Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-10-07:
«Alt blir bra.» Det sto det å lese med store og med små fargerike bokstaver under en regnbue, på fortau og i tusenvis av vinduer landet over. Hver dag blir vi litt klokere på pandemien som har snudd samfunnet vårt på hodet. Hver dag er vi ett skritt nærmere en vaksine og ett skritt nærmere det som skal være vår nye hverdag, etter krisen. Jeg tror vi alle kjenner på at det tærer litt på nå – syv måneder nærmest i unntakstilstand, med mer usikkerhet og mindre frihet enn vi noen gang trodde vi skulle oppleve. Vi fikk raskt kontroll på smitten. Og vi kunne bruke våre økonomiske muskler til å dempe tilbakeslaget. Gjeninnhentingen kom raskere enn vi så for oss. Men vi blir stadig minnet på hvor skjør situasjonen er. Å hindre nye smitteutbrudd er den viktigste jobben fremover også, antakelig langt inn i neste år. Den jobben kan ingen gjøre alene. Vi må gjøre den sammen. Hver og en av oss må fortsette å holde avstand, vi må vaske hendene og være hjemme hvis vi er syke, for å beskytte de mest sårbare blant oss, for å ta vare på arbeidsplassene, for at alt skal bli bra igjen – selv om vi kjenner at det røyner på. De siste månedene har jeg møtt folk og bedrifter fra hele Norge for å høre deres historier og deres tanker om fremtiden. Det er ett ord som går igjen: usikkerhet. Men det er ofte med en betryggende undertone av optimisme og innsatsvilje – betryggende fordi vi må ha med privat næringsliv på laget hvis vi skal ri denne stormen av uten å miste kurs. Det beste vi kan gjøre, er å legge til rette for at det kan skje – og vise vei. Med budsjettet for 2021 forsterker regjeringen det langsiktige arbeidet for å styrke bærekraften og konkurransekraften i norsk økonomi. Den jobben startet vi i 2013. For å trygge jobbene og fremme omstilling har vi investert mer i kunnskap, i forskning, i infrastruktur og i vekstfremmende skattelettelser. Budsjettet for 2021 er neste steg i strategien vi la frem før sommeren, da den akutte fasen i pandemien var bak oss: Vi skal ta Norge ut av koronakrisen. Vi skal skape mer og inkludere flere. Vi skal gi trygghet til folk og bedrifter og hjelpe dem som trenger det. Vi skal sikre godt smittevern og god behandling i helsetjenesten. Vi skal gå de langsiktige utfordringene i møte. Prioriteringene i budsjettet skal bringe Norge mot seks mål som alle handler om å komme gjennom denne krisen, uten å miste de langsiktige perspektivene av syne. Det første målet handler om å få folk tilbake i jobb. I mars steg antallet permitterte dramatisk. På det meste var mer enn hver tiende person i arbeidsstyrken registrert som helt ledig hos Nav. Bildet har bedret seg siden den gang. Men fortsatt er mer enn 100 000 mennesker helt arbeidsledige i Norge. Det er altfor mange. Det viktigste for å bevare et samfunn med små forskjeller og gode velferdsordninger er at flest mulig er i jobb. Derfor må vi unngå at ledigheten nå biter seg fast på et høyt nivå. Vi må være spesielt oppmerksom på ungdom som er på vei ut i arbeidslivet. Og vi må unngå at de som i utgangspunktet hadde svak tilknytning til arbeidslivet, støtes varig ut. Å legge til rette for nye arbeidsplasser i privat sektor har vært en viktig del av den økonomiske politikken regjeringen har ført i syv år. Før krisen var sysselsettingsandelen på vei opp. Vi må tilbake til det sporet. Siden mars har vi iverksatt kraftfulle tiltak for å gi økonomisk trygghet til alle de som plutselig fikk inntektsgrunnlaget revet bort, for å sikre at kommunene og helsetjenesten har ressurser nok til å fortsette å ta vare på oss, og for å hjelpe levedyktige bedrifter gjennom denne krevende perioden. Tiltakene har virket. Aktiviteten i norsk økonomi har tatt seg opp igjen etter den dramatiske nedgangen i vår. Men gjeninnhentingen er skjør, krisen er ikke over. Vi må ta høyde for at mange bedrifter – og