trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-04-14:
Jeg har behov for å si at jeg som arbeiderpartimedlem opplever det som ganske underlig å stå her og høre på den mangel på ydmykhet som jeg opplever blir presentert fra denne talerstolen overfor Arbeiderpartiet i tros- og livssynssaken. Statsråden spør litt retorisk – jeg vet ikke om det er ironisk eller et forsøk på å være morsom – om det ikke skjer noe bra i tros- og livssynsorganisasjoner. Da kan i hvert fall ikke ministeren ha hørt på mye av det jeg har snakket om når det gjelder tros- og livssynspolitikken. Det som er poenget, er at Arbeiderpartiet alltid har lyttet til undertrykte mennesker. Vi lytter til undertrykte mennesker også i tros- og livssynsamfunn, og det er de som fremmer problemstillingene som Arbeiderpartiet reiser i sine forslag: om å styrke likestillingen om å sørge for at homofile ikke blir diskriminert om å sørge for at valgene skal skje på demokratisk vis Dette er ikke noe Arbeiderpartiet sitter på et lønnkammer og pønsker ut. Levende, troende mennesker henvender seg til Arbeiderpartiet fordi de tror og vil tilhøre det som er så viktig for dem, nemlig et tros- og livssynssamfunn. Men tros- og livssynssamfunnets praksis setter en sperre for at de kan utøve sin grunnleggende tro i den menigheten de hører hjemme. Det er det vi diskuterer i dag, og det er det denne regjeringa har satt en stopper for i paragrafen om å nekte tilskudd, og der er vi helt på linje. Det er det som er kontrollen, ikke om vi vil ha en samfunnskontrakt eller ikke. Det er en avsporing av debatten og en måte å diskutere på som jeg finner – jeg må si det fra denne talerstolen – litt usmakelig fra Kristelig Folkepartis ståsted. Det at Kristelig Folkeparti fraviker den lange tradisjonen om å finne brede forlik i disse sakene, mener jeg sier mer om Kristelig Folkeparti og retningsvalg enn det sier om Arbeiderpartiets behov for kontroll. Jeg synes det er beklagelig at Kristelig Folkeparti har fått med seg Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet på den type kontroll og den type politikk, men slik er det. Når jeg leser at Kristelig Folkeparti-ministeren er bekymret for at Arbeiderpartiet vil ta omkamp, når de ikke har løftet en finger for å få flertall, undrer det meg.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-04-14:
Jeg skal bare til slutt begrunne litt hvorfor vi mener en samfunnskontrakt er viktig. Så kan jeg bare slå fast fra denne talerstolen etter denne debatten at alle nå er enige i at staten skal sette strengere krav til tros- og livssynssamfunn. Det står i § 6. Det er null diskusjon om det, og det er alle enige om. Det vi diskuterer, og grunnen til at vi vil ha en dialog, gjelder at det er et tolkningsspørsmål om hvor lovens grense går opp mot trosfriheten. Det mener vi er en god ting å snakke med tros- og livssynssamfunnene om på forhånd, også fordi det i lovforslaget, som alle er enige om, står om konsekvensene når tros- og livssynssamfunn «bryter» det som listes opp, «eller på andre måter alvorlig krenker andres rettigheter og friheter». De har vi konkretisert i noen punkter, som regjeringspartiene og Fremskrittspartiet stemmer ned. Jeg synes det er beklagelig, men that’s life.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-04-14:
Opphevingen av statskirkeordningen i Grunnloven i 2012 og lovendringene i forholdet mellom staten og Den norske kirke i 2016 gjør det naturlig å få en endelig avklaring av eierrettighetene til Opplysningsvesenets fond. Fondet, som antas å ha en verdi på 10–12 mrd. kr, har en særskilt beskyttelse i Grunnloven § 116, og eierskapsrettighetene har vært gjenstand for betydelig, også juridisk, uenighet. Jeg vil takke saksordføreren for å ha bidratt til at Stortinget nå tar initiativ til viktige føringer for det viktige arbeidet med avklaringene. Dette sikrer at også Stortinget blir delaktig i det videre arbeidet. Stortinget kommer i dag til å vedta at regjeringa skal lage en plan for utbedring av verneverdige kirkebygg. Dette temaet har også tidligere vært viet betydelig oppmerksomhet i Stortinget, og jeg vil på vegne av Arbeiderpartiet uttrykke betydelig utålmodighet. Kirkens arbeidsgiverorganisasjon, KA, har gjennomført en tilstandsundersøkelse i 2017–2018 over tilstanden til de ulike kategoriene kirkebygg. Også Norsk institutt for kulturminneforskning bidrar med faglig og viktig kunnskap. Det er liten tvil om at vi har tilgang på nok kunnskap om våre mest sårbare og verdifulle kirker, at det nå haster med en plan, og at vi burde sett for oss en større grad av konkretisering fra regjeringas side allerede nå. Arbeiderpartiet vil ha et sterkt og forpliktende samarbeid med kommunene for å sikre at arealutnyttelsen i kommunene skjer til beste for utvikling og miljø og ikke etter ensidige økonomiske interesser. Dette er i tråd med oppfordringene fra kommunenes interesseorganisasjon, KS. Vi vil også at avklaringer rundt eierforholdene til Opplysningsvesenets fond brukes til å sikre at de rundt 6 400 festekontraktene nå kan tilbys innløst. Vi fremmer forslag i tråd med det. Jeg tar opp forslaget Arbeiderpartiet har sammen med SV. Jeg vil også si at Arbeiderpartiet skal støtte forslagene nr. 3 og 4, fra henholdsvis Senterpartiet og SV, og SV.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2020-04-14:
I Norge står trosfriheten sterkt, og det samme gjør målet om å trygge barns rettigheter. Disse ble styrket i 2014 gjennom vedtak av ny § 104 i Grunnloven. Bestemmelsene bygger på FNs barnekonvensjon, som gir barn og unge under 18 år et særlig menneskerettsvern som gjelder for nettopp barn. Foreldres rettigheter til å oppdra barn i samsvar med sitt livssyn kan ikke stå over barns menneskerettsvern og ikke over norsk lov. Det bekrefter vi når Stortinget i dag gir et tydelig oppdrag til regjeringa, der målet er å forby faste etter-skole-tilbud med overnatting over lengre tid for å hindre segregering, parallellsamfunn og negativ sosial kontroll. I Hjelpekildens rapport, «Små sko, stor tro», fortelles det om flere problemer med å være barn i religiøse miljøer, noe som har ført til negative konsekvenser for dem. Der fortelles det også om problemer med å kunne forlate religiøse miljøer. Dette bekrefter med all tydelighet et behov for økt kontroll og et større engasjement fra samfunnet for å bidra, slik at barn og unge får relevant hjelp. Og det viser at regjeringas opprinnelige forslag om å styrke tilsynet bl.a. ved organisatoriske grep for færre tros- og livssynssamfunn hadde fortjent en bedre skjebne enn det stortingsflertallet i dag var villig til å gi. Jeg vil også vise til Arbeiderpartiets tidligere forslag om tiltak mot sosial kontroll og æresvold og Stortingets vedtak i forbindelse med behandlingen av Dokument 8:118 S for 2017 –2018, der regjeringa bes om å gjøre tilsyn med og åpenhet om opplegget i koranskoler og andre trossamfunnsskoler til en del av betingelsene for å få statsstøtte. Da foreslo Arbeiderpartiet også å ikke gi tilskudd til menigheter som gjennomfører ærbarhetstester og søskenbarnekteskap, for å nevne noe. Det ble da stemt ned. Jeg vil derfor gjenta behovet for at det utvikles en samfunnskontrakt mellom myndighetene og registrerte tros- og livssynssamfunn. En begrunnelse for dette handler særskilt om barn og unges integreringsmuligheter, f.eks. når det gjelder å kunne delta på ulike fellesarenaer. Dialog i forkant og kontinuerlig fremfor kun kontrollrapportering – det tror vi i Arbeiderpartiet på. Jeg tar herved opp forslaget fra Arbeiderpartiet og SV.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-04-14:
Når vi i dag snakker om skillet av kirke og stat, snakker vi også og har en debatt om tillit versus kontroll. Jeg er opptatt av at vi nå gir tillit til Den norske kirke, vi gir tillit til Kirkemøtet. Vi gir også en tillit til dem som skal få støtte. Samtidig har vi sagt at vi har et behov for kontroll. Likestilling ble nevnt tidligere i debatten, og jeg vil understreke at alle som får statsstøtte, skal ha en årsrapport. I den årsrapporten skal det gjøres rede for hvilke tiltak det enkelte samfunn har for å fremme bl.a. likestilling. Tilsynsmyndigheten har også mulighet til å pålegge andre rapporteringer, f.eks. rapportering på hvordan barns rettigheter blir ivaretatt. Sånn sett har vi, om man kan si det, noe ris bak speilet. Man får støtte, men man forventer også at man lever i tråd med det som er Stortingets ønske. Religionsfrihet er en hjørnestein i en rettsstat. Det kan være religioner som har praksis som vi ikke liker, men vi har nå klart, ved disse årsrapportene, å få til at vi skal ha et tilsyn med dem, for det skal være en åpenhet. Når det gjelder tillit, har vi nå gitt Kirkemøtet en tillit. Det undrer meg litt at man har denne voldsomme trangen til å styre. Jeg mener at Kirkemøtet har både kompetanse og kapasitet til å foreta de nødvendige valg for hvordan Kirken skal styres. Det er tross alt Kirkens egne som sitter der. Jeg er også opptatt av den dialogen som man er bekymret for at kommunene ikke skal ha med både Kirken og de ulike tros- og livssynssamfunnene. Som kommunepolitiker hadde jeg mange møter med Den norske kirke og andre tros- og livssynssamfunn. Nå er det så mange Senterparti-ordførere rundt i landet, så jeg kan ikke skjønne at dette kan bekymre Senterpartiet i det hele tatt.
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2020-04-14:
Da grunnlovsbestemmelsene som regulerte statskirkeordningen ble opphevet i 2012, ble det åpnet for reformer av forholdet mellom stat og kirke. Og da staten ble skilt fra Kirken i 2017, ble det helt naturlig å vurdere eierskapet til det 200 år gamle Opplysningsvesenets fond – litt mystisk, egentlig. Siden opprinnelsen har det vært stridigheter om fondet. Det har en finanskapital på 2,6 mrd. kr. Mange har vært interessert i å bruke midlene, bl.a. kommunene, til det beste, for rett og slett å sette i stand mange kirker. Fondet besitter landbrukseiendommer, stabbur, setre, skog, kraftverk og prestegårder, så det er en betydelig andel eiendommer i fondet. Høyre har fått henvendelser fra kommuner og private næringsdrivende som har ønsket dialog med Opplysningsvesenets fond for å kjøpe ut eiendommer, fordi de båndlegger areal, noe som hindrer utvikling i kommuner og for næringsvirksomhet. Dette har vist seg vanskelig, men vi tror at det nå vil løse seg. En enstemmig komité ønsker velkommen avklaringer om eierforholdene, og vi er veldig positive til modellen som er foreslått: en deling der eiendommer av særlig kirkelig verdi går til kirkene, mens staten blir eier av øvrige eiendeler. Denne brede oppslutningen om modellen er viktig, for løsningen krever politisk oppfølging i flere år framover. Departementet har gitt tydelige signaler om at de vil forplikte seg til istandsetting av verneverdige kirkebygg. Dette er noe komiteen har vært særlig opptatt av. Vi ønsker en forsterket innsats og strategi for de bevaringsverdige steinkirkene. Komiteens enstemmige forslag til vedtak i saken gir trygghet for at dette vil skje. Stortinget har lagt noen føringer i det videre arbeidet: at stat og kirke skal være likeverdige parter i prosessen at kirkens verdier skilles ut først at staten øker innsatsen for rehabilitering av kulturhistoriske kirker at dette skal ikke gå på bekostning av kommunenes innsats Stortinget ber også departementet om å komme tilbake til en sak om fondseiendommene som staten overtar. Så får vi smøre oss med litt tålmodighet i utålmodigheten. Vi får kanskje også glede oss over at fondet har bidratt til å bygge Norge som kunnskapsnasjon, for fondet var en viktig finansieringskilde for utbygging av allmueskolen, og det har vi nytt godt av.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-04-14:
Jeg hadde også et ønske om å svare opp noen av de tingene som er sagt om Fremskrittspartiet i denne debatten. Fremskrittspartiets syn om å avskaffe offentlig finansiering av trossamfunn ble bl.a. betegnet som at vi har et snevert syn på trossamfunnenes rolle. Det er jeg sterkt uenig i. Trossamfunnene er en viktig del av folks liv, og trossamfunn er også en viktig del av limet i samfunnet. I Norge har vi nok en tradisjon for at staten er alles mor, men ikke alt som er viktig, trenger statlig finansiering, og religion er nok en av de tingene som er så personlig og privat og er av en sånn karakter at det bør være minst mulig statlig innblanding. Derfor mener Fremskrittspartiet at staten ikke bør finansiere driften av de rundt 900 trossamfunnene som vi har i Norge. Representanten Sem-Jacobsen stusset også over at Fremskrittspartiet har dratt fram islam i denne debatten. Vel, flere av de tingene vi vedtar i dag, handler nettopp om utfordringer som kanskje primært er knyttet til islam. Når vi sier nei til eller sier at vi ikke liker finansiering av trossamfunn fra land som selv ikke respekterer religionsfrihet, så har det ofte en sammenheng med at land som selv ikke respekterer minoriteter, som fronter wahhabisme og andre, mer ekstreme, tolkninger av religionen, ønsker å øve innflytelse på andre land, også vårt land. Det handler i stor grad om islam, og derfor er det viktig å snakke om det. Vi vedtar flere ting hva gjelder undervisningstilbud som også inkluderer koranskoler, koranskole-SFO-er og det å sende barn til koranskoler i utlandet. Det handler først og fremst om utfordringer knyttet til dem som ønsker å spre mer ekstreme former av islam. Over 400 norske barn og unge er sendt til utlandet de siste to årene, og mange av dem har havnet på koranskoler. Det er viktig at vi tør å snakke om de problemene som eksisterer, og ikke feier dette under teppet. Vi skal ha respekt for alle religioner. Det skal være likebehandling av religioner i Norge, religioner er viktige, men hvis vi ikke tør å snakke om det som er problemene, det som er utfordringene – og dessverre er det en del utfordringer når det gjelder dem som støtter en mer ekstrem form for islam – hvis vi ikke tør å ta opp de problemene, så har vi et problem.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-04-14:
Jeg er glad for at det er større enighet i denne saken enn det var i den forrige. Jeg vil også her gratulere statsråden med saken. Det er en enstemmig komité som står bak. Uklarhetene rundt eierspørsmålet knyttet til Opplysningsvesenets fond har eksistert over lang tid. Likevel har Grunnlovens tydelige føringer om at fondets verdier skal komme kirkelige formål til gode, gjort at fondets forvaltning har hatt en meget god og viktig forutsigbarhet. Det er bra at denne avklaringen endelig kommer. Det er bra at det er et samlet storting som står bak. Det er også en løsning som forplikter staten til økt innsats hva gjelder vedlikehold av kirkebygg framover, noe som er viktig. I tillegg føler jeg at man har funnet en fornuftig deling av fondets verdier, noe også Kirken er enig i, der de byggene som brukes nesten daglig av Kirken, får en mer direkte styring fra Kirken, mens det som er av mer kommersiell formuesmasse, beholdes i fondet og hos staten. Så dette er en viktig avklaring som det er bra at Stortinget står samlet om, og som vi i Fremskrittspartiet ønsker velkommen.
Himanshu Gulati (Fremskrittspartiet), 2020-04-14:
Jeg vil begynne med å gi forslagsstillerne ros for å ta opp et viktig tema. Jeg vil også takke dem for at de stemmer for de forslagene som har vært viktige for Fremskrittspartiet når det gjelder trossamfunnsloven, som etter alt å dømme blir vedtatt i dag, og som er nokså identiske med dette forslaget, slik at man får det forbudet som trengs. Jeg synes at forslagene til trossamfunnsloven også går lenger og er mer dekkende, for ikke bare tar man der for seg såkalte koranskole-SFO-er og lignende tilbud i Norge, man vedtar også flere ting, bl.a. hvordan man kan hindre at flere barn og unge sendes til utlandet, noe som vi vet foregår på en organisert måte, både med reklamevideoer på nett og med agenter som rekrutterer foreldre til å sende barn på den type tilbud. Jeg nevnte i mitt tidligere innlegg i dag at over 400 barn og unge skal være sendt til utlandet mot sin vilje de siste to årene. Blant annet NRK har gjort et utrolig godt stykke arbeid med å avsløre noen av skolene i utlandet som norske barn er havnet i – når vi snakker om koranskoler – bl.a. Gargaar-skolen i Mogadishu i Somalia, der det så sent som for noen uker siden har vært norske ungdommer plassert mot sin vilje. Vi har også hatt en sak for kort tid siden der politiet har tatt ut tiltale – eller det var muligens siktelse – mot foreldre som har sendt sine barn til denne typen skoler. Vi trenger en koordinert innsats mot undervisningsopplegg uten åpenhet som kan bidra til parallellsamfunn, segregering, negativ sosial kontroll og i verste fall ekstremisme her i Norge, og som også kan hindre at barn og unge sendes til utlandet til den typen skoler.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-04-14:
Jeg tror nok at det å ha 50 som krav vil gjøre det verre med kontroll. Jeg skulle nok ønske at komiteen stilte seg bak vårt forslag om tilsyn. Jeg tror også at når det er så mange som det skal føres tilsyn med, eller i hvert fall følges opp, vil byråkratiet mest sannsynlig spise opp det vi får igjen av forenkling ved å slå sammen de tre lovene. Over til noe annet: Den loven vi vedtar i dag, forskyver balansen mellom nasjonalt og lokalt nivå i Den norske kirke – og da i lokalkirkens disfavør, mener jeg. Den svekker også, etter mitt syn, folkekirkens mulighet til å bli mer relevant, bl.a. ved at vi ikke lovfester fellesrådets funksjoner. Det ville sikret bedre kvalitet på alle de områdene som befolkningen nå er veldig opptatt av i sin lokale folkekirke. Ei heller vil regjeringen og ministeren være med på at vi skal ha kirkevalgene samtidig med kommune- og fylkestingsvalgene, som garantert vil føre til mer oppslutning rundt kirkevalgene. Er ministeren kanskje ikke så opptatt av at folkekirken skal være like bra som nå, eller at den skal få utviklet seg?
