trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2009-06-17:
Det mest oppsiktsvekkende med denne saken er jo signalene fra Regjeringen om at man i større grad ønsker å se sammenhengen mellom bistandspolitikk på den ene siden og retur av asylsøkere på den andre siden – i merknads form står to av regjeringspartiene sammen om dette. Det har jo tidligere kommet sterke utfall mot dette fra statsrådens kollega i Regjeringen, utenriksminister Jonas Gahr Støre, da han her i Stortinget tok kraftig avstand fra dette forslaget. Nå har Regjeringen åpenbart snudd. I hvert fall har Senterpartiet og Arbeiderpartiet et annet syn. Kan statsråden gjøre rede for bakgrunnen for det? Er det sånn at utenriksminister Jonas Gahr Støre har tapt internt i Regjeringen?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2009-06-17:
Fremskrittspartiet trekker forslag nr. 15, fordi det, slik det fremstår i innstillingen, inneholder en referansefeil.
Bent Høie (Høyre), 2009-06-17:
Fredag legger Regjeringen fram en samhandlingsreform, og jeg er overbevist om at den samhandlingsreformen vil kunne lykkes hvis en får på plass større og mer robuste kommuner. Hvis ikke, kan f.eks. pasienten bli taper. Vi har nå en situasjon i barnevernet som viser at barnevernet ikke klarer å håndtere situasjonen for barn som blir kasteballer mellom institusjoner. Jeg er overbevist om at større kommuner hadde gitt et bedre barnevern. En ser en Nav-reform som ikke er fullendt, nettopp fordi en ikke har muligheten til å gi kommunene en større andel og mer styring av virkemidlene i Nav. Jeg er overbevist om at brukerne av Nav hadde fått et bedre tilbud hvis en hadde hatt større kommuner med et større ansvar. Mitt spørsmål til representanten er: Ville det ikke nå vært fornuftig å gjennomføre en kommunereform som gir større og mer robuste kommuner, av hensyn til pasienten, av hensyn til barn i barnevernet og av hensyn til brukerne av Nav – hvis velferd er viktigst?
Bent Høie (Høyre), 2009-06-17:
Alle dem som kjenner Høyres program, Høyres merknader og forslag i forbindelse med hvordan Kommune-Norge skal utvikles, vet at Høyre har stått i bresjen for å avvikle øremerkede ordninger for å gi kommunene større selvstendighet. Jeg tror at en av årsakene til at Fremskrittspartiets modell kan få en voksende tilslutning, er nettopp problemet med kommunestrukturen, for kommunestrukturen er også en årsak til at en har fått et mer og mer komplisert inntektssystem, som dermed framstår som mer og mer urettferdig. Det inntektssystemet som denne regjeringen la fram, som skulle være en opprydding, en forenkling, ble i realiteten en komplisering og en forsterkning av den urettferdigheten som eksisterer. Hvis en ønsker å styrke lokaldemokratiet, styrke kommunenes mulighet til å disponere egne inntekter, er det tryggeste til høsten å stemme Høyre. Det er ingen partier som pleier å få gjennomslag for standpunkt som de har alene i denne sal. De standpunkt som får gjennomslag, er de som samler bred oppslutning, og det gjør ikke Fremskrittspartiets forslag om stykkprisfinansiering på nasjonalt nivå.
Bent Høie (Høyre), 2009-06-17:
Dette vil representanten finne et godt svar på i innstillingen. Høyre sier nemlig at i det statsbudsjettet som Høyre skal være med og legge fram for 2010, vil vi legge til grunn et kommuneopplegg som samlet sett har den samme inntektsrammen som det regjeringspartiene nå foreslår. Det har vi foreslått i 2009. Det har vi foreslått i 2008, og det har vi foreslått i 2007. Forskjellen er at Høyre i alle disse årene har sagt at dette er et nøkternt og stramt opplegg som krever omstilling i kommunesektoren. 1 pst. effektivisering vil frigjøre betydelige midler til å prioritere de viktigste oppgavene, nemlig pleie og omsorg, i motsetning til Regjeringen som har bidratt til å gjøre situasjonen i Kommune-Norge betydelig vanskeligere gjennom å skape et inntrykk av at dette er romslige opplegg, som har skapt en forventningskrise i Kommune-Norge, noe et enstemmig KS’ landsting har uttrykt.
Bent Høie (Høyre), 2009-06-17:
Nei, på ingen som helst måte. Høyres skattelette var med på å skape den rekordhøye veksten som den rød-grønne regjeringen har høstet av. Det kan ikke være spesielt storveies å mene at en har brukt veldig mye penger på kommunene, med tanke på den enorme økningen i skatteinntekter som Høyres skattepolitikk førte til for den rød-grønne regjeringen. Dessuten har jeg tilbakevist en rekke av de tallene som representanten Brustad Moe her er inne på. Når det gjelder nedgangen i antall kommuner som står på ROBEK-listen, var nedgangen størst under Erna Solberg fra 2004 til 2005. Det er også det som er grunnen til at regjeringspartiene konsekvent bruker tallene fra 2004 og ikke fra 2005.
Bent Høie (Høyre), 2009-06-17:
Regjeringens utstillingsvindu, Trondheim, fikk rød-grønt styre i 2003, og konsekvensene kan vi lese om i lederen i Adresseavisen: «Trondheim kommune vil ved utgangen av 2009 ha en gjeld på ti milliarder kroner, mot fem milliarder i 2003. Under høykonjunkturen med store overføringer fra staten, høy skatteinngang og store inntekter fra kraftfondet, ble ikke pengebruken bremset ned med tanke på dårligere tider. Den økonomiske ufornuften må nå byens befolkning betale for .(…) Under det rødgrønne styret har Trondheim levd over evne i flere år.» (…) Mitt spørsmål er om statsråden mener at den alvorlige situasjonen i Trondheim skyldes rød-grønn kommuneøkonomi fra statens side eller rød-grønt styre lokalt?
