Erlend Wiborg (Fremskrittspartiet), 2019-12-05:
Det kunne vært fristende å si, etter gårsdagens kamp, at budsjettet vi behandler i dag, er som Liverpools ledelse i Premier League. Vi nærmer oss nå et budsjett på nærmere 500 mrd. kr til diverse formål som denne komiteen har ansvaret for. Vi har saker som berører alle innbyggere, enten det er hva slags arbeidsliv vi har, hvordan vi fanger opp dem som faller utenfor arbeidslivet og ikke kan jobbe, eller hva slags pensjon man har for folk som etter et langt yrkesliv helt velfortjent skal leve av sin pensjon. Derfor har komiteen også flere saker til behandling nå – både budsjettet og, ikke minst, Meld. St. 4 for 2019–2020, om regulering av pensjoner og pensjonisters inntektsforhold. Jeg tror at i en debatt om dette er det fornuftig å løfte blikket litt og se hva status er. Norge er ikke perfekt. Velferdssystemet vårt fanger ikke opp alle som har behov for hjelp, og det begås feil. Ja, som vi nylig har erfart, har det blitt begått særdeles grove feil, og folk er utsatt for urett. Men til tross for dette har de aller fleste det heldigvis veldig bra i Norge. Vi har et velferdssystem som sannsynligvis er verdens beste. Vi har et arbeidsliv som i all hovedsak er velfungerende. Vi har et arbeidsliv der det er et godt forhold mellom arbeidsgivere og arbeidstakere, noe som tydelig kommer frem når ni av ti ansatte trives på jobb. Vi har et arbeidsmarked der arbeidsledigheten er rekordlav, og der sysselsettingen øker. Men vi har også et system der feil blir oppdaget og rettet, noe den siste tidens skandale har vist. Feilen ble oppdaget at det offentlige selv, og de gikk åpent ut med det. Det er en styrke for demokratiet og viser også styrken i systemet. Men jeg tror ikke folk nødvendigvis biter på mye av den argumentasjonen vi kommer til å få høre i løpet av debatten i dag. Jeg registrerer at deler av opposisjonen allerede har vært ute i media og bl.a. ment at med det budsjettet man vedtar i dag, raseres velferden, og man bygger systematisk ned velferden. Under det siste året med rød-grønn regjering ble det brukt 370 mrd. kr på velferdstiltak gjennom folketrygden. Med dagens budsjett, som Fremskrittspartiet og regjeringen vedtar, legges det opp til å bruke 440 mrd. kr på velferd gjennom folketrygden, altså en økning fra 370 mrd. kr til 440 mrd. kr. Det viser at denne regjeringen har styrket velferden i Norge. Så er det selvfølgelig helt lov å være uenige om hvilke områder innenfor velferden man bør styrke, hvilke man kanskje bør redusere, hvilke man bør endre, og eventuelt hvilke nye ordninger man bør innføre. Denne regjeringen har satset aktivt på pleiepenger. Til slutt har det også blitt en ganske samstemt sal – det er noe man har ment er riktig å bruke mer penger på. Da blir det feil å kalle det nedbygging og rasering. Tvert imot – denne regjeringen trygger velferden. Vi styrker velferden, men vi sørger også for at velferdssystemet i størst mulig grad er tilpasset det samfunnet vi lever i nå i år. For fremtiden vedtas ikke, fremtiden skapes. Skal vi fortsatt ha penger til å sikre fremtidens velferdsytelser, må verdiene skapes. Det er næringslivet som skaper verdier, og vår jobb som politikere er å legge til rette for næringslivet. Det kan gjøres, som denne regjeringen har gjort på mange felt, ved å redusere skattene, redusere byråkratiet og bygge veier og andre transportårer, slik at næringslivet får fraktet varene sine rundt og ansatte enkelt og greit skal kunne komme seg til og fra jobb. Men ikke minst handler det også om at denne regjeringen har modernisert arbeidsmiljøloven, selve rammeverket, sørget for at vi er krystallklare på at vi ikke aksepterer dårlig behandling av ansatte. Det skal være ryddige og gode forhold i arbeidslivet, men det må også være fleksibilitet, noe både næringslivet, bedriftene og