trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Vi har ikke tatt de vurderingene. Jeg synes heller ikke det er naturlig at vi gjør de vurderingene sånn som situasjonen er nå. Vi er opptatt av å bidra til å dekarbonisere energibruken. Om det er innenfor oljebruk eller det er innenfor gass, er det viktig at vi klarer å dekarbonisere energibruken på en god måte. Jeg tror representanten har et poeng når det gjelder blått hydrogen. Hvis dette kan gjøres på en betryggende måte, vil det aktualisere behovet for gass, men da i en annen form som ikke har utslipp ved seg. Jeg tror at på det tidspunktet hvor det eventuelt finnes alternativer til olje – med tanke på både petrokjemisk industri, bruk i transportsektoren, smøring osv. – vil selvfølgelig mulighetene dukke opp der, men det er jo ingen sånne løsninger akkurat nå som klarer å ivareta det som er behovet. Men jeg er i likhet med representanten Elvestuen veldig opptatt av at vi klarer å få vellykkede dekarboniseringer av energibruken totalt sett.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg får bare gjenta svaret mitt. Regjeringen har ikke gjort de vurderingene og mener ikke det er naturlig at vi gjør disse vurderingene nå. Det vil også være veldig opp til dem som leter og finner forekomster – å vurdere om det er lønnsomhet, om det er marked osv. Vi skal som sagt overholde de forpliktelsene vi har når det gjelder å beregne klimaeffektene av de ulike prosjektene som man gir tillatelse til på norsk sokkel.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg kan understreke det representanten sa akkurat nå. Rødt er ikke noe spøkelse i regjeringens politikk. Vi er ofte uenige. Jeg ser heller ikke på Rødt som noe spøkelse – tvert om. Jeg vil bare kommentere noen ting som ble tatt opp. Til representanten Haltbrekken: Vi forholder oss til det som er vedtatt i Stortinget, og jeg går ut fra at Stortinget er komfortabel med det også når det gjelder utviklingen av petroleumsaktiviteten på norsk sokkel. Så til representanten Thorheim, som sier vi begrenser norsk gasseksport: Det er ikke tilfellet. Vi nikker ja og gir tillatelse dersom det blir gjort strategiske vurderinger for eventuelt nå å øke gasseksporten i en krisetid for Europa. Jeg vil også understreke at det ikke er tilfellet at verden trekker på skuldrene over aktiviteten eller norsk olje- og gasspolitikk. De er veldig opptatt av at vi kan bidra langsiktig med aktiviteten på norsk sokkel for å sikre nettopp energitryggheten i Europa. Det er regjeringens politikk. Vi tenker å svare ut det positivt. Jeg bare syns det er viktig at vi er tydelige på det, at det ikke blir noen misforståelser fra Stortingets talerstol om verken hva vi legger til grunn for videre aktivitet, eller hvordan omverdenen faktisk ser på oss i en veldig anstrengt og krevende situasjon.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg kan forsikre om at regjeringen følger opp det vi har blitt enige med SV om, og det er å fremme en plan for hvordan vi skal spare minst 10 TWh i energibruken fram til 2030. Det ligger selvfølgelig fast. Energisparing er viktig. Jeg tror det var SV som da vi i 2016 behandlet forrige energimelding, fikk flertall for å sette et klart mål om 10 terawattimer. Det har kanskje ikke blitt gjort all verden etterpå, men vi er i hvert fall i gang. Jeg har bare lyst til å understreke at det er ganske krevende å gjøre tiltak for det, for det er veldig mange enkeltpersoner rundt omkring med ulike situasjoner som skal være med på å fatte – skal vi si – egne beslutninger for å oppnå det sparesystemet. Vi kommer til å vurdere alle de ulike mulighetene som ligger for å oppnå et sånt type mål, og kommer tilbake igjen til Stortinget med det, fordi det er særdeles viktig at vi lykkes med det. Jeg vil også bare ta opp dette med barrierer for lokal energiproduksjon, som er viktig. Derfor foreslo vi også, da vi la fram tilleggsmeldingen til energimeldingen, at vi ville gjennomføre en studie for å få opp alle barrierene som nå hindrer lokal energiproduksjon. Formålet med å fremme en sånn type barrierestudie er selvfølgelig at vi vil fjerne de tiltakene som er uhensiktsmessige. Det å stemme for det forslaget som nå er fremmet, er det ingen problemer knyttet til, det er egentlig bare en oppfølging av det som ligger i tilleggsmeldingen. At Stortinget er opptatt av det, syns jeg er bra. Det er flere ting enn sol som er interessant i den sammenhengen. Det begynner også å utvikles mange muligheter knyttet til mikrovind nå, som kan være spennende å vurdere i den sammenhengen. Jeg tror den situasjonen vi er inne i, med høye kraftpriser, også avstedkommer mange ulike nye teknologiske løsninger for hvordan man kan produsere energi eller spare energi, som det er viktig at vi klarer å utnytte og introdusere i markedet og overfor folk som kan ta investeringsbeslutninger i det.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Vi kommer nå til å gjennomføre denne barrierestudien og selvfølgelig foreslå tiltak raskt etter at den er gjennomført, nettopp for å oppnå mer lokal solproduksjon også i borettslag.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg tror det er viktig at vi foretar en helhetlig gjennomgang av de ulike barrierene som ligger, og at vi faktisk trekker konklusjonen basert på det. Men jeg merker meg hva Haltbrekken sier, og skal vurdere det spørsmålet i fortsettelsen.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg er uenig i at det ikke går fort. Vi forholder oss til den tidslinjen og det andre vi har blitt enige med SV om. Jeg tror det er klokt å ha gjennomtenkte løsninger for dette, og at en ikke hiver seg på mange antatt gode forslag som ikke nødvendigvis er det. Så vi jobber målrettet med nettopp å legge fram en plan som sier at vi skal ha minst 10 TWh som grunnlag for det. Det oppfyller også langt på vei spørsmål nummer to. Vi ser også på muligheten for å øke det utover 10 TWh, men vi forholder oss til det vi har vedtatt sammen med SV, og vi kommer tilbake til Stortinget med det.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg forholder meg til minst 10 TWh, som Stortinget har vedtatt. Jeg kan garantere at det vil gå raskere enn seks år. Vi er allerede i gang. Vi har allerede bevilget mer penger til enøktiltak, bl.a. i tilknytning til kommunale boliger. Vi følger også opp det som Stortinget har sagt, og vi vil fra 2023 overlate deler av dette ansvaret til Husbanken.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg synes lokal energiproduksjon er utrolig spennende, og det har noen kvaliteter i seg, i utgangspunktet og tilsynelatende. Solenergi kommer til å bli veldig attraktivt – det er attraktivt allerede. Jeg synes det er mye spennende tenkning rundt det som er i Tyskland, om at en pålegger dette for nye bygg, når det gjelder f.eks. næringsbygg, men det må også innpasses i den øvrige strukturen i det norske kraftsystemet. Så det å foreta den barrierestudien og så treffe konklusjoner om hva en ønsker å bidra til, eller hva en må gjøre av endringer, tror jeg er veldig klokt. For det kan også være sånn at hvis en bare legger til rette for lokal energiproduksjon uten å se barrierene og gjøre noe med dem, vil det kanskje virke mot sin hensikt totalt sett. Det er viktig at vi får den barrierestudien på plass, og så trekker konklusjoner etter det. Men jeg synes lokal energiproduksjon, spesielt solenergi, er særdeles interessant.
