Kristin Vinje (Høyre), 2014-12-11:
: «Dette er et sterkt forskningsbudsjett. Vi må se dette offensive forslaget til statsbudsjett som et viktig første steg for å gjennomføre langtidsplanen for forskning.» Dette sa administrerende direktør i Forskningsrådet, Arvid Hallén, da statsbudsjettet ble lagt frem i oktober. Etter forhandlingene i Stortinget med Venstre og Kristelig Folkeparti har forskningsbudsjettet blitt ytterligere styrket. Andelen av det totale budsjettet som går til forskning og utvikling – altså det som er investeringer i fremtidens arbeidsplasser – er den nest største siden 2000, bare i 2007 var dette tallet så vidt høyere. Vi har altså levert en solid økning i forskningsbudsjettet i de to budsjettene som vi har hatt ansvar for. Fra 2010 til 2013, de siste rød-grønne årene, var det en realvekst i FoU-budsjettene på 0,9 pst. Under Solberg-regjeringen har det hittil vært en realvekst på 5 pst. Det er tallenes klare tale. Så kan man si at det ikke er noe poeng i seg selv å øke offentlige investeringer, men det er et viktig poeng å investere i kunnskap for å styrke norsk næringslivs konkurransekraft og løse store samfunnsutfordringer. I Norge nyter vi godt av høye lønninger og en godt utbygget velferdsstat. Begge deler koster penger, og våre høye lønninger gjør at vi ikke kan konkurrere om å være billigst. Vi må jobbe smartere eller konkurrere om kvalitet. Våre velferdsordninger gjør oss avhengig av høy verdiskaping for at de skal være bærekraftige. Regjeringen har høye ambisjoner for Norge som kunnskapsnasjon. Det sa vi i valgkampen, og det viser vi ikke bare i ord, men også i tall og i handling. Budsjettet vi behandler i dag, er et offensivt budsjett for kunnskap. I budsjettet har vi lagt vekt på en utdanningspolitikk som skal gi muligheter for alle. Vi vet at en god utdanningspolitikk er god sosialpolitikk, god næringspolitikk og god integreringspolitikk. I budsjettet er det en rød tråd, som tar utgangspunkt i å styrke kvaliteten i barnehagen, tidlig innsats, skole, høyere utdanning, forskning og næringsliv. Disse elementene er grunnleggende for vår evne til å skape verdier. Gjennom Lærerløftet investerer vi over 1 mrd. kr. på å gjøre gode lærere enda bedre. Siden Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen inntok regjeringskontorene, har vi tredoblet satsingen på videreutdanning av lærere. Det betyr 1 500 nye plasser, og 5 000 lærere kan ta videreutdanning fra høsten 2015. I budsjettforliket settes det også av 50 mill. kr til et nytt kompetanseløft for ikke-kvalifiserte lærere og 200 mill. kr til flere lærere på 1.–4. trinn. Da den rød-grønne regjeringen leverte sitt avskjedsbudsjett, lovte de elleve måneders studiestøtte. Det var et hult løfte, for i årets budsjettforslag – fra f.eks. Arbeiderpartiet – ligger det ikke inne en tilsvarende satsing på studiestøtten. Studiestøtten sto rimelig stille i åtte år. Nå er studiestøtten løftet reelt, både i 2014 og i 2015. Sist det skjedde, var i 2002. I tillegg skal det bygges 2 000 nye studentboliger i 2015. Det er dobbelt så mange som det i snitt ble bygget under de rød-grønne. Det er kanskje derfor statsråd Torbjørn Røe Isaksen blir invitert på kakefest av studentene. Samtidig med budsjettet la regjeringen frem en langtidsplan for forskning og høyere utdanning. Som en del av satsingen vil regjeringen i løpet av 2015 styrke noen av de viktigste innsatsfaktorene innen forskning og høyere utdanning med helt konkrete og målbare tiltak – trappe opp antall rekrutteringsstillinger med 500 nye, øke bevilgningen til infrastruktur med 400 mill. kr og øke bevilgningen til ordningen som stimulerer til deltakelse i EUs rammeprogram, med 400 mill. kr. Noe av det som prioriteres i budsjettet, er satsingen på utvikling av verdensledende fagmiljøer. I budsjettforslaget for 2015 følger regjeringen opp med 100 mill. kr knyttet til rekruttering av toppforskere, et partnerskapsprogram for høyere utdannings- og forskningssamarbeid med prioriterte land utenfor EU og utvikling av utdannings- og forskningssamarbeid mellom Universitetet i Oslo, Simula og University of California, San Diego. Dagen i går var en merkedag. I Oslo rådhus ble Nobels fredspris gitt til Kailash Satyarthi og Malala Yousafzai. Samme dag i Stockholm ble nobelprisen i medisin tildelt Edvard og May-Britt Moser – den første norske nobelprisen i medisin. Begge disse begivenhetene er store på hver sin måte, og begge disse prisene viser hvor viktig det er med utdanning, og hva man kan oppnå gjennom fremragende forskning. Budsjettet vi vedtar i dag, er et sterkt budsjett for fremtiden. Budsjettet legger til rette for at vi skal ha høy kvalitet i utdanningen, og for at vi skal stimulere forskere til å oppdage nye ting, kunne løse gåter innen f.eks. medisin, som vi tidligere ikke trodde var mulig. Vi opplever et taktskifte i kunnskapspolitikken.