særlig i næringer som reiseliv og kultur – fortsatt vil være rammet av smitteverntiltak som begrenser aktiviteten, og at ordrebøkene til eksportbedriftene antakelig vil tynnes ut på grunn av svak etterspørsel fra landene vi handler med. Hos handelspartnerne våre har den økonomiske nedgangen vært enda dypere, og gjeninnhentingen har vært svakere. I budsjettet for 2021 legger vi opp til at oljepengebruken skal være på 313 mrd. kr. Det tilsvarer 3 pst. av fondsverdien og betyr at vi allerede neste år kan være tilbake på den langsiktige rettesnoren for bærekraftig bruk av oljeinntektene. Men det er samtidig over 60 mrd. kr mer enn vi brukte i 2019. Budsjettet for neste år vil virke ekspansivt i den økonomiske politikken. Alt fra bygging av vei og bane, investeringer i forsvaret, overføringer til kommuner, fylker og helsetjenester, nye byggeprosjekter og ulike støtteordninger skaper aktivitet og arbeid over hele landet. I tillegg vil vi forsterke satsingen på arbeidsmarkedstiltak for dem som står uten jobb. Koronapandemien kommer til å endre vanene våre. Vi har blitt mer digitale. Mye tyder på at vi kommer til å reise mindre og være mer på hjemmekontor. Varige endringer er endringer som næringslivet må tilpasse seg. Vi må hjelpe næringslivet gjennom krisen – uten å svekke innovasjonskraften og uten å ødelegge omstillingsevnen. Det er en krevende balansegang. Bedrifter går konkurs – i gode tider og i vanskelige tider. Vi politikere må være kloke nok til å erkjenne at vi ikke vet hvem som er morgendagens vinnere. Markedet må avgjøre hvilke bedrifter som skal være med videre. Norge har naturressurser, teknologi og kompetanse som gir oss fantastiske muligheter. Det andre målet i regjeringens strategi er at vi må sikre flere ben å stå på. Vi må fortsette å fornye Norge. Vi trenger flere jobber, i flere bransjer, over hele landet. Og veksten må komme i privat næringsliv. Gjennom syv år i regjering har vi gjort mye for å bedre rammebetingelsene for bedriftene. Konkurranseevnen er kraftig bedret, bl.a. fordi bedriftene tar i bruk ny teknologi, og fordi vi har senket skattene ned mot nivået i land vi konkurrerer med. Vi har prioritert lavere selskapsskatt, lavere marginalskatt på arbeid og lavere formuesskatt fordi det gir arbeidsplasser og arbeidslyst. Nå kutter vi skattene enda mer, med brede lettelser i inntektsskatten, som lavere trinnskatt, høyere minstefradrag både på lønn og på pensjon og videre nedtrapping av skatten på arbeidende kapital. Det kan gi norske eiere muskler til å investere i norske arbeidsplasser. Og vi øker skattefordelen for dem som kjøper aksjer i bedriften de er ansatt i. Vi ønsker at flere medarbeidere skal bli medeiere i bedriftene. Vi foreslår også å endre vannkraftbeskatningen og tilfører næringen betydelig likviditet. Det vil legge til rette for investeringer og nødvendige oppgraderinger i en næring som skaper aktivitet i lokalsamfunn over hele landet. I tillegg vil vi øke frikortgrensen til 60 000 kr. Det kommer ungdom til gode, som nå kan beholde litt mer av de pengene de tjener. Fra 1. juli neste år vil vi også innføre kildeskatt på enkelte betalinger til nærstående selskap i lavskatteland. Formålet er å motvirke overskuddsflytting, unngå at inntekter som skapes i Norge, blir beskattet i et annet land med lavere skatt. Skatt og avgift er den klart største inntektskilden i statsbudsjettet. Å beskytte det norske skattegrunnlaget er derfor helt nødvendig for at vi skal kunne holde skattene lave for våre bedrifter og arbeidsplasser. Med dette budsjettet vil en vanlig familie betale 14 000 kr mindre i skatt neste år enn om det rød-grønne skattenivået fra 2013 hadde blitt videreført – 14 000 kr for en vanlig familie. Til sammen er skatte- og avgiftsnivået redusert med nesten 30 mrd. kr i vår regjeringsperiode. Gjennom sterk satsing på forskning og utvikling skaper regjeringen grobunn