trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-24:
Det er ren løgn. På tre uker har Senterpartiet altså levert avgiftsøkninger for norske bilister på over 1 mrd. kr. Folk som har bestilt seg ny bil, hybridbil, får seg nå et avgiftssjokk på oppimot 80 000 kr neste år. Tidligere i år stilte Marit Arnstad ultimatum: Senterpartiet skulle ikke delta i en regjering som økte bensinprisen til over 20 kr per liter. Det har den faktisk gjort flere ganger. Og hva sa statsråd Vedum? – Dersom vi kommer i regjering til høsten, er det helt uaktuelt å øke kostnadene for dem som kjører en bensin- eller dieselbil. Før valget var man krystallklar på dette, og nå løper man fra løftene sine. I stedet begynner statsråden nå – det vet jeg – å snakke om pendlere. Det er dessverre ikke så veldig mange som pendler i Norge. De aller fleste vil få avgiftssjokk og utgiftssjokk av dette. Hvorfor har Senterpartiet sviktet bilistene og latt seg overkjøre av Arbeiderpartiet også i denne saken?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-24:
De kommer ikke unna at det er 1 mrd. kr ekstra i økte avgifter. Det er en annen sak jeg også er opptatt av. I likhet med meg er det mange foreldre som sender barna sine i private barnehager. Foreldre og barn er jevnt over fornøyd med disse. Norge hadde aldri hatt full barnehagedekning hvis det ikke hadde vært for gründere og familier som starter private barnehager. Jeg møtte to av dem i går: Anita Gaustad som driver Solbakken barnehage i Trondheim og Anette Lauareid Hovdan som driver Småfolk barnehage i Etne, der jeg også har vært på besøk. Nå ser det ut til at regjeringen legger opp til økonomisk å ta livet av disse barnehagene i statsbudsjettet. Anita og Anette sier rett ut at det kan bety kroken på døra – det vil ramme knallhardt. Hvorfor er det viktigere å føre en sosialistisk politikk mot private barnehager framfor å sikre gode barnehager og la foreldrene velge selv? Er det Arbeiderpartiet som styrer også her?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-11-24:
Jeg kjører ikke elbil. Statsråden må ikke lyve.(Presidenten klubber.) (Presidenten klubber.)
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Det er interessant å høre på Sylvi Listhaug, for hva er det Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har gjort? Jo, vi har overtatt et budsjett fra Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, som er innsatt av Sylvi Listhaug og Fremskrittspartiet, som var deres støtteparti. Og så har vi begynt helt systematisk å se på hvordan vi kan gjøre grep i det budsjettet som gjør at forskjellene mellom folk går ned, hvordan vi kan gjøre grep som gjør at de som har lave inntekter, får mindre skatt, at de som er bekymret for strømregningene, får mindre avgifter, at de som må reise langt til jobb, skal få mindre kostnader med å pendle. Så har vi vært opptatt av å ta tak i noen av de mest sårbare gruppene. For eksempel valgte de partiene som Sylvi Listhaug satte inn i regjering, å kutte 300 mill. kr til ressurskrevende brukere, altså de som har absolutt størst hjelpebehov i norske kommuner. Det syntes Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre det var klokt å kutte. Vi la det inn igjen, nettopp fordi vi mente det var viktig at man skal hjelpe dem som har størst behov. Man valgte å kutte i AAP-ordningen, altså arbeidsavklaringspenger, som gjorde at mange ville stå uten sikkerhet fra 1. januar. Vi legger de pengene inn igjen, nettopp for at folk skal føle mer trygghet. Vi har lagt inn midler til tiltaksplasser, varig tilrettelagte arbeidsplasser. Vi har gjort mange grep for å prøve å få ned forskjellene mellom folk. Det er egentlig hele prosjektet til Arbeiderpartiet og Senterpartiet når vi kommer inn i regjering: å få ned de geografiske forskjellene – at en skal ha samme muligheter uansett hvor en bor – og også de økonomiske forskjellene. Vi følger jo debatten. Det mener jeg er et veldig godt tegn, at vi har en statsminister som følger debatten, snakker med folk, ringer, lytter og er lydhør. Det mener jeg er en statsministers jobb og oppgave. Selvfølgelig skal han gjøre det, og det at en opposisjonspolitiker er kritisk til at en statsminister snakker med folk, synes jeg er forunderlig. Jeg synes det er en god ting.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Jeg får ta sats nå, jeg da, når tiden begynner. Hva er det Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen gjør for bilistene? Jo, vi setter avgiftene ned sammenlignet med den proposisjonen som ble lagt fram, nettopp fordi vi er opptatt av å ha en rettferdig og god klimapolitikk som ikke rammer folk urettferdig. Hva gjør vi f.eks. med en avgift som rammer folk som bor rundt omkring i hele Norge? Vi reduserer strømavgiftene med nesten 50 pst. i januar, februar og mars. Vi ser at alle i Norge er avhengig av å bruke strøm, og det rammer sosialt veldig skjevt. Derfor gjør vi det grepet. Så er vi opptatt av dem som er veldig avhengig av mye transport – med pendlerfradraget, som ble kuttet da Fremskrittspartiet hadde finansministeren. Nå øker vi det. For eksempel får en som pendler rundt 12 mil hver dag, 4 500 kr mindre i skatt. Så de som er avhengig av transport, kommer bedre – mye bedre – ut med det budsjettforslaget som Arbeiderpartiet og Senterpartiet har lagt fram, enn det som Høyre og Fremskrittspartiet har vedtatt for dette året.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Når man er tom for argumenter, må man beskylde en statsråd for løgn. Det er tydelig at Listhaug trenger å skru opp temperaturen når argumentene er tynne. For å ta bil først: Når man ser de budsjettforslagene som Arbeiderpartiet og Senterpartiet har lagt fram, sammenlignet med det fra regjeringen som Sylvi Listhaug satte inn, er avgiftene lavere, ikke høyere. Hvis man f.eks. er opptatt av pumpepris, f.eks. på biodiesel, så er den 60 øre lavere. Vi gjør denne typen helt målrettede grep. Hvis jeg skal regne ut fra det vedtatte budsjettet i år, er det beregnet at med de avgiftsgrepene vi gjør, blir det kanskje en normalpris på 50 kr i merkostnad. Det er den beregningen. Men så gir vi en pendler som f.eks. pendler 12 mil, 4 600 kr mindre i skatt, som gjør at han kommer mye bedre ut. En som tar ferje, kommer bedre ut. En som er avhengig av transport i hverdagen, kommer mye bedre ut med det opplegget som Arbeiderpartiet og Senterpartiet har lagt fram, enn det Høyre og Fremskrittspartiet har stemt igjennom år etter år i Stortinget.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
