Jon Jæger Gåsvatn (Fremskrittspartiet), 2008-03-07:
Kvalitetsreformen ble iverksatt ved samtlige høyere utdanningsinstitusjoner i Norge ved studiestart høsten 2003. Endringene i Kvalitetsreformen følger av Bologna-prosessen. Opprettelsen av NOKUT og bedre kvalitetssikring ved utdanningsinstitusjonene er også i samsvar med de satsingsområdene som ble trukket opp der. Målene for Kvalitetsreformen er at kvaliteten på utdanning og forskning skal bli bedre, at intensiteten på utdanningen økes, og at vi får økt internasjonalisering. Fremskrittspartiet er positive til at Kvalitetsreformen evalueres, men det er viktig å understreke at dette er en tidlig evaluering, som tar for seg de første fire årene etter reformen ble innført. Det er derfor nødvendig med ytterligere evaluering på et senere tidspunkt. Denne evalueringen er utført av norske krefter via Norges forskningsråd. Vi har pekt på at det hadde vært en fordel om en slik evaluering også hadde benyttet utenlandsk kompetanse i evalueringsarbeidet, og håper at statsråden tar med seg det til neste korsvei. Ellers må det sies at kuttene i basisbevilgningene som Regjeringen hadde gjennom sitt hvileskjær, har vanskeliggjort innføringen av reformen. Et av målene med reformen var å gi studentene tettere oppfølging og mer veiledning. Vi har merket oss at studentorganisasjonene gir uttrykk for at reformen ikke er fulgt opp på dette punktet. Det avlegges nå flere studiepoeng enn før, men det er et tankekors, siden både kostnadsnormen og konverteringsordningen ble forbedret for å legge til rette for heltidsstudier ved innføringen av reformen, at det ser ut til at studentene ikke bruker mer tid på studiene nå enn før, og at de har like mye inntektsgivende arbeid ved siden av. Studentorganisasjonene ønsker seg mer av samme medisin - altså ytterligere heving av kostnadsnormen for å kunne realisere heltidsstudenten. De mest tabloide oppslagene sier at studentene sulter. Men det må være lov å spørre seg om studentene er sultne og tørste nok til å ta til seg av kunnskapens frukter. Samfunnet gir dem mulighet til å tilegne seg kunnskap, men på hvilken måte yter de sitt bidrag tilbake til samfunnet? Komiteen har vært på en dannelsestur til Roma. Vi merket oss at i år 476, da Roma ble erobret av barbarene, hadde romerne skapt en stat der stadig flere bare hadde rettigheter og ingen plikter. Brød og sirkus var datidens ord for velferd og underholdning. Man overlot i stor grad til leiesoldater å forsvare grensene. Det tradisjonelle familielivet gikk i oppløsning, og en stadig større del av befolkningen hadde sugerør til statskassa. Det var ikke barbarene som ble sterkere, men det romerske samfunnet som råtnet opp innenfra, i et moralsk forfall som fullt ut kunne måle seg med det vi opplever i vår egen tid. Folk var ikke lenger villige til å bringe de personlige ofre som var nødvendig for å opprettholde de verdier staten og sivilisasjonen bygger på. Før var det brød og sirkus, nå er det krav om tid og penger. - Det var en liten digresjon. Fremskrittspartiet har også merket seg at den oppryddingen som har foregått når det gjelder titler, har ført til at utdanninger med ulik grad av faglig tyngde fører fram til samme tittel. Vi mener det kan skape problemer for framtidige arbeidsgivere som skal vurdere søkere, hvis man ikke får synliggjort om søkeren har fordypning i ett eller flere fag. Vi ber derfor departementet se på om det er behov for et noe bredere spekter eller et system som synliggjør disse forskjellene. Sektoren har vist stor kreativitet når det gjelder å utvikle nye studietilbud. Stjernø-utvalget påpeker at mange mastergrader flere steder i landet knapt har studenter eller uteksaminerte kandidater. En viktig forutsetning for en kvalitativt god utdanning er etter Fremskrittspartiets oppfatning at det finnes en solid fagstab og et forsvarlig antall søkere og uteksaminerte kandidater. Vi har merket oss at det ikke finnes noen komplett nasjonal oversikt over ulike tilgjengelige studietilbud. Vi ser at regjeringspartiene peker på hjemmesiden til utdanning.no, men med all respekt er dette en særdeles mangelfull, lite informativ og lite brukervennlig sammenstilling av data med varierende kvalitet. Fremskrittspartiet vil understreke at en slik oversikt må inneholde kvalitetssikrede data og bygge på en godt strukturert database med ulike søkemuligheter. En slik database vil kunne gi informasjon i forhold til nasjonal dimensjonering og danne grunnlag for eventuelle incentivsystemer for enkelte studier. Det vil da være mulig å kunne følge utviklingen av studietilbudene over tid, noe som kan være et vesentlig element i et beslutningsgrunnlag, og det kan brukes som et styringsverktøy slik at vi i større grad kan sikre at de ferdig utdannede studentene har kompetanse som dekker samfunnets behov. Fremskrittspartiet fremmer derfor forslag om at det opprettes en slik database, noe vi også mener vil kunne være til stor hjelp for den enkelte student med hensyn til valg av studier. Det har kommet en rekke påstander om at utdanningskomponenten i finansieringssystemet fører til at institusjonene lar flere stå til eksamen. Dette var tema i stortingsvalgkampen i 2005, og ikke minst SV gikk høyt på banen med krass kritikk om at økonomien drev institusjonene til å slippe svake studenter gjennom for å sikre seg inntekter. Etter Fremskrittspartiets