for omstilling og vekst. I 2021 øker vi FoU-bevilgningene med mer enn 2 mrd. kr, til over 45 mrd. kr. Pengene skal bl.a. gå til å trappe opp langtidsplanen for forskning og høyere utdanning og til deltagelse i Horisont Europa og EUs romprogram. Norske bedrifter og forskere hevder seg bra i konkurransen om penger fra EU-programmene. Deltagelse der bidrar til nye jobber her og til at vi løser mange store samfunnsoppgaver. Vi foreslår også midler til infrastruktur og markedsutvikling for hydrogen, ny investeringskapital til Investinor og å videreføre den midlertidige skipsgarantiordningen og eksportfinansieringsordningen. Og vi vil utvide rammen for innovasjonslån under Innovasjon Norge til 2 mrd. kr. Med disse tiltakene øker vi sjansen for at ideene som blir født i dag, blir til arbeidsplasser i morgen. Trygge veier og et godt utbygd jernbanenett forenkler hverdagslivet og effektiviserer næringslivet – og legger til rette for at veksten kan komme i hele Norge. I 2021 foreslår vi å bevilge penger til bl.a. E8 i nord, E39 i vest, rv. 4 i Innlandet og E18 i Viken. Budsjettet innebærer også en historisk satsing på jernbane. For første gang legges det opp til å bevilge 30 mrd. kr til jernbanen. Det er mer enn en dobling siden 2013. Regjeringen prioriterer samferdsel svært høyt. Det var en sektor som skrek etter fornyelse. Jernbanen var under forfall, og vei ble bygd stykkevis og delt, med lang planleggingstid. Vi har både økt bevilgningene og reformert hele måten vi tenker samferdsel på, bl.a. gjennom Nye Veier AS og gjennom jernbanereformen. Vi har brutt opp monopoler og økt konkurransen for å kunne å gi folk et bedre reisetilbud – og for å få mer vei og bane for skattepengene. En stadig større del av samferdselsprosjektene handler om å fremme klimavennlige løsninger. Både jernbanesatsingen og satsing på byområdene bidrar til at flere kan velge grønne hverdagsreiser og kollektivtransport. Nå foreslår vi å styrke oppfølgingen av byvekst- og belønningsavtalene med nesten 20 pst. Å fornye Norge handler i stor grad om å gjøre samfunnet vårt grønnere. Morgendagen kommer til å kreve det av oss. Derfor er det tredje målet i strategien å skape en grønnere fremtid. Vi forsterker den ambisiøse klimapolitikken, for vi ser at den virker. De norske klimautslippene går ned – for fjerde år på rad. Vår klimapolitikk er basert på prinsippet om at forurenser betaler. Vi bruker kvote- og avgiftssystemet for å sørge for det. Det gjør det attraktivt å velge de alternativene som våre barn og barnebarn hadde ønsket at vi benyttet oss av. Det motiverer bedrifter til å utvikle ny, klimavennlig teknologi, og det bidrar til at tiltakene med best klimagevinst blir prioritert. Slik bruker vi markedet i miljøets tjeneste. Klimapolitikken vår er også satsing på grønn teknologi og markeder for nye nullutslippsløsninger. Norge har verdens grønneste bilpark. Vi er godt i rute for å nå målet om at så godt som alle nye personbiler solgt i Norge i 2025 skal være elbiler. Nesten annenhver personbil er elbil allerede. Så politikken virker. Vi foreslår også 2,7 mrd. kr til arbeidet med fangst, transport og lagring av CO 2 . Innsatsen favner bl.a. Langskip-prosjektet – det største klimaprosjektet i norsk industri noensinne. I klimasammenheng finnes det ikke «oss» og «dem». Det finnes bare «vi». Klimaendringene er en stor trussel mot de mest grunnleggende behovene som menneskene har: rent vann, ren luft, nok mat og et trygt sted å bo. Som et av de første landene i verden har vi forsterket klimamålene for 2030 under Parisavtalen. Pandemien har vist oss at vi kan gjøre en forskjell, men også at suksess betinger lokale tiltak, en nasjonal strategi og internasjonalt samarbeid. Slik er det i klimapolitikken også. Kunnskap og kompetanse er den største og viktigste verdien vi har som nasjon. Det største potensialet vårt ligger i hvordan vi investerer