trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Turid Kristensen (Høyre), 2022-05-11:
La meg bare først få korrigere: Høyre står bak enerettsmodellen og har på ingen måte utfordret den. Det er statsrådens tolkning, og den er jeg helt uenig i. Men som jeg nevnte i mitt spørsmål, har Norsk Tipping gjentatte ganger stoppet viktige prosjekter, og det oppleves som om samarbeidet er utfordrende. Det handler ikke om at det ikke er mulig, men at de ikke vil bruke ressurser på det. I innstillingen til den nye pengespilloven omtalte vi i dette, og vi mener at Norsk Tipping og Norsk Rikstoto i framtiden må pålegges å delta i viktige forskningsprosjekter fra anerkjente miljøer i Norge for å gi oss det forskningsbaserte kunnskapsgrunnlaget som vi trenger. Og som statsråden var inne på, er det i ny forskrift til pengespill inntatt en bestemmelse om at det kan utleveres opplysninger, men det endrer ikke på dagens situasjon – det kan de også i dag – men jeg enig i at det er et signal. Og forhåpentligvis vil bestemmelsen i forskriften bidra til at forskerne våre får lettere tilgang til nødvendige data, men det burde ikke være nødvendig å vente til forskriften er vedtatt for å oppnå det. Vil statsråden bidra til at de får tilgang til pågående prosjekter allerede nå?
Turid Kristensen (Høyre), 2022-05-11:
Jeg vil protestere mot statsrådens beskrivelse av Høyres politikk. Vi har verken fjernet mel, gjær eller noe annet i enerettsmodellen, men jeg lar det ligge, for det er ikke det denne saken handler om. Jeg takker for svaret, men jeg synes det er uheldig at forskningsprosjekter ikke får tilgang. Det handler ikke om personvern, at man ikke kan ivareta det. Det er ikke det det handler om. Det handler om ressursmessige hensyn eller politiske uttalelser eller ståsteder fra Norsk Tipping. Jeg skjønner at statsråden ikke vil bidra til dette forskningsprosjektet heller, som hun tidligere ikke har gjort. Men når det ikke skjer, er det likevel nyttig, mener jeg, å se på hvordan vi kan styrke dette i framtiden. I høringsnotatet stilles det opp at det skal sikres prinsipper for dataminimering, men det er også viktig å legge til rette for at vi ikke får forsinkelser, eller at ressurser blir et spørsmål i framtiden. Noe som kan bidra til det, er f.eks. at Norsk Tipping på forhånd innhenter slikt samtykke, slik at dette ligger klart. Vil statsråden ta initiativ til at data kan ikke bare deles, men at det ligger til rette for det, og vil statsråden også vurdere å skjerpe bestemmelsen, sånn at signalet styrkes?
Turid Kristensen (Høyre), 2022-05-11:
Jeg synes det er litt utidig at statsråden står her og påstår at Høyres politikk om enerettsmodellen er noe annet enn det den er. Vi har ikke foreslått eventuelt å tildele lisenser. Vi har ikke foreslått å skru på ting, annet enn det som ligger der i dag, og som EØS-retten ikke har utfordret at er problematisk i norsk rett. Men igjen: jeg velger å la det ligge. Ellers vil jeg si at jeg er glad for at statsråden vil gå i dialog med Norsk Tipping, men jeg håper at hun også her i dag kan gi noen signaler om at den dialogen kan starte tidlig, sånn at pågående forskningsprosjekter kanskje kan få tilgang til de dataene de faktisk har muligheten til å få tilgang til, som ikke utfordrer personvernet. Så fikk jeg ikke helt med meg om statsråden svarte på om hun vil vurdere å skjerpe bestemmelsene i den forskriften som er sendt på høring, for der står det at man kan dele personopplysninger. Det kan man allerede i dag, så det er ingen skjerpelse, og når viktige aktører opplever utfordringer, tenker jeg at det kan være lurt å vurdere å skjerpe dem.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg leste også artikkelen, det var en hjerteskjærende og vond historie å lese. Vi får dessverre fra tid til annen, ganske ofte – for ofte – lese historier om folk som har gått til grunne, har spilt seg fra hus og hjem, har måttet gå fra ekteskap og i ytterste konsekvens tar sitt liv fordi de får alvorlige spilleproblemer. Derfor er kampen mot spilleavhengighet enormt viktig, og den kampen fører regjeringen langs mange spor. Det er enormt viktig. Hele bunnplanken i det å kunne holde spilleavhengigheten nede, handler om å bevare og styrke enerettsmodellen som Norsk Tipping har, en modell som også representantens parti på flere måter utfordrer. Vi står støtt ved den. I inneværende år bruker vi rekordmye penger på nettopp forskning på spilleadferd fordi teknologien utvikler seg raskt. Man går med en potensiell spillautomat på smarttelefonen i lommen hele tiden, og det å studere folks spilleadferd er enormt viktig. Det gir vi rekordmye penger til i år gjennom spillemidlene. Så er det helt klart slik at Norsk Tipping som enerettstilbyder og egentlig kompetansemaskin på spill og folk selvfølgelig skal dele av sin kunnskap, slik at man bedre kan bekjempe spilleavhengighet. Men så er det som representanten sier, Norsk Tipping sier selv i disse aktuelle tilfellene at det går på personvernhensyn. Men dette er noe jeg følger opp i min og departementets dialog med Norsk Tipping hele tiden, og det er av de tingene vi skal se på, for det er helt riktig at Norsk Tipping skal kunne by på viktig informasjon, slik at forskningsmiljøer får gjort et større arbeid.