Synnøve Konglevoll (Arbeiderpartiet), 2003-12-08:
Det som ligger til grunn for behandlinga av energi- og miljøbudsjettet, er at det i år er inngått et budsjettforlik mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet. Selv om vi som det største opposisjonspartiet har som vår klare målsetting å få skiftet ut dagens høyredominerte regjering etter valget, betyr ikke det at vi ikke skal prøve å gjøre alt vi kan for å dempe den høyredreininga av samfunnet som Regjeringa driver med. Derfor er vi glad for at vi har fått et budsjettforlik i år, fordi det betyr en sterkere innsats mot arbeidsledighet og en styrking av velferdspolitikken. Det betyr likevel ikke at vi er 100 pst. fornøyd med det budsjettet vi skal vedta i dag. Tvert imot: Også når det gjelder Miljødepartementets budsjett og i energipolitikken, er det saker der vi står langt fra hverandre. Jeg vil nevne to eksempler. Det første gjelder elavgiften. Den omlegginga av elavgiften som Regjeringa legger opp til, der vi først skal fjerne hele elavgiften for næringslivet for så å innføre en ny modell 1. juni, vil bety et kraftig tilbakeslag for hele fjernvarmenæringa. Derfor foreslo Arbeiderpartiet i sitt alternative budsjett at vi burde videreføre dagens elavgift til 1. juli. Når det så ikke gikk, mener vi at det i det minste ville være viktig å få til mer forutsigbarhet enn det Regjeringa legger opp til. Regjeringa har så langt lagt opp til at den nye modellen skal legges fram i revidert budsjett, behandles i slutten av juni i Stortinget og så innføres et par uker etterpå. Det er et opplegg som vil bety lite forutsigbarhet. Derfor har vi i innstillinga i dag fremmet et forslag der vi ber Regjeringa fremme en egen sak om utforminga av den nye modellen for elavgift i næringslivet så raskt som mulig, og senest innen 1. april 2004. Da kunne Stortinget fått behandlet dette som en egen sak, og det ville vært mye bedre enn å la næringslivet leve i uvisshet helt fram til revidert budsjett er vedtatt. Den andre saken er Kartverket. Allerede høsten 2001 startet Regjeringa på det som ikke kan ses på som annet enn en nedbygging av Kartverket. Den gang var det et flertall, der også Fremskrittspartiet var med, som presset fram at noe ble rettet opp i revidert budsjett. Men høsten 2002 foreslo Regjeringa å reversere denne økninga. Så, våren 2003, behandlet Stortinget kartmeldinga. Nå hadde Fremskrittspartiet snudd og gav Regjeringa full tilslutning til ytterligere kutt og oppsigelser og nedlegging av fylkeskartkontor. Arbeiderpartiet mener at kart er en grunnleggende infrastruktur som staten må ta ansvaret for. Vi er svært bekymret for det som nå skjer i Kartverket. Vi vet ennå ikke hvor mange som vil sies opp, men det er antakeligvis over 100 personer. Alle som blir sagt opp, har krav på lønn i seks måneder, og deretter vil om lag 85 pst. ha krav på ventelønn. Kartverket vil derfor i 2004 sitte med kostnader på titalls millioner kroner knyttet bare til overtallige, til oppsagte og til husleiekontrakter. Arbeiderpartiet hadde derfor håpet å få gjennomslag for at Regjeringa i revidert budsjett burde komme tilbake med en vurdering av behovet for omstillingsmidlene. Det vi har oppnådd, er at regjeringspartiene har kommet oss litt i møte i den flertallsmerknaden vi har i innstillinga, og vi vil følge nøye med på hva som skjer i Kartverket framover. I Miljøverndepartementets budsjett har vi innenfor den vedtatte rammen fått til noen små endringer. Det er ikke snakk om de store beløpene, men det er viktige endringer likevel. Jeg vil av hensyn til tida begrense meg til å nevne tre av dem. Det første er Grønn Hydrogen på Notodden. Vi i Arbeiderpartiet er veldig glade for at vi endelig har fått til en statlig bevilgning til dette spennende og framtidsrettede prosjektet. Det andre er økningen på 2,5 mill. kr til Kap. 1427 post 74 Tilskudd til friluftslivstiltak. Da vi hadde høring i komiteen, var det et entydig signal fra miljøbevegelsen om at det kuttet Regjeringa hadde foreslått, var veldig bekymringsfullt, og at det var veldig viktig at Forum for Natur- og Friluftsliv ikke ble svekket. Jeg er derfor veldig glad for at vi innad i budsjettforliket har fått til en økning på dette området, og at flertallet gjør det helt klart at FNF ikke skal svekkes. Det tredje jeg vil nevne, er Grønn Hverdag. Det er 17 frivillige organisasjoner som står bak Grønn Hverdag. Grønn Hverdag gir informasjon overfor forbrukere om mobiliseringsarbeidet i kommunen, i lag og foreninger og på arbeidsplasser. De endringene Regjeringa opprinnelig hadde foreslått, kunne ført til at Grønn Hverdag måtte ha sagt opp inntil halvparten av de ansatte, og det kunne rammet spesielt de ansatte ute i fylkene. Jeg er derfor veldig glad for at vi har fått til en økning på 2 mill. kr, og at vi har en merknad som sier klart at aktiviteten til Grønn Hverdag skal fortsette på om lag samme nivå i 2004 som i 2003.