I hovedsak vil effekten av en omklassifisering fra arbeidsavkastning til kapitalavkastning være spart arbeidsgiveravgift. Departementet følger utviklingen nøye med hensyn til skatteplanlegging i det reformerte skattesystemet. Så langt er det ikke holdepunkter for å anta at indre selskaper utgjør et særlig problem i denne sammenheng. Men det er for tidlig å trekke klare konklusjoner om dette nå. Når skattereformen 2006 har fått virke noe lenger, vil forskjellige utslag av de nye reglene bli inngående evaluert. Resultatene av denne evalueringen vil bli framlagt for Stortinget. Etter min oppfatning er det viktige hensyn som kan tale for å innføre en registreringsplikt for indre selskaper. En slik registreringsplikt vil kunne bidra til åpenhet og legge til rette for større grad av innsyn. I denne sammenheng er det hensyn som trekker i forskjellige retninger, og som må veies mot hverandre, men dette er uansett en problemstilling som vi kommer til å vurdere videre.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Jeg vil være veldig forsiktig med å gå inn i en ytterligere diskusjon om dette forholdet eller andre forhold som diskuteres når det gjelder skatt. Det er selvfølgelig fordi en del av de skattereglene som gjelder i dag, benyttes av folk som har god råd. De har en betydelig mulighet til å drive skatteplanlegging hvis vi driver en omfattende, offentlig debatt om disse spørsmålene. Men vi foretar, på generelt grunnlag, en gjennomgang - selvfølgelig - av skattereglene slik de er nå, og skal også evaluere skattereformen når vi har tilstrekkelig informasjon om hvordan den faktisk har slått ut. Et av problemene for å finne ut av det handler om de enormt store tilpasningene som ble gjort i 2004 og 2005, og som forstyrrer de opplysningene vi har om hvordan skattereformen faktisk har fungert. Jeg regner med at vi både i budsjettet for 2009 og i den evalueringen som jeg kan komme tilbake til Stortinget og orientere om gjennomføringen av, kommer til å komme inn på de spørsmålene som Syversen her tar opp.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-01-30:
Det kan jeg bekrefte. Som jeg sa i mitt svar, er det mange ting som tilsier at en skal gå videre på det sporet. Jeg er helt enig med representanten Syversen i at respekten for vårt skattesystem og en felles finansiering av velferdsstaten over skatteseddelen handler om at vanlige lønnstakere og pensjonister ser at de som har spesielt store inntekter og formuer, også bidrar til fellesskapet. Det er jo bl.a. derfor vi syns det er viktig å beholde formuesskatten og gjøre den enda mer rettferdig, for blant de rikeste menneskene i Norge vil effekten av å fjerne eller redusere den eller gjøre andre krumspring når det gjelder arbeidende kapital, nettopp være at noen av de best bemidlede slipper med mindre skatt.
Åge Austheim (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Jeg tillater meg å stille finansministeren følgende spørsmål: «Mange små norske aksjeselskaper opplever det som tyngende at de er pålagt revisjonsplikt. Samtidig er norskregistrerte utenlandske selskaper(NUF) ikke pålagt revisjonsplikt. Ifølge Regjeringens nettsted er det nedsatt et lovutvalg til å vurdere revisjonsplikten for små foretak. (NUF) Hvordan ser statsråden på denne problemstillingen, og når kan vi vente svar fra lovutvalget?»
Åge Austheim (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Jeg vil takke statsråden for det svaret og stille følgende oppfølgingsspørsmål: Hvis nå det lovutvalget som vurderer revisjonsplikten for små aksjeselskap, ikke blir enig om en felles anbefaling, hvordan vil da Regjeringen stille seg til en eventuell fjerning av revisjonsplikten?
Åge Austheim (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Jeg takker statsråden for svaret og stiller et siste oppfølgingsspørsmål. En rekke europeiske land har fjernet revisjonsplikten for små foretak. Så vidt jeg har klart å bringe på det rene, har Danmark fjernet den, og Sverige er i en fase der de vurderer eller arbeider for å fjerne revisjonsplikten. I hvilken grad vil det spille en rolle for Regjeringen hva andre land gjør i denne saken? Og ser statsråden verdien av å bedre rammevilkårene for småbedrifter i Norge?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-01-30:
Først vil jeg takke presidenten for velvilligheten, slik at jeg fikk lov til å stille spørsmålet. Jeg vil også si at jeg er helt enig i det personlige ansvaret han understreket i sin innledning - så takk for det. Så til spørsmålet: «En vanlig konstruksjon blant personer med svært høye inntekter er såkalte «indre selskaper». F.eks. mottok de 18 deltakerne i det «indre selskapet» i Terra Securities ifølge Dagens Næringsliv 288,2 mill. kroner i 2005 og 2006, tilsvarende en avkastning på 1 149 prosent. Det synes åpenbart at dette er konstruert for å redusere skattekrav. Mener statsråden at denne, og mange andre lignende tilfeller, gir grunnlag for å vurdere om lovverket fortsatt gir inntektstopper urimelig gode muligheter til å oppnå lav skatt?»