For å ta det med bil først, som vi var innom i stad: Sylvi Listhaug, som kjører elbil, bør være kjempeglad for at vi reduserer strømavgiftene med 48 pst. Det burde hun juble høyt for.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Vi går videre til barnehagebiten. Vi i Senterpartiet er veldig opptatt av å ha både offentlige og private barnehager i Norge. Det er også Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen. Miksen av offentlige og private barnehager har vært av det gode. Så er vi opptatt av at de skattepengene vi bruker, nettopp skal gå til barnehagedrift, at det skal gjøres effektivt og godt, og at det skal sikre ulike barnehager rundt omkring i hele Norge. Når vi nå har gjort den justeringen på kompensasjon for pensjonskostnader, er det fordi jeg tror at skal man ha en god oppslutning rundt god finansering av barnehager over tid, må det være mest mulig rett kompensasjon. Så er man nå kommet fram til at den kompensasjonen som er blitt gitt, er litt for høy. Jeg tror det er viktig for alle oss som forvalter skattepenger, at vi gir rett kompensasjon. Og så må vi selvfølgelig ha hjelpeordninger for dem som har fått spesielle utfordringer, og det har regjeringen lagt opp til
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Det som er noe av det aller viktigste for oss som sitter i denne salen, er at vi har skatteinntekter å omfordele. At noen skaper verdier og arbeidsplasser, gjør at naboen vår og andre får arbeid. Da er vi avhengig av å ha et godt privat næringsliv – både store og små bedrifter rundt omkring i hele Norge som skaper arbeidsplasser og verdier, og deretter gir skatteinntekter. Det som har vært noe av det fine i Norge, er at vi har hatt bred enighet om noen grunnpilarer i skattepolitikken, og en av dem er at vi har ønsket gjennom skatteforliket å ha en stabilitet rundt bedriftsbeskatningen og selskapsskatten. Den er da på 22 pst. Vi viderefører det samme nivået som forrige regjering gjorde. Så har vi brukt andre grep for omfordeling, bl.a. på inntektssiden, som gjør at de som har høyest inntekt, betaler litt mer skatt, mens de som har lavere inntekter, betaler mindre; alle som har mindre enn 750 000 kr i inntekt, må betale mindre. De som har høye formuer, må betale lite grann mer, mens ganske mange slipper å betale formuesskatt fordi vi øker bunnfradraget for dem med lave formuer. Vi gjør mange ulike grep for omfordeling i skattesystemet, bl.a. for dem som har lang reise, og dem som bor i Troms og Finnmark. Men i bunnen har det vært en styrke i Norge at det har vært stabilitet, som har gjort at folk har turt å investere, turt å satse, vil skape arbeidsplasser og vet hva som er hovedpålene i synet på både eiendomsrett og skattepolitikk. Derfor har vi lagt det nivået på 22 pst.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Skal vi i stortingssalen klare å ha goder å fordele, trenger vi privat verdiskaping i Norge. Vi trenger arbeidsplasser og folk som er villige til å satse. Derfor har vi gjort veldig mange ulike skattegrep nettopp for å skape privat verdiskaping. Et av de skattegrepene er at vi har satt selskapsskatten på det nivået vi har. Det var også noen utfordringer da skattenivået ble satt på 22 pst. Derfor innførte man en trinnskatt for deg og meg – alle som er på Stortinget, har gjennom det sørget for at man har fått høyere beskatning med det grepet som vi gjør i vårt alternative forslag. Vi bruker de andre elementene i skattesystemet til omfordeling. En stortingsrepresentant som tjener rundt en million, får mer skatt, mens en som tjener 500 000 kr, får mindre skatt – akkurat som både Arbeiderpartiet og Senterpartiet sa før valget. Vi var også tydelige når det gjaldt bedriftsbeskatning.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Fordi Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen hadde tenkt å styre lenger enn i fire uker da vi la fram tilleggsproposisjonen. Hurdalsplattformen er en plan for fire år, og en av planene der er nettopp det representanten løfter fram om tannhelse, for vi mener det er viktig. Jeg er helt enig i analysen om universelle velferdsgoder, og det er derfor vi har det synet vi har på en del avgifter. Det som har vært en utvikling de siste årene, er at man har hatt et ønske om å gå fra et mer progressivt skattesystem, altså skatt etter evne, til mer flate avgifter. Derfor gjorde vi det store, tunge grepet som vi har tatt i dette budsjettet, for å redusere avgiftene på strøm. Det kommer alle til gode, uavhengig av hvilken inntekt man har. Det har vært en lang diskusjon i Norge, og også i flere andre land, hvordan man skal ta inn skatteinntekter. Vi mener et progressivt skattesystem er rett, og da håper vi at også representantene her vil merke at det skjer store og gode grep når det gjelder tannhelse, i løpet av disse fire årene.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Vi har begynt i en ende. Når man skal gjøre en jobb, må man ta én bit om gangen. Den første biten vi tok, gjaldt ressurskrevende brukere. Vi syntes det var et av de tøffeste kuttene Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre foreslo, for det rammer en ganske sårbar gruppe, og man kan også bli satt opp mot andre i egen kommune. Så var det det med arbeidsavklaringspenger. Vi mente det var viktig å få trygghet rundt det, for det skulle fjernes allerede fra 1. januar. Derfor prioriterte vi midler til det. Selv om ledigheten er på vei ned, øker vi antall tiltaksplasser, for vi mener at noe av det aller viktigste for å få folk ut av fattigdomssituasjonen er å få folk i arbeid. Derfor økte vi med 1 000 tiltaksplasser, og for dem som må ha varig tilrettelagte arbeidsplasser, økte vi det. Vi mener at det å få flest mulig i jobb er noe av den beste fordelingspolitikken vi kan føre, samtidig som vi skal ha et trygt sosialt nett i bunnen.