trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2021-04-08:
Jeg har bare lyst til å knytte noen kommentarer til dette med samarbeid mellom Vegvesenet og Lastebileierforbundet, for det er klart at det er en viktig problemstilling at en skal ha nyttetrafikk under byggeperioden som får minst mulig konsekvenser, som jeg også var inne på i mitt tidligere innlegg. Jeg syns det er veldig gledelig, og derfor har jeg lyst til å dele det med Stortinget også, at Kristiansands næringsforening har tatt initiativ til et pågående samarbeid med Vegvesenet om nettopp hvordan byggeperioden kan gjennomføres så skånsomt som mulig, og med færrest mulig hindre for nyttetrafikken. Lastebileierforbundet er invitert med i denne prosessen, og det er et veldig godt utgangspunkt. Så er det snakk om at en vil utsette. Det som er realiteten i en utsettelse, er at det blir kø over mange år. Det som er alternativet hvis en utsetter, er helt i det blå. Statsråden svarte på mitt spørsmål at en ikke kan si noe om når det kan bli gjennomført, eller om en sluttdato eller en startdato, og en vet heller ikke om en kan få prioritert det opp i Nye Veier. Derfor er det forslaget et utopisk forslag som ikke er til gagn for Kristiansands befolkning. Noen ganger er det viktig å være pragmatisk for at også kristiansandere skal få bedre flyt i trafikken. Å stå i kø er dårlig for klimaet, det er dårlig for utslipp, det er dårlig for helsa til folk som bor i Kristiansand, og det er også dårlig for kollektivtrafikkens framkommelighet. Nå står altså bussene i de samme traseene og venter på å komme fram, og det er ikke en god løsning. Til slutt litt om Fremskrittspartiets argumenter: Det er nesten som om de har glemt at de har hatt samferdselsministeren og innflytelse i regjering i syv år. Ytre ringvei er ikke noe som har kommet og noen har funnet på nå i 2021, den har vært på bordet i lang tid, den også, og en har prøvd å finne traseer. Jeg har ikke hørt at det har vært nevnt noe tidligere fra noen representanter fra Fremskrittspartiet om at her burde vi se noe i sammenheng. Nei, det har vært stemt for alt det som har ligget på bordet knyttet til Gartnerløkka, og det er realiteten. At Fremskrittspartiet håper å skåre poeng på dette fram til valgkampen, det skjønner jeg, men når de hele tida framholder at prosentvis oppslutning er en betingelse for prosentvis gjennomslag i en regjering, virker det nesten som om de ikke er interessert i å få innflytelse.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-04-08:
Gartnerløkka er navet på hele Sørlandet. Her møtes E18, E39, rv. 9, trafikken fra Østlandet til Rogaland, fra Setesdal til kysten, fra Europa til Sør-Norge. Gjennomgangstrafikken møter lokaltrafikken til alle byens hjørner. Biler, kollektivtrafikk, sykkel og gange, ferje og tog møtes i et trafikksystem som ikke er godt for noen, og utbedringen av Gartnerløkka kommer i tolvte time. Disse planene har ligget på tegnebordet i en årrekke. I dag får vi nøkkelen til å komme videre. For de av oss som krysser Gartnerløkka daglig, som regel i rushtida, er dette en god beslutning. Sørlandet har sett at samferdselssatsingen under denne regjeringa har vært historisk, at infrastrukturen bygges ut i et høyt tempo, og at vi fornyer og forbedrer veisystemene våre til nytte for hele landsdelen. Dette prosjektet vil bidra til å sikre at Gartnerløkka som trafikknutepunkt får bedre løsninger for alle brukerne. Det vil tjene også kollektivtrafikken og de myke trafikantene. Ikke minst vil prosjektet gi en nødvendig opprydding og utbedring av sjøkanten på hele denne sida av Kristiansand, og det er bra. Vi hører at det problematiseres at ikke Ytre ringvei bygges før Gartnerløkka. Ja, ideelt sett kunne kanskje flere ha ønsket det, dersom vi kunne gått tilbake i tid, til da planleggingsarbeidet startet. Det kan vi ikke. Nå har vi et gryteklart prosjekt med finansiering på plass, og da er det en dårlig idé å utsette Gartnerløkka i påvente av Ytre ringvei. Kristiansands-regionen trenger begge disse prosjektene, og de løser helt klart ulike utfordringer. Vi må jo ha tillit til at Statens vegvesen og Nye Veier kan få etablert et godt samarbeid for gjennomføringen av prosjektene, og at de lager en god plan for trafikkavvikling og belastning på lokalmiljøet i byggeperioden. Fremskrittspartiet mener at Nye Veier burde overta ansvaret for Gartnerløkka også. Men vi har hørt mer enn en gang at Nye Veier sier at deres viktigste bidrag er når de kommer tidlig inn i planleggingsfasen, fordi det er da så mange av premissene legges. Sånn vil det ikke bli om Gartnerløkka eventuelt skulle blitt overført til Nye Veier nå. Det vil bare bli en ny utsettelse på mange år – og fortsatt kø. Jeg syns det er trist at Fremskrittspartiet, som har vært en viktig samarbeidspartner i samferdselssatsingen på Sørlandet, ikke støtter dette prosjektet. Men jeg er veldig glad for at vi nå, endelig, har kommet så langt at vi får nøkkelen til å komme videre med Gartnerløkka. Det haster for byens befolkning og for alle andre som bruker dette viktige trafikknutepunktet.
