trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2017-10-10:
For det første tror jeg det er viktig å være klar over at vurderingen av hvor stor bemanning det skal være i det enkelte HV-distrikt, er en fagmilitær vurdering som forsvarssjefen gjør på vanlig måte. Da kan det hende at det blir endringer i fordelingene. Vi har også, f.eks. i forbindelse med landmaktutredningen, pekt på noen rekrutteringsutfordringer i deler av landet som gjør at vi må foreta oss noen ting for å sørge for en jevnere fordeling. Når det er sagt, har vi også til Stortinget redegjort for at områdestrukturen i dag er omtrent på det nivået som er vedtatt i langtidsplanen. Det betyr at i den grad det skjer større endringer, er det primært fordi det gjøres omfordelinger mellom de ulike distriktene. Men det er altså en fagmilitær vurdering. Så vil jeg bare understreke at vi har hatt en veldig positiv utvikling i Heimevernet de siste årene. Materielloppfyllingsgraden har økt betraktelig, til ca. 80 pst. Vi innfører nye, moderne håndvåpen, beskyttelsesutstyr, uniformer og – ikke minst – den store investeringen nå, i feltvogner til Heimevernet for drøyt 0,5 mrd. kr. Det er viktig for HVs operative evne.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Forsvarsministeren slo fast at vi har tradisjon for kontinuitet i forsvars- og sikkerhetspolitikken, og at i disse urolige tider er det ikke tid for eksperimenter. Norsk basepolitikk har ligget fast i mange år. Den bygger på erklæringen fra Einar Gerhardsens andre regjering, da Norge ble medlem av NATO i 1949, og i erklæringen, som kom som et svar på sovjetisk bekymring for NATO-baser, fastslo regjeringen at andre land ikke skal få etablere militære baser i Norge så lenge de ikke er angrepet eller utsatt for trusler om angrep. Samtidig er det i vår interesse at det øves og trenes i Norge under norske forhold, og at allierte øver sammen med norske styrker. Det har vært skriverier i aviser som Nordlys og Klassekampen de siste dagene om økt amerikansk trening bl.a. i Troms. Forsvarsministeren har ikke kommentert oppslagene. Kan forsvarsministeren bringe klarhet i hvilket omfang disse planene som foreligger, faktisk har?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Da vil jeg benytte anledningen til å takke for det svaret, og jeg skal ikke utfordre statsråden på annen måte enn at jeg oppfatter at det var en bekreftelse på at regjeringen ikke har til hensikt å endre basepolitikken, og at den tradisjonen vi har hatt når det gjelder at det ikke skal være militære baser for utenlandske styrker i Norge, fortsatt vil ligge fast.
Peter Frølich (Høyre), 2017-10-10:
I hver eneste valgkamp sier Arbeiderpartiet at de skal vinne Vestlandet, men det begynner å få samme troverdighet som når Brann-fansen synger at vi skal vinne serien hvert år. Det skjer hver eneste sesong, men det feiler stort sett hver gang. Det gjør det med Arbeiderpartiets Vestlands-offensiv også. Men det som er nytt denne gangen, er å se responsen fra Arbeiderpartiet. Istedenfor å ta alvoret inn over seg, endre politikk, dele ut posisjoner som faktisk kan gi Vestlandet betydning, står Vestlandet igjen med én talsperson. Jeg vet at representanten Tajik, som er denne ene talspersonen, vil gjøre en god jobb, men selv hardtarbeidende politikere kan ikke være overalt. Arbeiderpartiet har med dette vist at Vestlands-offensiven er og blir en valgkampjippo. Det jeg lurer på, er hvordan velgerne skal tro på Arbeiderpartiet ved neste valg, ved neste Vestlands-offensiv, når de nå har vist hvor lite de i realiteten bryr seg om landsdelen.
Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Jeg vil begynne med å gratulere representanten Tajik med at hun skal sitte i arbeids- og sosialkomiteen de neste fire årene. Jeg er helt enig i mye av det Tajik tar opp, at det viktigste er å sørge for å få flere folk ut i arbeid, og at det er bekymringsfullt at vi har så mange mennesker i arbeidsfør alder som står utenfor jobb. Men da er jeg veldig glad for at vi har en regjering som har ført en stødig og handlekraftig politikk, som har medført at vi har kommet oss gjennom oljekrisen, og at vi har klart å redusere arbeidsledigheten måned for måned. Det er flere grunner til at vi har disse gode resultatene av regjeringens politikk: Blant annet sa vi nei til Arbeiderpartiets forslag om å øke skattene med 15 mrd. kr, og vi har skapt en mer fleksibel arbeidsmiljølov. Men Arbeiderpartiet stemte også mot et annet tiltak som virket veldig bra, nemlig det å innføre aktivitetsplikt for unge sosialhjelpsmottakere. Nå ønsker regjeringen å utvide det. Kommer Arbeiderpartiet fortsatt til å være imot dette, selv om all erfaring viser at det virker?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Det er viktig at mange flere kommer i arbeid, og jeg tror Arbeiderpartiet og SV kan enes om mange av de forslagene som representanten Tajik nevnte i sitt innlegg. Men det vi har sett av den regjeringen som sitter nå, er at de systematisk har truffet innertieren når det gjelder å redusere inntektene til noen av dem som ikke kan være i arbeid, er uføre, f.eks. Det har ingenting med arbeidslinja å gjøre at f.eks. uføre foreldre har mistet barnetillegg på kanskje mange tusen kroner, eller at det nå er mange tusen uføre som har mistet bostøtten. Dette fører bare til mer fattigdom, og folk får ikke jobb av det. Samtidig har regjeringen hatt flust med penger som de har flyttet over til dem som har aller mest blant oss, også de rikeste og friskeste, bl.a. på kontantstøtten, som representanten var innom. Derfor har SV fremmet et forslag i dag der vi mener at vi må få et helhetlig bilde av dette, en stortingsmelding om økende ulikheter i makt og rikdom. Vil Arbeiderpartiet støtte dette forslaget?