trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2007-06-05:
Som flere før meg har påpekt, har vi en veldig viktig debatt i dag om fiskerinæringens framtid, en næring som har et potensial som noen påstår er stort nok til å fylle tomrommet når oljesektoren trapper ned. Senterpartiet støtter det kompromisset som er lagt fram, og der totaliteten har telt mer enn enkelte elementer i vedtaket. Men la meg være fri nok til å komme med en liten bekymringsmelding til fiskeriministeren, og det gjelder dette med strukturering av fartøy under 15 meter. Det er en gruppe som man vanskelig kan se har behov for strukturering, i og med at den til dels har problemer med å ta opp den kvoten den har. Vi ser at åtte kommuner har fra 20 til 34 båter nettopp i denne gruppa, og der de utgjør en betydelig del av flåten i kommunen. En hardhendt strukturering der kan få alvorlige konsekvenser. For båter under 11 meter har vi følgende situasjon: Fra 1995 og utover har vi mistet 10 000 båter langs kysten. Det var mange av oss som sa at konsekvensen av dette kunne bli at de ikke klarer å ta opp de kvotene som de har til disposisjon, og at kvoter som blir værende igjen, blir ført over til andre flåtegrupper. Noen sa at vi var pessimistiske. Men jeg vil gjøre oppmerksom på at det nettopp i disse dager på Fiskarlagets landsmøte i Trondheim diskuteres å ta 1,5 pst. av kvoten fra båter under 11 meter og flytte oppover. Jeg sier at det diskuteres – det er ikke et politisk vedtak som er gjort, men det viser alvoret i saken. Derfor ber jeg om at fiskeriministeren følger nøye med på hva som skjer i disse to flåtegruppene, og holder fast ved sitt ønske om at det skal bli «lys i husan», og at det av Fiskeridepartementet initierte tiltak om kystkultur blir et virkelig godt prosjekt og ikke et prosjekt for en kystkultur som har gått i møllpose.
Alf Ivar Samuelsen (Senterpartiet), 2007-06-05:
Jeg synes det var en nyttig avklaring vi fikk fra fiskeriministeren – og takk for det. Jeg skal innrømme at jeg ikke var klar over at gruppen fra 11 til 15 meter hadde overfisket sin kvote. Jeg satt med andre tall. Hvis vi kommer i en tilsvarende situasjon, kan det kanskje løses ved at man tar forskningskvoter og tredjelands byttekvoter fra de tilhørende fartøygruppene, og lar det kvotegrunnlaget gå til den minste flåten. Når jeg bad om ordet, var det fordi det var en antydning om at Senterpartiet har fjernet seg veldig langt fra egen politikk. La meg få lov til å repetere litt av historien. Vi stod overfor den mulighet at dette stortinget kunne videreføre Svein Ludvigsens politikk. Det var en politikk for effektiv sentralisering i fiskeriene. Det var en politikk som ville ha skapt en fiskeradel etter islandsk mønster. Det ønsket vi ikke. De som ikke har vært på Island og sett hvordan det har utviklet seg på kysten der, bør ta seg en tur dit. Det som er litt forunderlig, er at vi prøvde – og jeg var med på å prøve, i en annen posisjon den gangen – å fritte ut Kristelig Folkeparti og Venstre. Hvor stod de? Deres lojalitet mot egen regjering, Bondevik II-regjeringen, var stor. De sa ikke noe særlig. Det var få motforestillinger. Nå begynner motforestillingene å komme opp. Fremskrittspartiet sier i dag at de har lyttet til kystsamfunnene. Takk og pris for at Fremskrittspartiet har fått seg et nytt høreapparat. Men jeg satt i posisjon i en annen del av landet og kan dokumentere at det var betydelige reaksjoner på Ludvigsens fiskeripolitikk. Hva slags høreapparat hadde Fremskrittspartiet den gangen? Da sa de ingenting. Det er hyggelig at man lytter nå.
Alf E. Jakobsen (Arbeiderpartiet), 2007-06-05:
Når vi nå behandler næringskomiteens innstilling om strukturpolitikk for fiskeflåten, er det min oppriktige mening at denne saken er landet på en balansert måte når vi ser samlet på de hensyn som er ivaretatt. Det har vært en god prosess, der ulike hensyn er veid mot hverandre før fiskeriminister og regjering har konkludert i en utfordrende sak. Jeg er derfor glad for at flertallet i næringskomiteen slutter opp om Regjeringens opplegg. Vi har fått knesatt flere viktige prinsipper, bl.a. at det ikke skal være evigvarende kvoter. Det skal ikke lenger være driftsordninger for flåtegruppen under 15 meter der noen redere kunne sitte på land og leie ut kvoter til andre. Jeg er forundret over at Kristelig Folkeparti signaliserer at de fortsatt vil støtte en slik ordning, der noen kunne ha en masse båter liggende ved kai. Det tror jeg faktisk også ville bidra til overfiske på sikt. Det er videre positivt at det ikke innføres ressursavgift, og det er gjort en fornuftig avveining når det gis mulighet til en veldig forsiktig strukturering i gruppen 11 til 15 meter. Det har vært betydelig oppmerksomhet rundt dette spørsmålet, der det fra enkelte hold er brukt store ord om hvilken elendighet dette vil medføre. Jeg må si at jeg kjenner svært mange fiskere som sier at dette kan de leve godt med. Opposisjonen med Høyre i spissen har kritisert manglende kompromissvilje. Hva gjorde disse partiene i Bondevik II? Ja, de tok seg ikke bryet med å komme til Stortinget da de gjorde sine endringer f.eks. i forhold til havfiskeflåten i 2005. Endringen på et så viktig område skjedde ved en forskriftsendring. Allerede her vil jeg si at man ødela grunnlaget for et kompromiss – vi var ikke på samme planet. Når vi ser disse partienes merknader og forslag, må jeg beklageligvis si at vi er milevis unna et kompromiss. Så er det fornøyelig å se Fremskrittspartiet, som snur kappa etter vinden, da de nå ikke vil ha strukturering for noen av båtene under 15 meter. Jeg mener det som vedtas nå, vil bli en god ordning for alle parter. Avslutningsvis vil jeg også minne om at lederen av Norges Fiskarlag, Reidar Nilsen, gav uttrykk for at han var fornøyd med hoveddelen i Regjeringens opplegg til strukturering da det ble lagt fram. Jeg fornemmet også det samme på årsmøtet i Finnmark Fiskarlag i helgen. Selv om det var kritiske røster, var det veldig mange som framførte budskapet om at dette kan man leve godt med. Så har ministeren signalisert at man skal ha en evaluering av tiltaket om strukturering i fartøygruppen mellom 11 og 15 meter innen utgangen av 2009. Det synes jeg er forsvarlig og fornuftig.