Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2008-11-13:
Spørsmålet som interpellanten tar opp, om næringslivets rammevilkår, er alltid viktig, og det er sjølsagt særlig viktig nå i den situasjonen vi er inne i. For sjøl om veldig mye går bra i norsk næringsliv, og aktiviteten er høg, veit vi at norsk næringsliv er og vil bli påvirket av svingninger i internasjonale konjunkturer. Mange merker jo det allerede. Så er det også viktig å minne hverandre om at de siste fire årene har norsk økonomi hatt den sterkeste konjunkturoppgangen siden 1950-tallet. Men det er ingen tvil om at den utviklinga vi nå ser, gjør at vi er inne i mer usikre tider. Samtidig er det likevel også viktig å si at Norge er bedre rustet enn veldig mange andre land til å møte denne situasjonen, bl.a. fordi det over mange år er ført en ansvarlig økonomisk politikk. Så forstår jeg det slik at NHOs konkurransebarometer forsøker å synliggjøre Norges sterke og svake sider som lokaliseringsland for investeringer. Det er ingen tvil om at dette barometeret gir nyttig informasjon, men det er nok allikevel slik at en kan diskutere om og i hvilken grad alle indikatorer som anvendes, er like hensiktsmessige, og i hvert fall er det slik at en må tolke det med varsomhet. Et annet barometer som nylig ble offentliggjort, er Verdensbankens barometer. Det baserer seg på andre indikatorer, og det viser at Norge er et godt land å drive næringsvirksomhet i. Her blir vi kåret til det tiende beste landet i verden og nr. 4 i Europa. Norge rangeres bl.a. foran land som Sverige, Finland, Sveits, Nederland og Japan. Regjeringa arbeider sjølsagt for gode, stabile og forutsigbare rammevilkår. Som lovet i Soria Moria-erklæringa er det samlede skattenivået på 2004-nivå. Vi har bl.a. gjeninnført ordninga med differensiert arbeidsgiveravgift. En slik ordning er et viktig virkemiddel for næringslivet i distriktene. Regjeringa ønsker også å styrke og videreføre den norske modellen. Vi ønsker å videreføre trepartssamarbeidet. Vi arbeider for et godt sosialt sikkerhetsnett som hjelper folk gjennom omstillinger, og vi legger også til rette for ønsket omstilling i bedrifter. Historien har vist oss at mange norske bedrifter har vært, og er, dyktige til å omstille seg. Vi arbeider også for å få til enda enklere regelverk, slik at bedriftene og de som jobber der, kan bruke tid på det de bør bruke tid på, nemlig produsere og drive med verdiskaping og nyskaping, og ikke på å fylle ut unødige skjemaer. Vi arbeider for å få de offentlige tjenestene til å bli enda bedre og enklere å forholde seg til, slik vi nå tar nye grep for å utvide Altinn, som næringslivet er veldig fornøyd med, og for å øke tilgangen til internasjonale markeder. Interpellanten tar spesielt opp forsking, utdanning, innovasjon og infrastruktur. Vi ønsker å styrke utdanningssystemet, og jeg mener det arbeides godt på mange områder. Vi styrker grunnopplæringa. Vi etablerer et system for å fange opp elevers behov for opplæring i lesing, skriving og regning, samtidig som vi setter skolene bedre i stand til å følge opp elevene og gi dem den hjelpen de trenger, så tidlig som mulig. Det å styrke grunnleggende ferdigheter i grunnskolen trur vi også vil være med på å redusere frafallet i videregående skole. Regjeringa innfører også i denne forbindelse mer praksis, både i fag- og yrkesopplæringa. Vi følger også opp kvalitetsreformen i høyere utdanning, og vi vektlegger resultater av høyere utdanning og at utdanningene er relevante. Vi mener at en god grunnopplæring også er avgjørende for livslang læring. Derfor legger vi til våren fram en stortingsmelding om kompetanse. Den skal se på hvordan utdanningssystemet i enda større grad kan møte framtidas krav til kompetanse og livslang læring. Når Norge over tid nå har hatt god økonomisk