Asmund Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2009-05-07:
Ubalansen mellom kraftproduksjon og forbruk er først og fremst knyttet til Møre og Romsdal med et normalforbruk på ca. 12 TWh og en middelproduksjon på 6,5–7 TWh pr. år. For å få til import av kraft må en ha nær full utnyttelse av importkapasiteten i linjenettet. Det har, spesielt tidligere, gjort området meget sårbart. Noen vil kritisere at vi har tillatt en eksepsjonell økning i kraftforbruket. En årsak er økningen i aluminiumsproduksjonen på Sunndalsøra og gassprosessanlegget på Ormen Lange på Aukra, vekst i produksjon ved Hustadmarmor og en meget positiv utvikling i nærings- og bedriftslivet i fylket. En annen årsak er at vi forbrukere også bidrar til økning. Jeg er stolt av at vi har fått til disse bedriftene i regionen, med enorm verdiskaping, høy kompetanseutvikling og sikring av tusenvis av arbeidsplasser. Det er også slik at det ikke har vært åpenbart, ja kanskje ikke engang sannsynlig, at vi skulle få til disse utbyggingene. Det vet jeg som fra politisk hold har jobbet veldig hardt for disse store industriprosjektene. Et nokså plutselig oppstått kraftbehov har ikke vært like lett for skiftende regjeringer, kraftprodusenter og Statnett å forutse eller ta høyde for. Faren for rasjonering av kraft i et eventuelt tørrår er også nær fjernet gjennom store forsterkninger og utbygging av ledningsnettet, og ved at reservekraftanleggene på Aukra og på Tjeldbergodden nå er på plass. Problemet ligger i at ingen har plikt til å bygge ut ny kraft. Dette illustreres godt ved at de to som har konsesjon til å bygge gasskraftverk på Skogn, har lagt prosjektet på vent ut fra lønnsomhetsbetraktninger. Det samme gjelder de omfattende forsøk det har vært med å bygge gasskraftverk på Tjeldbergodden med CO2-håndtering, og eventuell bruk av CO2 til å få ut mer olje fra bl.a. Draugenfeltet. Regjeringen har gjennom hele denne perioden tatt tak i utfordringene. Svaret ligger i nye kraftoverføringsforbindelser, spenningsforsterkningstiltak i nettet, ny produksjon i form av mer vannkraft, bioenergi og vindkraft og effektivisering av energibruken, bl.a. gjennom støtteordningene fra Enova, som er statens redskap for å fremme mer produksjon og energieffektivisering. Statnett har investert 5 milliarder kr de siste årene, og nye store milliardinvesteringer er planlagt. Svaret kan fortsatt ligge i å få på plass gasskraft. Staten skal i 2009 bruke milliarder av kroner på utvikling av storskala CO2-renseteknologi, slik vi nettopp har diskutert. Industrikraft Møre sine planer om gasskraftverk i Fræna er spennende, og søknad om konsesjon er nå til ankebehandling i Olje- og energidepartementet. Jeg håper på et positivt utfall. Selv om svært store utbygginger av vannkraft er historie, er det mye på gang når det gjelder småkraftverk. Det ligger muligheter i opprusting og ikke minst i utvidelse av eksisterende kraftverk. Jeg er presentert for flere spennende planer, bl.a. i Rauma og Nesset. Det arbeides med mange og viktige planer for økt vindkraftproduksjon. Nå er vi inne i en ny utlysningsrunde. Regjeringen har en klar strategi for havbasert kraftproduksjon. Interessen for å ta i bruk biomasse til varmeproduksjon og kraftproduksjon har øket betydelig, og mange gode prosjekter er på plass eller underveis. Dette gir store tilskudd til energibalansen. Det er foretatt store investeringer i nettet som gjør at vi kan utnytte det eksisterende nettet bedre. Økning i overføringskapasiteten fra Midt-Sverige er snart på plass, iallfall i løpet av dette året. Det svært viktig at vi får på plass overføringslinjen fra Fardal i Sogn og Fjordane og inn til Ørskog i Møre og Romsdal. Dette vil ennå ta tid, men det blir avgjørende for forsyningssituasjonen når den linjen er på plass. Det har blitt arbeidet systematisk på flere fronter over lang tid, og etter hvert som resultatene kommer, øker forsyningsgraden og tryggheten for sikker kraft i hele regionen.