trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Regjeringen har foreslått å gjeninnføre regler om søksmålsrett for fagforeninger om ulovlig innleie. Forslaget innebærer at fagforeninger med medlemmer i en virksomhet som har leid inn fra bemanningsforetak, kan reise søksmål om lovligheten av innleien. Slike regler ble innført i arbeidsmiljøloven i 2013, og opphevet i 2015. Forslaget er en viktig del av vårt arbeid for å fremme faste og direkte ansettelser, styrke det organiserte arbeidslivet og bekjempe sosial dumping og arbeidslivskriminalitet. Det skal straffe seg å bryte reglene, og dette blir det første nye grepet for å styrke etterlevelsen og hindre ulovlig bruk av innleie. Selv om det er gjort flere innstramminger i innleieregelverket de senere år, ser vi at det fortsatt forekommer ulovlig innleie i deler av arbeidslivet. Som kjent har vi også sendt på høring forslag til en rekke endringer i innleieregelverket. Brudd på reglene om innleie er ikke en privatsak. Innleiereglene ivaretar hensyn langt ut over den enkelte innleides interesser. De har bakgrunn i et ønske om et arbeidsmarked hvor faste og direkte ansettelser er hovedregelen. Behovet for kollektiv søksmålsrett må vurderes ut fra den særlige maktubalansen som foreligger i forholdet mellom en innleid arbeidstaker på den ene siden og innleievirksomheten og bemanningsforetaket på den andre siden. Arbeidsoppdragene er ofte kortvarige, og få av de innleide er organisert. Mange er trolig redde for å ta opp ulovligheter i frykt for å skape konflikt og tape framtidige oppdrag. I tillegg vet vi at det å ta ut søksmål ofte er forbundet med stor økonomisk risiko. Når kartlegginger viser at svært få slike saker bringes inn for domstolene, er dette derfor ikke overraskende. Vi kan ikke forvente at denne gruppen arbeidstakere skal påta seg byrden med å påtale ulovlig innleie på egen hånd. Med regler om kollektiv søksmålsrett vil den innleide kunne få avklart sin rettsstilling uten selv å måtte fronte sin sak. Det vil også bli lettere for den enkelte å oppnå fast ansettelse og erstatning. Reglene er også viktige fordi de vil kunne bidra til at flere slike saker kommer opp for domstolen, noe som trolig også vil ha en preventiv effekt. Jeg er derfor glad for at komiteens flertall stiller seg bak regjeringens forslag.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Forslaget om å gjeninnføre regler om søksmålsrett for fagforeninger på innleieområdet er en del av regjeringens arbeid med å styrke retten til faste ansettelser og legge til rette for et trygt, seriøst og organisert arbeidsliv. Her nevnes det flere ting, men for å ta om det kunne være i strid med regelen om negativ organisasjonsfrihet i EMK artikkel 11, så mener vi at det ikke vil være det. EMK artikkel 11 setter et forbud mot ordninger som kan innebære press for den enkelt til å slutte seg til, eller la være å slutte seg til, en bestemt organisasjon. Den foreslåtte søksmålsretten legger ikke press på den enkelte til å slutte seg til fagforeningen. Etter mitt syn vil det være en påstand som ikke vil være riktig.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Ja, i Hurdalsplattformen framkommer det at regjeringen vil vurdere kollektiv søksmålsrett også på andre områder, og slike eventuelle forslag vil komme i en egen prosess knyttet til dette. Så har jeg lyst til å legge til at argumentene som her framføres mot, og som også har vært en del av høringen, er akkurat de samme argumentene som var før det ble innført kollektiv søksmålsrett i 2013. Slik sett blir det et spørsmål om hvilke argumenter man legger mest vekt på. For regjeringen er det viktig å få bort ulovlig innleie, verne om organisert arbeidsliv og legge til rette for et trygt, seriøst og organisert arbeidsliv, og det veier tyngst.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Brudd på ufravikelige lovbestemmelser er ikke en privat sak i Norge. Ulovlig innleie er et samfunnsanliggende med betydning langt utover den innleides interesser, og derfor mener jeg at dette er viktig. Når forslaget avgrenses til fagforeninger med medlemmer hos innleiebedriften, har det sammenheng med at det er her det er størst praktisk behov for en slik regel. Få innleide er organisert, og normalt sett vil det også være de ansatte hos innleier som har best kjennskap til virksomhetens praksis og grunnlaget for innleie.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
På ingen måte, men denne regjeringen ønsker å ta i bruk de virkemidlene som er nødvendige for å bekjempe ulovlig innleie og forhold som er i strid med loven. Selvsagt er a-krimsentrene viktige, og samarbeidet med politiet som arbeidslivssentrene har. Men det er også slik at fagforeningene på disse områdene, der ulovlig innleie skjer, har førstehåndskjennskap. Undersøkelser viser også at det slettes ikke er slik at man har fått bukt med dette med de tiltakene som har vært. Derfor trenger vi å bruke en rekke tiltak. Kollektiv søksmålsrett er et av de virkemidlene som regjeringen vil ta i bruk.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Som jeg sa i sted, framkommer det av Hurdalsplattformen at vi også vil vurdere kollektiv søksmålsrett på andre områder, og det kommer da i egne prosesser. Når det gjelder kravet til aktualitet, vil en sånn regel innebære en endring av den klare hovedregelen som gjelder i prosessretten og innebærer en relativt vid adgang for å få dom for tidligere rettsforhold. Det er ikke gitt at dette er en hensiktsmessig bruk av samfunnets og domstolenes ressurser. Kravet til aktualitet må i dag uansett vurderes helt konkret.