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-01-30:
Jeg er ganske enig i det statsråden gir uttrykk for. Noe av det gunstige falt bort etter reformen i 2006. Samtidig ser vi at det i en del miljøer fortsatt er et betydelig innslag av indre selskaper. Når det gjelder den beskrivelsen av hva et indre selskap er, som statsråden kom med, tror jeg i mange tilfeller at det ikke er hovedgrunnen til at man fortsatt har indre selskaper. Det skyldes ene og alene at visse grupper sørger for, som statsråden var inne på, at reell lønnsinntekt klassifiseres som noe annet og dermed fortsatt vil ha en lavere skattebyrde. Men jeg er glad for at finansministeren vil se på dette, og spør helt konkret: Betyr det at vi får dette til Stortinget i relativt nær framtid?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-01-30:
Jeg skjønner godt at statsråden svarer som hun gjør. Mitt utgangspunkt er at skal vi ha et skattesystem som fungerer, må også det brede lag av befolkningen føle at alle bidrar, og der tror jeg vi har et felles utgangspunkt. Vi kommer jo ikke fra at man av og til får en følelse av at de som har sterkest ressurser til å kunne sno seg litt innenfor systemet, også benytter det til gagns. Jeg tror vi har et felles utgangspunkt for å hindre at så skjer, for dette har også å gjøre med - skal vi si - grunnlaget for det velferdssamfunnet vi har, hvor vi alle bidrar. Så tilbake til noe statsråden var inne på i sitt svar, nemlig registreringsplikten, for det er vel knapt noen registreringsplikt for indre selskaper. Jeg vil bare få bekreftet at dette er noe statsråden vil se på. Får vi en registreringsplikt for den type selskaper?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-01-30:
«Hafslund skal bygge pelletsfabrikk på Averøy og har i den forbindelse mulighet for å bygge et anlegg som kan levere reservekraft til en region hvor kraftforsyning i perioder kan være kritisk. Kraftproduksjon basert på pellets vil være et alternativ til sterkt forurensende kraftproduksjon fra de innkjøpte mobile gasskraftverkene. Hvordan kan statsråden medvirke til at det blir satset på reservekraft fra pellets i stedet for fra mobile gasskraftverk?»
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-01-30:
Det som er viktig for Hafslund og dette prosjektet på Averøy, er å få et raskt svar, slik at det kan hensyntas når investeringsbeslutningen skal fattes. Det må være en viktig oppgave å kartlegge om dette er et reelt alternativ til mobile gasskraftverk, for det vil kunne erstatte sterkt forurensende løsninger. Jeg håper å få bekreftet fra statsråden at den runden en nå har invitert Hafslund til ved at de skal få innlevere mer informasjon, er en reell runde som åpner for at dette alternativet kan gås videre med. Jeg ønsker også å få bekreftet fra statsråden at denne vektleggingen av offentlig eierskap til reservekapasiteten ikke er en prioritet som går foran det å kunne velge en langt mer miljøvennlig løsning enn det å satse på mobile gasskraftverk.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-01-30:
Det er positivt at statsråden bekrefter at en vil gå tungt inn i dette for å se om det kan være et alternativ. Kan statsråden si noe om rammebetingelsene knyttet til anskaffelsen av de mobile gasskraftverkene? Er det slik at dette er en lett omsettelig vare som gjør at et av disse gasskraftverkene f.eks. kan selges igjen fordi en har funnet et alternativ som er mer miljøvennlig, eksempelvis produksjon fra pelletsfabrikken på Averøy? Og vil en jobbe aktivt ikke bare med å minimalisere brukstiden for de mobile gasskraftverkene, men også for å etablere alternativer som er mindre forurensende enn bruk av slike gasskraftverk vil være?