Bent Høie (Høyre), 2009-06-17:
Det har vært en del tall i debatten. Jeg bare viser til Anna Ceselie Brustad Moes innlegg. Det er ingenting i det innlegget som tilbakeviste våre sammenligningstall, der en legger til grunn ikke bare beløp, men også demografi. For at vi ikke skal krangle om hver våre tall, kan vi bruke våre fellestall, nemlig saksordførerens første merknad i innstillingen: «Komiteen viser til at kommunal sektor forvalter store deler av fellesskapets ressurser og er en viktig arbeidsgiver, myndighetsutøver, samfunnsutvikler og tjenestetilbyder. Kommunesektorens inntekter utgjør om lag 17 pst. av bruttonasjonalproduktet for Fastlands-Norge, og sektoren står for i underkant av 15 pst. av utførte timeverk i landet. Ifølge proposisjonen har disse andelene vært stabile de siste 7 år». Den komitémerknaden tror jeg oppsummerer debatten om tallene. Så er spørsmålet hvorfor en her prøver å skape et bilde av at det er en stor forskjell når det gjelder kommuneøkonomi. Det er selvfølgelig fordi en i valgkampen ønsker å skape et inntrykk av at kommunesektoren vil få en dårligere økonomi med en regjering som utgår fra Høyre, Kristelig Folkeparti, Venstre og Fremskrittspartiet. I denne innstillingen finnes det ikke noe grunnlag for det, tvert imot. Hvis en ser på disse partiene sin kommuneøkonomi for 2010, legger Høyre og Venstre den samme rammen til grunn som Regjeringen, mens Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet har en høyere ramme enn de rød-grønne partiene. Hvis en legger denne innstillingen til grunn, vil et borgerlig flertall gi en sannsynlighet for en bedre kommuneøkonomi enn et rød-grønt flertall. En kommentar til diskusjonen rundt de øvrige riksveiene: Dette er en del av forvaltningsreformen som igjen ikke har et reelt innhold. Styring, penger, ressurser og de ansatte forblir på statens hender, mens fylkeskommunene nå får jobben med å være klagemur for dem som er misfornøyde med øvrige riksveier. Statsråden kan gjemme seg bak fylkene, mens fylkene i realiteten ikke sitter på verken virkemidlene eller økonomien til å rette opp situasjonen. Til den siste problemstillingen, situasjonen for kommunene i Nord-Troms. Dette er den siste sjansen regjeringspartiene har til å gjøre noe med den situasjonen i denne stortingsperioden. Avisen Nordlys har slått fast på lederplass den 27. mai at de rød-grønne nå har en siste sjanse for å støtte opp om likebehandling: «Stemmer de rødgrønne nei, kan de like godt avlyse valgkampen i Nord-Troms.» Min klare oppfordring er: Stem for forslag nr. 1 i denne innstillingen.
Bent Høie (Høyre), 2009-06-17:
Alle opposisjonspartiene ber om at Regjeringen snarlig kommer tilbake med forslag til endringer slik at det blir mulig å instruere UNE. Statsråden har satt ned et utvalg som har fått tidsfrist til november 2010. Hvis en følger et utvalgs normale saksbehandlingsarbeid, når ser statsråden for seg, etter den tidsplanen som statsråden har, at det blir mulig å få gjort endringer i styringen av UNE? Det er det ene spørsmålet. Det andre spørsmålet er: Kan statsråden utelukke at Regjeringen vil komme med endringer på dette området før utvalget konkluderer i sitt arbeid, eller kan han allerede nå si at en vil vurdere å gjøre dette raskere?
Bent Høie (Høyre), 2009-06-17:
Jeg vil bare starte med å si at jeg slutter meg til alt det som den forrige taleren sa. Som svar på representanten Rolf Reikvams innlegg mener jeg at det ikke er å ha en human asylpolitikk å ha en asylpolitikk som skaper en situasjon der mennesker – og ofte de som i sitt lokalmiljø er de mest ressurssterke menneskene – selger alt det de eier og har, og setter seg i gjeld til internasjonale kriminelle organisasjoner som driver med menneskesmugling, under en falsk forutsetning om at de kanskje kan få et opphold i Norge, eventuelt at de kan oppholde seg ulovlig i Norge så lenge at de har mulighet til over lengre tid å sende penger tilbake. En slik asylpolitikk hindrer muligheten til å gi et godt tilbud til de menneskene som har et beskyttelsesbehov. Høyre fremmer disse forslagene, men vi har også, i våre alternative budsjetter, fremmet forslag om å øke andelen kvoteflyktninger. Det er helt åpenbart at Norge burde tatt imot en større andel av verdens flyktninger som er i en situasjon som er helt håpløs, nemlig i verdens flyktningleirer. Så til spørsmålet om MUF-erne, som også representanten Reikvam var inne på. Han sa at det nye nå var at de skulle få vurdert sin tilknytning til riket. Nei, det er feil. MUF-ernes sak ble vurdert på ny – jeg holdt på å si: på ny og på ny – og hver gang den saken ble vurdert, var tilknytning til riket med i vurderingen på like vilkår som i alle andre saker der folk hadde oppholdt seg i Norge, med det unntak at MUF-erne fikk spesialbehandling, der også den perioden de oppholdt seg i Norge uten i realiteten å ha opphold, ble tillagt at de hadde tilknytning til riket, noe som ikke er normalt i andre saker. Så denne gruppen hadde spesialbehandling fra før. På tross av det fikk de avslag etter dagens regelverk fram til at en politisk i realiteten har gitt dem et løp som skal gi opphold. Det står også i høringsbrevet fra departementet at det ikke finnes juridisk grunnlag for å gi denne gruppen opphold; det er en politisk beslutning. Det er en vinglepolitikk som kommer til å føre til en økt tilstrømning av grunnløse asylsøkere. Så vil jeg si at de er veldig positive, de signalene som kommer fra statsråden når det gjelder muligheter for mindreårige i deres hjemland. De signalene som kommer der, støtter Høyre fullt ut. Det er et flott initiativ, som jeg også tror vil være til stor hjelp for de barna som blir sendt fra sine nærmeste på en veldig lang reise. Så, på bakgrunn av det statsråden sa om muligheten til å komme tilbake med en samlet returpolitikk, vil Høyre anmode om at forslag nr. 4, fra Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet, gjøres om til et oversendelsesforslag.