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Representanten Steinar Gullvåg skulda Framstegspartiet for å vere årsak til støyen ute blant fiskarane og i fiskerinæringa. Eg var til stades på årsmøtet til Sogn og Fjordane Fiskarlag sist torsdag og fredag, og eg trur eg tør påstå at det var lite av skuldingar om at Framstegspartiet har bidrege med noko som skulle medføre støy. Det einaste som vart sagt som eg oppfatta som kritikk mot Framstegspartiet, var at ein har snudd når det gjeld strukturering av båtar mellom 11 og 15 meter. Til det vil eg seie at det vi har bedt om, er at det kjem ei utgreiing om dette. Når vi då høyrer at SV og Senterpartiet i sine program har sagt noko om dette, når vi også høyrer at statsråden har meint noko om dette tidlegare som står i sterk kontrast til det som er Regjeringa sitt forslag, må ein jo spørje: Kva er det som er årsaka til at desse har snudd? Det høyrer vi ingenting om. Vi har sagt kvifor vi har snudd. Vi har snudd fordi det har kome så mange førespurnader om dette at vi synest det er nødvendig å ta omsyn til det ved at det kjem ei utgreiing. Så vert det sagt at fiskerinæringa går så det grin. Ja, det er rett. Men dersom vi ser bakover, lenger bakover enn til 2005, låg næringa med broten rygg, og hadde ein ikkje greidd å snu trenden, hadde sannsynlegvis mange i næringa gått konkurs. Det er næringa sjølv som har greidd å opparbeide seg ei betre forteneste ut frå situasjonen. Næringa er stolt over at ho ikkje vert subsidiert, men ein ser heilt klart at det er store problem med å skaffe seg mannskap. Det må ein gjere noko med, og det vil vere nødvendig å sjå på fiskarfrådraget i samband med dette. Så vart det av Lars Peder Brekk på årsmøtet spurt om kvar Norges Fiskarlag var då dei forskjellige partia utarbeidde sine program. Ja, det hadde vel ikkje hjelpt så mykje. Når ein les programma deira og ser at partia har snudd til dei grader, hadde det vel ikkje vore til så stor hjelp om dei hadde bidrege med noko. Så vert det sagt at ein vil privatisere fiskeria. Eg vil då sitere det som Reidar Nilsen sa på årsmøtet i Fiskarlaget: «Fiskarane er ikkje opptekne av kven som eig fisken når han sym rundt i havet. Vi ønskjer retten til å drive havet og fiske. Regjeringa vil ha kvotar til folkets beste, men folket må ha nokon som kan hente opp fisken.» Det støttar eg fullt ut.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Eg føler det nødvendig å ta ordet når det blir brukt mot oss at vi – som eg har vist til – har fått kritikk på årsmøtet i Sogn og Fjordane Fiskarlag fordi vi vil gå imot strukturering for båtar mellom 11 og 15 meter. Det er rett at vi fekk kritikk fordi, vart det påstått, vi hadde snudd. Då vedkomande som kritiserte, fekk vite kva vi eigentleg gjekk inn for, var det slutt på den kritikken. Og dei var fornøgde med det. Derimot trur eg at Lars Peder Brekk, som også var til stades på det same årsmøtet andre dagen, lyt bekrefte at kritikken mot regjeringspartia var ganske høyrleg. Det var til dels kraftig kritikk. Det var også til ein viss grad raljering – utan at eg skal gå inn på det. Men det største spørsmålet ein stilte på dette årsmøtet, var om regjeringspartia verkeleg meinte at det var verdt den tida som har gått frå ein stoppa struktureringa i 2005, fram til i dag. Det som vart påvist, var at det ein kallar fellesskapet sine rettar, vart tekne vare på av ein del fiskarar som sette heim og hus i pant for å kunne skaffe seg reiskap til å fangste dette. Det vart vidare påvist at dersom ein ikkje hadde fått ei betre inntening i 2005, ville sannsynlegvis mykje av næringa ha gått konkurs. Det vart også vist til at ein framleis hadde store problem med å skaffe seg mannskap om bord på båtane, fordi innteninga framleis var så lita at ein rett og slett ikkje greidde å få mannskap med nødvendig kompetanse på og kunnskap om fiskeri, noko som var til stor skade for næringa. Det vart òg vist til at når ein hadde fått tak i mannskap, og hadde lært dei opp til å vere fiskarar, så forsvann dei over til oljenæringa, på grunn av den forskjellsbehandlinga som er mellom oljenæringa og fiskeria. Dette er ein nøydd til å sjå på. Forslaget frå fiskerisida var at ein måtte vurdere å auke fiskarfrådraget, slik at ein på ein måte fekk kompensert den forskjellen som fanst. Det er ikkje riktig å påstå at det er ein forskjell mellom mitt syn og Korsberg sitt syn. Eg trur det er stor einigheit i fiskerinæringa om at Framstegspartiet har eit positivt syn på næringa og vil føre det vidare.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Eg skal ikkje bruke stor del av den tida. Eg vil berre seie at for meg og for Framstegspartiet er det viktigare at fiskarane og fiskarlaga er fornøgde med det vi gjer, enn at regjeringspartia er det.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Eg representerer eit fylke der ferjer er daglegdags for veldig mange, og der næringslivet er heilt avhengig av dei – og må betale for å bruke dei nesten dagstøtt. Derfor har vi som representerer Framstegspartiet i Sogn og Fjordane, fått førespurnader både frå folk og frå næringsliv som meiner det er heilt urimeleg at dei fordi dei bur i eit fylke der det er såpass store avstandar på fjordane at det vanskeleg lèt seg gjere å byggje bru over, må betale ei ekstra avgift for å ta ferje der det ikkje er veg. Vi frå Framstegspartiet i Sogn og Fjordane tok dette opp på det landsmøtet som Per Sandberg viste til. Vi greidde å få fleirtal for at dette skulle vere Framstegspartiet sin politikk. Etter landsmøtet i 2005 vart dette teke inn i Framstegspartiet sitt prinsipprogram. Eg er svært glad for at våre medlemer i transportkomiteen har følgt opp det vedtaket som landsmøtet gjorde i 2005. Eg må seie at det er interessant å registrere regjeringspartia i debatten, der ein på den eine sida har veldig gode argument for gratis ferjer, samtidig som ein – på den andre sida – viser til at kostnaden for staten vil verte svært høg. Ja, det er rett. Denne kostnaden er det i dag folk og næringslivet som må betale – for det kostar også for næringslivet å måtte betale for ferjebillettar. Det får også innverknad på distriktspolitikken og på kvar i landet vårt desse bedriftene skal liggje. Eg kan vise til ei bedrift i Sogn og Fjordane – Lerum Fabrikker i Sogndal – som betalar ganske mykje for ferjebillettar til trailerane sine. Dei har rekna ut at det kostar så mykje at det sannsynlegvis ville vere lønsamt for dei å flytte bedrifta frå Sogn og Fjordane til Austlandet. Det er berre eit lojalitetsforhold til Sogn og Fjordane som gjer at dei framleis held til der. Det er den problematikken vi har i Sogn og Fjordane. Eg håpar inderleg at Regjeringa i samband med budsjettet for 2008 vil kome med ei innstilling som er positiv til gratis ferjer.