Oddvard Nilsen (Høyre), 2001-05-03:
La meg først få avklare litt knyttet til bompenger og veiprising, som jeg var inne på. Det er jo slik at ethvert bompengeselskap i Norge har gjeld, og at den gjelden skal dekkes ved hjelp av det trafikkvolumet som er der, og den prisen som settes pr. passering. Det vil igjen si det samme som at det ikke er mulig å innføre veiprising slik som veiprising skal forstås, samtidig, fordi den prisen skal settes så høyt at man får en avvisning. Det vil igjen si at inntekten til et slikt bompengeselskap vil bli redusert, og i siste omgang vil det på grunn av bompengeavtalen være staten som må betale det mellomlegget som blir der. Det er slik jeg har oppfattet det, og som jeg mener det er. Det er det som er grunnen til at man ikke kan kombinere disse to tingene. Det er det som er forklaringen. Det er ikke noen gest til noen. Det er rett og slett en praktisk ordning fordi man har gjeld, og gjelden skal betales gjennom renter og avdrag som bestemmes av trafikken som går der, og den prisen som legges på. Og setter man inn veiprising, slik at man reduserer trafikken, så har vi et finansieringsproblem. Det er slik det er. Denne saken om veiprising eller rushavgift har vært behandlet mange ganger i Stortinget i ulike sammenhenger, og det samme gjelder også det lovforslaget vi behandler. Flertallet har i grunnen over mange år signalisert at de ønsker veiprising i Norge. I så måte er denne dagen ikke noen lykkedag for norske bilister, heller tvert imot. Argumentene for og imot veiprising, hvem som har vært for, og hvem som har vært imot, er rimelig klart, så det kommer vel ikke som noen overraskelse at Høyre er mot veiprising eller rushavgift. Det har vi faktisk vært mot i veiplaner helt siden slutten av 1980-årene. Utgangspunktet er at bilistene skal betale for de kostnader som de påfører samfunnet til enhver tid. Det som ofte ikke trekkes fram, er at er det noen i Norge som betaler for kostnadene sine, er det privatbilistene. De betaler gjennom kjøpsavgifter på bil, gjennom årsavgiften og gjennom bensinavgiften. I tillegg har de også finansiert gjennom bompenger en lang rekke av de prosjektene som det nå skal innkreves veiprising på. Det er et faktum. Høyre er imot veiprising og kommer derfor ikke til å stemme for dette lovforslaget. Man sitter og lurer på: Hva er det i grunnen flertallet er for? De sier de er for veiprising, men i alle debatter alle steder flykter de når vi kommer til diskusjonen om hvor høy denne avgiften må være for at de skal oppnå det de er på jakt etter. Da skylder de på at dette skal lokalpolitikerne fatte vedtak om. Men sannheten er at det finnes bare én undersøkelse knyttet til dette, meg bekjent, og det er den Transportøkonomisk institutt har gjort i Oslo, som viser at prisen må være på mellom 30 og 50 kr pr. passering. Da vil man oppnå en effekt på ca. 4 pst. reduksjon i rushtiden og 1 pst. reduksjon totalt sett. Jeg ber flertallet svare på om det er dette de mener. Er det 40, 50, 60 kr de mener, eller er det ikke veiprising de snakker om? Jeg tror ikke at et eneste lokalsamfunn i Norge vil tørre å gjøre et slikt vedtak. De kommer ikke til å vedta veiprising, de kommer til å vedta en lavere takst, og da er det ikke lenger veiprising vi snakker om, da er det et finansieringssystem. Jeg må be flertallspartiene, unnskyld uttrykket, være så snille og si rett ut: Ja, vi ønsker å bruke en pris på mellom 40 og 60 kr for å oppnå en trafikkregulerende hensikt. Det er vårt standpunkt. Vi vil gi det signalet lokalt også, og ikke akseptere det i fremtiden hvis det f.eks. skulle komme en søknad fra en eller annen by som ønsker 12 kr eller 16 kr. Vi vil si, nei, det er ingen veiprising. Det er en bompengefinansieringsordning! Jeg sitter og lurer litt på hva flertallet i grunnen har ment med det de sier. De eneste, spør man