Norunn Tveiten Benestad (Høyre), 2021-04-08:
Jeg tror ikke jeg har sagt at Fremskrittspartiet ikke vil bygge vei, slik det ble referert til av representanten Hoksrud. I så fall beklager jeg det. Men det jeg har sagt, og som jeg mener, er at jeg synes det er synd at de ikke støtter dette prosjektet. Det viktige med dette prosjektet er hva det vil bety for regionen vår. Vi vil få bedre trafikkflyt med fire felt enn med tre, som i dag. Vi vil få en ny og bedre atkomst til Havnegata. Vi vil få nye, tryggere løsninger for syklende og gående, og vi vil sikre framkommeligheten til kollektivtrafikken på en bedre måte. Vi får en ny atkomst til ferjene, slik at vi unngår at europatrafikken kjører seg fast i første rundkjøring når de kommer til landet. Ferjekaier vil kobles til jernbanenettet, og det vil gi andre muligheter for å koble til jernbanen nedover i Europa. Og vi får ryddet området langs sjøkanten i denne delen av byen. For vår region har det stor betydning at prosjektet kommer endelig på plass nå. Og for de av oss som har fulgt denne saken i mange år, må jeg si at det framstår som noe underlig med Fremskrittspartiets snuoperasjon den siste tida. Da reguleringsplanen for Gartnerløkka ble behandlet i Kristiansand bystyre våren 2015, stemte Fremskrittspartiet for planen. Da forelå det tre kostnadsalternativer, og Fremskrittspartiet stemte for den valgte modellen, det som var en mellomløsning, og som ble valgt. Vi har hørt flere ganger nå at Solvik-Olsen var ansvarlig for den forrige NTP-en, og at Fremskrittspartiet også var med på å fremme Gartnerløkka-prosjektet. Det er riktig at vi ved lokalvalget i 2019 så at motstanden mot prosjektet økte. Noen mente det var for stort. Noen mente Ytre ringvei måtte bygges først, andre var generelt mot prosjekter som ville kreve bompenger. Men det bildet som ble skapt, var at Gartnerløkka ville bli dyrt for bilistene, mens ringveien ikke ville kreve bompenger. Slik er det ikke. Ytre ringvei kommer også med bompenger. Det er ingen som liker bompenger, men det er en forutsetning for å få realisert prosjektet som Statens vegvesen nå sier er gryteklart. Da kan vi ikke gå tilbake til start og starte en ny og krevende planprosess med usikkert resultat og tidsperspektiv. Det har også vært referert til artikkelen i Fædrelandsvennen med vegdirektørens utsagn, og som saksordfører Solveig Sundbø Abrahamsen refererte, ble det også sagt mer, og det gikk der tydelig fram at vegdirektøren mente at man måtte få til et godt samarbeid om gjennomføring av de to prosessene. Det må vi kunne stole på. Det er heller ikke sånn at alle fasene i prosjektet innebærer like stor belastning på trafikkflyten og lokalmiljøet.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-04-08:
Nå skal jeg starte med å være litt personlig, for i 1996, altså for 25 år siden, ble jeg politisk rådgiver da Sissel Rønbeck ble samferdselsminister. Da bestemte vi oss ganske fort for at vi måtte reise til Kristiansand – jeg tror til og med det var den første reisen den nye samferdselsministeren dro på – fordi det var betydelige framkommelighetsproblemer i og rundt den flotte byen på Sørlandet. Så vi var i Kristiansand og hadde svært interessante møter. Det var en hyggelig Høyre-dame som var ordfører, hvis jeg ikke tar feil, Bjørg Wallevik, og vi hadde møter med Kristiansand kommune og andre interessenter for å finne løsninger for å ordne opp i de trafikale problemene i Kristiansand. Det ble lagt fram en proposisjon for Stortinget, som ble behandlet her våren 1997. Da fant en altså løsningen med å bygge ut det som da het Bjørndalssletta–Gartnerløkka, hvor en fikk en løsning fra øst i byen, nærmere Varoddbrua, og inn mot sentrum, med ny bru over Otra og delvis tunnel under Baneheia. Det var et svært godt prosjekt, som var svært viktig for å løse opp i de trafikale utfordringene i Kristiansand. Det er 24 år siden Stortinget vedtok den utbyggingen. Den var viktig å få på plass, men alle har jo fulgt med på utviklingen og sett at det er behov for videre utvikling i Kristiansand. Jeg må si at jeg reagerer litt på bl.a. siste taler og en del som nå framstiller det som at stortingsflertallet ikke lytter til lokale myndigheter og lokale interesser. Transportkomiteen har vært i Kristiansand på en reise i denne perioden der dette var ett av temaene, og jeg vil si det var unisont, helt entydig i de møtene vi hadde i Kristiansand, at Gartnerløkka må bygges ut. Så hvem er det som lytter og ikke lytter? Det er nå en interessant diskusjon. Vi stilte til og med spørsmål, for da var det klart at Nye Veier hadde overtatt Ytre ringvei, og da er en i den situasjonen at en ikke vet når Ytre ringvei skal bygges ut. Det er jo Nye Veiers modell, de bestemmer den rekkefølgen og tidspunktet for utbygging. Det var like entydige svar tilbake, både fra Kristiansand kommune og fra fylkeskommunen: Vi kan ikke ta sjansen på å vente med å bygge ut Gartnerløkka. Så dette er et svært viktig prosjekt. Det er et viktig samferdselsprosjekt, og det er et viktig byutviklingsprosjekt.
Sverre Myrli (Arbeiderpartiet), 2021-04-08:
Representanten Hoksrud er ikke helt etterrettelig når han gjengir medrepresentantene sine. Jeg har overhodet ikke prøvd å skjule at det er ulike oppfatninger om vegutbyggingen i Kristiansand – overhodet ikke. Jeg var i Kristiansand under kommunevalgkampen i 2019, og jeg vil si at det virkelig var fyr i debatten lokalt. Så det vil jeg ikke underslå, det er ulike oppfatninger. Jeg har sett hva Norges Lastebileier-Forbund har uttalt. Det er svært interessant, og de har satt fingeren på hva som skjer med omkjøringsmuligheter når en skal i gang med utbyggingen på Gartnerløkka. Det er interessante tilbakemeldinger. Men fra det til å komme i en situasjon der kanskje utbyggingen på Gartnerløkka blir utsatt i mange år – ja, da er vi over i en ganske annen situasjon, og der er tilbakemeldingene fra kommunen, i hvert fall flertallet i kommunen, entydige: Vi kan ikke vente med den utbyggingen, vi må komme i gang. Dette er samferdselspolitikk, og det er bypolitikk. Lokalt ønsker en å ha mindre biltrafikk i sentrum. En jobber for å få på plass mer sykkel, gange og kollektivtrafikk, og jeg vil si at det er svært viktig å få på plass en byvekstavtale for Kristiansands-regionen. Det er jo en sammenheng i alt dette. Men jeg må også si til Hoksrud og Fremskrittspartiet, og Hoksrud var til og med statssekretær i Samferdselsdepartementet: Ytre ringvei ble lagt i porteføljen til Nye Veier. Da måtte en skjønne at en kunne komme i den situasjonen som en nå er i, at det ikke er samkjøring mellom et prosjekt som Statens vegvesen skal bygge, og et som Nye Veier skal bygge. Det er jo hele tankegangen med Nye Veier at de selv skal styre prosjektene sine og utbyggingsrekkefølgen. En kunne kanskje sagt som Fremskrittspartiet foreslår, at ja, da kan vi også legge Gartnerløkka til Nye Veier. Men resultatet av det er jo at da vil en heller ikke kunne si noe om når Gartnerløkka blir utbygd! Det er utfordringen. Jeg gjentar igjen: Arbeiderpartiet og jeg mener at det er svært viktig å fortsette det gode arbeidet som er gjort for å finne løsninger på de trafikale utfordringene i Kristiansand. Det er svært viktig at vi fortsetter med utbyggingen, og det er ingen løsning å utsette utbyggingen. Derfor er det også et dårlig forslag at Gartnerløkka–Kolsdalen skal legges over til Nye Veier, slik Fremskrittspartiet argumenterer med. Nei, nå må vi komme i gang. Det er store utfordringer, og utbyggingen er sterkt etterlengtet lokalt.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-04-08:
Det var faktisk med litt vantro jeg fikk beskjed fra Arbeiderpartiets ordførere på Nord-Jæren og fylkesordføreren i Rogaland om at de hadde fått et negativt svar fra Samferdselsdepartementet på henvendelse om å forskuttere arbeidet med strekningen E39 Hove–Osli, en henvendelse som var begrunnet i et enstemmig vedtak i styringsgruppen for miljøpakken på Nord-Jæren. Avslaget kom allerede tre dager etter at departementet hadde fått henvendelsen fra styringsgruppen. Sett i ettertid og i etterkant av framlagt forslag til ny NTP for 2021–2033 er det uforståelig at et slikt avslag ble sendt. Forslaget til ny NTP måtte på dette tidspunktet vært ferdig behandlet i departementet, og at statsråd Hareide i det hele tatt ville utsette seg for denne omkampen i Stortinget, er for Arbeiderpartiet uforståelig – selv om jeg noe konspiratorisk lurer på om det kunne være for at regjeringen ville gi Fremskrittspartiet et billig poeng i kampen om høstens velgere. I så tilfelle ble det ikke et poeng som ble særlig positivt for verken regjeringen eller Fremskrittspartiet, da det omtrent samtidig ble levert et nesten likelydende forslag fra Arbeiderpartiet. Dersom departementet hadde stilt seg positive til henvendelsen de mottok 2. februar, kunne man allerede nå vært godt i gang med anbudsutlysningen, men det gledelige er tross alt at det nå er bred enighet i denne salen om at prosjektet kan iverksettes, dette takket være gode runder i komiteen. Av komiteens medlemmer er det nå bare SVs representant som går imot denne forskutteringen. Dette tas selvfølgelig godt imot på Nord-Jæren, for det er store muligheter for at det vil bli aktivitet for lokale entreprenører. De lokale entreprenørene i Rogaland og denne regionen er meget konkurransedyktige på anbud i den størrelsesorden som dette prosjektet har. Skuffelsen er desto større når ikke resten av veien mellom Sandnes og Ålgård ligger inne i forslaget til ny NTP. Det betyr nemlig at flaskehalsen for lokale pendlere bare blir flyttet lenger sørover, til Osli, der dette delprosjektet stanser, men det får vi vurdere i behandlingen av ny NTP. En dårlig start fikk en lykkelig slutt så langt. Med det anbefaler jeg innstillingen, som Arbeiderpartiet er en del av.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-04-08:
Vedtaket i styringsgruppen for miljøpakken på Nord-Jæren, der det ble vedtatt å framskynde denne strekningen, var enstemmig. Det inkluderer statens representant i styringsgruppen, og på det tidspunktet var det fungerende vegdirektør som var statens representant. Statens representant har stor tyngde i arbeidet i styringsgruppen, og derfor regnet styringsgruppen med at det var mulig at dette ville bli gjennomført. Er det mulig, på en forståelig og kortfattet måte, å forklare Stortinget hva slags myndighet statens representant i styringsgruppen har i vedtak i styringsgruppen?
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2021-04-08:
Takk for svaret. Apropos ordninger som Stortinget har pålagt departementet: I sitt svar til komiteen om disse forslagene skriver statsråden at det må avklares om det skal gjennomføres en ekstern kvalitetssikring, KS2, av prosjektet, selv om prosjektet har et prisoverslag som er under terskelverdien for KS2. I begrunnelsen for en slik avklaring vises det til at i retningslinjene for tiltak i bymiljøpakker som i naturlig sammenheng har anslått kostnadsramme som overstiger terskelverdien, heter det at det skal gjennomføres KS2. Undertegnede skjønner ikke helt sammenhengen her og er redd for at en prosess med KS2 vil føre til en ytterligere forsinkelse av iverksettelsen av vedtaket i denne saken. Hva mener egentlig statsråden med dette utsagnet?
Helge Orten (Høyre), 2021-04-08:
Det er et bredt flertall som støtter muligheten for forskuttering og at regjeringa kan legge til rette for det, så jeg skal prøve å fatte meg i korthet. Det er jo ikke alltid denne komiteen fatter seg i korthet! Jeg er veldig glad for at vi nå har fått på plass dette. Strekningen er prioritert i regjeringas framlegg til Nasjonal transportplan, som ble lagt fram før påske. Det er også en viktig forutsetning for at vi skal kunne diskutere forskuttering. Derfor synes jeg det er bra at vi nå får landet dette i Stortinget. Det er et lokalt ønske fra styringsgruppa for byvekstavtalen på Nord-Jæren om å få forskuttere. Samtidig er det slik at forskuttering er et unntak, det er ikke hovedregelen. Derfor tenker jeg det også er viktig å behandle denne typen forslag og forespørsler med omhu, og i dette tilfellet er det gode grunner for å gjøre det. Det er nettopp for å få fortgang i et prosjekt som er sterkt etterlengtet, som vi kan framskynde på denne måten, og som kan gi gode effekter også i det lokale entreprenørmarkedet. Jeg vil bare understreke én ting til før jeg runder av: Det er viktig at en i denne typen prosjekt, som er knyttet så sterkt opp mot byvekstavtalen på Nord-Jæren, er veldig påpasselig med å presisere, slik vi gjør i innstillingen, at porteføljestyringen skal gjelde. Det at en bidrar til å forskuttere, gir også noen forpliktelser knyttet til hvordan en håndterer porteføljestyringen og de prosjekter som ligger i den samlede porteføljen innenfor de rammene byvekstavtalen gir grunnlag for. Men det er hyggelig å kunne være en del av et bredt flertall på Stortinget som legger til rette for at vi nå kan forskuttere den strekningen.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-07:
På vegne av representantene Audun Lysbakken, Nicholas Wilkinson, Eirik Faret Sakariassen, Arne Nævra, Lars Haltbrekken og undertegnede vil jeg legge fram et representantforslag om å gjøre kampen mot ulikhet og skatteparadiser til en hovedsatsing i norsk utenriks- og utviklingspolitikk. På vegne av representantene Freddy André Øvstegård, Nicholas Wilkinson, Eirik Faret Sakariassen, Lars Haltbrekken, Torgeir Knag Fylkenes, Karin Andersen og undertegnede vil jeg i tillegg legge fram et representantforslag om rettferdig boligpolitikk.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-07:
På vegner av representantane Sivert Bjørnstad, Morten Ørsal Johansen, Bengt Rune Strifeldt, Kjell-Børge Freiberg, Terje Halleland, Himanshu Gulati, Åshild Bruun-Gundersen, Roy Steffensen, Tor André Johnsen og meg sjølv har eg gleda av å setja fram forslag om å styrkja norsk privat eigarskap ved å fjerna formuesskatten på næring. Så har eg på vegner av representantane Hanne Dyveke Søttar, Kjell-Børge Freiberg, Morten Ørsal Johansen, Roy Steffensen, Sivert Bjørnstad og meg sjølv gleda av å setja fram forslag om ein «kritisk gjennomgang av vernebestemmelser for å forenkle byggeprosesser og styrke eiendomsretten».
