trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-06-02:
Det er riktig at mange partier har endret standpunkt siden 2001. Da var det bare Kristelig Folkeparti og Senterpartiet som gikk inn for at 337-skvadronen skulle være på Bardufoss. Utviklingen i nordområdene har imidlertid vært slik når det gjelder Kystvaktens nærvær og behovet for det å utøve en jurisdiksjon, det å drive med slepebåtkapasitet og å ha fiskerioppsyn, at vi mener at det er helt vesentlig at Kystvaktens helikoptre nå forblir på Bardufoss. Da vi behandlet St.prp. nr. 42 for 2003-2004 i fjor, gjorde jeg det for øvrig helt klart – og dette er til representanten Hernæs og til statsråden – i svar på spørsmål at 337-skvadronen fortsatt skulle være på Bardufoss, og at helikoptrene skulle være der når de ikke var stasjonert om bord, eller var hos leverandør til vedlikehold. Jeg vil derfor spørre om det i det hele tatt har vært tvil om at det var det som var intensjonen, at også skvadronledelsen etter vedtaket i fjor skulle være på Bardufoss, og om det har vært tvil om det også etter behandlingen av budsjettinnstillingen i høst.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-06-02:
Først må jeg si til representanten Korsberg at det er nesten ingen som er så frekke i denne salen som Fremskrittspartiet. I 2001 stemte Fremskrittspartiet for at 337-skvadronen skulle til Sola – hele Fremskrittspartiet. Det gjorde Arbeiderpartiet også, og det gjorde alle partiene så vidt jeg vet, unntatt Kristelig Folkeparti og Senterpartiet. Kristelig Folkeparti går visstnok i dag inn for at den skal være på Sola. Så her tror jeg vi skal være veldig ydmyke alle sammen overfor det vedtaket som vi fattet da, og den utviklingsprosessen jeg opplever har skjedd i komiteen. Det skyldes nettopp utviklingen i nordområdene at vi har behov for økt nærvær av Kystvakten i nord og flere kystvaktskip, og at helikoptrene som skal være om bord på Kystvakten, skal være stasjonert på Bardufoss også etter at de nye NH90-helikoptrene kommer. I fjor sommer behandlet Stortinget langtidsplanen for Forsvaret for 2005-2008. Å få 337-skvadronen stasjonert på Bardufoss også etter innfasingen av de nye helikoptrene var et av Arbeiderpartiets hovedkrav til regjeringspartiene. Det var bl.a. derfor vi kunne gå inn for beordringsplikt og avdelingsbefalsordningen. Det var et av hovedkravene våre. Jeg vil referere hva jeg selv sa i debatten: «Kystvakthelikoptrene, eller skvadron 337, skal være på Bardufoss også etter innfasingen av de nye NH-90 helikoptrene når de da ikke er om bord på kystvaktfartøy eller til reparasjon hos produsent.» Dette var det ikke tvil om. Selv Bjørn Hernæs understreket i en debatt på spørsmål fra en replikant at ja, 337-skvadronen skal være på Bardufoss. Det må nå etter dette vedtaket ikke herske tvil om at kystvaktskvadronen skal være på Bardufoss, men at vi har to sterke helikoptermiljøer i Norge i militær virksomhet. Det er Sola og Bardufoss. Vi vet at NH90-helikoptrene til alle tre skvadronene kommer til å trene på Bardufoss når det gjelder arktisk trening, og at de kommer til å trene på Sola når det gjelder simulatorvirksomhet. Kystvaktskvadronen skal være på Bardufoss med ledelse og vedlikehold, men vil naturligvis, fordi de nye helikoptrene jo har en litt annen innretning, være om bord på fartøy i mye større grad enn de gamle helikoptrene, og det vil også bli utført vedlikehold om bord. Alle disse tingene ligger i bunnen for forslaget og det vedtaket som vi fatter i dag, og jeg gjorde det også klart i mitt første innlegg.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-06-02:
Det var aldri tvil om i fjor sommer at Arbeiderpartiet mente 337-skvadronen skulle være på Bardufoss. Det jeg i ettertid synes var uklokt, var at de tre partiene som ikke var med på forliket, leverte inn et mindretallsforslag, som de fikk nedstemt. Det er jo det som har skapt usikkerheten, det er det som er årsaken til at det har vært uklare tolkninger av det vedtaket som ble fattet, og som nå er grunnen til at vi fant det riktig å legge inn et Dokument nr. 8-forslag.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-06-02:
Det er lenge siden jeg har hørt to så merkverdige – unnskyld uttrykket, president – innlegg fra en saksordfører som det jeg har hørt fra Per Ove Width i denne salen i dag. Jeg må spørre: Er det slik at Fremskrittspartiet – når man hører på det litt stotrende innlegget – når det kommer til stykket, går inn for at denne simulatoren faktisk skal legges til Nederland, som er ett alternativ som vi vet om? Er det slik at Fremskrittspartiet sitter på opplysninger som vi andre i komiteen ikke har? Hvorfor er Fremskrittspartiet med i en merknad som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV ikke er med på, hvor man altså ikke er interessert i innsyn i den forhandlingsprosessen som nå pågår? Jeg synes representanten Hernæs kunne spart seg sitt sleivspark mot Arbeiderpartiet og Senterpartiet om dokumentforslaget. Dette dreier seg virkelig ikke om valgkamp. Dette dreier seg om å ivareta norske interesser og norske arbeidsplasser på et tidspunkt hvor vi vet at vi skal ha NH90-helikoptre til tre skvadroner – og det er snakk om ganske mange helikoptre. Vi vet at det er veldig mange helikoptre andre steder, bl.a. i Nederland og Tyskland, og det må være i vår interesse å prøve å få en simulator på Sola, som jo er det eneste stedet i Norge hvor denne kan ligge. Når det gjelder spørsmålet om simulatoren skal til Nederland, Tyskland eller Norge, kan det ikke være tvil om at Stortinget må ha en soleklar rett til å mene at den skal ligge i Norge. Hadde det ikke vært for dette Dokument nr. 8-forslaget, hadde komiteen og Stortinget heller ikke visst om at det var en forhandlingsprosess. Vi vet fortsatt ikke om den forhandlingsprosessen er knyttet til gjenkjøpsavtalen, om det er en separat forhandling som pågår om en simulator, eller om denne simulatoren skal ses i sammenheng med vedlikehold. Er det slik at man forhandler om vedlikehold til Norge eller f.eks. til Nederland? Dette er blant de temaene vi har vært gjennom i forbindelse med behandlingen av dette dokumentforslaget. Komiteen sier i sine merknader at det er behov for en simulator for NH90-helikoptre, og forutsetter at Regjeringen sørger for at norske interesser og arbeidsplasser blir ivaretatt. Alle unntatt Fremskrittspartiet påpeker at et naturlig sted er Sola. Vi som er dokumentforslagsstillere, ble under denne prosessen på den ene side beroliget av at Regjeringen sier man forhandler om dette, men på den annen side urolige over at det var så vanskelig å få ut informasjon. Vi er veldig fornøyd med at merknadene i denne innstillingen er så klare og gir så utvetydige signaler at vi synes det er helt greit at dokumentet vedlegges protokollen.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2005-06-02:
Det er helt klart hva flertallet i komiteinnstillingen sier i merknader. Per Ove Width pleier vanligvis å være opptatt av flertallsmerknader, ikke bare av det vi vedtar. På grunn av den utvetydige anbefalingen fra et flertall i komiteen om at denne simulatoren mest naturlig plasseres på Sola, synes vi det er helt greit at dokumentet vedlegges protokollen. Det er det enstemmighet om. Så konstaterer vi at det fortsatt er uklart hvor Fremskrittspartiet mener denne simulatoren skal ligge, og om den i det hele tatt skal ligge i Norge. Spørsmålet er jo hvordan forhandlingene går. Synes ikke representanten Width det er viktig at Stortinget faktisk gir noen signaler til Regjeringen om at vi ønsker denne simulatoren på Sola?
