Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-06-09:
Først takk til saksordfører for å lose saken igjennom komiteen. Da loven om en registreringsordning for innsamlingsaksjoner ble behandlet i Stortinget i 2007, var bakgrunnen at det var registrert uregelmessigheter hos noen innsamlingsaktører. Målet var å styrke tilliten til de seriøse innsamlingsorganisasjonene. Da som nå er partiene til høyre imot loven. Dagens lovverk er ikke perfekt, men det betyr ikke at løsningen er å fjerne loven uten at det er noe alternativ. Det er å abdisere. Forslaget vi behandler i dag, dreier seg om om vi har et lovverk som tar to forhold på alvor: Har forbrukerne riktig beskyttelse når det gjelder innsamlinger – er vi sikre på at de pengene vi gir bort, kommer fram dit vi forutsetter, og er den administrative kostnaden innenfor akseptable rammer? Sørger lovverket for at det er tillit til en viktig inntektskilde for de frivillige organisasjonene? Det norske folk bidrar i innsamlingsaksjoner, det er stor giverglede. Men folk forventer at midlene går til formålet. Loven gir klare føringer om hvor stor andel som bør gå til administrasjon, og det har – slik det står i saken – vært et viktig bidrag til åpenhet og bevissthet om dette. Vi er enige med frivilligheten, som mener at Frivillighetsregisteret kan erstatte ordningen med et eget lotteriregister. Men arbeidet med å utvikle Frivillighetsregisteret går i sneglefart. Det står ingenting i saken som vi har fått fra regjeringen, om når Frivillighetsregisteret er oppgradert, sånn at de kan ta over jobben. Det viser at tiden ikke er inne for å oppheve loven. Det andre er de forhold som justissektoren tar opp i sine høringsinnspill. Vi trenger et lovverk som hindrer at innsamlinger bidrar til terrorfinansiering. De sier at den selvreguleringen som foreslås å erstatte dagens lovverk, må ses på som utilstrekkelig for å møte de utfordringene som ligger i at innsamlingsaksjoner brukes til terrorfinansiering. Det mener Arbeiderpartiet det er grunn til å høre på. Det er mange som driver med innsamlinger, og flere av dem har kommet på listen som Innsamlingskontrollen utarbeider over innsamlinger en ikke bør støtte. Avisen Oppland Arbeiderblad har i en rekke artikler satt søkelyset på en bransje med arbeidsforhold og rutiner som er svært betenkelig. I sin høringsuttalelse viser Økokrim til en sak fra Vestfold politidistrikt, der man i løpet av et år – fra mai 2012 til mai 2013 – fikk domfelt fem personer som hadde samlet inn 25 mill. kr til barn i Øst-Europa, og bare 0,5 pst. gikk til formålet. Økokrim sier at det er grunn til å tro at det er sånne situasjoner i flere distrikter. Det er grunnleggende og tunge innvendinger som kommer fra PST, Økokrim og Justisdepartementet. Norske innsamlinger brukes til terrorfinansiering, og tunge fagmiljøer advarer sterkt mot å gjøre endringene som foreslås. Med de debatter vi har hatt om terror og behov for gjennomføringskraft, er det oppsiktsvekkende at dette ikke adresseres mer aktivt av regjeringen. Om regjeringen faktisk tar det på alvor, ville det vært synliggjort noen alternative handlinger, ikke bare være en henvisning til at Justisdepartementet vil se på dette. Det er ganske unnfallende. Arbeiderpartiet ser at det er behov for å gjøre endringer i dagens lov, men løsningen er ikke å avvikle lovverket uten å ha tanker for hvordan vi skal møte de utfordringene som er synliggjort i saken. Arbeiderpartiet fremmer derfor forslag om at regjeringen må legge fram et forslag om hvordan en kan hindre at norske innsamlingsaksjoner brukes til terrorfinansiering, før Stortinget tar stilling til om loven oppheves. Jeg tar med dette opp forslaget som et mindretall i komiteen, Arbeiderpartiet, har fremmet.