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2021-04-07:
På vegne av representantene Tor André Johnsen, Åshild Bruun-Gundersen, Erlend Wiborg, Helge André Njåstad og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om å innføre 120 km fartsgrense på motorvei. På vegne av representanten Sylvi Listhaug og meg selv har jeg også gleden av å fremme forslag om regionale odontologiske kompetansesenter.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2021-04-07:
På vegne av representantene Bengt Rune Strifeldt, Himanshu Gulati, Erlend Wiborg og meg selv har jeg gleden av å fremme forslag om å muliggjøre opprettelse av enkeltpersonforetak for 16-åringer.
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2021-04-07:
På vegne av representantene Sylvi Listhaug, Bård Hoksrud, Kari Kjønaas Kjos og meg selv vil jeg sette fram et forslag om å sikre verdige og tilrettelagte tannhelsetjenester til mennesker som har blitt utsatt for tortur, overgrep eller har odontofobi. Videre vil jeg sette fram forslag på vegne av Bård Hoksrud, Hans Andreas Limi, Terje Halleland, Gisle Meininger Saudland, Bengt Rune Strifeldt, Tor André Johnsen og meg selv om å avvikle nullvekstmålet. I tillegg vil jeg sette fram forslag på vegne av Bård Hoksrud, Hans Andreas Limi, Terje Halleland, Gisle Meininger Saudland, Tor André Johnsen, Bengt Rune Strifeldt, Sylvi Listhaug og meg selv om å legge til rette for salg av bensin- og dieselbiler også etter 2025.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-04-07:
På vegne av representanten Bård Hoksrud og meg selv har jeg gleden av å fremme et forslag om å gjennomføre vedtaket om å oppheve krav om helseattest for eldre bilførere. Jeg har også gleden av å fremme et representantforslag på vegne av Bård Hoksrud og meg selv om å avvikle prikkbelastningssystemet i veitrafikken.
Siv Mossleth (Senterpartiet), 2021-04-07:
Det er en glede å fremme forslag fra representantene Marit Knutsdatter Strand, Bengt Fasteraune, Nils T. Bjørke og meg selv om å tillate at bestått førerkort klasse T og B skal gi rett til førerkortklasse BE.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2021-04-07:
På vegne av representantene Christian Tybring-Gjedde og meg selv ønsker jeg å framsette et representantforslag om å sikre norsk råderett over egen innvandringspolitikk og si nei til EUs «New Pact on Migration and Asylum». Og på vegne av representantene Christian Tybring-Gjedde, Sylvi Listhaug, Siv Jensen og meg selv ønsker jeg å framsette et representantforslag om å bruke Norges rolle i FNs sikkerhetsråd til å ta et norsk initiativ til å opprette en internasjonal straffedomstol for IS-terrorister.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-07:
Jeg vil sette fram et forslag på vegne av stortingsrepresentantene Mona Fagerås, Nicholas Wilkinson og meg selv om en langtidsplan for barn og unge. Så vil jeg sette fram et forslag på vegne av representantene Eirik Faret Sakariassen, Kari Elisabeth Kaski, Nicholas Wilkinson og meg selv om å innføre en fravikelig samboerlov.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2021-04-07:
Eg vil leggje fram eit forslag på vegner av representantane Martin Henriksen, Maria Aasen-Svensrud, Anette Trettebergstuen og meg sjølv om å avvikle lov om tomtefeste.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2021-04-07:
Mitt spørsmål går til forsvarsministeren. Saken om Bergen Engines begynner å bli en lang historie. Den handler om usikkerhet – for ansatte, for selskap og for sikkerhetsarbeidet i regjeringen. Den forteller om svak sikkerhetskultur. Den forteller om mangelfull oppfølging av sikkerhetsvurderinger som eksplisitt advarer mot strategisk oppkjøp og investeringer som en trussel mot rikets sikkerhet. Det er en studie av dårlig håndtering, rotete bruk av sikkerhetsloven, svak koordinering mellom departement og et slags NM internt i regjeringen om å skylde på embetsverket når ting går galt. Summen av dette er at nå sitter vi igjen med en usikkerhet om sikkerhetsloven er riktig brukt andre steder også. Det gir et inntrykk av at det mangler sikkerhetskompetanse i departement og koordinering mellom dem. For mens Næringsdepartementet uttaler at dette er en sak departementet ikke skal blande seg opp i, gir Utenriksdepartementet garantier til selskapet i en milelang Facebook-tråd, ispedd smileys og blå hjerter, om at salget ikke vil bli stanset, samtidig med at justisministeren og forsvarsministeren nå i ettertid har sagt at sikkerhetsloven blir vurdert i samme tidsrom. Hva er det som skjer da, egentlig? Er dette et eksempel på dårlig koordinering? Er det sikkerhetskompetansen som mangler? Eller fortalte de rett og slett sannheten, at salget ikke var vurdert stanset da, selv om justisministeren og forsvarsministeren har sagt det? Det jeg prøver å finne ut av, er om det er løgn eller manglende rutiner for sikkerhet vi står overfor, eller begge deler.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2021-04-07:
Det er en ullen tidslinje her, for å si det forsiktig. For hvis nødbremsen i sikkerhetsloven var så oppe til vurdering som statsråden har framholdt i ettertid, hvorfor svarte han noe annet til meg i skriftlig spørsmål levert 22. februar? Han skriver: «Bergen Engines AS er ikke underlagt sikkerhetsloven etter lovens § 1-3 og således kommer ikke lovens § 10-1 om eierskapskontroll til anvendelse i denne saken.» Man må være ganske kreativ for å tolke det som noe annet enn at sikkerhetsloven ikke vil bli brukt her. Den kreativiteten har ikke jeg. Hadde den setningen vært fulgt av et «men vi vurderer saken opp mot sikkerhetsloven nå og vurderer å trekke i nødbremsen», ville det vært noe annet. Men det sto ikke det. Hvis loven var vurdert brukt på det tidspunktet, hvorfor opplyser ikke statsråden om det? Er det rett og slett fordi den vurderingen er noe de har diktet opp i ettertid, eller svarte ikke statsråden utfyllende?