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-01-30:
Jeg kan bekrefte at vi skal svare raskt på den henvendelsen som kommer skriftlig fra Hafslund, hvor de da går nøye gjennom hvilke behov opplegget vil fordre når det gjelder statlig finansiering, og også hvordan de ser for seg at dette anlegget skal håndteres videre når det ikke lenger er behov for reserveløsninger i Midt-Norge. Målet vårt er sjølsagt så raskt som mulig å komme dit hen at det ikke er behov for den type reserveløsninger som Statnett nå har etablert gjennom de mobile reservekraftanleggene. Jeg skal forsikre om at Hafslund skal få en reell vurdering av dette.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-01-30:
Regjeringas mål er sjølsagt at vi skal ha en energiforsyning som er så god at vi slipper å ty til løsninger à la mobile gasskraftverk. Dette jobber vi med dagstøtt og systematisk. Nå har vi de største utfordringene i Midt-Norge. Vi er klar over at det må til økt produksjon også i området rundt Bergen for at vi skal kunne forsikre oss om at vi ikke kommer i en krevende situasjon også der. Mitt hovedanliggende er å bidra til at vi får opp produksjon som gjør oss trygge på at vi kan håndtere strømforsyningen også i et tørrår. Så er vi da i en situasjon i Midt-Norge at vi ikke er helt sikre på at vi kan håndtere et tørrår på en god måte, og derfor er reservekraftanleggene der. Vi skal gjøre alt vi kan for å håndtere dette på en så miljømessig god måte som mulig.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-01-30:
Som representanten påpeker, avslo NVE søknaden fra Hammerfest Energi AS om konsesjon for et gasskraftverk med CO2-håndtering i Hammerfest. NVE vektla særlig anleggets høye produksjonskostnader og begrensede virkningsgrad sammenliknet med andre løsninger for CO2-fangst. NVEs vedtak er påklaget av Hammerfest Energi AS, Zero og Sargas AS. Departementet fikk oversendt klagesaken fra NVE 23. oktober med direktoratets kommentarer til klagene. Etter oversendelsen av klagesaken har departementet mottatt kommentarer til NVEs oversendelsesbrev fra Hammerfest Energi AS og fra Sargas AS. Klagesaken behandles på ordinær måte i henhold til de krav som framgår av forvaltningsloven. Jeg må be om forståelse for at jeg ikke nå, mens klagebehandlingen pågår, kan forskuttere verken tidspunkt for eller resultat av et endelig vedtak.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-01-30:
Jeg skjønner alltid utålmodighet, og jeg skjønner at man ønsker raske svar. Samtidig er vi som departement avhengig av å gjøre en grundig jobb. Her er vi da i den situasjonen at NVE har avslått søknaden, og vi er inne i en prosess hvor vi må gå igjennom alt på nytt for å se om vi skal ta klagen til følge. Når vi er inne i en prosess, er det ikke riktig av meg å gå inn i hvilke vurderinger vi vil legge til grunn. Da vil jeg bryte med det som er god skikk i håndteringen av slike saker. Men det jeg kan si, er at vi har forståelse for behovet for å få raske avklaringer. Derfor har vi også avtalt på politisk nivå et møte med Hammerfest Energi.
Åslaug Haga (Senterpartiet), 2008-01-30:
Når det gjelder testanlegget på Mongstad, som er det vi har diskusjoner med ESA om nå, er det fortsatt ikke klart på hvilket grunnlag ESA forhåpentligvis vil kunne godkjenne anlegget. Det er ikke klart om man vil legge markedsinvestorprinsippet til grunn, eller om man vil legge unntaksbestemmelsene i EØS-avtalens § 61 til grunn. I den grad jeg nå skal spå om ESAs håndtering, vil det være at man går i retning av å anvende unntaksbestemmelsene i EØS-avtalen. Det er de signalene ESA har gitt oss. Det er det sporet man nå først og fremst forfølger, sjøl om det da ikke er endelig avklart hvilket spor som blir det endelige. Vi pleier å si at for oss spiller det ingen rolle hvilket spor som fører fram, bare det fører fram til en god løsning.
Vera Lysklætt (Venstre), 2008-01-30:
Jeg har følgende spørsmål til olje- og energiministeren: «Hammerfest Energi AS(HE) har utviklet et gasskraftverk med CO2-håndtering - et svært viktig nyskapingsprosjekt for Finnmark. NVE avslo søknaden om konsesjon i juli 2007. Avgjørelsen ble anket og er nå til behandling i departementet. Representanten Tore Nordtun(A) var i Hammerfest rett før valget i høst og uttalte at HE vil få konsesjon til det CO2-frie gasskraftverket. Da jeg ikke fikk svar på spørsmålet i spørretimen den 19. desember 2007, stiller jeg det på nytt. (HE) (A) Når vil det foreligge et svar på denne anken?»
