Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2011-06-07:
De hemmelige tjenestene er i perioder utsatt for et kritisk søkelys fra media og enkelte interessegrupper. I slike perioder kan det fremstå som om de hemmelige tjenestene utvikler seg på egen hånd og ikke forholder seg til samfunnet de er en del av. Dette inntrykket er bestemt feil. For at de hemmelige tjenester skal fungere etter hensikten, er de selvfølgelig avhengig av tillit i befolkningen. Stortingets EOS-utvalg skal bidra til å sikre de hemmelige tjenesters legitimitet gjennom sin løpende kontroll med de hemmelige tjenestene. Jeg vil understreke at hovedinntrykket i dag er at etterretnings-, overvåknings- og sikkerhetstjenestene i Norge arbeider godt i samsvar med de forutsetninger Stortinget har lagt til grunn. EOS-utvalgets årsmelding bekrefter dette inntrykket. EOS-utvalget som Stortingets kontrollorgan rapporterer direkte til Stortinget gjennom den årlige meldingen om virksomheten. Utvalget kan også sende særskilt melding til Stortinget. Slik særskilt melding er ikke sendt Stortinget i 2010. EOS-utvalget har gjennomført 28 inspeksjoner i 2010. Utvalget mottar også klager fra borgerne, og fikk i 2010 21 klager mot EOS-tjenestene. EOS-utvalget har også selv initiert 23 saker. Selv om aktivitetsøkningen ikke fremstår som stor, ser det ut til at det samlede aktivitetsnivået i utvalget er noe høyere i 2010 sett i forhold til 2009. Det kan skyldes tilfeldigheter, men en eventuell vedvarende aktivitetsvekst vil få som konsekvens at bevilgningsnivået på sikt vil måtte øke noe. Hovedinntrykket fra årsmeldingen er at tjenestene opererer bevisst og i hovedsak holder seg innenfor de rammer og regelverk som gjelder. Utvalget har også påpekt at tjenestene i hovedsak følger raskt opp i de tilfellene utvalget påpeker feil eller mangler. Jeg vil likevel kort omtale noen av de forholdene som er aktuelle for de enkelte tjenestene. Først om Politiets sikkerhetstjeneste: Jeg finner grunn til å understreke at komiteen er fornøyd med den rapporteringen som EOS-utvalget gir Stortinget gjennom årsmeldingen. I det ligger også naturlig nok at komiteen er fornøyd med detaljnivået på opplysningene og vurderer dem som tilfredsstillende. Det er videre grunn til å understreke komiteens omtale av EOS-utvalgets innsynsrett i løpende saker. Komiteen har lagt til grunn at EOS-utvalget, som utfører sin kontroll på vegne at Stortinget, i utgangspunktet har en ubetinget rett til innsyn. Denne retten gjelder også for pågående saker og tiltak og operasjoner i en pågående sak. Også i 2010 er det funnet flere tilfeller hvor PST har behandlet personopplysninger i strid med PST-instruksens § 15. Komiteen mener det er meget uheldig at de politisk vedtatte rammer for PSTs virksomhet på dette området i enkelte saker ikke følges opp. Stikkprøvekontrollen som EOS-utvalget har gjennomført, har resultert i 40 slettinger fra arbeidsregistret. EOS-utvalget har rapportert om tre særlige tilfeller hvor bruken av skjulte tvangsmidler er involvert. Jeg finner grunn til å omtale en av disse. I den saken hadde PST fått avslag fra retten på begjæring om bruk av romavlytting uten at tjenesten innrettet seg etter avslaget. Bruk av skjulte tvangsmidler er et alvorlig inngrep mot den enkelte borger, og de rettssikkerhetsskranker lovgiver har fastsatt på dette området, må følges opp svært nøye. I dette tilfellet foregikk uhjemlet romavlytting i to døgn i påvente av ankebehandling. Det var ikke bedt om at rettens beslutning skulle gis oppsettende virkning. Komiteen kritiserer PST både for den ulovlige overvåkingen og at det ser ut til at PST i retten ikke fikk frem