Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-06-17:
Storbritannia har tatt et modig valg ved å forlate EU, i tråd med folkeviljen i landet. Norge har et tett og godt samarbeid med Storbritannia som bør utvikles videre. Det handlingsrommet, nå som Storbritannia er utenfor EU, må brukes av Norge. Handel mellom våre to land er viktig, særlig for Norge, og Senterpartiet kommer til å være en pådriver for at vi øker samarbeidet mellom Storbritannia og Norge i framtiden. I dag behandler vi den mest omfattende handelsavtalen Norge har inngått etter EØS-avtalen. Senterpartiet mener at vi av hensyn til næringslivet nå ikke har noe annet valg enn å behandle denne saken før sommeren. Det er likevel grunn til å stille et kritisk spørsmål knyttet til at en så stor, omfattende og viktig avtale hastebehandles på 14 dager, særlig når avtalen har innhold som bl.a. går drastisk ut over norske landbruksvarer, og når det er klausuler i avtalen som i stor grad begrenser det framtidige politiske handlingsrommet. Det som kjennetegner Norge, er at vi har åpne grenser og lite tollvern. En konsekvens av at Norge har lite tollmurer, er at vi har lite å gi i forhandlinger. Tidligere hadde vi en del tollsatser som vi kunne bruke i denne typen forhandlinger. De ble ensidig opphevet av regjeringen i forrige stortingsperiode. Senterpartiet frykter nå en utvikling der tollvernet bygges ned bit for bit. Avtalen med Storbritannia svekker nå tollvernet både for kylling, for svin og for grønt, og det kommer på toppen av at importen av matvarer til Norge allerede er altfor høy. Senterpartiet støtter ikke at Norge i forhandlinger alltid ender opp med å gi tollreduksjon på landbruksfeltet, fordi vi har lite tollmurer ellers. Norge har en veldig liberalisert tjenestesektor som i stor grad er åpen for utenlandske tjenesteleverandører. Denne liberaliseringen har spesielt skjedd gjennom EØS-avtalen og WTOs GATS-avtale. Det er likevel stort behov for å se hva det er som ligger inne i denne avtalen. Nå er det første gang Norge inngår en handels- og investeringsavtale som inneholder frys- og skralleklausul og negativ listing. Senterpartiet er skeptisk til hva slags konsekvenser det kan få, og om vi har reell oversikt over det i dag. Frys- og skralleklausulene og negative lister, som vi nå ser i denne handelsavtalen, ble veldig tungt kritisert da de var inne i TISA-forhandlingene. Norge har ikke ført opp at vi vil skjerme såkalte nye tjenester, slik Island, Liechtenstein og Storbritannia har gjort. Det mener Senterpartiet er bekymringsverdig. At Norge ikke har ført opp nye tjenester, betyr at alle tjenester som ikke er inkludert i FNs produktklassifisering fra 1991, f.eks. før internett, og alle framtidige tjenester som ennå ikke er oppfunnet, automatisk vil bli underlagt avtalens bestemmelser. Med et høyt digitaliseringstempo og kunstig intelligens skapes det stadig nye tjenester, og det er helt umulig å forutse hvordan tjenester som ikke engang eksisterer nå, vil komme til å påvirke samfunnet, demokratiet og naturen i framtiden, og hvordan vi bør regulere dem for å beskytte alminnelige interesser. På grunn av den utformingen og de klausulene som ligger her nå, innebærer altså den handelsavtalen som vi er i ferd med å inngå, en stor båndlegging av det framtidige politiske handlingsrommet til Norge. Derfor fremmer Senterpartiet et forslag om at regjeringen sørger for at det kommer inn en formulering i avtalen fra norsk side som gjør at vi kan regulere også nye tjenester, og at avtalen for vår del inneholder de samme sikkerhetsmekanismene som for Island, Liechtenstein og Storbritannia. Da vil jeg ta opp forslaget vårt. I tillegg har det kommet inn et par andre forslag, fra Arbeiderpartiet og fra SV og Rødt. Dem kommer Senterpartiet til å støtte subsidiært. En mangel med avtalen er at den ikke er konsekvensutredet, og særlig det som ligger i forslaget fra SV og Rødt, som går på å konsekvensutrede de reguleringene, negativ listing og frys og skralle, mener vi er viktig å få gjort.