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Jeg kjenner på et behov for bare å understreke at selv om Arbeidstilsynet fikk kompetanse til å føre tilsyn med innleiereglene fra 1. juli 2020, er min vurdering at offentlig tilsyn og kollektiv søksmålsrett vil være to ulike mekanismer som samlet må antas å styrke etterlevelsen av innleiereglene. Jeg tok egentlig ordet fordi jeg nok reagerer litt på påstanden fra representanten Molberg om at forslaget om å innføre kollektiv søksmålsrett strider mot «selvbestemmelse, organisasjonsfrihet og personvern», som det ble sagt fra denne talerstol. Da ønsker i hvert fall jeg å si noe om det og kanskje også understreke det jeg sa i mitt forrige innlegg, om at jeg virkelig mener at det gjør det ikke. Når det gjelder det organisasjonsfrihet, innebærer virkelig ikke dette et press på den enkelte til å slutte seg til eller la være å slutte seg til, for den del, en bestemt organisasjon. Den foreslått søksmålsretten legger ingen form for press på den enkelte til å slutte seg til fagforeningen. Når det gjelder det som handler om selvbestemmelse, er det slik at ufravikelige lovbestemmelser er ikke en privatsak i Norge. Ulovlig innleie er et samfunnsanliggende med betydning langt utover den enkelte innleides interesser. Og det at domstolen får tilgang til opplysninger om andre personer enn den som er part i en konkret sak, er for øvrig verken ulovlig eller spesielt uvanlig. Og slik sett mener jeg at dette heller ikke strider mot personvernet. Når det gjelder artikkel 6 i Menneskerettighetsdomstolen, vil domstolens avgjørelse i et søksmål som er fremmet av fagforeningen, formelt sett bare være bindende for partene. Det får ingen rettsvirkning overfor den enkelte innleide. De innleide er altså ikke avskåret fra f.eks. å gå til et nytt søksmål med krav om erstatning eller fast ansettelse, og vil ved et slikt søksmål også ha full anledning til å opplyse saken og også til å føre egne bevis og motbevis dersom de ønsker det.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Regjeringen er opptatt av at vi skal ha et godt klima for å starte virksomheter i Norge. I Hurdalsplattformen er vi klare på at innovasjon og gründerskap er viktig, og at vi må legge til rette for at norske bedrifter skal lykkes. Dette skaper også arbeidsplasser. Entreprenører og selvstendig næringsdrivende skal derfor ha gode rammebetingelser. Selvstendig næringsdrivende og frilansere har mange av de samme rettighetene i folketrygden som arbeidstakere, men det er også noen gode grunner for at det er noen forskjeller i ordningene. Det kommer jeg tilbake til. Både pandemien og smitteverntiltakene har vært en belastning for enkeltpersoner og virksomheter. Det har derfor blitt innført en rekke ordninger for å kompensere for ulempene, og flere av disse har også selvstendig næringsdrivende og frilansere hatt nytte av. Det gjelder rett til sykepenger for koronarelatert fravær og særregler for omsorgspenger. Det gjelder også en egen midlertidig inntektssikringsordning for selvstendig næringsdrivende og frilansere som har mistet inntekten som følge av covid-19-utbruddet. Nå er samfunnet i ferd med å normaliseres etter pandemien, og aktiviteten i økonomien er høy. Behovet for midlertidige tiltak er ikke lenger det samme, og mange av tiltakene avvikles dermed fra 1. april. Det gjelder også denne inntektssikringsordningen. Selvstendige påtår seg en større økonomisk risiko enn hva som er tilfellet hos lønnstakere. Årsakene kan være flere, men for mange vil motivasjonen også være utsikt til høyere inntekter. Det gir noen økonomiske fordeler også, ved at de betaler et vesentlig lavere bidrag til folketrygden gjennom trygdeavgiften enn hva som betales for lønnstakere. Selvstendige kan dermed kanskje heller ikke forvente samme inntektssikring som lønnstakere. Men selvstendige kan velge å redusere risiko. Selvstendige som ønsker større trygghet og økte rettigheter i folketrygden, kan velge å organisere sin virksomhet som et AS og ansette seg selv. Gjør man det, blir man arbeidstaker og får alle rettigheter og plikter som følger med. Sykepenger gis med lavere kompensasjonsgrad for selvstendig næringsdrivende og frilansere. Disse anses å være sin egen arbeidsgiver og dekker selv sykepengene sine i arbeidsgiverperioden. Men de kan velge å forsikre seg og få rett til sykepenger også de første 16 dagene. Relativt få kjøper slik forsikring i dag. Når det gjelder dagpenger, har ansatte i eget aksjeselskap og frilansere samme rettigheter fra folketrygden som arbeidstakere, gitt at de oppfyller vilkåret om å ha tapt inntekt som arbeidstaker. Men selvstendig næringsdrivende og frilansere som ikke mottar lønn, har heller ikke krav på arbeidsledighetstrygd. Det vil være nærmest umulig for myndighetene å kontrollere om selvstendige tilfredsstiller kravene til å være reell arbeidssøker, og det er et helt sentralt krav i dagpengereglene. Vi merker oss selvsagt – og ønsker å følge opp – det som Hurdalsplattformen peker på, om at vi skal gå gjennom rettighetene, og ser fram til det arbeidet og samarbeidet med komiteen og Stortinget.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Regjeringen vil følge opp dette arbeidet, og det er også andre ting som er viktige knyttet til å fastsette hvilke regler som skal gjelde i et arbeidsforhold. Spørsmålet om hvem som er selvstendig næringsdrivende eller arbeidstaker, har også fått en aktualitet gjennom framveksten av plattformøkonomien. Fougner-utvalget har bl.a. sett på ulike tilknytningsformer i norsk arbeidsliv og fremmet flere forslag nettopp med sikte på å gjøre det tydeligere hvem som er arbeidstaker. Dette arbeidet er vi nå i gang med å følge opp, bl.a. knyttet til Fougner-utvalgets forslag, som er viktige også i denne sammenhengen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Vi sier jo at vi skal utrede om selvstendig næringsdrivende og frilansere skal opparbeide seg sterkere rettigheter til inntektssikring. Det står i Hurdalsplattformen, og videre står det at vi skal forbedre sykelønnsordningen også for selvstendig næringsdrivende, i den samme plattformen. Jeg er jo med i dette, men så har jeg lyst til også å si at når vi skal vurdere de sosiale ordningene og forbedre dem, og vurdere hvordan vi skal gjøre det, må vi se på ordningenes utforming og også på finansiering og hvordan vi da skal betale for disse ordningene. Jeg mener det er sentralt i denne sammenhengen å se på problemstillinger knyttet til arbeidsgiveransvaret, arbeidstakerklassifisering og tilknytningsformene i arbeidslivet. Vi vil også følge opp forslagene fra Fougner-utvalget om framtidens arbeidsliv, og det innebærer også å stramme inn på muligheten til å omgå arbeidsgiveransvaret.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Det var flere spørsmål – som jeg eventuelt kunne svart på i et langt innlegg. I Hurdalsplattformen er det formulert slik at vi skal «utrede om selvstendig næringsdrivende og frilansere skal opparbeide seg sterkere rettigheter til inntektssikring». Det står også at vi vil «forbedre sykelønnsordningen, også for selvstendig næringsdrivende». Det står på to forskjellige steder i Hurdalsplattformen. Jeg tenker at det er både–og, for å si det på den måten. Som jeg sa til forrige replikant, mener jeg det også er viktig at vi ser på forholdet mellom reelt ansatte og formelt ansatte. Når det gjelder denne ordningen, har frilansere blitt nevnt flere ganger, men de fleste mottakere av ordningen – opp mot 98 pst. – har vært selvstendig næringsdrivende og ikke frilansere i denne sammenhengen.
