Snorre Serigstad Valen (Sosialistisk Venstreparti), 2011-06-10:
Jeg har hatt gleden av i en del år å ha bodd i et fredet hus i den bydelen i Norge med høyest tetthet av fredede bygg, nemlig i Kongens gate på Kalvskinnet i Trondheim. Det er jo for øvrig den beste byen i Norge også. Thomas Angells stuer fra 1770 ble opprinnelig oppført for kvinner som hadde falt i armod, men der endte altså jeg opp noen år likevel. Bygget som ble fredet i 1927, var et veldig lærerikt sted å bo. Slike bygg lever, de er organiske konstruksjoner, de knirker, de flytter litt på seg, de reagerer på omgivelsene, de krever helt spesielt vedlikehold og oppmerksomhet. Jeg tror de aller fleste som eier og bor i sånne bygg, ser på det som en stor glede og et privilegium. Jeg gjorde i hvert fall det, selv om jeg bare var leieboer. Derfor mener jeg at Norge trenger ordninger som stimulerer til jevnt vedlikehold av denne typen bygg. Det er viktig for å forhindre forfall og svært dyre skippertak. Derfor er jeg også enig med departementet i at man bør vurdere vedlikeholdstilskudd til bygg som trenger ordinært vedlikehold. At man stimulerer til bruk av sånne bygg, er ofte det beste vernet også, og det er også en forutsetning for at disse kulturminnene kan gi innsikt, opplevelser, identitet og tilgang til vår felles kulturarv. Det var også en bonus med å bo i dette bygget at det stadig kom mennesker innom som en del av byvandringene i Trondheim. Det forutsatte bare at jeg hadde det ganske ryddig på kjøkkenet. Det rød-grønne flertallet har bidratt til å styrke Norsk Kulturminnefond betraktelig de årene vi har styrt, og avkastningen fra fondet er nesten doblet siden de rød-grønne tok over. I tillegg er det opprettet en møteplass for eiere, håndverkere og produsenter av produkter og materialer for fredede bygg. Riksantikvaren mener jeg også gjør en veldig god innsats for å få en bedre dialog med eiere av fredede bygg, kartlegge tilstanden og iverksette tiltak. Kulturminnefeltet har også mange utfordringer, og det er jeg veldig glad for at hele komiteen engasjerer seg i. Ofte utgjør kulturminner en viktig del av et større miljø- og landskapsbilde, og det må ses under ett. Selv om noen mener det er litt rart, mener jeg det er helt naturlig at det er Miljøverndepartementet og vår komité som har ansvaret for feltet. En skal heller ikke se bort fra at framtidige følger av globale klimaendringer også får en del å si for kulturminnepolitikken. En rekke bygg og andre viktige kulturminner vil påvirkes av endret klima, endret vær og endret temperatur osv. Derfor er det som sagt helt naturlig at det er Miljøverndepartementet og vår komité som har ansvaret. Enda viktigere er det at hele det politiske Norge er samlet om målsetningene for kulturminnepolitikken. Det er viktig for bevaring av kulturarven vår, og det gir en forutsigbarhet som er veldig god, og som har vært der nå i mer enn seks år. Det gir en langsiktighet for alle dem som forvalter dette ansvaret, ikke først og fremst underliggende etater og myndigheter, men alle disse menneskene som eier disse bygningene og disse kulturminnene. Men jeg mener at mer debatt trengs. Det oppfatter jeg at en samlet komité også gjør. Jeg har stor forståelse for forslaget om å fremme en ny stortingsmelding om kulturminnevern, og derfor er jeg også veldig glad for at statsråden i dag kunngjør at han kommer til å fremme en ny stortingsmelding om kulturminnepolitikken. Det mener jeg er bra.