i den fremover. Det fjerde målet i strategien vår handler nettopp om å bygge kompetanse. Vi skal fortsette å jobbe for at flere får kompetansen som trengs i morgendagens arbeidsliv og næringsliv, slik vi har gjort i syv år. Vi mennesker lærer hele livet. I tidlig barndom er trygghet, omsorg og samspill med foreldre, barnehageansatte og helsestasjoner avgjørende for utvikling og læring. Regjeringen legger stor vekt på tidlig innsats og høy kvalitet i alt fra foreldrestøtte og helsestasjoner til barnehage og skole. Når vi sier «tidlig innsats», skal det gjelde hele veien – fra barnehagen og gjennom hele skoletiden. I budsjettet prioriterer vi å fremme kompetanse i barnehagene og styrke spesialpedagogikken. Barn som sliter, skal få bedre hjelp og støtte. Vi vil fortsette opptrappingen av lærerspesialistordningen til 2 300 høsten 2021. Dermed er vi på god vei mot regjeringens mål om 3 000 lærerspesialister. Nesten åtte av ti elever fullfører videregående skole. Det er rekordmange. Men det er ikke mange nok. Vårt mål er at ni av ti skal fullføre, og i løpet av neste år håper vi å være enda et steg nærmere det målet. I vår lanserte regjeringen Utdanningsløftet 2020, en storstilt satsing på kompetansetiltak og større kapasitet i utdanningene på alle nivå. Den satsingen fortsetter i 2021. Vi vil øke kapasiteten ved universiteter og høyskoler slik at rundt 5 000 flere studenter kan ta høyere utdanning. I fordelingen prioriterer vi å øke kapasiteten i fag der vi vet at de fremtidige kompetansebehovene er, bl.a. innen medisin, sykepleie, barnevern, teknologiske fag med vekt på IKT og lærerutdanning. Vi vil videreføre midler slik at flere gis mulighet til å fullføre videregående opplæring i 2021, både avgangselever uten vitnemål og ledige og permitterte arbeidstakere. Vi foreslår også å bevilge midler til 2 100 flere plasser i høyere yrkesfaglig utdanning og å gi fylkeskommunene mer penger, slik at elever som ikke får læreplass, kan få utvidet skoletilbud. I tillegg vil vi videreføre den ekstraordinære økningen i lærlingtilskuddet våren 2021 og økningen i tilskuddet til ordningen Fagbrev på jobb. Dette skal sette Norge bedre i stand til å møte utfordringene som følger av koronapandemien, og støtter opp under kompetansereformen Lære hele livet. Ingen skal gå ut på dato fordi man mangler kompetanse. Kriser byr på store prøvelser. Ofte krever de endring. Dermed kommer også kriser med muligheter. Det gjelder også denne. Vi skal gripe de mulighetene, komme styrket ut, bedre forberedt på morgendagen. Og hva er morgendagen? Jo, det er den lille familien som snart skal bli tre og er på jakt etter sin første bolig. Det er 18-åringen som akkurat nå lurer på hvordan russetiden blir, og hva hun skal gjøre etter den. Det er 14-åringen som synes at lekser er noe mas, og som gleder seg til å bli voksen og kunne bestemme selv. Det er 10-åringen som drømmer om å bli fotballproff. Det er 6-åringen som smiler uten fortenner på sitt første klassebilde. Og det er alle de som ennå ikke er født. Det er det dette handler om – hvilket samfunn vi vil overlate til dem, og hvordan vi kan legge til rette for at flest mulig får sjansen til å bidra og delta, uansett hvor de har vokst opp, og uansett hvem som er deres foreldre. Det femte målet i regjeringens strategi handler om å inkludere flere. For noen uker siden traff jeg 25 år gamle Thomas. Han droppet ut av videregående opplæring og ble sittende umotivert hjemme i tre lange år før han fikk hjelp av Ressurs Tromsø til å finne igjen gleden ved og interessen for kokkefaget. Nå er Thomas lærling med gode skussmål og mestringsfølelse i hverdagen. «Jeg vil bare føle at jeg er god til noe, og at jeg kan skape en fremtid for meg selv», sa han til meg. Vi må skape flere slike historier. Når arbeidsmarkedet er vanskelig, er det ekstra vanskelig for de mange som mangler formell kompetanse