oppfatning er utdanningskomponenten det viktigste elementet i finansieringssystemet, og det er uheldig hvis det kan stilles spørsmål om systemet blir utnyttet. Vi mener derfor det er viktig med kvalitetssikring i karaktersettingen, og at det må innføres større grad av ekstern sensur for å motvirke eventuell kynisk utnyttelse av systemet. Vi forventer faktisk at SV støtter dette forslaget ut fra det de sa i valgkampen. Et annet viktig element å ta med seg i denne forbindelse, er at Kvalitetsreformen har ført til at studentene skriver og leverer flere oppgaver enn før. Det er også utstrakt bruk av hjemmeeksamen, bl.a. på grunn av mangel på egnede eksamenslokaler. Kombinert med den rivende teknologiske utviklingen ser vi dessverre at «klipp og lim» fra Internett og ulike publikasjoner brer om seg. Skjult sitering og plagiering er et stadig større problem. Det finnes i dag ulike redigeringsprogram som studentene kan benytte slik at stoffet framstår som egenprodusert. Jeg er heller ikke overbevist om at det store flertall av studenter har klart for seg skillet mellom informasjonshåndtering og kunnskapstilegnelse. Som lederen for Norsk Lektorlag, Gro Paulsen, påpekte i en kronikk i Nordlys 9. mai 2007: «Paradoksalt nok regnes det som «modernisering» å la eleven klippe stoff ut fra internett og gjengi det ordrett ad elektronisk vei uten «omveien» om hukommelsen.» Dette er elementer som må vektlegges i den interne kvalitetssikringen og forebygges bl.a. gjennom ekstern sensur. Fremskrittspartiet ser også en del uheldige sider ved at institusjonene benytter en normalfordeling av karakterer. Det er ikke gitt at karakterene skal følge en gauskurve. Et slikt system sikrer heller ikke at beste karakter ved én institusjon tilsvarer kunnskapsnivået for beste karakter ved en annen. Derfor fremmer vi forslag om å gå over til objektive kriterier for karaktersetting. Det er etter vår oppfatning meget positivt at det legges opp til forskningsbasert undervisning, men vi vil understreke at det er av vesentlig betydning også å sikre sammenhengende tid til forskning. Det finnes i dag ikke noen oversikt over hvor mye tid forskere bruker på administrative ordninger som EU-søknader o.l., og på den bakgrunn fremmer vi forslag om å få kartlagt hvor mye tid som går med til administrativt arbeid for våre forskere. Fremskrittspartiet vil også påpeke behovet i sektoren for å ta igjen det økonomiske etterslepet etter Regjeringens såkalte hvileskjær. Opptrappingsplanen for stipendiater ble brutt, og det er et klart behov i sektoren for flere stipendiatstillinger, og ikke minst er det behov for et økonomisk løft for å kunne løse utstyrskrisen. I evalueringen reises spørsmålet om de bachelorgradene i stor nok grad gir studentene utdanning som danner grunnlag for en yrkeskarriere, eller om de er utformet med tanke på videre studier. Det er etter vår oppfatning av vesentlig betydning at de profesjonsrettede bachelorutdanningene må være praksisnære og yrkesrettede. Sammen med undervisning basert på forskningsbasert kunnskap er praksis og ferdighetstrening viktige elementer. Når det gjelder kategoriplasseringene av de ulike utdanningene, vil vi påpeke at det er historiske kostnadstall som ligger til grunn for disse, sammen med en vurdering av lærer- og utstyrsintensitet. Vi mener det er behov for en gjennomgang av kategorifastsettingen, og fremmer derfor forslag for å sikre at de enkelte fag er rett plassert. Vi merker oss også at det er kommet ønsker om å innføre økonomiske incitamenter til frivillig samarbeid mellom utdanningsinstitusjoner og næringsliv. Etter vår oppfatning er det naturlig at utdanningsinstitusjoner samarbeider med hverandre med et felles mål om å forbedre undervisningstilbudet, og det burde være en selvfølge at institusjonene samarbeider med næringslivet både når det gjelder forskning og den generelle undervisningen. Vi er skeptiske til å få for mange komponenter i finansieringssystemet, men legger til grunn at denne problemstillingen vil bli grundigere behandlet senere, som følge av Stjernø-utvalgets utredning. Internasjonalisering og økt studentmobilitet var et sentralt mål i reformen. Vi fikk en økt studentutveksling til å begynne med, men dette er en trend som nå er i ferd med å snu. Vi har merket oss at antallet som studerer i utlandet, har sunket med hele 11 pst. de siste tre-fire årene. En vesentlig årsak til dette er etter vår oppfatning studiefinansieringen og manglende finansiering av «freshman year» og førsteårs studie i en fireårig bachelorgrad. Dette har Fremskrittspartiet påpekt tidligere, og senest i forbindelse med budsjettbehandlingen fremmet vi forslag om å rette opp denne skjevheten, noe regjeringspartiene stemte imot. Det er viktig at utdanningsinstitusjonene settes i stand til å ta inn forskere fra utlandet, og at de har mulighet til å sende norske forskere ut internasjonalt. Vi mener at Regjeringen har forsømt seg på dette området og gjennom sin politikk bidratt til å forverre situasjonen. Vi har merket oss at Regjeringen også på dette området har varslet at de vil komme med en melding. Men vi forventer noe mer enn ord, vi forventer praktisk handling og økonomiske midler til å realisere tiltakene. Med dette vil jeg ta opp de forslag Fremskrittspartiet fremmer sammen med øvrige opposisjonspartiene, og de forslag Fremskrittspartiet fremmer alene.