Terje Aasland (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Jeg beklager – jeg ble litt forundret.
Tom Kalsås (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Skal Norge klare å nå målene vi har satt oss under Parisavtalen om opp mot 55 pst. utslippskutt innen 2030, er jeg overbevist om at vi trenger en storstilt satsing på produksjon av hydrogen og ammoniakk – dette fordi hydrogen og ammoniakk er en energibærer med betydelig potensial til å redusere utslipp fra en rekke sektorer, f.eks. større kjøretøy og skip. I tillegg vil hydrogen og ammoniakk spille en avgjørende rolle for å dekke Europas energibehov når de skal bort fra kull, og når de etter hvert også skal gjøre seg mindre avhengig av olje og gass. Jeg kommer fra et fylke som har tilgang på mye fornybar kraft, men også naturgass ved prosessanlegget på Kårstø. Derfor ligger alt til rette for å bygge opp en ny og grønn industriell produksjon av hydrogen og ammoniakk ikke bare i Rogaland, men også flere andre plasser i landet. Såkalt grønn hydrogen og ammoniakk er laget av fornybar kraft, hvor en allerede har kommet langt i planleggingen av en ammoniakkfabrikk f.eks. i Sauda. I forrige uke var jeg med på presentasjon av planene for en fyllestasjoner for hydrogen i Sandnes. På sikt vil en kunne produsere betydelige mengder av blå hydrogen og ammoniakk ved hjelp av de store mengdene naturgass vi har. Skal dette skje uten store utslipp, er vi avhengig av å få på plass en løsning for CO 2 -fangst og -lagring. Derfor er jeg glad for at vi nå har fått en regjering som er tydelig på at vi vil bidra til å bygge opp en sammenhengende verdikjede for hydrogen med lave eller ingen utslipp, der produksjon, distribusjon og bruk utvikles parallelt. Allerede i tilleggsrunden i statsbudsjettet i fjor høst styrket regjeringen arbeidet med hydrogen, bl.a. med økte bevilgninger til Forskningsrådet og Enova. I desember tildelte Enova over 1 mrd. kr til tre konkrete hydrogenprosjekter på henholdsvis Herøya utenfor Porsgrunn, i Tyssedal og i Hammerfest. Så er det positivt at Høyre setter hydrogen og ammoniakk på agendaen med sitt representantforslag. Men jeg kan ikke la være å påpeke at det er synd at Høyre ikke tok tak i dette de åtte årene de satt i regjering. Først sommeren 2020 kom daværende olje- og energiminister med det som ble kalt en hydrogenstrategi, men som Høyre sikkert har prøvd å glemme, ble strategien slaktet, bl.a. i Teknisk Ukeblad som skrev: «Det har vært en lang prosess fram til at denne strategien ble lagt fram».(...) (...) Nok en gang ser vi at Høyre nå fremmer representantforslag i opposisjon for å prøve å dekke over at de ikke leverte noe som helst de åtte årene de satt i regjering.
Ove Trellevik (Høyre), 2022-05-05:
Oljedirektoratet anslår at 50 pst. av dei gjenverande ressursane våre er i Barentshavet. Så sjølv om etterspørselen etter naturgass og olje til forbrenning blir redusert, vil etterspørselen etter naturgass som innsatsfaktor i produksjonen til f.eks. blått hydrogen, kunna auka og etterspørselen etter olje til petrokjemi kunna auka. For å nå 1,5-gradersmålet viser medianen i IPCCs scenario, som omtalt i Meld. St. 14 for 2020–2021, perspektivmeldinga til Solberg-regjeringa, ein global produksjonsnedgang på 54 pst. olje og 37 pst. gass fram mot 2050. Norsk petroleumsproduksjon blir anslått å falla med 65 pst. i same periode. Noreg produserer i dag 2 millionar fat olje per dag. Med eit fall på 65 pst. vil produksjonen vera på ca. 700 000 fat per dag i 2050. I IEAs net zero-scenario er etterspørselen i 2050 anslått til 24 millionar fat per dag. Berre gassetterspørselen i eit net zero-scenario er anslått å vera 17 pst. av dagens produksjon, dvs. 118 standard m 3 gass årleg. 7 pst. av dette antek ein vil gå til kraftproduksjon med CCS-reinsing, og 10 pst. skal gå til andre føremål, f.eks. blått hydrogen. Dette betyr at Europa vil etterspørra betydeleg meir gass enn det våre kjente funn på sokkelen representerer. Det betyr at me bør leita meir – ikkje mindre. Me ser no at EU inngår avtaler om gassleveransar med Qatar og USA, og begge landa har betydeleg større utslepp ved produksjon enn på norsk sokkel. Å frakta gass frå USA og Qatar må gjerast i form av flytande LNG, som blir transportert på skip – ei svært energisløsande metode når me alternativt kan levera gass i rør frå sokkelen vår til Europa. Til hausten blir Baltic Pipe opna, vårt nye rør som bringar gass frå sokkelen til nye marknader i Polen. Det er viktig å få med seg at sjølv om me får fleire rør, kan me ikkje levera meir gass. Me får berre ein større marknad og høgre etterspørsel. Me skulle sjølvsagt hatt betydeleg meir gass å fylla desse røra med. Det er òg verd å merka seg at oljeselskapa har høge avkastingskrav, slik at investeringar på norsk sokkel i dag blir tidleg nedbetalt. Det reduserer usikkerheita ved leiting fram mot 2050 dersom me gjer store funn. I dagens klima- og energikrise i verda er det mange grunnar til å leita etter meir gass. Difor er Høgre positiv til at regjeringa burde opna opp 26. konsesjonsrunde, og me støttar Framstegspartiets forslag i denne saka. Me treng det rett og slett av klimaomsyn. Og eg tek med dette opp Høgre og Framstegspartiet sine forslag til saka.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-05-05:
Krigen i Ukraina har ført Europa inn i en energikrise, og med et europeisk ønske om å kutte sin avhengighet av russisk gass fører det Norge inn i en helt spesiell situasjon og posisjon. Norge er etter Russland Europas største gassleverandør, og nå må vi bidra det vi kan for å opprettholde og helst øke våre gassleveranser. Jeg hadde virkelig håpet på at den nye situasjonen ville ført til en revurdering av den avtalen som regjeringen har med SV om å utsette 26. konsesjonsrunde. Til Myhrvold – ja, det betyr noe. Det ville kunne ført til at Norge kunne styrke sin posisjon som en stabil og forutsigbar leverandør av naturgass til Europa. Uten nye funn vil de norske leveransene minke, de vil minke for mye hvert år som går. Vi kunne i dag lese om Equinors målsetting om å være verdens aller siste leverandør av olje. Det er hårete målsettinger fra en av Europas viktigste energileverandører når de planlegger for å levere olje og gass til Europa i mange tiår ennå, og da er det beklagelig at noen i denne sal ikke tar det inn over seg. La meg også, til dem som mener at det er mer fornybar kraft Norge skal bidra med, ta med at Norge eksporterer rundt 15 TWh med kraft hvert år, men Norge leverer altså 1 500 TWh bare i naturgass til Europa. Det viser at det er en eksport med begrenset verdi for Europa, samtidig som det er en del av bidraget til uakseptable priser på kraft i Norge. Det skal rimelig mye ny fornybar energi inn i energimiksen før en er i nærheten av å kunne erstatte naturgass. Jeg hadde også lyst til å komme inn på Barentshavet, og viser til vårt forslag om å få på plass en eksportløsning av gass fra Barentshavet. Det burde absolutt vært på plass i forbindelse med 26. konsesjonsrunde. Fram til nå har den politiske diskusjonen vært større på hvordan vi klarer å begrense mulighetene i Barentshavet, enn på hvordan vi klarer å utnytte de mulighetene som Barentshavet kan gi oss. En eksportløsning ville ført til at det ville vært mye mer attraktivt å lete i Barentshavet, og ville vært et viktig bidrag til å fortsette utviklingen av næringen i Nord-Norge, for tross alt ligger to tredjedeler av alle uoppdagede ressurser på norsk sokkel i Barentshavet. Skal Europa klare den omstillingen vi nå står overfor, må Norge bidra. Jeg er veldig glad for at Høyre har tatt opp forslagene til Fremskrittspartiet. Det skulle man gjort så mye, mye mer av!
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-05-05:
Jeg har et enkelt spørsmål. Når kan norsk næringsliv forvente at 26. konsesjonsrunde blir lyst ut?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-05-05:
Jeg synes det er veldig uheldig at man ikke kan skape den forutsigbarheten. Det var derfor det i forslaget var tatt med at det bør være i løpet av 2023. Det er beklagelig at regjeringen fremdeles vil holde en åpning oppe for SV til å utsette 26. konsesjonsrunde et år til. Men så til den situasjonen som har oppstått i Europa, og Norges rolle når det gjelder europeisk energisikkerhet. Vi leverer nå så mye vi kan av gass, og vi vet begge to at det kommer til å gå nedover med gass fra Norge hvis vi ikke klarer å få nye funn. Her tror jeg for så vidt vi har en felles målsetting og er enige om at det bør komme nye funn for å få det til, men kan statsråden si noe om hvordan regjeringen nå jobber for å sikre eller øke gassleveransene til Europa framover?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2022-05-05:
Takk for svaret. Jeg har et lite oppfølgingsspørsmål til slutt. Mener statsråden at TFO-runden i sin helhet kan erstatte de nummererte rundene i konsesjonssystemet?
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2022-05-05:
Jeg vil starte med å takke komiteen for et godt og konstruktivt samarbeid i denne saken. Representantforslaget om å gjøre energisparing tilgjengelig for alle og representantforslaget om tiltak for energisparing og mer energi inn i kraftmarkedet omhandler noen av de samme temaene, så komiteen besluttet derfor å behandle de to representantforslagene sammen. Til sammen er det fremmet 24 forslag i innstillingen, der komiteens flertall stiller seg bak ett. En samlet komité understreker at både Norge og resten av verden må fortsette å erstatte fossil energi med fornybar energi for å nå klimaavtalens mål. For å lykkes med det er tilstrekkelig tilgang på fornybar energi helt sentralt. Utbygging av ny energiproduksjon kan medføre uønskede konsekvenser, og derfor er energieffektivisering viktig i alle sektorer, herunder også i byggsektoren. Komiteen stiller seg derfor bak målet om å redusere energibruken i bygg med 10 TWh innen 2030. Komiteen viser til at regjeringen i februar oppnevnte en energikommisjon som skal kartlegge energibehovene og foreslå økt energiproduksjon med mål om at Norge fortsatt skal ha overproduksjon av kraft, og at norsk industri og norske strømkunder fortsatt skal ha rikelig tilgang på fornybar kraft. Energieffektivisering er en viktig del av kommisjonens mandat. Kommisjonen skal vurdere potensialet for energieffektivisering i ulike sektorer, hvilken rolle det kan spille i den langsiktige utviklingen på forbrukssiden, og kommisjonen skal videre vurdere virkemidlene for å utløse potensialet for den energieffektiviseringen. På samme måte skal de vurdere behovet for en bedre samordning av eksisterende virkemidler og behovet for å etablere nye. Komiteens tilråding, der Stortinget ber regjeringen fjerne regulatoriske barrierer som hindrer lokal energiproduksjon, lokal energilagring og omsetning av energi mellom bygg, fremmes av et flertall bestående av Miljøpartiet De Grønne, SV, Fremskrittspartiet, Rødt, Kristelig Folkeparti og Høyre. Da dette kom opp i komiteen, var Senterpartiet og Arbeiderpartiet usikre på hvilke konsekvenser spesielt punktet vedrørende omsetning av energi ville ha. Jeg vil komme mer inn på dette i et senere innlegg. Men både Senterpartiet og Arbeiderpartiet stiller seg bak forslaget til vedtak fordi vi har tillit til at regjeringen regulerer dette på en hensiktsmessig måte, og vurderer hvordan dette best kan gjøres for at intensjonen i vedtaket blir ivaretatt. Så vi støtter flertallets tilråding.
