Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2003-06-11:
Kristelig Folkeparti er glad for at Regjeringen har lagt fram en helhetlig gjennomgang av støtteordningene gjennom Statens lånekasse for unge elever med rett til videregående opplæring. Det står i St.meld. nr. 21 for 2002-2003 at den nye støtteordningen er en stipendordning med fire komponenter: grunnstipend læremiddelstipend bostipend reisestipend Endelig skal elevene få en støtteordning som er målrettet, og som tar hensyn til både læremiddel og levekostnader. Aamodt-utvalgets utredning fra 1999 viser at det har vært behov for en støtteordning for elever i videregående opplæring. Arbeiderpartiregjeringen ville ha en utlånsordning. Den viste seg å være lite målrettet og også vanskelig å gjennomføre. I desember 2002 bad Stortinget Regjeringen om en gjennomgang av låne- og stipendordningen, som foreligger til behandling i dag. Gjennom budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet ble man enige om at borteboerstipendet ikke skulle reduseres i forhold til dagens nivå. Dette følger Regjeringen opp ved at man hever bostipendet fra 2 215 kr pr. måned, som angitt i budsjettet, til 3 450 kr. Kristelig Folkeparti er særlig glad for at dette ikke-behovsprøvde bostipendet videreføres, og at det innføres et grunnstipend som er målrettet først og fremst mot elever fra familier med svak økonomi. Læremiddelstipendet på 3 500 kr skal være behovsprøvd både for borteboere og hjemmeboere. Dermed er lik rett til utdanning mulig å ivareta også for ungdom som må flytte hjemmefra for å gå på skole. Også lærlinger sikres bostipend med denne nye ordningen. Utlånsordningen som Arbeiderpartiet satte i gang, var lite treffsikker og tok ikke spesielt hensyn til elever med svak økonomi. Hovedprinsippet for denne nye støtteordningen er at den skal finansieres ved stipend, ikke lån. Regjeringens forslag om bortfall av låneadgangen vil bidra til å forebygge fattigdom. Målet er at unge mennesker ikke skal ha gjeldsbyrde til staten etter gjennomført videregående opplæring. I dag er elever som har fått lån til videregående opplæring, en overrepresentert gruppe i Lånekassens inkassostatistikk. Aamodt-utvalget laget en oversikt som viste at 6 596 av de 8 548 elever som tok opp lån i 1997-1998, var å finne i familier med under 200 000 kr i inntekt. Det er tidligere blitt sagt i et replikksvar til meg fra Vidar Bjørnstad at man beholder jo låneadgangen for elever i private skoler. Både Aamodt-utvalget og også Longva-utvalget var faktisk enige i at slik bør det være. De sier at elever ved videregående private skoler bør ha muligheten til å kunne dekke opp skolepenger, og det følger Regjeringen opp. Kristelig Folkeparti mener at innføring av behovsprøvd grunnstipend kompenserer for bortfallet av låneadgangen. 1 730 kr pr. måned er et godt bidrag til dem med svakest inntekt. I tillegg kommer læremiddelstipendet. Unge mennesker bør ikke sitte igjen med gjeldsbyrde til staten etter videregående opplæring. Dessuten er det også påpekt i tidligere utredninger at det er uheldig at umyndige personer tar opp lån. Det er derfor beklagelig at både SV, Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet ikke tar konsekvensen av dette og, som vi har hørt tidligere i dag, fortsatt vil ha en låneadgang. Regjeringen mener støtteordningen bør være felles for alle unge elever som tar videregående opplæring, også dem over 19 år. § 53 annet ledd i barneloven sier at barn etter 18 år har rett til bidrag fra foreldrene dersom de ønsker å fortsette med slik skolegang som må regnes som vanlig. Kristelig Folkeparti er enig i at elever over 19 år får støtten behovsprøvd etter familiens økonomiske situasjon. De vil med denne nye ordningen ha rett til behovsprøvd stipend, noe som vil kompensere for lån de har kunnet ta opp i dagens ordning. Det er om lag 150 000 elever i videregående opplæring i dag. Av disse får over 57 000 støtte gjennom Lånekassen inneværende skoleår. Det er viktig å målrette støtten, slik at den kommer først dem til gode som trenger det mest. Så litt om lærebøker, som enkelte har vært inne på. Vi vet jo at enkelte skoler skifter lærebøkene ganske ofte. Dette medfører at elevene ikke kan selge sine bøker etter at skoleåret er slutt. Dette bør skoler ta hensyn til og dessuten legge opp undervisningen slik at det ikke alltid er nødvendig å ha siste utgave av læreboken. Et rundskriv fra departementet til skoleeierne har også tatt opp dette. Skolen må ikke være en arena for markedsføring. Derfor hører ikke reklame hjemme i lærebøkene, noe som er et tilsvar til Fremskrittspartiet. Reisestipend er en forandring i forhold til Regjeringens opplegg, som flertallet vil gjøre noe med. For Kristelig Folkeparti er bakgrunnen for dette en harmonisering med ordningen som gjelder for høyere utdanning.