Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-06-11:
Gjennom Stortingets vedtak av havenergiloven er det etablert et regime med åpning av arealer for konsesjonssøknader om vindkraft til havs. En direktoratsgruppe ledet av NVE er nå i gang med å vurdere hvilke områder innenfor Norges havområder som kan være best egnet til dette. Ved framleggelse av strategien for fornybar energiproduksjon til havs har regjeringa også gitt signal om at mindre vindkraftprosjekter og mindre vindkraftparker, som er ledd i utvikling og utprøving av teknologi, vil bli prioritert høyt av konsesjonsmyndighetene. Kostnadene knyttet til havvind må imidlertid reduseres, og nye løsninger må utvikles. Forskning, utvikling og demonstrasjon vil derfor framover være noe av det aller viktigste for å fremme havbasert kraftproduksjon, både i Norge og andre land. Norges forskningsråd og Enova er regjeringas viktigste redskap i denne sammenhengen. Forskningsrådet gir støtte til aktivitet som ligger tidlig i verdikjeden og utviklingskjeden. Enova gir støtte til fullskala demonstrasjon og kvalifisering av teknologi under reelle driftsbetingelser. Innovasjon Norge har også virkemidler som utfyller Enova og Forskningsrådet. Regjeringa har hevet forskningsbudsjettene til fornybar energi og karbonfangst og -lagring med over 600 mill. kr siden 2007. Totalbevilgningen til forskning på CCS, fornybar energi, energibruk og energisystemer er på over 800 mill. kr. Av dette er om lag 675 mill. kr rettet mot fornybar energi, energibruk og energisystemer. Vindkraft er høyt prioritert. Vi har opprettet et nytt instrument, forskningssentre for miljøvennlig energi, FME. To av de åtte sentrene forsker på nye løsninger og bedre teknologi for havvind. Et tredje senter ser bl.a. på konsekvensene av økt integrasjon av vindkraft i kraftsystemet. Det er også på sin plass å minne om at det innenfor et sterkt økende Enova-budsjett, som har blitt økt fra 700 mill. kr i 2005 til 1,8 mrd. kr i inneværende år, er det nå satt av en bevilgning på 250 mill. kr til ulike demonstrasjonsprogrammer. Havvind vil være av de teknologiene som kan søke om dette. Det gis altså et betydelig potensial, det er en betydelig mulighet for å søke om støtte til havvindprosjekter, og slik sett nettopp få denne offentlige starthjelpen som jeg oppfatter at mange i dag har vært opptatt av. Et viktig element i denne totale havvindstrategien er også Enovas tematiske satsing på Fornybar marin kraftproduksjon, som ble etablert i 2009. Regjeringa har gjennom disse ulike tiltakene tildelt Enova er særskilt rolle for fullskala demonstrasjon av nye teknologier. Jeg er trygg på at den store økningen i forskningsmidler og etablering av FME-ene vil utløse nye prosjekter som krever et styrket støtteregime også for fullskala demonstrasjon. Det er også slik at vi gjennom etableringen av elsertifikatmarkedet fra 2012 har mulighet for å frigjøre ressurser i Enova og gjøre Enova til et tydeligere verktøy rettet inn mot demonstrasjonsprogrammer, og til å være en mer utviklingsrettet aktør i fornybarbransjen. Det er mange initiativ for utprøving av nye energiteknologier. Det er viktig at initiativene i størst mulig grad er koordinerte, og at aktørene i bransjen samarbeider. Jeg er derfor positiv til de etablerte samarbeidsstrukturene under FME-ene og Arenaprosjektene for havvind. Jeg vil også legge til, siden det internasjonale spekteret er trukket inn i debatten her i dag, at Olje- og energidepartementet i samarbeid med Nærings- og handelsdepartementet i 2009 etablerte INTPOW, Norwegian Renewable Energi Partners. Gjennom INTPOW ønsker departementet å bidra til at energinæringen skal bli enda bedre i stand til nettopp å utnytte det etterspurte internasjonale potensialet i denne næringen og i denne sektoren. Det er liten tvil om at havenergi er et stort vekstområde framover, noe som åpner for store industrielle og energimessige muligheter. Regjeringa er opptatt av å kunne legge til rette for at norske aktører kan ta sin del av dette både i og utenfor Norge.