Gro-Anita Mykjåland (Senterpartiet), 2022-05-05:
Jeg lurer rett og slett på om statsråden ble redd han skulle få replikk fra Mykjåland nå. Når det gjelder budsjettavtalen mellom Senterpartiet, Arbeiderpartiet og SV, er det sagt flere ganger her at det er inngått en avtale om at vi skal redusere energiforbruket i bygg med minst 10 TWh innen 2030. Jeg er veldig glad for at komiteen konsentrerer seg om det nå, for vi hatt dette målet, som flere representanter har sagt, i mange, mange år. Så handler det ikke for Stortinget om å sette flere mål. Det handler om å få en regjering som faktisk leverer på de målene som Stortinget har satt, og det er jeg glad for at vi klarer nå. Lokal kraftproduksjon og lokal lagring vil være positivt for kraftnettet dersom det bidrar til å redusere overføringsbehovet. Vi vet at det er store investeringer som vil komme i kraftnettet de neste årene, og lokal lagring er gjennomgående positivt for at det kan føre til at vi får en større fleksibilitet. Men når det kommer til omsetning av energi mellom bygg, er det noen ulike ting som vi må passe på og vurdere, og som vi ønsker å peke på nå. Det er sånn i Norge at nettselskapenes kostnader skal dekkes inn, og dersom noen kunder får lavere nettleie, må de øvrige kundene i kraftnettet betale mer. Det kan fort bli tilfellet hvis de aktuelle prosjektene ikke bidrar til å redusere nettselskapets kostnader. Da kan et sånt grep gjøre at forskjellene øker, at de som har anledning til å gjøre store investeringer, f.eks. i et mikronett, kan få lavere kostnader, mens de som blir igjen på nettet, vil få økte kostnader. Det er rett og slett fordi det da vil være færre som bidrar inn i dette spleiselaget, og det mener Senterpartiet vil være uheldig. Så er det sånn at det kan tenkes framover at det vil bli utviklet nye næringsområder eller boligområder, der en reduserer de totale kostnadene. Det er allerede noen gode eksempler på det i landet. Det blir testet ut, og det er veldig bra. Et tilleggsaspekt ved omsetning av energi mellom bygg utover nettperspektivet er at en etablerer et nytt marked for kjøp og salg av energi ved siden av sluttbrukerselskapene, og dette er noe jeg håper regjeringen vil se på før det gjøres eventuelle endringer. Derfor synes jeg denne debatten har pekt på at det er mange ulike elementer, og det at en skal ha en barrierestudie som viser hva vi faktisk bør gå inn på, sånn at vi ikke får noen uheldige konsekvenser, er jeg veldig glad for at statsråden tar på alvor. Det har ikke tegnet seg noen andre, og som saksordfører ønsker jeg å takke for debatten, og så ser jeg virkelig fram til at vi kan sette i gang arbeidet rundt energieffektivisering.
Linda Monsen Merkesdal (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Solkraft er eit uutnytta potensial i Noreg, trass i at solenergi og batteriteknologi har hatt ei drivande utvikling utover dei siste tiåra. I dag kan me fanga solenergi på overskya dagar. Lagring av solenergi er ikkje ei stor utfordring i dag, for batterikapasiteten og kvaliteten har blitt betydeleg forbetra. Solenergi er i dag eit godt supplement til energiforsyning i private bustader, burettslag og til industri. Auka kraftprisar har òg sett fokus på solkraft og solkraft sitt potensial. Me har i dag ei regjering som skalerer opp solenergisatsinga. Denne regjeringa meiner det er viktig at alle skal kunna ta del i klimaomstillinga og har derfor føreslått auka løyving på 100 mill. kr gjennom Enova, der kommunar bl.a. kan søka om støtte til energitiltak i kommunale bustader. Regjeringa er òg oppteken av at hushaldningar med låg inntekt skal ha moglegheit til å energioppgradera sine bustader, og har derfor forslag om støtteordning gjennom Husbanken til låginntektsfamiliar. I tillegg lanserte Enova i februar ei rekkje nye tiltak, bl.a. auka støtte til solcellepanel, støtte til smart straumstyring, smart varmtvasstank og kartleggjingsstøtte til burettslag og busameige. Enova auka òg støtta til solceller med over 20 000 kr til maksimalt 47 500 kr, noko som bidreg til å gjera investering i solcelleanlegg meir lønsamt for bustader. Regjeringa jobbar med fleire tiltak som har forslag som skal redusera energibruken med minst 10 kWh i 2030. Planen skal presenterast i samband med statsbudsjettet for 2023. Solkraft er eit viktig tiltak på vegen mot å nå våre klimamål om å kutta 55 pst. av våre utslepp innan 2030. Som representanten Mykjåland påpeikte, går Arbeidarpartiet inn fleirtalsinnstillinga.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-05-05:
I dag blir det flertall for ett av 23 forslag om å spare så mye som 13 TWh strøm i Norge, men det ene forslaget er viktig nok. Stortinget ber altså regjeringen om å rydde opp i et helt utdatert regelverk som bl.a. hindrer at borettslag kan utnytte solenergien som skinner på takene deres. Det er seks år siden Stortinget første gang ba regjeringen om å rydde opp, slik at borettslag ikke ble straffet for å investere i solceller, og to regjeringer – først en blå og nå, foreløpig, en rød og grønn – har greid å somle bort tiltak tilsvarende strøm nok til å lade 500 000 elbiler ved å la være å stimulere til bruk av solceller på taket, og det bare til boligblokker. Det er vanskelig å forstå den typen politisk prioritering. Dagens regjering er opptatt av at det nå er vanlige folks tur, og da er det i hvert fall veldig viktig at dagens regjering faktisk gjennomfører dette vedtaket uten å somle tilnærmelsesvis så mye som tidligere regjeringer har somlet. Samtidig stemmer Arbeiderpartiet og Senterpartiet ned en