ikke minst de ansatte etterspør. Vi ser også resultatene av moderniseringen av arbeidsmiljøloven. Vi ser gode resultater, får gode tilbakemeldinger. Altså har den skremselspropagandaen som har kommet nå de senere årene, vist seg å slå feil. Ja, det er utfordringer, men da skal vi rette inn støtet mot de utfordringene. Vi som er så privilegerte og kan være med og bestemme hvordan velferden skal være i årene fremover, må også hedre dem som har gitt oss denne muligheten, de som har skapt disse verdiene, altså dagens pensjonister. Dagens pensjonister er de som var med på å bygge det flotte landet vi har arvet. De fortjener en anstendig og god pensjon. Det var også derfor Fremskrittspartiet som eneste parti stemte imot pensjonsreformen, hovedsakelig på grunn av at vi er motstandere av en underregulering av landets pensjonister. Vi mener at pensjonistene bør få samme kjøpekraftsutvikling som alle andre, ikke med en underregulering, og heller ikke med Arbeiderpartiets nye form for underregulering. Men dette er noe som Fremskrittspartiet ikke har fått flertall for å endre, dessverre. Jeg er derfor glad for – noe den stortingsmeldingen vi har til behandling i dag, også viser tydelig – at alle grupper pensjonister har det bedre økonomisk i dag enn de hadde før Fremskrittspartiet kom i regjering. Det er fordi Fremskrittspartiet sammen med de resterende regjeringspartiene har sørget for å redusere skattebyrden for landets pensjonister, sørget for å løfte enslige minstepensjonister og sørget for å redusere den usosiale avkortingen gifte og samboende pensjonister har. Men Fremskrittspartiet er ikke fornøyd. Vi kommer til å fortsette kampen for landets pensjonister frem til man får avskaffet både underreguleringen og avkortingen. Et annet viktig moment i en debatt som omhandler så mange viktige velferdsytelser finansiert av fellesskapet gjennom skatter, er at ytelsene har legitimitet. Jeg tror at er det én viktig verdi vi har i Norge, så er det likebehandling. Men når vi ser på folketrygden, har flyktninger hatt flere særrettigheter i folketrygden. Fremskrittspartiet har alltid vært imot det. Vi mener vi skal ha ett sett regler som skal gjelde alle. Man må gjerne ha regler som åpner for individuell tilpasning og ser det enkelte individ, men vi skal ikke ha regler som baserer seg på grupper, og det er derfor vi alltid har vært imot at flyktninger skal ha særfordeler. Jeg er derfor glad for at med den innstillingen vi behandler her i dag, avskaffer vi de særfordelene flyktningene har hatt i folketrygden. At Sosialistisk Venstreparti er imot det, overrasker ikke, men jeg må si jeg undres over at Arbeiderpartiet og Senterpartiet legger seg på en linje der flyktninger skal ha bedre opptjeningsrettigheter f.eks. i folketrygden enn øvrig befolkning. Det synes jeg er underlig og trist, men heldigvis tilhører de mindretallet. Flertallet i dag retter opp i den uretten. Det er lett å forstå at debatten vil handle om konkrete ytelser. Det er viktig, for vi skal ha gode ytelser som fanger opp dem som faller utenfor. Men vi må heller ikke glemme alle de hverdagsheltene som hver dag går på jobb. Mange av dem går til dårlig betalte jobber, men de står opp om «morran», går på jobb og betaler skatt. Dem må vi heller ikke glemme i den politiske debatten. Vi må løfte dem og sørge for – som denne regjeringen gjør – at dette er mennesker som skal få beholde mer av sin egen inntekt. Det er dem vel forunt. Jeg er glad for og stolt av at vi har fått til et så bra budsjett. Det løser ikke alle utfordringer, alle de fire partiene har både vunnet og tapt, men Norge går i riktig retning. Tallene viser det, resultatene viser det. Flere kan leve av egen inntekt, det er en viktig og god parameter, og ikke minst har landets pensjonister bedre økonomi i dag enn før Fremskrittspartiet kom i regjering.