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Noen ganger tror jeg at når en har vært statsråd, som representanten Tina Bru, og så kommer på Stortinget, tenker en at en kan velge litt selektivt, og så lager en liksom virkeligheten. For det å framstille det som at det i skatteopplegget til Arbeiderpartiet og Senterpartiet nå er en skjerpelse for grupper som tjener under 750 000 kr – det er det ikke, i stort. Det kan være enkeltutslag, men i stort er det ingen tvil om at to av tre skattytere får mindre skatt med det opplegget som Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen har lagt fram, sammenlignet med høyreregjeringens forrige vedtatte budsjett. Det er fordi vi f.eks. har vært opptatt av at de som reiser langt på jobb, skal få lavere skatt, mens Høyre, da de satt og styrte, ønsket at de som reiste langt, skulle få høyere skatt, for de mente at det var et klimaproblem at folk reiste så langt på jobb. Det var hovedargumentasjonen i sin tid. Så har jeg merket meg at Tina Bru og Høyre gang etter gang er så utrolig kritisk til at denne regjeringen har tro på avgiftskutt. Av alle ting jeg hadde trodd jeg skulle få kritikk fra Høyre på, er det altså for at vi kutter avgifter for folk – det er ikke målrettet! Det kunne en jo sagt om alle mulige skattekutt også, men selvfølgelig er det en målrettet ordning når vi kutter strømavgiftene for folk. Alle i hele Norge får lavere avgift og lavere regning på grunn av dette kuttet, og det er vi opptatt av, for vi mener at strøm er et primærgode. Som tidligere energiminister burde hun jo vært bekymret for at den politikken hun selv har vært ansvarlig for, fører til at vi har rekordhøye strømpriser i det norske markedet nå. Det første den nye regjeringen gjør, er å redusere avgiftene, og vi reduserer dem spesielt i vintermånedene – januar, februar og mars – med nesten 50 pst. Det er målrettet, for vi er opptatt av alle folk. Vi synes ikke det er noe problem om det er en helt vanlig norsk familie som også får glede av det – at det ikke bare skal være et fattigdomstiltak. Det skal hjelpe alle. Derfor gjør vi det.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Det kan folk sjekke selv. Man kan se hva har jeg i skatt nå, og så går man og sjekker. Ja, det har jeg i skatt nå. Og så kan man sjekke forslagene som kommer fra regjeringen, og så ser man om det da blir mer eller mindre i skatt. Da vil sånn ca. to av tre – det kan være noen nyanseforskjeller – få lavere skatt når de ser på sitt skatteopplegg i 2022 i forhold til 2021. Det er det forslaget Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet har vedtatt, og som folk forholder seg til. Vi legger fram vårt forslag og håper selvfølgelig å få flertall for det i Stortinget. Hvis vi får flertall for det i Stortinget, vil omtrent to av tre oppleve at de får en lavere skattebyrde neste år enn i år. I tillegg skjønner jeg at Tina Bru blir litt frustrert over at jeg tar tak i at hun løfter elavgiften selv, men det er et viktig politisk grep fra denne regjeringen å prøve å få ned slike avgifter som rammer alle. Derfor har vi prioritert 2,9 mrd. kr til lavere strømavgifter, som er lavere strømavgifter neste år enn i år.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Nå velger representanten Tina Bru helt bevisst, for å skape en misforståelse, å trekke ut dette. Det er et faktum at tjener man f.eks. 500 000 kr, 580 000 kr eller 600 000 kr, får man lavere skatt neste år enn i år. Hvis man i tillegg pendler, får man enda mer glede av det. Er man medlem i en fagforening, får man glede av det. Det er ikke noen tvil om at når folk skal se på sitt skatteopplegg neste år kontra i år, og de er i de gruppene, så vil skattetrykket gå ned, ikke opp. Høyre har styrt Norge i åtte år. I det første budsjettet etter at Høyre har gått av, hvis vi får flertall for det, vil folk som har vanlige og middels inntekter oppleve at skattetrykket blir lavere. I tillegg vil de merke at avgiftstrykket blir lavere, f.eks. for strøm, og det er vi opptatt av og mener er riktig.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Det er jo ekstremt målrettet når alle som har barn i barnehage i Norge, får lavere pris. Det er det vi vil. Regjeringen ønsker at det skal være billigere å ha barn i barnehage for alle. Så gjennomfører vi det, sånn at det blir billigere å ha barn i barnehage for alle. Så vil vi at de som har høyest inntekter, skal skatte lite grann mer, at en skal være med og betale den reduserte regningen. Selvfølgelig vil de som har høye inntekter, også få glede av den reduserte prisen, men de bidrar også til å betale det, og det er den tenkningen som ligger i Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen. Det er naturlig at de som har høye inntekter, bidrar lite grann mer, men at alle skal få ta del i fellesgodene. Et av fellesgodene i Norge er muligheten til å ha barn i barnehage, og at prisen ikke skal være for høy. Derfor setter vi prisen på å ha barn i barnehage ned, og det kommer folk til gode. Jeg kunne kommet med andre regnestykker. En familie på Hamar kunne kommet opp i, hvis man hadde regnet med strøm og barnehage, ca. 11 000 kr i lavere kostnader, så dette hjelper folk rundt omkring i hele landet. Vi skal ha primærgoder for alle uansett inntekt.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Det er mange tiltak jeg kan vise til som gjør det, men det er helt forunderlig å merke den enorme bekymringen fra Høyre og Venstre for avgiftskutt. Vanligvis hender det at man skryter i Høyre og Venstre av at man kutter avgifter, men med en gang det er avgiftskutt som kommer alle til gode, er det helt forferdelig. Jeg forstår ikke denne kjempebekymringen for at folk skal få lavere strømregning. Hvor kommer den fra, egentlig? Hva er problemet med at folk skal få litt lavere strømregning? Jeg syns det er bra at folk får litt lavere strømregning. Vi gjør mange ting på klima. For eksempel styrker vi Enova, for vi mener det er et godt virkemiddel for å skape industri, arbeidsplasser og få ned utslipp. Vi setter også av 100 mill. kr til å skape ny bærekraftig industri, som f.eks. kan gå inn med tiltak for mer gjenbruk, resirkulering og slikt, for å få ned utslippene. Vi satser på hydrogen, og vi satser på havvind. Vi tar mange grep, for vi ønsker å ha folk med på laget samtidig som vi omstiller Norge og får norske klimagassutslipp ned.