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Som presidenten registrerer, sitter transport- og kommunikasjonskomiteen på vent. Vi begynte å stivne litt, så jeg fant ut at jeg kanskje kunne ta et treminuttersinnlegg for å varme opp til de kommende debattene. Jeg syntes det var veldig interessant å lytte til den siste delen av debatten, for da handlet det om Fremskrittspartiet. Men jeg har ennå ikke registrert at en eneste representant, verken fra regjeringspartiene eller fra andre partier, har dokumentert eller fortalt Stortinget hvor og når Fremskrittspartiet har snudd. Det synes jeg er veldig interessant. Det var på en måte representanten Brekk som tente meg litt her, for representanten Brekk prøvde å vise til at Fremskrittspartiet snur fra sak til sak. Men Fremskrittspartiet har ikke snudd i det hele tatt. Vi hadde en diskusjon i stortingsgruppen vår, og så har vi falt ned på det som gjelder strukturering for fartøy mellom 11 og 15 meter. Vi har derimot ikke, slik Senterpartiet har gjort, programfestet noe i den retningen. Senterpartiet har programfestet noe som de i denne sal i dag går imot, og dét er en snuoperasjon. Slike snuoperasjoner har Senterpartiet nærmest daglig i den sittende regjering. Det vil vi se eksempler på i debatter senere i dag, ikke minst når vi kommer inn på det som går på transport. Det gjelder for øvrig også SV, som i denne regjeringen nærmest har sprunget maraton bort fra alle sine programerklæringer. Og så er det Fremskrittspartiet som nærmest blir beskyldt for å ha begått en snuoperasjon! Det virker nærmest komisk. Det vi har bedt om, er å få en raskest mulig konsekvensutredning, slik at storting og regjering raskest mulig kan ta en riktig beslutning, av hensyn til næringen. Vi vil ikke vente til 2009. Vi vil ha en utredning nå, for raskest mulig å finne de riktige tiltakene for næringen. Jeg skjønner godt at debatten blir som den blir, for særlig regjeringspartiene vil ikke ha fokus på det den gjør – sin unnfallenhet. Derfor blir mange debatter i Stortinget av den art som vi har sett her i dag. Men jeg synes de aller fleste skal holde seg for gode til å påstå at Fremskrittspartiet snur i politikken. På den ene siden blir vi kalt store populister, og på den andre siden blir vi kritisert hver eneste dag for vår politikk. Nå må sannelig den sittende regjeringen og dens partier bestemme seg for hvorvidt Fremskrittspartiet er populister eller rett og slett har en realistisk politikk som samsvarer med det som folk og næring ønsker seg i dette landet.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Jeg håper representanten Gullvåg ikke går i den samme fella som representanten Jan Petersen gikk i, når han insinuerer at vi på Stortinget ikke jobber. Jeg har fulgt hele debatten, bortsett fra den lille tiden jeg har brukt i et komitemøte. På mitt kontor er det direkteoverføring fra debattene i salen. Slik sett har jeg fått med meg hele debatten. Og i motsetning til Gullvåg har jeg fått med meg den interne saksbehandlingen i Fremskrittspartiet – fra gruppestyre til gruppemøte – og de konklusjonene vi har trukket. Men nå virker det som om statsråden kanskje ønsker seg et forlik. Kan det kanskje være slik at vi kan få evalueringen i løpet av 2008? Regjeringen vil i så fall møte oss på halvveien, for vi sier 2007, Regjeringen sier 2009. Vi tror faktisk at det er viktig at næringen raskest mulig får vite hvilken politikk som skal føres i framtiden. Det skaper forutsigbarhet for næringen. Nå må den altså vente til eventuelt denne regjeringen skal evaluere i 2009. Noe av det som også Fiskarlaget i Sogn og Fjordane presiserte var veldig viktig med Fremskrittspartiet, var at vi raskest mulig ønsket en evaluering og en konsekvensanalyse, ut fra de forskjellige forslag som ligger på bordet. Det er jo den eneste forskjellen. Hvis det er slik at representanten Gullvåg viser til en pressemelding fra Fremskrittspartiet: Ja vel, da skal Gullvåg ha honnør for at han har så stor interesse for det at han leser pressemeldingene fra Fremskrittspartiet. Men det står ingenting i pressemeldingene om hvilken retning Fremskrittspartiet falt ned på. Det avgjør vi i demokratiske organer i dette partiet, ved behandling i gruppestyret og i gruppen. Da har vi falt ned på det som er riktig, og det som vi tror også næringen er fornøyd med. Det er ikke noe annet Regjeringen sier heller, når de ønsker å skyve evalueringen foran seg. Så enkelt er det.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Man er jo stort sett enig om alle de utfordringene som ligger her, og man vil også komme tilbake til det når en odelstingsproposisjon og eventuelt forskrifter måtte foreligge. Men jeg har en liten utfordring til statsråden. Jeg vil gjerne ha en avklaring, men det er kanskje ikke slik at statsråden kan ta det på sparket. Det gjelder flertallsmerknaden på side 2, der man mener at det må gjøres forskriftsendringer og eventuelle lovendringer som forhindrer et slikt avlønningssystem som kan føre til brudd på reglene om kjøre- og hviletid. Kan statsråden allerede nå påpeke hvilke avlønningssystem vi snakker om? Og hvilke problemer står vi overfor hvis det er slik at Stortinget skal gripe inn når det gjelder bonusordninger og avlønningssystem som f.eks. er nedfelt i tariffavtaler og hovedavtale mellom arbeidsgiver og arbeidstaker?