Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2012-11-20:
Representanten Harberg tar opp viktige elementer ved skolen: hvordan kunnskap er grunnlag for flerkulturell og flerreligiøs sameksistens, og behovet for at nye generasjoner gjennom skolen får god religionskunnskap. Her er jeg helt enig med Harberg. Betydningen av kunnskap og kompetanse for en inkluderende skole kan vanskelig overvurderes. St.meld. nr. 11 for 2008–2009, Læreren – Rollen og utdanningen, understreker mangfoldet blant elevene. Det er nødvendig at alle lærere har kunnskaper, ferdigheter og holdninger for å møte dette mangfoldet i sin undervisning og i sine fag. De nye grunnskolelærerutdanningene ble satt i gang i 2010. Planverket for disse utdanningene består av rammeplan og nasjonale retningslinjer. Her konkretiseres føringene fra St.meld. nr. 11. Planverket beskriver bl.a. det læringsutbyttet kandidatene skal ha for å møte en mangfoldig elevmasse i et flerkulturelt og flerspråklig samfunn. I de nye grunnskolelærerutdanningene satser regjeringen, med bakgrunn i Stortingets vedtak, på større valgfrihet for studentene. Studentene får i langt større grad mulighet til å studere de fagene de er mest interessert i, og som de ønsker å undervise i. Dette skal bidra til å heve kvaliteten på undervisningen i skolen. Det er riktig at RLE ikke er et obligatorisk fag i de nye lærerutdanningene, men et valgfag som de fleste andre fag. Det nye og utvidede pedagogikkfaget, Pedagogikk og elevkunnskap, PEL, er derimot obligatorisk. Det er på 60 studiepoeng, mens pedagogikk i allmennlærerutdanningen var på 30 studiepoeng. Faget har et svært skolerelevant og praksisnært innhold, nettopp for at lærerutdanningene i større grad enn før skal utdanne gode lærere for en inkluderende og mangfoldig skole. PEL-faget omfatter temaer som mangfoldig elevmasse utvikling og læring i ulike sosiale, religiøse og kulturelle kontekster demokrati dannelse utvikling av identitet gjensidig toleranse og respekt flerkulturell forståelse, osv. Mange av disse temaene gjenspeiler generell del i læreplanen til Kunnskapsløftet. Hver student skal ha et læringsutbytte på alle disse områdene, og de ferdig utdannede grunnskolelærerne vil ha denne kompetansen med seg i bagasjen inn i lærergjerningen og inn i sin undervisning i alle fag. Vi har satt i gang en egen følgegruppe for grunnskolelærerutdanningene som hjelper departementet med innføringen av de nye lærerutdanningene. I år arbeider Følgegruppen spesielt med flerkulturelle perspektiv. Hvordan blir kravene i rammeplanen fulgt opp på institusjonene? De ser spesielt på PEL-fagets rolle i grunnskolelærerutdanningene. Det er altså dette pedagogikkfaget, og ikke RLE-faget, som skal sørge for at lærerne har kompetanse til å møte og undervise mangfoldet av elever. Pedagogikkfaget skal ligge til grunn for utdanning og undervisning i alle de andre fagene. Jeg har tillit til at kandidatene fra grunnskolelærerutdanningene vil være bedre rustet til å møte dagens mangfoldige elevmasse enn det allmennlærerne var. Kompetanse i RLE er dermed ikke avgjørende for om kandidatene fra de nye utdanningene blir gode lærere for en flerkulturell og mangfoldig elevmasse. RLE-faget må selvsagt, nå som før, ivareta den spesifikke kunnskapen om ulike religioner og livssyn. Det er viktig at vi har nok kandidater med kompetanse til å undervise i dette faget, som i alle andre fag, i skolen. RLE-faget er imidlertid et lite fag i grunnskolen, det utgjør bare 7,5 pst. av elevenes timer. Antallet lærere med RLE-kompetanse bør ses i forhold til dette. Lærerstudentenes fagvalg de siste årene tyder ikke på at interessen for RLE-faget er dalende. Antallet lærerstudenter som vil gå ut med minst 30 studiepoeng i RLE, ser ut til å holde seg på omtrent samme nivå som før. Spørsmålet om omfanget av RLE som valgfag i lærerutdanningene må ses i lys av kravene til lærernes kompetanse i skolen. For å medvirke til at lærere har relevant utdanning i alle fag de underviser i, vedtok Stortinget i juni 2012 endringer i opplæringsloven om å innføre krav om relevant kompetanse i undervisningsfag fra 1. januar 2014. Dette kommer som et tillegg til dagens kompetansekrav, som er knyttet til selve ansettelsen. De konkrete kravene til kompetanse vil bli regulert i forskrift som først skal ut på høring. I lovproposisjonen er det imidlertid gitt signaler om innholdet i forslaget til forskrift. Innholdet i forskriftene som skal sendes på høring, er ikke endelig fastsatt. Spørsmålet om hvorvidt det skal kreves formell kompetanse – minst 30 studiepoeng – for å undervise i RLE-faget på ungdomstrinnet, er blant spørsmålene som vil bli reist i høringen, sammen med spørsmålet om det skal stilles kompetansekrav til en rekke andre fag. Jeg vil også trekke fram arbeidsgivers ansvar for at skolen har nok kompetanse i f.eks. RLE, jf., opplæringsloven § 10-8. Skoleeier og skoleleder må synliggjøre skolens behov. De må etterspørre og rekruttere lærere med ønsket fagkompetanse. De har ansvaret for kompetanseutvikling av personale for å få ny kompetanse inn i skolen. Og de må jobbe for å beholde den kompetansen som allerede finnes. Når det gjelder nye studieplasser, tildeles disse normalt enten som strategiske plasser der institusjonene selv prioriterer bruken, eller til utdanninger og utdanningsområder. Verken Stortinget eller departementet detaljstyrer studieplasser til spesielle valgfag i f.eks. lærerutdanningene. Institusjonene bruker studieplassene slik de finner det hensiktsmessig innenfor de overordnede rammene Stortinget eller departementet fastsetter, og med hensyn til søkning og egne faglige ressurser. Jeg ser ikke noe grunnlag for å endre på dette.