Bjørn Hernæs (Høyre), 2005-06-02:
Representanten Marit Arnstad var i forrige debatt inne på spørsmålet om hvorvidt det Dokument nr. 8-forslaget som ble diskutert da, hadde noen sammenheng med den forestående valgkamp. Det kan vi ha våre tanker om – også når det gjelder dette forslaget. Hvis vi antar at det kan anføres at så var riktig, må vi kunne si at forslaget, i motsetning til hva representanten Width mener, er særdeles tidsriktig. Utover det vil jeg bare si at det neppe er blant de mest nødvendige Dokument nr. 8-forslag som er stilt i denne forsamlingen. Jeg vil også si meg helt enig med forslagsstillerne, som ønsker å styrke det helikopterfaglige miljøet ved Stavanger lufthavn, Sola/Sola flystasjon ved å etablere en helikoptersimulator der. I denne sammenheng synes jeg det er viktig å fremheve, slik forslagsstillerne gjør, at helikopterflyging er dyrt. En simulator gir mulighet for bl.a. å simulere situasjoner som er vanskelig å øve på i virkeligheten. I komiteinnstillingen skriver da også en enstemmig komite at den er opptatt av å ivareta Forsvarets behov for å anskaffe simulatorkapasitet i forbindelse med anskaffelse og drift av enhetshelikopteret NH90. Komiteen er også opptatt av at Norge har sikker tilgang på simulatorkapasitet for denne helikoptertypen. I tillegg er vi fra Høyres side opptatt av det samarbeid med andre land som muliggjøres av en slik simulator. Både Nederland og Tyskland er særs aktuelle partnere, men selvsagt må det samarbeides med andre nasjoner om utvikling, fremskaffelse og drift. Det internasjonale aspektet er for Høyres del det vesentligste i denne sammenheng. Målet er å komme frem til en løsning som er kostnadsmessig mest mulig effektiv, og som samtidig ivaretar Forsvarets behov. Utover dette er vi fra Høyres side også opptatt av det utfallet denne prosessen vil ha for det norske forsvaret. Vi vil derfor be Forsvarsdepartementet orientere Stortinget om resultatet av den prosessen som pågår, som er knyttet til samarbeid med leverandører og andre land om helikoptersimulator og vedlikehold av NH90, utover det som allerede er kontraktsfestet med leverandør. Høyre støtter forslaget om at dette Dokument nr. 8-forslaget vedlegges protokollen.
Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2005-06-02:
Kristelig Folkeparti er, som resten av komiteen, opptatt av å ivareta Forsvarets behov for å anskaffe simulatorkapasitet i forbindelse med anskaffelse og innfasing samt drift av enhetshelikopteret NH90. Det er viktig at Norge har sikker tilgang på simulatorkapasitet for NH90. Anskaffelsesprosjektet for NH90 til fregatter og Kystvakten har også omfattet framskaffelse av simulator. På grunn av høye kostnader har det hele tiden vært lagt til grunn at det må samarbeides med andre nasjoner om både utvikling, framskaffelse og drift av simulatorkapasitet. Som en konsekvens av NH90-anskaffelsen har Norge som formål å dele kostnadene med andre land vedrørende utvikling av en helikoptersimulator for NH90, herunder opsjon på anskaffelse. Kristelig Folkeparti vil understreke at simulatorkapasitet og plassering av denne må avklares gjennom forhandlinger mellom norske myndigheter, helikopterleverandøren og andre nasjoner, knyttet til anskaffelsesprosessen rundt innføringen av nye enhetshelikoptre til Forsvaret. Det er imidlertid ikke alle nasjoner det er aktuelt å samarbeide med. Det nordiske simulatorsamarbeidet fant ingen fellesløsninger, i og med at Norge var det eneste landet i Norden som bestilte en variant av marineutgaven av NH90. Foruten Norge har Nederland, Frankrike og Italia bestilt marineutgaven, mens det er forventet at Tyskland vil gjøre det samme i nær framtid. Forslagsstillerne legger i sitt forslag hovedvekt på rollen til næringslivet i Rogaland. Det vesentlige her er imidlertid det internasjonale samarbeidet. Kristelig Folkeparti vil derfor understreke den avgjørende betydning som arbeid opp mot mulige partnerland i denne sammenheng utgjør. Departementet har hatt kontakt med nederlandske kolleger om mulig simulatorsamarbeid, og saken vil bli tatt opp også med tyske myndigheter. I tillegg har det i de ulike flernasjonale fora fra norsk side vært fremmet et tydelig ønske om en lokalisering av simulator til Norge. Det må samarbeides med andre nasjoner om både utvikling, framskaffelse og drift. Vi mener det bør arbeides aktivt opp mot de aktuelle samarbeidspartnerne for at en helikoptersimulator knyttet til NH90 blir lokalisert til Norge.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-02:
Takk for denne fleksibilitet, hr. president. Med dette vedtaket presiserer flertallet i komiteen noe som det er blitt skapt unødig usikkerhet om, og jeg er fornøyd med at det nå er et bredt flertall i Stortinget for det vedtaket som nå blir fattet. Dette er, som representanten Bjørn Hernæs nå korrekt påpeker, helt i tråd med den oppfatningen SV har hatt av dette i lang tid. Storparten av Kystvaktens arbeidsområder ligger i nordområdene. Derfor er det logikk i at stasjoneringen også skjer i nord. Nå prates det mye om synergieffekter her, og det var derfor jeg bad om ordet. Fra regjeringspartienes side snakkes det mye om synergieffekter, men jeg har ennå ikke sett noen regnestykker på disse synergieffektene. Det kunne være hyggelig å få dem framlagt.
