Odd Omland (Arbeiderpartiet), 2013-12-11:
Jeg vil starte med å gi uttrykk for at det går godt i Norge. Siden 2005 er det skapt 350 000 nye arbeidsplasser. Mer enn to tredjedeler av sysselsettingsveksten er kommet utenfor offentlig sektor. Den høye verdiskapingen har kommet alle til gode. Norge er blitt et bedre og mer rettferdig land de siste åtte årene. En av årsakene er at det er blitt ført en aktiv næringspolitikk. Det er mye fokusering på todelingen i norsk økonomi. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringa styrker denne todelingen ytterligere. Tiltak som svekker arbeidslinja kombineres med økt oljepengebruk. Regjeringa bruker ekstra midler på sitt viktigste valgløfte: skattekutt. Den foreslåtte innretningen på skattekuttene er verken vekstfremmende eller framtidsrettet. Av hensyn til norske arbeidsplasser og norsk økonomi velger Arbeiderpartiet ikke å øke oljepengebruken. Mens Arbeiderpartiet vil satse på en aktiv og langsiktig næringspolitikk, ser vi at Høyre–Fremskrittsparti-regjeringa legger opp til en passiv næringspolitikk gjennom kutt i ordninger som er viktige for næringslivet, noe denne budsjettinnstillingen viser. Det at regjeringa kutter i virkemidler som er rettet inn mot distriktsnæringer, gjør at forskjellene mellom by og land øker. Kuttene i de regionale distriktsutviklingsmidlene er etter mitt skjønn dramatisk for distriktene. I mitt eget fylke, Vest-Agder, var det fra Stoltenberg-regjeringa lagt inn 42,4 mill. kr til disse midlene på neste års budsjett. Av disse var det lagt inn lokalt 11 mill. kr til utviklingsprosjekter og klyngeprogrammer. Da er det paradoksalt at regjeringa sier at den vil satse på nettopp det. Det er nå varslet at kuttet for Vest-Agder kan komme på 12–18 mill. kr. Alle skjønner at et sånt kutt vil få store konsekvenser. Komiteen understreker i sine merknader at de økte bevilgningene til klyngeprogram skal gå til «etablering av Global Centres of Expertise», som er det nye nivået i klyngeprogrammet. Men det er betenkelig at regionale utviklingsmidler, som i noen fylker i dag går til klyngearbeid, kuttes. Arbeiderpartiet mener at disse midlene er avgjørende viktig for å stimulere til nyskaping og gründervirksomhet. Distriktsutviklingsmidlene er viktige bidrag der markedet svikter som verst, og sikrer at både naturressurser og menneskelige ressurser kan tas i bruk over hele landet. I forbindelse med høringsrunder næringskomiteen har hatt om budsjettet, påpekte Innovasjon Norge at disse kuttene vil bidra til en lang periode med usikkerhet for gründere og bedrifter i distriktet. Et annet forslag fra Høyre–Fremskrittsparti-regjeringa som vitner om passiv næringspolitikk, er forslaget om CO2-kompensasjonsordningen. Selv om regjeringa ble presset til å gjeninnføre ordningen, er skadene allerede skjedd. Industrien etterlyser forutsigbarhet i næringspolitikken fra den nye regjeringa. Dobling av permitteringsperioden for bedriftene betyr nok en ulempe for den konkurranseutsatte industrien. Det vil igjen medføre at flere sies opp, istedenfor at permitteringer benyttes. I Sundvolden-erklæringen varslet regjeringa at virkemiddelapparatet skal gjennomgås, og at landsdekkende virkemidler i Innovasjon Norge skal prioriteres. Det vil etter mitt skjønn ramme landbrukspolitiske virkemidler, og distriktsrettede virkemidler vil sannsynligvis bli nedprioritert. Da den rød-grønne regjeringa overtok i 2005, overtok den en forutsigbar maritim politikk. De maritime næringene var i hele perioden et av satsingsområdene i den regjeringas aktive næringspolitikk. Tiltak for sysselsetting av sjøfolk ble etablert for å sikre maritim kompetanse og rekruttering av sjøfolk. Arbeiderpartiet mener at det er behov for å lovfeste ordningen og heve maksimumstaket for refusjonsutbetaling per sysselsatt. Jeg registrerer at Venstre er det eneste partiet som vil fjerne ordningen. Mens det under vår regjering var stø kurs, ser vi nå en mye mer uforutsigbar maritim politikk. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringa varslet i Sundvolden-erklæringen at de også vil utrede fartsområdebegrensinger i NIS. Her vil jeg påpeke at en eventuell utvidelse vil kunne svekke konkurransekraften hos norske sjøfolk.