Vera Lysklætt (Venstre), 2008-01-30:
Jeg takker for svaret, og jeg har et oppfølgingsspørsmål. Det som nå er viktig, er at selskapet kan få et raskt svar, slik at vi kan få beholde dette viktige forsknings- og utviklingsmiljøet i Finnmark. Snøhvit-utbyggingen har tilført Hammerfest ny infrastruktur. Denne består bl.a. av et CO2-håndteringssystem med ledig kapasitet. Dette er det eneste CO2-håndteringssystemet i Norge som er tilgjengelig fra land, og representerer en svært kostnadskrevende del av verdikjeden for gasskraft med fangst og lagring av CO2 . Samtidig viser utviklingen av Mongstad-prosjektet at det er viktig å fokusere på kostnadene. Vil statsråden i Hammerfest Energi AS’ ankesak vektlegge kostnadseffekten av at det finnes et system med ledig kapasitet for lagring av CO2 i Hammerfest?
Vera Lysklætt (Venstre), 2008-01-30:
Jeg takker også for dette svaret. I forbindelse med planene om å utvikle renseanlegg for gasskraftverk på Mongstad har ESA stilt spørsmål vedrørende statens økonomiske bidrag til prosjektet. Olje- og energidepartementet har forklart at støtte til renseteknologi for eksos fra gasskraftverk ikke er subsidier, men investering i statens framtidige inntekter. Vil statsråden bidra til at Hammerfest Energi AS’ prosjekt behandles på samme måte som Mongstad når det gjelder investeringer i statens framtidige inntekter?
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-01-30:
Svaret er ja. Dette spørsmålet vil eg utgreia nærmare. Eg ser det som eit viktig prinsipp at flest moglege veljarar får høve til å røysta. Departementet er no i gang med ei brei evaluering av fjorårets kommunestyre- og fylkestingsval. I dette arbeidet vil vi m.a. sjå nærmare på tidspunktet for førehandsrøysting og om dette eventuelt bør endrast. Vi vil òg sjå nærmare på om det kan vera andre tiltak ein bør setja i verk i staden for å endra tidspunktet for førehandsrøysting. Etter planen vil eg leggja fram for Stortinget ei melding om lokaldemokratiet i vår. Her vil ulike spørsmål knytte til valavviklinga bli diskutert. Eg tek dessutan sikte på å senda ut eit forslag til eventuelle endringar i vallova i eit høyringsnotat i juni. Her vil m.a. evalueringa av valet bli omtala. I dette notatet er det òg naturleg å drøfta perioden for førehandsrøystinga, og kva tiltak det kan vera aktuelt å setja i verk for å auka tilgjenget til vallokala. Vallova fastset i dag at førehandsrøystinga innanriks tek til 10. august i valåret. Før vallova i 2002 vart vedteken, kunne røystegjevinga ta til 15. juli i valåret. Då dette tidspunktet vart endra - ei endring som vart samrøystes vedteken i Stortinget - la ein særleg vekt på at det var svært få veljarar som røysta i tidsrommet frå midten av juli og til fyrste halvdelen av august. Ein la òg vekt på at denne perioden fall saman med ferieavviklinga, og at valkampen ikkje var komen skikkeleg i gang. Lat meg elles berre gjera merksam på at i nordisk samanheng gjev Noreg romslege høve til førehandsrøysting. I Danmark er perioden tre veker før valet, og i Sverige åtte dagar før valet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-01-30:
Lat meg fyrst seia kvifor eg meiner det er nødvendig med ei utgreiing. Det er der ein er registrert busett pr. 30. juni, som i dag avgjer kva for ein kommune ein har røysterett i. Det er den såkalla skjeringsdatoen. Fristen for godkjenning av listeforslag er i dag 1. juni. Valkort, som skal sendast til alle, blir i dag trykte i slutten av juli og sende ut i byrjinga av august. Det er det som gjer det viktig å sjå noko nøyare på dette, som òg representanten ber om. Så til elektronisk stemmegjeving. Regjeringa varsla i statsbudsjettet for 2008 at me arbeider vidare med forsøk med elektronisk stemmegjeving. Det må det sjåast godt på, men det er vårt mål at det skal prøvast ut.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-01-30:
Då skal eg gjera noko så uvanleg som å svara ja ein gong til. Det er konstruktive forslag representanten her kjem med. Eg finn det naturleg at vi ser på korleis tilgjengelegheita kan gjerast betre, òg ved å auka talet på vallokale. Der kan, som representanten sa, både sjømannskyrkjer, kystvaktskip og heilt sikkert andre lokale vurderast. Eg håpar at eg no skal klara å halda fristen, og at eventuelle endringar kan sendast ut på høyring i juni, slik at vi òg ved å betra tilgjengelegheita skal gjera vårt til at fleire deltek og valdeltakinga aukar.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Mitt spørsmål går til samferdselsministeren: «Antallet trafikkdrepte på veiene i Agderfylkene var i 2007 23 personer, som er hele 10 pst. av det totale antallet drepte i trafikken i 2007. Mye av årsaken til disse ulykkene er de dårlige veiene i fylkene. Det dårligste veistykket av E18/E39 mellom Oslo og Stavanger er parsellen Vigeland-Osestad i Vest-Agder. I inneværende NTP lå det inne nye investeringer for denne strekningen. Ifølge de opplysninger som er fremkommet om ny NTP, er disse midlene fjernet. Mener statsråden at dette er en riktig beslutning?»