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Aller først er det altfor fristende å kommentere det at det holder ikke å si at man står bak enerettsmodellen når man hele tiden utfordrer den med alternativ politikk i stykkevis og delt. Det er litt som å lage kake. Man kan si at det er kake, men hvis man har fjernet mel, melk og glasur, så er det ikke kake. Det er litt slik Høyres holdning til enerettsmodellen er Så er det slik at hvis vi i den nye pengespilloven hadde pålagt Norsk Tipping og dele all type informasjon, ville det vært et helt klart brudd med de personvernhensyn som en stor teknologibedrift som Norsk Tipping, som sitter på så mye informasjon om oss, kan dele. Så dette er en avveining man må ta i de enkelte tilfellene. Jeg er, som representanten, opptatt av at Norsk Tipping skal dele der Norsk Tipping kan dele, og dette er noe vi følger opp i dialogen med Norsk Tipping.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jo, Høyre utfordrer enerettsmodellen med sin praktiske politikk når man hele tiden ønsker å skru på deler av den, som muligens å tillate lisenser, som å komme med egne forslag når det gjelder grenser for spill osv., men la det ligge. Det er ikke slik at jeg ikke ønsker å bidra til forskningsprosjekter, og jeg kan bare forsikre representanten om at Norsk Tipping har ingen politiske meninger. Norsk Tipping er satt til å forvalte det norske spillmonopolet. Og når Norsk Tipping sier at de i det enkelte tilfellet ikke kan dele informasjon fordi det handler om personvernhensyn, så må vi legge det til grunn. Men jeg har sagt at dette er noe jeg og vi i departementet følger opp i vår styringsdialog med Norsk Tipping, og ja, jeg skal ta en ny runde og ta opp dette med dem, slik at vi kan få klarhet i hvordan man på en smidig måte kan nettopp bidra til viktig forskning.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det synes jeg er litt spesielt, at representanten faktisk mener at vi skal pålegge Norsk Tipping å dele ut personsensitiv informasjon til forskningsinstitusjoner. Det er rimelig spesielt, og det setter ikke personvernet i førersetet – og slik må det være. Dette er opplysninger om folk som Norsk Tipping sitter på, og det må gjøres konkrete vurderinger i hvert enkelt tilfelle. Jeg har sagt at i vår styringsdialog med Norsk Tipping er vi opptatt av at Norsk Tipping som kompetansemiljø og teknologibedrift skal bidra til utviklingen og forskningen på spillfeltet. Jeg tar opp dette med Norsk Tipping, men det er ikke aktuelt å lage en forskrift der vi skal pålegge Norsk Tipping å dele informasjon.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Takk for spørsmålet. Dette er et engasjement vi deler. Barn og unge med funksjonsnedsettelser skal ha samme mulighet til å delta på fritidsaktiviteter som alle andre barn. Vi i regjeringen vil legge til rette for like muligheter til deltakelse i alle deler av samfunnet. Deltakelse i fritidsaktiviteter gir barn og unge tilgang til opplevelser, mestring, venner og sosialt fellesskap, rett og slett. Dette er helt avgjørende for at man skal oppleve å ha en god oppvekst. Regjeringen vil at BPA skal være et reelt verktøy for deltakelse og likestilling. NOU-en om BPA er nå på høring. Vårt mål er et åpent, inkluderende og mangfoldig kulturliv over hele landet, og et idretts- og fritidstilbud der alle kan delta. Tilgjengelighet, likestilling, mangfold og inkludering er sentralt i arbeidet for at alle barn og unge skal kunne delta. Men vi vet også at det er utfordringer. For å utjevne ulikheter i mulighet til å delta er det behov for å styrke mangfolds- og inkluderingsperspektivet, senke terskler og barrierer for å delta og legge til rette for at alle nettopp praktisk får delta. Vi bruker offentlige overføringer, tilskuddsordninger, lover og forskrifter, kunnskap og kompetanse, lokaler, anlegg og utstyr på den måten at vi skal legge til rette for at alle skal få være med. Vårt viktigste virkemiddel for å få flere med er å styrke rammevilkårene til frivilligheten. Vi gir derfor full momskompensasjon til idretten, frivilligheten og kulturen, som jobber godt med dette. Også gjennom idrettspolitikken ønsker vi å realisere mangfoldig og inkluderende deltakelse, gjennom en kombinasjon av brede grunntilskudd og enkelte mer målrettede tilskudd. Derfor har vi også nå nylig etablert en ny ordning på 200 mill. kr til mangfolds- og inkluderingstiltak i idrett og fysisk aktivitet. I 2022 og 2023 kan aktører over hele landet, små og store, søke om støtte. Personer med nettopp funksjonsnedsettelse er en av målgruppene for ordningen. Slik kan også små eller store lag og foreninger søke om penger for å bygge ned barrierer basert på deres erfaringer, for at flere av disse kan delta.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg helt enig med representanten i at BPA er en avgjørende og viktig ordning for at folk skal kunne få lov til å delta på alle samfunnsområder, på lik linje med alle andre. Nå er det slik at BPA-ordningen sorterer under helseministeren og ikke meg, men regjeringen er tydelig på at vi nettopp ønsker at BPA-ordningen skal være et verktøy for deltakelse og likestilling. Men ansvaret ligger altså under helse- og omsorgsministeren. Den utredningen som nå er på høring, har høringsfrist 1. juli 2022, og så vil helse- og omsorgsministeren komme tilbake til hvordan vi skal organisere akkurat den tjenesten.
