Bent Høie (Høyre), 2012-06-07:
Denne saken omhandler både etablering av Norsk helsearkiv og lovregulering av kryptering knyttet til helseregistrene i loven. Det er helt klart at det er et stort behov for god sikkerhet rundt eldre, bevaringsverdige pasientarkiv, som i hovedsak omfatter døde pasienter. Men det betyr ikke at dette er arkivmateriale som det ikke er knyttet personsensitiv informasjon til, tvert imot. I dette arkivmaterialet vil det ikke bare finnes personsensitiv informasjon om døde pasienter, men også i høyeste grad om mennesker som lever i dag, gjennom at dette arkivmaterialet bl.a. inneholder informasjon om arvelige sykdommer, overgrep, familiehistorier – mange typer informasjon som fortsatt er sensitiv for mennesker som lever i dag. Dette er en betydelig forbedring av sikkerheten rundt denne type pasientinformasjon ved at en samler den på ett trygt sted istedenfor å ha ulik oppvaring på ulike steder. Loven omfatter også spørsmålet som har vært en stor sak i Stortinget, bl.a. gjennom en høring i kontrollkomiteen knyttet til forståelsen av Stortingets vedtak om kryptering av helseregistre. Det som loven i dag gjør, er på mange måter å stadfeste det som var Helsedepartementet og regjeringens tolkning av Stortingets vedtak. Høyre, Kristelig Folkepart, Fremskrittspartiet og Venstre er fortsatt uenige i dette. Vi mener at det er behov for å ha som hovedregel at personidentifiserbar informasjon skal krypteres separat. Men vi ser også at dette gir en del praktiske utfordringer knyttet til at en del av de eksisterende helseregistrene er papirbasert, og at det vil ta tid før en får dette digitalisert. Vi har derfor et forslag som baserer seg på KITHs innspill i høringsrunden, nemlig at hovedregelen blir at dette skal være kryptert separat, men at det gis en forskriftshjemmel for et tidsbegrenset unntak som også kan gjelde fram til det papirbaserte materialet er digitalisert. Så er det en del spørsmål som har dukket opp i det siste knyttet til § 8 a og Norsk helsearkiv, om at det der ikke er tilsvarende krav til kryptering, heller ikke av arkivnøkkelen. Venstre har delt ut et forslag som kommer til å bli fremmet som reiser denne problemstillingen. Datatilsynet har også i høringsrunden gitt veldig klart uttrykk for at de mener at personvernhensyn knyttet til etableringen av et nasjonalt helsearkiv ikke er tilstrekkelig utredet. Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet deler denne bekymringen. Vi ser at det kan settes spørsmålstegn ved hvorfor ikke arkivnøkkelen til Norsk helsearkiv også skal ha et krypteringskrav. Dette har vi imidlertid fått for dårlig tid til å gå inn i, fordi det er informasjon som vi er blitt oppmerksom på i det siste. Vi er i hvert fall veldig opptatt av at når en ser en utvikling framover der Norsk helsearkiv selvfølgelig også i framtiden vil måtte inneholde betydelige mengder elektroniske opplysninger etter hvert som det er den type opplysninger som vil bli flyttet over til Norsk helsearkiv, vil det oppstå et behov for en diskusjon om hvordan vi kan sikre tilgangen til dette bedre. Derfor mener vi at regjeringen bør komme tilbake til Stortinget med informasjon om hvordan en skal ivareta hensynet til personvernet når en utarbeider forskrifter til § 8 a, bl.a. en konkret vurdering av behovet for kryptering av arkivnøkkelen til dette arkivet også for å oppnå en god nok sikring av denne typen informasjon, som selv om den er historisk, inneholder veldig sensitiv informasjon om både døde og levende mennesker.