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Ingen regjering har hatt mer penger eller brukt mer penger enn denne regjeringen. Likevel har vi sett mange smålige kutt overfor folk som er uføre og vanskeligstilte. Statsråden har ansvaret for ett av dem, og det gjelder bostøtten. Boutgiftene har økt, og vi har blitt flere mennesker, likevel bruker vi mindre penger på bostøtte nå enn vi gjorde i 2009, og i 2017 er det 10 000 færre som får bostøtte enn i fjor. Hoveddelen av dem er uføre som har falt ut av ordningen. Jeg registrerer at statsråden har vært ute og sagt at de har styrket bostøtten. Ja, det er noen småendringer som alle har vært enige om. Men kan statsråden forklare hvordan det er mulig å styrke bostøtten når man bruker mindre penger og færre får dem, samtidig som boutgiftene øker, vi blir flere i dette landet, og de som har minst, har stått stille i inntekt i flere år?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Det er mye diskusjon om læreren og skolen og de elevene som sliter. Sjøl kunne jeg vært en av dem som hadde droppet ut av skolen, fordi jeg har lese- og skrivevansker, men jeg var en av dem som traff en drømmelærer, som hadde tid til meg, og som så at jeg hadde evner, sjøl om jeg skrev så boka var mer rød enn blå. Mange har pratet om drømmelæreren. Det er den læreren som har både tid og evne til å se hele ungen, se de ungene som prøver å gjøre seg så små og usynlige de bare kan, fordi de til og med kanskje har noen vonde hemmeligheter som ingen har fått vite om ennå, men som kan hindre dem i å få et godt liv etterpå. I 2013 hyllet Erna Solberg drømmelæreren Edvin Svela på landsmøtet, hvorpå han øyeblikkelig gikk ut og dannet felles front med SV mot Høyres skolepolitikk – som han mente var helt i strid med det som var en god skole – nemlig mer fokus på tester, rapportering, og Høyre og regjeringens entydige nei til flere lærere, som er kjempeviktig for at alle unger skal bli sett. Nå i høst skjedde det jammen om igjen. Nå var det Jan Dubowski som sto fram som drømmelæreren som hadde berget mange unger som virkelig sleit. Ja, hva var det som skjedde nå? Jo, han var faktisk en av de lærerne som denne regjeringen har avskiltet. Han er ikke god nok, på tross av at han gjennom sin yrkeskarriere har lært unger både å lese og skrive og matematikk – sjøl om han ikke har nok vekttall i det, har han klart det. Han har faktisk klart å berge disse ungene igjennom, slik at de har tro på seg sjøl – det går bra med dem i samfunnet. De hadde dårlige odds, men de traff drømmelæreren. Det mangler kvalifiserte lærere i norsk skole, det er riktig. Da kan vi ikke avskilte dem som er kvalifisert. Det mangler kvalifiserte lærere i norsk skole. Da kan vi ikke sette karakterkrav for å komme inn på lærerutdanningen som gjør at hvis du har 5,2 i snitt, men 3 i matte, kommer du ikke inn. Du kan ha 6 i engelsk, men du får ikke lov til å bli engelsklærer. Men vikarlærer, ansatt i skolen, kan du bli. Man er altså ikke kvalifisert til å komme inn på lærerutdanningen, men man blir ansatt i skolen som ufaglært vikarlærer, og det tallet øker nå. Derfor er jeg veldig glad når jeg nå ser i avisen at det ser ut til å bli flertall i Stortinget for å avvise denne avskiltingen av lærerne som regjeringen har stått for, og for det forslaget som SV har lagt på bordet i dag. Det er bra for ungene, for de trenger disse drømmelærerne.
Nikolai Astrup (Høyre), 2017-10-10:
Ulempen med å skrive spørsmålet før man har hørt innlegget, er jo at jeg ga svar på de tingene representanten spør om, i mitt innlegg. Ja, det er store utfordringer vi står overfor, og ja, vi skal møte dem med politikk. For øvrig må jeg få lov til å gratulere Knutsen også. Vi er fortsatt ingen av oss valgt til å sitte i finanskomiteen, men det er jo en viss forventning – kan man si – om at vi skal bli det, så på forhånd gratulerer jeg representanten med valget til den komiteen. Vi må ta tak i de store utfordringene. Dette mener jeg var hovedfokus i trontalen som ble presentert i går, og også mitt emne i dag. Vi skal være et bærekraftig velferdssamfunn både økonomisk og i et miljøperspektiv. Når det gjelder oljepengebruk, brukte Arbeiderpartiet om lag like mye oljepenger som oss i forrige periode, og jeg vil tro at det kommer til å fortsette i denne perioden, uavhengig av hvilket nivå det er.
Nikolai Astrup (Høyre), 2017-10-10:
Regjeringen fremmet i forrige periode en rekke målrettede tiltak mot f.eks. barnefattigdom og tiltak som er egnet til å bidra til mindre ulikhet. Vi vet at den største ulikheten i samfunnet er mellom dem som er i jobb, og dem som ikke er i jobb. Derfor er arbeidet med å skape nye arbeidsplasser, bidra til at nye ideer realiseres, at bedrifter vokser frem, slik at folk har en jobb å gå til, utrolig viktig. Jeg opplever at vi har gode svar både på hvordan vi skal hjelpe de menneskene som trenger samfunnets hjelp aller mest, og på hvordan vi skal skape de nye jobbene, slik at folk har arbeid å gå til. Der opplever jeg dessverre at Arbeiderpartiet har få svar.
Nikolai Astrup (Høyre), 2017-10-10:
Vi er veldig opptatt av god bredbåndsdekning i landet. Det er interessant at representanten trekker frem at Senterpartiet antakelig ville vært mot internett. Vel, det kan ikke jeg svare for, men de var i hvert fall imot Post i Butikk og mange andre viktige ting som har betydd mye for svært mange i hverdagen. Vi vet også fra forrige periode at de var imot opprettelsen av Nye Veier, som kommer til å spare fellesskapet for rundt 30 mrd. kr og få bygget veier raskere og mer effektivt enn før. Men bredbånd er også definitivt viktig. Vi har valgt en modell der de kommersielle utbyggerne i stor grad tar regningen. Det har gjort at det investeres et dobbeltsifret milliardbeløp hvert eneste år i telekom i Norge. Det er bra. I Sverige har de valgt en modell der det er de offentlige tilskuddene som i praksis holder igjen investeringstakten, som har gjort at de investerer langt mindre per år enn det som gjøres i Norge. Så skal vi sørge for, i de områdene der det ikke er kommersielt grunnlag for det, at vi fortsetter å støtte opp under bredbåndsutbygging der.