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-02:
Dette er vel et av de forslagene som er fremmet i denne stortingsperioden, med desidert magrest resultat sett i forhold til forslagets reelle innhold. Det som er mest interessant i denne saken, er den diskusjonen som er synliggjort i innstillingen gjennom at komiteens flertall, som dessverre utgjør et mindretall i denne salen, forutsetter «at Stortinget på en utfyllende måte blir holdt løpende orientert om forhandlingenes gang», mens komiteens mindretall – regjeringspartiene og Fremskrittspartiet – ber om å bli orientert om resultatet av disse forhandlingene. Hvilke forhandlinger dreier dette seg om? Jo, de er forbundet med muligheten for å knytte simulatorspørsmålet til anskaffelsesprosessen, som Stortinget ikke kjenner detaljer i, og muligheten for å få denne simulatoren på plass. Jeg vil sitere fra en komitemerknad i innstillingen: «Komiteen viser til at simulatorkapasitet og plassering av denne må avklares gjennom forhandlinger mellom norske myndigheter, helikopterleverandøren og andre nasjoner, knyttet til anskaffelsesprosessen rundt innføringen av nye enhetshelikoptre til Forsvaret.Komiteen viser til den totale prosessen rundt anskaffelse og gjenkjøp som en følge av kjøpet av NH90. Prosessen inkluderer forhold knyttet til simulatorkapasitet, trening og vedlikehold, og komiteen forholder seg til at disse prosessene ikke er avsluttet.» Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV ber altså i denne saken om løpende innsyn i forhandlingsprosessen. Fremskrittspartiet og regjeringspartiene ønsker ikke dette innsynet, som kan være en forutsetning for å oppnå et resultat. Ellers vil jeg peke på at det er mye som er uavklart knyttet til dette prosjektet, ikke minst prislappen på simulatoren. Den er helt ukjent for Stortinget og også for departementet, slik et av svarene på spørsmålene til komiteen viser. Til slutt vil jeg påpeke at dersom det er mulig å få på plass denne simulatoren, bør den ligge på Sola. Som flere andre her lurer jeg egentlig på hva det er som er beveggrunnen til Fremskrittspartiet, som i denne saken ikke er i stand til å fastslå en mulig lokalisering, men velger å holde dette åpent. Så vidt jeg vet, er det ingen andre alternativer knyttet til en mulig lokalisering i Norge. Eller er det det?
Kjetil Bjørklund (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-02:
Width påpeker at forhandlingene er uavklarte, og at det ikke foreligger resultater. Det er åpenbart for alle. Arnstad påpeker mangelen på beslutningsgrunnlag for komiteen. Det har vært et problem i denne saken. Hvorfor ønsker ikke Fremskrittspartiet i denne situasjonen å ha løpende innsyn i forhandlingsutviklingen?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2005-06-02:
Jeg kan i all hovedsak slutte meg til saksordførerens merknader, men i tillegg til det har jeg behov for også å utdype et par ting. I debatten den siste tiden omkring 337-skvadronen er det skapt en del usikkerhet knyttet til oppfølgingen av de vedtak Stortinget allerede har fattet. Senterpartiet for sin del har hele tiden ment at 337-skvadronen burde være lokalisert på Bardufoss. Det mente vi i forbindelse med langtidsplanen i 2001 og i 2003, og det gjør vi i dag. Det er en naturlig oppfølging av at Kystvakten har sin hovedbase i nord, og at kystvakthelikoptrene i dag faktisk fortsatt er på Bardufoss – og det bør de være også i framtiden. Derfor er vi glad for det vedtaket som ble fattet i forbindelse med langtidsplanen i fjor. Foranledningen til Dokument nr. 8-forslaget er jo nettopp at det ikke er vist noen vilje fra departementets side til å følge opp det vedtaket som faktisk ble fattet i forbindelse med langtidsplanen i fjor. Komiteen presiserer i forbindelse med dagens innstilling at det å være på Bardufoss betyr at skvadronledelsen også skal være i nord, og at vedlikeholdet også i hovedsak bør kunne utføres på Bardufoss. I forbindelse med dagens behandling blir man litt usikker på hvordan Regjeringen har tenkt å følge opp dette framover. Uviljen fra dagens regjering til å følge opp flertallsvedtaket som ble fattet i forbindelse med fjorårets langtidsplan, har altså nødvendiggjort et Dokument nr. 8-forslag, som det etterpå er blitt polemisert mot fra Regjeringens side, med at det er valgkamputspill – i alle fall fra regjeringspartienes politikere. Men det er altså rett og slett en oppfølging, fordi Regjeringen ikke har fulgt opp det vedtaket som tidligere er fattet i Stortinget. Fortsatt er det en påfallende argumentasjon i de brev som komiteen har mottatt fra departementet i forbindelse med behandlingen av denne saken, der man ikke argumenterer for og imot de spørsmål som faktisk blir stilt, men argumenterer imot det vedtak som i dag kommer til å bli fattet. Og da blir det naturlige spørsmålet: Hvordan har man tenkt å følge opp det vedtaket som i dag blir fattet? En ytterligere usikkerhet er skapt ved at ministeren har vært på Høyre-turné i Rogaland og sagt at det vedtaket som vil bli fattet i dag, må tolkes, at Regjeringen ikke uten videre kan følge det opp, men at Regjeringen nå må sette seg ned sammen med Arbeiderpartiet for å se på dette. Regjeringen kan ikke sette seg ned med et av partiene bak et vedtak og tolke hvordan vedtaket skal følges opp. Regjeringen har i all hovedsak ikke som oppgave å tolke de vedtakene som blir fattet i Stortinget. Den har som oppgave å gjennomføre de vedtakene som blir fattet. Fra Senterpartiets side mener vi at det er skapt nok usikkerhet omkring denne saken gjennom flere behandlinger i Stortinget. Det blir i dag fattet et vedtak, og vi forventer at Regjeringen lojalt og uten forbehold følger opp det vedtaket.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2005-06-02:
Det er jo lett å si ting når en er ute på valgturné, men i dette tilfellet bidrar man til å skape enda større usikkerhet knyttet til en sak som har vært gjennom en omfattende debatt i Stortinget ved flere anledninger. Jeg merker meg at statsråden sier én ting her i Stortinget i dag, og hun sier noe annet i Stavanger Aftenblad. Her i Stortinget sier hun at hun skal følge opp vedtaket. I Stavanger Aftenblad sier hun at komitevedtaket må tolkes. «Regjeringen er nødt til å sette seg ned med Arbeiderpartiet for å finne ut hva vedtaket egentlig går ut på.» Kan statsråden i dag bekrefte at hun har skjønt hva som er hovedessensen i vedtaket, at det vil bli fulgt opp av Regjeringen, at det i den grad det nå skal tolkes, vil komme en sak fra regjering til storting, og at en ikke vil sette seg ned og drøfte det med partiene enkeltvis på Stortinget, men ta det via de vegene og de kommunikasjonslinjene som er mellom regjering og storting? Jeg tror det er viktig at statsråden bekrefter det her i dag, så vi slipper enda mer usikkerhet når det gjelder om Regjeringen har tenkt å følge opp det Stortinget faktisk vedtar.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2005-06-02:
Det er et godt forslag at Forsvaret i samarbeid med næringslivet i Rogaland skal prøve å utvikle en helikoptersimulator for NH90-helikoptre ved Sola og Stavanger lufthavn, men behandlingen i komiteen har vært en smule merkverdig i den forstand at det ikke har vært mulig å få svar på om det fra norsk side er mulig å jobbe for en slik løsning. Det har ikke vært mulig å få til et tilstrekkelig beslutningsgrunnlag for å kunne ta stilling til om det er mulig å jobbe for et slikt alternativ, fordi alt henvises til de forhandlingene som skal skje mellom de ulike land som er involvert i denne prosessen. Vi har ikke fått svar på hvordan utviklingen i de forhandlingene egentlig kan komme til å bli. Derfor er det slik at noen av oss føler at vi heller ikke hadde noe valg i forhold til spørsmålet om å vedlegge saken protokollen, fordi beslutningsgrunnlaget var for spinkelt. Men det er et godt forslag. Og det er merkverdig at det ikke er mulig for det politiske miljøet i Norge å si at når det finnes gode planer for simulator fra norsk side, vil en aktivt kjempe for å få en simulator til Sola – mer aktivt enn en sier det i dagens Dokument nr. 8-forslag og i dagens innstilling. Det er vanskelig å begynne å spekulere i hva som kan være årsaken til det, fordi man ikke har noe innsyn i hva som kommer til å skje, eller hvordan forhandlingene kommer til å utvikle seg. Men det kan kanskje bety – og det er da en spekulasjon – at en kalkulerer med at tyngdekraften kommer til å føre til at simulatoren havner i utlandet i stedet for i Norge. Det vil i så fall være uheldig hvis vi, som vi nå ser, kan komme til å ha et godt alternativ i Norge. Og det ville være svært uheldig hvis noe slikt skulle skje i framtidige forhandlinger uten at Norge på andre områder får viktige oppdrag og mulighet til å utvikle næringsliv og arbeidsplasser. Jeg har lyst til å understreke det her i dag, for dette handler egentlig ikke bare om simulatorer lenger. Dette handler om hva disse forhandlingene mellom ulike land i forbindelse med NH90-anskaffelsen kommer til å føre med seg, og hva Norge til sjuende og sist kommer ut med. Det burde kunne være en simulator på Sola. Senterpartiet synes det er et godt forslag at den i så tilfelle blir lokalisert til Sola. Men skulle det ikke bli en simulator, må det ikke herske tvil om at det da er nødvendig for Norge at man får annet bidrag som er knyttet opp mot viktig verdiskaping og arbeidsplasser i Norge. Fremskrittspartiet kan kanskje ikke mene noen ting om lokalisering i Norge. I likhet med representanten Bjørklund undrer jeg meg litt over at Fremskrittspartiet har så vanskelig for å være med på ordet «Sola». Det er mulig at de mener at det finnes andre steder i Norge som er aktuelle lokaliseringer. Jeg har vanskelig for å se det, og Fremskrittspartiet har heller ikke dokumentert det under behandlingen av innstillingen eller i innstillingen. Men for Senterpartiets del mener vi definitivt at den type simulatorkapasitet på Sola er et godt forslag og en god idé, og at dette bør følges aktivt opp fra norske myndigheter i de ulike fora der en nå skal forhandle i tiden framover.