Tom Strømstad Olsen (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
Fremskrittspartiet liker å framstå som et parti som er opptatt av lokalt selvstyre, og som er imot all form for statlig overstyring av lokalpolitikerne. Øremerkede inntekter, derimot, er partiet for i strie strømmer. I borgerlig styrte kommuner er også viktige politiske avgjørelser overlatt til administrasjonen. Hvis man ser på hva partiet egentlig står for, er det å legge begrensninger på lokalt selvstyre. Partiet er for mer statlig styring overfor kommuner, med øremerking av viktige velferdsoppgaver, som f.eks. helse, omsorg, grunnskole, videregående skole samt sosiale tjenester. Jeg vil kalle dette mistillit til det lokale selvstyret. Om Fremskrittspartiet får det som de vil, blir det ikke mange oppgaver igjen til lokalpolitikerne i Kommune-Norge. Hva skal våre dyktige lokalpolitikere ha ansvaret for? Og hvor mange kommuner mener Fremskrittspartiet det er behov for i Norge?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-17:
I en tid der entusiasmen er stor, går det ofte ut over presisjonsnivået. Denne talen viste jo hva slags presisjonsnivå vi opererer med. Jeg vil ta utgangspunkt i det som står i innstillingen, der Fremskrittspartier skriver: «Disse medlemmer ønsker derfor å tilføre rundt 7,5 mrd. kroner mer til kommunene i 2010 enn det Regjeringen legger opp til.» Regjeringen legger opp til å tilføre ca. 5–6 milliarder kr. Det betyr at 7,5 milliarder kr mer ved et enkelt regnestykke blir 13–14 milliarder kr. Men det er ikke det som framgår av forslaget til vedtak – og vedtaket er interessant. Der skriver Fremskrittspartiet følgende: «Stortinget ber Regjeringen i forslaget til statsbudsjett for 2010 legge til grunn en styrking av kommunesektoren med 7,5 mrd. kroner i forhold til statsbudsjettet for 2009.» «I forhold til statsbudsjettet for 2009» betyr sannsynligvis mindre penger til kommunene i 2010 enn det som regjeringspartiene legger opp til, hvis vi skal tolke dette slik det er skrevet. Vi skal jo drive med lesing av teksten, og vi må forvente et visst presisjonsnivå av Fremskrittspartiet.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-17:
Jeg registrerer at Bent Høie driver valgkamp her inne. Det er jo bra, men det er kanskje ikke så fryktelig mange stemmer å hente. Så til innlegget til Bent Høie. Når det gjelder selve beskrivelsen av kommuneøkonomien, og beskrivelsen av antall personer som er kommet inn i omsorgssektoren, er det sikkert ikke grunn til å være veldig uenig og ha noen stor polemikk om antall personer. Om det er 12 000, 11 000 eller 8 000, synes jeg ikke er det viktige. Men jeg kunne godt tenke meg å spørre Bent Høie: Hvis vi tar denne fireårsperioden, hvor mange milliarder ekstra burde kommunene hatt for at det skulle «skinne» – representanten brukte ordet flere ganger – av eldreomsorgen? Hvor mange milliarder burde en hatt? Hvor mange ekstra milliarder mener Høyre det er behov for i kommunesektoren i 2010? Når det gjelder kommunestruktur og det å ta ut den effekten, får vi ikke gjort det i 2010, men tidligst i 2013, 2014, 2015 eller når det måtte være. Men la oss holde oss til 2010: Hvor mange milliarder mer mener Høyre burde inn for at kommunene skal kunne leve på en bra måte?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-17:
Det er jo bare ett år siden – knapt ett år siden – vi endret inntektssystemet for kommunene. Vi så på de ulike tilskuddene, og vi gikk gjennom dette grundig. Det er mulig at dette ikke ble rettferdig på millimeteren, og at det fortsatt er en del urettferdigheter. Vi kan sikkert finne massevis av urettferdigheter ut fra hvilket ståsted man har. Men vi hadde en grundig gjennomgang i forbindelse med årets budsjett, og det blir litt vanskelig å komme igjen nå, et halvt etterpå, og si at her har vi en urettferdighet som vi må rydde opp i nå. Det er mulig at vi skal se på det. Jeg utelukker ikke at det kan ligge noe der, men å si det nå, et halvt år etter at vi foretok den store oppryddingen, syns jeg er vanskelig. Men jeg regner med at dette er ting som vi her på Stortinget, komiteen og departementet jobber kontinuerlig med, og ser på om det finnes fortsatt urettferdigheter som det er behov for å rydde opp i. Men jeg er ganske overbevist om at det finnes mange urettferdigheter, helt avhengig av hvor man står og ser.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-17:
Når det gjelder den første delen av spørsmålet, var det et sitat fra statsråd Brustad, så spørsmålet om det er gjort nok, og hvorfor ting ikke er gjort, eventuelt, burde jo rettes til henne i og med at det var hun som skrev dette som representanten henviste til. Så den delen av spørsmålet bør rettes dit. Når det gjelder brukerrettet assistanse, hadde vi – hvis jeg ikke husker feil – for et par dager siden en sak oppe i Stortinget. Jeg har for så vidt stor sans for argumentet om at det kan være fornuftig å lovfeste det – jeg sier muligens – men vi har hele tiden en diskusjon i vårt samfunn omkring dette med rettsliggjøring. Hvor langt skal vi gå? Finnes det noen grense for hvor langt vi skal gå i å gi rettigheter? Jeg synes også vi skal problematisere dette. Det er ikke alltid gitt at hver gang vi har et problem, så skal det gis i form av en rettighet, men det er behov for å problematisere og diskutere dette. Det betyr ikke at jeg avviser et forslag om å lovfeste den rettigheten.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-17:
Hvis jeg svarte ja på det, ville jeg være ganske dum. Det er åpenbart. Det er uverdig at vi har folk som har et så lavt forbruk i verdens rikeste land. Det er jeg helt enig i at er helt uakseptabelt. Sånn bør vi ikke ha det. Men jeg vil i alle fall understreke at det er satt i verk tiltak. Dette med bostøtte er viktig fortsatt. Nå vil jo den økningen i bostøtten først virke og få konsekvenser fra juli i år. Den vil kanskje være et av de mest virkningsfulle fattigdomstiltakene, og uansett om den retter seg inn mot folk som har bolig, så er det fryktelig viktig. Dette treffer. Vi har gjort noe med satsene for sosialhjelp. Vi har løftet dem. Så jeg føler jo at det har vært satt i verk tiltak i samsvar med det vi lovte før valget i 2005. Men å si at vi er tilfreds og fornøyd, ville jo være helt galt i en situasjon der vi fortsatt har folk som lever med et så lavt forbruk som noen gjør i Norge i dag.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-17:
Kristelig Folkeparti og Bjørg Tørresdal har gjort det til en merkesak å forsvare fylkeskommunen. De vil ha desentralisering av beslutninger, få beslutninger ut fra sentrale organer over til fylkeskommunen. Dette henger sammen med at da vi behandlet forvaltningsreformen, regionreformen, påtok de seg rollen som den store forsvarer av det regionale og det lokale demokrati. Det er greit. Det kan man gjøre når man snakker generelt. Men det er litt uklart hva Kristelig Folkeparti mener når vi kommer til konkrete saker. For ca. en uke siden behandlet vi distriktsmeldingen. Da hadde vi et helt konkret forslag om å styrke fylkeskommunen på ett område, som gjaldt næringshagene. Men hvilket parti var det som da hoppet av og fortalte at dette måtte vi sentralt ha styring på, dette måtte det være en eller annen sentral organisasjon som hadde ansvaret for? Jo, det var Kristelig Folkeparti. Da blir jeg litt usikker: Er dette festtaler i hyggelig lag, men når det kommer til de politiske realitetene, gir en blanke i de prinsipielle standpunktene en sier en har?