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Det er tydeligvis en og annen representant som ser veldig dårlig akkurat nå! Det preger på en måte litt av debatten også, for vi er jo alle sammen enige. Samtlige partier er enige om at rassikring er meget viktig. Samtlige partier og representanter er enige om at dette handler om en velferdsreform. Det handler om en god klimapolitikk. Det handler om å sikre innbyggere, skolebarn osv. Det handler om å sikre eksisterende arbeidsplasser og næringsliv, og det handler om kanskje å etablere nye arbeidsplasser og ny næringsvirksomhet. Da er mitt spørsmål: Hvorfor står vi da her i dag? Her er jeg faktisk litt enig med posisjonen. Det er litt søkt at en avgått regjering umiddelbart etter sin avgang plutselig finner mulighet til å satse på områder som den selv tidligere hadde mulighet til å satse på. Fremskrittspartiet utfordret den forrige regjeringen på dette området også, uten å få det store gjennomslaget. Slik sett står vi her og stanger i forhold til hvorvidt vi skal få til en framdrift. Det er jo slik, som representanten Sortevik sa, at det med dagens bevilgningstempo sannsynligvis vil ta 40, kanskje 50, år før vi får gjennomført det vi alle sammen er enige om. Da blir spørsmålet: Skal vi ikke nå prøve å sørge for en velferdsplan og livskvalitet for dem som kjører på veiene i dag? Skal vi virkelig vente i 40–50 år? Skolebarna, som i dag står i fare for å bli utsatt for et ras, vil være 60 år når vi får realisert denne sikringen. Det er det det handler om. Jeg er enig med statsråden i at vi ikke trenger flere utredninger. Vi kjenner behovet. Vi kan gjerne kople det opp mot en klimaplan, men vi vet at vi på enkelte områder kan satse i mye større grad. Da er spørsmålet: Hvorfor gjør vi ikke det? Det er det Fremskrittspartiet prøver på gjennom vårt forslag i innstillingen. La oss få en finansieringsplan! La oss komme med bevilgninger i forkant slik at vi får startet en prosess! Her er representanter både for den avgåtte regjeringen og den sittende regjeringen tilbakeholdne. Jeg er faktisk enig med representanten Langeland når han kommer med litt kritikk av den avgåtte regjering. Samtidig setter jeg spørsmålstegn ved at den samme representanten avslutter med å angripe Fremskrittspartiet fordi vi ikke lytter til folk når det gjelder klimautfordringer. Det er jo akkurat det Fremskrittspartiet gjør! Vi er det eneste partiet som har fremmet forslag om tiltak, ikke bare i forhold til nasjonale utslipp, men også i forhold til globale. Vi er det eneste partiet som har lagt fram en tiltaksplan, mens man i den sittende regjering er så uenig at man faktisk ikke kommer fram til forslag om tiltak. Det er forskjellen.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Ja, vi støttet et forlik i forbindelse med Nasjonal transportplan, og da hadde vi også forventet at regjeringen den gang fulgte opp med bevilgninger til vei, der det allerede eksisterer et etterslep på 1,6 milliarder kr i denne perioden, samtidig som den sittende regjering har tatt investeringsmidler og brukt til vedlikehold. Så helt i tråd med det forliket er det jo da selvfølgelig ikke. En sak som jeg må si at jeg reagerte litt på, var statsrådens utsagn under replikkrunden. Hun mente det var meningsløst at Stortinget fikk enkelte saker som vedrørte en framtidig nasjonal transportplan, til behandling. Jeg synes det er litt oppsiktsvekkende at statsråden nærmest avviser og feier Stortinget ut av døren, når man har et ønske om å få en sak til behandling i Stortinget. Jeg håper statsråden kan korrigere seg og kanskje moderere seg litt i forhold til den typen utsagn også. Det er mulig jeg har misforstått. Og så skal rett være rett. I forhold til Nasjonal transportplan har denne regjeringen oppfylt når det gjelder rassikring. Rett skal være rett. Men så er det altså slik at etter at Nasjonal transportplan ble vedtatt – den er nærmere fire år gammel – har det vært en urovekkende utvikling når det gjelder rasproblematikken. Derfor mener jeg det hadde vært ansvarlig både av storting og regjering å skape en forutsigbar og intensiv økonomifinansiering av rassikring. Det er der vi prøver oss, og jeg registrerte at statsråden ikke er helt avvisende til å få en finansieringsplan. Men det burde jo ha vært en positiv innfallsvinkel i forbindelse med Nasjonal transportplan at Stortinget nå gjorde et forpliktende vedtak i forhold til den kommende Nasjonal transportplan, at man hadde et vedtak i Stortinget om at nå skal man ha en finansieringsplan for rassikring som følger opp noen av de utfordringene vi står overfor. Det handler rett og slett om å få en forpliktelse til det. Regjeringen gjorde et ekstraordinært løft i 2006. Mitt spørsmål til statsråden er: Er bevilgningene til rassikring på samme nivå i 2007 som de var i 2006? Det er jo viktig i forhold til disse utsagnene om at man trapper opp og trapper opp. Mine tall viser at vi i år bruker nærmere 70 mill. kr mindre på rassikring enn i 2006. Det er fordi den sittende regjering kom med en ekstrabevilgning utover Bondevik IIs budsjettforslag for 2006, det er riktig – men hvis jeg har tatt feil, vil jeg gjerne ha statsråden til å korrigere meg på det.