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Det er klart at det ligger et forslag ute nå, men vi er veldig opptatt av at man allerede på dette tidspunkt ser at resultatet av NTP kan bli at Vigeland-Osestad faller ut. Optimismen i lokalsamfunnet har selvfølgelig rådet også i Vest-Agder. Det kan bli mange år å vente før den veldig dårlige strekningen blir utbedret. Antall trafikkdrepte i fylkene Aust- og Vest-Agder er dobbelt så høyt som i landet for øvrig, sett i forhold til folketallet. Det er nok et resultat av at E18 og E39 gjennom disse fylkene er svært dårlige. Mitt spørsmål til statsråden er om statsråden er enig i at mye oppmerksomhet må legges på dårlige veistrekninger som Vigeland-Osestad i en stamveiutredning, og om det ikke snarest mulig bør skaffes midler til en totalutbygging.
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Regjeringens utbyggingstakt for stamveier har gått sakte, og den går sakte - den følger visst den eksisterende Nasjonal transportplan. Statsråden kan neppe være komfortabel med at det med dagens utbyggingstakt vil ta 60 år å få et tilfredsstillende stamveinett i Norge, og selvfølgelig også da i Vest-Agder. Mitt spørsmål er derfor om det ikke bør tas et atskillig større løft i samferdselssektoren ved at man skaffer mer midler, slik vi hadde i eldresektoren for en del år siden. Det monner ikke, etter min vurdering, det som vi har i dag.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
Det representanten Skumsvoll refererer til, er transportetatane sitt grunnlagsmateriale til ny nasjonal transportplan, som eg fekk overlevert 17. januar i år. Dette er ei fagleg tilråding innanfor ei rekneteknisk ramme lik budsjettframlegget for 2007. Innanfor ei slik ramme tilrår Statens vegvesen ei kraftig styrking av drift og vedlikehald - og dermed òg eit lågare investeringsnivå. Eit av prosjekta som ei slik prioritering får følgjer for, er parsellen Vigeland-Osestad. Parsellen er prioritert i framlegget, men ikkje før i siste del av planperioden, noko som er ei utsetjing i høve til inneverande NTP. Med ei høgare ramme meiner dei at m.a. dette prosjektet kan startast opp tidlegare. Lat meg streke under at framlegget frå transportetatane er ein del av prosessen fram mot stortingsmeldinga om NTP 2010-2019, som eg tek sikte på å leggje fram for Stortinget i desember i år. Framlegget er offentleg og er m.a. sendt til fylkeskommunane og dei store bykommunane til uttale. Desse har hatt ei særskild rolle i prosessen, men òg alle organisasjonar og interessegrupper kan sjølvsagt uttale seg, og det er eg viss på at mange vil gjere. Det er mange og vanskelege problemstillingar og prioriteringar som skal handterast gjennom denne prosessen, både om endeleg nivå på dei økonomiske rammene og om fordelinga av dei mellom sektorar, mellom forvaltingsnivå og mellom drift, vedlikehald og investeringar. I dette arbeidet vil eg vere oppteken av at transportsektoren vert tilført ressursar som gjer det mogleg å få til ei trygg og effektiv avvikling av trafikken med minst mogleg ulempe for miljøet, samstundes som rammene skal vere realistiske og føreseielege for dei som skal nytte transportnettet. Kva for vegprosjekt me gjennom denne prosessen finn rom for, vil eg kome tilbake til i meldinga.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
Det er ingen tvil om at det mange stader i landet er strekningar der det er høg ulukkesrisiko, og der det er generelt for dårleg standard. Det er òg sjølvsagt at det er dei vegstrekningane ein vil sjå nærare på når ein skal gå inn og prioritere politisk i Nasjonal transportplan. Det er eit arbeid eg fyrst tek til med etter at fylkeskommunane og dei store bykommunane har gjeve sine høyringsuttaler i april. Ergo er det ikkje eit spørsmål eg kan svare representanten Skumsvoll konkret på i dag.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