eller yrkeserfaring, har nedsatt arbeidsevne eller hull i cv-en. I 2018 lanserte regjeringen inkluderingsdugnaden, som er et felles samfunnsoppdrag for å få flere i jobb. År for år har vi styrket denne innsatsen, og i budsjettet for neste år trapper vi den ytterligere opp, bl.a. med tiltak som er rettet mot unge. Vi vil også øke bevilgningene til individuell jobbstøtte, slik at flere med psykiske lidelser eller rusproblemer kan få innpass i arbeidslivet, og opplæringstiltak, mentorprogram og lønnstilskudd som skal bidra til at arbeidsgivere ansetter flere med nedsatt funksjonsevne eller hull i cv-en. Denne høsten publiserte forfatteren Zeshan Shakar en bok med den slående tittelen «Gul bok». Den handler om Mani og hans reise fra oppveksten på Haugenstua via høyere utdanning på BI til en jobb som rådgiver i Oppvekstdepartementet. Vi får et innblikk i tankene til en velfungerende og velutdannet ung mann, som likevel må manøvrere og forsøke å finne sin plass i en tilværelse med store motsetninger mellom det miljøet han kommer fra, og det miljøet han etter hvert er blitt en del av. Historien om Mani er historien om et samfunn der alle kan lykkes, uansett bakgrunn, men også om utfordringene og avstanden som sosiale og kulturelle forskjeller fortsatt skaper mellom oss. Å inkludere flere handler om å sørge for at slike forskjeller ikke hindrer flere i å delta. I 2018 lanserte regjeringen integreringsstrategien Integrering gjennom kunnskap, der hovedmålet er at flere innvandrere skal komme i arbeid og delta i samfunnet. Vi gjennomfører nå den største integreringsreformen siden dagens statsminister var kommunalminister i 2003 og fikk på plass introduksjonsprogrammet. God integreringspolitikk er viktig for den enkelte og for oss som samfunn, og det er god økonomisk politikk. Spesielt viktig er det å gi flere språkopplæringen de trenger for å delta aktivt i det norske arbeids- og samfunnslivet, og at vi får flere innvandrerkvinner ut i arbeidslivet. I 2021 vil vi bl.a. videreføre og forsterke Jobbsjansen, styrke arbeidet mot negativ sosial kontroll og prioritere tiltak for mangfold i arbeidslivet. En god oppvekst varer livet ut. God familiepolitikk legger grunnlaget for en trygg barndom, bedre livskvalitet og økt deltakelse i samfunnet. Vi har styrket familievernet. Vi satser på kurs og tiltak for førstegangsforeldre. Og vi øker innsatsen mot vold og overgrep. I fjor økte vi barnetrygden for første gang på 20 år. Fra september i år økte vi den ytterligere for barn opp til seks år, og til neste år vil vi igjen øke den for dem opp til seks år, slik vi lovet i regjeringsplattformen. Det betyr mest for dem som har minst. Barn som vokser opp i lavinntektsfamilier, får bedre utvikling når familien får større økonomisk trygghet. Derfor øker vi også engangsstønaden for foreldre uten rett til foreldrepenger. Fritidskort er et godt tiltak for å unngå at det er mamma og pappas lommebok som avgjør om man får delta i organiserte aktiviteter. Vi foreslår å utvide prøveprosjektet med flere kommuner. Vi vil også styrke den nasjonale tilskuddsordningen for barn fra sosialt og økonomisk vanskeligstilte familier, slik at de kan delta på ferie- og fritidsaktiviteter. Utenforskap kan føre til at folk mister muligheten til å skape et godt liv for seg selv. Gode oppvekstsvilkår og en god skole og kunnskap er viktig for å redusere ulikhet og for å skape muligheter for alle. For å bygge sterke fellesskap må vi redusere fattigdom, gjennomføre integreringsløftet og skape et samfunn der folk kan leve et fritt og selvstendig liv. Det siste halve året har vist oss hvor viktig det er at vi har tillit til hverandre, hvor mye det betyr at vi har sterke fellesskap. Hver eneste dag er vi vitne til hendelser i verden som minner oss om at det ikke er en selvfølge at det er slik. Vi må bevare det viktige grunnlaget for at samfunnet vårt fungerer