Marte Mjøs Persen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Jeg opplever at jeg svarte på dette spørsmålet i sted, så derfor ønsker jeg å kommentere lite grann akkurat det med frilansere, for det har vi alle sammen vært ganske opptatt av og sett tydelig. Det ble bl.a. satt fokus på dette knyttet til streiken som var i fjor vår, da kulturarbeidere var med på det. Jeg synes det er viktig å påpeke at når det gjelder denne kompensasjonsordningen for selvstendig næringsdrivende og frilansere, var det altså 98 pst. som var selvstendig næringsdrivende og en liten andel frilansere. De aller fleste kom fra drosjebransjen. Når det gjelder frilansere, er det også slik at om de har vært i et innleieforhold og mottatt lønn for det, har man like rettigheter til dagpenger fordi det betales, av arbeidsgiver, en avgift for dette. Det er flere forskjellige avveininger som vi må ta, men målet er nok det samme.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-29:
Målet må være Norge som det beste stedet for å starte og drive bedrift. Da trengs et sterkt sosialt sikkerhetsnett som gir trygghet for dem som velger å satse. Derfor gjorde vi på Høyres vakt en rekke forbedringer i de sosiale rettighetene for selvstendig næringsdrivende og frilansere. Mangelfulle rettigheter ved egen og barns sykdom trekkes fram som en sentral utfordring ved det å starte og drive egen virksomhet. Derfor økte vi dekningsgraden fra 65 pst. til 80 pst. av sykepengegrunnlaget. Vi sørget også for at selvstendig næringsdrivende og frilansere fikk rett til omsorgspenger fra folketrygden på lik linje med det arbeidstakere får fra trygden. Selvstendig næringsdrivende kan kjøpe frivillig sykepengeforsikring hos Nav med 100 pst. dekning, men ordningen har over tid har vært lite brukt. Derfor senket vi på Høyres vakt premien – altså prisen – for å være med, for å gjøre den mer attraktiv. Koronapandemien viser at det er svakheter i det sosiale sikkerhetsnettet. Høyre mener derfor at regjeringen uten ugrunnet opphold bør utrede om det kan og bør gjøres ytterligere forbedringer i det sosiale sikkerhetsnettet. Det må her vektlegges at ordningene både isolert og samlet sett oppleves som rettferdige, med tanke på både innbetalinger og uttak, slik at de oppnår legitimitet og står seg over tid. Så må jeg som saksordfører si at jeg synes det er bra at vi her i denne salen, og som komité, er enige om hovedlinjene og om retningen her, og at vi skal vurdere mulige forbedringer. Fra Høyres side er vi likevel mer utålmodige etter å få kunnskapen på bordet, for svarbrevet fra statsråden viser at vi mangler gode tall og faktagrunnlag på feltet. Høyre vil derfor be regjeringen nedsette et utvalg for å gjennomgå og vurdere mulige forbedringer i de sosiale rettighetene, med leveringsfrist senest innen revidert nasjonalbudsjett 2023. Vi ser fram til å diskutere saken videre, for å fortsette arbeidet for Norge som det beste landet for å starte og drive bedrift, med et sterkt sosialt sikkerhetsnett. På vegne av Høyre tar jeg med dette opp det forslaget vi er en del av.
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-29:
På Høyres vakt styrket vi det sosiale sikkerhetsnettet for selvstendig næringsdrivende og frilansere med sykepenger, omsorgspenger og forsikringsordninger. Samtidig kan det være gode grunner til å vurdere ytterligere forbedringer, og i Høyre er vi utålmodige etter at dette arbeidet skal komme i gang. Mitt spørsmål er: Når vil statsråden sette i gang utredningen, og når kan vi forvente avklaringer overfor Stortinget?
Aleksander Stokkebø (Høyre), 2022-03-29:
Takk for svaret til statsråden. Jeg hadde selvfølgelig håpet at en kunne vært enda litt mer konkret på tidsplanen, men jeg er veldig glad for at arbeidet er i gang. Det jeg håper på, er at statsråden i alle fall kan dele noen flere refleksjoner om hva hun mener er de største utfordringene i dag når det gjelder inntektssikring for disse inntektsgruppene. Når en f.eks. sier at en vil vurdere å forbedre sykelønnsordningen, hvilke elementer i den er det da interessant å se på? Er det graderingen, f.eks., eller graden av dekning, når en først har behov for den? Og hvilke avveininger mener statsråden bør gjøres i det videre arbeidet?