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Hva er det Arbeiderparti-Senterparti-regjeringen har varslet i Hurdalsplattformen? Jo, det er at vi i våre statsbudsjett framover skal begynne med også å ha en klimaberegning av ulike tiltak. Noe av utfordringen når man ser på ulike tiltak, har vært at vi ikke har gode nok verktøy for å se hvordan det eller det grepet gir klimaeffekt. Det har ikke den forrige regjeringen, med Venstre, Høyre, Kristelig Folkeparti og delvis Fremskrittspartiet, utarbeidet. Det skal vi utarbeide, så vi kan få flere spaker å trekke i i klimapolitikken. Arbeiderparti-Senterparti-regjeringen har et viktig mål i tillegg. Det er at vi skal ha folk med oss i klimakampen. Skal vi lykkes i den store omstillingen vi trenger for å få norske klimagassutslipp ned, må vi også ha folk med. Det er grunnen til at vi gjør tiltak nå. Vi gjør en del industritiltak som kommer til å være grep for framtiden, og vi gjør tiltak ute, gjennom at vi også øker klimabistanden.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Å ha god tilgang til banktjenester for alle, uansett bakgrunn eller bosted, er viktig for folk. Finansavtaleloven gir derfor regler om at det kreves en saklig grunn for å nekte kunder vanlige tjenester. Samtidig er det viktig at bankene vet hvem kundene er. I hvitvaskingsloven er det derfor regler om å identifisere kunder og bekrefte identiteten deres. I noen tilfeller kan det derfor være riktig av banker å nekte kunder å åpne konto, f.eks. der ID-dokumenter er falske. Dette er for å ha en trygghet i systemet. Finanstilsynet har gitt veiledning om hvitvaskingsloven. Deler av veiledningen er laget nettopp for å legge til rette for at så mange som mulig kan få bankkonto. I veiledningen vises det også til nettbank. Blant eksemplene som nevnes, er utenlandske statsborgere som mangler gyldig legitimasjon fra hjemlandet. Finanstilsynet har også uttalt seg om sammenhengen mellom finansavtaleloven og hvitvaskingsloven. Representanten har fått teksten i mitt svar på det skriftlige spørsmålet sitt. Blant annet har Finanstilsynet gitt uttrykk for at det kan tilbys tjenester med visse begrensninger for å redusere misbruksfaren. Finanstilsynet sier dessuten at bankene må håndtere gjennomføringen av kundetiltak som oppfyller minstekravene, selv om disse er mer kostnadskrevende eller byrdefulle enn tjenesteyterens ordinære prosedyrer for å inngå kundeforhold. Som understreket i svaret på det skriftlige spørsmålet, forventer jeg selvfølgelig at bankene forholder seg til dette regelverket.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Det er bra at stortingsrepresentanter, som folkevalgte, løfter den typen problemstillinger og spørsmål. Gjennom at man løfter det, utfordrer jeg mitt embetsverk til å komme med svar, og de undersøker tilstanden, i denne sammenhengen f.eks. i Finanstilsynet, hvordan praksis er, og det gjør at man tenker gjennom om det er noe. Det er ikke alltid det er regeljusteringer eller den typen endringer som trengs, det kan også være bare økt bevissthet rundt det, som gjør at bankene ser om de utnytter handlingsrommet som ligger i regelverket – som jeg svarte representanten på. Jeg håper det er færrest mulig som møter den typen avgrensingsproblemstillinger, for det er viktig at folk kan leve et så normalt liv som overhodet mulig. Og så må man alltid finne balansen, sånn at vi ikke på den andre siden får misbruk, hvitvasking og kriminalitet, som vi ikke ønsker. Men jeg både tror og håper at Finanstilsynet har en bevissthet rundt dette, og at det spørsmålet som nå har kommet, gjør at man tenker gjennom om det er ting man kan gjøre enda bedre.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Jeg forventer at bankene forholder seg til det regelverket som gjelder for banksektoren, og innenfor det ligger det også muligheter for å ta menneskelige hensyn og få ting på plass. Det er også slik at vi har konkurranse i bankvesenet i Norge, så hvis man opplever at man har utfordringer i én bank, får man prøve å kontakte en annen bank – det kan være i ulike sammenhenger. Men i bunnen skal regelverket åpne for fleksibilitet. Finanstilsynet er også opptatt av det. Jeg er glad for at problemstillingen også blir løftet av representanten, som gjør at man gjennom våre svar og denne gjennomgangen også får en økt bevissthet om det kan være ting som kan gjøres på en enda bedre måte.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Stortingets anmodningsvedtak nr. 163 og 849 for 2020–2021, om endringer i regelverket for omtvistede krav i bygge- og anleggsbransjen, er fulgt opp av Solberg-regjeringen ved en omtale i Prop. 1 LS for 2021–2022, Skatter, avgifter og toll 2022, kapittel 22. Solberg-regjeringen fraråder her en endring for omtvistede krav, altså med Jan Tore Sanner som statsråd. Det redegjøres i proposisjonen likevel for hvordan reglene kan utformes dersom Stortinget ønsker å innføre en ordning hvor plikten til å utstede salgsdokument ved bygge- og anleggsvirksomhet utsettes når et krav er omtvistet. Endringen kan gjennomføres ved en endring i bokføringsforskriftens regler om utstedelse av salgsdokumentasjon for omtvistede krav. Jeg registrerer at representanten mener dette er enkelt å kvittere ut. Dessverre er ikke verden så enkel som representanten mener at den er. En slik endring reiser spørsmål om forholdet til den internasjonale avtalen om tildeling av statsstøtte, som Norge er bundet av. Det bør derfor ikke iverksettes før tiltaket er notifisert og eventuelt godkjent av EFTAs overvåkingsorgan, ESA, i henhold til prosedyrene for statsstøtte. Dette var konklusjonen til Solberg-regjeringen. Kontakten departementet har hatt med ESA i saken, tilsier at prosessen dessverre kan bli tidkrevende. Jeg har forståelse for at omfanget av omtvistede krav i bygge- og anleggsbransjen kan være utfordrende. Dette var også bakgrunnen for endringene i regelverket for omtvistede krav i denne bransjen, som trådte i kraft 1. januar 2021. Tvister om sluttoppgjøret i kontraktsforhold av en viss varighet og størrelse er likevel ikke unikt for bygge- og anleggsbransjen. Jeg er innstilt på å finne en løsning i denne saken i tråd med Stortingets vedtak og vil komme tilbake med en sak når prosessen med ESA er avklart.