Leif Helge Kongshaug (Venstre), 1999-03-11:
Venstre slutter seg til det skiftende flertall i denne saken med ett unntak. Jeg vil kort kommentere noen av punktene i innstillingen. Venstre er glad for at både departementet og en enstemmig komite avviser å innføre regler for taushetsplikt for folkevalgte, og understreker behovet for åpenhet og hensyn til demokratiske prinsipper i den sammenheng. Forvaltningsloven ivaretar behovet for å bevare taushet av hensyn til personalsaker, personvern og tungtveiende private interesser. Venstre er enig i at det foretas en gjennomgang av forvaltningsloven, og at taushetsplikt i forhold til å beskytte tungtveiende offentlige interesser vurderes i den sammenheng. Venstre slutter seg til komiteens flertall når det gjelder de endringer som gjøres i forhold til likestillingskravene. Fremskrittspartiet demonstrerer igjen en mangel på forståelse for likestilling og de tiltak som har gjort at vi i Norge er kommet såpass langt, tross alt, som vi har på dette området. Partiet sier i innstillingen: «Krav om kjønnsrepresentasjon betyr i all enkelthet prinsipielt at dyktighet og egnethet for et verv må vike for kjønn. » Dette avslører at partiet ikke har forstått det helt grunnleggende poenget: Vett og egnethet er likt fordelt mellom kjønnene, men menn og kvinner representerer ulike erfaringer, som må være med i politikken. Uten bevissthet om det og uten forståelse for mekanismene bak århundrers kjønnsdiskriminering oppnår en ikke likestilling. Venstre er skeptisk til kravene om gjennomgående representasjon og til komitemodell som kommunal organiseringsreform. Dette har bidratt til å innskrenke lokaldemokratiet og samle makt og innflytelse på færre hender. Mange mennesker med engasjement og lyst til å delta er stilt utenfor, fordi deres ønske om innsats på et begrenset område og med begrenset tidsbruk ikke har latt seg imøtekomme, slik mange kommuner har organisert seg. Vi er glad for komiteens understreking av at ingen partier kan tvinges til å gjennomføre krav til gjennomgående representasjon selv om et flertall vedtar et slikt prinsipp. Venstre slutter seg til mindretallets syn på endring av kravet om 2/3 flertall for innføring av parlamentarisme. En så vidt drastisk endring av en kommunes eller en fylkeskommunes styreform bør ha grunnlag i en bred enighet. Flertallet, Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet, peker på at et mindretall ikke skal kunne stanse et flertall. Vel så stor grunn er det til å mene at et knapt flertall ikke skal kunne sette til side et mindretalls interesser i en slik sak, der de folkevalgtes arbeidsbetingelser blir vesentlig endret, ikke minst mindretallets. Norske kommuner har ikke to sett administrasjoner. Det må være en forutsetning ved en parlamentarisk styreform at også opposisjonen får tilgjengelighet til et godt administrativt apparat. Etter min – og Venstres – mening kan parlamentarisme i små kommuner føre til økt byråkrati og feil bruk av ressurser i forhold til andre viktige tjenesteytende funksjoner som kommunen skal ivareta. Formannskapsprinsippet er velprøvd og innebærer en grunnleggende god form for demokrati. Den gir alle folkevalgte mulighet til å influere på politikken i kraft av argumenter og konstruktiv deltakelse. I den lokale hverdagen gir dette prinsippet høy legitimitet til politiske vedtak, og er bedre enn å skape kunstige todelinger i lokalpolitikken mellom et parlamentarisk flertall og et mindretall. Dette betyr ikke at Venstre er prinsipielt imot parlamentarisme i enkelte storkommuner og fylkeskommuner, men så drastiske endringer i styreform bør altså etter vårt syn ikke vedtas med et knapt flertall. Vi vil derfor stemme imot forslaget til lovendring på dette punktet, men slutter oss ellers til flertallsinnstillingen.