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-17:
Jeg har lyst til å be Vera Lysklætt kommentere noe av det hun skriver i innstillingen, et prinsipielt spørsmål. I innstillingen skriver representanten fra Venstre følgende: «Venstre mener at barnehageprisene skal avgjøres lokalt – ut fra lokale forutsetninger, tilbud og særpreg.» Når jeg leser dette, undrer jeg meg. Dette er jo en avpolitisering, dette overlater en del til markedet. Er dette en form for ekstrem markedsliberalisme, eller hva er det for noe? Ønsker Venstre at det er tilbud og etterspørsel i markedet som skal fastsette barnehageprisene, eller ønsker de fortsatt en politisk styring? Dette bør en avklare, for hvis en leser dette i sin verste form, er det en ekstrem form for markedsliberalisme, på et område der vi har vedtatt at prisene skal styres politisk.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-17:
Jeg vil gå litt tilbake til den saken jeg tok opp i replikkordskiftet med Per-Willy Amundsen, der jeg fikk et svar som i beste fall kan karakteriseres som Kanaans språk. Det gjelder det som står i innstillingen fra Fremskrittspartiet. Jeg synes det er viktig, for jeg går ut fra at det er et bevisst valg fra Fremskrittspartiet å framstille det på den måten, fordi det skal brukes til et eller annet. De skriver følgende i en merknad: «Disse medlemmer ønsker derfor å tilføre rundt 7,5 mrd. kroner mer til kommunene i 2010 enn det Regjeringen legger opp til.» – 7,5 milliarder kr mer enn det Regjeringen legger opp til. Regjeringen sier at den legger opp til 5–6 milliarder kr, frie midler 4 milliarder. Regner vi med det øverste Regjeringen har og er positive nå og velger det øverste, har vi 6 milliarder. 7,5 pluss 6 blir 13,5 – altså milliarder. Det er et enkelt regnestykke! Så kommer et forslag som er interessant. Forslaget til Fremskrittspartiet er følgende: «Stortinget ber Regjeringen i forslag til statsbudsjett for 2010 legge til grunn en styrking av kommunesektoren med 7,5 mrd. kroner i forhold til statsbudsjettet for 2009.» Dette er jo to forskjellige ting. Dette er jo dramatisk forskjellig. Mitt spørsmål blir da: Hvorfor gjør de det på den måten? Er det for å bruke det i valgkampen? 7,5 milliarder kr mer enn Regjeringen. Regjeringen 6 og Fremskrittspartiet 7,5=13,5. Men så kommer vi til forslaget, og forslaget innebærer sannsynligvis en lavere ramme for kommunesektoren neste år enn det Regjeringen legger opp til, fordi 7,5, som Fremskrittspartiet har i sitt forslag, er i forhold til statsbudsjett for 2009. Vi sier revidert for 2009, og revidert er altså høyere. Så når Fremskrittspartiet står her og slår seg på brystet og forteller at de har så mye mer penger, har de sannsynligvis ikke det – iallfall ikke i forslag i dag. Men jeg er helt sikker på at når vi kommer ut på gater og streder i morgen, kommer de til å sitere merknaden sin: 7,5 «mer enn». Dette kaller jeg uverdig. Jeg synes ikke vi skal ha det på den måten. Jeg synes vi skal opptre redelig i forhold til hverandre og fortelle hva vi holder på med. Dette er ikke konsistent, det er ikke rett, og ute på gater og streder vil det sannsynligvis bli brukt på en måte som gjør at Fremskrittspartiet framstår som de som har vesentlig mer penger til kommunene i kommuneproposisjonen enn det vi andre har, mens det faktiske forhold er at i forslag til vedtak har de sannsynligvis mindre enn det som vi andre opererer med. Da blir spørsmålet: Hva mener de egentlig? Det verste er at jeg tror faktisk dette er strategisk bevisst fra Fremskrittspartiets side, at det ikke bare er en glipp, en «slip of the pen», men at det er strategisk bevisst, og hvis det er det, er ikke dette bra.
Rolf Reikvam (Sosialistisk Venstreparti), 2009-06-17:
Jeg beklager at jeg stresser dette punktet, men det har noe med redelighet å gjøre, og redelighet synes jeg vi skal holde i hevd, også her i denne sal. Når jeg stresser dette, er det fordi de sier 7,5 milliarder kr utover Regjeringens forslag, men jeg har nå fått mer eller mindre bekreftet at det er ikke det de mener. Nå ble det sagt 2,5 milliarder kr i dette innlegget, som en liten kommentar. Jeg synes de skal si at dette er galt, det som står her, at teksten ikke er riktig, for det har noe med redelighet å gjøre overfor oss andre som prøver å være redelige i det vi skriver. Så var det selve forslaget, 7,5 milliarder kr utover statsbudsjettet. Vi skriver følgende, og det er viktig: «Regjeringen legger opp til en realvekst i kommunesektorens samlede inntekter på mellom 5 og 6 mrd. kroner i 2010. Veksten er regnet fra anslått inntektsnivå i Revidert nasjonalbudsjett 2009.» Og så vet vi at inntektsnivået er hevet fra statsbudsjettet til revidert. Altså er ikke forskjellen mellom 7,5 milliarder kr og 6 milliarder kr, eventuelt mellom 7,5 milliarder kr og 5 milliarder kr så stor. Vi har sannsynligvis ganske like rammer hvis vi begynner å regne på dette. Det jeg prøver å få frem, er redelighet. Det bør i hvert fall være konsistent, det må jo være samsvar mellom tekst og forslag.
