trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-05-03:
Ja, jeg har ved flere anledninger svart både muntlig og skriftlig på spørsmål fra Stortinget om Navs praksis hva gjelder de månedlige utbetalingsmeldingene til pensjonistene. I mine svar har jeg lagt vekt på at alle vedtak og nye opplysninger som er å betrakte som viktige meldinger i henhold til eForvaltningsforskriften, fortsatt skal sendes skriftlig til personer som ikke er digitale brukere, eller som har reservert seg mot å motta digital post. Månedlige utbetalingsmeldinger som ikke inneholder ny informasjon sammenliknet med foregående måneds utbetalingsmelding, anses derimot ikke å være en viktig melding som krever at meldingen sendes som post til dem som har reservert seg eller ikke er digitale brukere. Arbeids- og velferdsetaten vil imidlertid alltid sende melding dersom ytelsen endrer seg utover reguleringer og satsendringer, og vil fortsatt sende årsoppgaven til brukerne. Har brukerne reservert seg mot digital post, vil de få årsoppgaven og slike meldinger om endringer i posten. De som ikke har pc, elektronisk identifikasjon eller kompetanse til selv å logge seg inn på Ditt Nav, kan henvende seg til NAV Kontaktsenter og få disse utbetalingsopplysningene lest opp. I spesielle tilfeller kan brukere fortsatt ha behov for å dokumentere inntektsopplysninger. I slike tilfeller kan brukeren også be om utskrift av utbetalingsmeldingen. Som jeg svarte representanten Erlend Wiborg 29. mars i år, vil veilederen ved NAV Kontaktsenter sammen med den som ringer, vurdere om det er behov for en utskrift i det enkelte tilfellet. Slike behov vil f.eks. være om brukeren har behov for dokumentasjon til en lånesøknad, eller for å klage ved mulige feilutbetalinger. Jeg har bedt Arbeids- og velferdsetaten om å opptre smidig overfor dem som henvender seg til NAV Kontaktsenter. Dette har arbeids- og velferdsdirektøren forsikret meg om at de vil være, og jeg har ingen indikasjoner på at det ikke følges i praksis. Erfaringen så langt er at det er relativt få som nå ber om å få disse opplysningene tilsendt skriftlig. Det var relativt mange henvendelser da dette var nytt, men nå er henvendelsene tilbake igjen på om lag normalt nivå, dvs. hvordan det var før endringen ble gjort.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-05-03:
Som jeg har sagt, både i det forrige svaret og i tidligere svar, har jeg vært opptatt av at Nav skal vise fleksibilitet særlig innledningsvis, når dette er nytt og oppfattes som nytt blant mange av Navs brukere. Som jeg også har sagt, skal Nav fortsatt sende skriftlig informasjon når informasjonen endrer seg. Når det er den samme informasjonen måned etter måned, vil det ikke sendes ut skriftlig. Det er da man kan ta kontakt med NAV Kontaktsenter og få den opplest. Dersom man må ha det skriftlig fordi man skal søke om lån eller annet, kan man også få den printet ut. Etter det jeg har fått opplyst av direktoratet, har ikke Nav systemer hvor man kan tilby utskrift løpende til enkeltpersoner. Enten gjelder det ingen, eller så gjelder det alle. Det betyr at en endring, slik at man skal kunne få løpende utskrifter uansett, vil innebære at alle må få det. Datasystemene må da i så fall gjøres om, og det må bevilges i hvert fall 30 mill. kr for å rette det opp. Derfor har jeg vært opptatt av at man skal få informasjonen når det er nye opplysninger, men når det er den samme informasjonen måned etter måned, må man ta kontakt med Nav for å få det lest opp.
