Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2021-06-17:
Representanten Dale sa at regjeringen ikke faktisk og konkret hadde fulgt opp Stortingets vedtak. Det er jo nettopp det regjeringen har gjort, men så har stortingsflertallet ombestemt seg. Det er en ærlig sak. Det var vel mer presist det representanten fra Sosialistisk Venstreparti sa, at Stortingets intensjon kanskje var en annen, men Stortinget har ombestemt seg fordi det viste seg at i året 2020, for å si det litt enkelt, slo gammel reguleringsmodell bedre ut fordi lønnsoppgjørene var bedre enn man la til grunn da reguleringen faktisk ble gjort. Dagens regler for regulering av alderspensjonen ble innført i 2011 som en del av pensjonsreformen. Da kom også denne faste faktoren med fratrekk på 0,75 pst. I årene 2011 til 2013 ga det en høyere vekst i alderspensjonen enn en gjennomsnittsberegning ville gjort, mens i årene 2014 til 2019 ga det noe lavere vekst enn en gjennomsnittsberegning ville gjort. Det er likevel verdt å merke seg at samlet utbetaling fra 2011 til 2019 ville blitt noe lavere dersom reguleringen hadde fulgt gjennomsnittet av lønns- og prisveksten. Dette prinsippet legges nå om, det er det nå bred enighet om. Det er primært fordi vi ønsker et system som gir litt mindre svingninger fra år til år. Det betyr at pensjonistene da vil få mindre i gode år med gode lønnsoppgjør, som vi kanskje går inn i nå, men de vil bli beskyttet mot realnedgang i år med moderate eller svake lønnsoppgjør. I budsjettavtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet om statsbudsjettet 2021 ble det enighet om at alderspensjonen under utbetaling fra folketrygden i 2021 skal reguleres med et gjennomsnitt av pris- og lønnsvekst, men ikke høyere enn lønnsvekst. Så fattet Stortinget ved behandling av Representantforslag 53 S for 2020–2021 vedtak om at regjeringen i forbindelse med trygdeoppgjøret for 2021 skulle legge inn en kompensasjon for trygdeoppgjøret i 2020 tilsvarende differansen mellom dagjeldende reguleringsprinsipper og regulering som faktisk gjennomsnitt av lønns- og prisvekst. Så fremmet regjeringen Prop. 126 S for 2020–2021, hvor vi redegjorde for hvordan vi ville følge opp anmodningsvedtakene. Som følge av at flere av vedtakene måtte følges opp i forbindelse med gjennomføringen av trygdeoppgjøret, ble det i proposisjonens kapittel 4 gjort nærmere rede for hva som ville bli lagt til grunn for oppfølgingen av vedtakene. Proposisjonen foreslår nødvendige bevilgningsendringer for at arbeids- og velferdsetaten før sommeren 2020 skulle kunne utbetale økt pensjon som følge av vedtakene. Det fremgår av proposisjonen at for 2021 ville regjeringen følge opp vedtaket om regulering gjennom endringer i forskrift 6. mai 2011 nr. 465, om beregning av lønnsveksten som skal benyttes ved regulering av grunnbeløpet og alderspensjonen i folketrygden. Videre het det at reguleringsfaktoren skal fastsettes slik at pensjonene får en vekst tilsvarende det som er nødvendig for at pensjonene kommer opp på det nivået de ville vært på dersom alderspensjonen under utbetaling ble regulert med gjennomsnittet av lønns- og prisvekst i 2020 og gjennomsnittet av lønns- og prisvekst, men ikke høyere enn lønnsvekst 2021. Det fremgår tydelig av avsnittet i proposisjonens 4.1. Kort sagt skrudde vi klokken tilbake, og så sa vi at vi skulle legge den nye beregningsmåten til grunn også for 2020. Det kom et mindretallsforslag da dette ble behandlet, hvor man ba regjeringen følge en beregningsmetode for regulering av pensjoner i 2021 og kompensasjon for 2020 basert på faktiske tall fra Teknisk beregningsutvalg, ikke basert på gamle anslag, altså de anslagene som man ville lagt til grunn. Men flertallet i komiteen rådde Stortinget til å vedta endringer i statsbudsjettet i tråd med forslagene i proposisjonen. Forslaget fra mindretallet ble nedstemt i Stortinget ved behandlingen av saken 27. april 2021. I stedet ble forslaget fra flertallet i komiteen om å vedta endringer enstemmig vedtatt. Det har gjort at nå som Stortinget har en annen mening, så er vi her. Jeg skal ikke gå inn på de tekniske detaljene rundt uenigheten. Jeg skal bare si litt om hvordan dette skal følges opp. Det betyr at Nav må omregne om lag én million alderspensjoner, og Nav anslår at en slik omregning tidligst kan skje i november i år. Det betyr ikke at Nav skal sitte på hendene og vente til november i år, men det betyr at man må utvikle nye systemer for å få dette til. Det er også grunn til å tro at andre pensjonsleverandører som regulerer på samme måte som i folketrygden, kan få tilsvarende utfordringer. Helt til slutt vil jeg si at denne meldingen gir grundig informasjon om årets regulering av pensjoner og et godt bilde av den økonomiske situasjonen til pensjonistene våre.