trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Tora Aasland (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
Jeg er veldig klar over at vi har noen utfordringer når det gjelder både rekruttering av lærere og andre viktige yrkesgrupper. Jeg er fullt klar over at vi også har fått gode innspill fra opposisjonen, ikke minst fra Venstre, i forhold til dette, og vi skal diskutere noe av dette i en debatt senere denne uken. Utfordringene har vært der hele tiden, og det som har vært gjort tidligere, har lagt et grunnlag for det vi nå gjør. Det har ikke manglet på tiltak, og det vi er opptatt av i denne regjeringen og for mitt vedkommende når det gjelder høyere utdanning akkurat nå, er å få så godt helhetlig grep som mulig, ikke bare et stykkevis og delt, men et helhetlig grep om de forskjellige utdanningene. Når det gjelder lærerutdanningen, handler det også om rekruttering - en særdeles viktig side ved det hele - det at vi tar sikte på å få ikke bare tilstrekkelig med lærere, men godt kvalifiserte lærere. Det vil vi komme tilbake til i senere diskusjoner, men det som har vært det aller viktigste for meg, er å se det helhetlige grepet i dette.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-05-07:
Eg trur eg fortset med eit oppfølgingsspørsmål til næringsministeren. SkatteFUNN-ordninga har vore ubyråkratisk, treffsikker, og ho har vorte svært populær. SkatteFUNN-ordninga verkar, og ho har styrkt forsking og utvikling i bedriftene. Ifølgje Statistisk sentralbyrå legg næringslivet inn 2 kr i forsterka forskingsinnsats for kvar krone som staten yter. Så har det oppstått ei betydeleg usikkerheit om SkatteFUNN-ordninga si framtid, for Regjeringa har tydelegvis lita tru på at bedriftene - særleg små og mellomstore bedrifter - skal nytta pengane på ein god måte. Det må jo vera den einaste logiske forklaringa på at Regjeringa heller vil nytta pengar på sentralstyrte forskingsprogram som dei har større kontroll over. Så spørsmålet mitt er: Er det ei sterk ideologisk overtyding som ligg til grunn for den byråkratiske ovanfrå og ned-styringa av næringslivet, eller har Regjeringa andre forklaringar på kvifor dei vil tona ned satsinga på SkatteFUNN-ordninga?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-05-07:
Denne saka ser ut til å føya seg inn i det som kan vera eit mønster. For Regjeringa har nok fleire problem, og eitt av dei er ein aukande avstand mellom liv og lære: Regjeringa er imot opsjonar og feite sluttpakkar, men dei praktiserer slike ordningar sjølve. Dei er strenge i krava til ryddigheit i tilbod og innkjøp, men bryt sjølve lover og regelverk på dette området. Dei er for auka offentlegheit og openheit, men praktiserer det motsette. Og sjølv om dette ikkje er eit brot på den lova som gjeld i dag, vil det iallfall vera eit brot på den lova som vert vedteken, og som vil tre i kraft til hausten. Mitt spørsmål er ganske enkelt: Ser statsråden at det er særs dårleg pedagogikk å stilla klare og strenge krav til andre utan sjølv å leva opp til desse flotte ideala?
Lars Sponheim (Venstre), 2008-05-07:
Ja, næringsministeren har helt rett. Det har fungert veldig god. Selv om Regjeringen har svekket SkatteFUNN-ordningen noe, er det vel knapt noe virkemiddel denne sal har tatt i bruk, som til de grader har gitt seg utslag. Det viser på en ganske eventyrlig måte - og det viser evalueringen også - at ved å iverksette et skattestimulert virkemiddel er det mulig å styre helt private bedrifter i svært ønsket retning. Ja, det er en suksess så stor at det i seg selv er blitt et problem, dels fordi det har fortalt at skatt er et effektivt virkemiddel for å styre privat sektor, og dels fordi det har vist at det gir uttelling når det gjelder penger. Det kan også være et problem. Vi husker at Arbeiderpartiet var imot en skattestimulert SkatteFUNN-ordning. De ville ha en tradisjonell sosialdemokratisk køordning, hvor man deler ut penger fra staten og gjør folk små. Og så er det da skapt usikkerhet. Det viser dette spørsmål. Det viser det at Regjeringen faktisk har svekket ordningen. Men nå har næringsministeren den genuine sjansen til å gi en garanti for at så lenge denne regjeringen sitter, fram til 2009, vil ikke den skattestimulerte SkatteFUNN-ordningen bli fjernet.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-05-07:
Jeg har et oppfølgingsspørsmål til forsknings- og høyere utdanningsministeren. Tora Aasland sa til TV 2 Nyhetskanalen 8. januar i år, som et svar på kritikken mot Regjeringas manglende forskningssatsing: I forhold til de målene som er satt, er de skrittene vi tar, for små. Det er ikke bare det at skrittene er for små, men de går også i feil retning. I den sammenheng kunne det kanskje være på sin plass å friske litt på hukommelsen til Dag Terje Andersen, for det vi så i budsjettet for 2006, var at ulønnet forskningsinnsats i SkatteFUNN ble kuttet med 30 mill. kr. I budsjettet for 2007 ble SkatteFUNN kuttet med 150 mill. kr. Dette er penger som opposisjonen i sine alternative budsjetter har forsøkt å legge tilbake, men som regjeringspartiene stemmer ned hver gang. Det har blitt en trend at regjeringspartiene og Regjeringa ønsker å skjule sin egen manglende oppfølging av 3 pst.-målet bak det faktum at næringslivet ikke forsker nok. Da er det pussig at man ønsker å kutte ned på en ordning som faktisk gjør at næringslivet forsker. Kan statsråden garantere at SkatteFUNN blir opprettholdt som i dag?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-05-07:
Jeg har et spørsmål til forsvarsministeren. Vi vet at den sittende regjering, tross SVs NATO-motstand og tross tilløp til fotnoter når det gjelder vår medvirkning i Afghanistan og holdningen til rakettforsvar i Europa, holder fast ved betydningen av NATO-alliansen for Norge. Det slås fast i langtidsproposisjonen som forsvarsministeren la fram, at alliert tilstedeværelse på norsk jord er viktig. Regjeringen sier også at Norge må arbeide aktivt for å skape alliert oppmerksomhet om og forståelse for utfordringene i våre områder. Alt dette er vel og bra. Desto mer uforståelig er det at Regjeringen gjennom sine forslag til endringer i Forsvarets struktur i både nord og sør etter svært manges mening setter NATO-nærværet vi vitterlig har i Norge, i fare. Den regjeringen jeg selv var medlem av, sa følgende om dette til Stortinget for bare fem år siden: «Fraværet av stasjonære NATO-styrker øremerket for Norge nødvendiggjør tilrettelegging for alliert tilstedeværelse ved andre virkemidler. Her er NATOs nye hovedkvarter JWC på Jåtta og alliert samtrening i Norge viktig.» Etter dette har Forsvaret investert mellom 300 og 400 mill. kr på å bygge opp et velfungerende operativt hovedkvarter samlokalisert med NATO. Så er plutselig samværet med NATO ikke lenger viktig for den sittende regjering. De store ressursene som er lagt ned, er heller ikke så viktige, selv om det i høyeste grad burde bekymre forsvarsledelsen, som sliter med et dårlig renommé både når det gjelder forvaltning av personellressurser, og når det gjelder forvaltning av økonomiske ressurser. Men enda mer alvorlig synes jeg det er at dette kan ha betydning for NATOs nærvær i Norge på lengre sikt. Forsvarsministeren har avfeid hele denne problemstillingen med at Norge skal bruke ressurser på å opprettholde sin vertskapsfunksjon for NATOs treningssenter. Hvilke garantier fra NATO bygger forsvarsministeren på når hun er så overbevist om at de endringene hun nå foreslår, ikke vil ha konsekvenser for NATOs framtidige nærvær i Norge?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-05-07:
Jeg konstaterer at forsvarsministeren overfor Stortinget ikke har kunnet legge fram noen garantier fra NATO som underbygger hennes holdning, at spørsmålet om endringer i den operative hovedkommando ikke får konsekvenser for NATOs nærvær i Norge framover. Jeg er ikke engstelig for at regjeringspartiet SV, som har programfestet at Norge skal ut av NATO, vil lykkes med det, men jeg er engstelig for at de vil lykkes med å få NATO ut av Norge. Det er alvorlig. Jeg vil spørre forsvarsministeren, som flere ganger har antydet at hun er interessert i et forlik her i Stortinget om langtidsproposisjonen: Er forsvarsministeren og Regjeringen innstilt på å forhandle med opposisjonspartiene om slike viktige spørsmål for å få til en bred enighet om forsvarspolitikken i årene framover?
Henning Skumsvoll (Fremskrittspartiet), 2008-05-07:
Stadig flere stiller seg tvilende til beslutningen om å flytte FOHK Jåttå og nedlegge Madla-leiren, og det gjelder ikke minst befalsorganisasjonene. Vertslandsstøtten til NATOs Joint Warfare Centre, forpleining, forlegning og transport m.m., utføres i vesentlig grad av Madla-leirens personell. Det er investert ca. 500 mill. kr på Madla siden 2000, og 90 pst. av grunnen der er privateid. En avhending av denne boligmassen vil kanskje bety kostnader på 100 mill. kr, så spørsmålene mine er: Hvilke salgsgevinster er beregnet for avhending av Madla-leiren i St.prp. nr. 48? Og blir det utarbeidet noen form for konsekvensanalyse før beslutningen om nedleggelse av FOHK Jåttå og Madla-leiren blir tatt?
Jan Petersen (Høyre), 2008-05-07:
Problemet er at Regjeringen praktisk talt tømmer Rogaland for militære aktiviteter, og i et slikt tømt Rogaland er det åpenbart at Regjeringen allikevel tror at NATO vil være inne med sin kommando. Mitt spørsmål til statsråden er derfor: Kan hun garantere at NATO vil forbli i Norge? Jeg hørte at hun nevnte at hun hadde hatt en god dialog, men jeg hørte intet om hva den garantien skulle bestå i. Faren er jo at man her har en NATO-aktivitet som vil være som en øy uten noe rundt.
Jan Petersen (Høyre), 2008-05-07:
Mitt spørsmål går til forsvarsministeren. For et par uker siden gav forsvarssjefen et intervju til Norsk Telegrambyrå hvor det bl.a. heter om den umiddelbare budsjettutviklingen: «Vi må kutte i øvelser, trening, forbruk av drivstoff og ammunisjon, flytimer, seilingstimer og øvingsdøgn i hæren.» Og han sier bl.a. om virkningen av dette: «En av hovedutfordringene ved å kutte i treningstilbudet til for eksempel flygere, er at de vil miste sertifikatet ved for få flytimer.» Dette er jo en meget dramatisk beskjed, som åpenbart går ut over Forsvarets operative evne, men også ut over motivasjon og rekruttering, for det er åpenbart at flygere uten sertifikater neppe vil trives i Forsvaret. Dette er ikke noe som lar seg løse ved å skape balanse i Forsvaret på kort sikt. Dette er et problem som man må ta tak i nå for å løse det på kort sikt. Mitt spørsmål til forsvarsministeren er: Hvilke tiltak vil hun foreta på kort sikt, slik at denne meget dramatiske situasjonen ikke skal oppstå?
Jan Petersen (Høyre), 2008-05-07:
Det jeg fikk ut av dette svaret, var at statsråden ikke har tenkt å foreta seg noe som helst med dette, og ikke ser noen dramatikk i situasjonen. Da vil jeg gjerne gjenta hva forsvarssjefen egentlig sier. Det han sier, er at vi må kutte i øvelser, trening, forbruk av drivstoff og ammunisjon, flytimer, seilingstimer og øvingsdøgn i Hæren. Alt dette dreier seg om Forsvarets operative evne. Mener virkelig forsvarsministeren på alvor at man kan leve med et forsvar som kan beskrives på den måten forsvarssjefen her tydelig gjør?
