Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2012-11-29:
Det pågår for tiden en gjennomgang av sikkerhetsloven. Ett av temaene i denne gjennomgangen er hvordan vi kan sikre kritisk infrastruktur, bl.a. i lys av utfordringene ny teknologi gir. Sikkerhetsloven trådte i kraft 1. juli 2001, og det har, som alle kan se, vært en betydelig utvikling både i teknologien og i markedene siden loven trådte i kraft. Dette tilsier en lovrevisjon. Spørsmålet om hvorvidt en bestemt leverandør kan representere en risiko overfor en bestemt sektor eller bransje, må vurderes. Jeg mener dessuten at den generelle problemstillingen vi må adressere, er hvilke mekanismer vi må ha for å sikre kritisk infrastruktur og de komponenter som leveres, uansett leverandørerer. Påstanden fra representanten om at norske myndigheter ikke har vurdert Huaweis leveranser i henhold til sikkerhetslov eller ekomlov, medfører ikke riktighet. Nasjonal sikkerhetsmyndighet og Politiets sikkerhetstjeneste hadde en dialog med Telenor i desember 2009. Det ble i den forbindelse uttrykt bekymring knyttet til ulike aspekter ved sikkerheten i mobilnettverket. Videre ble det formidlet at Telenor har en selvstendig plikt til å gjøre nødvendige vurderinger knyttet til avtaleinngåelse med utenlandske leverandører av varer og tjenester til sin kritiske infrastruktur. Det ble også gitt generell informasjon om forebyggende sikkerhet. I 2009 vurderte NSM imidlertid gjeldende regelverk slik at Telenors anskaffelse av infrastruktur ikke var sikkerhetsgradert. I 2010 vurderte NSM hvorvidt sikkerhetsloven og lov om elektronisk kommunikasjon generelt hadde mekanismer for å redusere risikoen. Det ble innhentet vurderinger også fra Post- og teletilsynet i denne prosessen. NSM konkluderte da med at det forelå en risiko, men, som interpellanten også refererte til, at gjeldende regelverk ikke var direkte anvendelig i den konkrete situasjonen. I 2010 hadde PST også et møte med Netcom, der etterretningstrusselen knyttet til utenlandske leveranser til norsk kritisk infrastruktur ble lagt fram. Denne problemstillingen er fortsatt sentral i gjennomgangen som nå gjøres av sikkerhetsloven. Jeg har også på nytt bedt NSM og Post- og teletilsynet foreta en vurdering av hvilket handlingsrom dagens regelverk gir til å redusere risiko innenfor rammen av gjeldende ekomlov og sikkerhetsloven. Eventuelle tiltak vil kunne ha tekniske og økonomiske implikasjoner som må konsekvensutredes før iverksettelse. Jeg vil også vise til at det nå pågår en nasjonal prosess hvor hvert enkelt departement skal utpeke skjermingsverdige objekter innen sitt myndighetsområde. Det skal skje innen 1. januar 2013. I prosessen skal også disse objektenes avhengighetsforhold til andre objekter kartlegges. Kartleggingen skal identifisere understøttende tjenester og komponenter man er avhengig av for at objektet skal fungere. Skjermingsverdige objekter er ifølge sikkerhetsloven «eiendom som må beskyttes mot sikkerhetstruende virksomhet av hensyn til rikets eller alliertes sikkerhet eller andre vitale nasjonale sikkerhetsinteresser». Slike objekter kan være bygningsmasse og fysiske gjenstander så vel som komponenter i teknisk infrastruktur. Når objektene er utpekt, skal objekteier sikre disse med tiltak som tilsvarer objektenes sikkerhetsmessige verdi. Objekteier skal også etablere tiltak for å motvirke etterretningstrusselen. Et slikt tiltak er å etablere nødvendige barrierer. Slike barrierer kan være av fysisk, elektronisk eller administrativ art. Om en leverandør ikke lenger har nødvendig tillit og dermed kan utgjøre en sårbarhet for objektet, må objekteier iverksette tiltak for å redusere risikoen. Et velfungerende objektsikkerhetsregime vil gi et vesentlig bidrag til sikkerheten i vår infrastruktur. Risiko og sikkerhet knyttet til samfunnets bruk av informasjons- og kommunikasjonsteknologi tar norske myndigheter meget alvorlig. Dette er også tidligere kommunisert av mine kolleger forsvarsministeren og samferdselsministeren. Alle samfunnssektorer er avhengige av denne felles infrastrukturen, og dette skaper en samfunnsmessig sårbarhet som vi må følge nøye. I tillegg er infrastrukturen gjenstand for en rivende teknisk utvikling. Nye bruksmønstre skapes hurtig. Det gjør ikke utfordringen mindre. Vi må bruke de muligheter som dagens regelverk gir, og vi må også vurdere behovet for å endre regelverket for å tilpasse oss framtidens risikobilde. Flere av de problemstillingene som i det siste er reist rundt beskyttelsen av kritisk infrastruktur, dreier seg ikke utelukkende om teleinfrastrukturen. Problemstillingene er sektorovergripende. Justis- og beredskapsdepartementet har deltatt i det arbeidet Forsvarsdepartementet nå leder med gjennomgang av sikkerhetsloven. Formålet med denne loven er som kjent å motvirke spionasje, sabotasje og terrorhandlinger. Det vil være naturlig at de sektorovergripende nasjonale behovene finner sin løsning der – robuste løsninger som også virker forebyggende. Dette er et arbeid jeg vil følge tett framover. Avslutningsvis vil jeg framheve at det er viktig at alle må erkjenne sitt ansvar for god sikkerhet, også næringslivet selv. God sikkerhet begynner med den enkelte. Sviktende sikkerhet i kritisk infrastruktur rammer ikke bare samfunnet, det rammer i særlig grad også virksomhetene selv, både i funksjonsdyktighet og i omdømme. Et nært samarbeid mellom myndigheter og næringsliv på dette området er viktig. Jeg viser også her til at samferdselsministeren tidligere har uttalt at hun har lagt til grunn at hun har tillit til at Telenor gjør sine sikkerhetsvurderinger og også sørger for en tilfredsstillende sikkerhet i sitt nett. Som jeg sa innledningsvis, er jeg ikke bare opptatt av hvorvidt en bestemt leverandør kan representere en risiko overfor en bestemt sektor eller bransje. Jeg mener den generelle problemstillingen vi må adressere, er hvilke generelle mekanismer vi skal ha for å sikre at alle leverandører til kritisk infrastruktur og de komponenter de leverer, faktisk er til å stole på. Dette er en problemstilling jeg samarbeider med samferdselsministeren og forsvarsministeren om, og som jeg vil følge tett i tiden som kommer.