Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2000-10-12:
Forurensningsloven, som er fra 1981, har i § 6 første ledd nr. 1 en generell henvisning til at gassutslipp til luft anses å omfattes av forurensingsbegrepet. Spørsmålet om også karbondioksid, CO2, skulle omfattes av forurensningsloven, ble i realiteten fastsatt av regjeringen Jagland, som henviste utslippssøknader også om CO2 til behandling i Statens forurensingstilsyn i henhold til bestemmelsene i forurensningslovverket. Dette ble gjort på tross av at CO2-utslipp ikke er til skade verken for mennesker, dyr, planter eller noen former for liv. CO2, eller karbondioksid, inngår som en naturlig del av havet og atmosfæren i et kretsløp som består av fotosyntesen i planter, biologisk virksomhet som pusting hos mennesker og dyr og ulike fysiske og kjemiske prosesser. Det menneskelige bidrag til CO2-utslippene er anslått til ca. 7 milliarder tonn årlig, mot et samlet utslipp i overkant av 200 milliarder tonn årlig. Dette viser at en forsvinnende liten del av utslippene er menneskeskapte. Etter mange års intens forskning er det ennå ikke funnet noen klare bevis for at menneskenes virksomhet påvirker klimaet, men det hersker stor uenighet om disse spørsmål innen forskningsmiljøene. Selv om det hevdes fra FNs klimapanel at det kan foregå en viss klimaendring som kanskje kan bli noe forsterket av menneskeskapt utslipp av CO2, er det lite som tyder på at dette vil føre til noen global miljøkatastrofe. James Hansen ved NASA Goddard Institute for Space Studies har lenge vært en sentral pådriver for tesen om menneskeskapt global oppvarming. Det var faktisk han som initierte klimabekymringen under en kongresshøring allerede i 1988 ved å uttale at det var mer enn 90 pst. sikkert at menneskene var i ferd med å varme opp kloden. I en nylig utgitt artikkel imøtegår han imidlertid både FNs klimapanel og seg selv ved å hevde at det ikke er fossile brennstoff og CO2 som driver den eventuelle globale oppvarmingen, men andre såkalte drivhusgasser. Dette må sies å være oppsiktsvekkende. I kjølvannet av klimapanelets anbefalinger har enkelte norske forskningsinstitusjoner kommet med klare uttalelser, avfeiet skeptikere og faktisk varslet klima for kommende generasjoner. At vi vet for lite om klimasystemet og dets dynamikk til å skille et eventuelt menneskeskapt bidrag fra det naturlige, er artikkelen fra James Hansen et godt eksempel på. På bakgrunn av dette stiller Fremskrittspartiet seg meget tvilende til behovet for å redusere de menneskeskapte CO2-utslippene, og særlig til en oppfølging av Kyoto-avtalen med betydelige økonomiske konsekvenser. Vi anser at det er liten risiko ved å utsette de kraftigste tiltak for å redusere CO2-utslipp til en har bedre kunnskaper på området, og det er også nødvendig å få utredet og vurdert en eventuell strategi med tilpasningstiltak for eventuelle endrede klimaforhold. Det er mulig at det både er bedre og mer økonomisk forsvarlig å tilpasse verden til eventuelle endrede klimaforhold enn å søke å begrense utslippene med de økonomiske konsekvenser dette vil ha. Jeg synes det er merkelig at i det politiske Norge ser en bare problemer, men ingen muligheter. Energi- og miljøkomiteen besøkte i vinter gasskraftverket ROCA i Holland. Her så de ikke på CO2 som et problem, men snarere som en mulighet. Her hadde de bygd opp infrastruktur for å distribuere CO2 til de omliggende veksthus og solgte gassen til disse. Resultatet var at produksjonen i disse veksthusene økte med 20 pst. Nå ser vi heldigvis at det også er noen her til lands som ser mulighetene, og jeg sikter selvsagt til Statoils planer om en CO2-fabrikk på Kårstø. Jeg vil med dette sette fram Fremskrittspartiets forslag som er inntatt i innstillingen, om å ta CO2 ut av forurensningsloven.