trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-04-04:
Dette blir det jo nesten like stor forvirring rundt som det er rundt hva regjeringspartiene faktisk mener om innførselskvotene. La meg gi uttrykk for at Høyre er veldig glad for de signalene som har kommet gjennom VG. Høyre er i likhet med Venstre tilhenger av større fleksibilitet når det gjelder innførselskvotene, men det blir veldig feil når representanten Micaelsen sier at dette er Regjeringens bord. Det er fortsatt Stortinget som bestemmer i dette landet. Og det er ikke rene spekulasjoner, det som fremgår av VG i dag. Det er faktisk kilder i Arbeiderpartiet som har gitt uttrykk for hva disse kvotene faktisk skal økes til. Mitt spørsmål er: Mener Arbeiderpartiet at man skal få større fleksibilitet, slik at man kan bytte ut en flaske brennevin med flere flasker vin, eller er det slik at man mener kanskje – kanskje ikke, og at dette får egentlig fru Halvorsen bestemme?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-04-04:
La meg få lov til å nyansere det bildet litt, for det var faktisk slik at vi kom frem til gode kompromisser. Vi fikk til det Arbeiderpartiet aldri har fått til, nemlig en reduksjon i avgiftene på alkohol. Vi fikk til en reduksjon i avgiftene på brennevin på 20 pst., og en reduksjon i avgiftene på øl og vin på noen prosent. Dessuten fikk vi innført taxfree-salg ved ankomst, noe jeg vet at mange verdsetter høyt. La meg vende tilbake til hovedspørsmålet. Representanten Micaelsen sier at de ønsker å vurdere ulike forslag. Men hva er det Arbeiderpartiet ønsker? Hvis de såkalte kildene til VG i dag er riktige, ønsker nemlig Arbeiderpartiet større fleksibilitet, slik at man kan ta med seg mer vin i stedet for å ta med seg én flaske brennevin.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-04-04:
Om mulig er regjeringspartienes holdning til dette spørsmålet blitt enda mer sløret etter representanten Holmås sitt innlegg enn det den var før. Et parti som aldri har vært redd for å ta klare standpunkter i stort sett de fleste spørsmål, har nå åpenbart ingen synspunkter på om man skal kunne myke opp disse kvotene bitte litt. Ærlig talt, vi snakker om å kunne erstatte en flaske brennevin med – er det – tre–fire flasker rød eller hvit vin, og SV har åpenbart ikke noe standpunkt til om dette er fornuftig eller ikke. Representanten Holmås sier at det kan finnes grunner til det, men at de ikke vil mene noe, for her er det fru Halvorsen som skal avgjøre, og her skal vi konsultere alle mulige tenkelige organisasjoner. SV er ikke til å kjenne igjen, når man ikke engang evner å ta et klart standpunkt til dette. La meg prøve meg: Hva mener representanten Holmås og SV – ønsker man større fleksibilitet, eller ønsker man det ikke?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-04-04:
Finansministerens svar gir grunn til bekymring. Det hun gjør, er å gjøre spørsmålet om likebehandling av boliger og annen eiendom, deriblant landbrukseiendommer, utelukkende til et provenyspørsmål, fordi hun henviser dette til behandling av budsjett, men nekter å gi noen signaler av politisk karakter. Jeg har forståelse for at finansministeren ikke vil gi noe svar på hvor mye formuesskatten kommer til å øke gjennom økning av ligningstakstene. Men jeg har vanskelig for å forstå at SV eller Regjeringen heller ikke i denne saken kan komme med noen synspunkter av politisk karakter. Jeg legger ikke skjul på at vi fremmer dette forslaget for at det skal kunne være et bolverk mot nye økninger av ligningstakstene, tilsvarende det Regjeringen foreslo for 2006. Spørsmålet mitt er: Ser finansministeren dette utelukkende som et provenyspørsmål, eller har hun også en politisk oppfatning av om det bør være likebehandling eller ikke?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-04-04:
Jeg må få lov til å berømme regjeringspartiene for den nye partidisiplinen som nå har kommet i forbindelse med behandlingen av politikk her i Stortinget, for nå har Senterpartiet plutselig ikke lenger noe standpunkt om hvorvidt man skal verne landbruket mot Regjeringens økninger av ligningstakstene. Bondelaget har vært krystallklart på sin støtte til Høyres forslag, og jeg har møtt mange innenfor landbruket som er svært bekymret etter at de fikk en skattesmell i 2006. Dette forslaget ville kunne være et bolverk mot SVs og andre i Regjeringens ønsker om å øke ligningstakstene ytterligere. Så mitt spørsmål er: Er det slik at Senterpartiet nå bøyer seg for disiplinen og rekker armene i været og sier at dette har de ikke noe synspunkt på, eller er det slik at man skal hviske dette internt og fremstå uten profil eksternt?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-04-04:
La meg først gi uttrykk for at jeg er glad for at næringsministeren fattet interesse for interpellasjonen. Det skulle i og for seg bare mangle, for dette er, som næringsministeren selv sa, en av de viktigste næringspolitiske utfordringene for Norge. Vi er åpenbart veldig samkjørte når det gjelder selve beskrivelsen av situasjonen – at det ligger både utfordringer og muligheter på det kinesiske markedet, og at det er positivt at man nå ser en så sterk vekst i Kina. Men de som hadde forventet en klar strategi fra Regjeringen for hvordan vi skal møte disse utfordringene, ble nok skuffet etter å ha hørt næringsministerens innlegg. Det var ikke noe nytt i forhold til hvordan Norge skal settes bedre i stand til å kunne håndtere konkurransen fra Kina, snarere tvert imot. Næringsministeren viste til forsknings- og utviklingsbudsjettet, som Regjeringen kuttet i i forhold til den forrige regjeringens forslag, og det var ingen forslag som peker fremover i forhold til hvordan vi skal settes bedre i stand til å kunne håndtere denne konkurransen. Jeg fattet derimot interesse for at næringsministeren nevnte frihandelsavtale med Kina. Det er et forslag som Høyre vil gi sin sterke støtte. Den forrige næringsministeren sørget jo for at EFTA fikk fremforhandlet en frihandelsavtale med Sør-Korea, og gav også klart uttrykk for at det var viktig at vi fikk til en tilsvarende avtale med Kina. Nå vet vi at Chile, som er vår viktigste konkurrent når det gjelder eksport av laks, har undertegnet en frihandelsavtale med Kina som innebærer at de i løpet av 15 år gradvis vil få fjernet importtollen på chilensk laks. Dette er en betydelig utfordring for Norge i og med at Chile er vår fremste konkurrent, så jeg vil be næringsministeren om å utdype hva som nå ligger i det norske initiativet til å få til en frihandelsavtale med Kina. Har Norge fått støtte fra EFTA i forhold til å fremforhandle en slik avtale, eller er vi foreløpig på det stadiet hvor vi ønsker å få dette til? Dette er et viktig område for Norge, i og med at eksport av sjømat er og skal være et høyt prioritert mål for oss. Det er kanskje en av de viktigste utfordringene vi har i forhold til å komme i bedre inngrep med det kinesiske marked.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2006-04-04:
La meg først nevne det positive. Det er positivt at det i det norske storting ikke er rop om proteksjonisme og om beskyttelse av det norske markedet, men snarere fokusering på de mulighetene som det kinesiske markedet kan gi oss. Det er også gledelig at de partiene som har deltatt i debatten, er enige om beskrivelsen av de mulighetene som foreligger for Norge og for våre bedrifter, men også om hvilke utfordringer som ligger der. Det er i beste fall en start. Det jeg savner fra statsråden etter å ha hørt to innlegg, er hva som er Regjeringens samlede og konkrete Kina-strategi. Enkeltelementer og enkelttiltak er ingen strategi. Vi har ikke fått høre noe om hvilken strategi Regjeringen har for å sette Norge og våre bedrifter bedre i stand til å kunne håndtere konkurransen – med andre ord: økt satsing på forskning, utvikling, innovasjon og kunnskap. Snarere henvises det til budsjettet for 2006, som i realiteten var en barbering av veldig mange gode forslag fra den forrige regjeringen. La oss se fremover. Hva er Regjeringens strategi for at vi skal kunne håndtere konkurransen? Hva er Regjeringens konkrete og samlede Kina-strategi for hvordan man skal utvikle og utnytte mulighetene på det kinesiske markedet? Jeg er glad for at Regjeringen har som ambisjon å følge opp den forrige regjeringens initiativ til å få til en frihandelsavtale med EFTA. Det er hyggelig at den nåværende næringsministeren skryter av den forrige næringsministeren, men hva er denne regjeringens holdning? Hva vil denne regjeringen gjøre for å få fortgang i arbeidet med å få etablert en frihandelsavtale med Kina, en frihandelsavtale som forhåpentligvis kan omfatte alle EFTA-landene? Hvilken strategi har man for å få til et nærmere samarbeid når det gjelder forskning, energi, verft og sjømat? Vi er, føler jeg, i startgropen, men det er viktig at Regjeringen – nær sagt – «kommer ut av skapet» og presenterer sin politikk, sin strategi, for å lykkes på det kinesiske markedet. Hvis Regjeringen har en slik strategi, hadde det vært hyggelig å få høre om den her på tampen. Hvis ikke håper jeg at denne debatten kan være en inspirasjon til å utvikle en strategi, slik at vi kan lykkes fremover.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-04-04:
Representanten Holmås er veldig fokusert på dei såkalla negative verknadene av alkohol. Det er klart at om det blir misbrukt, skaper det meste negative verknader og helseskadar. Det gjeld ikkje berre alkohol, det gjeld òg mat osv. Poenget er at alkohol er ei lovleg vare – det har han vore i hundreår i Noreg. Så lenge vaksne menneske nyt han, er det faktisk òg svært mange positive ringverknader av alkohol. Han er kontaktskapande. På mange utestader er det heilt naturleg at det òg blir konsumert alkohol. Ein har òg forskingsresultat som tyder på at enkelte helseskadar blir reduserte ved bruk av alkohol, m.a. hjarteinfarkt osv. Mitt spørsmål til representanten Holmås er: Når ein fokuserer på dei negative verknadene, er det ikkje då riktig òg å fokusere på dei positive ringverknadene av alkoholbruk?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-04-04:
Eg lytta til finansministeren då ho bl.a. kjørte det gamle resonnementet om at betre tilgjengelegheit og lågare prisar vil medføre meir konsum, og at jo høgare konsumet er, jo større vil misbruket bli, og at det også vil føre til meir skade. Det har eg aldri sett nokon dokumentasjon på. Som eg viste til: I grensefylka, der ein i praksis i veldig stor grad kjøper sin alkohol i svenske prisar, har ein ikkje fått dei resultata. No blir eg her konfrontert med at det altså ikkje er EUs interne kvotar Framstegspartiet foreslo. Det virka som finansministeren var litt skuffa over det, for ho viser til at vi berre har fremma eit «lite pusleforslag». Og som ho også har sagt, eit forslag som i stor grad er i tråd med dei norske kvotane i dag. Mitt spørsmål er då: Dersom det berre er eit «lite pusleforslag», så burde det vel heller ikkje vere noko problem for finansministeren og for regjeringspartia å støtte det?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-04-04:
Dei siste tala frå Tolldirektoratet viser at smuglinga aukar dramatisk, det gjeld spesielt øl og vin, ikkje så mykje sprit. Det trur eg har samanheng med at vi har føreteke avgiftsreduksjonar her. Mykje tyder også på at det er organisert kriminalitet bak mykje av denne smuglinga, og det gjer også at distribusjonen av denne smuglarvinen og -ølet skjer heilt utan kontroll. Dette er noko som Framstegspartieter er bekymra over, og derfor har vi altså teke til orde for å redusere prisane på alkohol og auke kvotane, noko som også Tolldirektoratet og Tollerforbundet er einig i vil vere eit bidrag for å stanse denne smuglinga. Mitt spørsmål er: Er finansministeren bekymra over denne auken når det gjeld smugling? Og dersom ho er det, kva vil ho gjere for å avgrense/stanse den utviklinga, den auken, som vi har sett den siste tida?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-04-04:
Representanten Holmås nemnde at det var ingen sakleg grunn til at eigedom skulle ha ein lågare formuesverdi i forhold til omsetningsverdien enn det aksjar har. Det er jo interessant å høre, fordi aksjar har 80 pst. av reell verdi, mens eigedom har i underkant av 30 pst. vanlegvis, og også vesentleg lågare enn det. Mitt spørsmål er: Dersom representanten Holmås og regjeringspartia ønskjer likskap mellom aksjar og eigedom, er det aksjar som så skal få ein lågare formuesverdi/likningsverdi i forhold til reell verdi, eller er det eigedom som skal få ein dramatisk auke i likningsverdi/formuesverdi i forhold til reell verdi?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-04-04:
Framstegspartiet ønskjer eit lågare skatte- og avgiftsnivå. Det gjeld også formuesskatten. Og kva slags likningsverdi ein eigedom har, vil sjølvsagt ha noko å seie for formuesskatten. Slik som saksordføraren også var inne på, er det i dag svært stor ulikskap når det gjeld kor høg likningsverdien er i forhold til reell verdi i forskjellige delar av landet, også innanfor det same området. Enkelte eigedomar har ein likningsverdi som kanskje er på berre 10–20 pst. av reell verdi, mens andre eigedomar har ein likningsverdi som er mange gonger høgare enn det i forhold til reell verdi. Dette er ei urimelegheit og ei urettferd som Framstegspartiet ønskjer å få slutt på. Derfor har vi også programfesta og teke til orde for at ved å fjerne formuesskatten vil ein rette opp dette. Då vil ein også unngå skattemessige investeringar som ein berre gjer for å få redusert formuesskatten. Dersom ein hadde fjerna formuesskatten, ville ein ikkje ha fått den effekten. Ein ville også ha sloppe eit ganske stort byråkrati for å få vurdert dei enkelte eigedomane, slik som tilfellet er i dag. Vi konstaterer at det har vi ikkje fleirtal for, iallfall ikkje dei neste tre og eit halvt åra. Derfor er det viktig for oss både å redusere dei ulikskapane som Dokument nr. 8-forslaget tek opp, og samtidig redusere formuesskatten. Det meiner vi blir gjort ved at vi også set eit tak på 30 pst. for andre eigedomar enn private bustader og hytter. Eg konstaterer at saksordføraren også meiner at ein skal redusere desse ulikskapane – at dei raud-grøne vil redusere desse ulikskapane. Det kan godt hende at dei tek til orde for det, men eg er ganske overtydd om at denne reduseringa av ulikskapane også inneber at formuesskatten og skatten blir auka. Det føler eg er veldig uheldig. Formuesskatten er ein særnorsk skatt. Det er pensjonistane som betaler ein stor del av denne, bortimot 50 pst. Det er klart at når ein aukar likningstaksten på fast eigedom med 25 pst., slik ein no gjorde i statsbudsjettet, vil det sjølvsagt også gå ut over pensjonistane – og kanskje auke pensjonistdelen, som i dag er bortimot 50 pst. av formuesskatten, til enda høgare – sjølv om ein har dette 30 pst.-taket. Vi synest det er synd at ein ikkje følgjer forslaget frå mindretalet her og set eit tak. Det hadde gjort dette langt meir rettferdig – utan at ein hadde fått auka formuesskatten. Til slutt vil eg fremje forslaget frå Framstegspartiet og Høgre, og også varsle subsidiær tilslutning til forslaget frå Kristeleg Folkeparti.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-04-04:
Eg konstaterer at finansministeren ikkje vil seie noko spesielt om skattlegginga, men eg har ein del kommentarar til det som ho sa her, og også nokre spørsmål. Finansministeren seier at formue er urimeleg fordelt i Noreg, og derfor skal ein altså skjerpe formuesskatten, slik eg forstår finansministeren. Det som er eit problem, som viser seg i stadig større grad, er at dei rikaste i landet flytter ut av Noreg og blir verande der. Noregs rikaste mann betaler altså ikkje skatt til Noreg i det heile. Det er også fleire som er i sjiktet litt under han, som vel å flytte til andre land av skattemessige årsaker, slik at dei dermed slepp unna formuesskatten. Med formuesskatten blir det altså billegare å eige Noreg frå utlandet enn frå Noreg. Er dette ei problemstilling som uroar finansministeren, eller ikkje?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2006-04-04:
Grunnen til at eg tok ordet og stiller spørsmålet no igjen, er at finansministeren ikkje hadde eit spesielt høgt saklegheitsnivå i sitt førre svar til meg. Ho hevda at vi hadde sendt eit tiggarbrev til John Fredriksen. Det har vi sjølvsagt ikkje. Vi har skrive eit brev der vi ber om opplysningar. Brevet er ikkje berre til han, det er sendt til fleire nordmenn som har flytta ut av landet og skattar til andre land. Vi har spurt kva grunnen er til at ein ikkje finn det føremålstenleg å vere busett i Noreg og betale skatt her. Det som er det paradoksale her, er at dersom ein bur i utlandet og har eigedomar i Noreg, spelar det inga rolle med ein 30 pst.-regel eller kva som helst. Ein betalar altså ikkje formuesskatt i det heile. Spørsmålet mitt er: Synest verkeleg finansministeren at det kan kallast eit tiggarbrev når vi ber om opplysningar om kva som gjer at nordmenn flyttar til utlandet?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2006-04-04:
Min påstand er at dersom representanten Holmås her hadde vært i opposisjon, hadde han klart hatt klare meninger. Det er sjelden man hører representanten Holmås så tåkete som han er akkurat i dag. La meg gjøre det fryktelig kort og konsist, slik at man kanskje kan få et klart svar: Mener representanten Holmås at det å bytte ut én flaske brennevin med fire flasker vin eller en treliters kartong med pappvin er mindre restriktivt enn dagens ordning?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2006-04-04:
Dagens side 12 i VG har fått en hel del oppmerksomhet. Det står bl.a. at finansministeren «internt» har sagt seg villig til å vurdere, i hvert fall, en økning av de tollfrie kvotene for vin i statsbudsjettet til høsten. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvis man gjør dette «internt», hvorfor gjør man det da ikke i Stortinget? Har VG faktisk et grunnlag for å skrive det de gjør?