Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2013-12-11:
Regjeringen har visjoner for en framtidsrettet landbruks- og matpolitikk. Jeg er glad for at en samlet komité stiller seg bak målet vårt om å øke matproduksjonen. Regjeringen mener at det beste vi kan gjøre for å nå dette målet, er å sikre en kostnadseffektiv matproduksjon og legge til rette for økt lønnsomhet for dem som produserer mat. For å få til dette vil vi framover gå gjennom lover, regler og støtteordninger med sikte på å forenkle og prioritere mer målrettet enn det har vært gjort før. Før jeg begynte i jobben som landbruks- og matminister, mente jeg at landbruket har et rekrutterings- og imageproblem. Fremskrittspartiet har aldri styrt landbrukspolitikken før. De første månedene som landbruks- og matminister har jeg besøkt jordbruks- og skognæring rundt om i mange fylker og fått bekreftet at rekruttering er en av de største utfordringene framover. Søkningen til landbruksskolene er lav, og utdanningstilbud er truet av nedlegging noen steder. Vi er avhengig av at unge tar over og satser om vi skal beholde matverdikjeden ute i distriktene. Eksempelvis er slakteri og meieri avhengig av at bønder leverer melk og kjøtt for å kunne videreføre driften. I Leknes i Lofoten besøkte jeg Horns Slakteri, som ser utfordringer framover. Mange av bøndene som leverer dyr til dem, har passert 60 år, og interessen for å overta fra yngre generasjoner er laber. Til tross for at Lofotlam etterspørres av stadig flere forbrukere, og at det produseres mindre enn markedet etterspør, er det ikke iver etter å produsere mer lokalt. Å produsere mat har ikke den statusen det fortjener i vårt samfunn, og det er en nøkkelfaktor om vi skal få ungdommen til å gå inn i yrket. For at Horns Slakteri og andre næringsmiddelbedrifter skal ha fortsatt grunnlag for drift, og for at vi skal kunne levere den maten som norske forbrukere ønsker, er vi avhengig av at flere unge velger bondeyrket framover. Jeg mener det er viktig at både politikere og næringen selv snakker opp landbruket og ikke ned. Unge mennesker har i dag store muligheter til å utdanne seg til attraktive yrker med gode lønnsbetingelser og mye fri. Dersom landbruket skal konkurrere med dette, er det første bud at vi som politikere og bøndenes fremste tillitsmenn og -kvinner snakker opp landbruket istedenfor å framheve alt som er vondt og vanskelig. For det er mye positivt, noe jeg ikke minst ser på min ferd omkring i Norge. Matvaresektoren er viktig for folk flest. Både primærnæringene og næringsmiddelindustrien representerer mange arbeidsplasser over hele landet. Det er også nødvendig at vi legger til rette for en politikk som gjør at bonden i enda større grad skal kunne ta i bruk teknologiske hjelpemidler. For å øke lønnsomheten må man se dette i sammenheng med konsesjonsgrenser. Det er f.eks. et paradoks at en melkerobot kan melke 600 000 liter i året, mens kvotegrensen for et enkeltbruk bare er 450 000 liter. Ny teknologi vil gi matprodusenter mer fritid, som er en viktig verdi for unge i dag. Jordbruksavtalen og reindriftsavtalen løper ut første halvår 2014. Regjeringen kommer til å gjennomgå avtalene med sikte på å få til forenklinger og ha som mål for arbeidet å redusere antallet støtteordninger. Blant annet har jeg signalisert at jeg vil prioritere heltidsbonden og legge til rette for større enheter med mer robuste driftsopplegg. Regjeringen ønsker et aktivt landbruk over hele landet, og det betyr at vi kommer til å ha støtteordninger som tar høyde for det. Jeg vil også ha en gjennomgang av investeringsstøtten for å se om den er innrettet på en optimal måte. Denne regjeringen satser på skognæringen. Neste år har vi fått økt bevilgningene til skogsbilveier med til sammen 30 mill. kr. Det er 30 pst. mer enn det den forrige regjeringen leverte. Det vil gjøre skogeierne i stand til å ta ut større verdier fra skogen. Den rød-grønne regjeringen hadde fokus på å ivareta regnskog i andre deler av verden. Denne regjeringen ønsker også å satse på skognæringen i Norge, fordi det er bra klimapolitikk og bra næringspolitikk. Regjeringens satsing på skogsveiinvesteringer kan gi en produksjonsverdi i fastlandsindustrien på opp mot 3 mrd. kr i året. Jordbruksavtalen som ligger fast for 2014, utgjør nesten 85 pst. av mitt departements budsjett. Vi har likevel fått til noen endringer som peker i riktig retning, bl.a. ved effektivisering, økt satsing på infrastruktur i skogbruket og økt satsing på næringsrettet innovasjon. Jeg vil, i motsetning til mine nærmeste forgjengere, være opptatt av å være en minister også for forbrukerne. Jeg mener at norske forbrukere fortjener å få et enda mer variert vareutvalg. Etterspørselen etter norsk, lokalprodusert høykvalitetsmat er økende, og utviklingen på dette området viser at forbrukerne er villige til å betale mer når kvaliteten oppleves som god.