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det er riktig at regjeringen sier klart og tydelig at vi vil at BPA-ordningen skal være et reelt verktøy for deltakelse og likestilling, ikke bare helsehjelp, og det er jo det som er det viktige med den ordningen. Men som sagt må vi komme tilbake til den ordningen etter høringen, og da må helse- og omsorgsministeren som rette vedkommende svare for hvordan den skal utvikles. Det er helt riktig at de som har høyest terskel for deltakelse på fritidsaktiviteter, i fellesskap generelt, jo er barn med foreldre med dårlig økonomi, og f.eks. de med nedsatt funksjonsevne, som har fysiske barrierer for deltakelse. Derfor er det viktig å si at egentlig i alt vi gjør, fra den dialogen vi har med idretten, som finansieres av spillemidler, der vi også støtter opp om de prosjektene de har for å få flere med – den nye tilskuddsordningen er et eksempel – og til vi også i forbindelse med morgendagens RNB styrker fritidsklubbene, har vi som rød tråd og linje i vår politikk at vi skal bygge ned terskler for deltakelse for alle.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. I mange år har man i Norge jobbet for å bli attraktive for nye etableringer av kraftforedlende industri. De siste årene har dette arbeidet gitt resultater, og vi ser bedrifter innenfor batteriproduksjon, datalagring og annet næringsliv som ønsker etablering, mye på grunn av tilgang til rimelig kraft. Norge har alltid hatt tilgang til rikelig og rimelig fornybar kraft. Denne situasjonen har nå endret seg, og vi har til tider Europas høyeste priser. NVE melder at kraftoverskuddet i Norge vil være nesten borte i 2026. Dette vil fort kunne føre til at vi etablerer stabilt høye priser på kraft i Norge, og at attraktiviteten for etablering av ny industri vil avta. Vi vet at det legges opp til forskjellig ny kraftproduksjon, det meste av dette vil være tilgjengelig fram i tid, og i alle fall mye senere enn i 2026. Hvordan jobber regjeringen nå for å få ned prisene på kraft og kunne opprettholde Norge som et attraktivt land for å etablere ny industri?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Jeg er helt sikker på at ministeren har et like sterkt ønske om å lykkes på den siden som Fremskrittspartiet og jeg har. Men jeg blir litt bekymret, for vi vet at havvind stort sett er svaret i dag nesten uavhengig av hva spørsmålet er. Det er det som skal løse alle problemer, men vi vet at dette ligger langt fram i tid. Problemene for Norge kommer innen kort tid. Vannkraft, småkraft, er egentlig det store potensialet på kort tid, men en unnlater å svare på det. En sier vind på land, som vi vet det er veldig begrensede mengder av. Vi må få orden på nettet, vi må få orden på kraften vår, og det er ikke havvind som er som er løsningen. Men svar meg gjerne samtidig på elektrifisering av sokkelen: Er det fremdeles aktuelt?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-11:
Mitt spørsmål går til statsråd Tvinnereim. Verden står midt i en matkrise. FN slår fast at rekordmange mennesker led av matmangel i 2021, og situasjonen er blitt forverret av krigen i Ukraina, som er en av verdens storprodusenter av solsikkeolje, mais, sukker, hvete og rug. Produksjonen er imidlertid ikke hele problemet. FN opplyser at om lag 25 millioner tonn med korn står fast i Ukraina, og utviklingsministeren sa under den årlige utviklingspolitiske spørretimen sist måned: «Den akutte krisen kan løses gjennom humanitær innsats og godt internasjonalt samarbeid fordi maten er der, men prisene og tilgjengeligheten er problemet.» Jeg deler statsrådens vurdering, men etterlyser konkrete tiltak. Ukrainas president, Zelenskyj, sier at russisk matblokade forhindrer uttransportering av ukrainske produkter. Havner som Mariupol kan ikke lenger benyttes på grunn av Russlands hensynsløse krigføring. Mitt spørsmål er derfor: Deltar Norge i initiativ for å finne alternative løsninger for å uttransportere korn fra Ukraina?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-11:
Canadas statsminister Justin Trudeau uttalte søndag at han vil bidra til å finne alternative løsninger for transport av ukrainsk korn for nettopp å avhjelpe matkrisen i verden. Vi vet at enkelte forsyninger av korn fra Ukraina så langt har blitt losset via elveløp og svartehavshavner i Romania. Det er slike løsninger Justin Trudeau viste til da han også besøkte Kyiv. Vil regjeringen gå i dialog med Canada for å vurdere norsk deltakelse i initiativet Justin Trudeau annonserte?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-11:
50 mill. kr har gått til ukrainske bønder. Denne uken kom det melding om at regjeringen fordeler ytterligere 285 mill. kr gjennom FNs matvareprogram til innsatsen i andre land enn Ukraina. I praksis er dette en nesten full reversering av regjeringens kutt i bevilgningene vi i vår tid foreslo. Vår økning ble først avspist med 200 mill. kr i regjeringens budsjettforslag og også kuttet ytterligere med 120 mill. kr etter budsjettforliket med Sosialistisk Venstreparti. Er statsråden enig i at den sene norske beslutningen om økte bevilgninger har fratatt FNs matvareprogram nødvendig fleksibilitet i sin respons mot den globale matkrisen?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-11:
«Statsråden har nylig uttalt at regjeringens strategi for matsikkerhet nå er i ferd med å rulles ut. Vil statsråden sørge for at denne strategien reflekterer nye behov for global matproduksjon i lys av den økende globale matkrisen?»
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-11:
Under Norad-arrangementet «Tall som teller 2022» i går uttalte utviklingsministeren: «Vi arbeider nå med en ny og forsterket matsatsing. Den skal framlegges tidlig i høst, og støttes av budsjettforslaget for 2023.» Mange kriser til tross og i lys av at vi befinner oss midt i en global matkrise – kan den framskyndes?
Ingjerd Schou (Høyre), 2022-05-11:
Jeg hører at statsråden ikke svarer helt konkret på om hvorvidt den kan framskyndes. Men jeg skal ta en annen vinkling: I en pressemelding denne uken sier regjeringen at den foretar en reversering, altså et kutt i bevilgningene til FNs matvareprogram. Regjeringen opplyser: «Nå fordeles ytterligere 285 millioner kroner til organisasjonens arbeid i andre land.» Jeg støtter denne økningen, men kan statsråden forklare hvor pengene tas fra?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
«Finansministeren har ved fleire høve uttalt at det kan bli inflasjon dersom ein kuttar avgiftene på drivstoff. Kan statsråden forklare korleis avgiftskutt på drivstoff blir rekna som "pengebruk"?»
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
I eit tidlegare spørsmål var det også fokusert på pengebruk. I ettertid har vi sett at 38 076 bønder har fått eit oppgjer til 11 mrd. kr. Det er også betydeleg pengebruk. Det vart også sagt at det ikkje var vidare fare for at bedrifter kom til å gå konkurs, og at det var positivitet i marknaden. Etter det spørsmålet gjekk direktøren i Maskinentreprenørenes Forbund, MEF, ut og sa: MEF har 2 300 medlemsbedrifter som sysselset omtrent 40 000 tilsette. I ei heilt fersk medlemsundersøking den 4. mai seier to tredjedelar av bedriftene at dei planlegg for nedskalering av verksemd, permitteringar og i verste fall oppseiingar av tilsette gjennom 2022. Har finansministeren snakka med medlemsbedriftene til MEF og sjekka om det faktisk ikkje er krise?