Nikolai Astrup (Høyre), 2017-10-10:
Høyre er opptatt av å ha et samfunn med små forskjeller og høy tillit. Det har vi i Norge i dag. Det skal vi fortsatt ha i fremtiden. Samtidig må vi også ha en politikk som bidrar til at det skapes arbeidsplasser, slik at folk har en jobb å gå til. Det er helt avgjørende for at vi skal ha et samfunn med små forskjeller og høy tillit. Derfor har vi forsøkt å føre en skattepolitikk som bidrar til at det er mer attraktivt å realisere de nye arbeidsplassene. I den situasjonen vi har vært i, har det vært riktig og nødvendig å prioritere det. Vi har hatt det største oljeprisfallet på en generasjon. Nå ser vi at pilene peker i riktig retning. Veksten går opp, og det skapes nye jobber.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg har lyst til å starte med å gratulere både presidenten og representanten Astrup med valg til viktige verv og også regjeringen, som har fått gjenvalg, til tross for et svekket grunnlag i Stortinget. Trontalen vi hørte i går, kunne vært regjeringens måte å takke for tilliten på, beskrive hvilke utfordringer Norge står overfor, og hvordan vi i fellesskap kan løse dem på en best mulig måte. I stedet ble det en oppramsing av fine ord uten politisk innhold. De store utfordringene ble ikke tatt tak i. Oljepengebruken, som nesten ble doblet i forrige stortingsperiode, lurte mellom linjene. Andelen folk i jobb, som nå er den laveste i Nord-Europa, ble i trontalen møtt med erklæringen om at «flere må være i arbeid». De voksende ulikhetene ble møtt med at vi i Norge har små forskjeller, og at regjeringen fortsatt vil ha det slik, selv om regjeringens politikk netto øker forskjellene. Mitt spørsmål er om representanten Astrup erkjenner at store utfordringer, som høy oljepengebruk, lav sysselsetting og økende ulikheter, trenger politiske virkemidler for å løses.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Dette kalles trontaledebatten, og da er det vel trontalen vi skal adressere, i alle fall delvis. Men jeg vil takke representanten Astrup for svaret og ser fram til gode debatter om dette både i komiteen og i denne salen i den kommende sesjonen. Vi er i denne salen enige om at små forskjeller er et gode for Norge. Det vi ikke er enige om, er tiltak for å holde forskjellene små og ikke la ulikhetene mellom oss øke. Økende ulikhet er dårlig for tilliten mellom oss. Det er selvsagt problematisk for dem som faller utenfor, men det som også er viktig å se på, er at det er problematisk for dem på toppen. Det er fordi vekstkraften i økonomien som bedriftseiere og investorer er så avhengige av, forsvinner når forskjellene blir for store og eksporten blir redusert, slik vi kan lese om i Dagens Næringsliv i dag. Med høy grad av ulikhet klarer vi ikke å ruste Norge for framtiden. Derfor er mitt spørsmål til representanten Astrup om det i denne stortingsperioden vil komme tiltak mot økte forskjeller, annet enn festtaler om at vi må ha flere i arbeid.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Noe av det vakreste ved det norske samfunnet er de små forskjellene og den høye tilliten mellom folk. Sånn har det ikke alltid vært, og det er jo ingen naturlov at det vil fortsette sånn. Jeg er derfor glad for at regjeringen i trontalen slår fast at forskjellene i Norge skal være små. Det bør vi kunne stå sammen om. Vi vet at nøkkelen til små forskjeller er en politikk for et omfordelende skattesystem, et organisert arbeidsliv og universelle velferdsgoder. Når man så lytter til innleggene til representantene fra regjeringspartiene, er det klart at en av regjeringens hovedsatsinger er å redusere skattene, til tross for at vi får dårligere råd. Dette er nå velprøvd gjennom de siste fire årene, og vi kan slå fast at det ikke har redusert forskjellene, snarere tvert imot. Da blir spørsmålet til representanten Astrup: Er det et politisk mål for regjeringen å redusere forskjellene i Norge, og hvis det er ønskelig, hvilke forslag vil regjeringen legge på bordet for å motvirke effektene av lavere formuesskatt og skattekutt til de rikeste, som vil øke forskjellene i Norge?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Jeg har lyst til å gratulere Slagsvold Vedum og Senterpartiet med et godt valg og ser fram til et godt samarbeid med dem her i Stortinget. En av våre viktigste oppgaver vil være å sikre flertall her i salen for en mer ambisiøs klimapolitikk enn det regjeringen leverer, for vinduet lukker seg raskt. Ett område hvor det hersker bred enighet om at vi skal gjennomføre utslippskutt, er transportsektoren. Dessverre er vi her mer enige om målet enn om tiltakene, og det pleier ikke å være særlig bra for klimasaken. Jeg lurer derfor på om Senterpartiet vil være med på å øke kjøpsavgiftene på nye fossilbiler, og sånn sikre at engangsavgiften blir virkemiddelet for å få ned utslippene i transportsektoren.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Regjeringen og representanten Njåstad har et forklaringsproblem, for overskriften skal jo være «Et bærekraftig velferdssamfunn». Likevel har vi gjennom fire år sett for høy oljepengebruk, store skattelettelser til de rikeste og en lang rekke smålige velferdskutt, som rammer de fattigste. Dette kan vanskelig kalles for bærekraftig. Så registrerer jeg at regjeringen varsler fortsatt skattelettelser og kanskje også – forhåpentligvis – mindre oljepengebruk. Men de smålige kuttene hører vi ikke noe om. Mine spørsmål til representanten Njåstad er: Hva vil skje med de tusen som har mistet barnetillegget til uføretrygden? Hva vil skje med de tusenvis av uføre som har mistet bostøtten? Og hva vil skje med de pensjonistene som opplever fortsatt fall i kjøpekraften?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Det var en litt pussig replikk, all den tid dette ikke var mitt tema i innlegget i det hele tatt. Men man skal selvfølgelig likevel svare på det som tas opp. Det er slik at når man gir skattelettelser bredt, som regjeringspartiene og støttepartiene har gjort de siste fire årene, vil det også komme det brede lag av befolkningen til gode. Nå kjenner jeg ikke den konkrete saken som blir nevnt, men når vi gir skattelettelser, vil selvfølgelig det medføre at man får skattekutt, at man får avgiftskutt, og at man betaler mindre inn til fellesskapet enn man ville gjort med Arbeiderpartiets politikk, som altså ønsker å øke skattene med 15 mrd. kr. Media, og flere, har i ettertid vist at det også vil ramme dem som har minst fra før, så Arbeiderpartiet møter seg selv i døren med retorikken om at det angivelig bare er vi som gir skattelettelser til dem som har mest fra før. Arbeiderpartiet sørger for å gi skatteøkninger til dem som har minst fra før.