Jan Sahl (Kristelig Folkeparti), 2008-05-07:
Jeg vil gjerne følge opp vårt forhold til NATO knyttet til nordområdene, som består av store havområder der Sjøforsvaret har en svært viktig oppgave. Da virker det noe underlig av Olavsvern skal legges ned, og at fartøyene i de store havområdene i nord, også NATO-fartøyene, skal henvises til logistikkfartøy, som ikke finnes i dag, og tilfeldige sivile havner. Hvor skal våre og våre alliertes u-båter ha sin servicebase i nordområdene? Olavsvern er skreddersydd for oppgaven. Det er vanskelig å se for seg at u-båtene skal legge seg til ei skipsside for reparasjoner. Forsvarets operative hovedkvarter har ved flere anledninger uttrykt bekymring for Sjøforsvarets operative evne i nordområdene dersom Olavsvern skal legges ned. Det sies at basen er en av NATOs mest moderne og hensiktsmessige mellomstore baser. Har NATO virkelig gitt sin velsignelse til at vi nå legger ned Olavsvern?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-05-07:
Mitt spørsmål går til næringsministeren. Næringsministeren regnes for å være en typisk, tradisjonell og gammeldags arbeiderpartipolitiker. Det ser en i næringspolitikken, som i svært liten grad er preget av fornyelse. Men en ser det også når det gjelder holdninger til åpenhet og innsyn i hans departements arbeid. Næringsdepartementet er nå et av de departementene hvor flest saker unntas offentlighet. Dagens Næringsliv har i dag en reportasje hvor det kommer fram at departementet nekter å utlevere anskaffelsesprotokollene for advokatoppdragene knyttet til gjennomgang av Hydro-sjef Eivind Reitens opsjonsavtale. Stortinget har vedtatt en ny offentlighetslov, hvor bestemmelsen som hjemler slikt unntak, er fjernet. Loven trer i kraft om kort tid. Like fullt bryter Næringsdepartementet i dette spørsmålet intensjonen til og vedtaket fra Stortinget. Dette viser manglende respekt for Stortingets vedtak, og det viser manglende forståelse for betydningen av åpenhet knyttet til anbud og anskaffelser - i god arbeiderpartitradisjon. Den forrige regjeringen, hvor Venstre deltok og hadde justisministeren, mente at slikt innsyn var viktig bl.a. for å sikre etterprøvbarhet og for å unngå uheldige bindinger. Den regjeringen foreslo derfor å oppheve den bestemmelsen som eksisterte om adgang til å unnta protokoll og tilbud i anbudssaker etter at leverandør er valgt. Hva er Næringsdepartementets begrunnelse for å nekte innsyn i disse protokollene og dermed undergrave intensjonen og det vedtaket som et enstemmig storting har fattet for å legge til rette for et bedre, velfungerende demokrati hvor åpenhet og innsyn er viktige elementer?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-05-07:
Jeg registrerer at Næringsdepartementet under arbeidet med å få ut de aktuelle protokollene har skiftet begrunnelse for hemmelighold og ikke lenger vektlegger forretningshemmeligheter, men skyter seg inn under den bestemmelsen som altså Stortinget har opphevet - den nye loven kommer om kort tid. Så det er rett at næringsministeren ikke bryter loven, men han opptrer i strid med det som er Stortingets intensjon, og gir uttrykk for en manglende forståelse for betydningen av åpenhet i denne type spørsmål. Næringsdepartementet hadde i 2006 et avslag på innsynsbegjæringer på 31 pst.; det var det verste av departementene. Konkurransen var knallhard, med et arbeiderpartistyrt departement på topp av denne listen. Hva vil næringsministeren gjøre for å sørge for at departementet kommer tilbake på den kurs som det hadde under Lars Sponheims ledelse, da det gikk fra å være et av de mest lukkede departementer til å være et av dem med mest innsyn, med månedlige rutiner, bruk av Vær åpen-plakat osv., hvor man hadde både holdninger og en løpende oppfølging for å sikre åpenhet?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-07:
Mitt spørsmål går til den av statsrådene som har de svakeste rammevilkårene i forhold til løftene fra 2005. Jeg ser det rykker litt i foten til alle tre, men det er forsknings- og høyere utdanningsministeren som får æren denne gang. Etter at SV inntok Kunnskapsdepartementets kontorer, har kritikken mot Regjeringens utdanningspolitikk haglet fra hele skoleverket og høyere utdanning. Det er kuttet kraftig i høyere utdanning. Det har ført til store kutt i tilbudet til studentene, og planen for oppfølging av ansatte i høyere utdanning er forsvunnet. I Fremskrittspartiet har vi nok ment at det er SVs i utgangspunktet svært svake skole- og utdanningspolitikk som har ført til at satsingen på høyere utdanning fra denne regjeringen har vært generelt nedprioritert. I siste utgave av bladet Utdanning får vi egentlig vår bekreftelse. Der sier den tidligere kunnskapsministeren en del om SVs utdanningspolitikk. Dette sier han på spørsmål om hva som var hans største utfordring som kunnskapsminister: «SV manglet en helhetlig utdanningspolitikk. Som medlem i regjeringen holder det ikke for et parti bare å være mot Kristin Clemet og det hun gjorde. Mye av ansvaret ligger på tidligere komitéleder. Han nedvurderte systematisk kunnskap. Vi overtok rett og slett en utdanningspolitikk som var lettvint fundert og enkel å angripe. Partiledelsens to mislykkede valgkamper på skole må også ta noe av skylda. Både valgkampen i 2001 og 2003 avslørte alvorlig svikt i vår utdanningspolitikk.» På hvilken måte mener statsråden Regjeringens mange svik overfor høyere utdanning er resultat av den politiske historien som tidligere statsråd Djupedal forteller om SVs lettvinte og enkelt angripelige utdanningspolitikk?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-07:
Det var litt vanskelig å spore svaret på spørsmålet, men jeg registrerer at statsråden i hvert fall er enig med tidligere statsråd Djupedal i historiebeskrivelsen. Det er jo verdt å merke seg. Det er riktig at denne regjeringen har kuttet stort i høyere utdanning. Den innførte det såkalte hvileskjæret og tok bortimot 300 mill. kr fra høyere utdanning. Jeg hører at statsråden nå sier at det er behov for å tilføre ressurser til sektoren. Det mente jo også tidligere statsråd Djupedal. Han har en gripende fortelling om dette kuttet i det samme intervjuet. Jeg har lyst til å sitere fra det også: «Men jeg sloss hardt mot kuttet på rundt 250 millioner til høyere utdanning og advarte meget sterkt Kristin Halvorsen om at vi kom til å få kritikk og tape titusener av stemmer i høyere utdanning.» Jeg vil gjerne høre hva som gjør at statsråd Aasland har tro på at hennes stemme vil bli hørt i Regjeringen, når hennes forgjengers stemme ikke ble det.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-05-07:
Når det gjelder stipendiatstillingene, gir man da heller ikke penger til basisbevilgning slik at institusjonene har råd til å ta imot disse stipendiatene. Det er ganske interessante sitater fra tidligere statsråd Djupedal: «SV manglet en helhetlig utdanningspolitikk» og at det ikke holder «for et parti bare å være mot Kristin Clemet». Statsråden sa at man nå hadde konkretisert dette til hva Regjeringen er for. Da framstår det jo som om man er for kutt i basisbevilgningene til høyere utdanning. Man er for å innskrenke forskningens handlingsfrihet gjennom at man disponerer forskningsmidlene fra Forskningsfondet utover hva Forskningsrådet anbefaler. Og man har strammet inn SkatteFUNN-ordningen. Det er synd å si det, men vi har gått fra tydelig og klar og offensiv politikk i forrige periode til at vi nå ser veldig klart hva man er imot, men ikke hva man er for.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-05-07:
Mitt spørsmål går til miljø- og utviklingsministeren: «Riksantikvaren har varslet fredning av Glåmbrua i Elverum. Brua er tidstypisk, men har aldri blitt betraktet som noen estetisk nytelse. Brua er en svært sentral ferdselsåre gjennom Elverum og for trafikk til Trysil som skidestinasjon. Det er bare et tidsspørsmål før man må finne nye løsninger med større kapasitet for trafikk over Glomma og gjennom Elverum. Frykten er nå stor for at fredningsønsket skal skape problemer i så måte. Er statsråden enig med Riksantikvaren i hans vurderinger?»