Frank Edvard Sve (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Rente er sikkert viktig, det er det for alle, men der peiker ein på heilt andre ting. Direktøren seier vidare: Det er desse bedriftene, medarbeidarane, som byggjer, brøyter og held ved like vegar, sørgjer for sikring av gatelys, planerer tomter og areal på skolebygg og annan infrastruktur, sprengjer i fjell, ryddar skog og tar vare på avfall. Om det vert borte, er ei av ryggradene i norsk næringsliv borte, seier administrerande direktør i MEF, Julie Brodtkorb. Finansministeren viser gjennom landbruksoppgjeret at han forstår at ein ekstrem auke av gjødselprisar treng tiltak frå staten. Det er ingen forskjell på MEF-medlemmene. Dei er i ei krise fordi dieselprisane aukar ekstremt, seier ho vidare. Er det då sånn at drivstoffprisar ikkje er viktig, rente og alle andre ting er viktig, og at det MEF seier her, er feil? Er det det finansministeren eigentleg meiner?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-11:
Endringer i skatte- og avgiftsregler som svekker inntektssiden av statsbudsjettet og ikke motsvares av utgiftsreduksjoner, vil isolert sett innebære et økt underskudd som må finansieres med en overføring fra Statens pensjonsfond utland, det vil si økt oljepengebruk. En avgiftsreduksjon er slik sett regnet som en ekspansiv økonomisk politikk. Selv om avgiftsreduksjon på drivstoff kan gi en nedgang i prisen, vil en slik politikk kunne forsterke lønns- og prispresset i økonomien lenger fram gjennom økte inntekter i privat sektor. Risikoen for at økt bruk av oljepenger fører til lønns- og prispress lenger fram, er særlig stor i en høykonjunktur hvor det allerede er stor knapphet på ressurser. I hvilken grad en avgiftsreduksjon på en vare slår ut i prisen til forbrukeren, avhenger bl.a. av markedsforholdene. Dersom det er knapphet på varen og etterspørselen er stor, er det dessverre mindre sannsynlig at prisen til forbruker går ned selv om avgiftene reduseres. Da vil avgiftsreduksjonen i stedet gi økte priser og inntekter til produsenten. Dersom avgiftsreduksjonen slår gjennom i prisene til husholdningene, vil kjøpekraften i husholdningene isolert sett kunne øke. Det kan gi økt etterspørsel i økonomien og høyere priser på andre varer og tjenester lenger fram. I rentesettingen ser Norges Bank hen til den underliggende prisveksten. Den viktigste indikatoren for underliggende inflasjon er KPI-JAE, som er konsumprisindeksen justert for avgiftsendringer og uten energipriser. Reduserte avgifter på f.eks. drivstoff vil ikke redusere dette målet for underliggende inflasjon, snarere kan den økte – hvis det slår ut – kjøpekraft på en avgiftsreduksjon bidra til at Norges Bank må sette opp renten mer eller raskere enn de nå ser for seg. «Blir det utsikter til mer varig høy prisvekst, kan renten bli satt raskere opp enn renteprognosen i forrige pengepolitiske rapport tilsier», skrev sentralbanken i en pressemelding om sin siste rentebeslutning.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-11:
Jeg har jobbet i noen av medlemsbedriftene til MEF og har veldig tett kontakt med han som er eier og i praksis også er daglig leder for den bedriften. Jeg kjenner den næringen ganske godt, i alle fall de mindre aktørene – hvor sårbare ting er, og hvor avhengig man er av de ulike konjunkturene. Det er en næring som er sårbar og utrolig viktig. En av de tingene de er sårbare for, er renten når det gjelder egenfinansiering av egen virksomhet, det er mange som også der har ganske store kapitalkostnader. I tillegg er det også viktig at privatpersoner og bedrifter tør å investere. For mange av de mindre bedriftene i MEF er det nettopp mange av de små oppdragene, summen av små oppdragene i lokalsamfunnet, som skaper aktivitet. Derfor er veldig høye renteøkninger for entreprenørbransjen en av de mest sårbare tingene, akkurat som det er for private husholdninger. Det er selvfølgelig en særdeles viktig bransje, og det er viktig at vi har stabilitet i økonomien og i den økonomiske styringen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-11:
Regjeringen er veldig opptatt av å holde hjulene i gang og også sørge for at vi viderefører det vi nå ser, at vi har rekordlav ledighet. Det har aldri vært flere nordmenn i jobb enn det er akkurat nå, det er rekord i antall nordmenn som går på jobb hver dag, og vi har som mål at den rekorden skal bli slått, at det blir enda flere. Det er også en av utfordringene. Maskinentreprenørene er en utrolig viktig næring og har en del sammensatte utfordringer. En av utfordringene de også har sett, og som bl.a. selskap som Veidekke har gått ut med, er utfordringen med å rekruttere fagfolk. Det er en veldig blandet situasjon også for en del av maskinentreprenørene å klare å få tak i nok og kvalifiserte fagfolk. Likevel skal en ta på alvor hver enkelt bedrift. Noe av det som kan være sårbart, er hvis det blir satt på for mange bremser slik at for mange prosjekter, spesielt i det private, stopper opp. Veldig mange av de små aktørene er spesielt avhengige av mange små private oppdrag.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-11:
Først vil jeg takke for at Fremskrittspartiet mener vi har gjort noe med sikringsordningen for strøm. Representanten Steffensen valgte til og med å kalle det «skryt» i spørsmålet – jeg ble nesten litt overrasket da jeg leste det. Jeg mener det var viktig for å klare å dempe utslagene av den sterke veksten vi har sett i de internasjonale strømprisene, og også i de norske. Det er også viktig at vi i tillegg reduserte avgiftene på strøm. Det som er viktig med den reduksjonen, er at det ikke bare kommer i de områdene av landet der det er høy strømpris, det kommer også i Midt-Norge – for det skal være en varig endring. De delene av landet som har hatt lavere strømpriser i år, har også fått glede av de avgiftsreduksjonene vi har gjort. I tillegg til å redusere avgiftene på strøm, prioriterte vi da vi overtok regjeringsmakta og det budsjettet som forrige regjering, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, hadde kommet med, at vi også satte lavere avgiftsnivå på drivstoff enn det forrige regjering foreslo. Vi satte også lavere avgift på trafikkforsikring, og vi økte pendlerfradraget for dem som har mye transport i forbindelse med jobb. Vi varslet også da at vi ønsket å sette ned prisene med 30 pst. på alle norske ferjer, og at vi skulle begynne med gratisferjer i løpet av året, og det har vi også vært ute med sist uke. Så jeg mener at vi i sum, når vi ser på de skatte- og avgiftsgrepene vi gjorde i fjor høst, og også de grepene vi gjorde for å redusere transportkostnadene, har en helt annen retning enn forrige regjering. Vi kommer til å følge den linja også framover, for det er viktig at ikke transportkostnadene i Norge, som er så langstrakt, blir for høye.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-11:
For å svare på det som gjelder strøm, er det fordi vi ser at den andelen av husholdningenes inntekter som brukes på strømregningen, med de høye strømprisene som det lå an til, hvis vi ikke hadde innført den nye ordningen, hadde blitt veldig høy. Så det er den faktoren utenom renta som slår mest inn. I en klassisk familie er det de to faktorene som er de største usikkerhetsmomentene. Derfor var den sikringsordningen for strøm så viktig, for Norge er som det er. Det var også viktig at vi reduserte avgiftsnivået fra slik det var under Høyre og Fremskrittspartiet, for vi gjorde ikke bare grep i områdene med høy strømpris, vi gjorde også grep i områdene med lav strømpris, som f.eks. i Midt-Norge. Så mente også vi i Senterpartiet og Arbeiderpartiet at det avgiftsnivået som Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre foreslo på drivstoff, var for høyt. Derfor satte vi avgiftene ned, i tillegg til at vi kuttet i pendlerfradraget.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2022-05-11:
Som jeg sa i stad: Noe av det viktigste for veldig mange entreprenører nå er at vi klarer å holde hjulene i gang, at privatpersoner tør å gjøre små investeringer, og at små bedrifter tør å gjøre forbedringer i sin virksomhet. En av de største utfordringene for de mange tusen som nå må ta beslutninger om hva de gjør, er uroen for renta. Derfor er det viktig at vi fører en ansvarlig økonomisk politikk som gjør at folk ser at den økonomiske politikken ikke forsterker rentebanen ytterligere enn det Norges Bank har lagt til grunn, eller at de internasjonale faktorene slår kraftig inn også i norsk økonomi. Det er ikke minst viktig for anleggsbransjen, som er veldig avhengig av konjunkturer. Så er vi alle opptatt av å ha en levende og god anleggsbransje i hele Norge. Det er en viktig og stor næring som sysselsetter mange folk. Det er mange dyktige mennesker der, og det er mange folk som også har startet egen virksomhet, og sånn vi ser det nå, er en av de store utfordringene for dem at norsk økonomi kommer dårligere ut gjennom en høyere renteøkning enn det som er varslet.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
«For å redusere kostnadene med de høye strømprisene har regjeringen valgt å innføre strømstøtte til husholdningene. Fremskrittspartiet skulle veldig gjerne sett at strømstøtte også ble gitt til næringslivet, men regjeringen skal i det minste ha skryt for at de har gjort noe med de høye strømprisene. Med de høye drivstoffprisene har regjeringen derimot valgt å ikke gjøre noe, men tvert imot bidratt til å øke avgiftene fra 2021 til 2022. Hva må til for at regjeringen også vil gjøre tiltak som demper de høye prisene på drivstoff?»
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Jeg prøvde meg med å gi litt skryt, for jeg trodde det kanskje ville føre til at det var lettere å få svar på selve hovedspørsmålet, men jeg registrerer at jeg ikke fikk det. Jeg spurte hva som må til for at regjeringen også vil gjøre tiltak som demper de høye prisene på drivstoff, og det valgte finansministeren å la være å svare på. Vi registrerer at strømregningen kan – og bør – kompenseres, men altså ikke drivstoffregningen. Jeg lurer på om finansministeren kan redegjøre litt for hva som er den prinsipielle forskjellen på at det er greit å kompensere for strøm, men ikke for drivstoff, og om han kan si om det er helt utenkelig at regjeringen vil komme med tiltak mot de høye drivstoffprisene.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
Statsråden sier at det ble gjort noe med strøm fordi det var en så betydelig sum for husholdningene. Men for bedrifter, f.eks. i anleggsbransjen, som man også var innom i forrige spørsmålsrunde, ser vi at de nå opplever økte priser på sprengstoff, betong, stål og strøm, og ikke minst på diesel, og de frykter at det kan gå mot permitteringer, oppsigelser og i verste fall konkurser hvis ingenting blir gjort. De sier bl.a. selv at de i enkelte tilfeller jobber gratis fordi de allerede er på offentlige kontrakter som er bundet opp med priser som de ikke får gjort noe med. Da lurer jeg på om statsråden har vurdert en krisepakke for den næringen, for å kompensere for de økte utgiftene, eller om man har tenkt å gjøre som f.eks. Frankrikes statsminister, som har sendt brev til offentlige etater om at de skal være imøtekommende til å endre på inngåtte kontrakter for å redusere kostnadene for bedriftene.
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-05-11:
«I kjølvannet av vinterens avsløringer av ulovlig kveitefiske i Skagerrak har Rødt foreslått å jobbe opp mot danske myndigheter for å bekjempe det ulovlige fisket. Har arbeidet med å stanse ulovlig kveitefiske i Skagerrak kommet i gang, og hva vil statsråden foreta seg for å stanse det ulovlige fisket?»
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-05-11:
Takk for svaret. Jeg er glad for at det ser ut til å være bevegelse i denne saken. En organisasjon som WWF har betegnet dette fisket som miljøkriminalitet, og Naturvernforbundet har i mars i år gått inn for å forby bunntråling i dette havområdet. Norskerenna er et helt spesielt havområde med veldig mange arter. Spørsmålet til statsråden blir da: Vurderes det å forby bunntråling i dette området når en eventuelt ny Skagerrak-avtale skal reforhandles?
Geir Jørgensen (Rødt), 2022-05-11:
Jeg vil benytte anledningen til å gjøre noe sjeldent: å berømme fiskeristatsråden for å ha holdt det norsk-russiske fiskerisamarbeidet utenom EUs sanksjonspakke. Da næringskomiteen besøkte Brussel i forrige uke, ble vi informert om at på grunn av brexit har EU svekket sin posisjon innen fiskeri, og Storbritannia har kommet styrket ut. I forlengelsen av dette kan man jo forvente et større press og en vanskeligere forhandlingspartner, altså vanskeligere forhandlinger med EU innen fiskeri, ettersom de har kommet dårligere ut nå. Ser statsråden på noen måte at disse tingene kan være med og vanskeliggjøre ny enighet om en bedre avtale om fiskeripraksisen i Skagerrak?
