Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2003-04-01:
I Regjeringens tilleggsmelding videreføres hovedlinjene i samepolitikken, som har utgangspunkt i Grunnloven § 110 a, hvor det slås fast: «Det paaligger Statens Myndigheter at lægge Forholdene til Rette for at den samiske Folkegruppe kan sikre og udvikle sit Sprog, sin Kultur og sit Samfundsliv.» Det er bred politisk enighet om disse hovedlinjene i samepolitikken. Den kanskje viktigste delen av meldingen er Regjeringens samepolitiske plattform. Her slås det fast at grunnlaget for samepolitikken er menneskerettighetene, som bl.a. er nedfelt i Grunnloven § 110 c. Videre trekkes det fram internasjonale konvensjoner som har betydning for samepolitikken, som ILO-konvensjon nr. 169 om urfolk og FN-konvensjonen av 1966 om sivile og politiske rettigheter, artikkel 27. Der heter det bl.a. at «etniske minoriteter har rett til å dyrke sin egen kultur … og bruke sitt språk». Siden jeg nå nevnte Grunnloven § 110 c, vil jeg også gjenta Grunnloven § 110 a, der det altså heter: «Det paaligger Statens Myndigheter at lægge Forholdene til Rette for at den samiske Folkegruppe kan sikre og udvikle sit Sprog, sin Kultur og sit Samfundsliv.» Dette er det også referert til i plattformen. I plattformen heter det videre at Regjeringen «vil føre en politikk som verner om retten til og øker respekten for ulikheter og mangfold». Regjeringspartiene mener det derfor er viktig at det føres en kultur- og kunnskapspolitikk som gjør hver enkelt trygg på egen og andre menneskers kulturelle identitet. Regjeringspartiene ønsker også å legge til rette for bevaring og videreutvikling av mangfold innen samisk kultur. I meldingen er det synliggjort det arbeidet som gjøres for å bevare samisk språk. Som en del av globaliseringen er det en omfattende språkdeling i verden. Språkdeling har alltid forekommet i verdenshistorien. Regjeringspartiene anser uansett bevaring og videreutvikling av samisk språk som et mål i seg selv. I dette arbeidet er det spesielt viktig med en god dialog mellom Sametinget og storting og regjering om hvordan man skal sette inn ressursene. Et annet tema som vekker stort engasjement i Sametinget og blant Sametingets velgere, er spørsmålet om Sametingets valgordning. I St.meld. nr. 55 heter det at Sametinget selv skal kunne få bestemme de overordnede prinsipper når det gjelder valg til Sametinget. I tilleggsmeldingen er dette moderert noe. Regjeringspartiene har som utgangspunkt at regler for valg av sameting bør fastsettes av Stortinget, men at vi samtidig vil avvente innstillingen fra Sametingets valgkomite før det tas en endelig avgjørelse. Regjeringspartiene er opptatt av at Sametinget har legitimitet og har påpekt forskjellene mellom valgkretser når det gjelder stemmer bak hvert mandat. Spørsmålet om valgregler er også konstitusjonelt. Sametinget er opprettet av Stortinget etter forslag fra regjeringen med begrunnelse om å være representativt organ for den samiske befolkning. Når det gjelder selve valgordningen, er det viktig at Sametinget sikres legitimitet i alle samiske grupper. Sametinget er bygd på prinsippet om at minoriteter skal sikres rettigheter. Det er derfor ikke et mål at det skal være like mange stemmer bak hvert mandat uansett. Dersom utslagene blir for store, kan det stilles spørsmål ved legitimiteten. Reindrift er en sentral del av samisk kultur. Reindriften står foran en rekke utfordringer, bl.a. sikring av reindriftens arealer. Sikring av reindriftens arealer vil bl.a. kunne skje gjennom revisjon av plan- og bygningsloven. Reindriften deltar f.eks. i forberedelser til dette lovarbeidet gjennom å være representert i Planlovutvalget. Gjennom tilleggsmeldingen bør det ikke være tvil om hva Samarbeidsregjeringens verdigrunnlag og utgangspunkt er i samepolitikken. Den beste samepolitikken fås gjennom gjensidig forståelse mellom den samiske befolkning, representert ved Sametinget, og regjering og storting.