Siri Gåsemyr Staalesen (Arbeiderpartiet), 2022-04-05:
Først vil jeg takke komiteen for godt samarbeid. Det har blitt noen sider med merknader fra oss alle. Målet med denne meldingen er å sette de globale bærekraftsmålene inn i en norsk kontekst og presentere mulige nasjonale målepunkter for måloppnåelse som norske virksomheter, organisasjoner og offentlige myndigheter kan bruke som verktøy i arbeidet med bærekraftsmålene. Verden har endret seg dramatisk den siste måneden. Det er krig i Ukraina – en krig på vårt eget kontinent. Vi går inn i en mer usikker og uforutsigbar tid enn på lenge. Det kaster et nytt lys over den politikken vi gjennomfører her hjemme. Vi må ha et lengre perspektiv på det vi gjør framover. Derfor er bærekraftsmeldingen så viktig. For å være helt konkret: Å nå disse målene handler om prioriteringer, politikkutvikling og selvsagt er selve fasiten på om en regjering virkelig brenner for noe, de konkrete bevilgningene som prioriteres i statsbudsjettene. På Hurdal ble vi enige om konkret politikk for å kvalifisere flere til arbeid og slik sørge for at flere kan forsørge seg selv og sin familie. Dette er særlig viktig skal vi utjevne levekårene i landet vårt. Gapet i levekår mellom fattige byområder og resten av landet øker, og barnefattigdommen øker. I noen byområder har vi fått en tredobling av familier med varig lav inntekt. Segregeringen øker i byene, særlig mellom dem som har mest og dem som har minst i lommeboken – og dette har skjedd på Høyres vakt. Vi tok grep i arbeidet mot barnefattigdom allerede i budsjettet for 2022. Derfor senket vi maksprisen i barnehagen for første gang siden 2013. Derfor styrket vi kommunerammen slik at kommunene kan øke bemanningen, få økt kompetansen og kvaliteten i barnehagen. Politikk virker, og jeg vil komme med et eksempel på at prioriteringer betyr noe. Stoltenberg-regjeringen startet i sin tid forsøk med gratis kjernetid i barnehager i utvalgte Oslo-bydeler fra 2006. Fire- og femåringer i utvalgte bydeler med høy andel minoriteter fikk tilbud om 20 timer gratis kjernetid i uken. Nå har forskere fulgt disse barna over tid og funnet flere positive resultater når elevene har tatt nasjonale prøver på 8. trinn. Disse elevene har oppnådd bedre mestring på den nasjonale leseprøven. Barn i familier med lav inntekt hvor mor ikke jobber, ser ut til å ha hatt størst utbytte av gratis kjernetid i både lese- og regneferdighetene på 8. trinn, og gutter har hatt aller størst utbytte når det gjelder lesing. Politikk virker, se bare på hva vi har fått til i byrådet i Oslo. De siste årene har elevene i Oslo fått bedre avgangskarakterer både på ungdomsskolen og i videregående opplæring. Flere ungdommer søker seg til yrkesfag, og flere elever fullfører og består skoleløpet. Dette er resultater som taler for seg selv. Listen er lang, og jeg kunne fortsatt å ramse opp gode grep fra vår regjering, f.eks. klimabudsjett som styringsverktøy. Alle sektorer skal nå få utslippsmål, og vi skal begynne med klimabudsjettering – et årlig forpliktende budsjett for utslipp av klimagasser som en del av det ordinære statsbudsjettet. Slik skal klima og natur legge føringer for den øvrige politikken. Da blir det alvor. Det grønne skiftet banker nå på døren, og da er gode styringsverktøy avgjørende skal vi nå målene. Oslo kommune slapp ut over 20 pst. mindre klimagass i 2021 enn året før, og fram mot 2025 er byrådets mål at alle egne anleggsmaskiner skal være elektriske og dermed redusere både klimagassutslipp og støy, samtidig som vi bedrer lokal luftkvalitet. Som første kommune i Norge laget Oslo kommune et eget klimabudsjett for 2017, og det har vært et nybrottsarbeid. Om man skal nå klimamålene i Oslo, må det kuttes kraftig i utslippene, og budsjettet viser hvor mye som må kuttes hvert år. Det viser også hvordan kuttet skal gjøres gjennom å tallfeste effekten av de ulike klimatiltakene. For Oslo er klimabudsjettet som styringsverktøy avgjørende for å nå de målene byrådet har satt seg. Det nytter å gå foran og bryte vei for ny politikk, men det krever mot og vilje til å gjøre de tøffe prioriteringene som skal til for å følge opp – ikke bare fagre ord i en stortingsmelding.