Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2003-05-28:
Den saken vi skal behandle i dag, gjelder i utgangspunktet retningslinjer for trygdeoppgjøret, men med bakgrunn i flere vedtak som Stortinget tidligere har fattet, har den etter hvert også kommet til å handle om mer enn det. I St.meld. nr. 32 for 2002-2003 skriver Regjeringen at den vil legge fram en vurdering av retningslinjene for trygdeoppgjøret som en del av revidert nasjonalbudsjett for 2003. Regjeringen gir uttrykk for at de økonomiske og budsjettmessige virkningene av eventuelle endringer i trygdeoppgjøret vil være betydelige, og at vurderingen av retningslinjene bør ses i sammenheng med revidert nasjonalbudsjett og legges fram der. En samlet komite merker seg at Regjeringen så legger fram nye retningslinjer i revidert nasjonalbudsjett. Komiteen viser til at Stortinget ved behandlingen av Innst. S. nr. 272 for 2001-2002 om trygdeoppgjøret 2002 fattet følgende vedtak: «Stortinget ber Regjeringen legge frem sak om retningslinjene for trygdeoppgjøret. Saken legges frem slik at Stortinget kan vedta eventuelle nye retningslinjer i forkant av trygdeoppgjøret 2003.» I budsjettproposisjonen fra Sosialdepartementet for 2003 står det: «Det vil bli lagt frem en sak om retningslinjene etter årsskiftet, slik at Stortinget kan behandle disse før trygdeoppgjøret.» Regjeringen skriver selv i St.meld. nr. 32 at Stortinget tidligere er gjort kjent med «at det skulle fremmes en sak om vurdering av retningslinjene for trygdeoppgjøret i mars 2003». Komiteen konstaterer at Regjeringen likevel velger å legge fram denne vurderingen som del av revidert nasjonalbudsjett for 2003. Komiteens flertall, medlemmene fra Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, konstaterer at Regjeringen dermed ikke følger opp Stortingets vedtak ved behandlingen av Innst. S. nr. 272 for 2001-2002 om trygdeoppgjøret i 2002. Den tilnærmingen som Regjeringen har valgt, altså å legge fram vurderingen i revidert nasjonalbudsjett, ville under normale omstendigheter gjøre det umulig for Stortinget å endre Regjeringens forslag til retningslinjer før årets oppgjør hadde vært avsluttet, siden drøftingene om årets oppgjør tok til den 27. mai, mens revidert nasjonalbudsjett først sluttbehandles den 20. juni. Komiteen merker seg at Regjeringen legger opp til at de foreslåtte retningslinjene legges til grunn for gjennomføring av årets oppgjør. Regjeringens opplegg ville dermed skape den situasjon at Regjeringen ville kunne legge sine egne forslag til endrede retningslinjer til grunn for årets trygdeoppgjør uten at Stortinget hadde fått anledning til å ta stilling til retningslinjene i forkant av trygdeoppgjøret. Dette er en situasjon som det flertall som i utgangspunktet ønsker nye retningslinjer, altså Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet, ønsker å unngå. Behandlingen av retningslinjene er dermed overført fra finanskomiteen til sosialkomiteen til behandling. For å sikre at de nye retningslinjene også legges til grunn ved årets oppgjør, har sosialkomiteen valgt en framdriftsplan som muliggjør at de legges til grunn for drøftingene mellom partene. Når det gjelder innholdet i Regjeringens forslag til nye retningslinjer, merker komiteen seg at dette innebærer at Regjeringen foreslår følgende tillegg til retningslinjene: «Til grunn for reguleringa skal ligge venta inntektsutvikling i reguleringsåret, saman med ei vurdering av inntektsutviklinga dei seinaste åra.» Flertallet, bestående av de partiene som jeg tidligere har nevnt, viser til behandlingen av Budsjett-innst. S. nr. 11 for 2002-2003, sosialkomiteens innstilling vedrørende statsbudsjettet for 2003, der Stortinget fattet følgende vedtak: «Stortinget ber Regjeringen sørge for at grunnbeløpet i folketrygden minst reguleres i tråd med lønnsutviklingen for yrkesaktive.» Flertallet konstaterer at Regjeringen gjennom sitt forslag til retningslinjer for