Til liks med tidlegare samferdsleministrar ynskjer eg òg sjølvsagt størst moglege rammer. I motsetnad til tidlegare samferdsleministrar har denne regjeringa òg gjort noko med det. Me har faktisk følgt opp den gjeldande Nasjonal transportplan, som er meir ambisiøs enn det som vart framlagt av den førre regjeringa, der opposisjonspartia plussa på 1 milliard kr til veg og 1 milliard kr til bane årleg i perioden. Det er sjølvsagt statsrådens ynske at me skal få ei meir ambisiøs satsing i den komande Nasjonal transportplan. Eg vil gjerne invitere til breie diskusjonar og gjerne eit breitt forlik om det, for det vil òg bety at ein står samla om oppfølginga av dei målsettingane og dei rammene ein legg i Nasjonal transportplan. Hovudproblemet med NTP tidlegare har vore at ein har laga planar og handlingsprogram, men ikkje har følgt dei opp. Det prøver me no å gjere økonomisk, men me ser jo at det er eit krevjande prosjekt på grunn av den høge prisstiginga som me har i marknaden i desse dagar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
I forslaget til Nasjonal transportplan, som etatane nyleg la fram, har Statens vegvesen lagt opp til ei sterkare prioritering av vedlikehald, nettopp ut frå det som representanten Bredvold tek opp, at det på mange vegar ikkje er nok å leggje ny asfalt. For å ta eit eksakt høve: På vegen opp Valdres til Beitostølen køyrer me to veghøvlar. Dei som var med på dette møtet, stilte spørsmål frå salen om kvifor ein gjorde det. Det er fordi vegen ikkje er så bein at ein greidde det med éin. Ein måtte ha ein som tok det beine, og så måtte ein ha ein annan som tok utkanten av vegen. Vegen var rett og slett nedsliten. Det seier noko om at det på mange vegar ikkje er nok å leggje på asfalt, ein må òg inn og sjå på bereevna. Ein må sjå på dei grunnleggjande strukturane. Det medfører at ein må prioritere fleire midlar til dette arbeidet i tida framover.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
Dette er den andre vegen eg i dagens spørjetime har vorte beden om å prioritere. Svaret mitt må verte det same til representanten Bredvold som til den førre representanten som stilte spørsmål, nemleg at mitt politiske arbeid med Nasjonal transportplan - det er i høgste grad eit politisk arbeid det som no skjer i fylkeskommunane og i dei store bykommunane - startar etter høyringa. Eg skal høyre kva dei seier, før eg startar på mitt tunge prioriteringsarbeid. Eg håper me får ein god dialog både i Regjeringa og med opposisjonen i tida fram til stortingsmeldinga skal leggjast fram, og i prosessen i Stortinget etterpå. Så me får god tid til å diskutere prioriteringar.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
Det er ingen tvil om at det å ha tilstrekkeleg køyretrening er eit avgjerande element for å redusere risikoen for ulukker. Det viser òg statistikken. Når me vert 26-27-28 år, reduserer vi risikoen for å verte innblanda i ulukker vesentleg. Men det handlar nok ikkje berre om alder, det handlar mest om at ein då har fått køyretrening. Ein skjønar trafikkbiletet på ein betre måte. Sett i den samanhengen er sjølvsagt forslaget frå Havarikommisjonen interessant, og eg vil definitivt sjå nærare på det - eg har ikkje hatt tid til å gjere det enno - og kva konsekvensar både av praktisk og anna art det måtte ha. Eg synest det er eit konstruktivt innspel i debatten om det felles mål me alle har om å få ned ulukkesrisikoen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
Igjen vil eg takke for eit innspel som eg vil gå inn og sjå nærare på. Noko av det som slo meg i går då eg besøkte Firda vidaregåande skule, der òg køyreskulen var invitert - det er jo ein køyreskule som tek seg av det praktiske her - var dei haldningane me møtte frå køyrelærarane, det personlege engasjementet dei viste overfor elevane, og som gjenspegla seg i dei elevane eg snakka med. Dei følte at dei vart varetekne. Det viktige var at dei skulle verte gode sjåførar. Som ei av dei uttrykte: Det var ikkje nødvendigvis så viktig at ho fekk sertifikatet til 18-årsdagen, men at ho fekk det i løpet av ei tid framover, og at ho skulle verte ein god sjåfør. Dei haldningane er det viktig å få inn hjå den enkelte elev, og det kan godt hende at det å offentleggjere strykprosenten vil vere eit verkemiddel for å framelske haldningar som er ynskjelege.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