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Både jeg som finansminister og Stortinget må vedta endringer vi føler oss trygge på at kan bli gjennomført, hvis ikke kan vi sette enkeltbedrifter og enkeltpersoner i en vanskelig situasjon. Det er derfor jeg velger å løfte fram det internasjonale rammeverket vi har gjennom EØS-avtalen, såpass tydelig her. Hvis vi bare gjør det nå, og så viser det seg at det er i strid med de forpliktelsene vi har, skaper vi store utfordringer for alle de bedriftene som har benyttet seg av ordningen i mellomtiden. Det handler om en trygghet og forutsigbarhet for bedrifter og anleggsbransjen. De som jobber i anleggsbransjen, må vite at vi skal gå en ny runde. Selv om jeg svarer formelt, er konklusjonen nettopp den at vi skal gå en ny runde for å se om dette er mulig å få til, sånn at det blir minst mulig vanskelig for bygge- og anleggsbransjen med hele problemstillingen rundt omtvistede krav. Det er konklusjonen og svaret, at man skal gå en ny runde, prøve på nytt og se om vi kan klare å få det til – noe som ikke skjedde under forrige regjering, som også Fremskrittspartiet var med i.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2021-11-24:
Jeg forholder meg til det internasjonale rammeverket som bl.a. Fremskrittspartiet har vært med å stemme for at Norge er bundet av. Senterpartiet stemte mot det rammeverket, Fremskrittspartiet stemte for, så Fremskrittspartiet har jo da ønsket at vi skal ha det rammeverket vi forholder oss til: EØS. Når man er statsråd, må man forholde seg til de vedtakene som f.eks. Fremskrittspartiet har bidratt til, og at vi har en EØS-avtale. Jeg er opptatt av at vi skal gå en runde til. Selv om jeg ikke tror det vekker ubetinget begeistring at man skal gå en runde til, har jeg lyst til å se på rammeverket, se om det er ting vi kan utfordre, se på handlingsrommet og se på mulighetene. Jobben både for stortingsrepresentanten og for meg som statsråd er hele tiden å se på hvordan vi kan gjøre forbedringer for folk og bedrifter i Norge. Men hvis vi bare vedtar den type ting og ikke har et lovmessig grunnlag for det, kan vi gjøre ting vanskeligere for bedrifter og enkeltpersoner i Norge. Det ønsker ikke jeg, og det tror jeg heller ikke representanten Strifeldt ønsker.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-24:
Vi er i ein situasjon med eit budsjett i uroleg sjø, og i den situasjonen vil eg be den nye fiskeri- og havministeren om å segle inn i méda. Vi har vore gjennom ein valkamp der fiskeri absolutt har vore høgt på dagsordenen, der den samla opposisjonen har vore kritisk til fiskeripolitikken til den gamle regjeringa. I fjor kom det ein rapport frå Riksrevisjonen som slo ned som ei bombe i norsk fiskeripolitikk. Rapporten slo fast at den rådande fiskeripolitikken har vore øydeleggjande for kystsamfunn, har brote med sentrale prinsipp i fiskeripolitikken, har ført til konsentrasjon av fiskerettar og har sørgt for at store aktørar er blitt enda større – han har rett og slett stengt vegen til å kome seg ut i fiskeria for ungdom. Det er altså på rad og rekkje ei negativ utvikling for kystnasjonen Noreg, som er bygd på fiskeri. Mange kystsamfunn står no, effektivt, utanfor det lukka fisket. Regjeringa har – og velkomen til statsråden – danna ei plattform der riksrevisjonsrapporten ikkje er nemnd med eit ord, samtidig som representantar frå Arbeidarpartiet, bl.a. statsråden da han var kandidat, har brukt mykje av tida si i fiskeripolitiske samanhengar til å referere til riksrevisjonsrapporten og til at dette må ein gjere noko med. Så eg ønskjer at statsråden rett og slett trekkjer opp kva som blir hovudlinjene, for det er vanskeleg å sjå ut frå plattforma at dette er ein ny kurs i eit uroleg hav.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-24:
Ei ny kvotemelding tar tid. Det tar tid å kome tilbake til Stortinget med respons på det Riksrevisjonen kom med i fjor vår. Eg antar at statsråden ikkje har tenkt å kome til Stortinget og berre vise til at det kjem noko om veldig lenge. Her må vi ha ein reell fiskeripolitisk diskusjon. Situasjonen for fiskeria er at med dagens system blir stadig fleire rettar samla på stadig færre hender. Det er ein maskin som berre går og går og går. Det har skjedd ei omfordeling frå kystsamfunna til stadig færre reiarlag, som er totalt øydeleggjande for kystsamfunna si moglegheit for eksistens. Eg har bite meg merke i at regjeringa ønskjer ei meir føreseieleg og rettferdig fordeling, men det er vel ingen her som veit kva det kan innebere. Kan statsråden gi oss eit lite innblikk og opplyse Stortinget? Kva meiner ein med «meir føreseieleg og rettferdig»? Kan kystsamfunna vente seg ein vesentleg større del av kvoterettane?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-24:
Vi kjem kanskje ikkje så mykje lenger med omsyn til å få vite kva som kjem i desse meldingane, men vi kan kanskje få klarleik i om statsråd Bjørnar Skjæran er einig med Bjørnar Skjæran frå valkampen, som uttalte at dei ønskte ein fiskeripolitikk som skulle styrkje fiskerisamfunna. No skulle det vere den minste flåten sin tur. Kan statsråden fortelje litt om kva Bjørnar Skjæran meinte med det, og om det har forankring i politikken til regjeringa?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2021-11-24:
SV har ikkje sagt at vi ønskjer ei ny kvotemelding. Vi meiner at det med utgangspunkt i den førre kvotemeldinga er nok grunnlag for å gjere nye vedtak. I mellomtida blør kystsamfunna. Det er det som gjer at vi er utålmodige. Ei stor sak som er utanom kvotemeldinga, og som er full av dramatikk langs kysten, er kvar dei store båtane skal slutte å fiske. Skal ein tillate at konvensjonell havfiskeflåte skal gå langt inn i fjordane for å fiske? Eit tilfelle er frå Breivikfjorden i Nord-Noreg, der ein stor, konvensjonell havfiskeflåte la over 700 garn midt i fjorden. Ein treng ikkje å vere ekspert på dette for å skjøne at det tømmer ein fjord for fisk. Spesielt fisk som er raudlista, f.eks. kysttorsken, som vi er heilt avhengige av, blir tømt på denne måten. Dette kan dei gjere fordi ein kan gi dispensasjonar til at havfiskeflåten kan gå inn. Det gjorde den førre regjeringa ofte. Vil denne statsråden slutte med det og trekkje tilbake alle dispensasjonar, slik at området innanfor grunnlinja er for kystfiskeflåten?