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Innførselskvotene er et av de avgjørende bolverkene for en restriktiv alkoholpolitikk, som det store flertallet her i landet er for at vi skal føre. Det er noe av det som gjør at vi her i landet har vesentlig lavere sosiale kostnader knyttet til alkohol enn det de har i andre land, være seg helseutgifter, konsekvenser av voldsbruk osv. Jeg merker meg at når Fremskrittspartiet snakker om dette – om alkoholavgifter og innførselskvoter – er jo ikke det akkurat fokuseringen deres, for å si det veldig enkelt. Det er tydelig at Fremskrittspartiet ikke tar særlig innover seg at det å føre en restriktiv alkoholpolitikk, slik vi gjør her i landet, faktisk har en del positive sider som man fra Fremskrittspartiets side er villig til å kaste på båten. Vi i SV er for å beholde et slikt bolverk, og derfor avviser vi det forslaget som Fremskrittspartiet fremmer, som i realiteten betyr fri flyt av øl. Norge som samfunn tjener ikke på at vi gjør det. Det kan hende at det finnes grunner for å endre på enkelte elementer, og det er derfor vi i flertallet går inn for at dette er noe som Regjeringen får vurdere og se på. Men det er helt klart at skal man endre på kvotene slik de er, eller organiseringen av dem og hele systemet med taxfree-ordningen sammen med kvotesystemet slik det er, er det noe man er nødt til å gjøre i nær dialog med alle de organisasjonene som jobber på feltet, og i nær dialog med de statlige organene som driver med undersøkende og kritisk overvåkning av situasjonen. Dette må man gjøre nettopp for å sørge for at den politikken som videreføres – en politikk som blir ført i forlengelsen av eventuelle endringer – vil ha den samme konsekvensen på alkoholforbruket i Norge, nemlig at vi opprettholder den restriktive alkoholpolitikken.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Det kan man jo gjerne si. Jeg må innrømme at jeg stadig vekk ser positive virkninger i mitt eget liv gjennom bruk av alkohol ved forskjellige festlige anledninger. Det er litt fascinerende at det såkalte lov og orden-partiet, Fremskrittspartiet, holder til bare hundre meter fra landets mest voldsbefengte gate, nemlig Rosenkrantzgaten. Hvis de hadde stått her på Stortinget en sein lørdagskveld og sett over gaten, ville de til de grader sett de negative effektene utspille seg til fulle. Jeg har aldri klaget på at Fremskrittspartiet har vært for lite opptatt av de positive effektene av alkohol, men jeg tør vel kanskje påpeke at de ikke har vært spesielt opptatte av de negative.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Jeg la merke til at representanten Jan Tore Sanner, som nå påstår at jeg var uhyre uklar, sjøl ikke klarte å finne ut om det var tre eller fire flasker vin man skulle få lov å ta inn istedenfor brennevinsflasken. I det illustrerer vel kanskje Jan Tore Sanner litt av poenget i forhold til dette, nemlig at skal vi endre på noen av kvoteordningene, er det viktig for oss i SV å sørge for at vi opprettholder en restriktiv alkoholpolitikk. Det er klart at vi må se på dette, men mitt poeng i mitt innlegg var å si at skal vi gjøre endringer på det som faktisk er det viktigste bolverket vi har for å hindre fri flyt av alkohol inn, er det viktig at vi gjør det nøye og i samarbeid med de menneskene som har mest peiling på dette. Det er organisasjonene som jobber med sakene, og direktoratene som har oversikt over det som går inn under forbruket.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Det blir stadig flere av disse edle dråpene, men jeg er helt enig med Inge Ryan. Jeg har jo i årevis hørt ham ivre for minipol på mer interne partimøter enn det kanskje Lars Sponheim har fått lov til å delta på. Jeg synes at det er noe som det absolutt er verdt at Regjeringen kikker videre på, nettopp for å sørge for at en lovlig spredning av alkohol kan erstatte illegal produksjon av sprit. Det har vi jo sett i forlengelsen av de spritsmuglingssakene som har vært, der dødsfall o.l. i den forbindelse nettopp har ført til at spritsmuglingen har gått ned. Jeg mener at smugling i dag ikke er et stort problem, men hvis forslaget fra Fremskrittspartiet hadde blitt vedtatt, tror jeg utviklingen hadde blitt slik man har sett i flere andre land, nemlig at det hadde blitt smugling av store mengder øl. Det er jeg skeptisk til, og derfor er jeg med og stemmer ned Fremskrittspartiets forslag. Men jeg synes at Sponheims initiativ i denne saken har vært konstruktive.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Det får vi vurdere.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Nei, jeg kan ikke bekrefte det. Jeg kan bekrefte at det vi ønsker å gjøre, er å videreføre denne regjeringens politikk, nemlig å sørge for et mer rettferdig skattesystem. Et mer rettferdig skattesystem betyr at de som har mest, bidrar mer til fellesskapet enn det de gjør i dag, og at de som har minst, bidrar mindre enn det de gjør i dag. Det er ingen tvil om at etter fire år med høyrestyre ser vi veldig klart at en av de tingene som er skjevest fordelt her i landet, er formue. Og det forslaget Høyre fremmer i dag, som kommer til å bli avvist – at de som sitter med de største næringseiendommene, også skal få et ekstra skattefradrag gjennom å sette en øvre grense på 30 pst. – bidrar i hvert fall ikke til et mer rettferdig skattesystem.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Beskatningen av formue vil vi komme tilbake til i forbindelse med hvert enkelt års budsjett. Det er jo nesten riktig det som representanten Hagesæter her sier: Ikke-børsnoterte aksjer har i dag 80 pst., og det er vel sånn at børsnoterte aksjer har 100 pst. – de fastsettes altså likningstakstmessig til den verdien som er pålydende. Det gjelder også når en har pengene i banken, som gode pensjonister har. Skal vi videreføre en ordning der pensjonister skal skattlegges hardere for å ha penger i banken enn investorer for å ha penger plassert i eiendom, synes jeg det er en litt pussig versjon av Fremskrittspartiets uttalte politikk, i hvert fall. Så det å sørge for et mer rettferdig beskatningssystem vil være å gjøre det som vi har gjort i år, nemlig å øke likningsverdien på fast eiendom og øke bunnfradraget i samme slengen. På den måten skaper vi et mer rettferdig skattesystem.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Det er jo slik at Sponheims argumenter i denne sammenhengen har vi tatt med oss. Det er argumenter som absolutt er gyldige, og som må følge i en videre diskusjon rundt formuesfastsettelsen og likningtakstfastsettelsen i forhold til både landbrukseiendommer og skogseiendommer, som, som representanten helt riktig sier, i mange tilfeller også har en boligkarakter. Det er jo derfor flertallet sier at man vil «vektlegge at verditaksering av annen fast eiendom ikke må bidra til urimelig byrde for næringsutøvelsen», og vi ser at dette er blant de tingene vi er nødt til å ta med oss i den løpende vurderingen.