Svein Gjelseth (Arbeiderpartiet), 2007-06-05:
For mange her er nok frykt for ras eit velkjent og daglegdags problem. Sikring av rasfarlege område er høgt prioritert av den raud-grøne regjeringa, og vi ønskjer eit endå sterkare fokus på rassikring. Ingen som ikkje sjølv har prøvd det, veit korleis det kjennest å køyre til og frå jobb med frykta for ras, eller sende born på skulevegen når ein veit at ein sender dei på utrygge og rasfarlege vegar. Her trengst det vaksenopplæring til dei som lever livet sitt i det flate landskapet austafjells. Samferdsel er ein viktig føresetnad for busetjing, næringsutvikling og ressursutnytting. Ein stor del av verdiskapinga skjer ute i distrikta. Gode og trygge vegar er heilt avgjerande for konkurranseevna til arbeidsplassane, avgjerande for at arbeidskrafta skal kome seg trygt til og frå arbeid, og avgjerande for at varene skal kome ut og nå marknaden, gjerne sentralt på Austlandet eller på kontinentet. Rassikring er difor mange stader, særleg på Vestlandet og i Nord-Noreg, heilt avgjerande for at folk og næringsliv framleis skal kunne bu og utvikle seg på desse stadene. Rassikring er særskilt framheva som satsingsområde i regjeringserklæringa. På dette grunnlaget har Regjeringa i heile stortingsperioden endra utviklinga med låge løyvingar til rassikring, og prioritert vesentleg større midlar til føremålet enn i førre stortingsperiode. I statsbudsjettet for 2007 er det sett av om lag 560 mill. kr til prosjekt og tiltak mot ras på vegnettet. I stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan 2006–2015 vart det føreslått å auke innsatsen for rassikring. Den innsatsen vart ytterlegare forsterka av stortingsfleirtalet, Arbeidarpartiet, Sosialistisk Venstreparti, Senterpartiet og Framstegspartiet. Regjeringa følgde dette opp i tilleggsproposisjonen og i revidert nasjonalbudsjett for 2006, slik at løyvinga til rassikring for 2006 auka med til saman 90 mill. kr i høve til forslaget frå regjeringa Bondevik II. I budsjettet for 2007 kom løyvinga noko over Nasjonal transportplan si målsetjing på rassikringsposten. Totalt vil om lag 480 mill. kr verte nytta til rassikring i 2007. Det er halvparten av det som ligg inne i NTP sitt handlingsprogram – altså: halve perioden og halve beløpet. Dette inneber at Regjeringa innfrir forventningane som vart lagde i Nasjonal transportplan. Klimautfordringar og rassikring er ein viktig del av det arbeidet etatane og Samferdselsdepartementet har med Nasjonal transportplan 2010-2019. Departementet har også fokusering på samanhengen mellom desse to utfordringane. Dette understrekar departementet i sitt brev dagsett 7. mai 2007. Statsråden gav hausten 2005 Statens vegvesen og Jernbaneverket i oppdrag å gjere nærare greie for kva for følgjer klimaendringar og meir ekstremvêr kan få for utbygging, drift og vedlikehald av veg- og jernbanenettet, med vekt på m.a. ras- og flaumsikring. Dei statlege transportetatane er no i gang med utgreiings- og forskingsprosjekt som Samferdselsdepartementet vil nytte som ein del av grunnlaget for å vurdere om rassikring skal få større vekt i ei ny stortingsmelding om Nasjonal transportplan. Statens vegvesen utarbeider nasjonale rassikringsplanar som ein lekk i arbeidet med Nasjonal transportplan 2010–2019. Desse planane gjev eit godt grunnlag for å gjere greie for utfordringane, vurdere behovet for ressursar og prioritere rassikringstiltak. Eg er difor av den oppfatninga at trafikantane er betre tente med at Regjeringa arbeider med konkrete rassikringsprosjekt i staden for å produsere nye dokument. Eg vil likevel gje honnør til opposisjonen for å setje på dagsordenen eit viktig tema innanfor samferdselspolitikken. På dette grunnlaget vil eg på vegner av regjeringspartia føreslå at representantforslaget vert å leggje ved protokollen.