Eivind Drivenes (Senterpartiet), 2022-03-29:
Saken i dag handler om selvstendig næringsdrivende og frilansere, om den midlertidige ordningen for inntektssikring av disse gruppene skal forlenges. Og det skal settes ned et utvalg som skal fremme forslag som sikrer større grad av likebehandling mellom disse og andre i arbeidslivet. Under pandemien var det helt nødvendig med ordninger som gjorde at selvstendig næringsdrivende og frilansere hadde et forutsigbart og godt sikkerhetsnett, en forutsigbar inntekt og trygghet i en uoversiktlig tid. Nå er pandemien snart over, tror vi. Da er det viktig at vi kommer over i mer normalt gjenge igjen. Så er det nødvendigvis ikke sånn at alt skal være sånn som det var før. En ordning som Venstre nå vil gjøre permanent, er en større sak som vi ikke bare enkelt kan ta nesten over bordet. Den midlertidige kompensasjonsordningen har flere svakheter, bl.a. manglende kontrollmuligheter. Det å være selvstendig næringsdrivende er en utfordring som mange vil ta, både fordi en har en iboende kraft til å skape noe – og også har drømmen om å tjene godt med penger, slik at man kan forsørge seg selv og andre. Skal vi gi de selvstendig næringsdrivende og frilanserne disse godene, må det også utredesutredes hva som er konsekvensen – hva koster det, hva er det de selvstendige og frilanserne bidrar med? Hele bildet må ses på, ikke bare stykkevis og delt, for dette er en stor endring i velferdsgodene for selvstendig næringsdrivende og frilansere. Senterpartiet mener det er viktig å gjøre vilkårene for disse gruppene bedre. Slike vilkår er bl.a. inntekt til selvstendig næringsdrivende under svangerskaps-, fødsels- og foreldrepermisjon, sykelønnsordning osv. I Hurdalsplattformen står det tydelig at regjeringen vil «Utrede og forbedre sosiale ordninger for selvstendig næringsdrivende.» Og videre: «Utrede om selvstendig næringsdrivende og frilansere skal opparbeide seg sterkere rettigheter til inntektssikring.» Og: «Forbedre sykelønnsordningen, også for selvstendige næringsdrivende.» Det er litt gøy at det i innstillingen i dag faktisk er et stort flertall som går inn for disse formuleringene.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-29:
Småbedriftene står for to tredjedelar av alle nye arbeidsplassar i Noreg. Vi er som land heilt avhengige av innovasjon og kultur for entreprenørskap, av å vere eit samfunn som heiar fram gründerar og dei som tenkjer nytt. Og samtidig: Det at fleire startar bedrifter og våger å leve ut gründer-draumen, det er ikkje berre viktig for nasjonaløkonomien – og heller ikkje berre viktig for Venstre og andre politiske parti. Nei, det er rett og slett viktig for å skape eit betre samfunn, fordi det gir fleire folk fridom og moglegheiter til å realisere draumane sine for livet. Det handlar om at du skal sleppe å sitje i alderdommen og angre på det du aldri gjorde, aldri torde, aldri satsa på – men i staden kan tenkje med glede tilbake på at du faktisk gjorde det, uansett om det gjekk bra eller ikkje. Med det bakteppet er det Venstre har fremja dette representantframlegget. Det er etter vårt syn ei god investering for samfunnet å styrkje inntektssikringsordningane for dei som skaper sin egen arbeidsplass. Gründerar, frilansarar og sjølvstendig næringsdrivande tar en høg personlig risiko økonomisk og karrieremessig. Kor sårbar ein kan vere, har – som fleire talarar har vore inne på – blitt ekstra tydelig dei siste to åra under covid-19-pandemien, som tydelegare har synt forskjellsbehandlinga mellom dei som er tilsette og dei som skaper sin eigen arbeidsplass. Så er det viktig å få fram at dette ikkje berre er viktig i det vi tradisjonelt tenkjer på som næringslivet, men også i kulturlivet: utøvande kunstnarar, kulturarbeidarar og mange andre. Eg merkar meg at høyringsinnspela i saka med sterk støtte til Venstres framlegg kjem nettopp frå organisasjonar som representerer kultursektoren: Gramart, landets største interesseorganisasjon for artistar og musikarar, og NOPA, interesseorganisasjonen for komponistar, tekstforfattarar, låtskrivarar og musikkprodusentar. Venstre skulle sjølvsagt helst ha sett at Stortinget i dag vedtok det som er vårt primære forslag: at regjeringa allereie i samband med revidert nasjonalbudsjett 2022 skal foreslå ei permanent ordning for inntektssikring av sjølvstendig næringsdrivande og frilansarar. Men vi er samtidig glade for at eit breitt fleirtal er einige med Venstre i at vi skal styrkje dei sosiale rettane for sjølvstendig næringsdrivande, og at fleirtalet i det minste vil starte arbeidet med å utgreie om frilansarar og sjølvstendig næringsdrivande skal opparbeide seg sterkare rettar til inntektssikring, inkludert forbetring av sjukelønsordninga. Det er eit viktig gjennomslag. Det er eit heilt nødvendig neste steg for at endå fleire skal velje å starte eiga bedrift, og at vi skal nytte meir av det potensialet som finst over heile landet for meir nyskaping og skape fleire av jobbane vi veit Noreg treng i framtida. Venstre kjem til å vere ein pådrivar for at det arbeidet ikkje dreg ut i tid eller fislar vekk i ingenting. Målet vårt står fast: ei permanent inntektssikringsordning for dei som ikkje har ein arbeidsgivar. Eg vil med dette ta opp Venstres lause framlegg i saka, forslag nr. 2, og Venstre støttar òg forslag nr. 1, frå Høgre og Framstegspartiet.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-29:
Mitt spørsmål går i same retning som representanten Stokkebø, i å få høyre lite grann meir om kva som er tidsplanen i det som her blir signalisert. Ein røystar jo mot eit framlegg om å kome tilbake til noko i revidert. Det er greitt, og det er fair, men er det eksempelvis aktuelt å kome tilbake til dette i samband med statsbudsjettet for 2023? Så er det ein liten nyanse her som eg vil be statsråden presisere. I framlegget står det: «Stortinget ber regjeringen utrede om selvstendig næringsdrivende og frilansere skal opparbeide seg sterkere rettigheter». Men i fleirtalsmerknaden frå dei same partia står det: «Flertallet vil styrke sosiale rettigheter for selvstendig næringsdrivende». Eg vil be statsråden bekrefte at det som står i merknaden, er det som er politikken – ein skal ikkje berre vurdere «om», men ein «vil» styrkje rettane, og så vil ein vurdere korleis det skal gjerast.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-29:
Eg er einig med statsråden i at det er viktige skilje og viktige utgreiingar som må gjerast før det kjem på plass, men eg reknar med at statsråden òg har merka seg at vi særleg i kultursektoren har sett at dette er eit veldig stort problem som har blitt avdekt under pandemien, som har betydning for heile kultursektoren med den måten han er bygd opp på. Ut frå svaret tolkar eg det då slik – og håpar statsråden kan bekrefte det – at når det gjeld å styrkje sjukelønsrettane, er regjeringa tydeleg på at ein vil. Fleirtalsmerknaden frå regjeringspartia er altså at ein ikkje berre skal utgreie, men at ein «vil» styrkje sosiale rettar for sjølvstendig næringsdrivande. Det er det regjeringspartia og fleirtalet på Stortinget har sagt og gjeve ei bestilling til regjeringa på. Det er viktig for meg å vite at det òg er utgangspunktet til statsråden – ein vil styrkje dei sosiale rettane for sjølvstendig næringsdrivande, ikkje berre utgreie om ein skal gjere det.
