Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2003-04-10:
Å skape verdier før de kan fordeles, er det mange som synder mot. Det samme kan sies om kampen mot arbeidsledighet. Å skape nye arbeidsplasser og sikre at eksisterende arbeidsplasser ikke går tapt, er det viktigste som gjøres for å forhindre arbeidsledighet. Dessverre er det enkelte som ser seg blind på arbeidsmarkedstiltak. Det er først når begge deler ses i sammenheng at man får et effektivt verktøy mot arbeidsledighet. Denne regjeringen har gjort og gjør nettopp det. Endringene i dagpengeregelverket som trådte i kraft 1. januar i år, sterkt kritisert av opposisjonen, oppmuntrer til mer aktiv jobbsøking ved at total støtteperiode er redusert fra tre til to år. Reformen medfører tettere oppfølging av dagpengemottakere og må ses i sammenheng med styrkingen som har funnet sted av Aetat. Dagpengereformen fjernet i tillegg ordningen med feriepenger, også sterkt kritisert av venstresiden. Denne ordningen var lite målrettet, og utbetalingen fant i all hovedsak sted etter at de fleste hadde kommet i jobb. Siden bare de som mottok dagpenger i minst åtte uker, hadde rett til feriepenger, gav ordningen også uheldige incentiver for søkeratferd i den første delen av ledighetsperioden. Aetat har allerede blitt styrket med om lag 220 stillinger i forbindelse med statsbudsjettet for 2003. I tillegg er det ventet at etatens nye datasystem vil frigjøre om lag 200 årsverk. I tråd med det statsråd Norman har gjentatt i de fleste debatter her, ville Regjeringen komme tilbake med flere tiltak dersom arbeidsledigheten økte. Det har Regjeringen nå gjort, og foreslått bl.a. 200 nye årsverk til Aetat. Dette medfører den største økningen for Aetat på ti år, tilnærmet uten en eneste positiv bemerkning fra venstresiden. I tillegg til styrkingen av Aetats personellressurser ligger det også forslag fra Regjeringen om å opprette 1 000 jobbklubbplasser, dette for å øke tilbudet om strukturert oppfølging og opplæring i jobbsøking. Bruk av jobbklubber vil for mange bety en mer intensiv og effektiv jobbsøking og dermed øke mulighetene for overgang til arbeid. Jobbklubb varer i maksimalt åtte uker, og med 1 000 plasser vil 6 000 mennesker kunne få tilbud om jobb i løpet av et år. Denne ordningen er også resultatbasert, hvor arrangøren, i tillegg til betaling pr. deltaker, får utbetalt bonus ved formidling til ordinært arbeid. Etter at St.prp. nr. 44 for 2002-2003 ble lagt fram, har arbeidsmarkedet blitt ytterligere svekket. Det har medført at regjeringspartiene sammen med opposisjonen, unntatt Arbeiderpartiet, har foreslått 2 500 nye arbeidsmarkedstiltaksplasser utover de 1 000 Regjeringen la opp til. Det er av stor betydning at arbeidsledige aktiviseres og kvalifiseres til ledige jobber, samt at arbeidskrafttilbudet opprettholdes i påvente av økt arbeidskraftetterspørsel. I lys av situasjonen på de ulike lokale arbeidsmarkeder vil det være Aetats oppgave å vurdere den endelige sammensetningen av arbeidsmarkedstiltakene. I tråd med gjeldende praksis vil langtidsledige, ungdom og innvandrere prioriteres. Det viktigste vi kan gjøre for å bekjempe arbeidsledighet, er å fjerne årsakene til ledigheten. Da må kostnadene og arbeidsbetingelsene for næringslivet forbedres. Det viktigste bidraget har vært historisk store skatte- og avgiftslettelser for norske bedrifter og en ansvarlig økonomisk politikk. Regjeringens skattelettelser har også blitt massivt kritisert. Arbeiderpartiet og SV har ment at de representerer en kald Høyre-politikk. Det er overhodet ikke riktig. Av de 19 milliarder kr som er gitt i skattelettelser i løpet av de to siste statsbudsjett, er størsteparten gått til næringslivet. Spesielt nå ser vi at det har vært fornuftig. Skattelettelsene har betydd lavere ledighet enn det som ellers ville vært tilfellet. Samtidig vet vi at de to siste års stramme statsbudsjett har vært sterkt delaktig i tre rentereduksjoner. Kampen mot arbeidsledighet er en hovedsak for regjeringspartiene, og målet er å sikre og skape arbeidsplasser.