Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2011-05-03:
Stortingsrepresentantene Jon Jæger Gåsvatn, Kari Kjønaas Kjos og Per Arne Olsen har fremmet forslag om å sikre muligheter til Offentlig Privat Samarbeid ved finansiering av sykehusutbygginger. De mener dette er nødvendig siden norske sykehus har stort behov for oppgraderinger og nye investeringer. De viser til flere presseoppslag som har aktualisert muligheter for Offentlig Privat Samarbeid for å finansiere investeringsbehovet i sykehusene. Jeg antar at det er Molde sykehus som er bakteppet. Fremskrittspartiet mener at privatfinansierte prosjekt innenfor sykehussektoren vil sikre at prosessene går langt fortere enn ved investeringer over statsbudsjettet. Jeg merker meg at det ikke vises til at dette skal bli en billigere måte for staten å bygge sykehus på. Erfaringene er at en tvert imot kan risikere at satsing på privatfinansiering i et OPS-samarbeid vil gi samfunnet dyrere sykehusutbygginger. Det er fordi privat låneopptak for OPS-prosjekter vil være dyrere enn de lån offentlige myndigheter kan tilby. I Storbritannia er det 103 sykehus som er bygd med OPS. Erfaringene derfra er at driftskostnadene ved OPS-sykehusene er 12 pst. høyere enn ved offentlige sykehus. Det er vel ikke uten grunn at den nye konservativ-liberale regjeringen i Storbritannia avbrøt alle OPS-kontrakter da det var mulig etter valget i 2010. Fremskrittspartiets forslag er ideologisk betinget, og blir ikke uventet støttet av Høyre. I en kronikk i Dagens Næringsliv 9. mars skriver Hallvard Bakke at om denne blå-blå politikken ble en realitet og gjennomført i praksis, ville det føre til at landets skattebetalere fikk en ekstra regning på mange milliarder kroner. Så synes jeg det er et lite paradoks at nettopp Fremskrittspartiet kommer med dette forslaget. Fremskrittspartiet står bak foretaksreformen, og et av flere viktige mål for sykehusreformen er nettopp å legge til rette for bedre ivaretakelse av de verdier som ligger i investert kapital, dvs. bygg og utstyr. Med statliggjøringen skulle en sikre at foretakene fikk ansvar for å se drifts- og kapitalressurser i en sammenheng. Foretakene skulle styres etter forretningsmessige prinsipp. En skulle vekk fra ordningen med statlige ekstrabevilgninger til sykehus i fylkene, som var fylkenes ansvar. Helseforetakene fikk altså et helhetlig ansvar for investeringer og drift. Prinsippet er da at de ikke kan ta opp større lån enn det de har mulighet for å betjene gjennom den økonomien de har. Dette prinsippet velger Fremskrittspartiet å snu ryggen til i dag. Statsråden redegjør i sitt brev for den sterke veksten som har vært i investeringer og bygg for sykehusene de siste årene. Statsråden har også i brevet til komiteen et godt poeng når hun henviser til at utviklingen av sykehusene ikke stopper opp på grunn av at det ikke er tilgang på lån. Det viktigste for å sikre utviklingen er å tilby gode rammevilkår og robust økonomi, og at foretakene viser god, ansvarlig styring av midlene, slik at framtidige renter og avdrag og avskrivninger kan dekkes innenfor tilgjengelige rammer. Senterpartiet stiller seg ikke bak forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre om at regjeringen skal pålegges å legge til rette for løsninger som viser seg dyrere enn ordinær offentlig finansiering.