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Jeg tror man skal lete lenge etter en annen etat i staten som har fått større prosentvis økning av sine budsjetter enn det norsk politi har fått de siste fire årene. Det har vært en gigantisk satsing på norsk politi i budsjettene. Et av problemene, som gjør at ikke alle disse pengene nødvendigvis har gått til mange stillinger alle steder, er at det har vært et enormt etterslep. Jeg husker – i mange år før vi tok over makten – hvor mye politiets representanter var ute og klaget på situasjonen i politiet når det gjaldt utstyr, når det gjaldt datasystemer, og når det gjaldt antall stillinger. Men tallenes tale er veldig klar: Vi har 1 883 flere ansatte i norsk politi nå enn da Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen tiltrådte for fire år siden. Det betyr at man veldig mange steder nå vil se mange nye ansatte politifolk som er ute og gjør jobben, og bekjemper kriminalitet. Så hverdagen er uten tvil blitt bedre. Men vi er selvfølgelig ikke i mål.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Vi har satt i gang en politireform. Den politireformen er selvfølgelig ikke i mål ennå. Vi har sørget for at tolv nye politidistrikt, ved tolv nye politimestre, har fått mange fullmakter og har fått stor tillit av Stortingets flertall til å gjennomføre en nærpolitireform til det beste for innbyggerne. Vi kommer ikke til å være i mål på et par år. Det vil ta sin tid å tilpasse den reformen i tråd med intensjonene. Når det gjelder Indre Østfold, som jeg kjenner veldig godt, siden både min mor og far er fra samme distrikt som representanten Myhrvold, er det slik at vi har en veldig bra politistasjon der. Den forventer jeg skal være betjent, og jeg forventer også at den skal tilby tjenester til befolkningen i Indre Østfold på en god og trygg måte. Jeg hadde selv møte med politimesteren på den stasjonen i valgkampen, og han var meget godt fornøyd med nettopp politireformen. Det tror jeg også var budskapet da representanten Myhrvold var til stede og besøkte samme politistasjon, at politimesteren var veldig fornøyd med den reformen som Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har fått flertall for.
Jette F. Christensen (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Takk til representanten Leirstein for en rørende skryteliste. Det er imidlertid noe som ikke trekkes fram på denne skrytelisten som dere har fått til i regjering, og det dreier seg om skatt. Leirsteins parlamentariske leder var tidligere på talerstolen i dag og sa at dette var et valg mellom skattelette og å øke skattene. Mitt oppfølgingsspørsmål er: Til hvem da? Det gjelder i alle fall ikke for Arent Johannes Gåthe fra Nesttun. Han jobbet hardt et langt liv, helt til kroppen ikke klarte mer. Imens betalte arbeidsgiveren hans inn til sluttvederlag. Da kroppen sa stopp og Arent sto uten jobb, oppdaget han til sin forskrekkelse at regjeringen hadde lagt skatt på sluttvederlaget. To av tre kroner som hans arbeidsgiver hadde betalt inn, gikk nå til Siv Jensen istedenfor til Arent. På nettsidene til Fremskrittspartiet står det at skatt er deres hjertesak. Hvorfor banker ikke det hjertet for arbeidsfolk som Arent, men bare for dem som har mest fra før?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2017-10-10:
Representanten Ulf Leirstein snakket varmt om politireformen. Jeg kommer fra Indre Østfold, og i Indre Østfold gjennomførte vi en politireform, nedenfra og opp, i 2010, hvor vi la ned noen av våre lensmannskontorer og samlet oss i Indre Østfold politistasjon. Men det var satt noen forutsetninger for det, bl.a. økt forebyggende beredskap, passtjeneste, våpenløyve, sivilrettslige tjenester osv. Med politireformen som nå gjennomføres, opplever Indre Østfold politistasjon, som betjener rundt 50 000 innbyggere, hvorav 45 000 i den nye Indre Østfold-kommunen fra 2020, å miste, i hvert fall ser ut til å miste, både passtjeneste, muligheten til å levere våpenløyve og andre sivilrettslige tjenester. Så Indre Østfolds innbyggere blir altså henvist til Ski eller til Lillestrøm. Mener representanten Leirstein at dette er tilfredsstillende for befolkningen i Indre Østfold, eller er representanten Leirstein enig i at dette er noe man bør ta tak i?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2017-10-10:
La også meg uttrykke et ønske om godt samarbeid med statsråden. Statsråden snakket mye om olje og gass. Jeg vil snakke litt om konsekvensene. I forrige uke hadde vi store regnbyger over Sørlandet, eller ekstremvær, som vi kan kalle det. NVE har flere ganger varslet at man står uten viktige flomsikringstiltak. Vi får stadig flere bevis på at det er viktig for å unngå den type dramatiske bilder som vi så fra Sørlandet forrige uke og i Utvik i Sogn og Fjordane i sommer, der utgiftene ser ut til å beløpe seg opp mot 120 mill. kr. Hva vil statsråden og regjeringen gjøre for å sette NVE og kommunene i stand til å takle et stadig villere og våtere klima?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg er enig med representanten Slagsvold Vedum i at trontalen manglet de store grepene for de store utfordringene for landet framover. Men jeg vil ta opp en stor utfordring som heller ikke representanten Trygve Slagsvold Vedum var innom, nemlig at mange av oss, særlig barn og unge, i stadig større grad opplever å slite med den psykiske helsen. I dag er det Verdensdagen for psykisk helse. Den gode balansen mellom tanker og følelser er ganske viktig for at vi skal være aktive, friske og blide. Jeg tror Slagsvold Vedum har den balansen, det blir sagt at han er veldig blid, men vi vet at mange trenger hjelp. Vi vet også at disse problemene kan forebygges. Derfor har Arbeiderpartiet i forrige periode sammen med SV fremmet forslag om at psykisk helse og livsmestring må inn i skolen. Det fikk vi ikke med oss Senterpartiet på den gangen. Hvordan ser verden ut nå de neste fire årene, Slagsvold Vedum? Vil Senterpartiet være med på det?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2017-10-10:
Senterpartiet har i valgkampen og i de siste årene hatt en politikk der kjernen virker å være at de skal være imot hva enn Høyre og regjeringen er for. Når regjeringen moderniserer offentlig sektor, gjør rådhusene tilgjengelig digitalt og gjør endringer som fører til mindre byråkrati og bedre tjenester, er Senterpartiet imot. Og det er ikke slik at man fremmer egne alternative forslag – nei, det holder for Senterpartiet bare å være imot andres politikk. Jeg vil derfor spørre representanten Slagsvold Vedum: Når veiselskapet Nye Veier bygger de samme veiene raskere, med like god kvalitet og til 30 mrd. kr mindre enn forutsatt, hvorfor er da Senterpartiet imot?