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Jeg skal svare på den siste utfordringen umiddelbart. Fremskrittspartiet er et gjennomgående demokratisk parti. Forslaget om gratis riksveiferger ble behandlet på Fremskrittspartiets landsmøte i 2005 under en heftig debatt og vedtatt. At vi har fulgt etter Senterpartiet her, er sikkert positivt, og derfor hadde vi også den debatten. Vi fikk ikke anledning til å utfordre den foregående regjering på det, for vi ville gjerne ha med oss partiet og organisasjonen på en slik type programendring. Slik gjør vi det i Fremskrittspartiet. Derfor blir det litt merkelig når det harseleres over at forslagsstillerne har tilhørighet i de fylkene hvor det er foreslått forsøk. For Fremskrittspartiet er det meget viktig – og vi ser på det som en styrke – at de representantene som blir berørt av de forslagene vi fremmer i denne salen, tas med. Det gjøres gjennomgående når det gjelder alle representantforslag, alle stortingsproposisjoner og alle odelstingsproposisjoner. Blir våre representanter på en eller annen måte berørt, blir de enten medforslagsstillere eller informert og trukket med i prosessen i partiet. Det er vi veldig glad for. Så noterer jeg meg at Rudihagen har registrert at vi er det eneste partiet som har fornuftige løsninger når det gjelder infrastruktur. Jeg håper bare at det gir gjennomslag på et eller annet tidspunkt, når han sier at han er glad for at Fremskrittspartiet er det eneste partiet som tar dette alvorlig. Og så er det slik at jeg lytter til det som blir sagt av motstanderne av gratis riksveiferger – for det er jo det det er. Mitt – og Fremskrittspartiets – poeng er at det er den sittende regjering som har bedt om en utredning om forsøk – gjennom Møreforsking. Og de har fått svar fra Møreforsking: Ja, det er fornuftig med forsøk. Da foreslår vi forsøk, i tråd med vårt program og i tråd med det Regjeringen har ønsket seg. Det er ikke riktig som statsråden sier, at vi gjør det uten handsaming. Under punkt 1 i vårt forslag ber vi Regjeringen «legge frem en egen stortingsproposisjon om forsøk med gratis riksveifergesamband». Regjeringen får jo da fram til høsten anledning til å utrede det – og så legge det fram i en stortingsproposisjon. Men for at pengene skal være på plass til høsten, må de bevilges i revidert nasjonalbudsjett. Og det gjør vi samtidig. Det er helt riktig framgangsmåte vi følger her. Så hevdes det – og der er jeg uenig med representanten Halleraker – at ferger er gårsdagens transport. Nei, jeg tror at mange fergesamband faktisk er framtidens transport. Så der er jeg enig med representanten Langeland. Jeg tror nok at fokuseringen på gratis riksveifergesamband vil føre til et mindre trykk på det å bygge tunneler. Og det er jeg faktisk enig i.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Jeg må si at jeg er særdeles fornøyd med det statsråden sier. Hvis det er slik at statsråden ønsker å legge fram en proposisjon parallelt med statsbudsjettet, er det i tråd med Fremskrittspartiets forslag i dag. Da skjønner jeg ikke hvorfor man ikke kan stemme for det. Det er klart at det er jo ikke slik at vi har noen fasit. Det framkommer gjennomgående i våre merknader, i våre forslag, at vi ikke har noen fasit. Det er derfor vi må ha forsøk. Når vi tviler på trafikkveksten og det Møreforsking sier, må vi ha noen forsøk for å finne svaret. Jo raskere vi kommer i gang med forsøk, jo raskere får vi også de riktige tiltakene på de ulike sambandene, som flere har sagt tidligere i dag. Så registrerer jeg – og det er litt morsomt – at statsråden peker på tidsnød hvis vi skal behandle en slik proposisjon til høsten parallelt med statsbudsjettet. Knyttet til den situasjonen som min komite er oppe i, der vi nå får proposisjoner og så en saksbehandlingstid på under en uke – det gjelder ikke bare én sak, men flere saker – synes jeg det er en interessant diskusjon. Det er jo ikke slik at 30 mill. kr trenger å være noen innertier, men hvis vi kommer i gang med forsøk – la oss si at vi kommer i gang med forsøk i november – vil 30 mill. kr være tilstrekkelig til å holde disse forsøkene i gang ut året. Så får statsråden i sitt budsjett plusse på i budsjettet for 2008, slik at vi kan holde disse forsøkene i gang for å få lærdom om det som vi tenker oss. I forrige debatt, da vi diskuterte rassikring, var jeg og statsråden helt enige. Nå må vi slutte med utredninger, nå må vi slutte med avhandlinger, nå må vi handle, var jeg og statsråden enige om. Det er jo det vi mener her. Det er mulig at Fremskrittspartiet er mye mer utålmodig enn resten av Stortinget, men det tillater vi oss å være. Når vårt landsmøte har gitt oss en «go»-ordre om at vi skal ha gratis riksveiferger, sørger vår stortingsgruppe for å legge fram det som forslag. Jeg må også si at det ligger et forslag i revidert om Senja-ferga. Og det er jo ingenting som tilsier at denne regjeringen ønsker noen gratis Senja-ferge. For her har Regjeringen lagt inn 1,5 mill. kr, men så har den sagt: Nei, det blir ikke mer penger å få fra staten og denne regjeringen uten at fylkeskommunene stiller opp. Det er jo ikke i retning av å skape gratis riksveisamband, det er det motsatte. En må gjerne overfor de forskjellige lokalsamfunnene og regionene gi uttrykk for at man på sikt ønsker gratis riksveisamband. Men jeg er helt sikker på at det bare er Senterpartiet og Fremskrittspartiet som vil sørge for at så skjer. Senterpartiet greier det ikke i denne regjeringen.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Jeg skal være veldig kort. Regjeringen har sørget for at Stortinget må jobbe en uke ekstra, og jeg er fullstendig klar over ferieavviklingen på Stortinget. Men jeg tror ikke Regjeringen har ferie i samme periode, så det kunne jo være slik at Regjeringen utarbeidet en stortingsproposisjon. Jeg er helt innstilt på at når Stortinget trer sammen igjen til høsten, skal nok min komite jobbe knallhardt med å få behandlet den proposisjonen som Regjeringen måtte legge fram på det tidspunktet, parallelt med statsbudsjettet. Det er litt av poenget. I og med at jeg har 30 sekunder igjen: Mye av debatten har dreid seg om kompromiss også. Jeg registrerer at når Senterpartiet og SV inngår et svært kompromiss som de kaller Soria Moria, er det meget fornuftig og seriøst. Men jeg registrerer at når Fremskrittspartiet inngår forskjellige forlik, er det meget uansvarlig og useriøst – les Oslopakke 3 og budsjettforlik med Bondevik.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-06-05:
Representanten Trond Helleland synest tydelegvis at vår fleirtalsmerknad om å få eit regelverk som skal forhindre prestasjonsbasert lønn i transportsystemet, er å byggje på eit for tynt grunnlag – ei ti minutts høyring med Transportarbeidarforbundet. No er det jo det å seie at vi hadde ei open høyring, og då var det høve for andre partar òg til å stille opp. Men hovudpoenget mitt er å presisere at dette er noko vi har jobba med over lang tid. Eg har fått mange førespurnader. I innlegget mitt refererte eg også til eit brev som vi sende til statsråden den 4. desember 2006, der vi nettopp tok opp det spørsmålet. Det er jo bransjen sjølv, spesielt Transportarbeidarforbundet, som har peika på samanhengen mellom trafikkfarlege situasjonar og det lønnssystemet ein har. Personleg er eg heilt overtydd om at eit prestasjonsbasert lønnssystem vil vere eit incitament til trafikkfarlege situasjonar. Derfor bør vi unngå eit slikt lønnssystem. Norsk lastebileigarforening møtte ikkje til høyringa, men dei vil få høve til å kome med sitt syn seinare. Eg nemnde at om eg ikkje har deira offisielle syn, har eg i alle fall fått førespurnader frå enkeltbedrifter. Eit eksempel var ein arbeidsgjevar som ringde meg, og som hadde seks tankbilar som køyrde for Norske Shell. Han hadde gått bort frå eit prestasjonsbasert lønnssystem og over til eit anna system, og han sa at han hadde berre gode erfaringar med det. Det han eventuelt måtte ha tapt i effektivitet, hadde han tent ved at det var mykje mindre skadar på bilane, mindre forsikringspremiar og eit langt betre arbeidsmiljø. Eg synest det er verdt å prøve å få på plass eit system som forhindrar dette. Eg føler at det på mange måtar er å gripe inn i noko som eigentleg partane i arbeidslivet sjølve burde kunne greie å ordne opp i. Men det faktiske forholdet er at det har dei forsøkt gjennom mange år, utan at dei har lykkast. Det kjem mykje av at nettopp i denne bransjen er det så få organiserte at dei ikkje greier å få desse tinga på plass gjennom dei vanlege, sentrale forhandlingane. Da trur eg det er på tide at vi gjennom vårt regelverk sørgjer for at dette blir forbode.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2007-06-05:
Etter representanten Sorteviks innlegg, der han kom inn på prosessen i saka, følte eg behov for å presisere følgjande: Det er sjølvsagt riktig at dette er ei behandling av ei EØS-komitesak der vi skal gi vårt samtykke. Samstundes skal dette følgjast opp med ei revidering av forskrift når det gjeld køyre- og kviletid, og ei lovendring. Derfor har vi ikkje gått detaljert inn på det som finst av regelverk, og dei ulike artiklane der. Men på eitt punkt meiner vi at vi er komne så langt at det allereie no er nødvendig å seie frå om, og leggje nokre føringar for, kva som skal kome i forskrifta og i ei eventuell lovgiving. Det meiner eg det er politisk legitimt å kunne gjere, sjølv om desse forskriftene er ute på høyring. På dette punktet meiner eg at vi har hatt såpass godt bakgrunnsmateriale, og har jobba med det i såpass lang tid, at vi ville seie klart frå om at her set vi trafikktryggleiken i høgsetet. Det skal bli prioritert når forskrifta og lovverket skal utarbeidast.
Magnhild Holmberg (Fremskrittspartiet), 2007-06-05:
Transport- og kommunikasjonskomiteen har forelagt Stortinget en innstilling med kommentarer til forslag til nye forskrifter om kjøre- og hviletider. Forordningen inneholder i hovedsak bestemmelser om kjøre- og hviletid innenfor veitransport og bestemmelser om bruk av fartsskrivere for registrering og kontroll av kjøre- og hviletider, og skal erstatte gjeldende bestemmelser. Formålet er også å bidra til å sikre like konkurransevilkår mellom veitransportformene i EØS-området og å bedre trafikksikkerhet og arbeidsvilkår i næringen. I høringsnotatet fra Norges Lastebileierforbund påpekes det bl.a. at Norges veinett og topografi avviker vesentlig fra slik det er i øvrige deler av Europa, og at dette bør legges til grunn både når det gjelder unntaksvurderinger og hvordan regelverket håndheves. I de nye bestemmelsene åpnes det for færre tilfeller der det er adgang til å gjøre unntak. Når det endelige lovforslaget kommer opp til behandling, er det svært viktig å ta med de vurderinger og de innspill som er kommet fra Norsk Transportarbeiderforbund, men også de som er kommet fra Norges Lastebileierforbund. Her pekes det på vesentlige og viktige elementer, og NLF går imot en rekke av de foreslåtte forhold som dekkes av forskriftene. Derfor mener Fremskrittspartiet at det er svært viktig å vurdere disse innspillene og å ha en utvidet høringsrunde i Stortinget – nettopp for at vi skal få en lov til beste for alle parter som kommer inn under og skal forholde seg til denne forskrift. Det bør legges vekt på en smidig praktisering av lovverket, og at det legges til grunn at man både i forslaget til lovendring og tilhørende forskrift må ta nødvendige hensyn til særnorske forhold, som jeg tidligere nevnte, som gjør at det åpenbart er vanskelig og lite praktisk å følge det detaljerte regelverket. Innføring av medansvar for flere transportaktører vil kunne få økonomiske konsekvenser, men det vil i første rekke skje der sjåførene blir pålagt umulige tidsplaner som tvinger dem til å bryte forordningene. Arbeidsmiljølovens bestemmelser og forskrifter regulerer arbeidstiden, og norsk arbeidsmiljølov er strengere enn arbeidsmiljølovgivningen i de EU-land vi kjenner til. I denne saken, gjennom lovendring og forskrift, må en sikre en likebehandling – likebehandling av norske bedrifter og ansatte med utenlandske operatører i Norge, likebehandling når bedrifter og ansatte opererer i øvrige EØS-land, og når utenlandske bedrifter og ansatte opererer i Norge. Dette gjelder spesielt kontroll og sanksjoner ved eventuelle brudd på lover og forskrifter, og at oppdragsgiver også blir holdt ansvarlig for brudd på kjøre- og hviletidsbestemmelser og forskrift om arbeidstid. Imidlertid må det lages gode rutiner for å hindre dobbeltstraff. Helt til slutt vil jeg påpeke at regelverket må tilpasses våre naturgitte forhold, for de kan ikke tilpasses regelverket. Jeg kan ikke se at en nasjonal tilpasning vil være i strid med formålet. En er kjent med at både Sverige og Finland tar utgangspunkt i sine nasjonale forhold, i og med at de unntakene de har hatt fram til i dag, er videreført.