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Av Hurdalsplattformen går det veldig klart fram at vi vil legge fram en ny kvotemelding for Stortinget. Den jobben er allerede i gang. Vi gjør forberedende arbeid, og vi har også sagt noe om hva som er målsettingene våre med det. Jeg har store ambisjoner for videreutvikling av fiskeindustrien. Vi har også vært klar på at vi ønsker at kvotene fordeles på en forutsigbar og mer rettferdig måte, at det legges begrensninger på eierskap i kystflåten, og at bredden og mangfoldet i kystflåten trygges. Dette skal selvsagt bl.a. skje basert på et tilstrekkelig kvotegrunnlag. I tillegg til at vi har varslet en ny kvotemelding – noe jeg også oppfatter at fiskeriorganisasjonene er veldig fornøyd med – vil vi komme tilbake til Stortinget med oppfølging av Riksrevisjonens rapport, og det foreligger også anmodningsvedtak fra denne forsamlingen som vi skal håndtere i tur og orden. Men helt grunnleggende: Det som er grunnmuren i fiskerilovgivningen, de tre lovene som er helt sentrale, de ligger fast. Det vil være utgangspunktet, og vi vil etter hvert som arbeidet skrider fram, kunne melde fra om både den tidsplanen som foreligger for dette, og hva som vil være innholdet i en ny kvotemelding.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Det tror jeg vi skal få lov til å komme tilbake til når vi kommer lenger fram i det arbeidet som vi har tenkt å gjøre. Den forrige regjeringen brukte seks år på å levere en kvotemelding til Stortinget. Jeg har langt høyere ambisjoner når det gjelder tidsbruk for den jobben jeg og resten av regjeringen skal gjennomføre. Så snart jeg er klar og kan meddele noe om tidsplanen for det, vil jeg på egnet måte sørge for at det blir gjort. Det er helt grunnleggende at vi ønsker å få på plass en forutsigbar, men også mer rettferdig fordeling av kvotene. Vi kommer også til å jobbe med rekruttering. De siste ukene har på tydelig måte også fortalt at vi har behov for å bidra til en økt rekruttering av kvinner i fiskerinæringen. Som det framgår av plattformen, vil vi også legge begrensninger på eierskapet i kystflåten.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Svaret på det første spørsmålet er ja. Lønnsomheten i den minste flåten fortjener særskilt oppmerksomhet. Det vil den få fra denne regjeringen. Vi er også opptatt av å skape større verdier og mer aktivitet i kystsamfunnene. Det betinger en variert flåte. Derfor er det også nedfelt så tydelig som det er i Hurdalsplattformen. Jeg har stor respekt for at det finnes utålmodighet i denne salen når det gjelder en så viktig sak som en ny kvotemelding. Vi skal levere så raskt som det er mulig, men vi har også vært klar på – og det er et sterkt ønske fra min side – at vi skal ha et godt samarbeid med fiskeriorganisasjonene. Det vil sikre legitimitet for de resultatene og forslagene vi legger på bordet. Jeg har også tatt meg den frihet å uttrykke en ambisjon om å legge noe på bordet for denne salen som kan være et utgangspunkt for en bred forankring i Stortinget, slik at vi kan få den forutsigbarheten som næringen fortjener.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Kvotemeldingen er det ene redskapet for å legge på plass det som denne regjeringen ønsker skal være framtidas fiskeripolitikk, men vi har også andre virkemidler. Et av dem er de årlige reguleringene, og jeg har allerede satt spørsmålet om havdeling på dagsordenen, for vi må gjennom de årlige reguleringene se til at vi har en fornuftig deling av havområdene. Så dette er noe vi vil komme tilbake til i forbindelse med de årlige reguleringene.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Først vil jeg understreke at det konstitusjonelle ansvaret for villaksen ligger til en annen statsråd enn fiskeri- og havministeren. Men ansvaret for havbruksnæringen og videreutviklingen av den ligger hos meg. Havbruksnæringen er helt avgjørende for lys i husene, for verdiskaping og for trygge arbeidsplasser i massevis av kystsamfunn og utgjør også en vesentlig andel. Så mye som to tredjedeler av norsk sjømateksport kommer fra havbruksnæringen. Det er bred politisk enighet om at denne næringen skal utvikles videre, og regjeringen ønsker å bidra til fortsatt vekst i havbruksnæringen innenfor bærekraftige rammer. Vi vil levere politikk som skal bygge opp under det. Det aller viktigste insentivet vi har, er trafikklyssystemet, som Hurdalsplattformen slår fast at vi ønsker å videreføre, men også videreutvikle med nye miljøindikatorer.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Denne saken er nå forberedt fra Fiskeridirektoratet og er ute på høring, og jeg kan forsikre representanten at jeg skal behandle den med all den alvorlighet som dette spørsmålet krever. Det er for tidlig i dag å konkludere hva som vil bli beslutningen, men den vil være klar om ikke lenge.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Jeg har merket meg de kraftfulle motstemmene til det forslaget som ligger ute, og de vil bli tillagt stor vekt når jeg skal ta min beslutning. Og som jeg sa i mitt første svar: Det er en beslutning som ikke ligger langt fram i tid.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Fiskeri- og havministeren er opptatt av fiskernes ve og vel, også kystfiskerne i Øst-Finnmark. Jeg vil derfor sørge for at den beslutningen jeg skal ta, blir tatt så raskt som mulig. Jeg har ennå ikke fått saken på mitt bord, men den er straks på vei dit, og da skal jeg tilkjennegi hva som blir beslutningen. Som jeg sa i mitt tidligere svar, har jeg merket meg de kraftfulle motstemmene, og de vil selvsagt bli tillagt vekt når beslutningen skal tas. Men jeg synes ikke at det er rett å forsøke meg på å gå inn på grunnleggende vurderinger i beslutningen som ennå ikke er tatt, når jeg står på Stortingets talerstol, og det ber jeg om respekt for.