Som eg også svara på spørsmål 9 i dag, fekk eg 17. januar i år overlevert transportetatane sitt faglege grunnlagsmateriale for ny nasjonal transportplan, som er utarbeidt innafor ei rekneteknisk planramme lik budsjettframlegget for 2007. Lat meg igjen streke under at framlegget frå transportetatane er ein del av prosessen fram mot stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan 2010-2019, som eg tek sikte på å leggje fram for Stortinget i desember i år. I spørjetimen onsdag 7. november 2007 svara eg representanten Andersen at strekninga E18 mellom Arendal og Tvedestrand inngår i ei konseptvalutgreiing for strekninga Langangen-Grimstad. Dette er eit arbeid som no er starta opp, og det vil etter kvart verte gjennomført ekstern kvalitetssikring, såkalla KS1. I svaret mitt 7. november viste eg til at eit realistisk overslag for tidsbruken for planlegging ville vere om lag fem år. Det er førebels ingenting som tyder på at dette overslaget ikkje framleis står ved lag. Som eg svara representanten på tilsvarande spørsmål i spørjetimen 7. mars og 7. november 2007, vil denne strekninga kunne verte vurdert i samband med Nasjonal transportplan 2010-2019. Dette står sjølvsagt ved lag.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
Dette er det tredje spørsmålet i dag der eg vert bedt om å gje lovnad om kva som skal verte lagt fram i stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan i desember. Som eg har sagt i samband med dei to tidlegare spørsmåla, går no forslaget frå etatane ut til fylket til høyring, og så skal Regjeringa starte sitt arbeid, og eg skal sjølvsagt leggje grunnlaget for det i mitt departement. Det er ikkje mogleg for meg i dag å gå inn med lovnad på noka strekning. Eg var for to dagar sidan på minnemarkering i Oppland for 28 dødsoffer på vegane i Oppland - dei fleste veldig unge. På vegen heim frå minnemarkeringa køyrde me, eit par kilometer frå min eigen heimstad, forbi ei ulukke med nok ein yngre bilførar som var omkomen. Over heile landet har me altfor mange ulukker, og ein viktig del av arbeidet med Nasjonal transportplan vil sjølvsagt vere å sjå på korleis me kan setje inn tiltak som hindrar tilsvarande ulukker i framtida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-01-30:
Eg vert nesten stum over å høyre det representanten seier. Eg stod i kyrkja i Oppland. Eg møtte pårørande - eg har gjort det mange stader elles i landet. Eg synest representanten òg burde ta seg ein tur og snakke med dei pårørande. Eg tek ikkje lett på dette. Eg følgjer faktisk opp ein transportplan som den førre regjeringa nok ikkje la opp ambisiøst nok, men som opposisjonsparti då forsterka. Det er faktisk eg den fyrste ministeren som gjer, og me er den fyrste regjeringa som gjer det. Me fokuserer sterkt på trafikksikringsarbeid, men i motsetning til enkelte stortingsrepresentantar har me faktisk òg fokus på heile breidda. I samband med det førre spørsmålet gjorde eg greie for den breie satsinga på trafikksikkerheit, som har gjort at me har halvert talet på omkomne, samtidig som trafikkmengda er tredobla. Risikoen for å omkome i trafikken i Noreg er redusert med 85 pst. på grunn av eit breitt arbeid. Det er berre dei siste åra me har bygd midtdelar, som enkelte parti framhevar som den einaste løysinga. Me skal halde fram med det breie arbeidet, og me skal gjere det i respekt for dei trafikkfarande og i respekt for alle dei som er skadde eller har omkome i trafikken.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Rv. 3 i Hedmark er en problemvei for mange. Senest 16. januar 2008 var strekningen Elverum-Rena så hullete at mange biler punkterte og skapte mange farlige situasjoner. Veien var så dårlig at til og med en bergingsbil ble rammet av dette under sitt arbeid. Ifølge politiets logg var det dessuten speilblank veibane og vogntog på kryss og tvers, særlig i området Hovda bru. Hva vil og kan statsråden gjøre for at trafikantene på denne veistrekningen skal få en bedre og ikke minst tryggere vei å ferdes på?