sakens fakta og heller ikke la frem subsidiær prosessuell påstand som ville gitt beslutningen oppsettende virkning, som var av betydning fordi overvåkingen var pågående. Komiteen forutsetter at PST gjennomgår egne rutiner for å sikre seg mot tilsvarende i fremtiden. Komiteen har tidligere vært opptatt av at det legges til rette for en ordning med mulighet for innsyn i eldre opplysninger. Komiteen er gjort kjent med at Justisdepartementet har igangsatt en utredning om dette og er fornøyd med det. Når det gjelder EOS-utvalgets kontroll av Nasjonal sikkerhetsmyndighet, har utvalget en del merknader knyttet til sikkerhetsklarering. Jeg vil si litt om tre av de problemstillingene som fremkom under utvalgets kontroll med andre klareringsmyndigheter, i dette tilfellet FFI – Forsvarets forskningsinstitutt – justisdepartementet og Forsvarsdepartementet. Den første problemstillingen som utvalget pekte på, var at FFI henlegger saker når det fremkommer opplysninger som kan resultere i avslag, fremfor å realitetsbehandle dem. Det er en praksis NSM har sagt de vil følge opp, hvilket komiteen er tilfreds med. Den andre saken dreide seg om en sikkerhetsklarering på vilkår på grunn av at søker hadde dobbelt statsborgerskap. Klarering ble foretatt av Justis- og politidepartementet. Komiteen kommer her egentlig med en slags prinsipiell avklaring og er enig i at dobbelt statsborgerskap kan utgjøre et «særlig tilfelle» som gir mulighet til å gi sikkerhetsklarering med vilkår. Men komiteen forutsetter at klareringsmyndigheten foretar en individuell vurdering av alle som søker sikkerhetsklarering, og at dobbelt statsborgerskap i seg selv ikke avskjærer søkere fra ordinær sikkerhetsklarering uten vilkår. Den siste saken jeg vil omtale her, gjelder en klareringssak som Forsvarsdepartementet brukte to år og fire måneder på å behandle. Forsvarsdepartementet har ikke fulgt opp forvaltningsloven § 11 a og heller ikke det forvaltningsrettslige grunnprinsipp om forsvarlig saksbehandling. Departementet har heller ikke forholdt seg til oppdaterte retningslinjer fra NSM. Komiteen mener det er kritikkverdig og forutsetter at departementet gjennomgår sine rutiner. Forsvarets sikkerhetsavdeling – FSA – det som tidligere het FOST, ble viet en del oppmerksomhet under Stortingets behandling av årsmeldingen for 2009. Det er imidlertid ingen grunn til å vie dem særlig oppmerksomhet ved denne behandlingen, og det er meget positivt. Etterretningstjenesten fikk rettet fem klager fra enkeltpersoner mot seg i 2009. I 2010 er det bare blitt fremmet én klage. Saken ble avsluttet uten kritikk. Komiteen har tidligere vært opptatt av å sikre notoritet i kontakten mellom E-tjenesten og departementet når E-tjenesten har slik kontakt med departementet i saken. Det synes nå å være kommet på plass, og komiteen ser at det har skjedd en positiv utvikling. Komiteen har også merket seg at E-tjenesten og PST på hver sin side er opptatt av å videreutvikle samarbeidet mellom tjenestene i 2011, hvilket også er positivt. Til slutt vil jeg presisere viktigheten av at det føres en effektiv kontroll med de hemmelige tjenestene. Det er tidvis en utfordrende balanse mellom samfunnets legitime beskyttelsesbehov og den enkeltes rett til privatliv. Jeg er glad for at vi har hemmelige tjenester som er effektive, men som samtidig evner å ivareta enkeltindividets rettssikkerhet på en god måte i de aller, aller fleste tilfeller. Det er avgjørende at de hemmelige tjenestene forholder seg til det rammeverk som settes opp fra politisk hold. Årsmeldingen fra EOS-utvalget viser at de i all hovedsak gjør det. Komiteen er enstemmig på alle områder i innstillingen.