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-05:
Den saken vi har til behandling nå, er godkjenning av en beslutning i EØS-komiteen om å slutte seg til et EU- og EØS-direktiv. Vi har hatt en veldig rask, og for så vidt grei, saksbehandling, men det har kun vært én høringsinstans inne, og det var Norsk Transportarbeiderforbund. På bakgrunn av det synes jeg kanskje det er litt drastisk når flertallet i denne saken nærmest sier at en type lønnssystem, nemlig prestasjonsbasert lønn, er skummelt og kan føre til at trafikksikkerheten blir satt i fare. Hvis så er riktig, er det klart at dette ikke er et system som vi kan ha på norske veier. Samtidig kan vi ikke ha en bransje der norske transportbedrifter blir underlagt andre konkurranseregler enn det andre EU-lands borgere har. Vi må holde tungen rett i munnen her, og sørge for at vi får belyst saken på en grundig måte når vi får odelstingsproposisjonen til behandling, og at ulike aktører i bransjen kan komme med sine innspill. Jeg har all mulig sympati for at en ikke skal ha sjåfører på veiene som – jeg holdt på å si – gir full gass og kjører til de sovner. Men norsk arbeidsmiljølovgivning og andre lover og regler tilsier vel at det kanskje ikke er mulig å få det til i dag heller, og det bør heller ikke være slik. Med denne lille reservasjonen slutter vi oss også til dette direktivet, men synes kanskje det er litt drastisk å foreta en devaluering, eller nærmest å gå inn for i merknads form et forbud mot en type lønnssystem basert på en timinutters høring med Norsk Transportarbeiderforbund der ingen andre høringsinstanser var til stede.
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-05:
Dette går på den samme merknaden fra flertallet. Vi er jo alle enige om at kjøre- og hviletidsbestemmelsene må respekteres. Statsråden har i innlegget sitt på en god måte dokumentert dette med digital fartsskriver, som er påbudt, og andre detaljerte krav som nå ligger inne. Det er ikke sikkert at statsråden kan svare på mitt spørsmål heller, men det går på det videre arbeidet fram mot odelstingsproposisjonen, i og med at flertallet har tatt dette opp: Har statsråden døme på at det er lønnssystem som fører til ulykker? Eller er det andre faktorer ved tungtransport som bidrar til ulykker?
Trond Helleland (Høyre), 2007-06-05:
Rassikring er et område som fortjener økt fokusering og forsterket innsats. Jeg er veldig glad for at vi i Høyre i vårt alternative budsjett for 2007 prioriterte 611 mill. kr mer til veiinvestering og rassikring enn det Regjeringen klarte. Vi skulle gjerne hatt enda mer, men det er i hvert fall nå viktig å følge opp fylkenes handlingsprogram i forhold til NTP i tiden framover, samtidig som vi skal støtte opp om det gode arbeidet som Nasjonal rassikringsgruppe gjør for å sette dette viktige temaet i fokus. Jeg håper at regjeringspartienes framlegg til 2008-budsjett tar inn etterslepet i forhold til transportplanen, og at en da kommer med nye penger til rassikring. Det er bra med penger, men vi må også bruke dem fornuftig. Derfor er det viktig å styrke de forebyggende tiltakene. I forbindelse med Nasjonal transportplan 2002-2011 ble det utarbeidet en handlingsplan for rassikring av veier, og Meteorologisk institutt gjennomførte et klimascenario fram mot 2050 i det forberedende arbeidet med Nasjonal transportplan 2006-2015, på oppdrag fra transportetatene. Vi mener nå, sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre, at det er behov for en ny og ytterligere kartlegging, da det er liten grunn til å tvile på at klimaendringene skaper behov for økt kunnskap om forebygging av ras. Raskartlegging og –sikring er ett av flere viktige og nødvendige klimatilpasningstiltak. I tillegg er det viktig med samordning mellom de ulike institusjonene som arbeider med rasproblematikk. Høyre mener vi bør være i forkant av klimaendringene ved å øke forskningsinnsatsen og dermed øke kunnskapen om rasforebygging og om rassikring. På bakgrunn av dette fremmer Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre et forslag om kartlegging av alle rasfarlige strekninger, som også bygger på de utfordringene klimaendringene nå medfører. Når E18-skandalen tok nesten alt av friske veimidler i revidert nasjonalbudsjett, blir det desto viktigere at vi får et 2008-budsjett som tar igjen det tapte på rassikring for øvrig. E18-saken er naturligvis ekstraordinær. Jeg er derfor glad for at Høyre har funnet ekstramidler til vei også i revidert. Det gjenstår å se om vi får støtte til forslagene våre der. Jeg tar opp det forslaget Høyre er medforslagsstiller til.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-05:
I motsetnad til sistnemnde talar frå Høgre er eg veldig fornøgd med at fleirtalet på Stortinget faktisk gjer noko aktivt i forhold til forordningar og direktiv som kjem frå EU. Eg har ikkje forventa noko anna av ja-partiet Høgre enn at dei gaper over og svelgjer unna alt som kjem frå EU. Frå stortingsfleirtalet si side, inklusiv Kristeleg Folkeparti, har me sagt at me synest at her må ein ta det litt med ro, fordi me ønskjer å ta omsyn m.a. til trafikksikkerheitaspekt. Det er litt rart, synest eg, at høgresida i Noreg, representert ved Venstre, Høgre og Framstegspartiet, ikkje synest at det er ein reservasjon det er viktig å ha med seg knytt opp mot at dette faktisk kan forbetra trafikksikkerheita i Noreg. Sjølv har eg sjekka havarikommisjonen sin gjennomgang av to trafikkulykker med vogntog i mitt fylke, der det påviseleg er eit problem at kunnskapsnivået hos ein del bedrifter gjer at ein pressar arbeidstakarar til å gjera noko dei ikkje burde gjera. Om me ikkje frå lovmyndigheitene si side gjev beskjed om kva me meiner er rett, kva retning me meiner er rett, og kva me meiner er mest trafikksikkert, blir det berre eitt prinsipp som gjeld, og det er at marknaden skal styra. Det er i utgangspunktet godt i samsvar med EU sine prinsipp, og blir dermed òg i samsvar med ein del av det som kjem gjennom EØS-avtalen, jf. alle dei problema me har knytte opp mot denne avtalen, anten det gjeld industrikraftregimet eller kva det måtte vera. Poenget for oss, frå fleirtalet si side, er å gje beskjed og eit tydeleg signal om at me set trafikksikkerheita og folk sine arbeidsvilkår framfor marknadsprinsippa. Eg er veldig fornøgd med at me har fleirtal for eit slikt syn i denne sal i dag.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2007-06-05:
Eg synest det er bra at Kristeleg Folkeparti no reiser problemstillingar knytte opp mot ras og ikkje minst knytte opp mot klimaproblematikken. SV hadde for fem år sidan eit tilsvarande forslag, der me òg hadde med representantar for Nord-Noreg og Vestlandet, som Kristeleg Folkeparti i dag har. Me foreslo tiltak som var nokså like dei ein foreslår frå Kristeleg Folkeparti si side i dag, og me ønskte at regjeringa skulle leggja fram ei sak om dette. Svaret frå regjeringspartia den gongen – Sahl sitt parti var då i regjering, og det var også Helleland sitt – var at regjeringa gjorde nok, det var ikkje vits med nokon ekstra innsats på dette området. Eg synest det er greitt å minna om at dette er eit tema som har vore oppe før, og, når desse tre sentrumskameratane er einige om at det no er viktig igjen, at det altså ikkje var så viktig då ein var i posisjon sjølv. Det som har skjedd, er at denne regjeringa allereie i budsjettet for 2006 plussa på Jan Sahl og Trond Helleland sitt forslag til budsjett for 2006 med ikkje mindre enn 90 mill. kr til rassikring. Med ein gong handla me alternativt i forhold til den passiviteten me opplevde av den førre regjeringa. No er det slik at klima har fått ei mykje større fokusering. Det er SV svært glad for. Eg er veldig glad for at det òg fører til at ein no på stadig fleire område må tenkja på korleis ein kan forhindra konsekvensane av klimagassutslepp, f.eks. når det gjeld veg og rassikring. Det er derfor underleg, med tanke på den førre debatten og dette med å lytta til folk, at Framstegspartiet framleis er det partiet som ikkje lyttar til folk flest når det gjeld klimaproblematikken. Dei vil gjerne gjera noko med ras, men ein vil altså ikkje vera med på det spleiselaget og den innsatsen som ein treng globalt og nasjonalt for å redusera klimagassutsleppa, og dermed vera med og bidra til å redusera rasfaren rundt omkring. Det er førebyggjande arbeid, det er aktiv innsats. Der er altså ikkje «partiet for folk flest» på parti med folk flest. Der er tydelegvis høyreapparatet skrudd av. Eg trudde no at når me har slike saker som dette, at me òg ville få Framstegspartiet med på det førebyggjande laget, det som ville gjera noko for å redusera klimagassutsleppa nasjonalt, for dermed òg å bidra til å redusera utsleppa globalt. Lat meg til slutt berre oppsummera med at eg synest ikkje nødvendigvis at denne regjeringa gjer nok for å redusera rasfaren. Men det eg registrerer, er at denne regjeringa no praktisk er på linje med det Nasjonal transportplan seier ein skal gjera når det gjeld rasfaren. Ein har løyvd halvparten av det beløpet som ein skulle i forhold til Nasjonal transportplan, og då er me altså i rute. At dei tidlegare regjeringspartia no kjem springande etter med sine forslag, er veldig greitt, for då får ein reist debatten på nytt. Men eg trur at det viktigaste ein kan gjera når ein er i regjering, det er å gjera noko når ein er i regjering, ikkje når ein kjem ut av regjering.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-05:
Forordning(EF) (EF) Formålet med forordninga er å medverke til å sikre like konkurransevilkår mellom vegtransportformene i EØS-området og å betre trafikktryggleiken og arbeidsvilkåra i næringa. Dette skjer ved å endre gjeldande reglar om køyretider, pausar og kviletider for førarar av køyretøy i gods- og persontransport på veg. Som eit resultat av utviklinga på transportmarknaden er virkeområdet til reglane noko endra. Fleire køyretøy enn tidlegare vil verte omfatta ved at unntaka er endra, og nokre er gjorde avhengige av nasjonal gjennomføring. Det er gjort ein del endringar i reglane om dagleg køyretid, pausar og kvileperiodar pr. dag og veke, i hovudsak for å gjere reglane enklare. Det er stramma inn på einskilde område, m.a. når det gjeld kor mange timar som kan nyttast til køyring kvar veke, og i reglane om døgnkvil og vekekvil. Det er meir tydelege og i noko mon strengare krav til dokumentasjon når det gjeld køyre- og kviletider. Sjåførar og verksemder er ansvarlege for å føre over og oppbevare data frå sjåførkortet og fartsskrivaren. I tillegg er einskilde definisjonar justerte. Krav om digital fartsskrivar i nye køyretøy tredde for Noreg i kraft den 9. desember 2006. Ansvaret som sjåførar og verksemder har for å følgje reglane om køyre- og kviletid og bruk av fartsskrivar, vert skjerpa ved at det vert stilt meir detaljerte og presise krav. Eg vil særleg peike på at det vil verte forbode med lønsordningar som utgjer ein fare for trafikktryggleiken eller oppmodar til brot på forordninga. Nærare omtalte tredjepartar får uttrykkelege plikter når det gjeld å sikre at transporttidsplanar i kontraktar er i tråd med reglane, og styresmaktene pliktar å ha høve til å sanksjonere brot på desse pliktene. I tillegg pliktar medlemsstatane å handheve reglane uavhengig av kva for land brotet har skjedd i, kvar sjåføren kjem frå, eller kvar verksemda er etablert. Styresmaktene kan inntil 1. januar 2009 i staden underrette heimstaten om brot som er gjorde i andre land av borgarar eller verksemder som høyrer heime i andre land. Eg håper gjennomføringa av forordninga vil verke positivt for transportnæringa og trafikktryggleiken, og er glad for støtte frå transport- og kommunikasjonskomiteen til Regjeringa sitt forslag om samtykke til godkjenning av avgjerda i EØS-komiteen om å innlemme forordning nr. 561/2006 i EØS-avtala.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2007-06-05:
Det er vanskeleg for statsråden her å gå inn i detaljane omkring eit arbeid som pågår, for det er nettopp det som representanten Sandberg tek opp, forholdet til tariffavtalar og forholdet til gjeldande regelverk, ein må gå inn og sjå på og få ei avklaring på. Eg har ei klar formeining om at når eg har fått det grunnlaget framlagt, bør me sikre oss at me ikkje har gjeldande bonusordningar og incentiv som kan gå ut over trafikktryggleiken. Det håper eg at eit breitt fleirtal i Stortinget vil vere einig i. Men ei avklaring i forhold til dei grensetilfella som er skisserte, og andre aktuelle grenseoppgangar må ein foreta, og det er dette ein no er i gang med.