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
Representanten Bent Høie snakket varmt om pleie- og omsorgssektoren i sitt innlegg, noe jeg er glad for. Det ser ut til at det temaet blir en viktig sak i valgkampen, for til tross for at den rød-grønne regjeringen har gjennomført et massivt løft i kommuneøkonomien og også tilført mange nye hender til den sektoren, er det stadig nye utfordringer som må håndteres. Da er det jo viktig at velgerne, når de skal ta stilling til hvilken koalisjon de ønsker skal få makta, vet hva de faktisk stemmer på. Problemet for Høyre er at man ønsker et samarbeid med Fremskrittspartiet. Vi har jo i denne salen, også i denne debatten, hørt Per-Willy Amundsen snakke varmt om deres alternative løsning, en såkalt statlig stykkprisfinansiering. Ingen aner hva den stykkprisfinansieringen egentlig innebærer, men det vi nok kan si med sikkerhet, er at det vil føre til mer byråkratisering, mindre lokaldemokrati. Kan vi gå inn i en valgkamp med usikkerhet om hvilken modell man velger, eller er Høyre en garantist for at et sånt angrep på lokaldemokratiet ikke vil få gjennomslag?
Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
Per-Willy Amundsen startet sitt innlegg med å vise til at regnskapet for de siste fire årene ikke er god lesing. Til og med for fremskrittspartimedlemmer som er vant til å strø om seg med milliarder, må vel over 30 milliarder kr mer til kommunesektoren anses som relativt mye penger. Når det fortsatt er store utfordringer i sektoren, sier det noe om hvor sultefôret sektoren var etter fire år med en borgerlig regjering, der Fremskrittspartiet hadde innflytelse. Per-Willy Amundsen påstår at den økonomiske utviklingen vil føre til store rekrutteringsproblemer i lokalpolitikken. Ja, med Fremskrittspartiets opplegg med stykkprisfinansiering i pleie og omsorg er det vel knapt nok behov for lokalpolitikere. Per-Willy Amundsen snakket lenge og vel om Fremskrittspartiets alternative system uten å komme inn på hva det egentlig handler om. Kanskje er det sine egne Per-Willy Amundsen og Fremskrittspartiet ønsker å stramme opp? Det er nemlig interessant å se hvor stor forskjell det er mellom den pompøse retorikken fra denne talerstolen, og hvordan det faktisk er der Fremskrittspartiet har påvirkning. I Stjørdal i Nord-Trøndelag utgjør Fremskrittspartiet en del av flertallet, og de har lederen i omsorgskomiteen. Stjørdal har redusert antall årsverk i pleie og omsorg som én av ytterst få kommuner i Midt-Norge. De øvrige kommunene i Midt-Norge overoppfyller målene om nye, varme hender i pleie og omsorg. Stjørdal har kuttet i hjemmetjenesten, og man har kuttet i skolen. Stjørdal er den kommunen i Norge som bruker fjerde minst på skole pr. elev i landet, og det er ni måneders ventetid for elever som henvises til utredning i PPT. Stjørdal har kuttet over 20 kommunale stillinger. Men det er tydeligvis ikke mangel på penger som er utgangspunktet. Stjørdal, med Fremskrittspartiet i førersetet, ønsker nemlig å bygge kulturhus til 300 mill. kr. Det er en liten kontrast til hvordan Fremskrittspartiet ordlegger seg fra denne talerstolen. Én ting er at Fremskrittspartiet sier noe sentralt, men gjør noe annet lokalt, langt verre er det at det hersker total uklarhet med hensyn til hvordan dette feltet skal håndteres dersom Høyre og Fremskrittspartiet får regjeringsmakt. Høyre har vært tydelig på at man ikke ønsker stykkprisfinansiering innen pleie og omsorg, noe også Bent Høie bekreftet i sitt svar på min replikk tidligere i debatten. Det er jeg glad for. Det ville nemlig ført til økt byråkratisering og mindre lokaldemokrati. Men dette er jo én av Fremskrittspartiets fanesaker. Forvirring og kaos på borgerlig side er ikke noe nytt i denne valgkampen. Men jeg synes i alle fall at våre eldre fortjener at fundamentale ting som finansieringsordning blir klarlagt i god tid før valget.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2009-06-17:
Då komiteen var i Austevoll på Vestlandet, fekk vi både sjå og høyre om dei problema som ein kommune som ikkje har fastlandssamband og ikkje fast tilkomst til nabokommunane, har. Det var ei god beskriving av deira situasjon som kom fram der. I kriteria i dag er det tre som går på samband, men dei gjeld berre internt og går ikkje på forholdet mellom kommunane. Kvifor vil ikkje Regjeringa bidra til å justere småkommunetilskotet til å gjelde kommunar med over 3 000 innbyggjarar som ikkje er landfaste til nabokommunar, og som dermed har ein spesiell situasjon?
Vera Lysklætt (Venstre), 2009-06-17:
Ja, Venstre er en garantist for at vi ikke går i regjering med Fremskrittspartiet etter valget. Det har med flere forhold å gjøre: pengebruk, miljø, innvandring, integrering og også samiske spørsmål.
Vera Lysklætt (Venstre), 2009-06-17:
Venstre mener, som representanten sier, at barnehageprisene skal avgjøres lokalt. Det er lokalt en kjenner forholdene i kommunen best, og vi ønsker at vi skal ha både offentlige og private barnehagetilbud i kommunene. Så vi mener at det er greit at barnehageprisene avgjøres lokalt.