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-05-07:
Det var godt statsråden mjuket opp svaret sitt med den siste kommentaren. Han sa i og for seg at dette hadde vært på kommunal høring, og at man skulle samarbeide lokalt. Da er det litt selvmotsigende at man faktisk freder den ene brua som man lokalt ikke har vært innstilt på skal bli fredet. Det er tre bruer over Glomma ved Elverum, og to av dem har kommunen ønsket å vurdere å frede, og så er det den tredje som man freder. Den er faktisk en helt sentral ferdselsåre, og det er veldig vanskelig å finne rom rundt. Vi mangler jo ikke akkurat instanser som har innsigelsesrett i forhold til lokaldemokratiet, og de vurderer ut fra sine egne særhensyn. Så sitter kommunen igjen og må ta belastningen og prøve å finne en vei gjennom alt dette. Ser statsråden at her er det en alvorlig utfordring i forhold til lokaldemokratiets mulighet til å finne handlingsrom for sin egen utvikling og infrastruktur?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-05-07:
Jeg synes det er betryggende at man kan ta hensyn til det. Når det gjelder sammenlikningen mellom Gamle Aker kirke og brua i Elverum, blir det å dra det litt langt. Jeg tror nok man vil se tilbake på brua i Elverum som noe som representerer noe tidstypisk, og da er det kanskje noe tidstypisk dumt, for nå går man egentlig og håper på en ny storflom i Elverum som kan ta med seg hele brua. Det er faktisk den eneste brua jeg har sett som er planlagt så lav at den ikke tåler en skikkelig flom. Det var fare for den i 1995. Jeg synes statsråden i og for seg har mjuket opp svaret lite grann, og at man ikke setter bom stopp for all utvikling rundt brua. Men jeg vil også be om at man er litt varsom med å gå inn med denne type vedtak i så sentrale infrastrukturspørsmål i en kommune som også er i en fase hvor man har utredet framtiden til den åren som her blir fredet midt oppi prosessen.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-05-07:
Det er virkelig sterk kost den tidligere kunnskapsministeren serverer om eget partis politikk og om Regjeringens manglende satsing på høyere utdanning. Djupedal sier han advarte SV-leder og finansminister Halvorsen mot å innføre det såkalte hvileskjæret, med kutt på 250 mill. kr i bevilgningen til høyere utdanning. Jeg siterer hva han har sagt videre: «Jeg kjørte også et lysbildeforedrag for regjeringen med en presentasjon av noen av de rundt 1000 kritiske artiklene og innleggene i mediene. Presentasjonen gjorde nok inntrykk, men den fikk ingen praktiske konsekvenser.» Kristelig Folkeparti og flere med oss har advart mot de alvorlige konsekvensene kuttet kan få, og jeg spør derfor om statsråden deler denne bekymringen. Og når et virkelig pedagogisk virkemiddel som lysbildeframvisning ikke fungerer for Regjeringen, hvilke virkemidler vil denne statsråden ta i bruk for å overbevise eget parti og Regjeringen om å satse?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-05-07:
«Det statlige selskapet Secora står for gjennomføringen av slamdeponeringen i Indre Oslofjord. Selskapet er blant annet anmeldt av SFT for miljøkriminalitet etter at slam ikke ble deponert, men sluppet direkte ut i fjorden. I april lekket det 200-300 kubikkmeter forurensete sedimenter fra en lekter. Kan statsråden, som eier av Secora, gi en forklaring på hvordan Secora har kommet i en slik situasjon, og hvilke tiltak som iverksettes for å hindre ytterligere miljøproblemer i «Indre Oslofjord?»
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-05-07:
Jeg takker statsråden for svaret. Som statsråden sikkert er vel kjent med, er det et meget omstridt prosjekt som nå gjennomføres i Indre Oslofjord. Jeg er sikker på at statsråden også kjenner til at statsrådens partifeller i Oslo ikke er særlig begeistret for den såkalte opprydningen som nå skjer ved Malmøykalven, og som kunne ha vært gjort på en annen måte. Det skal jeg la ligge. Med det i bakhodet at dette er et så omstridt prosjekt, skulle man tro at aktørene ville være særlig påpasselige med at alt skjedde innenfor lover og regler, og at man så langt som overhodet mulig unngikk problemer. Det har ikke skjedd. Vi har altså hatt to hendelser, som statsråden selv refererte til. Mitt spørsmål er: Føler statsråden seg sikker på at selskapet har det fornødne ansvar for å sørge for at sikkerheten ivaretas?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2008-05-07:
Jeg får bite merke i det siste statsråden sa, nemlig at dette vil departementet følge nøye opp. Jeg skjønner at man har full tillit til styret og selskapet som sådant i oppfølgingen av disse hendelsene som gjør at befolkningen stiller spørsmål ved om dette prosjektet lenger kan kalles et miljøprosjekt. Tvert imot er det mange på Nesodden, ikke minst, og i den delen av Oslo dette berører, som synes dette er blitt noe helt annet enn det som er prosjektets overskrift, nemlig Ren Oslofjord. Jeg har lyst til å høre med statsråden, som jo er generalforsamling i Secora, om hun personlig nå proaktivt vil følge selskapets videre arbeid med dette oppryddingsprosjektet.
