Gunnar Kvassheim (Venstre), 2009-06-09:
Det er rett, som flere har vært inne på, at det er bred enighet om det forslaget til revisjon av energiloven som foreligger til behandling i dag. En av grunnene til at det er bred enighet om det forslaget som legges fram, er at det viderefører hovedprinsippene i energiloven. Det støtter Venstre. Vi registrerer at de kreftene som ønsker en endring av fundamentale sider ved energiloven, bl.a. som det er kommet til uttrykk fra Senterpartiets side, heldigvis ikke har nådd fram. Vi viderefører en markedsbasert lov som er et positivt fundament både for forbrukerne og når det gjelder god ressursutnyttelse. Jeg har lyst til å kommentere noen punkter, selv om det altså er bred enighet om mange og gode forslag som legges fram. Jeg er forundret over at regjeringspartiene i klimaforliket var med på en målsetting om å øke effektiviteten i strømnettet med 20 pst. innen 2020. Nå, et drøyt år etter at klimaforliket ble inngått, slår man fast at dette ikke er mulig. Det er uheldig at man er med på slike målsettinger for så å sette dem til side et drøyt år senere. Jeg er også overrasket over at Regjeringen ikke mer omfattende og grundig legger opp til å tilpasse nettpolitikken til dagens utfordringer, men sier at en vil komme tilbake til disse spørsmålene og utrede dem nærmere. I dagens situasjon, hvor det ikke er gode nok incentiver for opprustning og vedlikehold av nettet, har vi heller ikke et opplegg som er tilpasset behovet for tilkobling for ny fornybar energiproduksjon. Det er positivt at det innføres en tilknytningsplikt for produksjon på alle nettnivå. Men det er et betydelig problem at det ikke er noen avklaring av hvordan investeringene som følger av tilknytningsplikten, skal finansieres. Inntil en slik avklaring av finansieringsspørsmålet foreligger, er tilknytningsplikten svært lite verdt. Jeg registrerer at Regjeringen heller ikke foreslår felles nettariffer. Det tar jeg som et uttrykk for at man etter fire år i posisjon, ikke finner grunnlag for å innføre felles nettariffer, men skyver dette foran seg og sier at man vil utrede det. Jeg har ikke noe imot en slik utredning. Det er en målsetting å minske de forskjellene som er i nettariffene i dag. Mange tiltak kan bidra til det, ikke minst utbygging av nettet. Jeg tror samtidig at man skal være klar over at å ha en målsetting om like tariffer uansett hva som er de faktiske forhold i ulike deler av landet, har sine negative sider. Det er viktig å ha incitament som stimulerer til god drift og til langsiktighet. Det er lite gunstig å ha et system der det ikke spiller noen rolle om en driver godt eller driver dårlig. Da kan det være bedre å ha en tilskuddsordning i tillegg til andre tiltak som kan bidra til å få ned forskjellene i pris. Regjeringen har tidligere ved gjentatte anledninger lovet at det skulle komme nye retningslinjer som i større grad åpnet for framføring av kabler i sjø og jord der luftspenn vil være ødeleggende i viktige naturområder. Blant annet har Åslaug Haga, tidligere olje- og energiminister, sagt gjentatte ganger i Stortinget at det var behov for slike retningslinjer, og at de ville komme. Nå vet vi at den politikken er endret. Slike retningslinjer er ikke lagt fram. Dette er bakgrunnen for at Venstre fremmer forslag om at det skal utarbeides retningslinjer. Det var også bakgrunnen for at vi støttet forslaget om å opprette et utvalg som skulle utrede hvilke teknologiske løsninger som kan gi en sikker og mer skånsom kraftutbygging i sårbare områder.