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Først takk for spørsmålet. Forvaltningen av kveite og bekjempelse av ulovlig fiske av kveite i Skagerrak er høyt prioriterte saker både i departementet og i Fiskeridirektoratet. Det er forbudt å fiske kveite sør for 62. breddegrad i perioden 20. november til 31. mars. Fisket som har funnet sted i fredningstiden, er ulovlig, uheldig og uforenlig med bærekraftig forvaltning av bestanden, og vi ser alvorlig på praksisen. Regjeringen ser alvorlig på det ulovlige kveitefisket i Skagerrak. Jeg vil derfor ta dette opp med min danske kollega, Rasmus Prehn, når jeg møter ham 7. juni. Jeg har også merket meg næringskomiteens tydelige signal i saken. Som jeg sa i mitt svar på tilsvarende spørsmål fra representanten Geir Jørgensen den 7. april, har kveitefangst i fredningstiden i norsk økonomisk sone vært ulovlig siden 1979 og skulle dermed være godt kjent blant fiskere som ferdes i dette området. Overtredelser av forbudet blir håndtert av Kystvakten, og to danske fartøy som i fredningstiden i vinter hadde hatt hal med start og stopp i norsk sone og hadde større mengder kveite om bord, er anmeldt og under etterforskning. Det er også verd å nevne at fisket etter kveite stoppet opp etter at Kystvakten satte fokus på saken rundt juletider i vinter. Siden direktefisket etter kveite har foregått i områder i norske og svenske farvann, gir det mening at ekstra vernetiltak som settes i verk i Skagerrak, skjer samordnet. Mangel på samordning er etter min mening en svakhet ved forvaltningen av bestanden. Vi har derfor på embetsnivå signalisert overfor EU at vi ønsker å samarbeide om en styrking av forvaltningen av kveite i Skagerrak. Dette spørsmålet står derfor på agendaen når embetsverket i departementet møter EU til årlige konsultasjoner om Skagerrak den 19. og 20. mai. Representanter fra danske og svenske fiskerimyndigheter vil også delta der, i tillegg til EU-kommisjonen. Om kort tid vil Fiskeridirektoratet sende på høring et forslag til nye reguleringstiltak for forvaltningen av kveite i norsk økonomisk sone. Forslaget vil fortrinnsvis ha effekt for fisket etter kveite nord for 62. breddegrad, ettersom det i svært liten grad drives et målrettet kveitefiske sør for den. Reguleringsforslagene vil imidlertid også kunne legge føringer på forvaltningen av kveite i sør.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det at vi har anledning til å drive et grensekryssende fiske der en trål kan startes i en økonomisk sone og dras over grensen og inn i en annen, er en unik ordning for Skagerrak. Det innebærer at fartøy kan tråle over sonegrensen uten at trålen heves. Det stilles ikke krav om melding om grensepassering og fiskestart og -stopp, som ellers i norsk økonomisk sone. Dette grensekryssende fisket er begrenset, og norske fartøyer står kun for et mindre antall hal. Likevel har muligheten til å drive et slikt grensekryssende fiske virkninger for kontroll generelt i Skagerrak, og jeg tror jeg vil si det slik: Det er kanskje den største utfordringen vi har for å håndheve og drive kontroll. Norge har over flere år tatt opp behovet for bedre kontroll av grensekryssende fiske overfor EU og bilateralt med fiskerimyndighetene i Danmark og Sverige før denne regjeringen tiltrådte, og dette har så langt ikke gitt gode løsninger. Jeg har derfor denne uken tatt saken opp med EU-kommissæren, Sinkevi?ius, og jeg vil ta opp igjen saken på nytt med den danske kollegaen når vi møtes.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Nå er kanskje representanten litt på siden. Jeg vil understreke at Norge har hatt en krystallklar linje gjennom hele Ukraina-krisen. Vi samarbeider med våre naboland, vi samarbeider med EU, og vi innfører de strengeste sanksjonene i historien mot noe enkelt land. Hver gang vi har implementert disse sanksjonspakkene som EU har besluttet, har vi gjort vurderinger av om det er behov for norske tilpasninger. Fiskerisamarbeidet er viktig for Norge, det er en grunnleggende norsk interesse å forvalte fiskestammene i Barentshavet på en god måte. Skulle de settes i spill, vil det kunne bli et stort problem for fiskerinæringen og for samfunn langs hele kysten vår i mange tiår. Når det gjelder samarbeidet med EU, opplever jeg at vi har gode samtaler, men den avtalen som ligger til grunn for det grensekryssende fisket, er behandlet her i Stortinget, og det er en avtale som vi har med EU som bygger på en gammel avtale fra 1960-tallet med Sverige og Danmark.(Presidenten klubber.) Så her er det utfordringer å ta tak i. (Presidenten klubber.)
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-05-11:
«Solberg-regjeringen gjennomførte flere tiltak for å gjøre hverdagen enklere for familier som venter eller har barn med behov for sammensatte tjenester, blant annet gjennom å forenkle dokumentasjonskravene. Har statsråden til hensikt å videreføre arbeidet med å forenkle dokumentasjonskravene?»
