Trond Helleland (Høyre), 2011-04-05:
Dette representantforslaget fra Venstre ble fremmet i kjølvannet av Maria Amelie-saken og inneholder åtte forslag som har som fellesnevner å lette situasjonen for innvandrere med ulovlig opphold i Norge. Komiteen støtter forslagsstillernes mål om at færrest mulig skal oppholde seg ulovlig i Norge. Komiteen støtter også forslagsstillernes syn på at man må tilstrebe frivillige returordninger og bruk av tvangsretur der det er mulig. Forslagsstillerne ønsker i forslaget å sette fokus på dem som ikke kan sendes ut av landet fordi Norge «ikke har returavtale med hjemlandet, fordi hjemlandet nekter å ta imot vedkommende, eller fordi det praktisk ikke er mulig, eller svært vanskelig, å returnere personene». Komiteens flertall, alle unntatt Kristelig Folkeparti, vil peke på at det som listes opp i det forangående, er en uensartet gruppe hvorav de aller fleste kan returnere til hjemlandet frivillig. Videre vil flertallet peke på at det bør være forskjell på oppholdsvurderingen for personer som samarbeider med myndighetene om retur og identifikasjon, og de som ikke gjør det. Komiteen viser videre til at saken er forelagt justisministeren, som i svar av 18. februar foretar en grundig gjennomgang av forslagene. Komiteen vil peke på at forslagsstillerne i overskriften bruker begrepet «innvandrere i Norge uten lovlig opphold», mens de i teksten bruker begrepet «papirløse». Komiteen vil bruke begrepet «innvandrere i Norge» i sin innstilling. «Forslag 1: Stortinget ber om at det gjennomføres en menneskerettslig analyse av situasjonen for papirløse i Norge» Til det sier komiteens flertall at Norge gjennom sin tilslutning til en rekke internasjonale konvensjoner har forpliktet seg til å ta menneskerettslige hensyn, og at det forutsettes at forholdet til menneskerettighetene blir vurdert ved innføring av regelverk på alle fagfelt. På denne bakgrunn ønsker ikke flertallet å støtte forslaget. «Forslag 2: Stortinget ber regjeringen vurdere når det bør gis permanent oppholdstillatelse av lengeboende i Norge ut fra en vurdering av ulike modeller i europeiske land» Her peker flertallet på og viser til den bebudede stortingsmeldingen om barn på flukt. Flertallet imøteser stortingsmeldingen og vurderingen av betydningen av barns oppholdstid. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre ønsker ikke å støtte et forslag som gir amnesti til ulovlig innvandrede som ikke har rettet seg etter vedtaket om å returnere til hjemlandet. «Forslag 3: Stortinget ber regjeringen gjennomgå praksis for omgjøringsadgang for å se om nye fakta blir tatt hensyn til i tilstrekkelig grad» Her sier et annet flertall i komiteen at alle søknader om beskyttelse blir behandlet individuelt og grundig av UDI og UNE. Flertallet viser også til Mæland-utvalgets utredning NOU 2010: 12 Ny klageordning for utlendingssaker, der spørsmål om rettssikkerhet i klageprosessen er oppe til behandling. Den skal snart sendes ut på høring, og flertallet imøteser oppfølgingen av utvalgets arbeid. «Forslag 4: Stortinget ber regjeringen gjøre nødvendige endringer i utlendingsloven slik at det klart fremgår av lovteksten at et avslag på en søknad må være forsvarlig i et barnerettslig perspektiv» Her peker komiteens flertall på at en ny utlendingslov trådte i kraft 1. januar 2010. Der er barns rettsposisjon styrket både gjennom proposisjonen, lovbestemmelser og forskriftsbestemmelser, bl.a. for å sikre at Barnekonvensjonens krav om at hensynet til at barnets beste skal være et grunnleggende hensyn, blir ivaretatt. Flertallet viser også i sine merknader til forslag 2 til situasjonen for lengeværende barn og den bebudede stortingsmeldingen. «Forslag 5: Stortinget ber regjeringen ytterligere konkretisere hva som faller under begrepet «innvandringsregulerende hensyn»» Her viser komiteen til at regjeringen peker på § 38 i utlendingsloven, der det er konkretisert en rekke forhold som skal legges til grunn for en totalvurdering. Der går komiteens medlemmer fra Høyre og Kristelig Folkeparti inn og sier at vi også ønsker å vurdere av hensyn som trekker i en positiv retning – det som legges til grunn i § 38, er stort sett restriktive forslag. For eksempel bør det vurderes om angjeldende søker har tilegnet seg utdanning og kompetanse som kan trekke i retning av en positiv behandling av en søknad om opphold. Høyre og Kristelig Folkeparti har derfor signalisert at vi ønsker å støtte dette forslaget fra Venstre. «Forslag 6: Stortinget ber regjeringen sørge for at de som oppholder seg i landet ulovlig, skal få rett til helsehjelp utover akutthjelp …» Her viser komiteen til at Helse- og omsorgsdepartementet har sendt på høring et forslag om endring av prioriteringsforskriften, som bedre vil ivareta dette med øyeblikkelig hjelp og helsehjelp som er helt nødvendig. «Forslag 7: Stortinget ber regjeringen gi en ny instruks til landets Nav-kontorer slik at anmodninger om nødhjelp i henhold til lov om sosialtjenester behandles på en human måte» Her viser komiteen til den forskriften som ble gitt i 2004 og forutsetter at Nav følger opp denne. «Forslag 8: Stortinget ber regjeringen utrede mulighetene for at utlending som er i riket i forbindelse med søknad om beskyttelse, kan endre sin søknad til oppholdstillatelse etter lovens kapittel 3» Her sier komiteens flertall at vi ikke ønsker å innføre en ordning der man kan skifte kø.