Vetle Wang Soleim (Høyre), 2017-10-10:
Det er en stor ære for meg å innta denne talerstolen, på vegne av et fylke som bidrar tungt til vår felles velferd. Med energi, fiskeri og havbruk, olje og gass, reiseliv og maritime næringer står jeg stolt som en representant for Møre og Romsdal og alle de ildsjelene og folkene som står på. Gjennom valgkampen sa jeg at Høyres politikk er best for Møre og Romsdal, og det ser det ut til at velgerne er enig i. Jeg blir innmari glad og ydmyk når Høyre blir fylkets største parti for andre stortingsvalg på rad. Jeg tolker dette som et uttrykk for at velgerne liker den politikken regjeringen har levert så langt, og at man har troen på Høyres løsninger i de fire årene som kommer. I trontalen sa kong Harald: «Vi må gjennomføre nødvendige reformer, også når det er krevende på kort sikt.» – Også når det er krevende på kort sikt. Høyre har stått fast på de reformene vi har innledet, og vi ønsker å gjennomføre dem. Mitt inntrykk er at noen partier gjør riktige og nødvendige reformer for landet om til et partipolitisk og uforutsigbart spill. Denne forsamling tar i sitt virke stilling til store spørsmål som påvirker enkeltmenneskers hverdag og hele kommuners framtid. Det at man da vingler og reverserer i store spørsmål for nettopp disse, er etter min mening sterkt uheldig. Det gjør meg opprørt å se andre partier leve etter kortsiktig partipolitisk gevinst framfor langsiktig ansvarlighet på vegne av nasjonen. Norge forandrer seg, og strukturen på de offentlige tilbudene må følge etter. Det tror jeg er en setning som alle kan være enig i. Men det var først da vi inntok regjeringskontorene, at dette faktisk ble gjort noe med. Landet trengte sårt at noen kom for å gjøre endringer i hvordan vi bygde veiene våre, organiserte gode tjenester fra kommunene våre og forenklet regelverket for å gi flere boliger til innbyggerne våre. Derfor skal regjeringen og Høyre fortsette med den jobben som er satt i gang. Kommunereformen fortsetter ufortrødent videre. Effektivisering og avbyråkratisering fortsetter. Vi skal bygge veier på nye og billigere måter, og vi skal utvide pakkeforløpene slik at de svakeste i samfunnet får et godt helsetilbud når de trenger det – for å nevne noe. Det påhviler dette stortinget et enormt ansvar for å gjøre de riktige og nødvendige grepene for å etterlate seg et like godt velferdssamfunn også til den generasjonen som jeg er en del av. Trontalen varslet overskriften «Et bærekraftig velferdssamfunn» for regjeringens arbeid de kommende årene. Det blir et veldig viktig arbeid. De store pengene må brukes på det som gir nasjonen grunnlag for å opprettholde sitt høye velferdsnivå. Da må man investere i forskning, infrastruktur og skattelettelser, og unngå å stå i veien for dem som ønsker å få til noe.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
I mai 2017 sa Trygve Slagsvold Vedum følgende: «Statsminister Erna Solberg har styrt den mest sentraliserende regjeringen dette landet noen gang har sett.» Det var en tung og anklagende påstand, som heldigvis ble faktasjekket av NRK. Konklusjonen var at påstanden var helt feil – en påstand og en spådom representanten viderefører også i sitt innlegg i dag. Som finnmarking merker jeg – som andre i distriktene – at det går så det suser i distriktene i 2017. Kommuneøkonomien under denne regjeringen har ikke vært så god siden forrige årtusen. Det satses enormt på å bygge vei og jernbane i distriktene, og vedlikeholdsetterslepet er for første gang på lang tid redusert. I landbruket ser vi en ny optimisme. Det legges ned færre gårdsbruk enn da Senterpartiet hadde landbruksministeren. Selvforsyningsgraden øker, vi produserer mer mat og er selvforsynt med lam. Mitt spørsmål er om representanten kan erkjenne at partiets påstand og spådommer er gjort til skamme, og, samtidig, om representanten er glad for den positive utviklingen som har skjedd i distriktene den siste tiden.
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Bærebjelken for velferdsstaten vår er at flest mulig er i arbeid, at det stadig skapes nye jobber, og at de som er i arbeid, har trygge vilkår. Dessverre har vi sett tilbakeskritt på dette feltet i fireårsperioden vi har lagt bak oss. Enda færre er i arbeid, det skapes knapt nye jobber, og det meldes stadig om lovløse tilstander i enkelte sektorer. Sosial dumping er blitt regelen snarere enn unntaket i disse sektorene. Derfor leverte Arbeiderpartiet før sommeren 31 forslag mot sosial dumping. Dessverre ble forslagene stemt ned i denne salen. Men vi starter denne sesjonen med blanke ark, og derfor er spørsmålet til representanten Elvestuen: Vil Venstre være med i kampen mot sosial dumping og stemme for Arbeiderpartiets forslag om å endre arbeidsmiljøloven for å begrense bruken av tidsbegrenset innleie?