så godt. Det sjette målet er derfor å bevare tryggheten og tilliten i samfunnet vårt og å opprettholde et sterkt internasjonalt engasjement. Det handler også om å bevare et samfunn som yter omsorg til dem som trenger det, som hjelper folk på beina og sørger for trygge lokalsamfunn. De dyktige og dedikerte menneskene som jobber i helsetjenesten, fortjener all applaus de har fått dette året. Men helsesektoren trenger mer enn applaus. Den trenger penger for å kunne opprettholde nødvendig koronaberedskap, håndtere økte kostnader til smittevern, gi behandling til dem som måtte vente, og samtidig kunne tilby gode helsetjenester til alle pasientgrupper. Vi foreslår å sette av 11 mrd. kr til dette, inkludert 3,8 mrd. kr til covid-19-vaksiner og 1,1 mrd. kr til beredskapslagring av legemidler. Med smitteverntiltak og beredskap vil det være krevende å utnytte kapasiteten i sykehusene fullt ut også i 2021, men med dette budsjettet legger vi til rette for at ventetidene kan avta igjen neste år. Vi legger opp til en aktivitetsvekst i sykehusene på 2,3 pst. Regjeringen forsterker også arbeidet med å skape pasientens helsetjeneste og foreslår over 60 mill. kr til persontilpasset medisin. Dette vil sette helsetjenesten bedre i stand til å gi presis diagnose og medisin som er tilpasset den enkelte pasient. Vi fortsetter å trappe opp innsatsen innen rus og psykisk helse og kapasiteten i omsorgstjenestene, og vi vil utvide forsøket med statlig finansiert omsorgstjeneste med seks nye kommuner. Mange eldre har vært sosialt isolert som følge av smitteverntiltakene. Regjeringen foreslår 60 mill. kr til frivillige og ideelle organisasjoner som tilbyr aktivitet og sosialt fellesskap for eldre. Kommunene og fylkeskommunene er avhengige av god og forutsigbar økonomi for å kunne tilby oss viktige velferdstjenester der vi bor. De siste årene har kommuneøkonomien fått et skikkelig løft. Skatteinngangen har vært større enn ventet, mens utgiftene knyttet til pensjon og demografi har vært mindre. Kommunene og fylkeskommunene legger ned en avgjørende innsats for at vi skal komme godt igjennom koronakrisen. Regjeringen har hele veien vært tydelig på at kommunene skal få kompensert for merutgifter og mindreinntekter knyttet til pandemien. I budsjettet for 2021 legger vi opp til en vekst i de frie inntektene på om lag 2 mrd. kr og et særskilt tillegg på 1,9 mrd. kr, slik at inntektsnivået fremover ikke blir påvirket av at skatteinngangen i år er midlertidig redusert. Vi har også satt ned en arbeidsgruppe som skal kartlegge de økonomiske konsekvensene av koronapandemien for kommunesektoren. Når den gruppen legger frem sin innstilling senere i oktober, vil vi ha et bedre grunnlag for å kunne vurdere virkningene for kommuner og fylker. Da vil vi legge frem ytterligere bevilgningsforslag til kommuner og fylker for både 2020 og 2021. I mars styrket vi politiet med 400 midlertidige stillinger for å kunne sikre nok kapasitet til å håndtere oppgaver knyttet til skjerpet grensekontroll, uten at det går på bekostning av evnen til å sikre trygghet, lov og orden i Norge. I dag foreslår vi å gjøre disse stillingene permanente. Det betyr at vi går forbi det målet som var satt om to politifolk per tusen innbyggere, og vi får den sterkeste politibemanningen i moderne tid. I 2021 vil vi ha over 2 000 flere polititjenestepersoner enn vi hadde i 2013. Politiets driftsbudsjett er økt med 4 mrd. kr siden vi tiltrådte. Økt stormaktrivalisering preger sikkerhetssituasjonen i verden. Trusselbildet er mer sammensatt enn før, og det endres også raskt. Det betyr noe for tryggheten vår også. Gjennom hele regjeringsperioden har vi styrket både forsvarsevnen og beredskapen i Norge. Det har vært helt nødvendig. Og satsingen må fortsette. Det må også arbeidet med å effektivisere forsvarssektoren. Vi foreslår å øke forsvarsbudsjettet med 3,5 mrd. kr i 2021. Vi