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Som fiskeri- og havminister har jeg det koordinerende ansvaret for alt som handler om grønn skipsfart. Det er et ansvar jeg tar på det største alvor, og som jeg går til med entusiasme. Norge er kanskje det eneste landet i verden som har en komplett maritim verdikjede. Det ønsker denne regjeringen å hegne om og forsterke. Derfor ønsker vi også å slå ring om norske lønns- og arbeidsvilkår, sikre at norske sjøfolk har en god framtid og øke rekrutteringen til det yrket – i motsetning til det vi opplevde i forslaget til statsbudsjett fra den forrige regjeringen, der man gjennomførte store kutt i nettolønnsordningen. Det er mye vi må gjøre innenfor grønn skipsfart, og Hurdalsplattformen er full av tiltak som skal svare på det ønsket jeg opplever at næringslivet, industrien og arbeidsfolk har kommet med lenge. De ønsker en mer aktiv næringspolitikk, slik at Norge kan fortsette å ligge helt i front med å utvikle teknologiske løsninger for grønn skipsfart. Vi vil komme tilbake med en tiltakspakke for grønn skipsfart. Når det gjelder diskusjonen knyttet til et internasjonalt CO 2 -avgiftsfond, som representanten trekker opp i slutten av innlegget sitt, er det litt prematurt for meg å gå inn i det i dag.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Jeg må beklage, det er noe som ikke skal skje ofte fra denne talerstolen, men jeg kan dessverre ikke svare utfyllende på det spørsmålet nå. Jeg har ganske nylig overtatt det konstitusjonelle ansvaret for å koordinere arbeidet med grønn skipsfart, men jeg har ikke et godt svar i dag på det spørsmålet som stilles, og da tenker jeg at det er ærlig og oppriktig av meg bare å tilkjennegi det fra Stortingets talerstol. Det skal ikke bli en vane.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Som jeg sa i et tidligere svar, varsler Hurdalsplattformen mange kraftfulle tiltak for å få til en grønn omstilling. Vi stiller bl.a. krav om nullutslipp i nye anbud for ferjer fra 2023 og nullutslippsteknologi ved anskaffelse av ferjer og hurtigbåter, lav- og nullutslipp, i nye anbud for hurtigbåter fra 2025. I motsetning til den forrige regjeringen har vi i Hurdalsplattformen varslet at vi vil stille opp med å dekke merkostnader knyttet til denne overgangen hos fylkene. Dette vil bidra tungt. I tillegg bidrar vi gjennom mange andre instrumenter til å løfte fram grønne satsinger, og vi vil komme tilbake med en komplett pakke for omstilling av grønn skipsfart. Når jeg velger å svare slik jeg svarte i stad på det konkrete spørsmålet, tenker jeg at det blir helt feil om jeg skulle stille meg på Stortingets talerstol og begynne med synsing og personlige oppfatninger.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Gamvik-modellen, der kommunen leier båt og stiller med fiskeskipper som veileder, er god. Kommunen kan være stolt av at de har klart å gjennomføre dette i ti år uten øremerkede tilskudd fra staten, og i en periode der det har vært tøft å være lokalpolitiker i Kommune-Norge. Da ungdomsfiskeordningen ble innført på 1990-tallet, var hensikten at ungdommer langs kysten skulle ha en mulighet til å prøve seg i fiskeriene gjennom en sommerjobb. Antallet deltakere i ungdomsfiskeordningen har økt de siste ti årene. I 2021 var det påmeldt 568 ungdommer fra 86 forskjellige kommuner. Dette er en populær ordning som jeg ønsker å videreføre. I tillegg har vi en rekke andre ordninger som legger til rette for rekruttering; vi tildeler skolekvoter, lærlingkvoter og en kvotebonus til fiskere under 30 år. I tillegg er det i prosess en ny ordning der fem fiskere under 30 år skal få en ytterligere kvotebonus i en periode på fem år. Det er foreslått at aldersgrensen for kvinner skal settes til 40 år, og at to av de fem kvotene skal tilfalle kvinner. Denne ordningen har vært på høring, og departementet vil få en tilråding fra Fiskeridirektoratet som vi vil ta stilling til med sikte på innføring fra 2022. Jeg kan forsikre representanten om at jeg vil fortsette å arbeide med rekruttering til fiskeryrket og vil vurdere målrettede ordninger for å bidra til dette. Når det gjelder å gjøre Gamvik-modellen tilgjengelig for flere ungdommer, mener regjeringen at forslaget om å avsette 2 mill. kr til en tilskuddsordning for alle landets kommuner ikke er veien å gå. Den foreslåtte tilskuddsordningen var heller ikke utredet. Regjeringen foreslår i budsjettet en vekst i kommunesektorens inntekter på 2,5 mrd. kr utover Solberg-regjeringens forslag. Kommunene får med det et vesentlig større handlingsrom og vil selv kunne prioritere å støtte opp om ungdomsfiskeordningen innenfor sine budsjetter, alt etter behovet for en slik støtte i den enkelte kommune. Gamvik kommune alene får 1,74 mill. kr mer enn i Solberg-regjeringens forslag. I lag med næringen vil vi jobbe målrettet for at enda flere unge – både gutter og jenter – får prøvd seg i yrket, og vi håper de ser at fiskeriyrket kan være en spennende, god og trygg arbeidsplass der det også er mulig å gjøre noen kroner.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Jeg startet mitt svar med å si at jeg synes Gamvik-modellen er god. Hele poenget med ungdomsfiskeordningen, den nasjonale ordningen som vi har hatt gjennom mange år, er nettopp å gi ungdom, også ungdom som ikke er fra en fiskerfamilie, mulighet til å delta i fiske og ha sommerjobb. Gamvik-modellen var ikke utredet. Jeg frykter for at det kan pådras ganske store administrative kostnader rundt ordningen. Det er slik at vi gir kommunene ikke ti ganger så mye som de 2 mill. kr som var foreslått, ikke hundre ganger så mye som var foreslått, men 1 250 ganger så mye penger til disposisjon som det var foreslått i den ordningen. Jeg er kanskje litt preget av 28 år som folkevalgt i kommunestyret, seks år i fylkesting. Jeg har stor respekt for det lokale folkestyret og at de lokalt folkevalgte er i stand til å forvalte de midlene som de nå får gjennom det statsbudsjettet som vi ser fram til å få vedtatt og rullet ut.