trygdeoppgjøret ikke har fulgt opp Stortingets vedtak, og at Regjeringen i stedet velger å beholde formuleringen «ei inntektsutvikling om lag på linje med utviklinga for yrkesaktive». Flertallet fastholder at lønnsutviklingen for pensjonister skal være minst på linje med utviklingen for yrkesaktive, og at retningslinjene skal presisere dette. Flertallet mener at en underregulering best kan unngås ved at drøftingene tar utgangspunkt i et justert grunnbeløp der siste års differanse mellom forventet og reell lønnsutvikling er etterregulert. Til grunn for beregningen av etterreguleringen legges Det tekniske beregningsutvalgets årlige rapport om grunnlaget for innteksoppgjøret. Ved drøftingene legges forventet lønnsvekst for alle grupper, altså «lønnstakere i alt», kommende år til grunn, slik det framkommer i Regjeringens forslag til revidert nasjonalbudsjett 2003. Flertallet vektlegger at det er lønnsutviklingen for alle grupper som skal legges til grunn for beregningen, fordi det finnes pensjonister fra alle lønnstakergrupper. Lønnstakere samlet vil også etter flertallets syn bedre speile forventet og reell lønnsutvikling enn om en selektert gruppe velges som sammenlikningsgruppe. Flertallet mener imidlertid at spesielle forhold skal tas hensyn til. Med spesielle forhold menes her en lønnsutvikling for enkeltgrupper som ikke bare skyldes et rent lønnstillegg, men også endrede oppgaver eller endret arbeidstid, og som dermed medfører at en sammenlikning av lønnsutviklingen mellom de årene der forutsetningene ble endret, får redusert relevans. Ved at etterslepet tas inn ved oppstart av drøftingene, vil det i ettertid ikke kunne reises tvil om hvilken del av reguleringen av grunnbeløpet som skyldes etterregulering, og hvilken del som skyldes regulering basert på forventet lønnsvekst. Flertallet mener at de av komiteen foreslåtte retningslinjer også skal legges til grunn ved trygdeoppgjøret for 2003, slik at grunnbeløpet justeres for etterslepet fra 2002 til 2003, og flertallet fremmer følgende forslag: «Stortinget ber Regjeringen ved trygdeoppgjøret 2003 legge til grunn retningslinjene slik de er endret ved behandlingen av St.meld. nr. 32(2002-2003) jf. Innst. S. nr. 223(2002-2003) (2002-2003) (2002-2003) Flertallet viser også til at Stortinget under behandlingen av Budsjett-innst. S. nr. 11 for 2002-2003 gjorde følgende vedtak: «Stortinget ber Regjeringen ta igjen etterslepet fra pensjonistoppgjøret i juni 2002 før trygdeoppgjøret i 2003.» Flertallet legger til grunn at Stortingets vedtak dermed innebærer at det etterslep som i år skal tas igjen før trygdeoppgjøret finner sted, består av to komponenter. Den første delen er den del av etterslepet mellom 2001 og 2002 som ikke ble kompensert ved trygdeoppgjøret i 2002. Den andre delen er etterslepet mellom 2002 og 2003, der forventet lønnsvekst i 2002 var 5 pst. Flertallet legger til grunn at 0,6 pst. av etterslepet fra 2001 ikke ble tatt inn ved oppgjøret i 2002. Flertallet legger videre til grunn at kostnadene for dette i 2003 er 572 mill. kr, jf. brev av 26. mai 2003 fra arbeids- og administrasjonsministeren. Flertallet vil bemerke at dette innebærer full etterregulering av grunnbeløpet minst på linje med lønnsveksten med virkning fra og med 2001 og med retningslinjer som sikrer det samme ved kommende oppgjør. Et mindretall bestående av Høyre og Kristelig Folkeparti har kommet med egne merknader og fremmet sitt eget forslag. I respekt for at jeg som saksordfører neppe er den riktige til å yte merknadene og forslaget full rettferdighet, vil jeg overlate til de to partienes talspersoner å gi uttrykk for sine syn i denne saken. Det foreligger en tilleggmerknad fra Fremskrittspartiet som jeg regner med at partiet selv vil redegjøre for, og et forslag fra Fremskrittspartiet og Senterpartiet som jeg regner med at de to partiene kommer inn på i sine innlegg. Dermed har jeg fremmet flertallets forslag i denne saken.