Anniken Hauglie (Høyre), 2017-05-03:
Som jeg sa i mitt første svar, ser vi nå at antall henvendelser til NAV Kontaktsenter er på om lag samme nivå som det var før man gjorde dette. Så mye kan også tyde på at nå som dette har blitt mer kjent og man har fått mer informasjon om hva som gjelder og ikke gjelder, har det beroliget mange pensjonister. Hva som er å anse som en viktig melding, er definert i eForvaltningsforskriften § 9 – det handler om enkeltvedtak og forhåndsvarsel etter forvaltningsloven, andre meldinger som har betydning for vedkommendes rettsstilling, og meldinger som det av andre grunner er av særlig betydning å sikre at vedkommende mottar. De trygdeslippene som vi diskuterer nå, er de trygdeslippene hvor samme informasjon blir sendt ut måned etter måned, hvor det ikke er noen endringer i det som står. Fortsatt skal man få informasjon når det er nye opplysninger, åpenbart, da er det jo andre opplysninger, og da må man få beskjed om det, eller f.eks. årsoppgaven, som også mange vil være opptatt av. Men når det ikke er endring i informasjonen, vil man som hovedregel ikke sende ut det. Det kan man få via NAV Kontaktsenter.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-05-03:
«Regjeringspartienes stortingsrepresentanter har flere ganger forsikret om at regjeringen vil ordne opp slik at utbetalingsinformasjon fra Nav sendes i posten til dem som har behov for det. Fortsatt får vi meldinger om at dette ikke er gjennomført. Hvorfor har ikke statsråden oppfylt disse løftene?»
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-05-03:
Takk for svaret. Det var jo ikke mye nytt i det svaret som statsråden nå ga. Jeg regner med at når den nevnte representanten Wiborg i sine leserinnlegg skriver at Fremskrittspartiet er klare på at Nav må vise fleksibilitet overfor sine brukere som spør etter utskrift om sine pensjoner – det er faktisk mange som trenger jevnlig brev i posten for å føle trygghet for at de får den pensjonen de skal ha – betyr det svaret statsråden nå gir, at dersom man som pensjonist ønsker å få et brev i posten hver måned, vil man kunne få det. Hvis ikke er det jo feilopplysninger som blir gitt i de leserbrevene som representanten Wiborg sender ut. Da er et spørsmål til Hauglie: Vil statsråden bidra til at det er en enhetlig oppfatning mellom Fremskrittspartiets representanter i Stortinget som har ansvaret for dette, og statsråden?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2017-05-03:
Da er systemene viktigere enn menneskene, skjønner jeg. Men jeg skjønner ikke helt hva statsråden legger i den avgrensningen som gjøres for når man kan få denne ytelsen på papir. Flertallet i Stortinget sa at man «understreker viktigheten av at alle sikres tilstrekkelig informasjon om ytelse og utbetalinger». Nå var riktignok ikke Arbeiderpartiet med i det flertallet, men flertallet, bl.a. statsrådens eget parti, skrev det i merknad. Men nå er det statsråden som definerer at det som er viktig informasjon og grunnlag for å få ytelsen skriftlig, er en lånesøknad, men den enkelte persons trygghet for at man får dette, settes til side. Mener statsråden at statsråden har bedre forståelse av hva en pensjonist trenger, enn f.eks. pensjonistforeningene, som mener at dette er helt feil?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2017-05-03:
«På vegne av ein filmprodusent har eit dansk advokatfirma sendt ut krav til norske forbrukarar dei mistenker har sett film via fildelingssider. Forbrukerrådet meiner kravet framstår som grunnlaust, og ber folk sjå bort frå både brev og krav. Selskapet har gått til sak for å få utlevert identiteten til rundt 12 000 IP-adresser frå ulike nettleverandørar, noko domstolen har løyve til med heimel i åndsverklova. Meiner statsråden at lova nyttast på tenlegt vis?»
