Lars Peder Brekk (Senterpartiet), 2012-06-11:
Regjeringen har med denne klimameldingen gitt skogen den plassen den fortjener i norsk klimapolitikk. I klimameldingen slår regjeringen fast at vi skal bruke skogen for å sikre et høyt opptak av CO2, slik at karbonlageret i skogen stadig øker. Samtidig skal vi ta i bruk skogressursene til å produsere mer fornybar energi og trematerialer. I Norge dekker skogen om lag 30 pst. av landarealet, og skogen tar hvert år opp en CO2-mengde som tilsvarer om lag halvparten av de samlede norske utslippene av klimagasser. Fra 1990 og fram til 2020 vil det årlige netto opptaket av CO2 i norske skoger øke med 12 millioner tonn. Dagens høye karbonopptak i skogen er et resultat av den jobben kloke forgjengere – generasjonene før oss – har gjort gjennom planting og aktivt skogbruk. Samtidig viser prognosene at dersom vi ikke setter i verk aktive tiltak, vil skogen ta opp mindre CO2 i framtiden. Derfor vil regjeringen følge rådet fra FNs klimapanel om å føre en aktiv og bærekraftig skogforvaltning. Nå skal vi følge opp og gjøre vår del av jobben. Også i framtiden skal skogen være et av Norges viktigste bidrag for å nå klimamålene. For å få til dette må vi ha innsats på en rekke områder. Det første som skal gjøres, er at skogarealet skal økes gjennom tilplanting av skog på nye områder. I Klimakur er det gjort beregninger av effekten av å øke skogarealet med 1 million og 5 millioner dekar i løpet av 50 år. Det vil gi et årlig meropptak på henholdsvis 2,2 og 8 millioner tonn CO2. Regjeringen skal legge fram en strategi for økt planting på nye arealer. Utarbeidelse av miljøkriterier vil være en viktig og naturlig del av denne strategien. Så skal vi øke karbonlageret i skogen gjennom en aktiv, bærekraftig skogpolitikk. En aktiv skogpolitikk bygger på flere ulike tiltak som må spille sammen. På områder hvor det har vært hugget, skal det plantes tettere etter hogst. Plantene vi skal bruke, skal være bedre tilpasset dagens og morgendagens klima. Derfor skal vi styrke innsatsen innen skogplanteforedling. Så vil vi gjeninnføre forbud mot hogst av ungskog. Det tredje er at regjeringen vil bedre incentivene for uttak av råstoff til bioenergi. Det skal legges særlig vekt på å ta ut mer hogstavfall som greiner og topper, også benevnt GROT. Mer enn halvparten av tiltakene Klimakur utredet, involverte bruk av bioenergi. Regjeringens mål om økt utbygging av inntil 14 TWh bioenergi innen 2020 ligger derfor fast. Landbruks- og matdepartementet har allerede en energiflisordning, som er et godt og målrettet tiltak for å øke uttaket av skogråstoff til bioenergi. Ordningen er blitt svært vellykket, og aktiviteten har nå blitt så høy at ordningen går tom for midler lenge før året er omme. Vi vil også utrede en ordning med frivillig klimatiltak i skog, der bl.a. muligheten for å lage samarbeidsavtaler med grunneiere om etablering av klimaskoger skal utredes. Ideen bak dette forslaget er å fange opp en vilje eller et ønske flere har, til å bidra med klimatiltak på frivillig grunnlag. Det finnes allerede eksempler på at aktører – bl.a. i Nord-Trøndelag fylkeskommune – finansierer karbonopptak i skog gjennom skogplanting, som «betaling» for utslipp fra en bedrift eller utslipp knyttet til flyreiser. Så vil vi sikre mer bevisste valg av klimavennlige konstruksjonsmaterialer i byggsektoren, f.eks. trematerialer som kan gi mindre klimagassutslipp i en livsløpssammenheng enn andre tradisjonelle materialer. Trebasert innovasjonsprogram som finansieres av Landbruks- og matdepartementet og forvaltes av Innovasjon Norge, er i denne sammenhengen et viktig virkemiddel for å øke kompetansen på god og framtidsrettet bruk av tre. En aktiv bruk av skogen er en jordnær og konkret klimapolitikk som kan settes i gang fra dag én, uten komplisert teknologi. Dette er også et av de billigste klimatiltakene vi kan gjøre. Det er også viktig å ha med seg perspektivet at god bruk av skog i klimapolitikken også er god næringspolitikk.