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Svaret på det er nei. Det som er saken her, er jo at vi prøver å få til en mer rettferdig beskatning av boliger og annen eiendom. Noen av de tingene vi derfor har gjort, er at vi har økt verditakseringen i forhold til likningstaksten – som vi eksempelvis har gjort i år – for å sørge for å få den lik for alle typer boliger slik at det ikke skal være en helt vilkårlig fastsatt likningstakst avhengig av når ting er bygget og avhengig av størrelse og taksering ellers, mens vi har beholdt taket på 30 pst. og samtidig økt bunnfradraget. Alt dette bidrar jo til det som er målet vårt, nemlig å sørge for at de som har mest, de som sitter med de største boligeiendommene osv., skal være de som bidrar forholdsmessig mer til fellesskapet, og at de som har vanlige boliger, skal få større bunnfradrag som de skal nyte godt av, og dermed bidra minst, forholdsmessig.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Jeg kjenner representanten Flåtten som en saklig og god fyr. Derfor forundrer det meg at han i debatten om sitt eget forslag, som altså dreier seg om taksering av næringseiendom, bruker mesteparten av tiden til å snakke om boliger og taksering av bolig. Det enkle spørsmålet mitt til representanten Flåtten er følgende: Den som antakeligvis ville tjene mest på at det ble innført et slikt likningstaksttak som Flåtten og høyresiden ønsker, ville være Olav Thon og andre store næringseiendomsbesittere i Oslo, som ville kunne få en maksimumstakst på 30 pst. på næringseiendommen sin. Hvorfor vil representanten Flåtten gi en stor skattelette til Olav Thon og andre store næringsbesittere, og hvorfor mener Flåtten at det er bedre at det investeres i næringseiendom, enn at det investeres i aksjer eller andre investeringsobjekter?
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
For det første tror jeg rett og slett at Fremskrittspartiet burde sette seg inn i hva som finnes på verdensbasis av forskning når det gjelder alkohol og skader av alkohol. Den viser en entydig sammenheng, og det er nettopp det jeg sa – det kan være forskning fra Verdens helseorganisasjon eller fra hvor som helst – at jo høyere konsumet er, jo større er misbruket, og jo større er skadene av det. Det er altså et mål å holde et rimelig, moderat totalforbruk av alkohol, først og fremst fordi alkoholproblemene – det gjelder de medisinske problemene ved misbruk av alkohol, men det gjelder også vold og andre typer utslag – er en ubehagelig sannhet man ikke kommer utenom. Så bare merker jeg meg at Fremskrittspartiet tar veldig kraftig i i den offentlige debatten. Men det er ikke et dramatisk forslag som ligger her, selv om ikke jeg i dag vil erklære at jeg støtter det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Jeg har vært veldig klar så eksternt det går an, nemlig ved å snakke fra Stortingets talerstol, på at jeg skal vurdere dette oppdraget, slik stortingsflertallet ønsker. Det skal jeg gjøre. Dette er ikke et forslag som trengs å legges fram for Stortinget, verken i revidert nasjonalbudsjett eller i statsbudsjettet. Dette er en eventuell endring i en forskrift som Finansdepartementet ved finansministeren står fritt til å fremme hvis hun mener at det er interessant, så representanten trenger ikke å lage noe hemmelighetskremmeri ut av det. Dette sier jeg høyt og klart: Jeg vil vurdere det oppdraget som stortingsflertallet gir meg, og så komme tilbake til det når jeg har konkludert.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Først en oppklaring: Når jeg snakker om «lokal produksjon», tenker jeg ikke på ulike former for illegal virksomhet, men jeg tenker f.eks. på lokale bryggeriers produksjon av øl, som har lange tradisjoner i ulike deler av Norge. Med store muligheter for innførsel av øl utenfra kan man veldig fort tenke seg at palleimport av Heinecken, Tuborg eller hva det måtte være, ville gjøre at produksjonen av Lundetangen eller Aass – ja, jeg trenger ikke gå mer i detalj her overfor en representant fra Kristelig Folkeparti. Så til spørsmålet: Jeg tror at Kristelig Folkeparti har akkurat samme utfordring som alle andre partier som ser denne sammenhengen mellom totalforbruket av alkohol og misbruk og problemer som følger med alkohol. Det handler om å finne en grense for en lovlig omsetning av en lovlig vare som ikke unødig provoserer eller fører til smugling på den ene siden, men som det samtidig er aksept for, og som gir noen holdninger i forhold til bruken av alkohol som befolkningen støtter opp om. Det er denne balansegangen jeg regner med at Kristelig Folkeparti også vil være fornøyd med at vi får.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
For det første vil jeg gjerne si at hvis representanten Lars Sponheim har lyst til å sende meg et brev, tar jeg imot. Og vi tar selvfølgelig også imot fornuftige innspill, synspunkter eller etterlysninger fra andre i opposisjonen i denne saken. Jeg vil jo tippe at det er et bredt flertall i Stortinget som egentlig stiller seg bak det som er norsk alkoholpolitikk, og det vi snakker om her, er eventuelle justeringer. Jeg har ikke satt noen frist for når denne vurderingen skal være ferdig, men jeg tror ikke det trengs all verdens tid. Jeg burde klare å konkludere før sommeren.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Det er riktig som representanten sier, at smuglerbildet er blitt annerledes i det siste, med mindre smugling av sprit – det henger nok sammen med dødsfall knyttet til smuglersprit, som man har sett – men med økt smugling av vin og øl. Det er en balansegang man hele tiden må gå når man ønsker å ha en nasjonalt fastsatt alkoholpolitikk, og ikke bare automatisk importerer det som er avgiftsnivået eller prisnivået i andre land. Samtidig må man passe på at man ikke stiller seg slik at det i seg selv gjør at det er ekstrem lønnsomhet i smugling. Det er en balansegang som er en utfordring for enhver regjering. Men jeg tror ikke Fremskrittspartiet har funnet svaret på hvor denne balansegangen bør være. Jeg tror at den dramatiske reduksjonen i avgifter på alkohol som Fremskrittspartiet legger opp til, fører til én ting, og det er større skader på grunn av alkoholbruk – mer misbruk og mer vold. Så har jeg lyst til å si at Tollvesenet konsentrerer seg ikke om småskala smugling. Tollvesenet konsentrerer seg om de store skurkene.