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2017-05-03:
Eg er kjend med den orskurden frå Høgsterett som statsråden viser til, og eg er glad for han. Eg har også i og for seg forståing for at statsråden vegrar seg for å kommentere ei konkret sak som framleis verserer i rettsvesenet. Samtidig er dette ikkje noko nytt. Det har vore ei rekkje eksempel på saker dei siste åra der ulike rettshavarar har fått lov av retten til å sende krav, og det er tusenvis som mottek desse krava. Mange av krava er utforma på ein måte som gjer forbrukarar redde og i tvil om kva rettar dei har. Som statsråden sa, er eit av føremåla bak den opninga som vart gjeve i åndsverklova, at ein skal gå etter det ein kunne kalle dei store fiskane, altså folk som driv kommersiell fildeling i stor skala osv. Men det som er heilt opplagt, er at ein her går etter veldig mange som opplagt ikkje er i kategorien «store fiskar». Har ikkje statsråden eit syn på om det er ei praktisering av lova som ho meiner er føremålstenleg?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2017-05-03:
Eg er glad for det siste svaret. No meiner eg at statsråden er tydeleg og – etter mitt syn – tydeleg i riktig retning. Ikkje minst er det eit viktig poeng å ha med seg her at det er mange som ikkje alltid veit at dei gjer noko ulovleg. Men eg vil følgje eit siste spor, som også kjenneteiknar den saka eg tek utgangspunkt i her. Det er at dei krava det her er snakk om, blir fremja frå Danmark og ikkje frå Noreg. Ein ting som er vesentleg med det, er at det i åndsverklova er krav om at ein skal varsle personvernmyndigheitene før ein går til innsamling av IP-adresser – i vårt tilfelle er det Datatilsynet. Det kravet skal sikre at norske myndigheiter kan føre nødvendig tilsyn med aktørar som behandlar sensitiv personinformasjon, noko som IP-adresser absolutt er. Det kravet omgår ein når ein rettar denne typen krav frå eit anna land enn Noreg. Då er spørsmålet: Korleis vil statsråden hindre – eller forsøkje å hindre, i alle fall – at ein omgår viktige personopplysningskrav på den måten?
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-05-03:
Reglene som skal hindre ulovlig nedlasting og deling av opphavsrettslig beskyttet materiale på internett, ble innført i åndsverkloven i 2013. Bakgrunnen var at ulovlig nedlasting har påført dem som skaper og utøver kunst, betydelige økonomiske tap. I loven er det lagt inn strenge vilkår for utlevering av abonnementsopplysninger samt innført sikkerhetsmekanismer slik at disse sakene skal få en forsvarlig saksbehandling. Det er domstolene som etter en interesseavveining skal vurdere om internettilbyderne skal pålegges å utlevere identiteten til en abonnent. Utgangspunktet er at abonnementet kan knyttes til en IP-adresse som har blitt brukt i forbindelse med ulovlig nedlasting av åndsverk, som regel film. For at identiteten skal kunne utleveres, må domstolen finne at hensynene som taler for utlevering, veier tyngre enn hensynet til taushetsplikten. Ved vurderingen skal retten avveie hensynet til abonnenten mot rettighetshavers interesse av å få tilgang til de opplysningene, sett hen til inngrepets grovhet, omfang og skadevirkninger. I tillegg skal Nkom, Nasjonal kommunikasjonsmyndighet, i forkant av rettens avgjørelse ta stilling til om tilbyderen skal fritas fra taushetsplikten. Det er altså strenge vilkår som det er lagt til domstolene å vurdere. Den konkrete saken som representanten Rotevatn viser til, er fortsatt til behandling i rettssystemet, og derfor finner jeg det ikke naturlig å kommentere den saken så lenge den ikke er endelig avgjort. Høyesterett har imidlertid nylig, i en annen sak, vurdert spørsmålet om utlevering av abonnementsinformasjon. I Høyesteretts kjennelse av 26. april ble identiteten til åtte IP-adresser som kunne knyttes til fildeling av én enkelt film, ikke utlevert rettighetshaveren. Bakgrunnen for det var at omfanget av krenkelsen og krenkelsene ikke tilfredsstilte lovens krav til utlevering. Derfor mener jeg at Høyesteretts avgjørelse viser at loven balanserer de ulike interessene på en fornuftig måte.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-05-03:
Jo, det har jeg, og det mener jeg også at vi vektlegger i den nye åndsverkloven som nå er til behandling i Stortinget. Jeg ser frem til at vi skal debattere og behandle før sommeren nettopp det som representanten Rotevatn er inne på, at det er de store, som systematisk og åpenbart med forsett gjør det, loven er ment å skulle ramme – ikke de små, der det kanskje også er enkelte som ikke helt vet hva de faktisk gjør. Jeg mener at listen skal ligge svært høyt for å ta i bruk såpass drastiske virkemidler som vi får høre om her. Derfor mener jeg at Høyesteretts avgjørelse viser at loven klarer å balansere det på en god måte, og den kjennelsen som nå er kommet fra Høyesterett, vil derfor også være med på å danne rettspraksis på dette området.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-05-03:
Representanten Rotevatn stiller et veldig relevant spørsmål, som jeg ikke tror det er siste gang vi er vitne til. Vi kan ikke ha det slik at alle som bor innenfor Norges grenser, skal forholde seg til den strenge personlovgivningen vår, mens aktører fra utlandet skal kunne omgå den. Derfor kommer jeg til å se nærmere på den problemstillingen og den aktuelle saken som blir tatt opp. Nå venter jeg på denne saken og på at en eventuell dom skal bli rettskraftig, men dette er helt klart problematikk som jeg er sikker på at vi kommer til å se mer av, og som vi fra politisk side derfor er nødt til å gå nærmere inn i.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-05-03:
Den Norske Opera & Ballett skal presentere opera, ballett og konserter av høyeste kunstneriske kvalitet. Jeg forstår at det høye kravet til kunstnerisk kvalitet og behovet for fleksibilitet i programmeringen gjør at dette spørsmålet blir reist i en institusjon som Operaen. I et prestasjonsmiljø som det Operaen representerer, forventer vi at hver eneste oppsetning og forestilling skal være av ypperste kvalitet. Spørsmålet om faste og midlertidige ansettelser er forhold som reguleres i tariffavtale, og er dermed en sak mellom partene lokalt i Operaen. Departementet forutsetter, både som eier og tilskuddsyter, at Operaen opererer i samsvar med gjeldende lover og forskrifter, også de lover og regler som gjelder for arbeidslivet. Jeg har full tillit til styret og ledelsen i Operaen og at de som en ansvarlig arbeidsgiver behandler spørsmålet om midlertidige ansatte på en skikkelig måte.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-05-03:
Jeg registrerer selvsagt og følger nøye med på at det er en viss uro ved Den Norske Opera & Ballett. Jeg har full tillit til styret og ledelsens arbeid med å rekruttere nye ledere som kan bidra til at det fortsatt skal formidles opera og ballett av høy kvalitet og til et bredt publikum. Så håper jeg representanten Liadal har forståelse for at jeg som ansvarlig statsråd ikke kan gå inn i enkeltsaker som handler om forhold som reguleres i tariffavtaler, heller ikke enkeltsaker som er en sak mellom partene lokalt. Vi er fra Kulturdepartementets side opptatt av at Den Norske Opera & Ballett følger de lover og regler som er, og vi har også tillit til styrets evne til å legge strategien og retningen videre for institusjonen.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-05-03:
Jeg må gjenta svaret mitt. Det er styrets ansvar å sørge for en forsvarlig organisering av virksomheten, jamfør aksjeloven. Departementet, eller jeg som minister, verken vil eller skal legge føringer for den interne organiseringen av Operaen. Vi går ikke inn i enkeltsaker som handler om forhold som reguleres i tariffavtalen, og dette er en sak som er opp til partene lokalt.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-05-03:
Den økonomiske situasjonen for Den Norske Opera & Ballett er svært anstrengt. Det skyldes i all hovedsak de økonomiske belastningene som følger av operapensjonsloven. Det må utvikles bærekraftige pensjonsordninger i Operaen. Det krever at dagens operapensjonslov avvikles. Kulturdepartementet har over lengre tid arbeidet med et forslag til endring av operapensjonsloven. Det er et komplisert arbeid, som tar tid. Onsdag i forrige uke ble Operaens ledelse og arbeidstakerorganisasjonene orientert om hovedlinjene i forslaget som departementet jobber med. Departementet ønsker å erstatte dagens operapensjonslov med en ordning som sikrer de kunstneriske utøverne flerårig støtte til omstilling når de når aldersgrensen for pliktig fratreden. Detaljene i en slik ny ordning bør i størst mulig grad avtales lokalt mellom partene. Jeg håper på god dialog i arbeidet med Operaens ledelse og arbeidstakerorganisasjonene om det vi ser på som helt nødvendige endringer i et pensjonsopplegg som ikke er bærekraftig for Operaens økonomi.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-05-03:
Det er fordi – som jeg også sa i mitt svar – dette er et arbeid som tar lang tid. Det er en god stund siden dette arbeidet ble satt i gang. Regjeringen mener at det er et helt nødvendig arbeid som ble satt i gang, fordi vi ikke kan forsvare å opprettholde et særskilt pensjonsopplegg for de kunstnerisk ansatte i Operaen som innebærer en pensjonsalder som faktisk ligger 31, 20 og 16 år under det arbeidsmiljøloven i dag setter som øvre aldersgrense, nemlig 72 år. Forslaget handler om å legge til rette for at kunstnerne kan gå over i annet arbeid etter en karriere i Operaen, i stedet for å motta pensjon livet ut ved oppnådd aldersgrense. Vi snakker om særaldersgrense på 41 år for dansere, 52 år for sangsolister og 56 år for korsangere.