Mani Hussaini (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Takk for svaret. Et annet spørsmål som jeg vil stille, handler om skole – en fellesarena som er avgjørende for å gi hver enkelt elev muligheten til å nå egne drømmer. Fellesskolen som arena er ikke kun et sted for kunnskap, utdanning og trivsel, men også en arena som visker vekk forskjellen på foreldrenes lommebok, bakgrunn og hudfarge. VG kunne dagen før valget melde at i de fire siste årene ble antallet privatskoleplasser doblet sammenliknet med forrige regjering – med Venstres velsignelse. Derfor vil jeg spørre representanten Elvestuen om Venstre i denne stortingsperioden vil bidra til å styrke fellesskolen og gi færre privatskoler et godkjentstempel, slik at vi kan sørge for at alle elever får det beste utgangspunktet, ikke bare de som kan betale for det.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Det var eit overraskande spørsmål. Dersom eg forstår Kristensen rett, meiner representanten at vi heller må redusere innvandringa til Noreg for å redusere forskjellane i Noreg – altså at Noreg ikkje skal ta på alvor dei folkerettslege pliktene våre fordi vi må redusere forskjellane i Noreg. Eg synest det er ein veldig spesiell inngangsport. Noreg har ei sjølvstendig plikt til å ta imot folk som er på flukt, folk som er i ein vanskeleg situasjon, og vi har samtidig ei plikt til å redusere forskjellane i vårt eige land. At det eine bringar eit større problem til landet vårt, gjer at utfordringa blir større – ja, men det er ikkje dermed sagt at for å få bukt med dei aukande forskjellane i samfunnet skal vi redusere dei folkerettslege pliktene våre. Det synest eg er ein ganske spesiell inngang til problemstillinga.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Eg trur faktisk eg forstod det opprinnelege spørsmålet, at representanten ønskjer å redusere innvandringa med det målet å få redusert den aukande utviklinga i forskjellar. SV ønskjer å ta i bruk ein heilt motsett strategi, som vi også demonstrerte gjennom åtte år i regjering. Island og Noreg var dei einaste landa, i løpet av dei åtte åra SV sat i regjering, der forskjellane blei reduserte, også i ei tid då innvandringa var vesentleg høgare enn ho er i den situasjonen Noreg er i no. Det er inga motsetning mellom å jobbe for å redusere forskjellane i samfunnet og samtidig ta på seg betydelege folkerettslege plikter – eit land som verkeleg har store moglegheiter til å gjere det. La meg berre illustrere det med at da denne regjeringa brukte store pengar på å redusere formuesskatten, var SVs forslag å auke velferda, som ville bl.a. redusert forskjellane i dei breie laga av befolkninga.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Det var fleire aspekt som blei trekte fram i spørsmålet, men for å ta arveavgifta først: Den er i dag på null. Når ein tar imot arv, er det null i avgift i Noreg i dag. Dersom ein derimot tener pengar frå vanleg arbeid, har vi kjempestor skattlegging. SV meiner det ein spesiell situasjon vi har i Noreg i dag, der skattlegging av arbeid er veldig høg, medan skattlegging av formue, arv og eigedom er veldig låg. Kvifor skal det vere slik at ærleg arbeid skal skattleggjast mykje høgare enn den passive handlinga det er å ta imot arv? Samtidig veit vi at er det ein ting som verkeleg held dei store forskjellane i samfunnet i dag ved like, er det nettopp arv. Sju av ti av dei rikaste i landet er arvingar. Det er der dei store historiske syndene ligg, at vi ikkje har klart å gjere noko med dei store skeivheitene i formue og arv, mellom generasjonar, mellom ulike lag i befolkninga. Dersom ein skal få gjort noko med det, må ein flytte skattlegginga frå arbeid og over på eigedom, arv og formue.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2017-10-10:
Eg vil også gratulere med vervet som finanspolitisk talsperson i Arbeidarpartiet. Mitt spørsmål går på klima. I dag la SV fram ein serie nye forslag om korleis vi kan kome på sporet av 2020. Stortinget har eit eige klimaforlik frå både 2008 og 2012, og dersom vi skal nå målet om kutt innan 2020, har vi lagt fram ein serie tiltak som gjer at vi kan oppnå den målsetjinga. Den store spenninga knyter seg da til korleis Arbeidarpartiet vil stille seg til det forslaget der. Vårt forslag går inn for at vi vil få eit samla kutt på rundt 5 millionar innan 2020, det er det vi må få viss Noreg skal kome «back on track». Kva innfallsvinkel vil Arbeidarpartiet jobbe etter dei neste månadene? Vi har jo ein unik moglegheit no.
Turid Kristensen (Høyre), 2017-10-10:
Det er noen saker det er bred politisk enighet om, som representanten var innom innledningsvis, og det er at vi skal ha små forskjeller i dette landet. Det ønsker både Høyre og SV. Forskjellene i Norge har økt moderat de siste 40 årene, og likevel er Norge blant de landene som har minst forskjeller i verden. Ifølge Brochmann II-utvalget er den største årsaken til den svakt økende ulikheten i Norge innvandring. På tross av dette ønsker SV å øke innvandringen til Norge, og SVs Audun Lysbakken uttalte nylig at han mener at debatten om innvandring og integrering bør være to ulike debatter. Det er noe underlig, all den tid manglende integrering, ikke minst på arbeidsmarkedet, er noe av det som bidrar til økte forskjeller. Dette henger ikke sammen. Jeg vil gjerne spørre representanten Knag Fylkesnes om han vil bidra til en politikk som kan la oss lykkes med et av de viktigste tiltakene for å beholde små forskjeller, eller om representanten vil fortsette å lukke øynene for den største årsaken til økte forskjeller, samtidig som han tar til orde for økt innvandring til Norge.
Turid Kristensen (Høyre), 2017-10-10:
Da er jeg redd at representanten misforsto mitt spørsmål. Det er ikke snakk om at vi ikke skal ta vår del av ansvaret og ta imot de menneskene som trenger vår beskyttelse. Men vi har i ganske mange år, også under den rød-grønne regjeringen, sett at det er store utfordringer med å klare å integrere de innvandrerne og flyktningene som kommer til Norge, og at noe av det viktigste vi kan gjøre for å opprettholde små forskjeller, er å hjelpe også disse inn på arbeidsmarkedet. Det jeg undrer meg over, er at SV ønsker å øke innvandringen, all den tid vi nå ser at den økningen i ulikheter vi har, faktisk skyldes økt innvandring. Det jeg da lurer på, er om det ikke er riktigere å bli med på en politikk som begrenser innvandringen kanskje til det nivået vi har nå i hvert fall, for ikke å øke ulikhetene ytterligere.