Erna Solberg (Høyre), 2008-05-07:
Jeg hører en forsvarsminister som snakker mye. Men den beskrivelsen som forsvarssjef Diesen gir, dreier seg ikke om noe som ligger ute i fremtiden, eller de langsiktige konsekvensene. Det er neste års budsjett, lest ut fra hva Regjeringen har skissert i langtidsprogrammet for Forsvaret. Det er der han sier at man må kutte på de operative områdene. Det er der han sier at det blir mindre til øvelse og trening, forbruk av drivstoff og ammunisjon. Det er der han uttrykker bekymring for om flyverne beholder flysertifikatene sine for å fly til treningstimer. Og det er lest ut fra de prioriteringene som forsvarsministeren og Regjeringen har gjort i det som nå er lagt frem for Stortinget til behandling. Da er mitt spørsmål: Er forsvarsministeren komfortabel med at den mangelen på prioritering og den mangelen på vilje til å øke bevilgningene som Regjeringen står for, kommer til å ha denne typen utslag, som altså kommer til å gjøre at våre soldater vil være mindre rustet til å stå i vanskelige oppdrag i fremtiden?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-05-07:
Mitt spørsmål til finansministeren er slik: «Sparingen i norsk økonomi er lav. Da renten 23. april ble hevet for fjortende gang under denne regjering, sa visesentralbanksjef Jan F. Qvigstad at et viktig element i normaliseringen av norsk økonomi er en normalisering av spareraten. Økonomiske eksperter støtter Norges Bank i dette synet. Er statsråden enig med Norges Bank i synet på at for lav sparing holder renten høyere enn den kunne vært, og hvilke virkemidler tenker statsråden å bruke for å endre på den situasjonen?»
Svein Flåtten (Høyre), 2008-05-07:
Jeg takker for svaret. Jeg oppfatter svaret slik at finansministeren - ikke overraskende - mener at skattestimulanser bare gir vridninger i sparingen og ikke øker sparingen. Men så er jeg også litt overrasket over at finansministeren nå synes stort sett å støtte seg på at får vi en høyere rente, får vi også en høyere sparing. Jeg håper ikke da at man ønsker at renten blir høyest mulig, for det er ikke bare folk som sparer, som er avhengig av renten, men også de som skal betale renter på sine forpliktelser. Da skjønner jeg at finansministeren ikke har noe særlig til overs for skattestimulanser, og det er for så vidt ikke noe nytt. Men mener finansministeren at det er bra å øke skatten på sparing, og at det er et tjenlig verktøy hvis vi synes sparingen er for lav?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-05-07:
Nå er det slik at denne regjeringen og finansministeren har økt skattene på veldig mange typer sparing - på eierskap i norsk næringsliv gjennom økning av beskatningen av aksjer, på sparing i IPA, på sparing i bolig ved at ligningsverdien øker, og også andre typer sparing. Totalt sett er jeg litt overrasket over at man mener at det er gunstig for sparingen. Jeg skjønner at man ikke vil skattestimulere, men jeg har vanskeligheter med å forstå at man vil øke skatten på sparing. Kan finansministeren si noe om man ønsker å gå videre på denne økningen i skatten på sparing? Synes man at resultatene er så gode at man vil fortsette den veien?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
Norges sparing er høy i et internasjonalt perspektiv. I perioden 2000-2007 lå sparingen på rundt 35 pst. av BNP. Blant OECD-landene er det bare Sveits og Korea som sparer tilnærmelsesvis så mye av BNP som Norge. Husholdningenes sparing har imidlertid falt de siste årene og ligger nå på det laveste nivået siden midten av 1980-tallet. Nedgangen i husholdningenes sparing må bl.a. ses i sammenheng med at renten har vært svært lav over flere år. Det er grunn til å tro at en normalisering av rentenivået også vil bidra til at sparingen tar seg opp. Løpende statistikk tyder på at den sterke veksten i forbruket gjennom de siste årene nå er i ferd med å dempes. Finansdepartementet anslår i Nasjonalbudsjettet 2008 en oppgang i husholdningenes sparerate fra 2007 til 2008. Finansdepartementet vil legge fram nye anslag for utviklingen i norsk økonomi i revidert nasjonalbudsjett, som legges fram 15. mai. I Økonomisk utsyn over året 2007 anslår Statistisk sentralbyrå en økning i husholdningenes sparerate på vel 4 prosentpoeng fra 2007 til 2010. For husholdninger med gjeld trekker høyere rente entydig i retning av høyere sparing. Både økonomisk teori og tidligere erfaringer kan derimot tilsi at skattestimulering av bestemte spareprodukter først og fremst påvirker sammensetningen av sparingen og ikke samlet sparing. En grunn er bl.a. at slike ordninger særlig benyttes av personer med relativt høy inntekt eller formue. Som virkemiddel for å få økt pensjonssparing er derfor slike ordninger lite effektive. Slike ordninger har også dårlige fordelingsvirkninger, noe bl.a. erfaringene med IPA viser. En mer effektiv måte å øke pensjonssparingen på er f.eks. innføring av obligatorisk tjenestepensjon. Fordelingseffektene av slike ordninger er også langt bedre.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
Det kan jo ikke være noen overraskelse for representanten Flåtten at et unormalt lavt rentenivå, langt under det som er et normalt rentenivå, også kan ha påvirkning på sparing. Det er ikke akkurat noen stimulans for folk til å spare. Det betyr at et mer normalt rentenivå også kan ha den virkningen at sparingen tar seg opp. Men det er selvfølgelig en viktig utfordring for vår regjering at vi klarer å holde både et historisk høyt sysselsettingsnivå og en historisk lav arbeidsløshet samtidig som ikke renten øker utover det som Norges Bank nå har lagt fram i sin rentebane. Når det gjelder den totale sammensetningen av skattepolitikken, er det viktigste i den forbindelse å sikre en mest mulig rettferdig fordeling.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
Når det gjelder formuesskatten, er den totale virkningen av det som Regjeringen har gjort - det er ganske riktig som representanten Flåtten sier - en skjerpelse av beskatningen av aksjeformue. Det har en veldig klar fordelingsvirkning, fordi vi vet at aksjeformue er skjevt fordelt. Men de pengene har vi brukt til å øke bunnfradragene, og det har ført til at mange vanlige mennesker med veldig små formuer har fått økt stimulans til sparing. Så jeg tror at representanten Flåtten bør ha et mye mer nyansert syn på spareeffekten av de omleggingene i formuesskatten som Regjeringen har foretatt. Når det gjelder hvordan skatteforslagene fra Regjeringen kommer til å se ut for neste år, vet representanten utmerket godt at det kommer jeg ikke til å gå inn på. Men vi jobber hele veien for å få til et stadig mer rettferdig skattesystem.