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-05-11:
Jeg er veldig glad for at vi deler et felles engasjement. Noen dokumentasjonskrav er nødvendige; andre er det ikke. Høyre gjorde en rekke forenklinger, bl.a. i kravet til legeerklæring ved søknad om pleiepenger. Slik sparer vi tid og krefter for familier i en allerede vanskelig situasjon. Som statsråden var inne på, må vi vurdere framover om noe dokumentasjon kan skje sjeldnere, om antall innsendinger kan bli færre, og om vi kan bli flinkere til å bruke informasjon på tvers av etater, slik at familier ikke må sende inn de samme opplysningene flere ganger. Målet må også være at en skal slippe å dokumentere jevnlig at varige tilstander fortsatt er varige. Jeg ser dette som en betryggende uttalelse fra statsråden om at det faktisk vil skje konkrete, nye forenklinger for familiene. Mitt oppfølgingsspørsmål blir da: Når kan vi forvente at de første konkrete resultatene materialiserer seg?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret og ser fram til arbeid og samarbeid for å forenkle hverdagen for familiene.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Regjeringen er opptatt av å forenkle dokumentasjonskravene. Dette er viktig innenfor mange områder. Både innenfor transport, helse, skole og omsorgstjenester og andre områder vil familier være tjent med at dokumentasjonskrav ikke er en unødvendig byrde. Det er med andre ord flere statsråder i denne regjeringen som er involvert i det arbeidet. Også i Arbeids- og inkluderingsdepartementet jobber vi med forenklinger for at familier som venter eller har barn med særskilte behov, skal få en enklere hverdag. Mange forenklinger trenger ikke regelverksendringer, og de gjøres av Arbeids- og velferdsdirektoratet i forbindelse med utviklingen av nav.no, f.eks. gjennom flere elektroniske søknader og bedre søknadsdialog. Praksis endres bl.a. når det gjelder hvordan krav til dokumentasjon formidles og innhentes, og hvilken dokumentasjon som kreves, og hvor ofte. Bedre systemer gjør også at mer informasjon kan gjenbrukes – så lenge dette kan gjøres innenfor rammene av personvernforordningen. Andre forenklinger krever imidlertid endringer i lov eller forskrift. Det tar mer tid, men regjeringen har nå på høring forslag til en rekke endringer i kapittel 8 og 9 i folketrygdloven. Flere av disse innebærer forenklinger. Det gjelder bl.a.: forslag om at når en av foreldrene er alene om den daglige omsorgen, kan stønadsdagene fordeles mellom foreldrene etter avtale. Dette gjør tilværelsen mer fleksibel for foreldre som ikke bor sammen. forslag om at foreldre ikke lenger skal trenge å sende skriftlig erklæring til arbeids- og velferdsetaten om samværsfordeling forslag om å fjerne det særlige dokumentasjonskravet for de første tre kalenderdagene i hvert enkelt fraværstilfelle for de som mottar omsorgspenger direkte fra arbeids- og velferdsetaten forslag om å presisere at samme legeerklæring kan legges til grunn for alle som pleier en nærstående i hjemmet i livets sluttfase Disse forslagene treffer bredere enn bare familier som har eller skal få barn med sammensatte behov, men det vil også komme disse familiene til gode.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
De forslagene jeg gjorde rede for, er nå ute på høring. Vi vil gå igjennom høringssvarene når så har skjedd, og fremme forslag om regelverksendringer der det er behov for det. Når det gjelder styringsdialogen vi har med Arbeids- og velferdsetaten om de tingene jeg nevnte innledningsvis i mitt svar, knyttet til at det ikke er alt som trenger regelverksendringer, er det både en løpende dialog og et arbeid som allerede er i gang. Jeg er glad for at vi deler dette, og i Likeverdsreformen, Meld. St. 25, som den forrige regjeringen la fram, er dette også omtalt. Der understrekes det også at det er behov for en viss dokumentasjon, nettopp for å sikre at de som har rett til tjenesten, får den tjenesten de har rett til.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Jeg vil gjerne takke representanten Anna Molberg for spørsmålet. De siste ti årene har antall unge under 30 år som er midlertidig eller varig utenfor arbeidslivet på helserelaterte ytelser økt, og antall unge uføre er mer enn doblet i denne perioden. Psykiske lidelser er blant diagnosegruppene som forekommer hyppigst, og hele 70 pst. av alle unge som mottar arbeidsavklaringspenger, har nå psykiske lidelser. Regjeringen ønsker å snu denne trenden, og Hurdalsplattformen inneholder derfor målrettede tiltak for at flere unge skal kunne bruke sine evner i arbeidslivet og for å hindre overgang til varige ytelser og utenforskap. Individuell jobbstøtte, IPS, er en internasjonalt anerkjent metode innen arbeidsrettet rehabilitering og innebærer her et integrert og samtidig oppfølgingstilbud fra Nav og helsetjenesten. IPS Ung ble, som nevnt her, etablert som et forsøk høsten 2021, og det ble i oppstartfasen avdekket enkelte rettslige problemstillinger, bl.a. om mindreårige kan samtykke til IPS Ung på egenhånd. Departementet vil igangsette et regelverksarbeid for å utrede de problemstillingene nærmere. Forsøket ledes av Arbeids- og velferdsdirektoratet i tett samarbeid med Helsedirektoratet og evalueres av AFI. Målgruppen er unge mellom 16 og 30 år med moderate til alvorlige psykiske lidelser og rusproblemer, og målet er at flere skal komme i arbeid, utdanning eller lærlingløp. Det er ansatt 113 nye jobbspesialister tilknyttet 43 helsetilbud. Registrering av deltakere i IPS Ung startet i oktober 2021, og antall deltakere har økt fra om lag 384 deltakere ved utgangen av 2021 til om lag 717 ved utgangen av mars 2022, ifølge manuell rapportering fra IPS-tilbudene. IPS Ung er etablert både i psykisk helsevern i kommunen og ved flere DPS-er, inkludert FACT Ung, og det er etablert nye samarbeid med barne- og ungdomspsykiatriske poliklinikker. IPS Ung er et viktig tiltak for at flere unge skal kunne fullføre utdanning eller opplæring og komme i arbeid, og forsøket vil derfor bli fulgt tett opp av arbeidsmarkedsmyndighetene framover.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det korte svaret er ja. Jeg mener at følgeforskning på dette feltet er viktig, men jeg mener at det også er viktig å ha kunnskap om tiltak som virker. Her ser jeg muligheten til at veldig mange av de menneskene kan komme seg i arbeid eller utdanning og klare seg godt i livet og stå på egne bein, og det vil være viktig i seg selv. Derfor synes jeg at IPS ung er et viktig tiltak, for det handler nettopp om at den enkelte får tett og individuell oppfølging, og at det er et samarbeid både med arbeidslivet og utdanningssektoren for å få det til. Jeg tror vi deler målsettingen, og så er både kunnskap og de konkrete tiltakene, det å få flere inn i denne typen tiltak, viktig.