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Forslagsstillerne bak dette Dokument nr. 8-forslaget inviterer Stortinget til en omfattende skattedebatt som jeg mener hører hjemme i forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet. Det er da alle enkeltelementene i forbindelse med skattesystemet inkludert formuesskatten er oppe til en helhetlig vurdering og en helhetlig gjennomgang. De problemstillingene som reises i forbindelse med dette Dokument nr. 8-forslaget, er selvfølgelig problemstillinger som vil bli vurdert fram mot budsjettet for 2007. Det er det ene. Det andre er at det er jo ikke noe rart at høyresiden og venstresiden er grunnleggende uenige når det gjelder formuesskatt. Dette er en gammel feide, som flere har vært inne på her. Vi mener at noe av det som er skjevest fordelt i Norge, er formue. Det betyr at vi skal ha en formuesbeskatning, men den skal selvfølgelig utformes slik at den er rimelig for næringsvirksomhet og treffer godt fordelingspolitisk. Så vil jeg si at jeg syns at opposisjonen skal la være å plage Senterpartiet i denne saken. De spørsmålsstillingene som er tatt opp, særlig i Kristelig Folkepartis forslag, må vi selvsagt vurdere og komme tilbake til i forbindelse med budsjettet for 2007. Det er jo ikke sånn at landbruksnæringen kommer dårlig ut fordi Senterpartiet er kommet i regjering. Det man må huske på, er at med de endringer i formuesskatten som denne regjeringen foreslo, økte verdien av jordbruksfradraget i forhold til det som Bondevik-regjeringen foreslo for Stortinget. Så i sum kommer landbruksnæringen som sådan godt ut med det som Regjeringen har foreslått. Jeg har ikke noe å tillegge utover det som saksordfører har sagt. En omfattende diskusjon om skattesystemet kommer vi tilbake til i forbindelse med statsbudsjettet for 2007, og uansett hvor mange replikker jeg får, kommer jeg ikke til å si noe mer enn det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
For det første vil jeg bare si at det går ikke an å trekke den konklusjon av mitt innlegg at vi skal skjerpe formuesskatten. Men jeg forsvarer at vi har en formuesskatt, for hvis vi ser på de 10 pst. rikeste menneskene i Norge, har de nesten all formue. I stor grad er den bygd opp over tid, og det betyr at vi skal ha et skattesystem som også innebærer at formue beskattes. Så har jeg jo lagt merke til at Fremskrittspartiet har sendt et tiggerbrev til skipsreder Fredriksen for å få ham til å flytte tilbake til Norge. Formuesskatt er sikkert et tema i den sammenhengen. Jeg vil imidlertid insistere på at Norge har et godt skatte- og avgiftssystem for norsk næringsliv. Norsk næringsliv går veldig godt for tiden, med pene overskudd og høy aktivitet. Det er ett problem som det rapporteres om, og det er at man ofte kan mangle kvalifisert arbeidskraft, men det lar seg ikke løse av skatteendringer eller lavere formuesskatt.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
For det første er det jo ikke det forslaget fra representanten Flåtten med flere i utgangspunktet dreier seg om. Det dreier seg jo om all fast eiendom, og det vil ha fordelingsvirkninger som går langt utover diskusjonen om primærnæringen. Det er det ene. Det andre er at de problemstillingene som trekkes opp i forbindelse med dette Dokument nr. 8-forslaget, vil bli vurdert fram mot 2007, men jeg konkluderer ikke når det gjelder den vurderingen her. Det er imidlertid viktig å se beskatningen av landbruket i sammenheng. Landbruket har i sum kommet meget godt ut av regjeringsskiftet, fordi vi har gjort andre endringer som kommer denne næringen til gode.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Først har jeg lyst til å si at finansministeren er en flittig frammøter i Stortinget og en tålmodig lytter til debattene. Men å starte en diskusjon om skattesystemet og verdsettelsen av ulike formuesobjekter midt mellom behandlingen av to statsbudsjetter har ikke finansministeren tenkt å invitere til. Det tror jeg representanten Sponheim har en viss forståelse for også. De innvendingene som representanten Sponheim kommer med, er det ikke første gang jeg hører. Det kan være relevante innvendinger, som må vurderes. De vurderingene gjør vi, og så kommer vi tilbake igjen i forbindelse med statsbudsjettet for 2007.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Jeg synes det er veldig klargjørende at Fremskrittspartiet skriver brev til skipsreder John Fredriksen og starter den diskusjonen som jeg tror er et veldig klart feilspor. Norge kommer jo aldri til å kunne vinne en konkurranse i skattedumping med ulike skatteparadiser. Hvis det finnes en og annen milliardær som ønsker å drive virksomhet fra et skatteparadis, der man altså slipper skatt i det hele tatt, kan det tenkes at vi ikke klarer å hindre dem i det, men vi kan i hvert fall forhindre at den type argumenter brukes i forhold til å undergrave det som er velferdsstatens grunnlag, nemlig at vi har et skattesystem der vi betaler skatt til fellesskapet etter evne, og der de viktigste delene av velferdsstaten, som helse, sykehus osv., er finansiert i fellesskap. Hvis Fremskrittspartiet har lyst til å sende flere brev og starte den runden, synes jeg at velgerne kan ta stilling til det selv. Vi er tvert imot opptatt av å ha en rettferdig beskatning i Norge. Det betyr at de som har store formuer og store inntekter, skal bidra.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2006-04-04:
Nei, Regjeringen ser ikke spørsmål om skatt bare som et provenyspørsmål, heller ikke spørsmål om formuesskatten. Disse spørsmålene har selvfølgelig å gjøre med hvor mye penger vi får inn i statskassen. Det er proveny, for dem som ikke måtte være inne i de interne sjargonger. Så har det selvfølgelig med næringspolitikk, fordelingspolitikk og for så vidt også distriktspolitikk å gjøre. Alle disse fire momentene er med når vi vurderer vårt helhetlige skatteopplegg. Så er jo representanten Sanner dreven og har lang erfaring. Han vet at han ikke kommer til å få noen konklusjoner i dag om de vurderingene vi gjør fram mot statsbudsjettet for 2007, og at man verken kan trekke den ene eller andre konklusjonen når det gjelder formuesskatt eller verdisetting.
