Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-03-06:
Det ligger i foretaksmodellen at de regionale helseforetakene har et helhetlig ansvar for investeringer og drift. Det betyr at de, som kjent, har beslutningsmyndighet til å vurdere og prioritere investeringsprosjektene i regionen, og til å igangsette enkeltprosjekter. Videre er det selvfølgelig en forutsetning at investeringsprosjekter planlegges, slik at framtidige kostnader kan håndteres innenfor regionens samlede ressursrammer. Jeg er glad for å registrere at alle komitemedlemmene er enige om at det i hovedsak er et offentlig ansvar å sørge for sjukehusutbygging. Og jeg vil si at offentlig finansiert sjukehusutbygging i høy grad har skjedd etter sjukehusreformen i 2002. Det er investert for om lag 30 milliarder kr i løpet av reformens fem første år, og investeringsaktiviteten i norske sjukehus har vel aldri vært høyere enn det den faktisk er nå. 30 milliarder kr tilsvarer de samlede investeringene ved norske sjukehus på hele 1990-tallet, den gang i fylkeskommunal regi. Det er riktig at de største utbyggingene nå skjer ved Nye Ahus og St. Olavs Hospital. Store ressurser har vært kanalisert til disse prosjektene. Jeg vil også minne om at disse to prosjektene er norgeshistoriens to største landbaserte prosjekter, på til sammen 20 milliarder kr, eller fem operabygg. Likevel har det vært penger også til å gjennomføre en rekke andre litt mindre utbygginger. Som eksempler på prosjekter som er ferdigstilt eller under gjennomføring, kan jeg liste opp: utbygging ved Ringerike sykehus, ny nordfløy ved Sykehuset Asker og Bærum, 6. byggetrinn i Vestfold, byggetrinn 1 i Lillehammer, stråleterapibygg og eget forskningsbygg ved Radiumhospitalet, kreft- og isolatsenter ved Ullevål, laboratoriebygg ved Haukeland, nytt akuttmottak i Stavanger og fase 1 ved Nordlandssykehuset, for å nevne noe. I tillegg kommer en rekke investeringsprosjekter knyttet til Opptrappingsplan for psykisk helse og store og små oppgraderinger ved landets sjukehus. Jeg vil understreke at alle investeringer ikke kan gjennomføres samtidig. Å bruke privat finansiering for å gjennomføre alle investeringsbehov og ønsker samtidig vil også kunne skape press i økonomien. Begrepet «Offentlig Privat Samarbeid», OPS, er svært vidt, og omfatter mange ulike former for samarbeid mellom offentlig og privat sektor. OPS-prosjekter er ikke i strid med helseforetaksloven. Helseforetakene kan imidlertid ikke inngå avtaler med private utbyggere hvor det i det alt vesentlige er slik at den økonomiske risikoen er overført til leietaker. I slike leieavtaler har leietaker i realiteten kjøpt bygget og finansiert det i det private markedet. Det er å sammenlikne med å ta opp langsiktige lån i det private markedet, noe helseforetakene ikke har anledning til. Det er mulig å inngå leieavtaler uten slike bindinger, men disse vil som regel være knyttet til utbygginger hvor utbygger selv kan fortsette å bruke bygget etter at leieperioden er utløpt. Eksempler på slike OPS-prosjekter er parkeringsanlegg og sjukehotell. Dette begrenser i realiteten muligheten for å inngå OPS-prosjekter når det gjelder sjukehusutbygginger. Alle investeringsprosjekter i helseforetak, også mulige OPS-prosjekter, skal være vurdert og prioritert innenfor en helhetlig faglig og økonomisk ramme, og de skal være innarbeidet i de regionale helseforetakenes overordnede planer og budsjetter. Prosjekter over 1 milliard kr må legges fram for departementet før de settes i gang, dette for å sikre den overordnede nasjonale styringen. OPS-avtaler kan også gi risiko for at prioriteringer blir forskjøvet. Nettopp derfor er det lagt vekt på at mulige OPS-prosjekter må ivaretas innenfor ordinære rammer og prioriteringer for ikke å binde opp framtidige budsjetter. Komiteens medlemmer fra Fremskrittspartiet og Høyre framhever i sine merknader at «en privat leverandør i et OPS-prosjekt har et helhetsansvar for kostnadene, både for drift og investeringer. En slik modell innebærer(…) at det gis insentiv til bedre kostnadskontroll». (…) Det er nettopp de samme incentivene som ligger i foretaksmodellen, ved at foretakene er gitt et helhetsansvar for drift og investeringer. Jeg mener også at dette helhetsansvaret har hatt effekt. De regionale helseforetakene har etablert god styring og kontroll ved gjennomføring av utbygginger, og prosjekter i helseforetakenes regi er vedtatt og ferdigstilt innenfor vedtatte kostnadsrammer. Jeg vil også legge til at Regjeringa har varslet en opptrapping av foretakenes bevilgninger til investeringer med 1 milliard kr årlig og vil komme tilbake til dette bl.a. i budsjettet for 2008.