Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2017-12-13:
Først er det grunn til å understreke at det for tiden går bra både i fornybarnæringene våre og innenfor olje- og gassektoren. Bærekraftig ressursforvaltning av naturressursene har vært en styrke for det norske samfunnet gjennom generasjoner, og jeg kan forsikre Stortinget om at den forvaltningstradisjonen viderefører Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen. På fornybarområdet har vi en kraftforsyning som har den høyeste fornybarandelen i Europa – tilnærmet utslippsfri, 98 pst. fornybar elektrisitet. I 2016 satte vi produksjonsrekord med 149 TWh, et overskudd på 17 TWh. I tillegg bygges det nå ut mer fornybar energi i Norge enn på 25 år. 8 TWh fornybar energi bygges nå ut, mesteparten vind, men også noe innenfor oppgradering av tidligere vannkraft og nye vannkraftprosjekt. Innenfor olje- og gassektoren er det viktig å understreke betydningene av denne næringen også i dag, ikke bare historisk gjennom de siste 50 år. Det er fortsatt Norges desidert største næring, den desidert største verdiskaperen vår, som gir oss store inntekter til fellesskapet gjennom både eksport og den sysselsetting som næringen gir. Nesten 200 000 er fortsatt sysselsatt i næringen, og næringen bidrar med å stimulere til næringsteknologi og samfunnsutvikling over hele landet – og ikke minst overføring av kompetanse til andre næringer, ikke minst havnæringene, som regjeringen er opptatt av å satse på, bl.a. gjennom havstrategien som er lagt fram. Investeringer i årene som kommer, vil gå opp, og en får nå en høyere aktivitet for de samme kronene, fordi næringen – både olje- og gasselskapene og leverandørindustrien – har tatt kostnadsreduksjoner gjennom de tre litt tøffe årene vi har bak oss. Vi får ti nye planer for utbygging og drift i 2017 og forventer også i størrelsesorden fem planer i 2018. Det går mange kontrakter til norsk leverandørindustri som følge av disse nye utbyggingsprosjektene. 2018-budsjettet gir grunnlag for videre utvikling av energisektoren i Norge. Jeg vil få benytte anledningen til å takke komiteen for godt arbeid. I den budsjettenigheten som er framforhandlet mellom regjeringspartiene, Venstre og Kristelig Folkeparti, ligger det flere gode tiltak. Det er enighet om å løfte investeringene, eller bevilgningene, til flom- og skredsikring etter at regjeringen hadde justert ut den særskilte tiltakspakken for Sør-Vestlandet. Det er, som flere har vært inne på, viktig å forebygge, ikke minst gjennom konkret fysisk flom- og skredsikring. Men enda viktigere er arbeidet som gjøres med arealplanlegging i kommunene for å unngå at en bygger seg inn i nye risikoområder. Når det gjelder karbonfangst og -lagring, CCS, er det også enighet om at vi skal kjøre det løpet – den framdriftsplanen – som regjeringen nå har foreslått i budsjettframlegget, med en helhetlig sak til Stortinget for å drøfte status etter at konseptstudiene nå er levert på fangstsiden. I det forslaget vil regjeringen komme tilbake med en vurdering av kostnader, risiko for staten og muligheten for involvering fra industriaktørene, i tillegg til mulighet for videre kostnadsreduksjoner og teknologispredning over landegrensene. Dette fullskala CCS-prosjektet vil binde opp store deler av handlingsrommet i økonomien de nærmeste årene hvis vi realiserer det. Derfor er det viktig med en skikkelig forankring i Stortinget ved inngangen til en ny fireårsperiode. La meg også understreke at Enova, som vårt viktigste virkemiddel innenfor klimaarbeidet, blir styrket gjennom dette budsjettet, og det er fokusert på havvindstrategien som regjeringen la fram i budsjettdokumentet. Der kan jeg opplyse om at regjeringen allerede har besluttet, da med referanse til det forslaget som ligger i budsjettdokumentet, å gå videre med ett til to områder for mulige demonstrasjonsparker for havvind. Jeg vil nå kontakte NVE for å få deres vurderinger av disse områdene med hensyn til om det har kommet ny informasjon etter at den strategiske konsekvensutredningen ble gjennomført i 2013.