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-29:
Eg merker meg at statsråden frå Arbeidarpartiet meiner at eit gründervisum ikkje er svaret. Då er det litt interessant at Arbeidarpartiet før valet, mens partiet var i opposisjon, meinte at svaret på dette spørsmålet var: gründervisum. I 2016 sa dåverande nestleiar og noverande stortingsrepresentant Hadia Tajik som svar på spørsmål om denne utfordringa: «Vi ser for oss flere ting, blant annet et eget gründervisum for utlendinger som skal jobbe i norske oppstartsbedrifter […] Med et slikt visum kan gründerbedriftene få den internasjonale kompetansen de trenger […]» Seinast no i valkampen i 2021 seier Terje Aasland, noverande olje- og energiminister at Arbeidarpartiet har teke til orde for eit nordisk talentrekrutteringsprogram: «Det er absolutt spennende å tenke seg ordninger som et gründervisum som en del av et slikt nordisk program.» Arbeidarpartiet meinte gründervisum var ein god idé i 2016, og dei meinte det var ein god idé i 2021. Kva har endra seg i 2022, som gjer at Arbeidarpartiet no ikkje meiner gründervisum er ein god idé?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-29:
Det departementet skal ha honnør for, er at ein har gjeve ganske grundige og gode svar til komiteen undervegs, med opplysningar om kva ein har gjort, kva som er status, og kva andre land gjer. Det vi bl.a. ser frå svar departementet har gjeve, er at veldig mange land i Norden og elles i Europa etter kvart no har ulike visumordningar for oppstartsselskap og gründerar. Departementet opplyser sjølv at 16 land i Europa – 16 av EUs 27 medlemsland – per i dag tilbyr ulike typar spesielle visumordningar for gründerar, deriblant alle dei andre nordiske landa – Danmark, Sverige og Finland – og det gjeld Estland, Storbritannia, Nederland og andre land. Dei har eigne designa program for oppstartsselskap og gründerar. Kva er det Noreg har skjønt som ikkje desse landa har skjønt, som spissar denne satsinga og gjer dette. Slik eg oppfattar det, er det òg eit samla ønske frå Startup- og Gründer-Noreg om å få ei spissa(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2022-03-29:
Eg trur statsråden på at vi alle ønskjer å få på plass eit regelverk som tiltrekk oss fleire folk som ønskjer å bidra og satse i Noreg. Det trur eg er eit mål vi alle er einige om, at vi treng det. Eg høyrer statsråden seie at han meiner dagens regelverk eigentleg er godt nok, men samtidig ser vi at alle organisasjonar som jobbar med Startup-Noreg, startup-selskap, opplever at det ikkje fungerer godt nok i dag. Det er ein eller annan mismatch her som vi er nøydde til å løyse. Som representanten Bjørnstad heilt korrekt seier, har vi prøvd å leggje fram ein del forslag om det, til saman tolv forslag, der regjeringspartia og Arbeidarpartiet meiner at ingen av dei tolv forslaga er det rette forslaget. Statsråden seier at det skal bli jobba kontinuerleg, og at det skal kome nye forslag. Kan han gje nokre eksempel på tiltak han vil skal kome, og når ser han for seg at dei faktisk vil gripe tak i det Startup-Noreg sjølv seier, nemleg at dagens system ikkje blir opplevd å fungere godt nok for dei vi ønskjer skal kome til landet?
Karianne B. Bråthen (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Alle land som vil se vekst og utvikling, er avhengige av vanlige folk med store ideer. Sånne folk finnes det allerede mange av i Norge: vanlige folk som vil realisere en stor plan, vanlige folk som vil skape framtidens arbeidsplasser – for seg selv og for fellesskapet. Men Norge er en liten, åpen økonomi i internasjonal konkurranse. Utenlandske impulser og løsninger er viktige for å videreutvikle norsk næringsliv. Skal vi ligge fremst i utvikling og omstilling mot et fornybart samfunn, er vi avhengige av at Norge også klarer å tiltrekke seg høykompetent arbeidskraft fra utlandet. Norge er mulighetenes land. Vi har et mangfoldig virkemiddelapparat i verdensklasse som allerede i dag gir råd og støtte til store og små bedrifter i utvikling, endring og vekst. I tillegg har vi verdens beste velferdsstat, et sosialt sikkerhetsnett som gjør det mulig for vanlige folk – uansett bakgrunn – å satse på ideen sin. Vi gir internasjonalt konkurransedyktige og forutsigbare rammer for at folk skal kunne etablere nye bedrifter, skalere opp eksisterende virksomhet og skape flere arbeidsplasser. Denne regjeringen vet at det haster å omstille norsk økonomi. Etter åtte tapte år med store ord og festtaler er omstillingstakten forsvinnende lav. Jeg kan berømme initiativtakeren bak representantforslaget, men det framstår nokså populistisk fra forslagsstillende parti, som inntil nylig selv styrte både Næringsdepartementet og det norske virkemiddelapparatet, og som står ansvarlig for å etterlate seg en milelang saksbehandlingskø for oppholdstillatelser. Den nye regjeringen er heldigvis godt i gang med å rydde opp, men slikt tar tid. Gründere, oppstartsbedrifter og kompetansearbeidskraft er helt nødvendig for at landet vårt skal kunne utvikle seg, for at økonomien skal kunne vokse, og for at vi skal kunne skape flere trygge, grønne jobber for vanlige folk rundt om i hele landet. Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen arbeider hver dag for at bedrifter skal få riktig kompetanse, for at virkemiddelapparatet skal gi nødvendig hjelp og støtte, og for at gode ideer skal kunne få vokse seg store.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-29:
Tilgang på kapital og kompetanse er helt avgjørende for å skape verdiskapende arbeidsplasser og bedrifter. I Norge har vi – som de fleste er kjent med – mye kapital, selv om det ikke alltid allokeres til de beste eller mest lønnsomme prosjektene. Det er det imidlertid fullt mulig å gjøre noe med her hjemme, for eksempel når det gjelder skatteinsentiver og andre rammebetingelser. Blant annet fremmer vi forslag i dag om at ordningen med kapitalfunn må utvides, sånn at flere nordmenn investerer i oppstartsbedrifter som kan vokse seg store og sterke. Men som sagt er det ikke kapital i seg selv som er den største utfordringen i Norge. Når det gjelder kompetanse, ser det imidlertid verre ut. Norge er et stort land i areal, men med få folk. Demografien er utfordrende og kommer til å bli enda verre i tiårene som kommer. Vanligvis har vi tenkt på håndverksfagene og helse- og omsorgsyrkene når det har vært snakk om import av arbeidskraft. Selv om det fortsatt er hovedvekten, har vi i stadig større grad også behov for mer høykompetent teknologisk arbeidskraft i Norge. Mange av disse er kreative; de gründer ofte bedrifter, skaper innovasjoner, skaper verdiskapende arbeidsplasser og bedrifter – akkurat det vi trenger mer av i Norge. I dag er det gjennom EØS-avtalen ganske enkelt for europeiske borgere å komme til Norge og utvikle ideen sin, men kommer man fra Sør-Afrika, India eller USA, er det vanskeligere. Det finnes over årene flere eksempler på driftige folk som har blitt utvist på grunn av for firkantede regler på dette området. I motsetning til mange sammenliknbare land i Europa, som for eksempel Estland, Sverige, Tyskland og Nederland, gjør ikke Norge nevneverdige tiltak for å gjøre det så enkelt som mulig å være gründer eller investor som ikke-europeisk statsborger. Den forrige regjeringen gjorde heller ikke nevneverdig mye for denne gruppa. Til tross for både fine formuleringer i regjeringserklæringen og trykk fra Fremskrittspartiet i Stortinget stoppet arbeidet opp. Det bemerket også Arbeiderpartiet flere ganger, men nå som de selv er i posisjon, er det glemt, og det er «business as usual». Næringsminister Vestre, med sin aktive næringspolitikk og trang til eksport, kunne her satt et godt eksempel og kommet gründer- og oppstartsmiljøet i Norge i møte. Det er jo disse som taper på denne tilbakelente holdningen; det er ikke opposisjonen i Stortinget. Men det er selvsagt også statsfinansene på litt sikt. Dette er forslag som jeg nå tar opp, og som i all hovedsak ikke koster all verden. De gir stort handlingsrom til regjeringen i utformingen av konkrete forslag, og de adresserer et konkret problem som det dessverre ikke er politisk vilje til å løse. Det er synd.
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-29:
Statsråden sa i sitt innlegg at man ikke skal legge hindringer for den gruppen vi snakker om, altså gründere fra utenfor EØS-området, men det er nettopp det denne gruppen opplever i dag. Det har også innspillene til komiteen vist. Som Bjørlo var inne på, har 150 enkeltpersoner med tilknytning til gründer- og oppstartmiljøet uttalt seg, i tillegg til en rekke organisasjoner tilknyttet oppstartmiljøet i Norge. Og ikke én av dem, verken av enkeltpersonene eller gruppene, sier det er bra slik det er i dag. Hva er det disse personene ikke har forstått?
Sivert Bjørnstad (Fremskrittspartiet), 2022-03-29:
Det er nettopp derfor det fremmes mange forslag her i dag, nemlig for å komme raskere til målet. Det som er trist, er at statsrådens parti er med på å stemme de forslagene ned – alle som en. Når statsråden nevner at man skal få D-nummer raskere, er det nettopp et av de forslagene vi fremmer, at vi skal jobbe med det å få D-nummer raskere, men det stemmer altså Arbeiderpartiet ned her i dag. Jeg har lyst til å spørre om det Vestre sa på slutten av sitt innlegg, nemlig at det kan legges enda bedre til rette for denne gruppen. Da lurer jeg på: Hvilke konkrete tiltak er statsråden i ferd med å foreta seg for å legge enda bedre til rette for gründere i Norge?
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Regjeringen setter stor pris på oppmerksomheten om og engasjementet for gründerskap og vekstbedrifter. Det er et engasjement vi deler. Skal vi hevde oss i den internasjonale konkurransen, må vi tiltrekke oss utenlandske talenter, og da skal vi selvfølgelig ikke lage unødige hindre for mennesker, også fra utenfor EØS-området, som velger å komme til Norge med ideer, kompetanse, nettverk og kunnskaper om utenlandske markeder som vi sårt trenger i det grønne næringsskiftet vårt. Vi trenger disse ressursene, skal vi få realisert de høye ambisjonene som vi alle har, enten det gjelder eksport eller nye grønne verdikjeder. Som næringsminister har også jeg latt meg inspirere i møter med miljøene vi har i økosystemet for gründere og oppstartsbedrifter over hele landet vårt, og jeg kan vitne om at de utenlandske talentene er godt representert hos mange av disse. Ja, vi trenger flere av disse gründerne, men det er ikke det diskusjonen står om for meg. Forslaget om opprettelse av en egen ordning med et såkalt gründervisum er allerede bredt vurdert, også da partiet Venstre styrte Nærings- og fiskeridepartementet. Det ble da ansett som en løsning som ikke er hensiktsmessig, slik utlendingsregelverket er bygd opp i dag. Det er i tillegg krevende å se grunnlaget for en slik ordning, all den tid det allerede innenfor dagens regelverk er åpnet for å gi oppholdstillatelse til dyktige, selvstendig næringsdrivende fra utenfor EØS-området. De krav som regelverket stiller i dag om oppholdstillatelse, er ikke urimelige, og det ble i høst gjort forenklinger for å legge bedre til rette for dem som ønsker å komme hit, og som vi ønsker velkomne med åpne armer. Jeg deler komiteens syn på at det kan legges enda bedre til rette, men at et gründervisum ikke er svaret på dette. Regjeringen vil at det skal være attraktivt å være gründer i Norge, enten det dreier seg om norske talenter, talenter fra EØS-området eller talenter fra utenfor EØS-området. I et bredere perspektiv er totalpakken det norske samfunnet har å by på, viktig. Jeg er derfor opptatt av at de samlede rammevilkårene vi tilbyr gründere og vekstbedrifter i Norge, er så gode som mulig. Vi er etter min oppfatning på riktig vei. Det er blitt enklere å starte bedrift i Norge. Det er få hindre for utenlandske statsborgere, og de kan få støtte gjennom et allerede godt virkemiddelapparat som vi nå jobber for å gjøre enda mer treffsikkert og enda enklere å finne fram i. Det er et godt økosystem for oppstartsbedrifter, og her leverer både offentlige og private aktør en verdifull innsats. Så vi støtter absolutt ambisjonen om å få flere gründere hit. Vi ønsker sterke kapitalmiljøer. Vi vil ha så mange som mulig med i det grønne skiftet, men det mener vi at vi kan gjøre gjennom å forbedre de eksisterende ordningene, snarere enn å bruke tid på å lage nye.