Svein Flåtten (Høyre), 2006-04-04:
Nok en gang snakker SV og venstresiden om et mer rettferdig takstsystem. Det har man gjort i Stortinget ved gjentatte behandlinger av boligskatt. Kan saksordføreren bekrefte eller avkrefte at hensikten med et mer såkalt rettferdig takstsystem er å gjennomføre det som står i SVs partiprogram, at man ønsker en høyere skattlegging av bolig og eiendom?
Svein Flåtten (Høyre), 2006-04-04:
Som svar på min første replikk fikk jeg et utdrag av det som måtte være en av Heikki Holmås’ valgtaler, om hva han synes om rike mennesker generelt og Høyre spesielt. Det som er spørsmålet mitt, er følgende: Skal den såkalt rettferdige takseringen brukes til å øke skatten på vanlige folks – og jeg presiserer vanlige folks – hus og hjem, boliger?
Svein Flåtten (Høyre), 2006-04-04:
Jeg vet ikke hvor mye representanten Holmås har vært på landsbygda, men der driver man på det stedet der man bor, slik at boligen er et driftsmiddel. Det er det som er det sentrale i vårt forslag. Det er også det som samler den største oppslutningen, i og med Kristelig Folkepartis subsidiære forslag. Derfor forundrer det meg at man ikke kan gå inn for dette i stedet for at vi får kryptiske forslag om at man kanskje synes dette er en god idé. Når det gjelder betydningen for de forskjellige bransjene, anbefaler jeg representanten Holmås å gå inn i Finansdepartementets svar på et av våre spørsmål om dette, hvor det følger med en tabell fra Statistisk sentralbyrå som viser at mengden og hovedvekten av verdiene faktisk ligger i primærnæringene.
Svein Flåtten (Høyre), 2006-04-04:
Det er riktig at formuen er skjevt fordelt her i landet, og jeg har tillit til finansministeren når hun sier at hun har tenkt å gjøre noe med det. Det er jeg overbevist om, og det er hun jo allerede i gang med. Men det er jo ikke det denne saken gjelder. Her gjelder det først og fremst gårdsbruk som også er boliger for vanlige folk i vanlige næringer. Finansministeren har et stykke på vei vært positiv til dette. Hun har også sagt at det bør inngå som ledd i de ordinære budsjettprosessene. Ja, det er for så vidt greit. Men jeg synes at dette står relativt sterkt på egne ben, og det ville være interessant om finansministeren kunne utdype om hun hadde et synspunkt på denne saken, løsrevet fra at det finnes en del rike mennesker i landet. Hva kunne hun tenke seg å gjøre for denne gruppen som helt opplagt kommer skjevt ut?
Svein Flåtten (Høyre), 2006-04-04:
Nå gikk Senterpartiet nettopp inn i det som har vært temaet i denne replikkvekslingen, altså hvorvidt man ønsker politisk å bidra til mer rettferdighet, til en endring, og særlig for primærnæringene, som rammes av at 30 pst.-regelen ikke er innført der. Mitt spørsmål blir da: Vil Senterpartiet, i motsetning til finansministeren, her i dag være klarere på at man politisk vil følge opp dette med en maksimumsgrense, som ikke minst kommer primærnæringene til gode, og som man selv har sagt noe om i denne litt kryptiske merknaden?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2006-04-04:
Det er med litt undring jeg har fulgt dagens debatt, for vilkårligheten i dagens system er så stor, og det er da underlig at Senterpartiet ikke går med på forslaget. Slik sett burde dette absolutt være «en passende sammenheng», som det står i innstillingen, til å gjøre noe med systemet. Jeg undres også over å høre saksordfører når han påstår at det er Thon og rikingene i Oslo som vil bli mest begunstiget av forslaget. Ikke bare er det slik som representanten Sponheim sier, at annen fast eiendom faktisk vesentlig ligger i Distrikts-Norge, men hvis man gjennomførte en undersøkelse om forskjellen mellom markedsverdi og likningsverdi, er jeg rimelig sikker på at forskjellen er vesentlig lavere ute i Distrikts-Norge enn i de mer sentrale strøk. Slik sett framstår det at man forkaster dette forslaget, som relativt distriktsfiendtlig, for å si det pent. At Senterpartiet er med på det, finner jeg svært underlig. Formuesskatten er særdeles tyngende for langsiktige, kapitaltunge næringer som bl.a. landbruket og i og for seg investeringer i annen fast eiendom. Hvis man nå får en bevegelse, som man vel kan frykte, mot at likningsverdiene stadig skal oppgraderes oppover mot markedsverdi, kommer formuesskatten til å bli så tyngende at næringen rett og slett ikke kan bære det. Så igjen – jeg synes det er underlig at Senterpartiet ikke nå ser denne passende anledningen til å gjøre noe med særlig vilkårligheten i systemet og sørge for at de aller mest outrerte utslagene blir tatt bort. Det hadde man nå en fin anledning til. Den grep ikke Senterpartiet.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2006-04-04:
Vi har lagt merke til at opposisjonen prøver å gjøre en stor skattedebatt ut av dette Dokument nr. 8-forslaget, en skattedebatt som absolutt, som finansministeren understreket, bør foregå i forbindelse med de årlige statsbudsjettene, noe som selvsagt også opposisjonen ville ha gjort hvis de hadde sittet i regjering. Vi er opptatt av ligningsverdi. Vi er opptatt av formuesskatt. Men vi er opptatt av at den diskusjonen skal skje i forbindelse med budsjettet. Jeg har også lyst til å understreke det som påpekes av flertallet i innstillingen, nemlig at man «vil vektlegge at verditaksering av annen fast eiendom ikke må bidra til urimelig byrde for næringsutøvelsen». Dette er en omfattende sak, som vi må ta i forbindelse med budsjettet. Vi må jobbe videre med å bedre situasjonen for jordbruket, som tilsynelatende mange fra opposisjonen er opptatt av akkurat nå. Jeg har lyst til å understreke at vi i forbindelse med budsjettet for 2006 fikk bedret jordbruksfradraget betydelig. Det jobber vi videre med. Vi jobber også videre med å se på hvordan endringene i formuesskatten slår ut for næringsutøvelse, som finansministeren påpekte i sitt innlegg. Der er vi en del av flertallskonstellasjonen, og vi jobber videre for å bedre situasjonen.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2006-04-04:
