Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-05-29:
De private høyskolene er et viktig alternativ til de statlige utdanningstilbudene og helt nødvendige for å sikre kapasitet på vesentlige områder. For å nå Regjeringens mål om 10 000 nye årsverk i pleie- og omsorgstjenesten er vi avhengige av utdanningstilbud ved de private institusjonene. Førskolelærerutdanninger ved private høyskoler spiller dessuten en viktig rolle for å nå målsettingene i Kunnskapsløftet. Mange av de private høyskolene har gode fagmiljøer som spiller sentrale roller på sine felt. De sikrer mangfold blant utdanningsinstitusjonene og er viktige bidragsytere når det gjelder alternativ pedagogikk. Som representanten Lånke peker på, sikrer felles lovverk og samme finansieringssystem for private og offentlige høyskoler en større grad av likebehandling mellom de private og de statlige utdanningsinstitusjonene. Den nye loven om universiteter og høyskoler sikrer formell likebehandling av alle universiteter og høyskoler som tilbyr offentlig godkjente eksamener og grader. Dette innebærer at private institusjoner kan oppnå samme faglige fullmakter som statlige institusjoner. Felles lovverk legger dessuten bedre til rette for å kunne ha en nasjonalt koordinert politikk for både statlige og private institusjoner, der endringer i regelverket skjer parallelt. Studentene ved private høyskoler er sikret samme behandling som studentene ved de statlige institusjonene. Dette betyr like strenge krav til de private institusjonene, bl.a. når det gjelder studentenes rettigheter og plikter, studentenes læringsmiljø, styresammensetning og institusjonenes arbeid for likestilling. Opprettelsen av NOKUT i 2003 har bidratt til større grad av likebehandling mellom private og offentlige høyskoler. Alle høyere utdanningsinstitusjoner har nå muligheten til å bli akkreditert som høyskole, vitenskapelig høyskole eller universitet. Dette innebærer at også de private høyskolene kan oppnå faglige fullmakter til å endre og opprette nye studietilbud uten å søke om godkjenning fra NOKUT. Til nå har Diakonhjemmet Høgskole fått status som høyskole, og Det teologiske Menighetsfakultet har fått status som vitenskapelig høyskole. For tiden er dessuten flere private høyskoler i en akkrediteringsprosess. Når det gjelder stipendiatstillinger, tildeles de på bakgrunn av den enkelte institusjons forskningsaktivitet og resultater. I tillegg legges det vekt på institusjonskategori, dvs. om institusjonen er akkreditert høyskole, vitenskapelig høyskole eller universitet. Det er altså krav til FoU-aktivitet og kvalitet som avgjør om en institusjon får tildelt stipendiatstillinger, og ikke om den er statlig eller privat. De private høyskolene med høy FoU-aktivitet er også tildelt mange stipendiatstillinger. Det teologiske Menighetsfakultet har f.eks. 17, og Handelshøyskolen BI har 25. Dette er høyere enn ved flertallet av de statlige høyskolene. Av de 30 statlige høyskolene og statlige vitenskaplige høyskolene er det tre institusjoner som er tildelt flere stipendiatstillinger enn BI. I statsbudsjettet for 2006 ble de private høyskolene og private vitenskaplige høyskolene til sammen tildelt ti nye stipendiatstillinger. Finansieringssystemet for universiteter og høyskoler gir budsjettmessig uttelling for resultater ved private høyskoler basert på samme indikatorer som ved statlige institusjoner. Private høyskoler har samme incentiver som de statlige til å øke antall avlagte studiepoeng for å få uttelling i finansieringsmodellens undervisningskomponent. Videre er det de samme indikatorene som gir grunnlag for uttelling i finansieringsmodellens forskningskomponent. Både for statlige og for private høyskoler er nivået på basisfinansieringen gjenstand for politiske prioriteringer. Når statstilskuddet skal fastsettes, ser Regjeringen det som en viktig oppgave å dimensjonere de ulike utdanningstilbudene ut fra samfunnets behov, og samtidig ta hensyn til Regjeringens helhetlige politikk. Reduksjonen i basisfinansieringen ved enkelte private høyskoler som Stortinget vedtok i høst, må sees i denne sammenhengen. De siste årene har det vært en betydelig vekst i tilskuddet til private høyskoler. Siden 2000 har statstilskuddet til de private høyskolene økt med nærmere 300 mill. kr. Økningen gjenspeiler en aktivitetsøkning: Antall registrerte studenter ved de private høyskolene har steget med 6 058 siden 2000 og er nå på 24 518 studenter. Men bevilgningen pr. student har også økt. Fra 2003 økte tildelingen til de private høyskolene med 24,2 pst., mens tildelingen til de statlige høyskolene kun økte med 8,3 pst. I revidert nasjonalbudsjett har Regjeringen lagt opp til at de private høyskolene skal styrkes med 4 mill. kr. Midlene vil fordeles på helse- og omsorgs- og lærerutdanningene. I tillegg har vi foreslått å bevilge 11,9 mill. kr til styrking av sykepleierutdanningene, og dette vil også komme mange private høyskoler til gode. Stortinget har bedt Kunnskapsdepartementet foreta en gjennomgang av økonomien ved de private høyskolene, som representanten Lånke var inne på, og komme med en vurdering av hva som vil være rimelig nivå på statlige tilskudd til disse institusjonene. Vi er i dialog med Nettverk for private høyskoler om arbeidet rundt denne gjennomgangen. Departementet vil redegjøre nærmere for saken i St.prp. nr. 1 for 2007.