Vera Lysklætt (Venstre), 2009-06-17:
Forrige regjering startet systematiske forsøk både i kommuner og fylker, til sammen 13 forsøk. Alle ble evaluert, underveis og i etterkant. Alle ble betegnet som svært vellykket. Men dagens regjering har stoppet alle disse. Venstre mener at offentlig sektor trenger flere forsøk og mer evaluering for å bli både kvalitetsmessig bedre og mer effektiv. Vi mener at dette med enhetsfylket f.eks. er veldig bra, fordi det reduserer statens innflytelse ved at oppgaver flyttes fra fylkesmannen og til det folkevalgte fylkestinget. Slik blir enhetsfylket en større og sterkere aktør og blir en bedre samhandlingsaktør for kommunene. Derfor ser vi fram til at Møre og Romsdal kan få fortsette sitt forsøk med enhetsfylket, og vi registrerer med glede at flere fylker har fattet interesse for den modellen. Venstre ønsker primært at mellomnivået skal være organisert som et enhetsfylke, så vi ønsker slike forsøk velkomne.
Vera Lysklætt (Venstre), 2009-06-17:
Jeg lurer på en ting: Hvordan mener kommunalministeren at skolene nå skal forholde seg foran neste skoleår, til høsten? For nå står de foran det at de er nødt til å kutte i lærerstillinger også dette året. For eksempel har skolen i min hjemkommune kuttet stillinger hvert år nå i fire år. Færre lærere fører til at de som blir igjen, blir utslitt, blir sykmeldt, det blir dårlig arbeidsmiljø og læringsmiljø og mye mobbing i skolen. Hva har kommunalministeren å si til det?
Saera Khan (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
Vi vet at i Oslo sørger Venstre for at Fremskrittspartiet sitter med avgjørende makt og innflytelse i byrådet, og Venstre sørger jo også for at Fremskrittspartiet i Oslo har ansvar for veldig viktige områder, som f.eks. transportområdet. På landsplan har Venstre uttalt at de heller vil ha Jens enn Jensen, så vi er litt forvirret her. Er Venstre nå tre måneder før valget fortsatt en garantist for at Fremskrittspartiet ikke kommer i regjering etter valget?
Saera Khan (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
Det er ingen tvil om at kommuneproposisjonen er et meget allsidig dokument. Vi vet alle at kommuneproposisjonen er av avgjørende betydning for alle kommunene rundt omkring i landet, og at den utgjør bunnplanken i Distrikts-Norges muligheter for god velferdsproduksjon. Men i de senere årene – og også denne gangen – har også hovedstaden og de andre storbyene i landet nytt godt av kommuneproposisjonen. Det skal vi være stolte av. I tillegg til distrikts- og regionalmeldingen har vi hatt hovedstadsmeldingen. Regjeringen viser der og i Soria Moria-erklæringen at «By og land hand i hand» ikke bare er et gammelt slagord, men også handling i praksis i moderne tid. Oslo og andre storbyer i Norge er befolkningsmessige og økonomiske tyngdepunkter, og utviklingen i disse byene kan være en drivkraft og en motor for hele landet. Det er i hele landets interesse at disse byene blir attraktive regionale områder. Vi vet at Regjeringens hovedstadsmelding var et bidrag til å anerkjenne Oslos rolle med hensyn til konkurransedyktighet, mangfold og verdiskaping. Det er utrolig viktig å se at det er særskilte storbyfenomener som utfordrer oss som landets folkevalgte. Narkotikamisbruk, kriminalitet, bostedsløshet, et økende antall i befolkningen med minoritetsbakgrunn, fattigdom – dette er bare noen av de svært krevende oppgavene mange av byene våre står overfor. Selv om inntektsnivået i hovedstaden er høyt, vet vi at forskjellene mellom innbyggerne øker, og at fattigdommen stadig øker. Derfor er jeg veldig glad for at Regjeringen har gjort noe med bostøtteordningen. Nå vil 50 000 nye husstander få mer bostøtte. Inntektsgrensen er hevet, og kravene er forenklet. Vi øker bevilgningene med 66 mill. kr. Og som om ikke bostøtteordningen var nok, har vi også på rusfeltet blitt varslet om opptrappingsplaner, som vil gjelde til og med 2010. Kommunale handlingsplaner, individuell oppfølging, lavterskeltilbud og ambulante og oppsøkende tjenester betyr at rusfeltet vil bli styrket i sin helhet, med mer enn 700 mill. kr. Regjeringen har varslet en lovfesting av krisesentertilbudet. Dette er veldig bra, spesielt fordi vi vet at i veldig mange av byene våre har antallet kvinner med innvandrerbakgrunn som bruker krisesentrene, økt. Dette krever mer skolering, flere ressurser og mer kompetanse. Når jeg ser denne regjeringens ambisjoner og det denne regjeringen har fått til i løpet av de tre–fire siste årene – det gjelder også kommuneproposisjonen – er jeg optimistisk. Jeg får faktisk troen på at det nytter.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-06-17:
Eg synest det er ein litt spesiell situasjon å stå her å bli kritisert av Framstegspartiet, av alle, når det gjeld lokaldemokratiet – Framstegspartiet, som altså vil redusera handlingsrommet, så langt eg kan lesa i innstillinga, i forhold til kommuneopplegget, som jo er hovudtemaet i dag. Korleis er det Framstegspartiet vil at Kommune-Noreg skal organisera sine varierte tenester, med det mangfaldet av kommunar vi har, innanfor skule, omsorg og andre tenester, når dei vil innføra ei stykkprisfinansiering i staden for å ta vare på det handlingsrommet som er i dag? Eigedomsskatten er frivillig. Øyremerkte tilskot skal ned; der har eg forstått at Framstegspartiet er betenkt. I sum er det Regjeringa sitt oppdrag, si oppgåve og sitt mål å auka det lokale handlingsrommet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-06-17:
For meg høyrest det som dette spørsmålet fyrst og fremst bør drøftast lokalt. Eg har forstått det slik at ei side ved Trondheim sitt resultat for 2008 er korleis Trondheim har handtert plasseringa av sin finansformue, og konsekvensane av det. Elles har Regjeringa arbeidd systematisk for å auka det lokale handlingsrommet og styrkja kommunane sin situasjon. 32 milliardar kr er eitt tal, men det er berre eit tal. Det som er det viktige, og som òg gjeld Trondheim, er at det her har vore moglegheit til å styrkja sine tenester i form av nye årsverk, fleire barnehageplassar, og til å få betre kvalitet på tenestene òg på andre område.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-06-17:
Så langt eg kjenner til den førebuinga som no skjer på området samferdsel, er det her ein nøye dialog, ein styrkt dialog, for å få på plass dei siste elementa, både det som gjeld administrasjon og det som gjeld kostnader til ferjedrift. Det er to punkt der som er noko uavklarte. Det skal altså vera ein felles vegadministrasjon, slik at ein ikkje byggjer parallelle opplegg. Så må fylkeskommunen styrkjast bl.a. med nokre planleggingsoppgåver. Så er det tilført midlar, som representanten seier, direkte til vegane og til låneordning for opprusting, men det vil no i fortsetjinga krevja ein konstruktiv dialog både mellom fylkeskommunane og departementet og mellom Vegvesenet og fylkeskommunane for å få dei siste elementa godt på plass.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-06-17:
Eg er veldig einig med Venstre i at skulen er eit avgjerande viktig område lokalt, og at det er viktig å ha rom for ein skule der den enkelte eleven blir sett og følgd opp. Det er viktig no, og det er viktig førebyggjande, med tanke på framtida. Trass i at Regjeringa med Stortingets støtte har styrkt kommunesektoren i denne perioden, har òg mange kommunar likevel ikkje hatt rom for å løysa alle oppgåver slik som dei aller helst ville. Det er nok nokon plassar der ein kuttar i lærarstillingar fordi ein finn ut at ein vil ha ein annan skulestruktur, men eg håpar når no omsorgstenestene er komne opp på eit høgare nivå, at det skal bli meir rom for å styrkja skulen.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-06-17:
Eg føler meg allereie som ein ombodsmann for lokaldemokratiet for å styrkja det lokale folkestyret. Eg har reist såpass mykje i dette landet og besøkt såpass mange kommunar at eg ikkje deler Framstegspartiet si beskriving av ei negativ utvikling i det lokale handlingsrommet. Det er rett at me har stramma inn på nokre punkt. Det er ei vanskeleg avveging mellom kva som skal vera nasjonale og kva som skal vera lokale omsyn. Men på dei områda som gjeld tenester, og som jamt over utgjer to tredelar av kommunane sine budsjett, har me styrkt moglegheitene. Framstegpartiet held i dag fram KS sitt forslag for 2010, men det er ikkje så stor forskjell der som Framstegspartiet vil halda fram, for KS ynskjer eigentleg vel 5 milliardar kr i forhold til tiltakspakka i januar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-06-17:
Det er flott med ein debatt der det er så sterkt engasjement for at kommunane skal ha moglegheit til å utføra sine viktige oppgåver. Lat meg kvittera ut nokre få tema frå debatten. Når det gjeld Nord-Troms, er det slik at Regjeringa ikkje har tenkt å gå av verken i morgon eller på fredag. Det betyr at i vår førebuing av statsbudsjettet for 2010 skal vi ta til følgje den merknaden som står i innstillinga. Vi veit då, ut frå synspunkta til dei andre representantane, at det er eit breitt ynske om ei endring der. Til fylkeskommunane: Når det gjeld vegar og administrasjon, er det ein konstruktiv dialog mellom Samferdselsdepartementet og fylkeskommunane, KS er òg involvert, for å landa det praktiske der på best mogleg måte. Til tal: Ja, eg trur til og med Høgre ser at det i alle fall blir feil å samanlikna Høgre sine tre siste år med Regjeringa sine tre fyrste år. Til Framstegspartiet: Dersom det er slik at Framstegspartiet for neste år legg 7,5 milliardar kr oppå vedteke statsbudsjett, betyr det at Framstegspartiet tek mål av seg til å liggja kanskje 1 milliard kr under det som Regjeringa varsla for neste år. Så summerer Bent Høie opp at her er det rimeleg like rammer, og i alle fall mellom Høgre og regjeringspartia. Til det er å seia: Ja, det ser slik ut ut ifrå innstillinga, men det som det er viktig å merka seg for Kommune-Noreg, er at det er stor forskjell i fordelinga av desse, fordi Høgre etter det eg skjønar vil innføra selskapsskatten igjen, noko som særleg tok vare på 33 kommunar, og dei vil òg at meir av skatteinntektene skal behaldast lokalt. Det betyr mindre utjamning enn det det nye inntektssystemet no har lagt til grunn. Forventingar – kven skapar forventingar? Det trur eg er rimeleg likt fordelt både mellom ulike parti og lokalt og sentralt. Det har t.d. sidan siste stortingsval vore eit lokalval. Eg meiner eg har registrert visse forventingar i nokre lokalvalprogram, visse løfter i forhold til kva oppgåver som skulle løysast lokalt. Då er poenget å leggja til rette for lokalt handlingsrom, ikkje å gjera slik som Framstegspartiet, med stykkprisfinansiering og masse styrkt byråkrati i forhold til det, men ein auke i frie inntekter. Og det er det Regjeringa no seier: Kommunane løyser ikkje alle oppgåver i 2010, men det er rom for ei styrking når det gjeld demografi, Omsorg 2015, barnevern og skule.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2009-06-17:
Eg deler Tore Hagebakken si vurdering om at her er det eit skifte mellom det som vart sagt i innstillinga, følgt opp her i salen av Framstegspartiet, og den avslutninga som dei no presterer. Då er det slik at ein òg skuldar å gjera merksam på kva som ligg bak KS sine tal, nemleg at dei 7,5 milliardane som dei bad om, var baserte på ei rekneskapsundersøking frå KS. Det som var deira poeng, var altså ei styrking av dei frie inntektene på 6 milliardar kr for å koma opp i eit netto driftsresultat på 3 pst. Og så var det den demografiske utviklinga: fleire barn i barnehagar og skular, fleire eldre pleietrengande – altså ein auka kostnad på 1,5 milliardar kr. Seinare har KS uttalt seg positivt både til kommuneopplegget for 2010 og ikkje minst til den milliarden som no kom i revidert budsjett. Eg trur at me kan halda fram med å diskutera tal, men det som vil vera det store spørsmålet ute i Kommune-Noreg, er jo: Kva er det som ligg bak desse tala? Kva er det eigenleg Framstegspartiet vil når dei på den eine sida seier at dei no vil styrkja kommunesektoren med nokre tal som er litt i fri flyt gjennom debatten, medan det dei eigenleg vil, er å innføra ei stykkprisfinansiering? Anten ein held til i Austevoll, i Trondheim eller i Tvedestrand – for å ta tre fritt valde kommunar – veit ein ikkje no kva ein skal halda seg til, for dei lokale føresetnadene er jo veldig forskjellige. Dersom ein skal vri dei frie inntektene over til ei stykkprisfinansiering, kan det ikkje vera tvil om at det vil vera behov for eit nitid system, for det fyrste for å rekna ut kva den enkelte skal få, for det andre for å sjå på kven som skal ta dei variantane som kan koma frå dag til dag i Kommune-Noreg. Det kan vera ein eldre som har behov for eit anna opplegg i tre dagar enn det han hadde den dagen då Framstegspartiet rekna ut kor mykje den enkelte skulle få. Då blir det med respekt å melda fullstendig absurd å kritisera Regjeringa for eit opplegg der det er fylkesmenn som vurderer det som me kallar for rettar i dette landet, og gå til felts mot det, slik som ein har gjort i dag.