drøss med andre gode forslag som til sammen kunne ha spart energi tilsvarende strømmen som produseres av alle norske vindturbiner. Regjeringen har ikke lagt fram et forslag som på en alternativ måte sparer inn denne strømmen. Imens sliter folk med skyhøye strømregninger, og de er utålmodige etter å ta grep. Energisparing er det enkleste, det er det billigste, det er det raskeste man kan gjøre for å hjelpe folk og næringsliv med å komme videre i det grønne skiftet og klimajobben – som er blitt enda mer akutt på grunn av katastrofen i Ukraina. Enovas ordninger er for dårlige, folk har ikke hørt om dem, de når ikke ut til dem som trenger det mest, og mange effektive tiltak får ikke støtte i det hele tatt. Hvis regjeringen denne gangen tar tak i det Stortinget vedtar, vil vi kunne hjelpe folk til å kutte strømregningene og utnytte det enorme potensialet som solstrøm og annen alternativ energi utgjør på norske boligblokker. Det vil bety mindre belastning på strømnettet, smartere boliger, mindre rasering av natur – veldig bra. Så vi må få fart på energisparingen, og vi må få fart på politikken. Folk over hele landet venter at dette nå skjer. Vi i Stortinget må vente at regjeringen nå leverer, og at statsråden bekrefter at det vil bli levert raskt på dette vedtaket. Og med dette anbefaler jeg de forslagene Miljøpartiet De Grønne er med på.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-05-05:
Det forslaget vi har debattert i dag, er basert på oppdaterte studier om hvor mye det er rimelig greit å spare i norske bygg og tilknyttede strukturer. Svaret er omtrent 13 TWh. Arbeiderpartiet har en tidligere avtale med SV om å forsøke å spare 10 TWh. Det har ikke gått så fort, men vi er glad for å høre at statsråden bekrefter at arbeidet skal framskyndes. Spørsmålet er: Vil regjeringen ta inn ny informasjon og øke effektiviseringsmålet til 13 TWh, eventuelt enda mer, dersom ny kunnskap tilsier det?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2022-05-05:
Jeg takker for svaret. Jeg er litt forundret over at statsråden er så fornøyd med framdriften i dette arbeidet. Det er altså seks år siden Stortinget gjorde sitt forrige vedtak, og veldig lenge siden Olje- og energidepartementet anslo et energisparingspotensial på omtrent 15 TWh. Nå er det viktigste at statsråden bekrefter at dette nå skal gå fort, og forhåpentligvis fortere enn det har gått til nå. Det er det som er spørsmålet: Kan statsråden garantere at det vil ta langt mindre enn de seks årene det har tatt til nå, å faktisk iverksette de tiltakene som skal til for å spare minst 10 TWh, og også minst 13 TWh?
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2022-05-05:
Eg vil starta med å takka saksordføraren for godt arbeid. Eg vil berre presisera litt: Som sagt var me blant dei som meinte at delar av rapporten burde ha vore offentleggjorde i samband med handsaminga i fjor. Men me vart stemde ned når det gjaldt det, og me måtte ta arbeidet med dette utan å få det offentleg. Eg meiner framleis at det gjorde det meir krevjande for komiteen og Stortinget å handsama det, men eg støttar fullt ut representanten Harberg, som seier at arbeidet vart fullstendig gjort, me fekk fram alle syn, slik at resultatet nok vart det same. Det er utgangspunktet for det som ligg her no. No har me ikkje noka sak. Dette er ikkje ei kontrollsak. Å offentleggjera den delen her no, utan at det er ei sak til handsaming, trur eg ikkje vil gje meining for nokon som får lesa det dokumentet no. Når då, det kan ein sikkert diskutera. Det er rett som Harberg seier: Forsvarsministeren då var negativ til dette, noko som fleirtalet på Stortinget støtta, og difor fekk me det ikkje opp. No seier dagens minister det same. Så skal ein leggja til at ein er i ein litt annan internasjonal situasjon i dag enn ein var då. Men hovudpoenget for oss er at me faktisk ikkje har noka sak no, og det å offentleggjera dette no vil ikkje tilføra samfunnet noko. Me har ikkje noko grunnlag for å be om det.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2022-05-05:
Eg må kommentera det representanten Frølich sa. Litt av utfordringa er at då dette vart handsama i fjor, vart det jo stramma inn, for det vart lagt til at det gjaldt dokument som har direkte tilknyting, så avgrensingane vart jo større enn dei var tidlegare. Og når ein snakkar om at dette ikkje er grundig handsama, vil eg minna om Harberg-utvalet. Dei har samrøystes, i handsaminga av det, vore tydeleg på at med dei avgrensingane som ligg der, er dette ein fornuftig måte å gjera det på. Så er det noko som er handsama og handtert, er det dette. Eg var saksordførar for gjennomgangen til Harberg-utvalet av Stortingets eksterne organ i fjor. Som representanten Jaffery snakka om i stad, var det nettopp det me peikte på, at her må ein sjå at Sivilombodet er eit heilt spesielt ombod for oss, som berre kan be om dette når det faktisk kan gå ut over enkeltmenneske. Det er deira viktigaste oppgåve å seia frå om. Det er freistande å seia litt av det ein sa i fjor. Det vart teke opp før i dag at ein var tydeleg på at ein ikkje trudde me ville stå for det same når me kom i regjering. Då er det veldig kjekt å stå her no, som ein del av regjeringsfraksjonen, og syta for at Sivilombodet får den innsynsretten ombodet treng for å gjera jobben sin med å hindra urett mot den einskilde. I ei tid då demokratiet er truga i mange delar av verda, skal me hegna om vårt eige. Ved å retta opp igjen innsynsretten til Sivilombodet slår me fast at maktfordelinga ligg i botn av det norske demokratiet.