utvikling, skyldes nok det også at vi har vært ganske gode på innovasjon. Vi har en betydelig forskingsinnsats, særlig når vi korrigerer for at deler av vår verdiskaping også gjenspeiler omplassering av petroleumsformuen, og at vi har en annerledes næringsstruktur enn mange land rundt oss. Regjeringa har satt innovasjon høyt på dagsordenen, og før jul skal vi legge fram en egen stortingsmelding om det. Målsettinga er å legge til rette for økt, bærekraftig verdiskaping i økonomisk, sosial og miljømessig forstand. Her har vi mottatt veldig mange gode innspill fra partene i arbeidslivet, fra bedrifter og fra forskingsmiljøer. Noe av den største utfordringa trur jeg vil være å få enda flere små og mellomstore bedrifter til å tenke innovasjon, og gjøre det fra a til å. Vi har økt den offentlige forskings- og utdanningsinnsatsen betydelig siden vi tok over i 2005. Vi har for neste år økt innsatsen til den næringsrettede forskinga, som har vært et ønske fra næringslivet sjøl. Faktum er at dersom vi ser på den offentlig finansierte forskinga, ligger Norge på topp i Norden og på en 4. plass i OECD-området. En viktig forskjell på denne regjeringas næringspolitikk og den forriges er at vi i enda større grad satser på næringer der Norge har fortrinn og har gode forutsetninger for å lykkes internasjonalt. Jeg vil særlig framheve Regjeringas strategier både for reiseliv og for maritim sektor. Der ligger det også inne en betydelig satsing på innovasjon, slik en også vil se i våre forslag til statsbudsjett. På den måten kan vi bidra til at f.eks. de maritime næringene i Norge i enda større grad kan levere miljøvennlige og innovative løsninger for framtida. Vi har også siden vi overtok i 2005, foreslått en økning i satsing på reiseliv på 145 pst. Reiseliv er en næring som har et stort potensial i Norge, i alle deler av landet, og hvor vi også har store muligheter til å få flere helårs arbeidsplasser. Jeg merket meg at Norge i NHOs konkurranseevnebarometer rangeres som nr. 8 av 12 på området «Transport». Vi skårer lavt på næringslivets vurdering av kvalitet på veier og når det gjelder motorveilengde relativt til varefrakt på vei. Vi skårer derimot ganske høyt når det gjelder kvaliteten på lufttransport og havner. Jeg er helt enig i at samferdsel er kjempeviktig for næringslivet. Det understreker sjølsagt behovet for økte samferdselsinvesteringer, slik denne Regjeringa har valgt å gjøre. Helt siden vi overtok, har vi foreslått betydelig økt satsing på samferdsel, og i neste års statsbudsjett, slik Stortinget er kjent med, er det slik at vi totalt mer enn overoppfyller de økonomiske rammer som lå til grunn i Nasjonal transportplan. Vi jobber nå med en ny nasjonal transportplan, og det er helt opplagt at vi kommer til å bruke mer penger på samferdsel også i tida framover, både fordi det er viktig for enkeltpersoner, for å unngå de mange ulykker som er på enkelte veistrekninger, og fordi det sjølsagt er avgjørende for at næringslivet vårt skal gå bra. Vårt arbeid har gitt gode resultater om vi måler det i antall arbeidsplasser, og det er ikke uvesentlig. Siden 2005 har det blitt 250 000 flere sysselsatte. Av disse har om lag 150 000 kommet i privat sektor, og antallet sysselsatte i industrien har økt med 20 000 personer i samme periode. Regjeringa fører en politikk som legger til rette for næringslivet og omstilling, innovasjon og verdiskaping i Norge. Og hvis vi ser på den verdiskaping og den velferd vi har i dette landet, tyder mye på at det vi gjør, er riktig. Så vil jeg gjerne ta en debatt, utover det, om hvilke tiltak som virker, men når det gjelder Høyres gamle oppskrift om å senke skattene, er det mange eksperter, særlig de siste dagene, som har sagt at det ikke er oppskriften i den situasjonen vi er i, men her konstaterer jeg at vi er uenige.