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
De siste fire årene har vært gode år for kommunesektoren, og det er flott. Kommunene har styrket tjenestetilbudet sitt ved å opprette over 30 000 nye årsverk. Det er en gledelig utvikling, som viser at kommunene er i stand til å prioritere mer velferd når de settes i stand til det økonomisk. For grunnskolesektoren har det vært en vekst på om lag 5 000 nye årsverk. Dette er gledelig, men grunnskolen har behov for flere årsverk. Spesielt er det behov for flere lærere. Fra og med i høst har kommunene en lovfestet plikt til å styrke undervisningen i norsk/samisk og matematikk for elevene i 1.–4. trinn. Det er viktig å styrke innsatsen tidlig for at den enkelte elev skal få høyest mulig læringsutbytte og lykkes i skolen. I skolen i dag er det altfor mange elever som ikke har gode nok ferdigheter i det vi kaller basisfagene. Det har store konsekvenser også for læring i alle andre fag og er et av hovedproblemene når det gjelder frafall i den videregående skolen. Derfor er det helt avgjørende at kommunene nå følger opp den plikten de har via opplæringsloven til å styrke undervisningen i norsk/samisk og matte fra høsten av. Det er satt av penger i budsjettet til formålet – 1 milliard kr i helårsvirkning fra og med 2010 – og jeg har tillit til at statsråden følger opp dette i sin dialog med kommunene, slik at endringen i opplæringsloven blir gjennomført i alle kommuner. Jeg har gjentatte ganger merket meg at statsråden er opptatt av kvaliteten i skolen. Vi har i denne perioden arbeidet svært mye med kvaliteten i skolen. Men det nytter ikke med vedtak i Stortinget om ikke kommuner og fylkeskommuner som skoleeiere følger opp. Et tiltak for å øke oppmerksomheten omkring utviklingen av kvaliteten i skolen er innføring av plikt til å utarbeide en årlig rapport om tilstanden i grunnskolen og videregående opplæring. Dette er helt i tråd med det som allerede er innført som en ordning i våre naboland. Tilstandsrapporten bør knyttes til læringsresultat, frafall og læringsmiljø. Jeg håper at dette kan bli et positivt bidrag til debatt også i kommunestyrer, fylkesting og i styrene for de private skolene og dermed være et verktøy for skoleutvikling lokalt. I tiden framover er det behov for å tilsette flere lærere. Det er også behov for faglig utvikling for lærerne i form av etter- og videreutdanning. I denne perioden har vi fått på plass et system for det. Men det er behov for en tett dialog med skoleeierne også på dette området. Vi må sikre oss at det systemet vi har fått på plass, er i tråd med det skoleeierne mener er riktig. Å utvikle en god skole er den beste investering en kommune kan gjøre. Mitt inntrykk er at de aller fleste kommunene også er opptatt av det. Men med de store utfordringene kommunene nå har innenfor helse- og omsorgssektoren, kan skoleutvikling og tilsetting av flere lærere være et område som får mindre oppmerksomhet. Jeg har stor tillit til at kommunalministeren, i likhet med kunnskapsministeren, lar skoleutvikling være et tema i sin kontakt med Kommune-Norge.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
Jeg tror at de siste årenes mange ulike diskusjoner omkring prosentmålet har vist hvor håpløst det egentlig er å bruke det som bakgrunn for diskusjonen omkring utvikling innenfor forskning og utvikling. Vi synes at det har tatt oppmerksomheten bort fra det som er viktigere å diskutere, nemlig innholdet, kvaliteten og robustheten i forskningen. At vi har 3 pst.-målet som en langsiktig ambisjon, er jo på linje med det resten av EU har, og er ikke til forkleinelse for diskusjonen. Men at det skal være det som alltid preger diskusjonen mener ikke vi er riktig, og vi synes ikke det hører hjemme i en debatt om forskning og utvikling.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
Selvfølgelig er ikke forskning noe mindre høyverdig enn bistand, kultur og Nasjonal transportplan, men vi synes at diskusjonen omkring prosentmålet har tatt oppmerksomheten bort fra å diskutere innhold, kvalitet og robusthet omkring forskning og utvikling. Det har blitt en fortegnet debatt, og det har vist at det ikke er godt egnet til diskusjon omkring forskning og utvikling. Jeg har forståelse for at institusjoner ønsker mer forutsigbarhet enn det de årlige budsjettene gir, men det finnes andre måter å løse de utfordringene på enn å henge seg opp i den ødeleggende debatten som vi har ført de siste årene omkring prosentmålet når det gjelder forskning og utvikling.
Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-06-17:
Når det gjelder næringslivets deltakelse i forskning, er det like viktig for denne regjeringen som for den foregående regjering. Det er gode ordninger for næringslivet når det gjelder forskning i Norge. SkatteFUNN-ordningen er evaluert og er funnet å være en robust ordning, og vi satser videre på den. Når det gjelder det med prosentmålet og at vi tar det fram når vi ser at det kan nås, og ikke diskuterer det når det ikke kan nås, vil jeg si at representanten Gundersen tar feil, for i fire år har vi ikke gjort annet enn å diskutere prosentmål. Det gjelder dette 3 pst.-målet og 1 pst.-målet, og det har Gundersen bidratt ganske kraftig til.