meg, som kan glede seg over utviklingen her, er faktisk Finansdepartementet. De har fått et fantastisk kort i hånden. Jeg tror de i fremtiden vil argumentere med i Norge skal vei- og kollektivtransport finansieres gjennom brukerbetaling, og det skal skje gjennom veiprising. Og de kommuner eller de steder som har et køproblem, som ønsker å bygge veier, og som ikke innfører dette, vil selvsagt få det vanlige svaret at de ikke har utnyttet sitt skattepotensial, og vil bli bedt om først å gjennomføre det. Og har jeg noe som helst argument for å si det? Ja, det har jeg, for jeg har i løpet av de årene jeg har vært i samferdselskomiteen, merket meg hvorledes flertallet har argumentert når det gjelder bompengeprosjekter. Mange statsråder har reist rundt i Norge og sagt at hvis dere skal få dette til, må dere selvsagt bidra med bompenger. Gjør dere ikke det, får dere heller ikke prosjektet. Jeg ser nøyaktig den samme utviklingen knyttet til veiprising, bare i langt større grad enn det vi til nå har sett. Og så er det dette med fordelingseffekten. Jeg merker meg med glede at flere partier er inne på det. Det undrer meg at partier som tradisjonelt er opptatt av fordeling – virkelig fordeling – ikke innser at veiprising selvsagt vil ha en meget skjev fordelingseffekt. Og hvorfor det? Jo, veiprising vil selvsagt ramme de samme gruppene, som representanten Kofoed-Larsen var inne på. Og det er mange avgifter. Det er de samme gruppene som har fått økt elavgiften, og det er de samme gruppene som har fått økt årsavgiften på bil. Fradragsgrensen på kjøring til jobb har økt inneværende år, og også systemomleggingen knyttet til kjøring til jobb er endret. Alt dette rammer dem som har minst, og summen kommer til å bli ganske høy. Da må man ikke komme og si at dette ikke har fordelingseffekter! Ikke ett element alene, men summen av alt dette rammer selvsagt hardest de menneskene som er i etableringsfasen, de som har dårligst råd. Det må man innrømme og si at sånn er det. Den effekten vil man få. Det undrer meg ikke at en del OECD-økonomer faktisk setter spørsmålstegn ved Norge, som er så opptatt av fordelingseffekter, men som i så høy grad bruker avgifter – nettopp fordi det rammer den gruppen som har minst. Jeg har merket meg at andre har sagt at dette skal man kompensere på andre måter, over skatteseddelen, ved kjøp av bil osv. Min erfaring fra dette hus er at det aldri har skjedd. Gang på gang har det samme flertallet sagt at de skal øke prisen på bruk av bil, men gjøre det billigere å kjøpe bil. Er det noen i denne sal som noensinne har opplevd det? Det går bare én vei. Det blir dyrere både å kjøpe bil og å bruke bil, og det rammer nøyaktig den samme gruppen, nemlig den gruppen som om morgenen skal frakte unger til skole, til barnehage og hente om ettermiddagen. Det er den gruppen man rammer. Det er ikke lystige utsikter knyttet til dette. Det eneste positive med forslaget er at vi får en reell og skikkelig fight i valgkampen når det gjelder dette. Det gleder jeg meg til, fordi jeg er ganske opptatt av dette. Jeg synes dette er en utrolig urettferdig ordning! Jeg er overbevist om at den kommer til å bli brukt. Jeg er overbevist om at den kommer til å bli misbrukt som en finansieringsordning istedenfor en reguleringsmekanisme. Jeg er overbevist om det! I tillegg kommer altså dette med bensinprisen, som flertallet nå sier bare gjelder Tromsø. Å nei, bare vent, så vil det vises kreativitet mange andre steder i Norge, der man utmerket godt kan tenke seg den samme løsning! Og da har vi også fått bensinavgiften, som alle i dette huset, bortsett fra SV, i fjor var for at man måtte redusere. Nå åpner man altså for at den kan økes rundt omkring i Norges land. La oss håpe at valget tilsier en annen sammensetning av Stortinget, slik at vi får fjernet denne knaggen knyttet til veiprising.