Turid Kristensen (Høyre), 2017-10-10:
Etter fire år med Høyre i Kunnskapsdepartementet går det riktig vei med norsk skole. Elevene lærer mer, de er mer til stede i klasserommet, og færre faller fra. Fraværsgrensen har ført til en kraftig nedgang i fraværet, og aller mest gledelig er det at fraværet har sunket mest på yrkesfag, der hvor fraværet har vært størst, og der hvor det tradisjonelt er flest som dropper ut. Selv om det er for tidlig å si noe sikkert om hvorvidt fraværsgrensen vil påvirke frafallet på lengre sikt, er de foreløpige tallene positive. Men vi må uansett fortsette å jobbe for at flere både velger yrkesfag og fullfører. Halvparten av elevene i videregående skole går på yrkesfag, men det er for mange som ikke fullfører. Noen dropper ut, og for mange får ikke læreplass og får ikke fullført av den grunn. Det er en fortvilt situasjon for de elevene det gjelder, men det er heller ikke en ønsket situasjon for samfunnet, som trenger kompetente fagarbeidere både i offentlig og i privat sektor. Derfor er jeg veldig glad for det som både regjeringen og samarbeidspartiene fikk gjort i forrige periode, og for den satsingen på yrkesfagløftet som skal videreføres nå i denne perioden. Vi må sørge for at arbeidslivet får den kompetansen det har behov for, og vi må sørge for at ungdommene får fullført den utdanningen de ønsker seg. I forrige periode gjennomførte vi en rekke tiltak for å sikre flere elever lærlingplass. Vi økte tilskuddet med 21 000 kr per kontrakt, bl.a. som et resultat av budsjettforliket med Venstre og Kristelig Folkeparti. Vi skjerpet kravet om bruk av lærlinger for å vinne anbud. Vi involverte bedriftene i et samarbeid for å skaffe flere læreplasser. Vi har også gjennomført en satsing på yrkesfaglærerne – bare for å nevne noe. Yrkesfagløftet skal nå ta yrkesfagene videre. Etter råd fra arbeidslivet får vi nå yrkesfag som er tilpasset det arbeidslivet har behov for. Vi vil sørge for en mer motiverende utdanning, ved at elevene får spesialisere seg tidligere. Vi vil ha mer praktisk rettet utdanning tidligere i utdanningsløpet, og vi vil gjøre teorien mer relevant. Vi vil også rekruttere flere yrkesfaglærere, bl.a. gjennom rekrutteringsstipender. Vi må øke kravet om lærlinger i statens virksomheter, og vi vil øke tilskuddet videre. Satsingen er offensiv, og den er ambisiøs, men den er også realistisk og helt nødvendig. Fagutdanning er like viktig som en universitetsutdanning, og mesterbrev er like bra som en mastergrad. Norge trenger fagarbeidere, og vi skal sørge for at Norge får de fagarbeiderne vi trenger.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Jeg er også fra kysten, og der tapte Arbeiderpartiet valget nettopp på det å ville øke skattene betydelig. Jeg har forstått det slik at SV vil presse Arbeiderpartiet og andre mulige samarbeidspartnere til å øke dem ytterligere, ikke bare eiendomsskatten, men også ved å gjeninnføre arveavgiften, som er særdeles usosial. Jeg er veldig stolt over at denne regjeringen, med Fremskrittspartiet og Høyre, har redusert helsekøene og innført fritt behandlingsvalg. Det er også med på å redusere forskjeller. Det gir en økt valgfrihet og er det beste for pasienten. Jeg lurer på: Hvorfor vil representanten velferdsentreprenørene til livs?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg er sterk tilhenger av uttrykket til min sjef gjennom ti år, Jens Stoltenberg, om at det er få ting i politikken som er mer vakkert enn et forlik, og jeg kan varsle at nå når vi har muligheten i opposisjon til faktisk å skape flertall også når regjeringen ikke er med, skal vi bidra til at slike forlik finner sted. Sist vi hadde en reell mindretallsregjering, i 2003, var jeg saksordfører for et forlik, barnehageforliket, som sørget for at vi fikk barnehagedekning for alle, vi fikk makspris, noe Høyre hadde kjempet imot, og vi fikk 40 000–50 000 flere ansatte – en enorm velferdsreform. Jeg sto også i spissen for et statskirkeforlik hvor sju partier i Stortinget samlet seg om noe av det vanskeligste i politikken, nemlig tro- og livssynspolitikk. Representanten kan være trygg på at vi kommer til å være for forlik, men vi kommer til å sørge for at de forlikene går i retning av vår politikk, og at de blir fulgt opp på en god måte. Der tror jeg vi har en jobb å gjøre med den regjeringen som sitter i dag.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
For det første tror jeg de aller fleste økonomer vil si at den oljepengebruken som Høyre og Fremskrittspartiet har stått for de siste fire årene, ikke kan fortsette. Hvis vi dobler oljepengebruken vår hvert fjerde år, vil den kassen være tom i hvert fall lenge før mine barn er kommet midtveis i arbeidslivet. Det er en uansvarlig måte å ta vare på felles verdier for framtidige generasjoner. Vår generasjon, den rikeste i historien, må i større grad betale våre egne løpende utgifter med de varer og tjenester og produksjon som vi sørger for selv. Og når vi investerer i internasjonale selskaper, er det ikke for å støtte Microsoft eller Pepsi, det er for å få avkastning på de pengene som vi har pumpet opp av Nordsjøen, slik at de kommer mange generasjoner til gode. Vi kommer til å stå for en slik ansvarlig politikk. Det vil overraske meg om ikke regjeringen også i statsbudsjettet viser at de har lyttet til, lært av og forstått de advarslene som økonomene kommer med, og sørger for at oljepengeveksten blir redusert.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Det er jeg helt enig i. Som næringsminister bidro jeg til forenklinger for norsk næringsliv på over 5 mrd. kr. En av de store tingene vi gjorde da, var å fjerne revisjonsplikten for små selskaper, en innsparing som gikk rett på bunnlinjen til mange både små og mellomstore virksomheter. Jeg tror det fortsatt er mye å gjøre: digitalisering, Altinn-automatisering, at bedrifter kan rapportere ett sted, og at andre offentlige etater kan hente sin informasjon der i stedet for å måtte sende nye skjemaer til bedriftene for hver enkelt etat. Det er helt sikkert ting i både regnskapslov og andre lover som kan gjøre at det blir lettere å starte og drive og få lønnsomhet i virksomheter. Mange bedrifter i Norge er små. Ryggraden i det er å kunne drive med den produksjonen som er hensikten med bedriften, og i minst mulig grad drive med byråkrati og andre ting som tar oppmerksomhet bort fra det.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-10-10:
Jeg er helt enig med representanten i at klimaområdet er et av de områdene hvor jeg tror det nye parlamentariske flertallet vil gi helt andre muligheter enn i forrige periode. Med et Kristelig Folkeparti som er fristilt fra samarbeidsavtalen, med et reelt flertall av opposisjonspartier, så tror jeg vi kan få til ting som i forrige periode ikke lot seg gjøre fordi Venstre og Kristelig Folkeparti var for sterkt bundet opp mot Høyre og Fremskrittspartiet. Vi har ønsket oss et nytt bredt klimaforlik, men det er fullt mulig å se for seg at de rød-grønne partiene, forhåpentligvis da med støtte fra Kristelig Folkeparti – og jeg skulle likt å se Venstre stå utenfor det – tar initiativ som gjør at vi faktisk oppfyller klimaforpliktelsene våre. Det handler selvfølgelig om, som jeg vet representanten er veldig opptatt av, hva som skjer i olje- og gassnæringen, men det handler også om transport, det handler om bomønster, det handler om industrien, det handler om fornybar energi. Det er veldig mye vi kan gjøre sammen for å sette klimaet mye høyere på dagsordenen i denne stortingsperioden enn det var i forrige periode.