Bendiks H. Arnesen (Arbeiderpartiet), 2005-06-02:
Som en av forslagsstillerne bak det forslaget som nå behandles, har jeg behov for å komme med noen synspunkter. Jeg er en av de mange som ikke forstår hvorfor denne enheten ønskes sørover, når vi vet at over to tredjedeler av oppgavene til 337-skvadronen vil være i områdene fra Bardufoss og nordover. Jeg mener det er svært mange gode grunner som tilsier at det er riktig å beholde 337-skvadronen på Bardufoss. Ingen snakker her om distriktspolitikk, slik representanten Hernæs prøver å antyde. Her gjelder det helt andre forhold. I nordområdene vil en slik tilstedeværelse være av største betydning i tiden som kommer. Økt uttak av olje og gass, økt transport av olje og gass, økt fare for forurensning, økt kamp om fisk og andre marine ressurser osv. er forhold som gjør det viktig med tilstedeværelse av norske helikopterbærende kystvaktfartøyer. Også andre forhold gjør at det er helt riktig å stadfeste lokaliseringen til Bardufoss. Bevisst satsing på lokal rekruttering har ført til en meget stabil stamme av teknisk personell på Bardufoss. Bardufoss har et unikt flyteknisk og motorteknisk fagmiljø og kompetanse. Også dette miljøet er det viktig å gi forutsigbarhet. Nærheten til Kystvakt Nords base på Sortland er også viktig, som det har vært sagt. Som jeg sa, har Bardufoss en nærhet til nordområdene, hvor minst 2/3 av oppgavene for 337-skvadronen vil ligge. Det sier seg selv at operativ distanse da blir vesentlig kortere med 337-skvadronen på Bardufoss enn på Sola. Jeg har lyst til å takke komiteens flertall for den grundige behandlingen av forslaget og for en god konklusjon. Jeg føler meg helt sikker på at framtiden vil vise at dette var det eneste riktige vedtaket, både av praktiske, driftsmessige og økonomiske grunner. Jeg undrer meg fortsatt over at det skulle være nødvendig med et Dokument nr. 8-forslag for å stadfeste noe som jeg oppfatter som allerede vedtatt, men jeg er glad for den klare stadfestingen som skjer i dag, og for at statstråden så klart sier at nå skal vedtaket ikke være gjenstand for mer tolking, og nå skal vedtaket følges opp. Det er jeg veldig glad for å ha fått bekreftet.
Bent Høie (Høyre), 2005-06-02:
Det er ingen som er uenig i viktigheten av tilstedeværelsen i nord, ikke minst viktigheten av Kystvaktens aktiviteter der. Men det er rart at flertallet i dag da ser ut til å vedta en måte å organisere dette arbeidet på som både gjør det vanskeligere og fører til forsinkelser i operativ status for begge skvadronene, og der konsekvensen vil være færre kystvaktoppdrag, som forsinker innfasing av helikopteroperasjoner – det stikk motsatte av det et bredt flertall her oppe på talerstolen i løpet av debatten har framhevet som det viktige. Det er akkurat de som vil tape gjennom det som ligger som forslag til vedtak i denne saken. I den grad det er skapt usikkerhet om de vedtak som flertallet har gjort tidligere, skyldes det to forhold. Det ene forholdet er at mindretallet i Stortinget har snakket som om de representerte flertallet, og det andre er at Arbeiderpartiet har skapt usikkerhet i forhold til hva de egentlig har ment med de forslagene som de selv har fremmet, og de forslagene som Arbeiderpartiet har vært med på. Men jeg synes at det som representanten Nybakk sa i dag, både i sitt innlegg og i replikken, skaper håp om at det som Arbeiderpartiet egentlig mener, er det samme som de mente for et halvt år siden, for ett år siden og for tre år siden, og som de har vært enig med regjeringspartiene i. Og det er også det representanten Nordtun sier i Stavanger Aftenblad i forrige uke, den 27. mai; han avviser at han har tapt noe som helst i denne saken. Han sier: «Hovedledelsen blir liggende på Sola. Der skal også hovedvedlikeholdet foregå. Det er ikke unaturlig at Kystvaktens helikoptre i nord får base i nord.» Det er akkurat det også regjeringspartiene og Arbeiderpartiet har vært enige om så langt i denne saken. Når det gjelder det vedtaket som gjøres i dag, ville det vært greit om Arbeiderpartiet avklarte om det er den framstillingen som Arbeiderpartiets representant fra Rogaland gir, som er riktig, eller om det er den framstillingen som ordføreren i Målselv gir, som er riktig. Jeg håper det er det første, for da bør det være mulig også i framtiden å finne løsninger i denne saken. Er det det siste, så er det dessverre Forsvaret som blir tapende i en debatt som da mer dreier seg om distriktspolitikk enn om forsvarspolitikk.
Bent Høie (Høyre), 2005-06-02:
Jeg skal ikke delta i en debatt om hvorvidt dette Dokument nr. 8-forslaget er tidsriktig eller nødvendig. Den debatten tror jeg vi kan ha om nesten alle Dokument nr. 8-forslag som fremmes i Stortinget. Det som imidlertid er bra, er at gjennom behandlingen av dette forslaget har et enstemmig og samlet storting sluttet seg til det arbeidet som Regjeringen gjør for å få lokalisert denne simulatoren til Norge og til Sola. Det er viktig, for det er et klart politisk signal om at dette er en del av de forhandlingene som en ønsker å prioritere. Også i forhold til den debatten som vi har vært igjennom tidligere i dag, er vel dette en sak som viser at i mange sammenhenger framover vil det ikke lenger være snakk om distriktsoppgjør internt i Norge, men om landskamper og samarbeid med andre land i forhold til hvilke funksjoner som skal være i Norge, på områder som er så spesialiserte som dem som vi har diskutert i dag. Det er også viktig for oss på Stortinget å ha med oss i framtidige debatter om denne type tema at skal Norge ha mulighet til å ha spisskompetansemiljøer, må vi også ha evnen til å lage noen store fellesmiljøer i Norge, slik at vi kan være rustet til det samarbeidet som vi skal ha med andre land. Jeg er litt overrasket over at representanten Arnstad sår tvil om hva som er Regjeringens holdning og politikk i denne saken, og framstiller det som om det har vært nærmest umulig å få fram hva som er Regjeringens posisjoner. Da vil jeg vise til et brev som er sendt til komiteen, der statsråden sier: «I de ulike flernasjonale fora har det fra norsk side vært fremmet et tydelig ønske om en lokalisering til Norge.» Videre: «Et mulig simulatorsamarbeid var også tema under et møte mellom statssekretær i FD Bård Glad Pedersen og hans nederlandske kollega. Departementet vil også ta opp saken med tyske myndigheter for å se om det kan finnes muligheter for treningssamarbeid ifm. de tyske marinehelioptrene som det forventes at tyskerne vil inngå kontrakt på i nær fremtid. Forsvarsdepartementet er også i dialog med næringslivet i Stavanger om mulige løsninger.» Det viser at Regjeringen og departementet allerede, og før dette Dokument nr. 8-forslaget ble fremmet, gjennomfører de tiltakene som Dokument nr. 8-forslaget tar opp. Men som jeg sa: Det som er positivt med forslaget, er at Regjeringen gjennom behandlingen i dag får et enstemmig storting bak seg i det arbeidet. Jeg er også overrasket over Fremskrittspartiet i denne saken, som på mange måter er med på å så litt tvil om lokaliseringen på Sola, som er det eneste mulige alternativet i Norge. Jeg hadde ønsket at også Fremskrittspartiet kunne stille seg bak det, for det tror jeg hadde gitt Norge en styrke i forhold til de forhandlingene som vi skal igjennom. Jeg er skuffet over at Fremskrittspartiet her stiller seg på sidelinjen.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-02:
La meg starte med å si at jeg er glad for at det er flertall for det forslaget som ligger i innstillingen i dag, og jeg er også veldig glad for at Arbeiderpartiet har snudd i denne saken. Det er litt trist at man ikke fra Arbeiderpartiets side kunne ha snudd for et år siden, så hadde vi kanskje sluppet å ha denne debatten og den usikkerheten som har hersket på Bardufoss. Men jeg tror nok den usikkerheten på Bardufoss likevel hadde kommet til å eksistere, rett og slett fordi gjennomføringsevnen og gjennomføringsviljen fra statsråden er mangelfull. Det har man sett i en rekke eksempler, der Stortinget vedtar én ting og statsråden og Regjeringen gjennomfører noe helt annet. Olavsvern er et ferskt eksempel, der man la ned ammunisjonslageret og ti arbeidsplasser forsvant. Det var overhodet ikke nevnt i den proposisjonen som ble behandlet for ca. et år siden. Og leser man dagens VG, ser man at man har planer om å avfolke Nord-Norge, mer eller mindre, militært. Det foreligger en hemmelig plan, og for sikkerhets skyld står den i VG. Det som preger Forsvaret, er usikkerhet og utrygghet, og det må være ganske frustrerende å være i Forsvaret med den usikkerheten som statsråden er med på å bidra til. Det er nevnt Stavanger Aftenblad, og det vil jeg også nevne, der statsråden sier at man skal sette seg ned og tolke et vedtak – og man skal for sikkerhets skyld sette seg ned med Arbeiderpartiet. Da er det jo naturlig å få en avklaring fra Arbeiderpartiet på om man har tenkt å svare på en sånn invitasjon, og jeg må bare minne om at det er en rekke partier som står bak det forslaget. Nå er det ikke sånn at Regjeringen skal tolke noen vedtak. De vedtakene som Stortinget fatter, skal gjennomføres, uansett om statsråden liker det eller ikke. Jeg vil avslutningsvis få lov til å gi ros til en person i Høyre som sitter i forsvarskomiteen, Åge Konradsen, som har sett lyset. Jeg gir ham honnør for at han støtter det flertallet har kommet fram til. Det synes jeg er veldig bra. Og når statsråden sier at dagens vedtak ikke endrer på situasjonen: Jo, det gjør det, for det vedtaket vi skal fatte i dag, det skal gjennomføres, det skal ikke tolkes, og jeg håper statsråden for siste gang har drevet og stukket kjepper i rotorene når det gjelder 337-skvadronen.
Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2005-06-02:
Jeg skal bare knytte noen korte kommentarer til det siste innlegget fra Marit Nybakk. Jeg er fremdeles glad for at Arbeiderpartiet har snudd i denne saken fra i fjor sommer, det må jeg ærlig talt si. Det er helt riktig som Marit Nybakk sier, at i 2001 hadde vi et annet syn. Men det jeg viste til, var den debatten som var i fjor. Da var det et mindretall bestående av Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet som fremmet forslag om at «337-skvadronen lokaliseres til Bardufoss». Det var et mindretall. Og så var det et flertall som hadde en annen konklusjon. Jeg er glad for at det i dag er et flertall som slår fast hvor 337-skvadronen skal stasjoneres, hvor treningsvingen skal være, hvor den skal understøttes, hvor den skal innfases, og hele den biten som står i forslaget til vedtak. For det er det som egentlig er hele essensen, at forslaget er så klart at statsråden – forhåpentligvis – skjønner vedtaket og akter å gjennomføre det vedtaket som det i dag er et flertall for.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-02:
Dette er en viktig dag for Kyst-Norge. Stortinget vil slå klart og tydelig fast at 337-skvadronen – kystvakthelikoptrene – med skvadronledelse fortsatt skal ligge på Bardufoss. Vedtaket innebærer at også treningsving skal stasjoneres og operativt understøttes fra Bardufoss, også etter innfasingen av nye NH90. Stasjonsvedlikeholdet skal fortsatt gjennomføres på Bardufoss. Innfasingen av Kystvaktens nye enhetshelikoptre skal gjennomføres ved Bardufoss. Stortinget har tidligere sagt dette, men uten at statsråden har villet følge opp intensjonen i Stortingets vedtak. Men et klarere vedtak enn det som gjøres i Stortinget i dag, er ikke mulig, og statsråden er nødt til å gjennomføre og følge opp Stortingets vedtak. Dette er mer enn et lokaliseringsspørsmål. Det handler om troverdighet. Det handler om forsvarspolitikk og en helhetlig nordområdepolitikk. Norge har hevdet suverenitet over om lag 30 pst. av Europas samlede land- og sjøterritorium. Dette medfører et stort ansvar i forhold til nasjonal interesse og internasjonale forpliktelser. Samtidig vet vi at den internasjonale interessen for nordområdene og de ressursene som fins her, krever, hvis Norge skal klare å hevde nasjonal interesse og ivareta internasjonale forpliktelser, tilstedeværelse i de områdene som er under press. Kystvakten er svært viktig i denne sammenheng. Lokalisering av helikoptrene til Bardufoss er sentralt i forhold til operasjonsområde og i forhold til vår ytterste grense. Nærheten til fiskerivernsonen og gråsonen alene tilsier at kystvakthelikoptrene ikke skal flyttes fra Nord-Norge. I tillegg har Bardufoss et veldig sterkt og unikt kompetansemiljø som jeg gjerne i dag fra Stortingets talerstol vil berømme og takke. Hvis det ikke er mulig å ta grep for å styrke Kystvakten og kontrollen over våre havområder, svekker vi innsatsen i nordområdene. Og om en hadde gjennomført flyttingen som statsråden ønsket, ville det betydd at Norge ville ha sendt mer virksomhet ut av den nordligste landsdelen, i en tid da andre nasjoner retter blikket nordover. Stortinget vedtar i dag at helikoptrene ikke skal flys ut av nordområdene – tvert imot. Norge må øke tilstedeværelsen i nord. Dette tjener Nord-Norge, men det tjener først og fremst Norges nasjonale strategiske interesser.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-02:
Da Stortinget bad om en stortingsmelding om fengselsopplæringen, bad man også om en finansieringsplan. Denne finansieringsplanen foreligger ikke. Vi er nødt til å forholde oss til virkeligheten. Det som har skjedd i løpet av denne statsrådens periode, er at 320 nye soningsplasser er opprettet uten at én krone er kommet til fengselsopplæring. Dette er situasjonen vi står i. For at meldingen ikke bare skal bli gode ord, er man nødt til å ha finansiering med. Derfor fremmer vi i dag forslag om at man i budsjettet for 2006 skal komme med en finansieringsplan. Lederen av FOKO, Forum for opplæring innenfor kriminalomsorgen, uttalte i siste nummer av FOKO-nytt at det er lettere å gå på vannet enn å gjennomføre de vedtakene som ligger i stortingsmeldingen, uten penger. Det er sant, det koster å gjennomføre dette. Derfor har SV foreslått tidligere, og vi foreslår også i dag, at man skal utarbeide en finansieringsplan. Jeg er også opptatt av å løfte fram de samfunnsøkonomiske perspektivene ved rehabiliteringen og opplæringen. Stortinget peker i den innstillingen som vi behandler i dag, på KrAmi-prosjektet fra Sverige. Her har svensk kriminalomsorg gått nye veier i oppfølgingsarbeidet og i det tverrfaglige samarbeidet. Svensk kriminalomsorg, sosialetaten og arbeidsformidlingen har gått sammen om prosjekt etter avsluttet soning som skaffer deltakerne fast jobb, som er et av de kriteriene man har. Dette gir gode resultater. I Sverige er resultatet at for hver krone man legger inn i dette prosjektet, får samfunnet tilbake mellom 13 og 18 kr. Flertallet peker på at dette er et riktig og viktig prosjekt. Vi peker også på at hvis man i tillegg tar med utdanningssektoren, vil man kunne få enda større og bedre konsekvenser ut av dette prosjektet. Flertallet ønsker da et større prosjekt, i likhet med KrAmi-prosjektet i Sverige. Jeg ser fram til at statsråden vil iverksette dette prosjektet så fort som mulig. Det er viktig å se på de samfunnsøkonomiske konsekvensene av å styrke utdanningen og rehabiliteringen, som sagt. En investering i fengselsopplæringen er en sikker investering, det gir sikker avkastning. Det gir bedre utsikter til et godt liv for den enkelte, og det gir et bedre og tryggere samfunn for alle. Derfor er det viktig å satse på fengselsopplæringen. Jeg er glad for meldingen, men jeg er skuffet over at stortingsflertallet ikke vil garantere for en mer langsiktig og varig finansiering av fengselsopplæringen. Spredte forsøk og gode mål holder ikke i lengden. Skal de innsatte kunne regne med et skikkelig opplæringstilbud i framtiden, er det nødt til å følge med midler. Med de vedtakene som vi fatter i dag, og med de intensjonene som er i stortingsmeldingen, ser jeg fram til at Regjeringen i statsbudsjettet for 2006 vil legge fram en kraftig økning. Jeg vil med dette ta opp SVs forslag. Jeg vil også signalisere at vi vil stemme subsidiært for Fremskrittspartiets forslag, forslag nr. 3.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-02:
Vi lever i et teknologisk samfunn. For ti år siden kostet en mobiltelefon 30 000 kr, og den var så tung at man nesten ikke kunne bære den. I dag er den nesten allemannseie. Den digitale hverdagen har kommet innover oss. Den er her, og den blir her. Dette blir stadig større og viktigere. Læreplanene er, som det er sagt tidligere, et av de fremste verktøyene som skal støtte opp under det arbeidet som lærerne skal gjøre. De er viktige og skal være enkle, så både lærere og foreldre skal forstå dem. Utkastet til læreplaner som foreligger nå, er lite framtidsrettet. Den digitale kompetansen er ikke inkludert i kompetansemålene på alle nivå, ikke knyttet til faget på fagets premisser og ikke differensiert i forhold til trinn. Stortinget har vedtatt at digital kompetanse skal være en av de grunnleggende ferdighetene, på linje med lese- og skrivekompetanse, og dette følger ikke disse forslagene til læreplaner opp. I det høringsutkastet som foreligger i dag, er ikke digital kompetanse godt nok inne. Satser vi ikke på IKT og teknologi, så kommer vi i bakevja. Jeg er redd for at hvis man ikke får digital kompetanse mye sterkere inn, vil det føre til at man får svære variasjoner både når det gjelder skoler, lærere og hvor mye digital kompetanse den enkelte elev vil få. Det vil resultere i et digitalt klasseskille. Jeg mener det er viktig å sikre at alle skoler og alle elever får denne basiskompetansen. Statsråden sier hun skal være ferdig med de nye læreplanene den 23. juni, men hun sier i dag at hun ikke har tatt stilling til og ikke har den fulle oversikten over hva som står i disse læreplanene. Disse læreplanene er altfor viktige, både for foreldre, for lærere og for den norske skolen i sin helhet, til at man skal kunne gjøre et hastearbeid på det. Så jeg mener at det er viktig at man får en ny gjennomgang og en ny diskusjon av disse planene. Og, som jeg sa, teknologi må bredere inn.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2005-06-02:
Det har vært etterlyst gjennom flere innlegg her hvorfor Fremskrittspartiet ikke nevner Sola. Det ligger jo i innstillingen her. Forhandlingene er ikke avsluttet. Og så lenge forhandlingene ikke er avsluttet, kan i verste fall simulatoren havne i et annet land. Det vet vi ikke noe om, og da kan jo ikke Stortinget vedta at den skal ligge på Sola. Stortinget kan ikke vedta det, når vi ikke vet noe mer om prosessen. Og når Marit Arnstad sier at hun ikke har fått svar på hvordan disse forhandlingene kan gå: Nei, naturligvis kan man ikke få svar på hvordan forhandlingene kan gå. Det forhandles jo! Vi har sagt at simulatoren naturligvis – og det vil vi arbeide for – skal ligge i Norge, men vi kan ikke dermed si at den skal ligge på Sola, når vi ikke vet om den havner i Norge i det hele tatt. Jeg stiller meg undrende til at det går an å si noe sånt. Når det gjelder dette med at saken ikke er tidsriktig: Nei, den er vel ikke tidsriktig når forhandlingene ikke er avsluttet og vi ikke vet om den kanskje havner i et annet land, som jeg har sagt. Naturligvis vil vi også gjerne at den skal komme til Norge, men hvor i Norge den skal havne, vet vi altså ikke. Vi stemmer jo for dette forslaget, sammen med alle de andre partiene. Vi er enige om dette forslaget. Dokumentet vedlegges protokollen, sier vi. Alle sammen sier det. Det kan ikke være noen tvil om det. Hvis noen påstår at vi ikke mener at dette er en viktig sak når vi sier at den ikke er tidsriktig, er jo det helt feil. Naturligvis er det en viktig sak. Men som sagt, vi kan ikke vedta noe som vi ikke vet noe om.