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2021-04-07:
Forsvarsministeren svarte meg ikke på spørsmålet i begynnelsen. Da spurte jeg hvordan det er mulig at Utenriksdepartementet i en Facebook-tråd kan gi garantier til selskapet om at salget ikke vil bli stoppet, mens sikkerhetsloven er til vurdering, som regjeringen sier. Hva er det som har skjedd der? Er det koordineringen som er mangelfull? Er det sikkerhetskompetansen som er mangelfull? Eller er det rett og slett ikke riktig at sikkerhetsloven var vurdert på det tidspunktet da Utenriksdepartementet ga en garanti om at salget ikke skulle bli stoppet?
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-04-07:
Nei, det er ingen som lyver. Dette er en komplisert sak, og det å bruke sikkerhetsloven til å stoppe et salg av en bedrift har mange implikasjoner. Dette er en sak der jeg vil svare for det konstitusjonelle ansvaret jeg har. Jeg har lagt merke til at i mediene er vi beskyldt for å beskytte oss bak embetsverket. Det gjør vi ikke. Grunnen til at vi sendte informasjon til Stortinget da saken om kommunikasjon fra UD kom opp, var at vi har en informasjonsplikt. Det er også sånn at vi bruker energi på å ivareta de ansatte i UD som har jobbet med denne saken. For Forsvarets del har vi vært opptatt av å se på om Forsvarets behov, Sjøforsvarets behov, er tilstrekkelig til å stoppe salget, og på skriftlig spørsmål fra denne representanten – og fra andre representanter – har jeg sagt at det er det ikke. Men vi fortsetter å jobbe med saken nå, som førte til at man etter en stund kunne konkludere med at det var grunnlag for å stoppe salget. Dette er kompliserte saker som vi kan treffe på i mange sektorer, som også, som representanten riktig sier, vil implisere en risiko for at arbeidsplasser kan settes på spill. Derfor er det viktig at vi behandler saken fra alle sider. Det har også vært viktig for oss å synliggjøre at vi ser på alle aspektene ved saken, rett og slett fordi vi da viser at vi behandler den grundig, og at vi tar på alvor både sikkerhetssituasjonen for Norge og også den turbulensen vi får rundt norske arbeidsplasser ved denne typen eierskapsoverdragelse. Jeg ser fram til at komiteen skal behandle den redegjørelsen vi har levert. Jeg mener at Stortinget nå får gode muligheter til å gå inn i saken, og så kommer vi tilbake til den da.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-04-07:
Hvis den setningen ikke har fulgt svaret til representanten Christensen, er det fordi jeg ikke har svart utfyllende akkurat i det skriftlige spørsmålet – det er unøyaktig. I svaret til de andre representantene registrerer jeg at jeg har lagt på at dette er noe vi jobber med. Grunnen til at svaret mitt er sånn, er at den kontrakten med Bergen Engines, som en underleverandør, ikke var tilstrekkelig til at det var gjort vedtak om at Bergen Engines skal underlegges sikkerhetsloven. Så når det gjelder det engasjementet de hadde for Sjøforsvaret da, var det ikke tilstrekkelig til at de var underlagt sikkerhetsloven og dermed underlagt den eierskapskontrollen.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-04-07:
Når det gjelder ansatte i Utenriksdepartementet, ligger det inn under utenriksministeren. Jeg foreslår faktisk akkurat på det konkrete punktet om hva som har skjedd i avdelingen, at det går et skriftlig spørsmål til utenriksministeren. Det er altså eksportkontrollavdelingen som har vurdert disse tingene. Sikkerhetsloven var til vurdering fra vi fikk varsel om dette salget. Det var vurdert gjennom EOS-tjenestene, og det ble vurdert da Forsvarsdepartementet startet å jobbe med saken. Men når det gjelder Sjøforsvarets behov, var ikke sikkerhetsloven brukt på Bergen Engines, fordi det ikke var tilstrekkelig grunnlag for det. Det var rett og slett et vedlikeholdsbehov for noen få fartøy. Så kommer sikkerhetsloven til anvendelse når det gjelder nasjonal sikkerhet og overføring av teknologi og kunnskap til en nasjon vi ikke har sikkerhetssamarbeid med. Det er det som er grunnlaget, og det har vi varslet både i den redegjørelsen vi har holdt, og i flere skriftlige spørsmål.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-04-07:
Når ansatte i Forsvarsdepartementet på telefon med UD har sagt at Forsvarsdepartementet ikke ser grunn til å stoppe salget, er det gjort i en vurdering opp mot Sjøforsvarets behov, Sjøforsvarets fartøy og det vedlikeholdsregimet som Bergen Engines utfører som underleverandør til et annet selskap. Det er på det grunnlaget svaret fra Forsvarsdepartementet er gitt. Grunnen til at vi ikke tidlig stoppet dette salget, er at det var nødvendig å gå grundigere inn i saken for å gjøre et kvalifisert vedtak. Det arbeidet ble gjort, og regjeringen fattet en beslutning om å stoppe salget når vi hadde all kunnskapen vi trengte – et tilstrekkelig grunnlag for å gjøre et kvalifisert vedtak. Det mener jeg også er viktig overfor andre norske selskap om man kommer i en slik situasjon – at vi er sikre på at saken ses fra alle nødvendige sider, og at det gjøres kvalifiserte vurderinger før man gjør tiltak.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-04-07:
Når jeg åpnet med å si at vi skal være forsiktige i denne salen med å peke på de ansatte, mener jeg det. Jeg redegjorde for hvilke beskjeder som var kommet. Det er statsrådenes konstitusjonelle ansvar. La det ikke være noe tvil om det. Sikkerhetsloven er ganske ny. Vi har startet jobben med å «screene» i alle sektorer hvilke selskap som kan komme inn under sikkerhetsloven. Men med det engasjementet Bergen Engines hadde for Sjøforsvaret, med service på et begrenset antall motorer, var ikke det engasjementet stort nok til at man i vedlikeholdskontraktene som ble inngått, da gjorde et vedtak om å legge Bergen Engines inn under sikkerhetsloven. Så kan det være mange bedrifter og mange kunder som etter hvert kommer inn under sikkerhetsloven, av to grunner. Det ene er at sikkerhetssituasjonen har endret seg. Det andre er at teknologi gjør at sikkerhetssituasjonen også endrer seg, og da må man gjøre nye vurderinger. Det er begrunnelsen for den nye sikkerhetsloven, og det er begrunnelsen for at vi så oss nødt til å fremme en ny sikkerhetslov, som ble aktiv fra 1. januar 2019.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-04-07:
Jeg er uenig i beskrivelsen av at mitt departement har utsatt de ansatte for større usikkerhet. Bergen Engines er en bedrift som i mange år har vært i et vanskelig marked. Det er også grunnen til at Rolls-Royce har lett etter andre aktører. Det at vi nå er tydelige på at den bedriften har en teknologi og en kompetanse som gjør at den ikke kan selges til en nasjon vi ikke har et sikkerhetssamarbeid med, mener jeg faktisk er et gode for de ansatte. Så registrerer vi at det er andre muligheter for å se om det er overdragelser som er innenfor de rammene vi setter for nasjonal sikkerhet, og så får vi se hva som kommer.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-04-07:
Jeg kan lese opp svaret representanten fikk: «Den sikkerhetspolitiske situasjonen gjør at vi må følge ekstra godt med på utenlandske investeringer i strategiske sektorer. Vi ønsker å ha en åpen økonomi som gjør det attraktivt for utenlandske aktører å investere i Norge. Samtidig er vi bevisst på at utenlandske investeringer vil kunne være en trussel mot våre nasjonale sikkerhetsinteresser. For virksomheter som er underlagt sikkerhetsloven har regjeringen allerede innført regulering for å ha kontroll med eierskap, slik at det er mulig å forhindre uønskede utenlandske investeringer av betydning for nasjonal sikkerhet. Bergen Engines AS er ikke underlagt sikkerhetsloven etter lovens § 1-3 og således kommer ikke lovens § 10-1 om eierskapskontroll til anvendelse i denne saken.» Det var fakta, og det var ikke gjort vedtak om å underlegge Bergen Engines sikkerhetsloven da de ble underleverandør til VARD. Så er det sånn at FLO og FMA gjør de vurderingene underveis, men da jeg svarte representanten i mars, var ikke vedtaket gjort. Det var ikke sett som nødvendig å gjøre det vedtaket med det engasjementet Bergen Engines hadde, og vedtaket om å stoppe er ikke gjort på det grunnlaget, men på grunnlag av overføring av teknologi og kunnskap til en fremmed makt.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-04-07:
Dette er også en god sak som viser at når det tilkommer kunnskap til saken, videreutvikler debatten seg. For det var ikke på det grunnlaget representanten stilte meg spørsmål. Da stilte man spørsmål om vedlikehold av Kystvaktens og Sjøforsvarets motorer. På det grunnlaget var det vurdert at Bergen Engines ikke nødvendigvis trengte å komme inn under sikkerhetsloven. Så har tjenestene, embetsverkene, lett og gravd i saken etter hvert, og det er kommet en annen vurdering på grunn av annen kunnskap. Men det er ennå sånn at akkurat vedlikeholdet av Sjøforsvarets fartøy klarer vi å få andre løsninger på, sånn at det svaret står. Vi må da bytte leverandør av det vedlikeholdet. Jeg mener dette er en viktig debatt også for Stortinget, og jeg ser fram til at komiteen skal jobbe med dette. Men husk at de spørsmålene som kom til meg i begynnelsen, handlet om vedlikehold av Kystvaktens og Sjøforsvarets fartøy, og det behovet er ennå ikke sånn at det er underlagt sikkerhetsloven.
Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2021-04-07:
Jeg er helt enig med representanten i at det er et politisk ansvar, det er ikke et ansvar som går nedover. Men etter at vi hadde gjort redegjørelsen, og da vi ble klar over dette tilfellet etter at vi hadde gjort det, fant vi det nødvendig å informere Stortinget. Det håper jeg Stortinget setter pris på, at all kunnskap tilflyter dem i denne saken. Jeg fikk vite om saken i midten av januar, før den 29., og vi startet jobben med først å avklare hva det hadde å si for Sjøforsvaret, for Forsvarets behov og for Forsvarets verdier, og så fortsatte vi med det andre. Så hvor langt vi var kommet i vurderingene akkurat den 29. januar, det vet jeg ikke, men de som jobbet med Forsvarets behov og det å sikre Forsvarets verdier, var klare på at det engasjementet Bergen Engines hadde, ikke var underlagt sikkerhetsloven. Det var ikke gjort noe vedtak om å underlegge Bergen Engines det.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2021-04-07:
Dette ble jo ganske interessant. Dette sier statsråden er komplisert, men det er ganske enkelt. Ifølge sikkerhetsloven, som hans departement la fram, kan man gripe inn mot utenlandske oppkjøp hvis det er til fare for rikets sikkerhet. Det gjorde ikke Forsvarsdepartementet da denne bedriften ble lagt ut for salg. De gjorde det heller ikke i desember, da det ble kjent at det var en russisk oppkjøper. Og til Rolls-Royce sier en UD-ansatt på beskjed fra Forsvarsdepartementet at man ikke vil gripe inn. Det samme sier Nærings- og handelsdepartementet – at dette er en avtale mellom to kommersielle aktører. Man vil ikke gripe inn. Så beskjeden fra Forsvarsdepartementet og regjeringa har vært entydig hele tida – inntil Stortinget ber om høring. Hvorfor lar ikke forsvarsministeren Bergen Engines få beskjed om at de vurderer å stanse dette salget?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2021-04-07:
Det er derfor vi har sikkerhetsloven – for at dette skal være forutsigbart. Da skulle man satt bedriften opp på lista, så de fikk vite det, og sagt: Vi vurderer dere etter sikkerhetsloven. Men nei da, det gis ingen slik beskjed. Tvert imot får bedriften bare beskjeden: Tut og kjør, det vil ikke bli grepet inn. Så hvorfor har ikke forsvarsministeren satt dette selskapet på lista? Det er ikke embetsverkets ansvar. Det er hans eget ansvar. Nå får vi en oppvisning i ansvarsfraskrivelse. Først skyldes det på at det er UDs ansatte. Nå er det Forsvarsdepartementets ansatte. Men denne sikkerhetsloven er det jo forsvarsministeren som har foreslått. Han har ikke satt Bergen Engines på lista over selskaper som skal vurderes etter sikkerhetsloven, og da er mitt spørsmål: Hvilke andre selskaper er det forsvarsministeren har satt opp på denne lista, som man skal vurdere opp mot nasjonale interesser?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2021-04-07:
Det er 900 ansatte i Bergen Engines. De har ikke fått noe forutsigbarhet. De visste ikke at de ville bli vurdert etter sikkerhetsloven, og det er maks uheldig for de arbeidsplassene at det gripes inn så sent etter at det ble kjent at de skal selges til en russisk eier. Hva vil forsvarsministeren personlig gjøre for å sikre disse arbeidsplassene og for å hindre at det rotet hans departement har utsatt disse ansatte for, ikke får innvirkning på denne bedriftens framtid?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-04-07:
Senterpartiet stilte forsvarsministeren et skriftlig spørsmål 22. februar, som lød: «Har salget av motorfabrikken Bergens Engines AS fra Rolls Royce til TMH International vært vurdert etter §10-1 jf. §1-3 eller bestemmelser i sikkerhetsloven(…) (…) Jeg mener det er ganske tydelig at jeg her spurte forsvarsministeren om man enten vurderte eller hadde vurdert å bruke sikkerhetsloven. Jeg kan ikke helt se hvordan jeg skulle ha ordlagt meg tydeligere. Likevel svarte forsvarsministeren 1. mars at Bergen Engines ikke er underlagt sikkerhetsloven, og skjøv ansvaret videre ved å si at Forsvarets logistikkorganisasjon og Forsvarsmateriell holdt på med vurderinger av vedlikehold og hva slags betydning det ville ha for Forsvaret. Hvis det stemmer at forsvarsministeren har vurdert sikkerhetsloven hele veien, hvorfor svarte han da ikke ja på spørsmålet 1. mars?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-04-07:
Da forsvarsministeren ble konfrontert med Bergen Engines-saken først, bl.a. i dette spørsmålet, var det nettopp vedlikehold forsvarsministeren la vekt på. Han bagatelliserte salget veldig, spesielt fordi han mente at dette var standardteknologi. Blant annet i en debatt 23. februar sammenlignet han overføringen av denne motorteknologien til Russland med at Heimevernet kjører Volkswagen pickup. Det virker ikke som forsvarsministeren på det tidspunktet i det hele tatt var klar over den sikkerhetspolitiske betydningen av å tillate et russisk oppkjøp av en motorfabrikk i Norge, noe som ville bidra betydelig til å styrke det russiske forsvaret. Jeg synes det er litt rart at man ikke var klar over den sikkerhetsrisikoen i det hele tatt hvis det stemmer at man da allerede hadde holdt på med sikkerhetsvurderinger i over to måneder. Mitt spørsmål er: Når innså egentlig forsvarsministeren at teknologioverføringen, altså det å gi Russland tilgang på disse motorene, var relevant for nasjonal sikkerhet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-07:
For Stortinget er det jo likegyldig om kommunikasjonen i denne saken har gått fra ansatte i departementene eller fra statsråden, for det politiske ansvaret er hos regjeringen uansett. Men siden regjeringen selv har gjort et nummer av å peke på bestemte personer i embetsverket i saken, mener jeg følgende spørsmål er relevant: Når fikk forsvarsministeren personlig denne saken på sitt bord for første gang? Og var det før det gikk melding på Messenger fra UD til Rolls-Royce den 29. januar om at salget ikke ville bli stoppet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-07:
Jeg er redd jeg må kalle arbeids- og sosialministeren opp igjen. Hundrevis av personer sto forrige uke i kø i Grønlandsleiret i Oslo for å få gratis mat. Pågangen hos Fattighuset har økt gjennom pandemien. Frelsesarmeen i Drammen måtte sende flere hjem uten mat fordi det ikke var nok til alle. En av dem som sto i køen i Bergen, var Ørjan André Ottesen, som skrev om det i Dagbladet etterpå. Han skrev: «Vi er desperate og lei av å føle oss på utsida. Vi gjør ALT for at barna skal slippe å føle det samme. Til slutt blir man avslørt når man ikke klarer å holde hodet over vannet, og rentene etter ferien, parkdressen eller vaskemaskinen skal betales.» Ørjan André Ottesen er en av mange eksempler som viser hvordan folk blir avhengig av privat veldedighet når krisen rammer, og hva slags belastning og skam mange kjenner på. Pandemien har blitt en forskjellskrise og har stilt sikkerhetsnettene våre på prøve, og det viser seg at de for altfor mange mennesker ikke er gode nok. Mener arbeidsministeren at det er vår velferdsstat verdig at folk blir avhengig av privat veldedighet for å skaffe seg mat på bordet? Og hva vil arbeidsministeren gjøre for at disse matkøene ikke skal gjenta seg?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-07:
Matkøen er jo ikke et bilde jeg bruker. Det er et bilde som har vært på trykk i de fleste store medier i Norge, fordi den var oppsiktsvekkende lang. Jeg er helt enig i at Fattighuset fortjener berømmelse for den jobben de gjør, men jeg er også helt sikker på at om du spør Fattighuset, skulle de ønske at det ikke var bruk for dem. Det er ikke til å komme forbi at disse problemene også henger sammen med at minsteytelsene i ulike sosiale ordninger er så lave at mange sliter med å få endene til å møtes. Det gjelder også for mange av dem som har blitt permittert eller arbeidsløs i den forskjellskrisen pandemien har blitt. Det er altså over 20 000 som har vært permittert helt siden starten av krisen. Det er folk fra yrkesgrupper som ikke har noen bufferkonto å ta av, og hvor mange nå virkelig sliter med å betale regningene. Vil arbeidsministeren nå gjøre en ny vurdering av å øke dagpengene, så de får litt mer å leve av?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-07:
Det kan være grunn til å minne om at det er opposisjonen som har presset på for å få hevet ulike ytelser, mens regjeringen gang på gang har vært svært sein og lite handlekraftig i møte med den sosiale krisen. Midt i det som heldigvis for veldig mange i dette landet fortsatt var en påskefeiring med Kvikk Lunsj og kanskje turer og i hvert fall for noen hytteidyll, kom også tallene fra Statistisk sentralbyrå om fattigdom, som viser en ganske annen virkelighet for altfor mange blant oss. Barnefattigdommen fortsetter å øke. 115 500 barn levde i lavinntektsfamilier i 2019, og både Kirkens Bymisjon og Redd Barna har nå kommet med klare forventninger til regjeringen om å komme med tiltak for å snu fattigdomstrenden. Det er likevel så langt ingen nye tiltak fra regjeringen å se i forbindelse med de nye tallene. Er arbeidsministeren fornøyd med det arbeidet regjeringen har gjort for å forhindre økende ulikhet og flere fattige barnefamilier?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-04-07:
Jeg er veldig glad for at Høyre tapte spørsmålet om barnetrygden. Vi var i mange debatter med Høyre i forrige valgkamp der de fortalte at det var en dårlig idé. Nå forsvarer arbeids- og sosialministeren det. Det er bra. Jeg tror mange reagerer på at representanter for en regjering som gjennom denne krisen så konsekvent har latt være å stille krav til dem på toppen, f.eks. om null oppsigelser eller null utbytte, er veldig opptatt av det en kaller krav til dem som har minst. Da er det fort klasseinstinktet og ikke kunnskap som får avgjøre. Det synes jeg er leit. Men jeg har et konkret spørsmål til slutt om arbeidsavklaringspenger. Det er svært mange som opplever at Nav ikke har mulighet til å følge opp tiltaksdeltakeren som vanlig nå i krisen, og derfor har SV flere ganger reist spørsmålet om en ekstra forlengelse av stønaden for folk på arbeidsavklaringspenger. Regjeringen har sagt at de skal vurdere det. Det blir ingen penger av vurdering. Er arbeidsministeren ferdig med vurderingen?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-04-07:
Mitt spørsmål går til arbeids- og sosialministeren: Inngripende smitteverntiltak har pålagt mange virksomheter å stenge helt ned, og for noen er det heller ikke første gang de må stenge i løpet av perioden fra mars i fjor. Situasjonen er nå enda mer kritisk for mange virksomheter og ansatte som rammes av tiltakene. Mange er permittert, og mange har store lønnskostnader i arbeidsgiverperioden. Virke anslår at den siste nedstengingen berører 110 000 ansatte i 15 000 virksomheter, med en total kostnad på 1,8 mrd. kr for disse virksomhetene i lønnspliktperioden. Da det ble innført tilsvarende inngripende smitteverntiltak i mars 2020, vedtok Stortinget å redusere lønnspliktperioden ved permittering til to dager. Så ble den hevet til ti dager fordi situasjonen tilsynelatende var bedret og det var riktig å heve terskelen for å permittere. Den optimismen ble svært kortvarig, og tiltakene ble strammet vesentlig til etter årsskiftet med nye nedstenginger og permitteringer som konsekvens. Men arbeidsgiverperioden og lønnsplikten ble ikke endret. Fremskrittspartiet har to ganger fremmet forslag i Stortinget om redusert lønnsplikt uten å få flertall, bl.a. fordi regjeringspartiene stritter imot. Situasjonen for mange bedrifter er fortsatt usikker, og spesielt små bedrifter i serveringsbransjen, som brått måtte stenge ned, varsler nå at de ikke nødvendigvis våger å hente tilbake ansatte fra permittering når de kan, fordi den økonomiske risikoen ved å åpne for tidlig blir for høy dersom de risikerer ny nedstenging. Spørsmålet er: Hva er statsrådens vurdering av bekymringen som mange virksomheter nå uttrykker, og den økonomiske usikkerheten som kan bidra til at virksomheter ikke tør åpne opp og ta tilbake ansatte i ordinær aktivitet?
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2021-04-07:
Jeg slutter meg til mye av det som statsråden sa i sitt svar. Det er viktig at man tilpasser de økonomiske tiltakene til den situasjonen vi til enhver tid opplever under pandemien, men usikkerheten er fortsatt svært høy. Det viktigste er å få ned smittetallene, men hvis situasjonen tilsier at det er mulig å åpne opp litt forsiktig i løpet av våren og sommeren, er det et paradoks at det for svært mange små bedrifter vil være en for høy risiko å åpne opp og ta folk tilbake i jobb, nettopp fordi de ikke vet når de kan bli nedstengt. Det kan skje brått, og da sitter de altså med ansvaret, lønnsplikten, i arbeidsgiverperioden. Da er det naturlig å spørre statsråden om han ikke vil ta et initiativ til å senke den økonomiske terskelen for å ta folk tilbake i jobb i dagens svært usikre situasjon.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-04-07:
Det er ingen tvil om at det er beintøft nå for veldig mange – både for veldig mange virksomheter og selvfølgelig for veldig mange som enten har blitt permittert eller har mistet jobben. Før jeg går på det konkrete spørsmålet, er det verdt å bare minne om at det viktigste vi kan gjøre for å få folk tilbake i jobb, er å få smittetallene ned. Jo raskere vi får kontroll på smitten, jo raskere kan folk komme tilbake i jobb. Og selv om vi ikke har den fulle fasiten ennå, er det mye som tyder på at land som har tenkt at de skal skjerme økonomien og arbeidstakerne gjennom å ha mildere tiltak, har mislyktes. De har fått høyere smitte, og det har rammet økonomien deres hardere. Det er flere grunner til at regjeringen og jeg mener det ikke er riktig nå å senke antall arbeidsgiverdager, som jo innebærer at de ansatte også får mindre utbetalt de første dagene. Det ene er at vi har nå i en periode siden i fjor høst hatt regionale tiltak. Det vil si at mange av dem som har stengt ned, særlig i denne byen og på det sentrale Østlandet, har vært stengt ned lenge. De har tatt den tøffe belastningen ved å ha ti arbeidsgiverdager. Det har også de som har stengt ned i Viken – de har tatt den tøffe belastningen. Med andre ord vil en slik politikk, fordi den er nasjonal, ikke treffe mange av dem som allerede har tatt denne utgiften. Det er det ene. Det andre er det vi så i mars/april. Da var det riktig å gjøre det. Det var en situasjon med mange ukjente faktorer, og det var viktig også å holde folk hjemme og gjøre terskelen lav for å bruke permitteringsordningen. Men det førte også til en veldig kraftig vekst i antall permitterte. Nå mener jeg det viktigste vi kan gjøre, er å sikre forutsigbarheten ved ti arbeidsgiverdager. Det er lavere enn før. Nå har det kommet en lønnsstøtteordning som skal bidra til å gjøre det lettere å ta folk tilbake. Det er også verdt å minne om at i permitteringsregelverket i dag er det også mulig med en seksukersperiode før en ny arbeidsgiverperiode inntrer.