Bjørn Arild Gram (Senterpartiet), 2022-03-17:
Nordområdene er Norges viktigste strategiske satsingsområde. Regjeringen vil fornye og forsterke innsatsen og har store ambisjoner for utviklingen i nord. At det bor folk i nord, er også av sikkerhetspolitisk betydning for hele landet. Samfunnsutviklingen i Nord-Norge er et nasjonalt anliggende. Den brutale, russiske invasjonen av Ukraina ryster en hel verden. Vi har en alvorlig sikkerhetspolitisk krise i Europa. Dette vil ha store konsekvenser, ikke bare for det ukrainske folket, men også for internasjonalt samarbeid i lang tid framover. Dette vil også ha store konsekvenser for vårt samarbeid med nabolandet Russland. Det tette samarbeidet og den tilliten vi har bygget opp over grensen i nord gjennom generasjoner, vil stå under et hardt press. Folk, næringsliv og aktører som har drevet grenseoverskridende folk-til-folk-samarbeid og handel i Barentsregionen, vil rammes. Dette oppleves tungt og vanskelig. I lys av denne situasjonen blir ikke nordområdene som Norges viktigste strategiske satsingsområde mindre aktuell – tvert imot. Våre grensenære samfunn blir sterkere rammet av sanksjoner og uroen vi nå står i. Vi følger situasjonen i nord tett og vurderer særskilte tiltak knyttet til konsekvensene av sanksjonene som innføres, særlig i Øst-Finnmark. Distriktspolitikken er ekstra viktig for nordområdene. Etter åtte år med Solberg-regjeringens sentraliserende reformer trenger vi en ny kurs og en aktiv politikk. Rundt omkring i landet – ikke minst i Nord-Norge – har mange opplevd at de ikke har blitt hørt, og at problemene de står i, ikke har blitt løst. Hovedutfordringene i mange distriktsområder er kjent: Noen steder er det mangel på jobber, andre steder er det jobber, men det mangler folk – ikke minst det siste er viktig. En aldrende befolkning, fraflytting og lav tilflytting er utfordringer som rammer Nord-Norge på ulikt vis. Folk, aktivitet og verdiskaping i nord er viktigere enn noen gang og er avgjørende for Norges strategiske interesser. Næringslivet går bra mange steder, men det grønne skiftet og de demografiske utfordringene skaper også kamp om arbeidskraften og stiller store krav til omstilling og videreutvikling av samfunns- og næringslivet. Vi vil derfor legge fram en melding om distriktspolitikken neste vår. Fordi flere av distriktsutfordringene treffer Nord-Norge ekstra hardt, vil landsdelen få særlig oppmerksomhet i meldingen. Meldingen vil bl.a. handle om å utvikle en aktiv nærings- og kompetansepolitikk og hvordan vi skal sikre et godt tjenestetilbud der hvor folk bor. Tilgang på og rekruttering av arbeidskraft, kompetansepolitikk og desentralisert utdanningstilbud vil være sentrale temaer i distriktsmeldingen. Regjeringen har et mål om at utdanning og livslang læring må være tilgjengelig der folk bor. Vi skal styrke utdanning og etter- og videreutdanningstilbudene, bygge sterke profesjonsutdanninger og sikre læreplass for ungdommer som ønsker det. Fagskolene skal få en enda større rolle i arbeidet for å sikre bedre mulighet for livslang læring over hele landet. Fylkeskommunen skal styrkes som samfunnsutviklere. Regional kompetansepolitikk gir fylkeskommunene en god forutsetning for å føre en helhetlig og sammenhengende politikk fra videregående opplæring, fagskoler, karriereveiledning, etter- og videreutdanning, integrering og næringsutvikling. Vi er allerede i gang med en rekke konkrete tiltak: Innsatsen for fleksible og desentraliserte utdanninger og lokale studiesentre er betydelig styrket. Ordningene skal møte lokale kompetansebehov. Vi har også tildelt midler for å videreføre og etablere nye studieplasser i Nord-Norge for 2022 og framover. Vi følger opp det vi har lovet til Nesna. I år tildeler vi 60 mill. kr til Nord universitet for å reetablere og bygge opp lærer- og barnehagelærerutdanningene på Nesna. Vi setter også i gang en evaluering av de personrettede tiltakene i tiltakssonen i Finnmark og Nord-Troms. Vi er opptatt av å ha virkemidler som treffer utfordringene i sonen. I 2022-budsjettet har vi økt inntektsfradraget for personer i tiltakssonen fra 15 500 kr til 20 000 kr. Evalueringsresultatene vil være klare til høsten. I distriktsmeldingen vil jeg komme tilbake med en vurdering av hvordan vi best kan møte utfordringene i sonen med personretta tiltak. Regjeringen jobber også med å utvikle regionvekstavtaler og bygdevekstavtaler som nye og virkningsfulle verktøy i distriktspolitikken. Avtalene vil bidra til bedre samordning av tiltak og virkemidler for tilrettelegging for næringsutvikling, tilgang på kompetent arbeidskraft og bosetting. Kommuner og fylker i Nord-Norge vil helt klart være en viktig avtalepart. Det fører for langt å nevne alle de konkrete satsingene som regjeringen er i gang med for Nord-Norge, men et annet eksempel på en viktig satsing i nord er den kraftige omstillingspakken for Andøya-samfunnet. Tidligere i dag kunngjorde jeg, sammen med samferdselsministeren, at regjeringen inviterer til oppstart av forhandlinger om en byvekstavtale for Tromsø. Regjeringen har en helhetlig tilnærming til utfordringene og mulighetene i Nord-Norge. Livskraftige lokalsamfunn i vår nordlige landsdel er av betydning for hele landet. Vi må se på nye løsninger som bidrar til at flere folk vil bo og leve livet sitt i nord. Solberg-regjeringen svarte på utfordringene med generell politikk og få målrettede tiltak. Vi har langt større ambisjoner. Det vil bli synliggjort i hele bredden av politikkområder. Vi er etter få måneder godt i gang på en rekke områder og vil i den kommende distriktsmeldingen vie nordområdene særlig oppmerksomhet.