Jeg vil bekrefte at vi jobber videre med å bedre rammevilkårene for næringslivet generelt, og vi jobber videre med å bedre rammevilkårene for landbruket spesielt. Men det mener vi er riktig å ta i forbindelse med en budsjettdebatt, ikke i forbindelse med et Dokument nr. 8-forslag, som her er framlagt. Med det utgangspunktet er ikke dette tidspunktet til å gå nærmere inn i saken.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2006-04-04:
Jeg er enig med Sponheim i én ting, og det er at WTO-avtalen, når den kommer, vil innebære store utfordringer for landbruket. Det er også understreket i den sammenhengen at en da er opptatt av å utnytte handlingsrommet vi har innenfor norsk politikk, til å sikre et fortsatt levedyktig landbruk i distriktene, landet rundt. Det er utgangspunktet vårt for det videre arbeidet, og det tar vi også når vi vet resultatet av WTO- forhandlingene.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2006-04-04:
På samme vis som da Jan Tore Sanner var en del av en regjeringskonstellasjon og jobbet innad, så er det selvsagt også slik at Senterpartiet som en del av denne regjeringskonstellasjonen jobber innad for å fremme sine synspunkter. Det er helt åpenbart at det er vanlig å gjøre, og det gjør vi også i denne saken. Det er blitt fremmet et Dokument nr. 8-forslag. Det er en stor sak, som har med budsjettet å gjøre. Derfor er vi også opptatt av at den skal føres i forbindelse med budsjettdebatten, på samme vis som vi er opptatt av at andre deler av skattedebatten skal føres der. Jeg har videre lyst til å understreke at vi er opptatt av at næringslivet skal ha gode rammevilkår, og vi vil jobbe for det i forbindelse med skatteopplegget for neste år.
Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2006-04-04:
Også jeg vil nevne spørsmålet omkring meklingsordningen som er vedtatt. Innenfor rammen av råfiskloven har partene, FHL, NSL og Norges Fiskarlag, blitt enige om rammene for et toårig prøveprosjekt med hensyn til meklingsinstans. Jeg har lyst til å påpeke et par av de punktene som er viktige der. De første tolv månedene skal meklingsinstituttet konsentrere seg om prisfastsettelse, og i løpet av disse første tolv månedene skal partene hver for seg og sammen definere nærmere hvilke andre forretningsmessige forhold man mener kan være hensiktsmessige å bringe inn under meklingsinstituttet med sikte på at disse forholdene skal implementeres innen 1. september 2006. Jeg tror på sett og vis at partene har litt kort tid på arbeidet, men vi ser fram til det resultatet de kommer fram til. Jeg har lyst til å understreke at også under behandlingen av saken i komiteen har vi vært opptatt av både pris- og oppgjørsregler, men vi er også opptatt av ikke å foregripe den forhandling som skal skje mellom partene. Det har jeg lyst til å understreke fra min side. Det er viktig at partene er de som løser denne saken innenfor rammen av råfisklovens regelverk. Det er viktig at partene greier å avklare hvilke regler for oppgjør som skal være med, hvis det eventuelt skal være med i meklingsinstituttet. Jeg har også lyst til å understreke til slutt at det ikke må være noen slags tvil om at fiskerne fortsatt skal ha garanti for betaling og garanti for oppgjør som en del av råfisklovens system. Det er viktig også for oss å understreke i denne sammenheng.
Petter Løvik (Høyre), 2006-04-04:
Den saka vi skal behandle i dag, inneheld to svært sentrale område i norsk fiskerinæring, fiskeforedling og fiskeeksport. Det eine er gjennomføring av førstehandsomsetning av fisk, og det andre gjeld fiskeeksporten. Dei åra vi snakkar om, er 2003 og 2004. Dette er såleis ein beskrivande del av det som har skjedd, og det er brei einigheit i komiteen om det alt vesentlege i desse sakene. Det er likevel to sider eg har lyst til å kommentere spesielt. Det eine er den prøveordninga med meklingsinstans som er foreslått, og som vi håpar kan bli gjennomført. Det prøveprosjektet skal gå ut på at viss ikkje kjøpar og seljar av fisk blir einige om pris og leveringsvilkår, skal det vere ein sjølvstendig, frittståande meklingsinstans som skal kunne skjere igjennom på ein del av desse områda. Dette arbeidet har i ein periode stått i stampe. Eg veit at det er blitt jobba frå fleire hald for å prøve å få til dette, så eg vil gjerne at statsråden kommenterer utviklinga og kva som skjer når det gjeld å få til ein nøytral meklingsinstans. Det andre er dette med gjennomføring av fiskeeksporten. Det har vore ein gledeleg auke både i 2004 og 2005 i eksporten av norsk sjømat. I 2005 er vi faktisk oppe i ein ny rekord, på 31,7 milliardar kr, noko som det er veldig gledeleg at ein har fått til. Sjølv om dei nære marknadene som EU og Russland, saman med Japan, er dei store, er det viktig også å få fram i ein sånn debatt at vi faktisk eksporterer sjømat til 150 land. Ein av dei reiskapane vi har i dette arbeidet, er Eksportutvalget for fisk, og det er det andre spørsmålet eg har lyst til å utfordre statsråden litt på: I fjor blei Eksportutvalget for fisk omgjort frå å vere eit reint forvaltningsorgan til å ha éin del som tek seg av tilsyn, og éin del organisert som eit aksjeselskap som tek seg av det reint marknadsmessige. Eg vil gjerne – dersom det er mogleg – at statsråden seier litt om erfaringane ein har hatt så langt i dette arbeidet. Elles er det som sagt ei samrøystes tilråding som kjem frå komiteen, og eg er svært glad for at det er brei politisk semje om ei så viktig sak.