Sveinung Stensland (Høyre), 2017-12-19:
Først vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid om budsjettet, men mest av alt vil jeg takke samarbeidspartnerne våre i Stortinget for effektive forhandlinger og det gode budsjettet vi nå står sammen om. Vi bygger videre på det vi startet i forrige periode. Dette budsjettet legger grunnlaget for det som er viktigst i vår helsepolitikk: å redusere unødvendig og ikke-medisinsk begrunnet venting for pasientene, øke tilgjengelighet og kapasitet, styrke kvaliteten i helse- og omsorgssektoren samt prioritere psykisk helse og rusfeltet ved satsing på tidlig innsats, bedre behandling og forebygging. Å få hjelp når en trenger det, er viktig for både trygghet og livskvalitet. Det viktigste i helsetjenesten er ikke systemet, men pasienten. Hver enkelt pasient skal i møte med helsetjenesten oppleve respekt og åpenhet og slippe unødig ventetid. Høyre mener at ingen beslutninger om pasienten skal tas uten pasienten. Behandlingsapparatet må bygges opp rundt dette. Pasientens helsetjeneste betyr at kvaliteten på behandlingen skal være høy og ventetiden så kort som mulig, og at pasienten skal bli hørt i alle deler av helsetjenesten. Pasienten skal møtes med kunnskap og respekt. Det er et offentlig ansvar å sikre gode helse- og omsorgstjenester til alle. Helsekøene må fortsatt reduseres, og tilbudene må forbedres gjennom nye og bedre måter å jobbe på. Høyre vil jobbe for å styrke kompetansen blant ansatte og sikre større valgfrihet for brukerne. Økt digitalisering og effektivisering vil gjøre varme hender til mer omsorg, samtidig som helsekøene fortsatt reduseres. Tilbudet til de mest utsatte, særlig innen rus og psykiatri, styrkes fortsatt i vårt budsjett. Mennesker som har levd et langt liv, men som har blitt pleietrengende, må sikres et liv med mening og verdighet. Helse- og omsorgstjenestene i kommunene må moderniseres og styrkes. Vi arbeider for et helhetlig og sammenhengende helse- og omsorgstilbud tilpasset den enkeltes behov. Det er i primærhelsetjenesten, bl.a. gjennom fastlegen, de fleste har sin første kontakt med helsetjenesten. Derfor er vi glade for at fastlegeordningen skal evalueres. Den lokale helsetjenesten danner grunnlaget for et godt helsetilbud. Samarbeidet mellom primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten er spesielt viktig. Andelen eldre i den norske befolkningen øker, og antallet personer med kroniske sykdommer og sammensatte omsorgsbehov blir stadig større. Dette øker presset på helsesektoren. Flere eldre ønsker å bo hjemme og leve et aktivt og selvstendig liv med tilpassede tjenester. Vårt mål er å sikre folk en god og verdig omsorg tilpasset individuelle behov. Omsorgen for eldre og pleietrengende bygges derfor videre ut for å gi alle som trenger det, et tilbud med kvalitet og aktivitet. Vi vil ta i bruk alle gode krefter for å sikre nettopp dette. Gjennom Nasjonal helse- og sykehusplan gis det overordnede føringer. Vi er samtidig opptatt av handlingsrom og fleksibilitet på det enkelte sykehus, slik at behandlingen kan bli best mulig. Fritt behandlingsvalg er viktig for å korte ned sykehuskøene, og både private og utenlandske tjenester kan avlaste og redusere helsekøene. Det er fortsatt variasjon i kvaliteten på tilbudet ved sykehusene. Arbeidet for mer åpenhet rundt kvaliteten i tjenestene må fortsette, bl.a. gjennom bruk av kvalitetsindikatorer og helseatlas. Det er nemlig nødvendig med fortløpende vurderinger av helsetjenestenes prioriteringer. Vi vil sikre rask tilgang til nye og effektive legemidler. I dette budsjettet vedtar vi en stor opprydding på legemiddelfeltet med dette som mål. Legemiddelpolitikken skal bidra til økt pasientsikkerhet, god behandling, lavere kostnader for det offentlige og innovasjon. Likeverdig og rask tilgang til effektive legemidler dreier seg om å sikre at legemidler er tilgjengelige på det norske markedet, og å sikre tilgang til legemidler, uavhengig av betalingsevne. Pårørende er en ressurs og skal ha innflytelse på hjelpetilbudet til den de er pårørende til. Oppmerksomhet skal rettes mot at pårørende kan ha flere roller, både som avlastere, omsorgspersoner og beslutningstakere for behandlingsløpet. Vi er derfor spesielt glade for enigheten om styrkede bevilgninger til pårørendearbeid. Helse og helsepolitikk opptar svært mange. Derfor er det lett for oss politikere å bli overivrige i tjenesten. Det er knapt grenser for hva vi, eller noen av oss, mener noe om. Som Nils- Fredrik Nielsen sa: «Noen vil ha oss så friske at vi blir syke av det.» Dette er en viktig, men vanskelig balansegang. Flere interesser må veies, bl.a. individets frihet og ansvar mot samfunnets utgifter. Det er uansett vår plikt å legge til rette for at folk kan ta sunnest mulige valg i sitt liv og samtidig få hjelp når de trenger det. Det lykkes vi godt med i Norge, selv om vi stadig får nye utfordringer. Skal vi bevare vår felles helsetjeneste i framtiden, må vi være villige til å endre den.