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Jeg har også snakket med mange av høringsaktørene, og jeg opplever at alle er utålmodige, bl.a. når det gjelder saksbehandlingstid for å få oppholdstillatelse. De ønsker at vi skal bli flinkere til å gi god informasjon om hvordan det er å etablere seg i Norge, at vi skal ha flere digitale plattformer som gjør det enklere å registrere bedrift, få seg et D-nummer raskt, opprette bankkonto, komme i kontakt med de ulike offentlige etatene, og ikke minst at det skal være én dør inn i det offentlige virkemiddelapparatet. Alt dette jobber vi nå intenst med innenfor det rammeverket vi har. Jeg vil også legge til at det er fullt mulig for både gründere og andre selvstendig næringsdrivende fra utenfor EØS-området å få oppholdstillatelse i Norge. Det er kurante krav som stilles, bl.a. om underhold. Og med de endringene som ble gjort i fjor høst, er det altså blitt enda enklere. Vi vurderer gjerne flere tiltak, men da er jeg opptatt av å komme raskt til målet innenfor det rammeverket vi allerede har.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Det svarer jeg gjerne på en gang til. Vi er opptatt av raskere saksbehandling. Vi er opptatt av å bruke det handlingsrommet vi har til å gi oppholdstillatelse til både gründere og andre selvstendig næringsdrivende. Det er ikke all verdens krav som stilles. Vi er opptatt av god informasjon på mange språk. Vi jobber tett sammen med Brønnøysundregistrene for å lage digitale plattformer som skal gjøre det mye enklere å etablere bedrift, få opprettet bankkonto og komme kjapt i gang. Og vi har allerede lansert den digitale plattformen En dør inn, som skal gjøre det mye lettere for også oppstartbedriftene å få tilgang til de over 18 ulike statlige virkemiddelaktørene vi har, som totalt sett forvalter over 180 programmer. I sum vil dette gjøre det enklere. Og jeg understreker igjen at vi tar gjerne imot nye innspill til hva som kan gjøres ytterligere bedre, men det er altså å slå inn åpne dører å foreslå et gründervisum, som reelt sett ikke innebærer noe mer enn det dagens regler for oppholdstillatelse bidrar til.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Jeg er opptatt av at vi skal føre en pragmatisk næringspolitikk basert på reelle behov. Vi legger ikke prestisje i hvilke forslag tidligere regjeringer har verken utredet eller foreslått, og vi er også villige til å endre synspunkt underveis. Da dette representantforslaget kom, gikk vi grundig inn i det. Jeg har vært opptatt av å vurdere det skikkelig, ikke minst fordi jeg deler representantenes syn på hvor viktig det er at Norge skal være en attraktiv nasjon for etablerere, gründere og selvstendig næringsdrivende. Men når vi går inn i dette og ser at vi med dagens regelverk og enkelte forbedringer av det kan oppnå det samme uten å lage nye byråkratiske særregler med et såkalt gründervisum, er jeg mer opptatt av hva som tar oss raskere til målet, enn av det som kan framstå som litt enkel symbolpolitikk. Dette forslaget ble nøye utredet for noen måneder siden, da Venstre styrte Næringsdepartementet, og det var kanskje en grunn til at den forrige regjeringen, med Venstre i Næringsdepartementet, valgte å ikke fremme det.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Vi skal absolutt se til hva andre land gjør og lære av deres erfaringer, både gode og dårlige erfaringer. Flere av landene det vises til, har såkalte gründervisum, men de stiller i tillegg krav om oppholdstillatelse for å kunne ta arbeid, for å kunne være gründer, for å kunne etablere egen virksomhet. Da kan en jo spørre seg hva som er den reelle effekten av et slikt tiltak utover at det framstår som et hyggelig tiltak, et symbolsk tiltak, som det selvfølgelig er lett å slutte seg til. Jeg er opptatt av at vi skal legge ordentlig til rette for gründerne, og da bør vi heller jobbe sammen for å se på hvilke hindringer vi kan justere innenfor dagens regelverk. Dagens regelverk med oppholdstillatelser er altså ikke i veien for at gründere og andre selvstendig næringsdrivende kan komme til Norge. Vi har mange eksempler på det. Jeg har selv møtt mange av disse gründerne, som gjør en fantastisk jobb, men da må vi altså ha bedre informasjon til dem, legge bedre til rette. Vi trenger ikke nye særregler.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-03-29:
Vi har noen utfordringer, men de utfordringene blir altså ikke bedre av å lage nye særordninger som egentlig ikke løser problemene. Jeg svarer gjerne for tredje gang på hvilke tiltak vi ønsker å gjøre. Vi må få opp kapasiteten på saksbehandling, slik at det går raskere å få oppholdstillatelse. Vi må få raskere D-nummer til nye folk som kommer hit, slik at de kan opprette bankkonto. Vi jobber allerede tett med Brønnøysundregistrene for en helhetlig, digital opplevelse, vil jeg si, for å kunne starte bedrift, få i gang kontoen, få opp systemene, slik at dette blir enklere. Vi har allerede levert en dør inn til virkemiddelapparatet, som gjør det betydelig enklere, og vi skal lage mer informasjon på flere språk for gründere, om hvordan de tar seg hit, hvordan de finner fram i det norske byråkratiet, og ikke minst hvordan vi kan bistå dem enda bedre. Hvis representanten eller andre representanter har flere konkrete innspill til hva vi kan gjøre, lytter vi selvfølgelig til det og vil gjerne iverksette flere tiltak også.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-29:
Aller først er det på sin plass å takke komiteen for godt samarbeid i denne saken. Som det framkommer av innstillingen, som fremmes av Arbeiderpartiet, Høyre og Senterpartiet, vil forslaget ikke få flertall i salen. Jeg regner med at disse partiene selv vil redegjøre for sitt syn gjennom senere innlegg. Det kan slås fast at Norge er en sinke når det kommer til å ta i bruk nye medisiner. Det betyr at med dagens system dør syke mens de venter på hjelp, og mange lever med store smerter som kunne vært løst om de hadde fått tilgang på disse medisinene. For oss i Fremskrittspartiet er det viktig å få på plass endringer i systemet for godkjenning av nye medisiner i Norge, et system der pasientene prioriteres foran pengene eller sparefantene. En som lider under Beslutningsforums rigide system, er Christian Lawley fra Bergen. Christian har sykdommen cystisk fibrose, som gjør at han har en sterkt redusert lungekapasitet. Han gikk fra å være en aktiv mann som elsket å løpe, til å ha en lungekapasitet som kan sammenliknes med det å puste gjennom et sugerør. Heldigvis for Christian finnes det en medisin som kan styrke lungekapasiteten hans, men dessverre er Norge ett av få land i Europa som ikke tilbyr denne medisinen til sine pasienter. Grunnen er at Beslutningsforum synes den er for dyr, til tross for at Norge er et av verdens rikeste land. Christian har tatt opp lån, og det er blitt satt i gang spleisaksjoner for at han skal kunne kjøpe medisinen av egen lomme. Den koster ham i overkant av 300 000 kr i måneden. Som om ikke det er ille nok, har helsedirektøren i Bergen besluttet at Christian ikke engang skal få kjøpe medisinen for egne penger lenger. Det virker egentlig helt absurd. For Christian betyr dette at han må flytte til Danmark, slik at han kan få medisinen og kunne leve et vanlig liv med samboeren sin og deres nyfødte barn. Det kan ikke være slik at man i Norge må flytte til andre land for å få medisiner som hjelper deg å puste. Beslutningsforum setter penger og økonomi, ikke bare i første rekke, men også i andre og tredje rekke. Pasientene synes faktisk å komme helt til slutt. Systemet vårt gjør at Christian ikke får puste. Og det gjelder ikke bare ham, men dessverre mange, mange, flere, fordi Beslutningsforum synes det er for dyrt. Det skulle bare mangle at Stortinget får evalueringen av Beslutningsforum for nye metoder til behandling. Det handler om at vi skal gi norske syke den hjelpen de fortjener. Jeg tar med dette opp de forslag Fremskrittspartiet er en del av.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-29:
Beslutninger i Beslutningsforum er viktig for pasientene. Det kan være fra fantastiske tro og håp til faktiske sorger, etter hva Beslutningsforum detter ned på. Mange pasienter opplever at de ikke får godkjent medisinene som de har bedt om. Så ønsker man å kjøpe medisinene selv, og opplever, som Kristian opplevde, at man ikke få lov til å kjøpe dem gjennom helseforetaket. Og så opplever man at man som andre må betale dette selv, men mener at det er urimelig at man må betale moms og betale til staten for noe man egentlig ikke får staten til å dekke, og som det ville vært naturlig at staten skulle dekke. Mener statsråden at det er greit?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-29:
Jeg skjønner at statsråden er opptatt av at staten skal betale, men den det gjelder, er mest opptatt av at man skal få medisin. Man mener faktisk at det er urimelig at den samme staten som sier at dette får du ikke fordi vi mener at kostnadene for høye i forhold til hva det gir livskvalitet, derfor synes at det er greit at man skal betale moms. Men jeg har lyst til å utfordre statsråden videre, for Arbeiderpartiets representant på talerstolen sa at dersom Stortinget skulle velge å si at man ønsker og ha en evaluering her i Stortinget, ja, da kan man ikke gjør noe mer. Jeg mener fortsatt og vil utfordre statsråden på om hun er enig i at selv om denne saken skulle komme til Stortinget, er det ikke tvil om at en kan gjøre gode forbedringer også før den kommer, og i forbindelse med at den kommer til Stortinget, for å hindre at man bruker lengre tid. For er det en ting i hvert fall Fremskrittspartiet er opptatt av, er det pasientene, og da vil vi at det raskt skal skje noe med dette med Beslutningsforum.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2022-03-29:
Jeg måtte ta ordet etter at representanten fra Høyre lurte på hvorfor ikke noen andre i Stortinget vil støtte forslag nr. 5. Vår begrunnelse for at vi ikke ønsker å støtte forslag nr. 5, er at det faktisk kan hende at man ønsker å gjøre noen andre prioriteringer også, for det handler faktisk om pasientene, og det er viktig. Vi har nå hatt Beslutningsforum for nye metoder, men vi har sett konsekvensene av det. For Fremskrittspartiet er det sånn at vi ønsker å se på om man kanskje skal gjøre som man gjør i nabolandet vårt, hvor det er flere som er med på de beslutninger som blir tatt, og hvor også brukerorganisasjonene er en del av det. Vi er opptatt av å se på hvordan man skal ivareta pasientene på en best mulig måte, og at pasienter som trenger å få medisiner, skal få dem så raskt som overhodet mulig. Og det kan hende at man vil ha noen diskusjoner om de fire som er likestilte, og hvor Høyre fortsatt vil at det skal være likestilt. Det er ikke sikkert vi er der. Jeg reagerer veldig når jeg møter mange av pasienter som ikke får behandling fordi Beslutningsforum nekter – med bakgrunn i at de mener at kostnadene er for høye i forhold til effekten det har for pasientene. Dette er altså mange pasienter som kan få et langt, langt bedre liv. Derfor mener Fremskrittspartiet at vi må handle, og vi mener at den danske modellen eller andre modeller er noe vi bør se på. Hvorfor er det sånn at hvis man bor i et av nabolandene våre, skal man mye raskere få den type medisiner, som vi ser at det er et skrikende behov etter? Som jeg sa i replikkordskiftet med statsråden, handler dette om at for noen kan det være en glede når man får beslutning, men det kan også være å rive i stykker alt håp og all framtidstro. Det er det dette handler om, og det er det som er viktige å ha med i denne debatten. Derfor må vi se på hvordan vi skal få en bedre beslutning, og sørge for at man skal kunne ta i bruk nye, gode medisiner som gir mennesker bedre livskvalitet og liv.