Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2011-02-01:
Sammen med arkivene og bibliotekene våre utgjør museene infrastrukturen og rammeverket for vår felles hukommelse som samfunn. De forvalter vår historie, vår felles kulturarv og dermed også viktige deler av det verdigrunnlaget som samfunnet bringer videre fra generasjon til generasjon. Å forvalte de verdiene er ikke et offentlig ansvar. Det er vårt felles ansvar – det offentlige og samfunnet som helhet, oss som enkeltmennesker og ulike deler av samfunnet. Kristelig Folkeparti vurderer det dit hen at det derfor er viktig å få belyst flere alternative måter som museene kan styrke sin finansiering og sitt livsgrunnlag på. Vi opplever at gaveforsterkning derfor er et relevant forslag. Vi tar ikke stilling til hvordan en sånn ordning i detalj skal utformes, men vi støtter et forslag der man ber regjeringen komme tilbake med en sak om å innføre en sånn ordning. En sånn ordning vil nettopp være en god måte å synliggjøre det på at vår kulturarv ikke alene er et statlig ansvar. Det vil styrke museenes utgangspunkt for å finne private bidragsytere og styrke engasjementet i samfunnet. Det bidrar også til maktspredning og mangfold innenfor sektoren. Så er det selvsagt sånn at en slik ordning ikke skal erstatte offentlig finansiering, men komme som et supplement til offentlig finansiering som vi allerede har. Det er litt forunderlig å høre på Arbeiderpartiets forsvar for sin holdning i saken. Det er private penger i rikt monn rundt omkring i samfunnet, ikke fordi jeg tror noen er i tvil om det, men det kan være nyttig å minne om at det faktisk er sånn at de pengene som finnes rundt omkring i samfunnet, ikke er statens eiendom, ikke er det offentliges eiendom. Vi har våre verdier, vi har våre eiendommer, noen har gjort det bra, og noen har ikke gjort det fullt så bra, verdier går i arv fra generasjon til generasjon, noen har mye, og noen har lite, og vi ønsker å bruke det til samfunnets beste rundt oss. Man får nesten inntrykk av, når man hører på representanten Stokkan-Grande, at dette er et problem, at det er et problem at folk ønsker å disponere disse pengene rundt omkring, og at de som velger å disponere disse pengene, kan utgjøre en slags skjevfordeling hvis de bruker pengene til noe. Man aner en slags sosialistisk tanke bak, at det egentlig er et problem at det i det hele tatt finnes privat eiendom og privat kapital som kan disponeres til enkelte formåls glede. Vi har merket i andre sammenhenger også at det anses som et problem at vi har kommersielle aktører som f.eks. enten ønsker å støtte kulturformål, som ønsker å investere i helsetjenester, som ønsker å investere i barnevern og barnehager. Vi kunne ha nevnt ideelle aktører i denne sammenhengen også som ønsker å være med. Det er mange private aktører som ønsker å være til stede når det gjelder både ren forretningsdrift og samfunnsnyttige formål. Det er ikke et problem, det er en del av et naturlig velfungerende samfunn. Så vil jeg nevne at når det gjelder forslagene nr. 3 og 4, fra Fremskrittspartiet, støtter ikke Kristelig Folkeparti disse forslagene. Kristelig Folkeparti er en varm forsvarer, og vil være en varm forsvarer, av gavefradragsordningen for frivillige organisasjoner. Vi fremmet senest i forbindelse med statsbudsjettet et forslag om å doble dette fradraget fra 12 000 til 24 000 kr. Forslaget fra Fremskrittspartiet innebærer en endring av ordningen som Kristelig Folkeparti ikke er klare for å gå inn for. Vi mener at ordningen er målrettet slik den er i dag for frivillige organisasjoner, og viser til våre forslag ved behandlingen av statsbudsjettet.