Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2015-01-13:
Som saksordførar er det ei glede å presentere ei innstilling der alle partia i utanriks- og forsvarskomiteen sluttar opp om hovudkonklusjonane. For det første: Norsk utdanningsbistand skal i praksis bli fordobla i løpet av denne stortingsperioden. Delen til utdanningsbistand skal hevast frå 7,2 pst. i 2013 til over 13 pst. i 2017. For det andre: Noreg skal ta på seg ei internasjonal leiarrolle i arbeidet for å løfte fram utdanning som del av internasjonalt utviklingssamarbeid. Men eg vil òg framheve eit tredje viktig gjennomslag. Det er ei oppfølging av den einigheita me klarte å oppnå i budsjettarbeidet i haust. Statsbudsjettet skal gi betre informasjon om kva som skal gjerast på det utviklingspolitiske området. Reint konkret har komiteen i denne innstillinga bidratt til det ved å presisere fleire delmål for utdanningsbistanden. Desse delmåla skal departementet årleg rapportere om i budsjettproposisjonane. Ein slik systematikk vil forbetre Stortingets innsyn og påverknad. Som saksordførar vil eg takke mine gode kollegaer i komiteen for godt samarbeid og stor vilje til å samle seg om felles forpliktande tilrådingar om utdanningsbistanden. Det gir innstillinga større betydning. Og ikkje minst: Gjennom stortingsmeldinga om utdanning for utvikling la regjeringa og utanriksminister Børge Brende eit offensivt og godt grunnlag som komiteen har bygd på. Utdanningsbistand har til tider blitt sett på som ei langsiktig, ja kanskje litt uspennande oppgåve, med lite politisk krut i seg. Dei siste åra har me erfart kor feilaktig nettopp det er. Før jul fekk den pakistanske jenta Malala Yousafzai Nobels fredspris for sitt arbeid for jenter si utdanning. Ho var sjølv blitt skoten og nær drepen av terroristar, på veg til skulen. No er Malala blitt eit globalt symbol i kampen for utdanning som menneskerett. I Nigeria kjempar terroristgruppa Boko Haram mot utdanning ut frå si shariafortolking. Fleire hundre jenter er blitt bortførte. Orda «Boko Haram» betyr, kort sagt, «vestleg utdanning» er «forbode». Ein historisk dragkamp utspelar seg no i ei rekkje utviklingsland, særleg i den muslimske verda. Utdanning står midt i kjernen av den kampen. Utdanning er brennaktuelt og avgjerande for desse landa si framtid. Når Noreg skal ta ei leiarrolle internasjonalt, må me kjempe aktivt for at FNs utviklingsmål etter 2015 set opp utdanning som eit sentralt mål og ei forplikting ut frå dei internasjonale menneskerettane. Som saksordførar vil eg summere opp dei tre overordna måla som komiteen har sett for utdanningsbistanden. 1. Auka tilgang på utdanning. For å inkludere det som fell utanfor i dag, må innsatsen ikkje minst rettast mot jenter, funksjonshemma og barn som er offer for krig og konflikt. Samarbeid på skulesektoren må bli satsingsområde i det tosidige utviklingssamarbeidet med fleire land. 2. Større læringsutbytte frå skulen. Mange blir skrivne inn i skulen, der dei lærer lite. No skal kvaliteten på undervisninga og læringsutbyttet aukast. Me vil satse på lærarutdanning og på betre undervisning. 3. Meir arbeidsrelevant utdanning. Undervisninga er ofte teoretisk og lite relevant for arbeidslivet der elevane bur. Me må fremje yrkesfagleg utdanning, særleg for landbrukssektoren og andre næringar der kvalifisert arbeidskraft blir etterspurd lokalt. Bistand nyttar! Fleire barn enn nokosinne fekk skulegang i hundreårets første tiår, men enorme oppgåver står att på utdanningsfeltet. Noreg skal bidra sterkt til å løyse dei. Stortingets oppslutning om kraftig opptrapping av norsk utdanningsbistand er ein milepæl i bygginga av ein resultatorientert norsk utviklingspolitikk.