Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2021-06-02:
Norge er et velferdssamfunn som de fleste av oss opplever som godt, og som gir de fleste av oss et godt utgangspunkt. Men på noen områder er det behov for å gjøre ting bedre. Barn og familier med barn med behov for sammensatte tjenester møter en rekke utfordringer i hverdagen. Gjennom likeverdsreformen og endringene i velferdstjenestelovgivningen ønsker vi at barn og barnefamilier i de grunnleggende livshendelsene i livet skal oppleve trygghet og forutsigbarhet. Målet med likeverdsreformen er at alle skal oppleve et samfunn som stiller opp, hvor hver og en av oss har mulighet til personlig utvikling, deltakelse og livsutfoldelse. Brukerstyrt personlig assistanse, BPA-ordningen, er viktig for mange. Regjeringspartiene er enige om at BPA-ordningen skal bli et likestillingsverktøy, og det er satt i gang et nødvendig arbeid for å utrede dette, med tanke på å gjøre endringer som er nødvendige. Utredningen har blitt forsinket på grunn av koronapandemien, og det er selvfølgelig kjedelig, men jeg har stor tro på at ved å gjøre et grundig og godt arbeid i utredningen blir endringene som kan følge i etterkant, best mulig, slik at BPA-ordningen blir bedre. Å vite at man skal bli foreldre, kan være både fint og skremmende på en gang. For noen innebærer svangerskapet også at man får beskjed om at man venter et barn med spesielle behov, eller at barnet får påvist en diagnose i svangerskapet. Å se for seg hvordan hverdagen kan bli, kan være vanskelig. Gjennom kontaktfamilieordningen skal man slippe å se det for seg; man skal kunne se det og oppleve det. Gjennom en likepersonsordning som dette skal man kunne få informasjon og støtte til å forberede seg på livet som venter. For mange i samfunnet er det begrenset hvor mange offentlige tjenester man forholder seg til gjennom uker, måneder og år. For andre består hver eneste dag av ulike offentlige tjenester, og mange foreldre og foresatte til barn med behov for sammensatte tjenester melder at de bruker en stor andel av sin tid på å koordinere dette tilbudet. Sånn kan vi ikke ha det. Derfor er jeg glad for at det nå lovfestes en rett til barnekoordinator. Foreldre skal kunne bruke tid på å være foreldre, ikke bare drive med administrasjon. Koordinatoren vil bistå med å finne fram i alle hjelpetilbud, søknader og sørge for koordinering av tjenestene. Det offentlige tjenestetilbudet i Norge er stort og mangfoldig. Det er bra. Samtidig bidrar kompleksiteten til at de som mottar mange tjenester, ikke opplever at tjenestene samarbeider. Derfor innføres det nå en plikt til å samarbeide for en rekke offentlige tjenester. Oppgaven med å koordinere og finne fram i tjenestetilbudet er ikke noe den enkelte familie eller forelder skal være ansvarlig for å gjøre. Gjennom disse tiltakene skal de også få lov til å slippe det i praksis. Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti fikk gjennomslag for både barnekoordinator og en likeverdsreform sammen med de to andre regjeringspartiene i Granavolden-plattformen, og jeg ser virkelig fram til at man jobber videre med dette. Jeg vil spesielt nevne det utredningsarbeidet som nå foregår, med tanke på å gjøre BPA-ordningen både til et likestillingsverktøy og til en bedre ordning, og ser fram til at det arbeidet skal bli satt ut i praksis. Jeg har tro på at denne likeverdsreformen vil bety en forskjell, og er veldig glad for at vi har fått gjennomslag for det.