Martin Engeset (Høyre), 2008-05-07:
Jeg har følgende spørsmål til miljø- og utviklingsministeren: «Gjennom Moss Avis har det fremkommet at selskapet Movar IKS gjennom årene 2004, 2005, 2006 og 2007 har overskredet den fastsatte konsesjonsgrense for deponering av avfall med opptil 75 prosent. Fylkesmannen i Østfold har fastsatt en øvre grense på 40 000 tonn, mens selskapet i 2007 har deponert 70 000 tonn. Hva vil statsråden gjøre for å påse at de statlige regionale miljømyndigheter(fylkesmannen) følger opp at gitte konsesjonsvilkår etterleves, og at alvorlige brudd på konsesjonsbestemmelsene får konsekvenser?» (fylkesmannen)
Martin Engeset (Høyre), 2008-05-07:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg er glad for at statsråden så tydelig sier at dette er ulovlige og uakseptable brudd på bestemmelsene. Det er jo slik at offentlige myndigheter ofte er svært påpasselige med å påse at næringslivet og private overholder alt som er av lover, regler og bestemmelser. I dette tilfellet derimot ser vi at den interkommunale avfallsplassen i årevis har overskredet konsesjonsgrensene, og har informert fylkesmannens miljøvernavdeling om dette, men overskridelsene har fått lov til å fortsette år etter år, uten at fylkesmannen har løftet en finger. Er statsråden fornøyd med at statens regionale miljømyndigheter på denne måten har sittet med hodet under armen og armen i bind, for å si det litt enkelt?
Martin Engeset (Høyre), 2008-05-07:
Jeg takker for det tilleggssvaret. Det er mye som tyder på at en del kommunale avfallsplasser legger seg så lavt i pris når det gjelder deponiavgiften, at de tiltrekker seg betydelige mengder avfall fra et stort geografisk område, langt utenfor sitt eget geografiske nedslagsfelt. Dette skaper en slags avfallstrafficking, som bidrar til høye utslipp ved transport, langt lavere sorteringskrav enn hva som er miljømessig riktig, og i siste instans en undergraving av de tverrpolitiske målsettingene i avfalls- og miljøpolitikken. Kan statsråden sitte rolig som miljøvernminister for et miljøparti som SV og se på dette?
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
La meg først takke representanten Engeset for å ta opp denne viktige saken for folk i Mosseregionen, og dermed også bidra til det nødvendige presset for å få stoppet denne forurensningen. Alle deponier for avfall skal ha tillatelse etter forurensningsloven. Det er svært viktig at avfallsanleggene drives i henhold til de vilkårene som settes i tillatelsen. De overskridelser av konsesjonsgrensen for deponering av avfall som har skjedd ved avfallsanlegget til Movar IKS, er ulovlige og uakseptable. Det er fylkesmannen som behandler søknader om tillatelse til deponering av avfall, og som har ansvar for å føre tilsyn med at vilkårene i tillatelsen overholdes. Det sier seg selv at det er grenser for hvor langt statsråden kan gå inn i saken, men jeg nevner på generelt grunnlag at miljøvernmyndighetene har ulike virkemidler å ta i bruk for å sikre at konsesjoner overholdes. Forurensningsloven gir hjemmel til å fatte vedtak om tvangsmulkt for å sikre etterlevelse av tillatelsen, samt vedtak om omgjøring eller tilbakekall av tillatelsen. Normalt er det likevel tilstrekkelig med mindre inngripende virkemidler for å sikre at konsesjonen etterleves, slik som gjennomføring av tilsynsaksjon og annen oppfølging av avfallsdeponiet. Vi er blitt informert om at fylkesmannen i Østfold tidligere i vår var på tilsynsaksjon hos Movar IKS etter klage på luktulemper i området rundt deponiet. I rapporten fra fylkesmannen etter tilsynsaksjonen konkluderes det med at det trolig er en sammenheng mellom luktulempene og de overskridelsene som skjedde ved deponiet i 2007. Dette er veldig uheldig. Umiddelbart etter tilsynsaksjonen ble fylkesmannen forsikret fra Movar IKS om at mengden avfall som går til deponiet i 2008, skal holdes under den fastsatte grensen på 40 000 tonn. Movar IKS er et interkommunalt avfallsselskap, og jeg er kjent med at saken også følges opp lokalt i Moss kommune. Jeg vil understreke at avfallsselskaper som bryter konsesjonsvilkårene, undergraver regelverket for avfallshåndtering. Brudd på konsesjonsvilkårene kan få negative miljøkonsekvenser og medføre ulemper for nærmiljøet og lokalbefolkningen. På bakgrunn av den informasjonen jeg nå har fått, har jeg tillit til at fylkesmannen i Østfold nå følger opp saken overfor Movar IKS.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
La det ikke være det minste fnugg av tvil om at representanten Engeset og jeg er enige om at det ikke er en unnskyldning for å gjøre noe ulovlig eller forurense at man er statlig, kommunal eller interkommunal. Nøyaktig på prikken de samme krav skal stilles til alle virksomheter, enten de er helt private, halvt private eller kvart private, enten de er kommunale, interkommunale eller statlige. Alle skal holde seg til det regelverket som gjelder i Norge. Det er vanskelig for meg å ta stilling til hvorvidt fylkesmannen burde grepet inn på et tidligere tidspunkt. Det viktige nå er at vi har fått en klar forsikring fra fylkesmannen i Østfold om at saken nå følges opp overfor Movar. Selskapet har forsikret at de fra nå av skal holde seg innenfor de regler som er fastsatt. Vi skal selvsagt være i løpende dialog med fylkesmannen for å forsikre oss om at det tilsynsansvaret fylkesmannen har, blir iverksatt fullt ut fra nå av.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