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Jeg har stor respekt for det lokale folkestyret. Jeg tror at når Gamvik kommune, dersom det framlagte budsjettet til denne regjeringen får oppslutning i Stortinget, får 1,74 mill. kr mer å rutte med – i stedet for 200 000–300 000 kr, som har vært uttellingen på Gamvik-modellen – vil det være et bra opplegg. Vi har mange kommuner i Norge. Det er opp til de enkelte kommunene å finne gode ordninger for det. Gamvik-modellen er god. Jeg kommer ikke her fra talerstolen til å legge meg opp i hvorvidt Gamvik kommune vil videreføre en ordning som åpenbart har vært vellykket, men jeg tror at det å ha en nasjonal ordning, med det byråkratiet som måtte følge av den, ikke er rette veien å gå. 2,5 mrd. kr mer til kommunene vil gi et godt handlingsrom for både Gamvik og andre kommuner til å sørge for at ungdomsfiskeordningen, som jeg ønsker å videreføre, blir utnyttet.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Det er viktig for regjeringen at våre felles fiskeressurser bidrar til aktivitet langs hele kysten, høy verdiskaping og stabile og helårige arbeidsplasser. En variert, fiskereid og bærekraftig fiskeflåte er grunnleggende for å nå dette målet. Prinsippet om en fiskereid fiskeflåte har ligget fast i norsk fiskeripolitikk siden før den gamle deltakerloven ble fastsatt i 1972. Hovedregelen er derfor at bare aktive fiskere kan eie fiskefartøy. I selskap som eier fiskefartøy, må aksje- eller partsmajoriteten være hos person eller personer som oppfyller kravet til aktivitet i fisket. Aktivitetskravet framkommer av deltakerloven § 6 og innebærer at for å få tillatelse til å drive ervervsmessig fiske må vedkommende ha fisket i minst tre av de siste fem årene og fortsatt være knyttet til fiske- og fangstyrket. Konsekvensen av aktivitetskravet er at en kjøper som ikke har vært aktiv yrkesfisker, ikke kan få tillatelse til å kjøpe et fartøy. Det kan i særlige tilfeller gjøres unntak fra dette dersom næringsmessige og regionale hensyn tilsier det. Det har opp gjennom årene vært stilt spørsmål om hvorvidt det er riktig å opprettholde regelen om at kun aktive fiskere skal eie fiskefartøy. Vekslende regjeringer og storting har like fullt slått fast at fiskernes rett til å eie fiskefartøy må være et bærende prinsipp i norsk fiskeripolitikk. Det framgikk av Solberg-regjeringens Granavolden-plattform at prinsippene i deltakerloven skulle ligge fast. I Hurdalsplattformen har vi lagt grunn til at deltakerloven ligger fast og forblir en viktig pilar i norsk fiskeripolitikk. Det er sånn sett bred politisk enighet om at dette prinsippet skal opprettholdes. Det er viktig for regjeringen å sikre flåten stabile, forutsigbare og gode rammebetingelser. Jeg ser derfor ikke noen grunn til å ta noen initiativer nå for å endre deltakerloven for å svekke dagens aktivitetskrav.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Når det gjelder det som representanten tar opp om fiskens vandringsmønster, tror jeg at jeg kan avsløre at regjeringen har ingen aktuelle tiltak på gang for å endre på det. Vi ønsker en fiskereid flåte, drevet av aktive fiskere. Da må deltakerloven ligge fast. Dersom en fiskekjøper ønsker å investere i et fiskefartøy, kan man gå inn på eiersiden som minoritetseier og eie inntil 49 pst. av fartøyet. Dersom man ønsker en høyere eierandel, må man bli fisker og oppfylle de objektive kriteriene som gjelder for en fisker, i deltakerloven. Som jeg har forklart, er det en prioritert oppgave for regjeringen at deltakerloven skal ligge fast, og at aktivitetskravet i framtiden også skal være et bærende prinsipp i norsk fiskeripolitikk.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Ja. Denne statsråden ser behovet for å bidra til at vi kan skape mer på land i fiskerinæringen, og den fiskeripolitikken som Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen vil legge fram, vil bygge opp under det. Vi har i Hurdalsplattformen varslet et marint verdiskapingsprogram. Det aller viktigste er å få fisken på land og slå ring om den samfunnskontrakten som finnes, som også omfatter de konsesjonspliktige trålerne. Vi har også varslet at vi vil se på muligheten for at en begrenset andel av den framtidige veksten i havbruksnæringen kan stilles til disposisjon for leie i et begrenset tidsrom til hvitfiskindustri, for å bidra til helårs tilgang på råstoff. Det er et spennende prosjekt, som jeg vil komme tilbake til når vi har jobbet noe mer med det. Men igjen: Det er viktig for alle parter i fiskerinæringen at vi finner gode løsninger som gjør at samarbeidet mellom flåte og industri er best mulig, og at vi skaper mest mulig på land i kystsamfunnene.
Bjørnar Skjæran (Arbeiderpartiet), 2021-11-24:
Farvannstiltaket som vurderes i innseilingen til Halden, vil være viktig for framkommelighet og sikkerhet i dette farvannet. Særlig gjelder dette for skipstrafikken knyttet til virksomhet ved Nexans Halden og Norske Skog Saugbrugs. Prosjektet i innseilingen til Halden vil innebære inngrep på både norsk og svensk side av fjorden og krever således tillatelse fra myndigheter på begge sider av grensen. Som representanten Wiborg kjenner til, kompliseres saken av at svenske myndigheter tidligere har uttrykt en viss reservasjon til prosjektet. Det er nok en del av historien som gjør at Fremskrittspartiet etter sju år i regjering ikke klarte å løse den. Det gjør ikke saken enklere at Iddefjorden har vernestatus på svensk side av grensen. Kystverket har på oppdrag fra departementet undersøkt hvilke muligheter som foreligger for å få gjennomført en tiltakssøknad på svensk side av grensen. Det har vært en omfattende og krevende prosess, der Kystverket har fått på plass flere viktige avklaringer om den videre prosessen i Sverige. Kystverket har nå i september oversendt departementet en oppsummering av dette arbeidet. Det framgår av denne oppsummeringen at det vil være behov for kontakt på politisk nivå mellom landene for å få avklart mulighetsrommet for å få gjennomført en søknadsprosess på svensk side av grensen. Jeg vil derfor ta initiativ til kontakt med svenske myndigheter med sikte på å få på plass de nødvendige avklaringer. Jeg vil på egnet måte komme tilbake til Stortinget etter at disse avklaringene foreligger.