Einar Steensnæs (Kristelig Folkeparti), 2003-02-06:
Denne vinteren har vist hvor sårbar elektrisitetsforsyningen er for lite nedbør. Tilsigene til kraftmagasinene høsten 2002 ble de laveste som er registrert siden målingene begynte i 1931. Samtidig kom vinteren tidlig, med kaldere vær enn normalt i de største forbruksområdene i Norden. Selv om det nå har vært en periode med mildt vær – i dag er det for øvrig kulde igjen – er kraftsituasjonen fortsatt meget bekymringsfull. Ved normale værforhold i Norden i de kommende uker er den norske kraftforsyningen avhengig av tilgang på kraft fra utlandet og forbruksreduksjoner fram til snøsmeltingen starter. Utviklingen framover er svært avhengig av temperaturene for resten av vinteren og når snøsmeltingen kommer i fjellet. Fyllingsgraden i norske vannmagasiner falt med 2,2 pst. fra mandag i uke 5 til mandag i uke 6. Nedgangen er større enn i forrige uke, men noe mindre enn tidligere i vinter. Denne relativt positive utviklingen den senere tid skyldes hovedsakelig mildt og vått vær. Dette har bidratt til et relativt lavt forbruk og litt mer enn normalt tilsig for årstiden. I tillegg er kraftflyten til Norge betydelig større enn flyten ut tidligere i år. Fyllingsgraden i vannmagasinene målt i begynnelsen av uke 6 var 38,5 pst. Medianverdien for fyllingsgraden på tilsvarende tidspunkt for årene 1990–2000 var 60,8 pst. Situasjonen er særlig anstrengt i Sør-Norge. Siden forslaget viser til risikoen for sviktende kraftforsyning på Vestlandet, vil jeg benytte anledningen til å kommentere utviklingen i dette området. Som følge av ekstra lav magasinfylling på Vestlandet den gang delte Statnett med virkning fra 16. desember i fjor Norge inn i fire elspotområder. Vanligvis er Norge delt inn i to slike områder, med skille ved Dovre. De to nye elspotområdene går fra Sauda i Rogaland til Fardal i Sogn og Fjordane, og fra Fardal til Orkdal i Sør-Trøndelag. En slik inndeling reflekterer en noe ulik forsyningssituasjon og var et signal bl.a. til produsentene i området om å vise varsomhet i produksjonen. De nye elspotområdene betyr at prisene i området skal være tilpasset den lokale situasjonen. Importkapasiteten til de to områdene har etter dette hatt høy utnyttelse, men prisene har stort sett vært de samme som i resten av Sør-Norge og i Norden. På grunn av det økte tilsiget på Vestlandet i ukene 3 og 4 skiller ikke dette området seg lenger ut som spesielt vanskelig sammenlignet med resten av Sør-Norge. Skulle tilsiget framover bli langt lavere enn normalt, kan imidlertid situasjonen forverres. Det vil derfor ikke være naturlig å fjerne områdeinndelingen i Sør-Norge på dette tidspunkt. Å gi Statnett og NVE rammer for å sikre at midlertidige gasskraftverk kan redusere sårbarheten i kraftforsyningen på Vestlandet, må betraktes som et ekstraordinært tiltak. Dette er ikke et miljøvennlig tiltak som bør inngå i energiforsyningen på varig basis, men på bakgrunn av den anstrengte kraftsituasjonen i vinter har jeg likevel uttrykt at dette kunne være et fornuftig midlertidig tiltak. Når det gjelder finansiell støtte fra myndighetene til et slikt ekstraordinært tiltak, er dette i utgangspunktet kun aktuelt dersom kraftsituasjonen er så bekymringsfull at markedsmessige løsninger ikke vil være tilstrekkelige for å sikre kraftleveringer med en rimelig grad av sannsynlighet, dvs. at rasjonering iverksettes. Jeg vil understreke at dersom vi kommer til at situasjonen er så alvorlig, er vi i stand til å iverksette slike tiltak. Et slikt tiltak må da vurderes på lik linje med andre rasjoneringstiltak. Situasjonen er til nå ikke vurdert så alvorlig at Regjeringen vil gå inn og støtte slike ekstraordinære tiltak. Jeg vil også framheve at jeg har vært positiv til Statoils og Statnetts initiativ til å skaffe slik reservekapasitet basert på selskapenes forretningsmessige lønnsomhetsvurderinger. Statoil søkte 13. januar 2003, på vegne av Statoil, BKK og Statnett, om konsesjon etter energiloven for et 150 MW kraftproduksjonsanlegg basert på naturgass på Kollsnes. Søknaden var begrunnet i den anstrengte kraftforsyningssituasjonen i vinter. Det ble søkt om konsesjon for drift av anlegget i fire måneder, fra medio februar til medio juni, 2003. Konsesjonssøknaden fikk høy prioritet i NVE og ble behandlet meget raskt. NVE la særlig vekt på den svært vanskelige forsyningssituasjonen og behovet for å forebygge rasjonering med tilhørende negative konsekvenser. Etter at konsesjonen ble gitt, har Statoil signalisert at konsesjonen ikke vil bli benyttet grunnet økonomien i prosjektet. Jeg tar derfor til etterretning at selskapene ikke fant det hensiktsmessig å iverksette planene da markedssituasjonen endret seg. På bakgrunn av de erfaringer som er gjort i høst og i vinter, er det åpenbart behov for tiltak for å være sikker på at vi har en tilfredsstillende forsyningssikkerhet også i tørrvær og under ekstreme værforhold. I forhold til dette er jeg helt enig i det som representanten Odd Roger Enoksen gav uttrykk for i sitt innlegg i beskrivelsen av situasjonen. At været også utviklet seg på en slik måte at det faktisk bare var Odd Roger Enoksen som kunne forutse at vi fikk en så kritisk situasjon etter hvert, får være en sak for seg. Men det understreker alvoret. Norges sterke avhengighet av vannkraften gjør oss svært sårbare overfor vekslende nedbør, og vi må gjøre noe med denne sårbarheten. Jeg har derfor satt i gang et målrettet arbeid i mitt departement for å gjennomgå lovgivningen og markedsmekanismene i energimarkedet, der forsyningssikkerhet er et hovedtema. Formålet med en slik gjennomgang er å gjennomføre ulike tiltak, slik at dette til sammen kan forebygge en slik situasjon i kraftmarkedet som vi har hatt i vinter. Da må det tre viktige erkjennelser til: for det første at det er for lite kraft i det nordiske energimarkedet, for det andre at Norge er for avhengig av vannkraften, og at det derfor må til en energiomlegging der andre miljøvennlige energibærere må avlaste vannkraften, og for det tredje at man må arbeide for å fjerne de flaskehalser i markedet som eksisterer i dag, og forbedre kablingen mot utlandet, slik at vi har en sikkerhet for å kunne importere den kraften som er nødvendig i år som er ekstraordinære.