Nils T. Bjørke (Senterpartiet), 2022-05-05:
Eg skal ikkje dra dette langt, men når Frølich snakkar om at det er så dramatisk at me gjer dette, må eg få presisera det som står i Harberg-utvalets rapport, at det skal svært sterke grunnar til for å be om sånne dokument. Og ein prøvde jo, då ein behandla dette i fjor vår, å iallfall få vekk det tillegget som kom inn, men det var ikkje vilje frå stortingsfleirtalet. Då er det fornuftig å gjera det skikkeleg no, når ein fyrst har teke tak i dette, og som verkelig har vore behandla gjennom Harberg-utvalet. Så er det somme som seier at «ja, men Stortinget i plenum» – ja, men Sivilombodsmannen er ikkje ein del av Stortinget, dei skal vera uavhengige i si gjerning. Det er liksom det som er heile poenget med dette. Me må sikra oss at dei, når det verkeleg røyner på, har moglegheita for å få den informasjonen dei treng. Det er det dette handlar om, og difor er eg stolt i dag over at vi har eit fleirtal for dette.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Pengene rår. Det er et kjent uttrykk som jeg tror de fleste kjenner til, og at penger gir makt og mulighet til å forandre, er noe vi alle vet. Derfor betyr det utrolig mye hvordan det offentlige bruker fellesskapets midler til offentlige innkjøp. Offentlig sektor er en enormt stor innkjøper av varer og tjenester. Det kjøpes inn for omkring 600 mrd. kr årlig, og det er en helt enorm sum. Når vi stiller krav til bruken av disse midlene, bruker vi statens pengemakt til å forandre samfunnet. Grønne offentlige anskaffelser er derfor åpenbart et viktig virkemiddel i klimapolitikken. Arbeiderpartiet stiller seg bak Riksrevisjonens funn og kritikk, men vi ønsker å understreke to forhold. For det første mener vi at standardisering forenkler og effektiviserer anskaffelser for innkjøpere og leverandører, noe som gjør at det kan bli enklere og billigere å stille miljøkrav. Men standardisering skal selvsagt ikke stå i veien for at det settes i verk lokale tiltak. For det andre er det viktig å understreke at dagens lovverk gir mulighet til å stille miljøkrav, bl.a. om miljøledelse. Det er viktig at disse mulighetene også blir kjent blant innkjøperne. Det er ikke mange år til 2030, som er en milepæl på veien mot lavutslippssamfunnet vi skal være i i 2050. Vi har en lang vei å gå, og vi må være villige til å endre regelverk og praksis for offentlige anskaffelser sånn at de støtter viktige mål som bærekraft. De må vekte klima- og miljøhensyn tyngre. Regjeringa sier at den vil vekte klima- og miljøhensyn med minimum 30 pst. i offentlige anskaffelser og høyere der det er relevant. Det er bra. Det er viktig at vi bruker den muligheten vi har til å nå klimamålene ved hjelp av grønne offentlige anskaffelser. For pengene rår, men det er vi i denne salen som rår over den offentlige pengebingen.
Svein Harberg (Høyre), 2022-05-05:
Takk til saksordføreren, som jeg opplever har gjort en veldig grundig jobb her, ikke minst også ved å se på de forskjellige tingene som påvirker offentlige innkjøp. Det er mange hensyn som skal tas, og det kan være krevende. Uansett slår Riksrevisjonen fast at det kan gjøres mer, og jeg legger spesielt merke til deres råd om å få forankret dette grønne kompetanseløftet i hele organisasjonen, altså i alle ledd og på alle steder. Det er krevende, men det er kanskje den tydeligste utfordringen en kan gripe fatt i for å passe på at det er slik. Så har jeg lyst til å si at dette er ferskvare – det er kanskje feil å kalle det det, men det er ikke så langt ifra, for verden endrer seg veldig hele tiden når det gjelder gode løsninger. Jeg husker at jeg som ordfører var med og kjempet gjennom en ny kunstgressbane hjemme i Grimstad, og et av de store argumentene var at nå var det et flott tiltak med at vi kunne resirkulere gummi som gummigranulat i kunstgressbanene. Det er i dag ikke noe annet enn et stort problem. Verden endrer seg, og den endrer seg fort. Ikke minst når det gjelder de teknologiske bidragene til nye, grønne løsninger, skjer det fort, og vi vet vel egentlig at det har skjedd mye fra Riksrevisjonen skrev denne rapporten og fram til i dag. Det er en annen oppmerksomhet i departementene, og det er totalt sett en annen oppmerksomhet i det offentlige, som vil bygge kompetanse, som vil gjøre de gode valgene, og som vil balansere det opp mot de andre kravene som skal ligge bak når en gjør offentlige innkjøp. Det viktige for departementet og statsråden er jo at en legger til rette, og eventuelt fjerner hindringer, som vi av og til opplever at vi møter med gamle tellekanter og gamle råd som var godt ment. Det er ikke så mye mer å si, for saksordføreren har gått nøye gjennom det. Men jeg har lyst til å understreke at selv om jeg påpeker at mye har skjedd siden den gangen, er Riksrevisjonens rapport en nødvendig og god påminning om at vi aldri må slippe taket i å tenke framover når det gjelder omstillingen og innkjøp som underbygger det grønne skiftet som vi er i.
Svein Harberg (Høyre), 2022-05-05:
Jeg har gjennom et par spørsmål lyst til å gi statsråden anledning til å utfylle litt. Jeg var relativt frimodig i mitt innlegg og sa at det går bedre rundt i det offentlige i dag. Jeg lurer litt på, når statsråden jobber med dette nå: Hvor er hemskoen for virkelig å få det ut i apparatet? Er det kunnskap, er det vanskelig å få folk med kompetanse, eller er det ressurser? Hvor ligger begrensningen?
Svein Harberg (Høyre), 2022-05-05:
Jeg så at statsråden fikk veldig lite svartid nå, president, og jeg tror han derfor stoppet veldig fort.
Svein Harberg (Høyre), 2022-05-05:
Det var nok noe feil med klokken, ja. Han kan i hvert fall få et tilleggsspørsmål. Også privat opplever jeg nå at når folk skal levere noe til meg, er de opptatt av å si at de er best på klima, de er best på grønne løsninger. Det er også noe som har endret seg de siste årene. Er det noe som også slår inn i offentlige innkjøp nå, slik at vi nærmest er i ferd med å få et skjæringspunkt der kanskje leverandøren springer foran bestilleren?
Svein Harberg (Høyre), 2022-05-05:
Det kan vi bekrefte: Der ønsker vi det beste, tror jeg, i alle leire. Jeg tillater meg ett spørsmål til, som er koblet litt opp mot det første, som ble litt kort. Jeg er litt spent på kompetansen når en nå skal ansette folk til å håndtere det vi snakker om her. Finnes den kompetansen? Er det utdanninger som tar vare på og bygger opp den kompetansen? Er det god tilgang på gode folk?