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Det som representanten her tar opp, er en relativt kompleks problemstilling, for voksne mennesker har jo også rett til å velge selv. Mens barn og unge som går i skoleverket, følges tettere både gjennom det generelle skole- og utdanningstilbudet og også i helsetjenestene, står voksne egentlig litt på egne bein. Jeg tror at det å gi den gruppen som da faller utenfor, en individuell og tett oppfølging fra Nav og å gi de ansatte i Nav mer tillit til å bruke sin faglighet til å finne gode tiltak som passer den enkelte, er et veldig viktig arbeid, som vi bl.a. følger opp i tillitsreformen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Regjeringen ønsker å forbedre regelverket for pårørendes permisjonsmuligheter i arbeidslivet for å sikre likestilling og muligheten til å kombinere arbeid og omsorg. Dette arbeidet er vi i gang med. Vi har bl.a. hatt et møte med Pårørendealliansen, som ga oss mange innspill om dette. Det er ikke gjort i en håndvending å finne løsninger som er gode både for de pleietrengende, for de pårørende, for arbeidsgivere og for samfunnet som helhet. Vi vil se dette i en større sammenheng knyttet til at vi ønsker at eldre og andre pleietrengende skal kunne bo trygt hjemme. Når voksne trenger særlig tilsyn og pleie, er det i første rekke de kommunale pleie og omsorgstjenestene som skal tilby det. Tjenestene skal tilbys i hjemmet så langt det er mulig, og dersom den pleietrengende og familien ønsker det. Kommunen har dessuten en plikt til å tilby en ordning med omsorgsstønad. Omsorgsstønad kan erstatte eller supplere de andre kommunale tjenestene når en nærstående yter pleie og omsorg som kommunen ellers skulle gitt. Det framgår ikke av spørsmålet hvorfor dette ikke er en mulig løsning i denne saken. Jeg er klar over at mitt svar ikke løser alle Bodil og Torgunns problemer her og nå. Jeg kan samtidig forsikre om at vi vil arbeide for å få på plass ordninger som gjør at unge med alzheimer og andre som trenger pleie, kan få mulighet til å bo hjemme med sine nærmeste i stedet for å risikere å bli plassert på en institusjon.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Som jeg sa i mitt svar, ser vi nå på dette. Men det er også noen utfordringer knyttet til dette. Det er mange sammensatte problemstillinger som vi skal finne en løsning på i fellesskap. Det gjelder de pleietrengende, men også de pårørende og deres tilknytning til arbeidslivet, arbeidsgiverne som sådan, og samfunnet som helhet. Vi ønsker å se dette i en større sammenheng knyttet til at vi ønsker at eldre og andre pleietrengende skal kunne bo trygt hjemme så lenge som de selv ønsker det. Jeg har lyst til å tilføye at den primære ordningen er kommunal omsorgsstønad, og siden jeg ikke kjenner dette konkrete tilfellet godt nok, så vet jeg heller ikke hvorfor ikke dette kan være aktuelt i dette tilfellet.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-05-11:
Som jeg allerede har sagt, skal jeg se på dette. Grunnen til at jeg nevnte ordningen med omsorgsstønad, er nettopp fordi det kanskje er den ordningen som er ment å treffe i en slik situasjon, der en voksen pårørende tar vare på en voksen pasient. Når det gjelder pleiepenger, er disse først og fremst rettet mot foreldre med omsorg for barn, og som gjelder fram til barnet er fylt 18 år, eller hvis man pleier noen i livets sluttfase. Dette skal vi se på, og vi må se det i sammenheng med eksisterende ordninger, men også sørge for at de målene vi har med tanke på omsorg, nås, også med de eventuelle nye ordningene.
Anna Molberg (Høyre), 2022-05-11:
«I forbindelse med inkluderingsdugnaden iverksatte Solberg-regjeringen et forsøk med individuell jobbstøtte rettet mot unge under 30 år med psykiske helseproblemer og/eller rusproblemer, også kjent som IPS Ung. Målet var at flere i målgruppen får arbeidsrettet oppfølging i kombinasjon med behandling fra helsetjenesten, gjennomfører utdanning/lærlingløp og kommer over i ordinært arbeid. Bevilgningen i saldert budsjett for 2022 gir grunnlag for å videreføre forsøket med IPS Ung. Hvordan følger statsråden opp dette arbeidet?»
Anna Molberg (Høyre), 2022-05-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er gledelig å høre at vi deler bekymringene rundt disse ungdommene som rett og slett ikke finner sin plass i skole og arbeidsliv. Vi har per i dag over 21 000 uføretrygdede mellom 18 og 29 år, og dette er et tall som bare øker, som også statsråden var inne på. Én årsak er at flere blir raskere avklart, fordi den forrige regjeringen som kjent gjorde noen endringer der. En annen årsak er de medisinske framskrittene, som gjør at flere rett og slett overlever og lever lenger. Men en tredje årsak er jo, som statsråden var inne på, en stor økning i psykiske lidelser blant barn og unge. Dette er en veldig skremmende økning, og vi er alle bekymret for denne utviklingen. Mitt spørsmål til statsråden blir: Burde vi gjøre mer for å forstå hvorfor dette skjer? Burde vi gjøre mer for å forstå de bakenforliggende grunnene til at flere unge får psykiske lidelser?
Anna Molberg (Høyre), 2022-05-11:
Jeg takker for svaret. Det er en stor gruppe ungdommer som fullfører videregående skole, men som forsvinner under jorden i ettertid, før de havner på Nav. Mange av disse ungdommene blir boende hjemme, sitter på gutte- eller jenterommet og har ikke en meningsfull hverdag. Jeg registrerer at vi deler målsettingen om å få flere av disse inn i meningsfylt virke, men samtidig forsvinner mange av disse ungdommene ut av statistikken før de kommer inn i Nav-systemet. Så mitt siste spørsmål til statsråden blir hvordan regjeringen følger denne gruppen ungdommer før de havner på Nav, og etter at de har kommet seg ut av videregående skole. Hvordan kan vi bedre fange opp ungdommer som blir værende hjemme uten mål og mening?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-05-11:
«Jeg har besøkt Bodil og Torgunn. Bodil har fått konstatert alzheimer. Torgunn ønsker å ha Bodil hjemme. Torgunn forteller at det er krevende å stå i jobb med en ektefelle som stadig mister mer tid- og stedsans. Bodil blir urolig og vandrer når Torgunn er på jobb. Paret har søkt på det som finnes gjennom Nav og kommunen for å få inntektssikring, men opplever at de mulighetene ikke er der. For verken pleiepenger eller omsorgslønn er ordninger de kan benytte. Vil statsråden bidra til at vi får på plass ordninger som gjør at unge med alzheimer kan få mulighet til å være hjemme med sine nærmeste i stedet for å risikere å bli plassert på en institusjon?»