Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-12-02:
Det er ett parti på Stortinget som ivrer for thorium, og det er Fremskrittspartiet. I tillegg har Høyre en nyansert positiv holdning, vil jeg si. Uansett er det heldigvis et dundrende flertall for ikke å gå videre med initiativer på dette området. I stedet vil vi som er i flertall, satse på miljøvennlige energikilder som ikke gir oss sikkerhetspolitiske, helsemessige og miljømessige utfordringer. Saken er at thoriumbasert atomkraft vil ha samme miljøkonsekvenser som dagens atomkraftverk. Det kommer fram i en ny rapport fra Statens strålevern fra oktober i år. Rapporten bekrefter at thoriumbasert atomkraft har de samme negative miljøkonsekvensene som atomkraft basert på uran. Bruk av thorium fører til høyradioaktivt avfall, og risikoen for ulykker vil alltid være til stede. Ved et thoriumbasert atomkraftverk kan det ifølge Statens strålevern forekomme ukontrollerte kjedereaksjoner og i verste tilfellet en nedsmelting. Strålevernet slår også fast at thoriumbaserte atomkraftverk vil produsere langlivet radioaktivt avfall, som vil kreve samme behandling som det høyradioaktive avfallet fra dagens reaktorer. Rapporten peker også på at det er umulig å gi en fullverdig oversikt over alle potensielle miljøkonsekvenser ved thoriumbasert atomkraft i Norge. Det er med andre ord fullt mulig at det vil dukke opp andre negative miljøkonsekvenser dersom thoriumsporet skulle bli utforsket i Norge. Med andre ord gir dette gode argumenter til oss som ikke ønsker å bruke ressurser på dette, men som i stedet ønsker en miljøvennlig utvikling i Norge. Et hovedargument for at Norge skulle utforske thorium som energikilde var de antatt store forekomstene av thorium. I Norge er det Fensfeltet i Telemark som har de største forekomstene. Tidligere i år ble det imidlertid klart at det ville bli svært vanskelig å utvinne dette thoriumet. Grunnen til det skal være at bergartene som thoriumet er bundet i, er så finkornede, med kornstørrelser helt nede på mikronivå. I følge Statens strålevern vil derfor miljøkonsekvensene ved en norsk utvinning være helt annerledes enn i andre land. Ifølge Norges geologiske undersøkelse vil norsk utvinning basere seg på en rekke syrebaserte prosesser som vil generere flytende, radioaktivt avfall. Rapporten viser at enhver form for thoriumutvinning, enten det er dagbrudd eller gruvedrift, vil føre til negative belastninger på miljøet. Utvinning vil produsere radioaktivt avfall i form av slagghauger som kan føre til økt stråling på mennesker og miljø, og til spredning av radioaktivitet. Bearbeiding av steinmasser fra utvinninga vil produsere radioaktivt støv som medfører helse- og miljøutfordringer i de områdene der dette foregår. Ved gruvedrift vil det også være risiko for uhell. Ulykker som eksplosjon og brann kan føre til spredning av radioaktivitet. Som vi vet, kan vi aldri gardere oss mot ulykker. Tidligere har det vært hevdet at thoriumteknologien ikke kan brukes til våpenformål. Det ble også hevdet nå av representanten Gitmark. Sjøl om det vil bli vanskeligere enn ved dagens teknologi, viser rapporten fra Statens strålevern at det fortsatt vil være mulig – stikk i strid med det som ble hevdet av representanten før meg her. Allerede på 1950-tallet utførte USA sin første prøvesprengning med bruk av uran-233, som ifølge Bellona er det stoffet som et thoriumbasert atomkraftverk produserer. I tillegg er det slik at det trengs høyanriket uran eller plutonium som tilskudd til thoriumet for å starte en kjedereaksjon. Dette er radioaktive materialer som kan misbrukes til våpenformål. Ifølge Statens strålevern hefter det usikkerhet ved flere aspekter ved thoriumbrenselsyklusen på grunn av manglende driftserfaring innen samtlige deler av teknologien, fordi kommersiell thoriumbasert atomkraft aldri har blitt etablert. Det er fremdeles en rekke utviklingsoppgaver innen samtlige trinn i brenselsyklusen som må gjennomføres, før den kan bli etablert. Til sammen mener jeg at dette nettopp viser at det å satse på thoriumsporet, vil kreve enormt med ressurser av Norge, et land som ikke baserer seg på atomkraft overhodet. Jeg kan ikke med min beste vilje forstå hvorfor vi skulle satse på dette når vi har så mange andre uløste oppgaver. I tillegg kommer alle miljøargumentene, de sikkerhetspolitiske argumentene og helseargumentene, som jeg nå har gått gjennom. Jeg kan nevne at et forslag reist av Fremskrittspartiet i Nordisk Råd om en felles nordisk satsing på forskning og utvikling av thoriumkraft ble behandlet i den relevante komiteen i Nordisk Råd 24. september 2008. Da fikk forslaget kun Fremskrittspartiets stemme. For oss i SV vil det i hvert fall uansett være helt uaktuelt å satse på thorium. Vi vil heller at full trøkk på ny fornybar energi-produksjon, energieffektivisering og energiøkonomisering, pluss CO2-håndtering.