Svein Harberg (Høyre), 2022-05-05:
Her synes jeg det er viktig å takke saksordføreren for godt og ryddig arbeid med å klargjøre hva vi nå tar stilling til. Dette er ikke en sak vi har til behandling nå – det som ligger i den rapporten som en nå ber om å offentliggjøre. Jeg satt også i komiteen i forrige periode og kan bare slå fast at det var en grundig behandling av saken, med høring og lang tids arbeid i en utvidet komité, som gjorde at alle fikk være med; alle stortingsrepresentantene fikk innsyn i det som fantes av informasjon for å kunne gjøre en god jobb. Jeg reagerer litt når det antydes at det ikke har vært utført skikkelig kontroll fordi dette dokumentet var unntatt offentlighet. Det er direkte feil. Stortinget har hatt full tilgang til all informasjonen de trengte, og fikk det. Den høringen vi hadde i denne saken, er en av de beste høringer jeg har vært med på i mine år på Stortinget, med grundige, godt begrunnede og opplysende svar, som gjorde at vi kunne utføre kontrollen på en god måte. Det er ingen tvil om at Stortinget har utført den kontrollen de skulle. Det er gjort, og en eventuell offentliggjøring nå vil ikke endre noe på det. Så er det også verdt å merke seg at statsråden fra den forrige regjeringen og statsråden fra den nåværende regjeringen har hatt akkurat samme både konklusjon og argumentasjon. Jeg må bare si at selv etter relativt lang fartstid i politikken, har ikke jeg noe kunnskap som kan tilsi at her tar statsråden fullstendig feil. Jeg legger merke til at noen mener det. Jeg har ikke sett noen gode grunner for det. Statsråden sitter med den absolutt beste informasjonen om hvordan dette dokumentet og den informasjonen skal håndteres, og har tatt sine beslutninger ut fra det. Det respekterer jeg, og derfor er det heller ikke aktuelt for Høyre å støtte en offentliggjøring av dette dokumentet.
Svein Harberg (Høyre), 2022-05-05:
Jeg tror det skal holde godt, men et par kommentarer. For det første vises det gjentatte ganger til flertallet i den særskilte komité. Det er jo korrekt, men den særskilte komiteen er ikke sammensatt etter valget, demokratisk etter det. Det er en representant fra hvert parti og to fra de to største partiene. Derfor vil et flertall i den komiteen være et annet enn flertallet i Stortinget. Det er viktig å opplyse om det, for det høres ut som det var et voldsomt flertall da, og så snudde det i Stortinget. Men det er altså sammensetningen i den særskilte komité som gjorde at det ble sånn. Så er det vist til at dette var helt unikt, første gang i historien osv. Det tror jeg kommer av at EOS-utvalget tidligere har forholdt seg til loven. Der står det at det de leverer til Stortinget, skal være offentlig og åpent, ikke gradert materiale. Det står også mye i loven om hvordan de skal behandle gradert materiale, men rapporten til Stortinget skal være ugradert. Det som skjedde i dette tilfellet, var at EOS-utvalget i to omganger mente noe annet enn statsråden om hva som kunne være ugradert. Det er det prinsippet vi har, at det er informasjonseier som avgjør gradering av innholdet. Det ville være veldig underlig hvis vi skulle gå vekk fra det prinsippet. Hvem skal da ha det avgjørende ordet om det skal være offentlig eller ikke, og hvordan skulle vi håndtere det i Stortinget? Da måtte alle få lese det for så å bestemme om det skulle være gradert. Det faller på sin egen urimelighet. Det er det systemet vi har, og selv om noen kan føle det urettferdig og krevende av og til, må det være sånn at det er informasjonseier som på bakgrunn av sin kunnskap fastsetter det, og så forholder Stortinget seg til det. Så er det en åpning i lovverket om at Stortinget i plenum kan vedta å få lagt fram ting fra regjeringen, også ting som ikke skal være offentlig for allmennheten, men det nådde ikke fram. Da forholder vi oss til det. Dette bare for å oppklare et par ting som kunne misforstås.
Grunde Almeland (Venstre), 2022-05-05:
Som mine medrepresentanter også påpeker, er dette et område der det trengs å gjøres mye dersom vi skal klare å komme i mål med de ganske ambisiøse målene vi har satt for oss selv i denne salen. Det er også verdt å bruke både denne anledningen og egentlig enhver anledning til å minne oss om at den tiden vi har på å løse klimautfordringene, er forsvinnende liten. Når det kommer til nettopp offentlige anskaffelser, er det også riktig, som mine medrepresentanter har påpekt, at det stilles en rekke krav. Det er en rekke instruksjoner fra både denne salen og departementene om hvordan man skal utnytte det systemet, nettopp fordi det ligger så mye makt i det innkjøpssystemet som offentlige anskaffelser er. Det denne salen også har sagt, er at for å nå klimamålene våre er dette området noe av det viktigste vi kan gjøre noe med. Derfor mener jeg også at det er ekstra viktig at vi klarer å utnytte offentlige anskaffelser nettopp for å bidra til å nå målene. Når vi stiller så mange krav i så mange deler av samfunnet vårt som så mange av oss kjenner på kroppen, er det veldig tydelig at da må det offentlige gå foran. Jeg håper også denne rapporten kan være en liten oppvekker for oss alle til å si at her er det langt mer som må settes i verk. Jeg vil også påpeke at det bør være relevant å kunne ha krav om miljøsertifisering for leverandører, til å ha en del minstestandarder, nettopp fordi det vil være med på å gjøre det enklere å ta riktige, gode og grønne valg og også sørge for at vi får tempoet opp. Det som er tydelig, er at de målene vi har satt oss, ikke har blitt fulgt opp. Jeg vil også bare markere kort at en ting jeg synes er litt oppsiktsvekkende og litt overraskende, er at på områder der vi vet at teknologien er kommet veldig langt, der det er fullgode alternativer som faktisk tilfredsstiller miljøkravene, er det i dag ikke utnyttet fullt ut. Et typisk eksempel på det er motorkjøretøy. Det er ingen grunn i dag til at man ikke i veldig mange sammenhenger kan kjøpe en elbil kontra andre typer kjøretøy. Her er det et stort handlingsrom også innenfor dagens regelverk som ikke er tilstrekkelig utnyttet. Jeg ønsker da også å utfordre statsråden egentlig allerede i salen i dag til å si noe om hvordan han faktisk tenker dette kan tas videre, for det trengs.