Øyvind Korsberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-19:
La det ikke være noen tvil om at også Fremskrittspartiet ser behov for ny teknologi når det gjelder å høre radio og digitale plattformer, og finne framtidige, gode løsninger. Men spørsmålet blir jo når man skal se framover i et så langt tidsperspektiv som det man gjør nå – og med de kostnadene som følger med implementeringen av en ny teknologi – om man skal se så langt bakover som man nå gjør for å finne den teknologiske løsningen. DAB kom vel en gang på begynnelsen av 1980-tallet, og det er med respekt å melde veldig lenge siden. At det skal være morgendagens løsninger, synes vi er litt underlig, spesielt når man ser den utviklingen teknologien har i dag, med Internett, med mobilt bredbånd der 3G, 4G og alle G-ene kommer som perler på en snor, og utviklingen går mye, mye raskere. Ungdommen i dag er vant til å forholde seg til at skal man gjøre noe, så gjør man det ved hjelp av mobilt bredbånd. Det er også det som kommer til å være framtiden. Det er derfor vi ikke slutter oss til flertallet i denne saken. Vi mener rett og slett at man har valgt feil teknologi. Vi ønsker å avvente dette, for teknologien kan i realiteten være utdatert når den tas i bruk. Vi er også bekymret for at man da skal stenge FM-nettet. Så vidt jeg vet, er vi det første landet i verden som kommer til å gjøre det. I andre land der man har tatt i bruk DAB, har man også ivaretatt den gamle måten å sende på. Stenger man FM-nettet, vil de store aktørene, som NRK, P4 og ikke minst også elektronikkbransjen, tjene på det. Det er klart at elektronikkbransjen, som skal selge radioer med muligheten for å ta inn DAB, nok er en klar tilhenger av skifte av teknologivalg – gjerne kanskje ganske hyppig, for det medfører at man må kjøpe nye radioer. Så det at man innfører DAB med tvang, mener vi er en dårlig måte å gjøre det på, spesielt når man i tillegg skal stenge FM-nettet. En annen ting som bekymrer oss, er – hvis forbrukeren ikke følger den strategien som regjeringen og flertallet her på Stortinget har lagt opp til – at man heller ikke skifter ut radiomastene i like stor grad. Da risikerer man jo faktisk at også radioen som sådan blir en taper. Det tror vi vil være ganske uheldig, men det er en risiko radioen får ta. For NRK er ikke det noe stort problem. NRK gjør jo som NRK bestandig gjør: Når de møter økonomiske utfordringer, ber de Kulturdepartementet, som igjen gjennom statsråden ber Stortinget, om mer penger. Det gjør man også når det gjelder DAB. I forrige uke ble det kjent at det er et krav fra NRK om at vi må øke lisensen for neste år, rett og slett for bl.a. å gjennomføre digitalisering av radioen. Det er enkelt for NRK å komme til Stortinget og be om mer penger, og her i huset er det jo et flertall for at de ønskene som NRK har, går igjennom. Jeg synes det er en uheldig måte å finansiere det på. Det er altså en konkurransevridning opp imot andre aktører. Det er jo ikke sånn at lisensavgiften vil avhenge av hvor mange lyttere eller seere NRK har, men den er heller basert på hvilke behov NRK har. Så NRK kan nok helt sikkert ta det ganske rolig; de vil nok få de pengene de trenger for å møte den utfordringen som kommer i framtiden. NRK er også tilhenger av å få innført DAB, rett og slett fordi de har brukt hundretalls millioner kroner på DAB-standarden. Jeg forventer at statsråden, når vi nå har debatten i dag, redegjør for hvor mye NRK har brukt totalt på DAB. Det er et tall som har vært etterlyst, og det er et tall jeg forventer at statsråden kommer med i løpet av denne debatten. Samtidig forventer jeg også at statsråden forteller hva kostnaden er for å nå det som er målet – over 99 pst. dekning via digitalradio. Det er et ambisiøst mål. Man vet av erfaring at det å nå de første prosentene, som saksordføreren var inne på, ligger på mange måter inne, mens det er det å nå de siste prosentene som utløser de store kostnadene. Det forventer jeg faktisk også at statsråden kommer inn på i sitt innlegg. Det som Ib Thomsen og Olemic Thommessen tok opp i replikkordvekslingen med Simensen, om hvordan man skal ivareta lokalradioene på en god måte, kommer heller ikke klart fram i meldingen hvordan man har tenkt å løse. Med andre ord er det mange uklarheter i meldingen. Man har laget en viss ramme for hva som skal være framtiden, men man har ikke svart på de konkrete utfordringene og de små utfordringene, sånn som jeg også tok opp i min replikkordveksling med representanten Simensen – hva vil kostnadene for forbrukerne være. Man skal skrote nærmere 20 millioner radioer. Det er klart at de må erstattes hvis man skal opprettholde de samme lyttertallene. Noen skal betale for de radioene, og det er altså også forbrukeren. Det samme gjelder for lytting i bil. Jeg har ringt rundt til en del forhandlere før denne debatten og fått svært ulike svar på hvilke løsninger man skal velge. Hvis man skal velge en løsning med å få montert en adapter i en bil uten å bruke sigarettenner og uten å ha den klistret opp i frontruten, som for så vidt er ulovlig, er det snakk om en installasjon på flere tusen kroner. Det er forbrukeren som skal få den regningen også, og i sum er det forbrukeren som skal betale det meste. Det er heller ikke så uvanlig når det gjelder den rød-grønne regjeringen. Jeg er også forundret over at man har latt forfallet i FM-nettet gå så langt som det har gjort, og at det brukes som argumentasjon for å stenge FM-nettet, når man skal henge opp DAB-senderne i de samme mastene. Til slutt vil jeg ta opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen, og det forslaget vi står sammen med noen andre partier om.