Kristin Vinje (Høyre), 2014-12-01:
Debatten i dag handler om hvordan vi ønsker å prege samfunnet i fremtiden. Hva skal vi prioritere i dag for at Norge skal være verdens beste land å bo i også i fremtiden? Vi har det utrolig godt, og vi lever i et samfunn preget av velstand og harmoni. Det er likevel mange i dagens samfunn som sliter, og det er viktig at vi prioriterer å hjelpe de gruppene i samfunnet som trenger det aller mest. Det gjør vi i dette budsjettet. Vi styrker tiltak mot barnefattigdom, vi styrker barnevernet, vi styrker arbeidet mot rusavhengighet, for å nevne noe. Noe av det viktigste vi som politikere kan gjøre, er å tenke langsiktig, slik at vi legger til rette for et samfunn som skal være best mulig for flest mulig – ikke bare for oss som er her i dag, men også for våre barn og barnebarn som skal ta over etter oss. I det budsjettet som vi skal vedta i dag, ser vi verdien av et ikke-sosialistisk flertall – vi ser verdien av at de fire samarbeidspartiene følger opp den nye kursen som ble staket ut av regjeringen og i samarbeidsavtalen for ett år siden. Det er en ny kurs som var ønsket av det norske folk ut fra stortingsvalget i 2013. Forliket reflekterer et felles verdigrunnlag der det handler om å skape verdier før de kan deles. Bruken av oljeinntektene vris i retning av investeringer i fremtiden. Da handlingsregelen ble innført i 2001, ble det lagt vekt på at handlingsrommet fra innfasingen av oljefondet skulle brukes til å øke vekstevnen i norsk økonomi. For 2014 og 2015 har den samlede satsingen på kunnskap, samferdsel og skattelettelser, dvs. satsing på verdiskaping, vært klart større enn under de åtte årene med den rød-grønne regjeringen. Vi så et taktskifte for satsingen på kunnskap da Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen fremmet sitt første budsjett for 2014. Og da snakker jeg om hele kunnskapskjeden som er av betydning for landets evne til å skape verdier – en god skole der elevene lærer mer, kvalitet i høyere utdanning, forskning og tiltak som sikrer større utnyttelse av forskningsresultater i næringslivet. Budsjettforliket i dag innebærer en massiv satsing på grunnskole og videregående opplæring gjennom kompetansehevingstiltak og videreutdanning av lærere. Budsjettet innebærer også en betydelig satsing på kvalitet i høyere utdanning. Både studiestøtten og antall studentboliger som skal bygges, øker også i 2015 – året etter et reelt løft for studenter i 2014, et løft de fortjente etter mange magre år med den rød-grønne regjeringen. Siden Erna Solberg tok over som statsminister, har vi merket et taktskifte i forskningspolitikken. Ifølge NIFU har offentlige bevilgninger til forskning aldri tidligere utgjort en høyere andel av BNP. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringens forslag til statsbudsjett for 2015 innebærer en realvekst på 4,2 pst. Denne veksten kommer året etter en realvekst på 4,1 pst. i 2014-budsjettet. Budsjettet som er forhandlet frem mellom regjeringspartiene og Venstre og Kristelig Folkeparti, er ytterligere styrket med hensyn til forskning. Budsjettforliket innebærer også en kraftig satsing på nytt næringsliv, ny teknologi og innovasjon. To nye såkornfond skal etableres, der staten støtter private investorer for å utvikle nye bedrifter, som i mange tilfeller har sitt utspring i universitets- og forskningsmiljøer. Regjeringen har ambisiøse mål i kunnskapspolitikken, og samtidig med budsjettet la regjeringen frem en langtidsplan for forskning og høyere utdanning. I 2015 vil regjeringen også legge frem en stortingsmelding om kvalitet og struktur i høyere utdanning. Det betyr at vi i året som ligger foran oss, står overfor viktige debatter om hvordan vi skal innrette kunnskapspolitikken for å sikre verdiskaping gjennom trygge arbeidsplasser, som er hele grunnlaget for vår velferd i fremtiden. Noe av det som prioriteres, er satsingen på utviklingen av verdensledende fagmiljøer, midler til arbeidet med å lage en ny struktur i sektoren, flere rekrutteringsstillinger og penger til utstyr og universitetsbygg. Tildelingen av Nobelprisen i fysiologi og medisin til May-Britt og Edvard Moser fra NTNU viser at vi har verdensledende miljøer i Norge. Regjeringen legger nå forholdene til rette for at vi kan tiltrekke enda flere «enere» ved å kunne tilby gode betingelser for det faglige arbeidet. I tillegg satser regjeringen på virkemidler som vi vet stimulerer næringslivet til å investere mer i forskning. Brukerstyrt innovasjonsarena, BIA, og SkatteFUNN øker. Regjeringen foreslår i statsbudsjettet også en satsing på kommersialisering av gode ideer gjennom en betydelig styrking av FORNY og den landsdekkende etablerertilskuddsordningen i Innovasjon Norge. Mye går bra i Norge i dag, men som mange har sagt, står vi også overfor noen utfordringer fremover. Da er det bra med en regjering som svarer på de utfordringene vi står overfor, med å prioritere å investere i det som skal sikre at Norge blir et av verdens beste land å bo i – også i fremtiden.