Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2001-06-05:
Regjeringen har i denne proposisjonen lagt fram forslag til endringer i apotekloven og legemiddelloven. Disse forslag til endringer er bl.a.: endringer i apoteklovens eierbegrensningsregler hjemmel for å pålegge grossist å innlevere data til legemiddelstatistikk hjemmel for å gi saksbehandlingsregler i saker hvor et legemiddels rettighetshaver søker om å få legemidlet opptatt i offentlig refusjonsordning, og hjemmel for å avgiftsbelegge refusjonssøknader og legemidler som er opptatt i offentlig refusjonsordning forslag om å erstatte apotekavgiften med en legemiddelavgift som innkreves hos grossist I tillegg foreslås en del tekniske endringer i de to lovene. Komiteen støtter at det allerede nå foretas en del endringer, slik at en kan eliminere en del uønskede og ikke tilsiktede virkninger av den nye apotekloven. Komiteen viser også til at hensynet til konkurransen og tilgangen til apotektjenester også taler for en del av de endringene som foreslås fra Regjeringens side. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet og Høyre, sørger for at alle de endringene som Regjeringen foreslår, ligger an til å bli vedtatt, mens Fremskrittspartiet og Høyre har en del avvikende forslag. Jeg vil på vegne av Fremskrittspartiet påpeke en del av de endringene som det legges opp til, og som Fremskrittspartiet er imot. Fremskrittspartiet ønsker at sykehusapotekene må fristilles og drives på samme måte som andre apotek. Dette er viktig slik at konkurransen får fungere i apotekmarkedet. Dersom dette ikke gjøres, er det mye som taler for at de apotek som pr. i dag går under kategorien sykehusapotek, har et betydelig fortrinn i konkurransen med øvrige apotek. Fremskrittspartiet ønsker derfor å endre § 2-5 annet ledd. Fremskrittspartiet kan ikke se noen grunn til at konsesjonen til å ha et medisinutsalg automatisk skal falle bort dersom det etableres et apotek på stedet. Dette vil medføre svekket konkurranse og trolig høyere priser enn om det hadde vært konkurranse på dette stedet og medisinutsalget hadde fått fortsette å eksistere. Fremskrittspartiet mener at den lovteksten som det legges opp til når det gjelder hvem som skal ha tilsynsmyndighet, ikke er god nok, da det ikke klart framgår hvem som skal ha det overordnede ansvaret for de forskjellige oppgaver. Å gi staten ansvaret i lovteksten vil kunne medføre at ansvaret pulveriseres. Det er etter Fremskrittspartiets mening helt åpenbart at dette ansvaret må ligge under Statens legemiddelverk, og at dette derfor tas inn i lovteksten. Fremskrittspartiet er sterkt bekymret over at det foreslås innført en ny avgift ved behandling av søknad om refusjon fra folketrygden under § 9. Hensynet til norske pasienter og brukere av legemidler, tilsier at en slik avgift ikke må innføres da dette vil kunne føre til høyere priser, samt at jo flere hindringer en legger i veien for at det norske markedet skal få tilgang på de mest effektive legemidlene, jo større blir risikoen for at det norske markedet blir nedprioritert. Det hadde vært fristende for Fremskrittspartiet å ta en fullstendig omkamp om apotekloven i denne saken. Det har vi valgt ikke å gjøre. De forslagene som vi nå har valgt å fremme i denne saken, eventuelt gå imot, er forslag der paragrafen allerede er foreslått endret fra Regjeringens side. Fremskrittspartiet aksepterer at apotekloven er vedtatt i Stortinget, og vi vil la denne loven få fungere en stund før vi vil fremme de forslagene til endringer som vi mener er de riktige. Til slutt vil jeg ta opp de forslag Fremskrittspartiet enten er medforslagsstiller til eller står alene om.