Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2016-05-30:
De aller fleste av oss har det veldig bra i Norge – høy sysselsetting, høy levestandard, vi har mat på bordet, vi nyter livet og har mulighet for en innholdsrik fritid. Helsevesenet vårt er et av verdens beste, og selv om vi tidligere har måttet vente lenge på behandling, er det også der i ferd med å snu. Men ikke alle har det bra. Mange barn, ungdom og voksne lever med kroniske sykdommer. Noen har store utfordringer med å komme seg gjennom dagen. Mange er plaget av store smerter og ubehag som følge av sykdom – alvorlige, noen ganger uhelbredelige og noen ganger svært sjeldne sykdommer, sykdommer som gir stor grad av funksjonshemning og lav grad av sosial aktivitet, sykdommer som fordrer hele følelsesregisteret til både pårørende og omgivelsene. Men én ting har vi til felles: håpet og drømmen om å bli og forbli friske. Forskning er viktig og er noe av det regjeringen prioriterer på det høyeste. Hvem vil ikke finne svaret på kreftgåten eller på en annen alvorlig sykdom? I de siste årene har vi vært vitne til flere gjennombrudd i arbeidet med å utvikle legemidler med livsforlengende og helbredende effekt, spesielt innen kreft, hjerte- og karsykdommer, infeksjoner og nevrologiske sykdommer. Utvikling av legemidler er en kostnadskrevende prosess og vil derfor prege prissettingen av det nye legemiddelet, spesielt ved suksess. Regjeringen viser i Prop. 83 L for 2015–2016 til at vi sannsynligvis står overfor en situasjon der kostnadene forbundet med nye legemidler øker betraktelig, og at totalkostnadene for nye legemidler kan bli så store at offentlig finansiering vil kunne føre til et samlet dårligere helsetilbud til befolkningen. Det finnes i dag legemidler som koster flere millioner kroner per pasient per år, legemidler som kan ha livsforlengende effekt, ja sågar helbredende effekt. Noen vil trenge livslang bruk av disse legemidlene. Vi står derfor overfor svært viktige valg. Skal de nye legemidlene finansieres for enhver pris? Skal vi sette stramme kriterier for bruk? Eller skal vi prøve å finne måter å redusere kostnadene på? Regjeringen bygger pasientenes helsetjeneste. Der har alle like stor plass, og alle er like viktige. Hver enkelt skal ses, og hver stemme skal høres. Pårørende skal høres. Valgfrihet står sentralt. Derfor er det i alles interesse at vi kan tilby den beste medisinen tilgjengelig, selv om prisen er høy. Befolkningen skal sikres en likeverdig og rask tilgang til effektive legemidler til lavest mulig pris. Regjeringen har funnet en måte å gjøre dette på og presenterer forslaget til lovendring her i dag, med refusjonskontrakter og rabatter. Lovendringen legger til rette for rabattavtaler mellom legemiddelindustrien og staten for legemidler som finansieres over blå resept-ordningen. Bruk av refusjonskontrakter er et mulig virkemiddel for å utnytte konkurransen mellom de ulike legemidlene og for å få budsjettkontroll. Både den som finansierer legemiddelet, og legemiddelindustrien ønsker forutsigbarhet. En styrt innføring for oppfølging og bruk er ønsket av begge parter. Saken har vært sendt på høring, og høringssvarene viser ganske bred enighet om de forslagene som ligger til behandling i dag. Da får jeg vel si at jeg er glad for at Senterpartiet gir labben og blir med på deler av dette, for jeg tror dette vil være til beste for pasientenes helsetjenester, og det er dem man er opptatt av å prøve å hjelpe med dette forslaget.