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Takk for spørsmålet. Dette er sammensatt, som også Riksrevisjonen peker på, og det handler både om kompetanse i offentlige innkjøp og om at enkelte – tror jeg – kanskje har en viss risikoaversjon, og at det kan være litt skummelt med nye krav. Der må vi bidra til å ta terskelen ned. Jeg mener også at regelverket ikke er godt nok, og derfor har vi til hensikt å endre regelverket og stramme det til.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Ja, det er et inntrykk jeg deler med representanten. Når jeg reiser rundt og møter bedrifter og næringsliv, hører jeg ofte at de gjerne vil bli stilt strengere krav til, fordi bedriftene har både klimavennlige og innovative løsninger som ikke alltid når igjennom i offentlige anskaffelser. Så er det helt riktig som representanten selv sa i sitt innlegg, at offentlige anskaffelser skal ivareta flere hensyn. Klima, bærekraft og miljø er åpenbart viktig, men det er også hensynet til en velfungerende konkurranse, så her må vi ivareta helheten. Men jeg er åpen for at vi skal vurdere alle tiltak som kan bidra til å få fart på de grønne anskaffelsene. Det åpenbare er det vi har sagt i plattformen om å endre dette kan-kravet til et skal-krav, men jeg mener vi også skal vurdere å gå lenger. Det kan f.eks. være å stille krav i enkeltanskaffelser om at det skal være såkalte LCA-analyser, altså klimagassutslippsrapportering, det kan være miljøsertifiseringer, og det kan være andre ting. Her må vi vurdere alle de tiltakene som er relevante, og så tar jeg sikte på et bredt samarbeid med Stortinget, for jeg opplever at vi deler dette engasjementet på tvers av partiene.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Ja, generelt tror jeg vi har gode og flinke folk som jobber med anskaffelser på alle nivåer i offentlig forvaltning. Dette handler vel først og fremst om kunnskap og innsikt i hva regelverket faktisk innebærer, og hvilket handlingsrom som er der. Der tror jeg det arbeidet som direktoratet gjør med veiledere og å ta ned terskelen i større grad, eksemplifisere hva miljøkrav kan innebære, og hvordan en kan bruke dette regelverket, vil være et av de viktigste tiltakene vi har. Så det er jeg positiv til, og der ser vi også en positiv utviklingstrend. Men så er spørsmålet: Har innkjøperne tilstrekkelig handlingsrom til virkelig å gjøre noe som er bra for klima og miljø? Det er derfor jeg også mener at vi må vurdere regelverket, rett og slett fordi jeg tror ikke at regelverket er godt nok i dag – eller, la meg få si det tydeligere: Regelverket er ikke godt nok i dag. Da må vi også gi innkjøperne et regelverk å jobbe med som gjør at vi kan stille klima- og miljøkrav som er mer ambisiøse enn det vi gjør i dag. Da kan vi få til en grønnere vridning.
Lubna Boby Jaffery (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Vi har ikke fått ny informasjon, og da er det heller ingen grunn til å gjenåpne en sak vi har fått grundig opplyst og behandlet. Meg bekjent har ikke representanter verken fra Rødt eller SV tatt opp ønsket om å gjenåpne saken, og da er det helt klart at det heller ikke er naturlig at man utleverer en sak man ikke har til behandling. Til det som ble sagt om hva man mener om at kontrollen blir vanskeliggjort, vil jeg presisere hva vi mener med det. Det er slik at debatt og kritikk er en del av kontrollen som gjennomføres. Den ble delt og var i all hovedsak hemmelig da man valgte å ikke offentliggjøre. Det står ved lag. Men som sagt, så har vi ingen sak, og da er det heller ikke naturlig å avgradere dette dokumentet. Så er det også viktig å opplyse at alle representanter på Stortinget kan lese alt som er omtalt i saken. Det har alle representantene full adgang til, og det anbefales.
Lubna Boby Jaffery (Arbeiderpartiet), 2022-05-05:
Det kan nesten framstå som om representanten Frølich lider av erindringsforskyvning. Det virker som om dette ikke har vært et tema. Det var den forrige regjeringen og det forrige flertallet, som gjorde dette til et tema ved å endre loven. Det som skjedde da, var at man ga forvaltningen et stort skjønn, et stor mulighet til å tolke hva som skulle hemmeligholdes eller ikke. Dette var ikke en del av loven om Sivilombudet. Og Harberg-utvalget har diskutert dette. Det må sies at enkelte partier som stemmer imot i dag, har vært enig i Harberg-utvalgets vurdering. Det framstilles som om Sivilombudet nå kommer til å be om innsyn i tide og utide. Da må man spørre seg selv: Hva er det Sivilombudet faktisk gjør? Sivilombudet passer på at enkeltinnbyggere ikke blir ofre for urett. Og det er sjelden at enkeltinnbyggere behandles i regjeringsnotater. Å si at man skal ha rett til innsyn, betyr ikke det samme som at man skal ha rett til offentliggjøring. Det har man også diskutert i Harberg-utvalget. Jeg synes det er litt underlig at man framstiller dette som en sak som noe flertallet har funnet på. Dette hadde aldri vært et tema hvis ikke den forrige regjeringen og det forrige stortingsflertallet hadde endret loven. Det var også et forsøk fra regjeringen Solberg tidligere å sende ut på høring et forslag der man gjorde endringer i loven om Sivilombudsmannen, som det het den gangen. Det ble trukket. Det viser at dette er en debatt der enkelte har vært opptatt av, med motsatt fortegn – der vi går for mer åpenhet. Det er også en del av Hurdalsplattformen. Det er helt klart at regjeringsnotatene, det sier også flertallet, har en særstilling og også protokoller og diskusjoner mellom departementene. Det opprettholder vi. De er særskilte. Det skal være mulig for regjeringer å ha gode diskusjoner uten at man skal bruke dem til å diskutere regjeringens vurderinger i Aftenposten eller andre steder som en del av en behandling av en sak. Det er ikke det vi ønsker. Jeg tror kanskje, dessverre, ikke det er første gang vi diskuterer dette. Men jeg er glad for at vi nå har fått flertall som sikrer Sivilombudet innsyn.