Jeg er enig med representanten Engeset i at spørsmålet om avfallshåndtering er et tema hvor det er mye ugjort i Norge, og hvor vi gradvis vil måtte få et strengere regelverk. Vi må få til bedre håndtering av dette. Et forslag om forbud mot deponering av nedbrytbart avfall er til behandling i Miljøverndepartementet, og det vil føre til utbygging av alternativ behandlingskapasitet. Det foreligger også planer for utbygging av behandlingsanlegg over hele landet. Avfallet skal i framtiden materialgjenvinnes, og det skal gjenvinnes som energi gjennom forbrennings- og biogassproduksjon. Så jeg er enig i det grunnleggende som Engeset trekker opp, at dette er et område hvor vi har en betydelig jobb å gjøre framover, både i Moss og nasjonalt.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
Jeg vil først presisere at Glåmbrua ble fredet av Riksantikvaren ved forskrift 17. april 2008 med hjemmel i kulturminneloven § 22a. Fredningen er vedtatt på bakgrunn av Statens vegvesens forslag til verneplan. Verneplanen er utarbeidet i samråd med Riksantikvaren. Fredningen av Glåmbrua er en del av et større fredningsarbeid hvor 40 av bruene til Statens vegvesen er blitt forskriftsfredet. Fredningen er en oppfølging av prosjektet Statens kulturhistoriske eiendommer. Prosjektet forutsetter en gjennomgang av alle statlige eiendommer med sikte på å ivareta et representativt utvalg kulturminner for framtiden. Formålet med denne fredningen er å bevare et utvalg veirelaterte byggverk og anlegg som er representative for den historiske utviklingen av veinettet i Norge fra omkring 1537 og fram til i dag. Statens vegvesen utarbeider nå en forvaltningsplan som skal beskrive hvordan fredningen av bruene skal følges opp i praksis. Forvaltningsplanen vil danne grunnlaget for framtidig bruk av Glåmbrua. Kommunen har vært høringsinstans under arbeidet med fredningen og forvaltningsplanen. Det framgår av forslaget til forvaltningsplan at vernet ikke er til hinder for en eventuell utvidelse av brua eller ny bru i tillegg. La meg også legge til at jeg vil ikke ta stilling til hvorvidt Glåmbrua er et spesielt vakkert byggverk eller ikke, men det er klart at ved fredning av gamle byggverk i Norge kan man vanskelig ha det utgangspunktet. Det vil det normalt være delte meninger om, lokalt og nasjonalt, og det er åpenbart at vi har en rekke industrieiendommer og mange andre ting, f.eks. bygg fra arkitektoniske epoker, som ikke nødvendigvis tiltaler meg personlig, men som det kan være god grunn til å verne - selv om jeg måtte mene at de ikke er pene, og også om representanten Gundersen måtte mene at de ikke er verdens vakreste byggverk.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
Jeg tror vi må akseptere at når det gjelder kulturminnevern, er det et faglig element, hvor man må akseptere at Riksantikvaren kan gå inn og frede også i situasjoner hvor det lokalt ikke skulle være stemning for det. Jeg går hver eneste dag forbi Gamle Aker kirke i Oslo, som jeg tror samtlige mennesker i Norge i dag vil mene er et verneverdig bygg, men bystyret i Kristiania vedtok i sin tid at man ikke hadde råd til å verne den. Hvis man skulle ha fulgt lokaldemokratiet den gangen, ville vi ikke hatt noen Gamle Aker kirke i Oslo. Hva man i gitte historiske perioder mener er verneverdig, vil endre seg. Smak og behag endrer seg. Av alle disse grunner har vi Riksantikvaren for å kunne gå inn og gjøre en faglig vurdering av hva man bør verne. Men - og det er viktig i denne saken - det skal legges til rette for at det ikke skal ha noen betydning for trafikkavviklingen over Glomma.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-07:
Slik jeg forstår formalitetene, skal Statens vegvesen lage en forvaltningsplan som vil være avgjørende for den framtidige bruk og utnyttelse av brua. Denne forvaltningsplanen skal så godkjennes av Riksantikvaren for dette spesifikke, men det framgår veldig tydelig av papirene at man skal sikre dette på en måte som ikke innebærer noen store ulemper for trafikkavviklingen. Ellers vil jeg ikke bestride representanten Gundersens lokalkompetanse med hensyn til om denne brua burde eller ikke burde forsvinne i Glomma. Det vet representanten Gundersen mye bedre enn jeg, men jeg vil likevel minne om at hva man i forskjellige epoker har sett på som verneverdig, har vært veldig forskjellig. Mange av de flotteste byggene, bruene, kirkene vi har i Norge i dag, var sett på som absolutte rivningsobjekter i tidligere tider. Det var i sin tid planlagt en seksfelts motorvei rundt Slottet her i Oslo, noe som hadde betydelig oppslutning i Oslo kommunestyre den gangen. Jeg tviler på at noen tenkende mennesker ville synes det var fornuftig i dag.
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-07:
Jeg har følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Mange kommuner, bedrifter og organisasjoner er engasjert i utviklingen av alternative og klimavennlige drivstoff. Flere av disse har gått sammen i prosjektet å realisere en hydrogenvei mellom Stavanger og Oslo. Flere ser arbeidet for en mer miljøvennlig framtid i sammenheng med et potensial for næringsutvikling. Mange av prosjektene ligger imidlertid på vent på grunn av manglende bevilgninger over statsbudsjettet. Hvordan vil statsråden medvirke til realisering av «Hydrogenveien»-prosjektet?»
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-07:
Jeg takker samferdselsministeren for svaret. I år bevilges det kun 29 mill. kr til forskning på alternativt drivstoff over Samferdselsdepartementets budsjett, og kun 2 mill. kr er satt av til bygging av en pumpestasjon for hydrogen i Oslo. Manglende bevilgninger kan føre til at hele prosjektet blir lagt på is. Klimaforliket, som statsråden også var inne på, forutsetter at Regjeringen øker satsingen på forskning og utvikling av klimateknologi. Kan statsråden garantere at Regjeringen vil øke satsingen på forskning og utvikling av hydrogenteknologi?
