Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-11-26:
Det er all grunn til å være meget godt fornøyd med årets budsjettforlik med Arbeiderpartiet. Men det er altså ikke slik, som Karl Eirik Schjøtt-Pedersen nå gav uttrykk for, at Regjeringen gjennom dette har gått bort fra sitt program, som han sa, dvs. Sem-erklæringen. I dette budsjettet legger Regjeringen til grunn at store deler av det som er vår målsetting, nedfelt i Sem-erklæringen, kan gjennomføres. Men Arbeiderpartiet har bidratt til å skape ro, til å skape forutsigbarhet i en uoversiktlig politisk situasjon. Det bidraget har folk satt pris på, og det fortjener selvfølgelig Arbeiderpartiet også ros for å ha bidratt til. Kristelig Folkeparti er glad for at vi fikk et ytterligere løft på politiske områder som vi prioriterer høyt. En ekstra innsats for dem som sliter i et tøft arbeidsmarked, og ekstra satsing på velferd, skole og helse er bl.a. resultater av forhandlingene. Regjeringens budsjettforslag inneholder svært viktige satsingsområder for Kristelig Folkeparti: økt satsing på småbarnsfamiliene med en full oppfølging av barnehageforliket kamp mot arbeidsledigheten styrking av kommuneøkonomien forsterket kamp mot fattigdom her hjemme og ute satsing på kollektivtrafikken betydelig satsing på å få fram ny miljøvennlig energiproduksjon for å nevne noen viktige poster. Regjeringen har klart å gjennomføre dette budsjettforliket uten å bruke flere penger. Dette er en viktig forutsetning for å ta vare på arbeidsplassene. Den stramme budsjettrammen ligger altså fast, og Regjeringen har dermed vist både styrings- og forhandlingsevne. Samtidig har regjeringspartiene, sammen med Arbeiderpartiet, klart å finne rom for en ekstra satsing på velferd, skole og helse. Fra Kristelig Folkepartis side er vi særlig glade for tiltakene mot fattigdom, både nasjonalt og internasjonalt. Å dele noe av vår egen overflod med verdens fattigste skal være et kvalitetskjennetegn ved det norske samfunnet. Samtidig må vi også sørge for at økonomisk svakstilte grupper her hjemme sikres sin rettmessige del av velferdsøkningen. Arbeidskraften er vår viktigste ressurs. En videre utvikling av norsk industri og næringsliv er avhengig av arbeidstakere med engasjement, kompetanse og erfaring. Takket være målbevisst satsing på teknologiutvikling, sammen med en høyt kompetent arbeidsstokk, har vi lyktes i å etablere produkter i verdensklasse, som er konkurransedyktige og etterspurte. Det gjelder ikke minst innen petroleumsvirksomhet og leverandørindustri. Her ser vi også for oss store utviklingsmuligheter hvis vi bare kan finne gode løsninger på hvordan vi kan tilrettelegge for videre aktivitet, både på egen sokkel og ute. Mulighetene er mange. Derfor har vi også behov for alle! Høy arbeidsledighet er en sløsing med både menneskelige og økonomiske ressurser. Nå ser vi en gryende optimisme i næringslivet. Men før situasjonen på arbeidsmarkedet bedres, er det viktig at det legges til rette med et bredt sett av virkemidler for at flest mulig skal få nødvendig støtte for å komme i arbeid igjen. Den raske prisøkningen på strøm mot slutten av fjoråret satte søkelyset på vår avhengighet av tilsiget til vannkraftsystemet. Prisutslaget som fulgte ubalansen i markedet, skapte stor misnøye blant folk og førte til en skarp samfunnsdebatt om forsyningssikkerhet, liberalisering av kraftmarkedet og strømpriser. Dette har jeg stor forståelse for. I dag er fyllingen i vannmagasinene fortsatt lav sammenliknet med tidligere år. Dette henger delvis sammen med fjorårets svært tørre høst. Relativt lav vannkraftproduksjon og stor import av kraft i løpet av dette året har imidlertid bidratt til at magasinfyllingen igjen er på samme nivå som i 2002. Magasinutviklingen er for tiden også mer gunstig enn i fjor. I tillegg gjør erfaringene fra siste vinters anstrengte kraftsituasjon at vi nå er bedre forberedt ved inngangen til en ny vinter. Det er Regjeringens klare mål at det skal være nok strøm til akseptable priser, både for husholdninger og næringsliv. Regjeringen ser det som helt avgjørende at det legges opp til en politikk som sikrer energiforsyningen på lengre sikt. En langsiktig strategi må omhandle både produksjon, distribusjon og forbruk. Som jeg tidligere har varslet, vil Regjeringen før jul legge fram for Stortinget en egen melding som trekker opp en politikk for forsyningssikkerheten for strøm. Satsingen på gasskraftverk med CO2-håndtering er et hovedelement i Regjeringens energipolitikk. Denne satsing er et viktig element i arbeidet med å styrke energiforsyningen på en måte som gjør at en også kan nå klimamålsettingene. Norge har i denne sammenheng undertegnet en samarbeidsavtale med bl.a. USA og EU om utvikling av teknologier for CO2-håndtering som gjør disse kommersielle og bredt tilgjengelige. Dette skaper nytt håp om å kunne nå målsettingen om å introdusere gasskraftverk med CO2-håndtering i den norske energiforsyningen.