Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-03-04:
I 2003 oppretta Bondevik-regjeringa Dovre nasjonalpark, samtidig som Rondane nasjonalpark ble utvida. Sammen med nasjonalparkene Dovrefjell-Sunndalsfjella og Rondane sikret man dermed det største sammenhengende verneområdet i Europa der villreinen lever. Det er igangsatt et stort naturrestaureringsprosjekt med mål å tilbakeføre området mest mulig til naturtilstand. Hensynet til villreinstammen og dens leveområde på Dovrefjell er et sentralt element i begrunnelsen for prosjektet. Norge er det eneste landet i Europa som har intakte høyfjellsøkosystemer med bestander av villrein. Derfor er det et norsk hovedansvar i internasjonal sammenheng å ta vare på villreinen og de naturlige leveområdene den er avhengig av. På hjemmesida til Norsk institutt for naturforskning, NINA, kan vi lese: «Norge er fjellandet, villreinen er fjelldyret. Ingen arter i norsk fauna kan som villreinen speile landets oppvåkning etter siste istid. Dessuten har villreinen og Europas befolkning en felles historie som er over 30 000 år gammel. Villreinen kan derfor sies å være en av Europas fremste kulturbærere. Det er av den grunn både spennende og skremmende at det er vi i Norge - som de eneste europeere - som kan bringe historien videre. Våre gjenværende villreinbestander i fjellområdene fra Dovre og sørover er imidlertid stort sett små og oppdelte. Mange av villreinområdene har gjennom det siste hundreåret blitt sterkt påvirket av tunge tekniske inngrep fra blant annet vannkraft-, vei- og jernbaneutbygging, og områdene er i dag utsatt for press fra en rekke ulike brukerinteresser som hytteutbygging, turisme og samferdsel. Forvaltningen av både villreinen som art og villreinens leveområder er derfor komplisert og involverer mange ulike aktører.» Et eksempel på hvor komplisert dette er, får vi med denne saken. Vi ser at det er et stort lokalt engasjement for bevaring av Snøheimveien. Aksjonen «Bevar Snøheimveien» har samlet inn mer enn 15 500 underskrifter. Fylkesordfører Tore O. Sandvik har anmodet om å utsette vedtaket om stenging av Snøheimveien, og at NINA får i oppdrag å sette i gang et femårig forskningsprogram på villreinstammen, vei og friluftsliv i området. Et lite tilbakeblikk: I forbindelse med planlegginga av nedleggelsen av skytefeltet ble det grundig drøftet hva som skulle skje med Snøheim og veien fra Hjerkinn til turisthytta. Etter en omfattende behandlingsrunde og en samlet vurdering bestemte Bondevik II-regjeringa - som altså Peter Skovholt Gitmarks parti var en del av - ved daværende miljøvernminister Knut Arild Hareide i brev av 3. mars 2005 at Turistforeninga på gitte vilkår skulle få overta Snøheim og gjenåpne den som turisthytte. Vilkårene var: Den aktuelle bygningsmasse ved Snøheim skal overdras til Den Norske Turistforening som skal istandsette anlegget til tradisjonell turisthyttedrift innenfor rammen av nasjonalparkens bestemmelser og formål. De kulturhistoriske verdiene ved anlegget skal ivaretas på best mulig måte. Framtidig driftskonsept for Snøheim skal legge til grunn at det kun blir sommerdrift. Dette innebærer at turisthytta skal være stengt om vinteren og våren fram til sommersesongen av hensyn til dyrelivet i området og særlig ut fra ønsket om å reetablere arealene innenfor skytefeltet som vinter- og vårbeite og kalvingsområde for villreinen. Spørsmålet om utvidet åpningstid skal senere vurderes i lys av erfaringene med og kunnskapen om villreinens bruk av områdene omkring Snøheim, særlig innenfor det nåværende skytefeltområdet. Framtidig driftskonsept for Snøheim skal ikke forutsette at det etableres ytterligere turisthytter i nasjonalparken. Veien inn til Snøheim skal fjernes som ledd i tilbakeføringsprosjektet for skytefeltet. Den Norske Turistforenings eventuelle bruk av veien for transport av materialer mv. i forbindelse med ombygging av Snøheim må avklares direkte mellom foreninga og Forsvaret. Samlet sett skulle disse vilkårene bidra til å redusere de negative konsekvensene som en reetablering av Snøheim som turisthytte kunne få for målsettinga om å bringe skytefeltet tilbake til naturtilstand og dermed skape et bedre grunnlag for en bærekraftig villreinstamme på Dovrefjell. Beslutninga om å nedlegge veien var dermed ett av flere viktige elementer i en samlet vurdering og en sentral del i et kompromiss mellom bruk og vern. DNT har akseptert at Snøheim kan drives som turisthytte uten Snøheimveien. Nå skal vi likevel innhente spesifikk kunnskap fra områdene rundt Snøheim for å få et enda bedre beslutningsgrunnlag. Det skriver regjeringspartiene i innstillinga i merknads form. Forhåpentligvis kan dette også bidra til å dempe noen av de konfliktene som vi har fått høre om i løpet av debatten hittil. Det skal gjennomføres en kartlegging av villrein, friluftsliv og næringsutvikling basert på ulike scenarioer ved tilbakeføringa av Hjerkinn-anleggene. En slik kartlegging bør, som vi skriver i innstillinga, bl.a. ta for seg villreinens arealbruk, trekkveier, beite og effekter av inngrep. Det er viktig at kartlegginga og kunnskapsinnhentinga starter raskt, så vi kan bruke tidsrommet fram til utgangen av 2012 til å måle effekten av tilbakeføringa av skytefeltet, inkludert effekten av veien.