Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2009-04-02:
For første gang legges det nå til rette for – gjennom egen lov – å ta vare på et område for friluftsliv, naturopplevelser og idrett. Oslomarka er landets viktigste frilufts- og rekreasjonsområde. Den nye markaloven skaper et tidsskille for forvaltningen av Marka og for 1,2 millioner mennesker som har Marka som sitt nærmeste store turområde. Det er fantastisk å se at på en flott søndag i Oslo er det opptil 250 000 mennesker som benytter Marka til å gå på ski. Men jeg tror jeg skal trekke inn litt historikk her også, og bare nevne hvor viktig dette er også i en historisk sammenheng. Loven ble fremmet for Stortinget allerede i 1981 av en ikke ukjent regjering den gangen, hvor Gro Harlem Brundtland var med. Den ble etter regjeringsskiftet trukket tilbake, av Willoch bl.a., og Willoch uttalte til Dagsavisen den 20. mars 2002: «Bryt grensa. Men for å sikre nok grønne lunger i byområdene, er det nødvendig å slakte en hellig ku – markagrensa.» Loven har vært under press. Jeg vil også sitere noe annet, av en fremtredende fremskrittspartipolitiker her i Stortinget, Carl I. Hagen. Jeg bare nevner dette, for det var stadig vekk brytninger. Han sa til Dagbladet den 31. august 2000: «Bygge boliger i Sørkedalen og Maridalen.(…) Har du hørt makan til vås. Vi tar litt av marka. I Oslo-marka er det jo plass til en by på Tokyos størrelse. Vi har overflod av områder til naturopplevelser. Fly over Østlandet, da ser man hvor god plass det er. Det samme ser du i skjærgården, der det også vil være plass til langt flere hytter.» (…) Jeg siterer dette fordi det er mange som opp igjennom årene har prøvd å rykke i denne historien og si at Marka må vi bare ta mer og mer av, og allmennheten skal ikke ha så stor adgang som før. Men for oss fra Arbeiderpartiet og den rød-grønne regjeringen er det fire hovedstolper som er viktige. Det er langsiktighet og forutsigbarhet for Markas grenser. Det andre er enhetlig forvaltning – istedenfor 19 forvaltningssystemer som nå. Det tredje er forbud mot store inngrep. Og det fjerde er vern av friluftsliv, nye måter å verne på, og opplevelsene skal være for folk flest. For oss som er opptatt av å ivareta allemannsretten og det enkle og naturvennlige friluftslivet, herunder grunnlaget for friluftsliv, er det viktig nå å få en enhetlig lov, ikke minst fordi det nå er blitt tydeliggjort at lovens hovedformål er å fremme idrett, friluftsliv og legge til rette for naturopplevelser i Marka. For første gang i norsk historie blir det nå en egen hjemmel til å verne områder av hensyn til friluftsliv. Områder som på grunn av naturopplevelsesverdier har særskilte kvaliteter for friluftsliv, vil nå kunne vernes. Saksordføreren var inne på disse områdene. Alt dette kan vernes mot ødeleggelse og andre tiltak som endrer naturopplevelsene totalt for folk flest. Det er for å ta vare på Markas framtid at vi gjør det på denne måten. Markaloven lovfester markagrensen og sikrer området for idrett, for friluftsliv og naturopplevelser for framtiden. Loven vil forhindre at det bygges nye boligblokker, store hoteller, firefelts motorvei eller næringsparker i Marka, eller at det f.eks. blir startet bergverksdrift i nye områder. I Marka er det friluftslivet som skal ha forrangen, selv om det selvfølgelig fortsatt skal kunne drives et rasjonelt landbruk og vi fortsatt skal ha levedyktige lokalsamfunn. I tillegg skal Markas hytter kunne bestå og moderniseres etter visse regler. Og det er fortsatt den enkelte kommune som skal behandle byggesøknadene. De får bare en ny miljølov å forholde seg til. Tiltak som ikke påvirker friluftslivet og naturmiljøet, kan gjennomføres uten hensyn til markaloven. Man vil selvfølgelig fortsatt kunne gjennomføre reparasjoner, vedlikehold og andre tiltak i eksisterende bygg og anlegg. Man kan fortsatt vedlikeholde løyper, herunder fjerne stubber og steiner. Slike tiltak krever ikke søknad, som mange har snakket mye om. Det vil nå også kunne planlegges for bygging av nye idrettsanlegg eller for utvikling, opprusting og utvidelse av eksisterende idrettsanlegg så lenge det dreier seg om anlegg som innpasses i Marka. Eksempler på anlegg som kan fornyes, er Holmenkollen, Linderudkollen, Grefsenkleiva, Skullerud skianlegg og Tryvann Vinterpark. Markaloven legger til rette for bygging, utvidelse og modernisering av markastuer og enklere serveringssteder i forbindelse med friluftsliv og idrett. Formålet med markaloven er jo å tilrettelegge for friluftsliv og idrett. Dette lar seg ikke gjøre uten markastuene. Det er som nevnt mange brukere og aktører i Marka. For at disse interessene skal ha god sameksistens, åpner nå markaloven for at det opprettes et markaråd. Markarådet skal ha en ombudsmannsfunksjon i Marka og være en felles plattform for Markas brukere og aktører. Representanter for friluftsliv, idrett, fastboende, hytteeiere og landbruk vil ha en naturlig plass i rådet. Dette er viktig for å sikre at området får et flerbruk, kan man si. Markaloven setter en stopper for utbyggingspresset vi har sett mot bynære markaområder de siste tiårene, samtidig som friluftsliv og idrett sikres gode forhold. Loven utgjør dermed en milepæl for friluftslivet, på lik linje med friluftsloven, og vil i framtiden være en av våre viktigste miljølover. Helhetlig forvaltning sikres også ved at Miljøverndepartementet, øverste forvaltningsmyndighet etter loven, og Fylkesmannen i Oslo og Akershus blir klagemyndighet for alle de 19 kommunene. Selv om landbrukstiltak og skogsdrift ikke berøres av loven, skal Fylkesmannen i Oslo og Akershus også være klagemyndighet for kommunale vedtak i slike saker innenfor markagrensene. Slik kan Oslo-områdets befolkning i generasjoner framover sikres tilgang til uvurderlige naturopplevelser i sitt nærmiljø. Denne loven vil også få enorm betydning for folks trivsel, velvære og helse både fysisk og psykisk og ikke minst for barns oppvekstvilkår. Jeg tror på at denne loven vil være et viktig verktøy i arbeidet med å hindre en bit-for-bit-nedbygging av Marka og sikre gode naturopplevelser for de mange ulike brukerne av Marka, også framtidens generasjoner.