Emilie Mehl (Senterpartiet), 2017-12-11:
Statsbudsjettet som hvert år legges fram, er et tydelig uttrykk for hvordan regjeringspartiene ønsker å prioritere. Et statsbudsjett er også, som annen politikk, omgitt av mye retorikk og vinnende setninger. Det er også tilfellet i år. I løpet av debatten kommer vi til å høre mye fra regjeringspartiene om at det aldri har vært en større satsing på politiet – det har vi allerede hørt – og kriminalomsorgen kommer til å rosemales med fravær av soningskøer og fengselsutbygginger. Heldigvis har vi en offentlig debatt som bidrar til å nyansere virkeligheten. De alternative budsjettene som opposisjonen hvert år utarbeider med grundighet, er også et tydelig uttrykk for hvordan partiene på Stortinget ønsker å prioritere. For Senterpartiet er det helt avgjørende at vi har en justissektor som er i balanse, som trygger befolkningen, og som er tilgjengelig for alle innbyggere, uansett hvor de bor. Derfor er vi kritiske til at regjeringen bygger det meste av sin politikk på at så mye som mulig skal sentraliseres, og som gjennom ABE-reformen har gjennomført dramatiske kutt over flere år som går ut over stillinger og tjenesteproduksjon innen bl.a. politi, domstoler og kriminalomsorgen. I Senterpartiet går vi inn for en styrking av hele straffesakskjeden. Når det gjelder domstolene, er vi spesielt opptatt av å styrke både små og store domstoler og at digitalisering må gjelde alle domstoler for å få full gevinst. Pengene vi bruker i kriminalomsorgen, skal brukes i Norge, ikke i Nederland. Vi har også over flere år sett kutt i rettshjelp og bistand til de svakeste i samfunnet vårt, bl.a. når regjeringen har kuttet i fraværsgodtgjørelsen, ikke er villig til å justere salærsatsen eller inngå avtaler om forhandlingsrett, og som til og med har foreslått voldsomme kutt i frivillig sektor på justisfeltet, som heldigvis er trukket tilbake i budsjettforliket. Senterpartiet foreslår en økning i bevilgningene til frivillige organisasjoner i justissektoren. Vi vil øke fraværsgodtgjørelsen for advokater og sakkyndige, som vi mener er spesielt viktige for lik mulighet til advokatbistand i distriktene, og vi mener det er på tide å gi advokatene forhandlingsrett. Den største satsingen vi i Senterpartiet gjør, er på nærpolitiet. Vi bevilger 500 mill. kr mer enn forlikspartnerne i frie midler til politidistriktene. Etter politireformen er det nå store behov for investeringer i samtlige politidistrikt. Det kreves bl.a. midler til ansettelse av politifolk, politijurister og sivil kompetanse, nytt utstyr og IKT-oppgraderinger. Regjeringen ser selv behovet, men de har ikke lagt inn tilstrekkelig med penger. Vi har hele tiden kritisert politireformen, som er sentraliserende og distriktsfiendtlig, og som gjør at politiet blir distansert fra lokalsamfunn rundt i hele Norge. Nå blir reformen et faktum, men regjeringen har satt i gang den største politireformen i historien uten å følge opp med tilstrekkelig midler eller stillinger. Jeg har merket meg innlegget til Per Fronth, som er hovedverneombud i Sør-Øst politidistrikt. Han skrev på Politiforum den 2. desember. Tittelen var «Når vi er for få», og han beskriver en krevende hverdag med få patruljer på jobb og liten mulighet til å be om bistand i situasjoner som krever det. Han skriver: «Og i hodet ditt hører du stemmen til en politiker som sier at «Aldri har det vært satset så mye på politiet – stadig flere blir ansatt». Og du undrer deg over hvor disse personene har blitt av.» Vi var mange som fikk litt av et sjokk da det første forslaget til budsjett kom og det ikke lå inne én krone til ansettelse av nyutdannete politifolk i 2018. I budsjettforliket lå det heldigvis inne 131 mill. kr til dette, men det må sies å være en moderat lettelse, for den summen er mye mindre enn tidligere år. Dessuten er det slik at nesten alle midler som bevilges til politidistriktene, nå er øremerket. Det er altså ikke midler i budsjettene for politiet til å gjøre egne prioriteringer, slik regjeringen sier de må gjøre. Til tross for at politibudsjettene vokser og vokser, har politidistriktene over flere år opplevd å få et negativt økonomisk handlingsrom. I praksis kan det bety at politidistriktene blir nødt til å la stillinger stå ledige for å spare penger, slik vi har sett både i 2016 og 2017. I budsjettforliket har forlikspartene lagt inn reduserte bevilgninger til politiet som kutt i overtidsbruk. For Senterpartiet framstår det som helt urealistisk å legge inn et slikt kutt når politiet allerede mangler bemanning, og de som er på jobb, må trå til når det trengs. Jeg vil til slutt ta opp de forslagene som Senterpartiet har satt fram.