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-04-14:
Jeg føler også for å følge opp representantene fra Arbeiderpartiet, som reagerte på hvordan Kristelig Folkeparti omtalte partiet. Jeg er enig i at det egentlig var litt overraskende at man kan gå så langt i en beskrivelse. At vi blir omtalt som totalitære fordi vi vil ha 50 flere i et antallskrav, kan jeg for så vidt leve godt med, men det hadde vært flott hvis vi hadde hatt et forlik. Da tror jeg kanskje også at tonen hadde vært annerledes. Dette er et så pass viktig tema at jeg synes det er litt trist at man går til de ytterlighetene for å poengtere forskjellene. Representanten Giske sa at vi skulle forbigå representanten Tybring-Gjeddes innlegg i stillhet, men jeg har behov for å si at det er morsomt, oppsiktsvekkende, å se hva slags los i hvert fall den representanten, og ofte Fremskrittspartiet, har når det kommer til islam versus alle de andre tros- og livssynene som vi faktisk lager en lov for i dag – godt over 800 – når vi snakker om hva alle disse samfunnene betyr som lim i lokalsamfunnet sitt, i frivillighetsarbeidet sitt. Det likte jeg dårlig. Det jeg likte, var representanten Kristin Ørmen Johnsens store tro på at alle kommunene lenger enn de neste tre og et halvt årene mest sannsynlig skal ha Senterparti-ordførere. Det deler jeg, og med det tror jeg kanskje at dialogen mellom Kirken og kommunene kan være god. Men av erfaring vet jeg også at med en gang vi har en kirkeverge og vi har den ordningen vi nå har med fellesrådene, er den dialogen automatisk. Det er veldig synd at den ikke ble lovfestet.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-04-14:
Tomtefesteloven kan heller ikke jeg ut og inn, men mitt parti er veldig opptatt av denne problematikken. Det var også en av grunnene til at det var så viktig for meg – og jeg opplever også for komiteen – å få en sak tilbake om hva vi skal gjøre med alle tingene, hvordan vi skal forvalte fondet senere. Jeg er også veldig opptatt av hva vi gjør når det gjelder kommunene ellers, eller lokale lag og foreninger. Når det gjelder eierspørsmålet, det å forvalte videre: Når tror du vi kan få det arbeidet, og hvor opptatt vil ministeren være av både kommuners og frivillige lag og foreningers muligheter til bedre å få benytte seg av de eiendommene – og også i et sikkerhetspolitisk perspektiv? Vi vet at en del land liker å kjøpe opp områder som kan være interessante for dem, bl.a. langs norskekysten.
Åslaug Sem-Jacobsen (Senterpartiet), 2020-04-14:
Jeg kjenner at jeg ser fram til representanten Myrlis engasjement også når vi skal snakke mer om dette når vi får tilbake sak om hvordan vi skal forvalte Opplysningsvesenets fond senere. Jeg ser også fram til det engasjementet som jeg opplever at komiteen har for kirkevedlikehold, som er et hjertebarn for Senterpartiet og også for mange andre. Det var viktig for meg som senterpartist å få forsikringer om at dette faktisk skal gå til kirkevedlikehold når vi litt overraskende, vil jeg vel si, ble presentert for meldingen om Opplysningsvesenets fond og forslaget om å dele. Jeg tror nok at hvis ikke den betingelsen lå der, hadde dette vært en mye vanskeligere sak. Når det er sagt, vil jeg – etter å ha takket komiteen både for debatten og for engasjementet i saken – rette en takk til ministeren, som i denne saken utviste et veldig stort ønske om samarbeid, la vekk prestisje og ikke syntes det var problematisk at en opposisjonspolitiker som meg som saksordfører, eller komiteen, pekte på at det kunne være mangelfullt ved meldingen at den ikke omtalte hva som ville skje med fondet i etterkant. Den dialogen vi har hatt, mellom både komité, regjering og opposisjon, og med meg i en forholdsvis koordinerende rolle, synes jeg har vært veldig oppløftende. Og sett i lys av hvordan Stortinget har jobbet sammen den siste tiden under koronakrisen, er det fint å ha noen saker hvor vi kjenner på at vi løfter i fellesskap. Dette har vært en slik sak for meg, og det vil jeg takke alle for.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-14:
Jeg tror statsråden og jeg kan være enige om at skillet nå er sterkere mellom stat og kirke, men jeg synes det var et godt innlegg fra representanten fra Venstre, med noen gode påpekninger om at vi ikke er helt der ennå. Men vi er et godt stykke på vei. Vi vet at Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti primært er uenige om finansieringsmodellen, for Fremskrittspartiet vil fjerne all støtte til tros- og livssynssamfunn. Jeg vil gjerne spørre statsråden om noe som er litt på siden, og som igjen ble aktualisert i påsken. Det gjelder mennesker som har levd lange liv i trossamfunn som er veldig kontroversielle og gjerne kontrollerende – mennesker som rett og slett er nødt til å søke hjelp for å bryte eller for å kunne få et godt liv på utsiden av trossamfunnet. Der ser vi at bl.a. Hjelpekilden har vært en viktig faktor. Vil statsråden vurdere hvordan man kan hjelpe også disse som bryter?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-14:
Jeg er veldig glad for at vi har funnet sammen om en omforent løsning når det gjelder Opplysningsvesenets fond. Listen med forslag, som alle partiene i komiteen har stilt seg bak, gir forutsigbarhet for Kirken og et nytt grunnlag for et godt bevaringsprogram for kulturhistorisk viktige kulturbygg. Ikke minst, og dette er viktig særlig for SV, gir den gir en klar bestilling i forslaget til vedtak, II, om å få en egen sak om fondseiendommene som staten overtar etter at Opplysningsvesenets fond er oppdelt. Den bestillingen lyder at saken må drøfte spørsmål om formålet, dets samfunnsansvar, organisering, vilkår for salg av eiendommer, sikkerhetsspørsmål samt andre forhold som er av betydning for forvaltningen av det gjenværende fondet som staten overtar. Her er SVs forventninger for den saken klare – som at festekontrakter tilbys innløst, at det må tas bredere samfunnshensyn enn det som følger av et inntjeningsbehov alene. For det er klart at det her er snakk om store eiendommer som er veldig viktige for mange lokalsamfunn rundt om. Der må vi ta ansvar for at lokalsamfunnene skal kunne utvikle seg uten at fondet blir