Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2010-02-18:
Å sikre god kreftbehandling og kreftforskning har høy prioritet. Gjennom Nasjonal strategi for kreftområdet, som kom i 2006, har vi lagt til rette for en helhetlig og langsiktig oppfølging på kreftområdet. Nasjonale handlingsprogram for behandling av en rekke kreftformer og sentralisering av kreftkirurgi er to eksempler på tiltak for å bedre kvaliteten på tilbudet. Kravet om god kvalitet i tjenestene er alltid et tema i oppdragsdokumentene til de regionale helseforetakene. I 2009 ba vi dem spesielt om å gå gjennom de enhetene som utfører kirurgisk behandling av kreft i spiserør, bukspyttkjertel, lever, prostata, endetarm, tykktarm, lunger og bryst. Spesielt skulle det legges vekt på faktorer som har betydning for behandlingskvaliteten. Det vil si pasientvolum, organisering og kompetanse, grad av spesialisering, tverrfaglige team og kompetanse i å håndtere uforutsette situasjoner og komplikasjoner. Jeg har fått tilbakemelding om at de regionale helseforetakene har gjennomgått eller er i ferd med å gjennomgå funksjonsfordelingen innen kreftkirurgi. Jeg følger dette arbeidet nøye. I oppdragsdokumentet for 2010 har jeg bedt om at de regionale helseforetakene viderefører arbeidet med å utarbeide eller revidere regionale planer for store pasientgrupper, bl.a. for de hyppigste kreftformene. Føringer for planarbeidet er bl.a.: Viktige flaskehalser skal identifiseres. Relevante faglige retningslinjer og handlingsprogram skal legges til grunn for arbeidet. Det er nå utarbeidet åtte handlingsprogram for ulike krefttyper, og åtte nye er forventet å komme i løpet av 2010. Disse gir retningslinjer for hva som anses å være god praksis på diagnostikk og behandling av kreft, og de vil jevnlig bli oppdatert. Kvalitetsregistre er et annet viktig verktøy, bl.a. for å dokumentere behandlingsprosess til bruk i kvalitetsforbedringsarbeid og som grunnlag for forskning. Til nå har 19 medisinske kvalitetsregistre fått status som nasjonale medisinske kvalitetsregistre, inkludert to kvalitetsregistre på kreftområdet. Det er et mål å etablere flere slike nasjonale medisinske kvalitetsregistre på viktige fagområder. Det er Helsedirektoratet som anbefaler hvilke nasjonale medisinske kvalitetsregistre vi bør ha, og det er departementet som vedtar etablering av nye registre. For tiden er rapporten Strategi for modernisering og samordning av sentrale helseregistre og medisinske kvalitetsregistre på høring. Her foreslår vi at registrene skal organiseres som såkalte fellesregistre, dvs. et basisregister med underliggende diagnosespesifikke kvalitetsregistre. Kreftregisteret er et eksempel på et basisregister, og registeret for prostatakreft er et eksempel på et underliggende kvalitetsregister i basisregisteret. I tillegg finnes tilsvarende kvalitetsregistre for bl.a. tykktarmskreft og endetarmskreft, føflekkreft og lungekreft. Vi ønsker denne modellen også på andre fagområder, f.eks. for hjerte- og karlidelser. Medisinsk og helsefaglig forskning er, og skal være, et prioritert område i forskningspolitikken. Dette understrekes bl.a. i den nye forskningsmeldingen Klima for forskning. Helse- og omsorgsdepartementet finansierer forskning gjennom Norges forskningsråd, de regionale helseforetakene, Folkehelseinstituttet og de allmennmedisinske forskningsenhetene, for å nevne noen av aktørene. Departementets øremerkede tilskudd til Norges forskningsråd er på vel 250 mill. kr i 2010. Av disse midlene er 20 mill. kr øremerket til kreftforskning gjennom en egen strategisk satsing. Videre finansieres forskning på kreft gjennom andre programmer i Forskningsrådet. Forskningsprosjekter knyttet til kreft og psykiske lidelser er de to største diagnosegruppene i Forskningsrådets portefølje. De regionale helseforetakene har lovpålagt ansvar for forskning og et særskilt ansvar for pasientrettet klinisk forskning. I 2010 er 458 mill. kr øremerket til forskning i de regionale helseforetakene. I tillegg finansierer helseforetakene forskning gjennom sin basisbevilgning. Forskningsregisteret, som gir en oversikt over forskningsprosjekter i helseforetakene, viser at alle de regionale helseforetakene har forskningsaktivitet på kreftområdet. Vi har flere gode behandlings- og forskningsmiljøer på kreftområdet. Et av disse er Oslo universitetssykehus HF, Radiumhospitalet, Institutt for kreftforskning. Det nye forskningsbygget, som sto ferdig i august 2009, er en viktig tilvekst i denne sammenheng. Den tette tilknytningen til Radiumhospitalet sikrer kontakten mellom basalkunnskap og den kliniske hverdagen, samtidig som den samler ekspertisen på ett sted. I kreftstrategien har vi sagt at det skal arbeides bredt for å skaffe et godt kunnskapsgrunnlag, slik at vi kan avklare om systematisk screening av ulike kreftformer har effekt. I dag har vi screeningprogrammer for livmorhalskreft og brystkreft. Kreftstrategien nevner flere kreftformer som kan være aktuelle for screening, f.eks. tykktarmskreft og endetarmskreft, prostatakreft, lungekreft, føflekkreft og eggstokkreft. Behovet for å utvide eller etablere nye screeningprogrammer vurderes kontinuerlig. Vurderingene tar utgangspunkt i nasjonale erfaringer og prioriteringer. I tillegg kommer kriterier som er fastsatt av Verdens helseorganisasjon. Et viktig kriterium er at det må finnes en god og sikker metode for å stille diagnose, behandlingen må være effektiv og tilgjengelig, og kostnadene ved screeningprogrammet må stå i rimelig forhold til fordelene ved tidlig diagnose. Vi vet at antall nye krefttilfeller vil øke frem mot 2020. Vi vet også at stadig flere overlever med kreft. Gjennom Nasjonal strategi for kreftområdet har Regjeringen signalisert at det skal satses på forebyggende arbeid, bedre kvalitet og kompetanse i diagnostisering, behandling og rehabilitering av kreftpasienter. Sentralt står også videre satsing på kreftforskning. Regjeringen mener at den medisinske og helsefaglige forskningen i Norge fortsatt har hensiktsmessige rammevilkår, det gjelder også kreftforskningen. Men utviklingen i befolkningssammensetning, endringer i sykdomsbildet og den raske teknologiske utviklingen kan påvirke hvor forskningsmidlene skal settes inn i fremtiden. Forskning på helse og helsetjenester er derfor et prioritert område i meldingen Klima for forskning, og vi vil fortsatt ha kreftforskning høyt på agendaen.