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2005-06-02:
Til det siste: Jo, det kan være greit å ha løpende informasjon, men jeg kan ikke se at denne saken tilsier at Regjeringen til enhver tid skal komme løpende til forsvarskomiteen eller Stortinget med detaljer om hva som har skjedd siden sist – da må det være viktige ting, og den gjør det helt sikkert hvis man kommer til den konklusjonen. For øvrig er jeg forundret over at representanten Nybakk ikke hører hva jeg sier. Hun må jo ha hørt feil, for jeg sa at simulatoren i verste fall kan havne i Nederland – fordi det foregår forhandlinger. Jeg har ikke sagt at jeg vil at den skal havne i Nederland. Jeg sa tvert imot at jeg vil gjerne at den skal være i Norge, og det må vi jobbe for. Så det er en del ting som går noen hus forbi her. Det er ikke noe forslag i dag om at denne simulatoren skal ligge på Sola. Saken vedlegges protokollen, det er forslaget til vedtak. Da lurer jeg på: Vil Arbeiderpartiet fremme forslag her og nå om at simulatoren, som man ikke er ferdig med å forhandle om ennå, skal ligge på Sola? Eller hva mener egentlig Arbeiderpartiet med dette?
Per Ove Width (Fremskrittspartiet), 2005-06-02:
Hvis det kan være noen som er i tvil om hva noen mener om denne saken, og om flertallet i salen mener at denne simulatoren bør ligge på Sola, har de ikke lest dokumentene. Det står jo klart og tydelig. Jeg er fremdeles forundret over at Arbeiderpartiet er så veldig opptatt av hvor den skal ligge, når de selv fremmer forslag om at saken skal vedlegges protokollen. De vet jo selv da hva som kommer til å skje – eller ikke skje.
Magnar Lund Bergo (Sosialistisk Venstreparti), 2005-06-02:
Statsråden drog en sammenligning med alkohol og sier at hun ikke vil forby alkohol. Jeg har heller ikke kommet med noe forslag om å forby spill. Men jeg vil tro at dersom alkoholforbruket i Norge på fem år hadde blitt firedoblet, som faktisk er realiteten når det gjelder spill, ville kanskje statsråden ha vurdert en del tiltak. Det har statsråden altså gjort, og det har hun fått vår støtte til. Når jeg trekker opp en del nye momenter i dag, nye forslag til å gjøre noe med dette, vil jeg i den sammenheng be statsråden gjøre en vurdering f.eks. av nettgambling. Det er jo ikke slik at fordi det skal gjøres noe internasjonalt, er det ikke mulig å ta egne initiativ. Norge, og ikke minst den regjeringen som sitter nå, har tatt initiativ, f.eks. til å innføre en røykelov. Nå er ikke det et direkte overførbart eksempel, men det betyr at det er mulig å gå foran. Det er faktisk mulig å ta egne initiativ. Det er ingen som hindrer Norge i å gjøre det. Det jeg stiller spørsmål om, er: Når de kan gjøre det i Nederland, og til og med USA og Australia gjør det – jeg har ikke sagt at vi skal innføre det – kan ikke vi også få noen betraktninger rundt det? Kan vi ikke få en runde på det? Jeg kan ikke skjønne hvorfor statsråden ikke kan være med på det. Så til en annen ting – behandling og behandlingsplasser. Vi vet at det er vanskelig å få behandling for spilleavhengighet. Det er opprettet en telefon, som vi også støttet, og det er et kjempebra tilbud. Det viser hvor stort problemet er. Problemet er bare at det ikke er behandlingsplasser nok, at det er kø for å få behandling, og at det heller ikke er behandlingsplasser i alle landsdeler. Nå sier statsråden at det skal komme. For hver dag som går, vet vi at det blir nye spilleavhengige, ikke minst med det som er ute på nettet nå. Nettopp fordi det forslaget statsråden har fremmet tidligere, og som har fått vår støtte, ikke kan tre i kraft, er det behov for å sette i verk ekstra tiltak nå for å behandle spilleavhengighet, for at ikke flere skal rammes av de rettssakene som pågår. Det statsråden gjør, er å heve terskelen for å få behandling. Den regjeringen vi har nå, har innført en egenbetaling på 1 585 kr i løpet av det siste året, noe som har resultert i at frafallet i spillegruppene har vært stort. Det er en egenandel her, og de slipper over det. Men resultatet kjenner vi. For de gruppene det her gjelder, som er mest sårbare, har det katastrofale konsekvenser. Jeg må berømme John I. Alvheim, som tok opp dette spørsmålet med statsråd Gabrielsen i februar. Han fikk da et slags svar om at de var i en konkurransesituasjon med psykiatriske poliklinikker, og at det derfor var rimelig å kreve egenandeler. Vi må jo se på konsekvensene, hvordan det rammer, og ikke bare se på hva statsråden mener er rimelig. Vi ønsker flere behandlingsplasser, og vi ønsker å fjerne egenandelen. Hvordan stiller statsråden seg til det?