en sperre for det. Så til slutt et spørsmål som SV står overraskende alene om å problematisere i denne innstillingen: I denne saken legger vi opp til å servere Den norske kirke en rekke eiendommer som også kan være skikkelige indrefileter i et lokalsamfunn, som er tilknyttet Kirken selv. Og det er helt ok – det er en god inndeling. Men vi stiller ingen krav til hva som skjer etter det. Det kan fort tenkes at Kirken får svært lukrative eiendommer midt i sentrum av byer og bygder som Kirken etter hvert ser verdien av, vil avvigsle og kanskje selge. Det er ingen mistenkeliggjøring av Kirken som ligger bak det, det er sånn utviklingen kan gå. Her er det altså viktige eiendommer i mange lokalsamfunn som kan komme på private hender uten at samfunnet får noe igjen for det. Det er en problematikk som flertallet i komiteen burde vært med SV på. Derfor har vi også foreslått at regjeringen skal utrede en hjemfallsrett for disse eiendommene. Dette forslaget, som SV står alene om, tar jeg nå opp. Ellers er vi glade for den enigheten vi har kommet til. Det er en viktig avklaring av Opplysningsvesenets fond. Det var på høy tid.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-14:
Som meldingen varsler og statsråden nevner, skal det komme en lovproposisjon om dette etter hvert. Derfor ønsker jeg å stille et spørsmål til statsråden rundt nettopp det SV har stått alene om å problematisere, nemlig at man i denne oppdelingen gir et stort antall – vil vi tro – eiendommer, og det er rett og rimelig, men mange av de eiendommene vil det fortsatt være en samfunnsinteresse for i lokalsamfunnet. Vil statsråden i lovproposisjonen som kommer, også drøfte samfunnets muligheter for å sikre f.eks. hjemfall til de eiendommene dersom de skulle bli avvigslet, solgt eller på annen måte ende på private hender, utenfor samfunnets kontroll?
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2020-04-14:
Kampen mot negativ sosial kontroll er en frihetskamp sammen med kvinner, menn og barn som utsettes for skadelig kontroll og segregering. Derfor var det mange som reagerte da det tidligere ble avdekket at det er noen trossamfunn som driver omfattende og lukket undervisningsopplegg med overnatting over lengre tid uten at tilbudene har vært åpne for samfunnets innsyn. Det er særlig den manglende åpenheten – det er lukkede rom hvor dette foregår – som har vært så alvorlig med denne typen tilbud. Vi er nødt til å verne særlig barn mot kontroll og segregering i lukkede rom. Derfor har SV vært tydelig på at en slik praksis uten samfunnets innsyn ikke kan tillates, og derfor fremmet vi forslaget vi behandler nå for å sikre akkurat det. Så ble det åpenbart, særlig etter at Fremskrittspartiet gikk ut av regjering, at dette forslaget ville få flertall i Stortinget, og så ble det senere inngått en avtale i forbindelse med tros- og livssynsloven mellom de borgerlige partiene, hvor det foreslås å gjøre akkurat det SV foreslår i denne saken. Det er det jo bare å juble for. Her tar vi et viktig grep for å verne barn mot negativ sosial kontroll og kaste lys over de lukkede rommene i trossamfunnene. Det er jeg veldig glad for at vi har fått gjennomslag for i salen for i dag. Så fremmer vi fortsatt anmodningsvedtaket her, sånn at det blir en tydelig historie for ettertiden at dette forslaget var bakgrunnen for at dette blir gjort, og at vi nå til slutt klarer å få stoppet slike lukkede overnattingstilbud – og at det også har bred støtte i Stortinget.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-04-14:
Hvorfor skal vi finansiere trossamfunn dersom disse er løst fra båndene til verdslig styre og stell? Jeg mener svaret på dette er åpenbart: Tro er en del av vår identitet. Det er vanskelig å se for seg et samfunn der alt er rasjonelt forklart, og der intet etterlates til undring, det uforklarte og søking etter svar som det er vanskelig å finne grunnlag for i vitenskap, utredninger – eller for den saks skyld i stortingsmeldinger. Også i overført betydning bygger troen en himmel over vår tilværelse, på samme måte som musikk, bildende kunst og litteratur. Tro er refleksjon. I vår kulturelle sfære er den uttrykk for en humanistisk tradisjon og nestekjærlighet. Å bygge opp under dette er et godt beredskapstiltak – for å bruke dagens sjargong. Vi skal ikke være redd for troens plass i vårt samfunn, så fremt det ikke blandes sammen med sekulær maktutøvelse. Tvert imot bør vi være rause med å oppfordre til aktiv deltakelse i den demokratiske prosessen knyttet til alle livssyns- og trossamfunn. Når nesten fire millioner nordmenn tilhører Den norske kirke, betyr det bl.a. at det vil oppleves som positivt at kirkevalg og stortingsvalg finner sted på samme tid, og jeg er glad for at Kirkemøtet med et overveldende flertall – flertallsvedtak i 2018 – støtter dette. Vi bør også på denne måten oppfordre til at flere benytter sjansen til å søke innflytelse i det trossamfunn man tilhører. Jeg nevnte identitet i mitt forrige innlegg også. Spør man muslimske jenter om hvorfor de går med hijab i Norge, får man som oftest til svar at de ønsker å ikle seg et identitetsmerke for sin tro. Ofte kommer disse jentene fra moderne, relativt sekulariserte miljøer, med stor vekt på behov for utdannelse og selvvalgte jobber. Man behøver altså ikke å være for tvangsgifte, paternalisme og en «Kinder, Küche»-ideologi for å gå med dette hodeplagget – det noen feilaktig oppfatter som fundamentalistisk religionsutøvelse. Vi bør være rause også i vår statlige støtte til andre trossamfunn enn det som tradisjonelt gjennom tusen år har preget det norske samfunnet. Avslutningsvis vil jeg derfor igjen vise til representanten Skei Grande, under en debatt i 2012. Hun sa: «Jeg mener det er viktig, for å beholde bredden i ulike tros- og livssynssamfunn, at staten støtter den type aktiviteter godt og raust, som vi gjør i dag. Grunnen til at jeg syns det er viktig, er at vi ser at i de landene der tros- og livssynssamfunn ikke blir finansiert på en raus måte fra statens side, vil pengemakta få mer og mer makt. For meg er marerittet en kirke styrt av oljepenger fra Texas, og en muslimsk verden støttet av oljepenger fra andre oljeproduserende land – noe som ville gitt pengene altfor stor makt i trossamfunn.» Dette slutter jeg meg helt og fullt til. Og derfor er jeg glad for at Fremskrittspartiets forslag om å kutte all støtte til trossamfunn lider nederlag her i dag.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2020-04-14:
Denne reformen av Opplysningsvesenets fond er en viktig opprydding i eierskapet til verdier som ligger i fondet. Helt siden dannelsen av fondet ved lov av 1821 har det vært en diskusjon om eiendomsretten til dette fondet. I dag ser det ut som vi går inn for en god landing av dette spørsmålet, nesten 200 år etterpå. Dette vil forhåpentlig også legge grunnlaget for istandsetting og sikring av de kulturhistorisk viktige kirkebyggene i Norge. Det setter Venstre stor pris på, også jeg personlig. I mitt valgdistrikt har vi 21 middelalderkirker som sårt trenger oppussing og vedlikehold. Jeg vil takke dem som lokalt har stått på i denne saken, og en særlig takk går til den tidligere kulturministeren, som har hatt et personlig engasjement i dette. Venstre og jeg selv har lenge vært bekymret for hvordan det skal gå med den nasjonalskatten de norske kirkene er, uten å sette av store midler til dette. Allerede på begynnelsen av 2000-tallet ble det beregnet et samlet vedlikeholdsetterslep på om lag 10 mrd. kr for kirkebyggene. Etterslepet var økende, og forfallet var akselererende. En økende vedlikeholdsinnsats de siste ti årene har bidratt til å forhindre at det samlede vedlikeholdsetterslepet har økt ytterligere. Nøkkeltallsrapporten for tilstanden for de norske kirkene fra 2017 viser imidlertid at det er mye ugjort. I rapporten heter det: «Undersøkelsen viser en alvorlig svak tilstand for yttervegger i middelalderkirkene i stein og 1700-tallskirkene, hvor andelen med mindre bra eller dårlig tilstand for ytterveggene ligger på henholdsvis 37 og 35 pst.» For Venstre er kulturminnevernet en del av samfunnsoppdraget. Kirkene er i en særstilling som kulturminner og blant de fremste eksemplene innen arkitektur, kunsthistorie og håndverk fra de siste tusen årene. For framtiden vil vi forhåpentlig kunne ta vare på denne sentrale delen av vår historie fullt og helt. Det vi nå diskuterer, henger også sammen med den saken vi nettopp har behandlet i denne salen, trossamfunnsloven. Det vil si at det handler om mer enn kulturminner, det handler også om at fysiske rom er viktige for mennesker i dag. Kirkerommet skal være åpent, både for utøvelse av tro og for mennesker som har liten tilknytning til religiøs tro. Til slutt: Med dette vedtaket kan vi i Norge ta vare på Norges kirkehistorie ved å sette oss selv, vår bakgrunn og vår identitet inn i en større sammenheng.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Først vil jeg si at jeg ikke skal diskutere eller si hva som var begrunnelsen for regjeringa i den tida man sendte ut et antallskrav på 500. I livssynssamfunnloven var kravet 500, og da man slo sammen de to lovene, regner jeg med at 500 spilte inn på den måten. Det er ikke tvil om at det har vært viktig for Kristelig Folkeparti å få gjennomslag for et lavere antallskrav enn det som var. Som flere har vært inne på; høringen var massiv, det var knapt støtte til antallskravet på 500, og da mener jeg det er riktig av regjeringa å lytte til det. Jeg registrerer at Arbeiderpartiets forslag på 500 ville bidratt til at 649 trossamfunn i 2018 – tallene er derfra – ville mistet sin støtte. Det mener jeg ville vært dramatisk for det mangfoldet av tros- og livssynsamfunn som man har i landet. Jeg mener at også mindre trossamfunn bør kunne få støtte. Så reagerer jeg også litt på den argumentasjonen som flere har, om at dette skal bidra til mer dialog. Jeg tror ikke det. Jeg tror det tvert imot kan bidra til at det blir mer lukkede trossamfunn. Derfor er den dialogen representanten startet med, viktig å fokusere på.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Det er en beskrivelse jeg ikke er enig i i det hele tatt. Nå er tydelig rapportering knyttet til det å få tilskudd, og jeg ser da også for meg en forenklet prosess, at det blir enkelt for trossamfunnene å fylle ut, og på den måten vil en kunne få bedre oversikt. Det er klart at dersom det gjennom rapporteringer eller på andre måter avdekkes noe som man er bekymret for, har vi nå tydeliggjort i lovverket som blir vedtatt, grunnlaget for å kunne nekte eller trekke tilbake tilskudd. Samtidig kan mistanke gjøre at man trenger å gjennomføre ytterligere tilsyn. Så jeg mener at her er det styrket, både det som går på kontroll, og det som går på å få mer oversikt over det man er bekymret for. Men så er det også en balanse her – og jeg tenkte da jeg hørte representanten Kari Henriksens innlegg i stad: Skjer det virkelig noe positivt i regi av tros- og livssynssamfunn? For man fokuserer bare på alt det negative. Derfor vil jeg også presisere at det skjer så mye fantastisk arbeid i regi av disse organisasjonene, og det bygger på at man i utgangspunktet skal ha en tillit – dette er frivillige organisasjoner som gjør en fantastisk innsats for sine medlemmer.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Takk for et viktig spørsmål. Jeg er enig i at det dessverre er trossamfunn som opptrer på en måte som ikke er god. Det trenger heller ikke nødvendigvis å være ulovlig det som blir gjort, men man har påført medlemmer skade, som i visse tilfeller kan være alvorlig. Før representanten selv sa det, hadde jeg tenkt å vise til Hjelpekilden, som jeg også har et veldig godt inntrykk av, som gjør et viktig arbeid for at man kan møte personer som har opplevd det samme. Vi er også opptatt av at det finnes den typen hjelpetjenester, og så er det klart at det ordinære løpet med helsetjenester også er ekstremt viktig for dem. Men jeg tror at det lovverket som i dag blir vedtatt, kan bidra til at det blir mer åpenhet og mer rapportering knyttet til aktiviteter, og forhåpentligvis vil man kunne avdekke om det er noe som ikke er bra for medlemmene. Jeg registrerer, president, at man har byttet ut vann med sprit i Stortinget. Det kan være symbolsk at det var fra vann til vin, men her ble det sprit.(Latter i salen.) (Latter i salen.)
