Henrik Asheim (Høyre), 2020-12-08:
Da ordningen med arbeidsavklaringspenger ble innført i 2010, var målet tidligere og bedre oppfølging, og at flere skulle raskere tilbake til arbeidslivet. Hovedbildet etter at ordningen med AAP ble innført i 2010, var at samlet varighet ikke ble redusert sammenliknet med de tre tidligere ytelsene. Overgangen til arbeid økte heller ikke. En rekke regelendringer ble iverksatt i 2018. Lovendringene innebar en smalere inngang til ordningen, at det legges til rette for et strammere stønadsløp og økte arbeidsinsentiver. De overordnede målsettingene var raskere avklaring og økt overgang til arbeid. Forslagsstillerne fra SV vil reversere innstrammingene i ordningen med AAP som ble innført i 2018. Det kan jeg ikke se at det er gode grunner til. Endringene fra 2018 vil ha full effekt fra ulike tidspunkt – de siste først fra 2021. Jeg mener at det er viktig å få på plass et dekkende og bredt grunnlag for å vurdere effekten av regelendringene, og jeg forsikrer forslagsstillerne om at dette følges nøye. Forslagsstillerne fra SV og Rødt vil øke den ordinære stønadsperioden til fire år og utvide muligheten til forlengelse dersom brukeren ikke er ferdig avklart. Etter innføringen av AAP i 2010 ble det ofte gitt unntak fra maksimal varighet på fire år, til tross for at det i Ot.prp. nr. 4 for 2008–2009 ble lagt til grunn at unntaksadgangen kun skulle brukes i særskilte tilfeller. Tall ved utgangen av 2016 viste at nær en av fem hadde mottatt ytelsen lenger enn fire år. Dette kan tyde på en for liberal praksis for å innvilge unntak fra bestemmelsen om maksimal varighet. Det var behov for å klargjøre i regelverket hvem som skal få unntak, og å regulere hvor lenge det kan gis unntak. Det var også potensial for bedre og mer målrettede stønadsløp gjennom tidligere igangsetting av arbeidsrettet aktivitet og mer samtidighet i gjennomføring av arbeidsrettet aktivitet og medisinsk behandling. Dette var en del av grunnlaget for redusert maksimal varighet fra fire til tre år. Det er viktig at det er en klar grense for hvor lenge det er mulig å motta en midlertidig inntektssikring som AAP. Dette var også bakgrunnen for at det ble innført en karensperiode på 12 måneder før det er mulig å søke AAP på nytt etter maksimal stønadsperiode. En undersøkelse i Arbeid og velferd nr. 3-2019 viser at det etter regelverksendringen har skjedd en raskere avklaring av stønadsmottakere, og at dette også gjelder for dem med kortere stønadsløp. HelseIArbeid og Individuell jobbstøtte, IPS, er gode eksempler på et styrket samarbeid mellom helsetjenesten og Nav. Formålet er å gi samtidige helsetjenester og arbeidsrettede tjenester for å forbli eller komme i arbeid. Reduksjon i maksimal varighet fra fire til tre år gjelder kun for nye tilfeller fra 2018, og full virkning av endringen kommer først fra 2021. Som følge av koronapandemien er stønadsperioden forlenget med seks måneder. Dette vil forskyve tidspunktet for når de mottakerne som har hatt maksimal periode på tre år, i praksis vil nå treårsgrensen. Jeg registrerer at flertallet i komiteen mener at regjeringen bør vurdere vilkårene for forlengelse etter lovens § 11-12 andre ledd, men jeg ønsker ikke å foreslå endringer i varighetsbestemmelsene nå. Forslagsstillerne fra SV vil også reversere reduksjonen i AAP for unge under 25 år, som ble innført i år. Begrunnelsen for denne endringen var at det på kort sikt ikke skal være mer lønnsomt å gå på trygd enn å arbeide eller ta utdanning for unge mennesker. Ytelsesnivået for denne aldersgruppen er etter endringen likt kvalifiseringsstønaden og introduksjonstønaden for personer i samme aldersgruppe. Regelendringene for minsteytelsen til unge mottakere har kun virket i kort tid, og det er ikke grunnlag for å vurdere effekter av endringen nå. Parallelt med regelendringene i 2020 ble det bevilget midler til forsterket oppfølgning av unge mottakere. Regjeringens forslag om økt bevilgning til arbeidsmarkedstiltak i 2021 vil gi rom for å intensivere innsatsen rettet mot unge. Bevilgningen til Individuell jobbstøtte foreslås styrket, og dette kan gi et viktig tilbud til unge mottakere av AAP. Driftsbevilgningen til etaten foreslås styrket, bl.a. for å kunne håndtere økt pågang på Nav-kontorene som følge av koronapandemien. Jeg har tro på at regelendringene vil føre til raskere avklaring og økt overgang til arbeid. Vi følger endringene og virkingene av disse nøye. Jeg har ingen planer om å foreslå endringer i regelverket nå.