Kristian Tonning Riise (Høyre), 2017-10-10:
Representanten Giske snakket mye om trygghet i sitt innlegg, og noe av tryggheten i norsk politikk gjennom mange år er det å kunne stå sammen om viktige forlik. Jeg har registrert at Arbeiderpartiets evaluering av et skuffende valgresultat har vært å stille spørsmålet: Har vi vært for konstruktive? Det er verdt å minne om at det motsatte av konstruktiv er destruktiv. Arbeiderpartiets inngang til denne stortingsperioden er altså å stille spørsmålet: Burde vi vært mer destruktive? Jeg synes det er litt trist å se at den såkalte ørnen i norsk politikk nå har tatt form av en værhane som snur seg etter vinden. Det var samarbeidet mellom Arbeiderpartiet og Høyre som gjorde at vi i forrige periode klarte å lande både asylforlik, skatteforlik og langtidsplanen for Forsvaret. Mitt spørsmål til representanten Giske lyder: Er det slik at ansvarlighetslinjen til Arbeiderpartiet nå er forlatt, og at Giske-linjen har tatt over?
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-10:
Jeg vil benytte anledningen til å gratulere representanten Giske med nytt verv som finanspolitisk talsperson, og mitt spørsmål vil derfor handle om skatt. Som valgkampsjef for Arbeiderpartiet var Giske en av arkitektene bak 15 mrd. kr i økte skatter og avgifter, deriblant økning av formuesskatten. I Arbeiderpartiets alternative statsbudsjett for i år ble formuesskatten foreslått økt med 4 mrd. kr, det samme beløpet som de ville redusere oljepengebruken med. Man ville altså bruke hver eneste krone man tok inn i økt skatt fra norske bedriftseiere, til å investere i aksjer i Microsoft og Coca Cola. Kan vi etter valgnederlaget forvente et linjeskifte hos Arbeiderpartiet, eller vil norske bedriftseiere forvente å bli møtt med den samme fiendtlige innstillingen til norsk eierskap nå som Giske har begge hendene på rattet?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-10-10:
Eg er glad for at representanten Giske så tydeleg understreka behovet for ein aktiv næringspolitikk i innlegget sitt. Me får stadig meldingar frå næringslivsaktørar om at dei opplever meir kontroll, tilsyn, rapportering, skjema, regelstyring og byråkratisering. Det gjeld både i private bedrifter og i offentleg sektor. Det er nærmast vorte sånn at det viktigaste ein kan gjera, er å dokumentera i ettertid at ein ikkje har gjort noko feil. Mitt spørsmål til representanten Giske er om han er einig i at avbyråkratisering, nedbygging av byråkrati, er ein sentral del av næringspolitikken, som me kan samla oss om på Stortinget?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-10-10:
Sjølv om Høgre tapte oppslutning i Rogaland i valet, vil eg likevel nytte anledninga til å gratulera Tina Bru som ny benkeleiar. Eg vil òg gratulera representanten Bru med å vera bildequiz i siste utgåve av Bondebladet. Det er to år sidan Stortinget vedtok Fornybar AS. Etter to år er stort sett det einaste me veit, at selskapet skal lokaliserast til Stavanger. Det har gjeve null nye arbeidsplassar, null verdiskaping. Mitt spørsmål til representanten Bru er om ho, som eg, ventar at 2018 vert året då Fornybar AS får sin første tilsette og bidreg til den første investeringa.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2017-10-10:
Eg vil berre retta på at eg ikkje er yngst blant dei eldste, men eldst blant dei yngste. Til spørsmålet: Det må vera mogleg å kunna gje eit svar på om me i løpet av 2018 vil sjå eit selskap – Fornybar AS – lokalisert i Stavanger som har tilsette, og som bidreg til investeringar. Det er eit ganske enkelt ja/nei-spørsmål, og eg håpar at representanten Bru kan bidra til klarleik i det.
Tina Bru (Høyre), 2017-10-10:
Jeg kan konstatere at selv om det er en ny periode er det ikke mye som har forandret seg i Arbeiderpartiets retorikk rundt klimaspørsmålet. Det er én ting jeg opptatt av i klimapolitikken, og det er resultater. Hva er det vi har sett de siste fire årene? Resultatene med denne regjeringen og våre samarbeidspartier i forrige periode er at klimagassutslippene har gått ned både i ikke-kvotepliktig sektor og i kvotepliktig sektor. Det har aldri blitt bevilget så mye penger til Enova. Miljøteknologiordningen har hatt mye penger og store summer til å drive teknologiutvikling for å få ned utslippene. Vi har vedtatt masse offensiv politikk på transportområdet. Vi har også i mange tilfeller dratt Arbeiderpartiet etter oss i forhandlinger i Stortinget på dette. Jeg har ingen utfordringer med å være stolt av den politikken vi har ført, og som vi kommer til å fortsette å føre i de neste fire årene.