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Jeg er glad i folkekirken, og jeg kjemper for den. Derfor er jeg veldig stolt over det regelverket vi har fått til i dag, som vil være med på å underbygge folkekirken som den både landsdekkende og frie folkekirken som har mulighet til å kunne fatte avgjørelser på egen hånd. Det denne saken nettopp handler om, er å fullføre det som ble startet, at man skal gi Kirken og Kirkemøtet mer selvstyre – at det sånn sett er mindre som styres fra denne sal. Det mener jeg er positivt. Jeg mener Kirken selv er best til å fatte avgjørelser på egne vegne om hva de mener tjener Kirken best. Derfor er jeg faktisk litt overrasket over at Senterpartiet går så langt. En ting er det jeg respekterer og har sett, at Senterpartiet har hatt et større ønske knyttet til statskirke og styring enn det Kristelig Folkeparti og regjeringa har hatt, men at man også på kontrollsporet er opptatt av et antallskrav på 100, som vil bidra til at 150 trossamfunn ville mistet støtten mer enn de gjør i dag, er i grunnen det jeg er mest overrasket over. Men jeg opptatt av en sterk og god folkekirke, og lovverket underbygger det.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Jeg mener at det i viktige samfunnsspørsmål alltid er positivt hvis det er flere partier som stiller seg bak, og at en har et bredt forlik. Men jeg vil også si at hvis en sammenligner med f.eks. stat–kirke-forliket, har dette mindre betydning enn det de vedtakene som ble fattet den gangen, hadde. Jeg ser også at hovedlinjene i lovforslaget slutter stort sett alle partier seg til, så jeg er veldig trygg på at det som blir vedtatt i dag, er noe som kan stå seg over lang tid. Jeg registrerer at det er en uenighet om f.eks. antallskravet, kravet om 40 pst. i styrer og den typen spørsmål, men jeg tror med respekt å melde at vi ikke hadde blitt enige selv om vi hadde diskutert det enda lenger enn det som ble gjort. Derfor fokuserer jeg på at det overordnet viktigste, rammeloven for Den norske kirke, er det et bredt flertall bak. Når Kirkemøtet har mulighet til å legge premissene for folkekirken framover, tror jeg dette er et lovverk som kommer til å stå seg godt over lang tid.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Jeg har ikke behov for å forlenge debatten, men jeg har behov for å replisere til representanten Henriksen: Det kan være at jeg ikke hadde humoristisk sans da jeg sa det jeg sa, men jeg har fulgt debatten over lengre tid, og min opplevelse har vært at representanten Henriksen har hatt mer fokus på alle utfordringene og alt det negative knyttet til trossamfunn enn det positive. Derfor vil jeg fra denne talerstol si tydelig at jeg vet at representanten Henriksen har et stort engasjement for Den norske kirke og for ulike trossamfunn. Det har ikke vært mitt ønske å stemple noen, annet enn å si at jeg synes at en i debatten har vel så mye fokus på alt det negative, og da glemmer en det positive. Så vil jeg også si at det må være lov å ha en politisk debatt og uenighet knyttet til disse spørsmålene. For veldig mange trossamfunn er f.eks. antallskravet helt avgjørende. Det er ikke slik at Kristelig Folkeparti presset Høyre og Venstre, og for så vidt Fremskrittspartiet, til å legge fram denne proposisjonen. Tvert imot, dette har vært et langt arbeid der tidligere statsråder, som har hatt både Høyre- og Venstre-tilhørighet, har jobbet med spørsmålene. Det har vært arbeid som følger opp Stålsett-utvalget på en god måte, følger opp høringsinstansene, som hadde mange innspill, og som det har vært jobbet med over lang tid. Min tydelige opplevelse er at dette har vært en viktig sak for Kristelig Folkeparti, men det har også vært en viktig sak for alle regjeringspartiene. Det som også er interessant, er at når vi har valgt de løsningene vi har gjort, er det mye på bakgrunn av de innspillene som har kommet i høringen. Så dette er en historisk viktig avgjørelse som tas, som har bred støtte i de ulike tros- og livssynsorganisasjonene i dette landet, og jeg er sikker på at det ivaretar, som representanten Henriksen sier, kontroll- og tilskuddsaspektet. Der er vi langt på vei enige om den paragrafen, som er mye tydeligere nå enn det den har vært før knyttet til når en ikke kan få statstilskudd, eller når det kan trekkes tilbake. Det ivaretar også det andre aspektet, ved at en får et større selvstyre ikke minst i Den norske kirke, men en sikrer også at trossamfunnene skal ha frihet i lærespørsmål, som er viktig for oss.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Den forrige saken var viktig og historisk, og det må vi vel kunne si denne også er. Som flere har vært inne på, er Opplysningsvesenets fond 200 år, og det har vært strid om eiendomsretten siden den gang. Fordi fondet har sin opprinnelse i eiendommer som var forbeholdt Kirken og prestene, mener mange at fondet tilhører Den norske kirke. Andre mener at det er staten som har eiendomsretten. Det er ikke underlig at det har vært strid om eiendomsretten, for da fondet ble etablert i 1821, omfattet det så mye som 10–15 pst. av all fast eiendom i Norge. Det er få som vet det i dag, men Opplysningsvesenets fond var på den tida den største formuen staten hadde hånd om. Den systematiske utbyggingen av folkeskolevesenet i Norge var knapt mulig uten bidrag fra OVF. Så lenge Kirken var en del av staten og Grunnloven stiller opp betingelser for bruken av fondets midler, har spørsmålet om