moderniserer Forsvaret med store investeringer, som nye kampfly, ubåter, maritime patruljefly og helikoptre. Med det følger vi opp både inneværende langtidsplan og opptrappingen som er foreslått i ny langtidsplan. Vi holder det vi lover. Aktivitetsnivået i Forsvaret skal være høyt fremover også. Norske avdelinger skal trene og øve med allierte styrker i Norge. Og vi skal videreføre et sterkt internasjonalt engasjement med kompetente styrker i operasjoner i utlandet gjennom bl.a. FN og NATO. Vi vil også være berørt av hvordan andre kamper på den internasjonale arenaen spiller seg ut fremover. Derfor må vi jobbe kontinuerlig med å opprettholde gode og gjensidige relasjoner og et sterkt samarbeid på tvers av landegrensene. Vi lever i en tid der motkreftene til frihandel og forpliktende internasjonalt samarbeid får vokse seg sterkere. Det liberale demokratiet er under press flere steder. Det er vår plikt å stå opp mot slike motkrefter. Det er vår plikt å motarbeide polarisering. Vårt svar skal være en utstrakt hånd. Vårt svar skal være å dele erfaringer og kunnskap. Vårt svar skal være å fortsette å jobbe for at flest mulig får ta del i velstandsutviklingen. Norge skal videreføre et sterkt internasjonalt engasjement. Vi skal fortsette å oppfylle målet om å sette av 1 pst. av BNI til bistand hvert år. For 2021 betyr det en bevilgning på 38,1 mrd. kr. Pandemien rammer ekstra hardt i fattige land med svake helsesystemer og har vist oss hvor viktig det er med både bistandsmidler og investeringer i helsefeltet. Norske bidrag til vaksinering og mødrehelse har reddet minst én million menneskeliv. Og innsatsen for å bygge opp offentlige helsevesen har styrket landenes egenevne til å håndtere virusutbrudd. Norges engasjement og lederskap på det globale helseområdet fortsetter. Vi er blant landene som leder det såkalte ACT-A-samarbeidet for globalt arbeid for å skaffe til veie testutstyr, medisiner og vaksiner mot koronaviruset. De siste månedene er det mange av oss som har hørt fra folk vi har truffet, hvor heldige vi er fordi vi lever i Norge nå. Men hvorfor er det slik? Hva er det som kjennetegner oss som nasjon? Hva er det som utgjør det stødige grunnfjellet, som jeg tror vi alle tross alt kjenner at vi står på? «Alt blir bra» sto det i tusenvis av vinduer. For meg ble disse barnetegningene og regnbuens farger selve uttrykket for hvorfor vi samles. Vi står sammen i dette. På tvers av politiske skillelinjer er vi enige om noen helt fundamentale prinsipper i samfunnet vårt, prinsipper som har troverdighet og tillit fordi de har vist seg å tåle både uroligheter og tidens tann, fordi de bygger på erkjennelsen av at noen spørsmål er større enn partipolitikken. Det siste halvåret har vi høstet gevinster av at vi gjennom tiår har bygget opp en offentlig debatt med respekt for meningsmotstanderen, tillit til hverandre og tverrpolitisk enighet om noen fundamentale forutsetninger for den nasjonen Norge er i 2020: velferdssamfunnet, som gjør at ingen faller utenfor, trepartssamarbeidet, som bidrar til at flest mulig har jobb, og handlingsregelen, som sikrer en langsiktig og bærekraftig økonomisk politikk – for å nevne noen. Vi skal gi videre naturen og miljøet i minst like god stand som vi overtok det. Vi skal forvalte oljeformuen slik at våre etterkommere får minst like mye glede av den som oss. Vi skal ta ansvar internasjonalt for dem som trenger det mest, for handel, for samarbeid og for fred. På samme måte må vi sørge for at grunnfjellet i samfunnet vårt forblir like stødig som det er nå. For dette året har vi virkelig fått kjenne på hva det betyr. Med budsjettet for 2021 tar regjeringen viktige steg for å bringe Norge ut av koronakrisen og samtidig sørge for at vi møter de langsiktige utfordringene som landet står overfor. Alt skal bli bra. Jeg håper på et godt samarbeid med Stortinget om budsjettet for 2021.