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Jeg takker statsråden for svaret, som var et utfyllende og greit svar. Statsråden sier også noe om grunnen til at det skjer det som skjer, bl.a. på rv. 3, og det er rv. 3 jeg snakker om nå. Der sier statsråden at det har vært lav prioritet på vedlikehold. Der er vi helt enige. Uansett regjering så skulle det vært mer vedlikehold, selvfølgelig, og så er det dette med økt trafikk. I tillegg sa statsråden at trafikanter også har et ansvar. Selvfølgelig har de det. Men det fritar ikke oss fra at veien skal være så bra som mulig. Statsråden sa at det skal være et asfaltprogram for 2008. Det er kjempeflott. Hun henviste også til asfaltlegging i 2007. Jeg kjørte på den veien da asfalten ble lagt. Asfalten var veldig tynn. Det hjelper svært lite å legge asfalt hvis grunnarbeidet er for dårlig. Problemet med mange av veiene våre er at grunnarbeidet vårt er for dårlig. Det er for dårlig grunn. Det er ikke masseutskifting. Man legger et asfaltlag som er for tynt, og dermed får man hull.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Jeg stilte senest i desember 2007 også et spørsmål om rv. 3. Da svarte statsråden - uten at jeg husker det ordrett - noe lignende som at hun skulle følge nøye opp rv. 3. Jeg håper at statsråden gjør det, for som sagt: Det hjelper ikke å legge et tynt asfaltlag oppå en dårlig vei når grunnen ikke er bra nok. Det må mye mer til. Statsråden henviser til Nasjonal transportplan, som går over en ganske lang periode, en tiårsperiode. Det er noen år til den skal begynne å gjelde. Det er jo heller ikke helt sikkert at det blir slik som det står i Nasjonal transportplan. Hvis jeg husker riktig, er det 400 mill. kr til rv. 3. Vil statsråden her og nå love at rv. 3 er en av de veiene som hun absolutt vil prioritere - på grunn av den store trafikkmengden, på grunn av den tunge trafikkmengden, og på grunn av de folkene som bor langs rv. 3? Det er også distriktspolitikk.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-01-30:
«Regjeringen har sluttet seg til nullvisjonen om antallet livsfarlig skadde og drepte i trafikken. Dette er en ambisiøs målsetting. Trafikksikkerhetsarbeidet er sammensatt og krever innsats innenfor en rekke områder som bedre infrastruktur, sikrere kjøretøy, økt kunnskap og ferdigheter blant bilførere. Hvilke tanker har statsråden gjort seg når det gjelder å bidra til å øke ferdighetene blant bilførere, og særlig unge førere, som ofte er utsatt for alvorlige ulykker?»
Borghild Tenden (Venstre), 2008-01-30:
Venstre har, som også statsråden sier, lenge hatt fokus på denne saken og spesielt på det med trafikkskoler. Havarikommisjonen har nettopp kommet ut med en tilråding om at autoriserte trafikkskoler bør godkjenne de kandidatene som skal opp til førerprøven. På denne måten vil trafikkskolene i større grad ansvarliggjøres og få brukt den kompetansen de innehar. Vi har veldig mange gode trafikkskoler her i dette landet. Mener statsråden at dette kan være veien å gå for at vi skal få bedre unge og nyutdannede sjåfører?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-01-30:
Venstre mener at offentliggjøring av strykprosent ved de ulike skolene kan ha stor verdi, og at det er et demokratisk grunnprinsipp. Aanestad i Datatilsynet sier i bladet Trafikkskolen: «Disse opplysningene gir faktisk forbrukerne informasjon som utvilsomt hjelper dem med å velge en kjøreskole som bryr seg om at de når målet sitt om å få et førerkort og bli en trygg og god sjåfør.» Vil samferdselsministeren sørge for at denne type statistikk blir offentliggjort?
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2008-01-30:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «E18 mellom Tvedestrand og Arendal er en svært trafikkfarlig del av stamveien gjennom Aust-Agder. I spørretimen 7. november 2007 svarte statsråden på spørsmål fra undertegnede at arbeidet med ny E18 på denne strekningen kunne igangsettes innen fem år. I forslaget til NTP, som ble fremlagt den 17. januar 2008, er det imidlertid ikke rom for statsrådens løfte! Det omkom 23 mennesker på dødsveiene i Agder i 2007. Hva mente egentlig statsråden med sitt svar i spørretime den 7. november 2007 vedrørende E18 Arendal-Tvedestrand?»