eiendomsretten hatt liten praktisk betydning. Nå er spørsmålet om eiendomsretten kommet i en annen stilling. Også fra kirkelig hold har det kommet ønske om at eierspørsmålet skal få en politisk avklaring. Gjennom stortingsmeldinga om Opplysningsvesenets fond har regjeringa lagt eierspørsmålet fram for Stortinget. Konklusjonen vår er tydelig: Verdiene i fondet bør deles mellom staten og Kirken. Eiendeler som har en særlig kirkelig verdi, bør skilles ut fra fondet og overføres til Den norske kirke. Det gjenværende OVF vil staten bli eier av. Betingelsen er at staten forplikter seg til å styrke sin innsats for sikring og istandsetting av landets kulturhistorisk verdifulle kirkebygg. Denne innsatsen skal over tid minst svare til den verdien som det gjenværende fondet representerer for staten. Samlet sett betyr løsningen at hele fondet kommer Den norske kirke til gode. En enstemmig komité slutter seg til denne løsningen. Det er jeg glad for. Jeg har forstått det sånn at også fra kirkelig hold er en tilfreds. Denne brede oppslutningen er svært viktig, for løsningen krever politisk oppfølging i årene framover. Ikke minst er det viktig at statens økte innsats overfor kirkebyggene blir fulgt opp systematisk og over tid. Komiteens enstemmige forslag til vedtak i saken gir trygghet for at dette vil skje. Dette er et avgjørende punkt i historien om OVF. Vi har kommet til en avklaring som knapt noen så for seg noen år tilbake. Men vi er ikke ved veis ende. Nå skal vi følge opp innstillinga og de ulike vedtakene som i dag fattes, og mitt mål er at vi kan komme med et lovforslag om fondet til behandling her i Stortinget våren 2021.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Denne meldingen handler om eierspørsmålet knyttet til Opplysningsvesenets fond. Det viktige der har vært at vi sier, en gang for alle, at verdiene til fondet skal komme Den norske kirke til gode. Så har komiteen heldigvis sluttet seg enstemmig til det og også vedtatt at vi nå skal jobbe med oppfølging av det, og at vi da skal jobbe med de verdiene som staten får hånd om, og med hvordan vi skal bruke verdiene for å istandsette kirkebyggene. Spørsmålet om tomtefesteloven ligger i Justisdepartementet. Jeg var med på vedtak knyttet til tomtefesteloven, sammen med representanten Henriksen, i forrige periode, og er kjent med at det er uenighet knyttet til det spørsmålet. Men det er ikke i tilknytning til denne saken, eller til OVF, at vi eventuelt skulle ha gjort noe med tomtefesteloven. Det får være en sak som representanten kan ta opp med justisministeren.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Hvis det ikke gjelder hele tomtefesteinstituttet, er jeg enig i at det er relevant, og jeg vet at det ene forslaget handler om festetomtene som ligger under Opplysningsvesenets fond. Men som sagt: Det er et spørsmål vi skal komme tilbake til, og også hvordan disse verdiene og eiendommene blir fordelt mellom stat og kirke, og hva som skjer med de eiendelene som faller på statens hånd. Men jeg er ikke enig i premisset, for som boligeier har man muligheten til å innløse en festekontrakt, bortsett fra at det vel foreligger et unntak for landbrukseiendom – nå ser jeg på Senterpartiet fordi de heller ikke var med på forslaget her i innstillinga. Så det ligger iallfall som et utgangspunkt, uten at jeg kan tomtefesteloven ut og inn.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Takk for viktige spørsmål. Som sagt vil det når det gjelder fordeling av eiendommer, kunne ta litt tid. Her vil det være en prosess – også komiteen understreker tydelig at det skal være mellom kirke og stat å finne og identifisere de viktige eiendelene som Kirken skal ta hånd om. Så vil en kontinuerlig framover jobbe med en fordeling av det. Jeg ser for meg at det kan ta flere år. Når det gjelder selve lovsaken, er mitt mål som sagt å komme til Stortinget og følge opp det som komiteen sier, allerede neste vår. Vi får håpe at den tidsplanen holder. Så vil det hele tida måtte være en utredning knyttet til hvordan en skal forvalte disse verdiene på best en mulig måte, hvordan finansieringen av kirkebyggene skal være. Derfor er vi også veldig opptatt av å se på de momentene som representanten peker på, og også hvilke kirker en skal prioritere først. Jeg ser for meg at når det er et så stort etterslep og så mye ressurser som skal brukes til vedlikehold, vil det ta ganske lang tid å få gjort noe med det.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2020-04-14:
Det kan godt være at det spørsmålet kommer til å bli omtalt i den lovproposisjonen, men utgangspunktet til representanten er kanskje at en får et inntrykk av at Kirken kommer til å bli overført veldig mange eiendommer som man senere bare kan selge. Men det bryter med de forutsetningene komiteen også slutter seg til, nemlig at det skal være viktige bygg eller viktig eiendom for Den norske kirke – «særskilt verdi» er vel formuleringen som brukes. Dermed skal en ikke oppnå noen økonomisk gevinst til å kunne bruke på andre formål. Samtidig, i et tenkt tilfelle, ser jeg for meg at en prestebolig som blir overtatt i dag, potensielt ikke nødvendigvis er så godt egnet om noen år. At Kirken må ha fleksibilitet til å kunne selge den og kjøpe en ny eiendom, synes jeg har noe for seg. Derfor synes jeg at en ikke må hoppe på det forslaget, og jeg er glad for at komiteen ikke hopper på det. Så skal vi heller se på det når lovsaken kommer til Stortinget.