Borghild Tenden (Venstre), 2008-05-07:
Jeg takker igjen for svaret. Hydrogenprosjektet i Oslo, HyNor Oslo, håper på en tilleggsbevilgning på 10 mill. kr i revidert nasjonalbudsjett. Prosjektet, som innebærer bygging av produksjonsanlegg og fyllestasjon for hydrogen, og inntil fire busser og 20 biler på hydrogen, har søkt nettopp Forskningsrådet, ved RENERGI-programmet, om midler til å gjennomføre prosjektet. For 2008 er prosjektet tildelt 2 mill. kr, som det ble sagt, med tilsagn om ytterligere 10 mill. kr i 2008 dersom RENERGI-programmet tilføres tilstrekkelig friske midler i revidert nasjonalbudsjett. Kan statsråden love å se på dette, og sette av midler til dette viktige prosjektet i revidert budsjett?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-07:
Regjeringa prioriterer større summar til alternative og klimavenlege drivstoff enn det som har skjedd under noka tidlegare regjering i dette landet. Det er store miljøgevinstar å hente gjennom å utvikle nye teknologiar som er meir energieffektive og meir miljøvenlege. Regjeringa prioriterer difor høgt tiltak og verkemiddel som kan framskunde bruken av nye drivstoff og teknologiar som kan redusere CO2-utslepp og andre miljøskadelege utslepp frå transportsektoren. I 2008 har Regjeringa løyvd 33,6 mill. kr til prosjekt knytte til FoU og demonstrasjon av nye og meir miljøvenlege drivstoff- og transportteknologiar over Samferdsledepartementet sitt budsjett. Løyvinga i 2008 utgjer ein rekordstor auke på over 10 mill. kr, eller 45 pst., samanlikna med løyvinga i 2007. Samferdsledepartementet sin stønad til FoU innan miljøvenlege transportteknologiar vert kanalisert gjennom Noregs forskingsråd og RENERGI-programmet. Det er Forskingsrådet som fordeler midlane mellom dei ulike FoU-aktivitetane og avgjer kor mykje som skal tilkome f.eks. HyNor-prosjektet, og kor mykje som skal løyvast til andre prosjekt. Gjennom fleire år har hovudparten av stønaden gått til HyNor og andre hydrogenprosjekt. Frå 2007 til 2008 har Samferdsledepartementet sin stønad gjennom Forskingsrådet til hydrogenprosjekt auka frå 17,3 mill. kr til om lag 19,3 mill. kr. Løyvingane til HyNor auka frå 6,5 mill. kr i 2007 til 9,2 mill. kr i 2008. Samtidig har Regjeringa òg styrkt stønaden til forsking på andregenerasjons biodrivstoff. Eg er òg glad for utfallet av klimaforliket, der det vart bestemt å etablere Transnova-prosjektet i 2009. I klimaforliket står det at Transnova skal disponere 50 mill. kr årleg i perioden 2009-2011. Samferdsledepartementet samarbeider no tett med eksterne fagmiljø om å definere oppgåveområda til Transnova. Sjølv om det er tidleg å seie noko bestemt om oppgåvene til Transnova, er det opplagt at prosjektet vil innebere ei vesentleg styrking av Regjeringa si satsing på miljøvenlege transportløysingar. Når det gjeld andre verkemiddel retta spesielt mot hydrogenkøyretøy, vil eg nemne at hydrogenkøyretøy har fritak frå eingongsavgift. Hydrogenkøyretøy med brenselceller har òg fritak frå årsavgift, løyve til å passere bomringar på offentlege vegar gratis og løyve til å parkere på offentlege parkeringsplassar gratis. Regjeringa gav nyleg òg hydrogenkøyretøy med forbrenningsmotor løyve til å bruke sambruksfelt på lik linje med hydrogenkøyretøy med brenselceller og elektriske køyretøy.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-07:
Som eg gjorde greie for i svaret mitt, har vi alt auka løyvingane til hydrogenprosjekt, òg i inneverande års budsjett, med 2 mill. kr, og løyvingane til HyNor eksplisitt er auka frå 6,5 mill. kr til 9,2 mill. kr. Det er ikkje Samferdsledepartementet som definerer korleis midlane eksplisitt vert brukte, kva som skal gå til å byggje pumpestasjonar, og kva som skal gå til andre utviklingsprosjekt. Den kompetansen sit i Forskingsrådet. Me syter for å gi løyvingar, som då har auka, til dette viktige feltet. Me er sjølvsagt opptekne av at dei skal verte godt brukte, og har ingen grunn til å tvile på at Forskingsrådet har kompetanse til å styre midlane inn der dei gjer best nytte for seg i utviklinga av framtidige løysingar med hydrogen.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-07:
Kva som vert prioritert i revidert nasjonalbudsjett, vert diskutert i desse dagar i Regjeringa. Om det prosjektet som vart omtalt av representanten Tenden, vil kome opp i den konkurransen, kan eg sjølvsagt ikkje svare på i dag. Det svaret kjem ein tilbake til når revidert nasjonalbudsjett vert lagt fram. Men det er absolutt eit spennande prosjekt. Eg har jo vore med på å opne pumpestasjon for hydrogen, og det same har statssekretæren min gjort, så me er absolutt opptekne av at me skal få «Hydrogenvegen» mellom Oslo og Stavanger på plass, for det er eit prosjekt som òg har internasjonal merksemd. Det er i fleire samanhengar sagt at her er Noreg faktisk fremst i verda når det gjeld å kome til slike løysingar. Så det er absolutt eit viktig prosjekt, men midlane lovar eg uansett aldri ut før budsjettet vert lagt fram.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2008-05-07:
Representanten Sortevik har i fleire samanhengar teke opp spørsmålet om finansieringssystemet for samferdsleprosjekt, både i den munnlege spørjetimen og som private lovforslag. Eg er naturlegvis samd i at me skal ha ei effektiv utbygging av samferdsleprosjekt, slik at me ikkje får høgare kostnader enn nødvendig. Det er store behov både for å vedlikehalde eksisterande infrastruktur og for å byggje nytt. Denne regjeringa har difor auka løyvingane til samferdsleprosjekt samanlikna med den førre regjeringa - ei regjering som Framstegspartiet var støtteparti for. Me har auka dei årlege løyvingane til veg og jernbane med over 2,5 milliardar kr samanlikna med den førre regjeringa. Og medan den førre regjeringa starta bygging av mange prosjekt med små oppstartsløyvingar, som har gitt store bindingar for seinare år, har me i denne regjeringa valt ein annan strategi. Men i ein slik samanheng, der ein startar opp mange prosjekt med små løyvingar, er det lettare å gi finansieringssystemet skulda enn eiga evne til å prioritere. Utan omsyn til korleis me finansierer samferdsleprosjekt, må me prioritere mellom samferdsle og andre føremål - og mellom ulike samferdsleprosjekt. Inga finansieringsform kan ta frå oss det ansvaret, slik Framstegspartiet prøver å skape eit inntrykk av. Transportetatane har i sitt planforslag til Nasjonal transportplan for 2010-2019 teke opp spørsmålet om finansiering av større prosjekt for å få til optimal framdrift. Eit overordna omsyn må vere at me har eit system som sikrar investeringsprosjekt midlar til rasjonell framdrift i heile utbyggingsfasen når prosjekta først er sette i gang. Som tidlegare gjort greie for, m.a. i svar på spørsmål frå representanten Sortevik i spørjetimen 6. februar i år, vil Regjeringa kome attende til saka i stortingsmeldinga om Nasjonal transportplan 2010-2019.