Kjell Magne Bondevik (Kristelig Folkeparti), 1999-05-04:
Europarådet har gjennom 50 år bidratt til å fremme idealene og prinsippene som utgjør vår europeiske verdiarv. I dag markerer vi og gir honnør til Europarådets viktige arbeid for menneskerettighetene, demokratiet og rettsstatprinsippene. Vi må aldri tro at kampen for disse verdiene er vunnet én gang for alle. Jeg deltar i denne debatten også for å markere at Regjeringen vil være med i denne markeringen og i hyllesten til Europarådets arbeid, og vi bidrar ytterligere til en slik markering ved at jeg skal delta ved navnsettingen av det som nå blir Europarådets plass i Oslo fra i dag av. Som også tidligere medlem av parlamentarikerforsamlingen i Europarådet har jeg selv lært på nært hold betydningen av denne alleuropeiske organisasjonen. Tragedien på Balkan setter i klart relieff at Europarådets grunnideer ennå ikke har slått rot over hele Europa. Krigen viser at vi trenger Europarådet i dagens og fremtidens Europa – som pådriver for demokrati, tuftet på toleranse, respekt for menneskerettighetene og rettsstatens prinsipper. I kjølvannet av en politisk løsning på krigen i Kosovo vil Europarådet kunne spille en sentral rolle. Men allerede i den pågående krisehåndteringen hjelper Europarådet til for å kartlegge brudd på menneskerettighetene og å registrere flyktningenes identitet. Europarådets arbeid nå, som gjennom 50 år, er knyttet til overvåking av medlemslandenes respekt for menneskerettighetene og til praktisk bistand til demokratibygging. Samtidig drar vi her hjemme nytte av Europarådets korrektiver vedrørende egne lover og institusjoner som skal verne om menneskerettighetene til den enkelte borger i Norge. Regjeringen vil gjennom 50-årsjubileet gi Europarådet økt oppmerksomhet. Derfor er det utarbeidet en handlingsplan for økt kunnskap om Europarådets arbeid for å styrke menneskerettighetene her i landet. I forbindelse med 50-årsmarkeringen har Regjeringen lagt særlig vekt på å følge opp organisasjonens innsats for å bekjempe rasisme og intoleranse. For eksempel er etableringen av Senter mot etnisk diskriminering, som ble åpnet i februar, i tråd med Europarådets anbefalinger om nasjonale tiltak på dette området. Regjeringen har gjennom formannskapet i Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa styrket samarbeidet mellom OSSE og Europarådet. Målet for samarbeidet er å sikre en mest mulig effektiv utnyttelse av organisasjonene. Europarådets fortrinn ligger i den unike juridiske kompetansen, påvirkning av landenes lovgivning og overvåking av at medlemslandene overholder sine forpliktelser. OSSE finner primært sin styrke i forebyggende diplomati og evnen til å handle hurtig i felten. Regjeringen mener samarbeidet bør være praktisk og fleksibelt, og legger vekt på at Europarådet skal bidra med sin erfaring også i OSSEs feltarbeid. Europarådets samarbeid med Den europeiske union er kommet inn i et godt spor, og EU har utvist vilje til i sterkere grad å trekke på Europarådets kompetanse og erfaring. Særlig har samarbeidet om bistand til demokratibyggingen i Sentral- og Øst-Europa vært fruktbart. Etterlevelse av Europarådets standarder er viktig i EUs vurdering av søkerland fra Sentral- og Øst-Europa. Den viktigste begivenheten i Europarådet i 1998 var etableringen av den nye Menneskerettighetsdomstolen i Strasbourg – som også er omtalt tidligere i dette ordskiftet. Den omorganiserte domstolen gir en betydelig styrking av et kjerneområde i Europarådet, nemlig medlemslandenes overholdelse av grunnleggende menneskerettigheter. Utvidelsen av antallet medlemsland i Europarådet de siste ti årene har gitt 320 millioner nye innbyggere fra Sentral- og Øst-Europa rett til å klage sine saker inn for Menneskerettighetsdomstolen. Den fungerer som endelig rettslig klageinstans for nesten 800 millioner europeiske borgere. Det har derfor vært maktpåliggende å effektivisere domstolsapparatet. Norge vil arbeide for at tilstrekkelige ressurser bevilges til rettsapparatet i Strasbourg. Slik skal domstolen kunne utføre sitt arbeid for enkeltmenneskets rettigheter best mulig. Regjeringen fremmet i 1998 en odelstingsproposisjon med forslag om at Stortinget inkorporerer bl.a. Den europeiske menneskerettighetskonvensjonen i norsk lov. Konvensjonen utgjør selve grunnvollen i Europarådets arbeid for å verne om enkeltmenneskets rettigheter. Inkorporeringen vil innebære at de rettighetene som konvensjonen garanterer, vil få forrang i en konflikt med annen norsk lovgivning. Forslaget er et ledd i Regjeringens arbeid for å styrke vernet av menneskerettighetene i Norge. Jeg er glad for Stortingets oppslutning om Norges deltakelse i Europarådets arbeid, slik det kommer til uttrykk i dagens innstilling. Ved 50-årsjubileet kan vi slå fast at Europarådets grunnideer står stadig sterkere i stadig flere land i Europa. Samtidig ønsker vi å trekke nye land med i et samarbeid som vil påvirke dem i positiv retning. Sikring av rettsstatens prinsipper er et kontinuerlig arbeid. Derfor vil Regjeringen fortsette å legge stor vekt på Europarådets viktige arbeid.