Anniken Hauglie (Høyre), 2019-12-05:
Etter at regjeringens budsjettforslag ble lagt fram, er det kjent at Nav siden 2012 har hatt feil fortolkning og praktisering av retten til å ta med seg helserelaterte ytelser til andre EØS-land. Det er viktig at ekstrainnsatsen som nå er satt inn for å rydde opp, ikke går ut over den ordinære driften til arbeids- og velferdsetaten og Trygderetten. Regjeringen har derfor foreslått å øke bevilgningen med 45 mill. kr. Det går godt i norsk økonomi. Det siste året har nesten 50 000 flere kommet i jobb, fire av fem i privat sektor. Alle fylker opplever jobbvekst. Ledigheten er på sitt laveste nivå siden før finanskrisen. Bedringen i arbeidsmarkedet har ført til at flere som før sto utenfor, nå kommer inn i jobb. Den økte sysselsettingen har i stor grad kommet blant dem som bor i Norge, både norskfødte og innvandrere med flere års botid. Men fortsatt er det for mange som står utenfor, og som vil jobbe. Helseutfordringer eller manglende kompetanse kan hindre dem i å få innpass i jobbmarkedet. Stor etterspørsel etter folk gir gode muligheter for inkludering. Men det er ikke alltid nok. Det krever en ekstra innsats. I år styrket vi inkluderingsdugnaden med 125 mill. kr. For 2020 intensiveres arbeidet med ytterligere 50 mill. kr. Økt satsing på individuell jobbstøtte og funksjonsassistanse, lønnstilskudd eller mentorordning skal bidra til at flere med nedsatt arbeidsevne, psykiske helseplager og rusproblemer får sin plass i arbeidslivet. Det er arbeidsinnsatsen vår som sikrer velferdssamfunnet. Jo flere vi klarer å inkludere, jo bedre er det både for den enkelte og for samfunnet. Sysselsettingsutvalget har pekt på at dagens minstesatser gir unge under 25 år som mottar AAP, en klart høyere inntekt enn gjennomsnittet for dem i den samme aldersgruppen som ikke mottar trygd. Vi vet at lange stønadsløp øker risikoen for varig utenforskap. Derfor følger regjeringen opp forslaget fra Sysselsettingsutvalget om å redusere støtten. Det er viktig at det fokuseres mer på mulighetene enn på begrensningene når det er mulig. Hjelpeapparatet må fokusere mer på oppfølging for å øke overgang til jobb eller utdanning. Tett og treffsikker oppfølging er viktig for å kunne hjelpe dem på veien dit. Regjeringen foreslår derfor å benytte et beløp tilsvarende innsparingen til å styrke oppfølgingen av unge AAP-mottakere. Mennesker som får opphold i Norge, må stimuleres til raskt å komme i jobb eller aktivitet som kan bidra til selvforsørgelse. Det foreslås nå å likebehandle flyktninger med andre med kort botid i Norge, det være seg nordmenn med lange utenlandsopphold eller personer med kollektiv beskyttelse i Norge. Samtidig foreslås det å utvide ordningen med supplerende stønad til også å gjelde uføre flyktninger, nettopp for å sikre at de fortsatt får en minsteytelse på nivå med minste pensjonsnivå i folketrygden. Bostedskravene i folketrygden foreslås hevet fra tre til fem år. Regjeringen vil legge til rette for et seriøst, godt og velfungerende arbeidsliv, der det slås ned på arbeidslivskriminalitet. Innsatsen gir resultater. Rapporteringer tilsier at arbeidslivskriminaliteten ikke lenger ser ut til å øke. Men vi vet også at useriøse aktører er kreative og kan finne nye veier å gå. Da må også tilsynsmyndighetene våre – Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynet – utvikle sine metoder og sin kompetanse. For å møte utfordringene vil regjeringen styrke budsjettet med en samlet arbeidslivspakke på 25 mill. kr. Et godt trepartssamarbeid er en bærebjelke i det norske samfunnet. Vi har derfor også nedsatt viktige partssammensatte utvalg som skal se på sysselsettingsutfordringer, økt organisasjonsgrad og tilknytningsformer, og som er viktige for å se på både dagens og framtidens utfordringer. I fellesskap skal vi finne gode løsninger på de utfordringene vi står overfor, noe som vil bidra til økt sosial og økonomisk bærekraft.