Linda Hofstad Helleland (Høyre), 2017-05-03:
Vi har hatt noen møter med de berørte – vi har jo jobbet en tid med dette forslaget – og vi har invitert partene til å komme med sitt syn på saken før vi ferdigstiller høringsnotatet. Høringsnotatet tar vi sikte på å sende ut om ikke så altfor lenge. Der vil vi komme tilbake til detaljene. Men det er riktig at vi er nødt til å komme med en erstatning, som et omstillingstilskudd, når de når aldersgrense for pliktig fratreden, når vi faser ut pensjonsordningen slik den er i dag. Jeg skjønner at det skaper usikkerhet. Det er derfor jeg synes det er helt nødvendig at vi, når vi har startet på dette arbeidet – som var for en god stund siden – fortsetter det, i dialog med partene, og at dette er noe vi får avklart, slik at det ikke blir altfor lang tid med usikkerhet for dem som berøres.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2017-05-03:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justis- og beredskapsministeren: «I tiårene etter den kalde krigens dager har vurderingen av behovet for raskt tilgjengelige tilfluktsrom forandret seg, og mye av kapasiteten som fins, vil det ta noe tid å klargjøre. Men i dagens situasjon med terror og alternativ krigføring vil trusselbildet mot sivilbefolkningen kunne handle om angrep med giftige gasser, virus, radioaktiv stråling med mer, og angrepene vil kunne komme raskt og uten forvarsel. I hvilken grad anser statsråden at byområder som Oslo og andre har en god og egnet beredskap når det gjelder tilfluktsrom?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2017-05-03:
Jeg takker statsråden for svaret. Det kan være mange resonnementer rundt overgangene mellom en tradisjonell væpnet konflikt og det vi vil kunne se av stater som f.eks. bruker terror som sin form for krig i framtiden, og andre terrororganisasjoner. Så Den diskusjonen er omfattende, men jeg vil begrense meg nå – vi har ganske kort tid – til å gå på hva som er status i forhold til lovverket, som også statsråden refererer til. I konseptutredningen som Direktoratet for sivil beredskap gjorde om Sivilforsvaret i 2016, heter det i konklusjonen at: «Tilfluktsrom har i praksis ikke vært håndtert som et beskyttelsestiltak på lang tid. Nye tilfluktsrom har ikke blitt bygget, og de eksisterende har en uavklart status.» Det står også at man trenger en beredskapsstyrke for å kunne ta i bruk anleggene, og den finnes ikke, og det står også at de private som har ansvar for størstedelen av tilfluktsrommene, sjelden er klar over dette ansvaret og hva det innebærer. Så den situasjonen som beskrives, er ganske dramatisk i denne konseptutredningen. Jeg vil spørre statsråden om han er enig i at situasjonen er alvorlig når det gjelder statusen på tilfluktsrommene.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2017-05-03:
Jeg takker for tilleggssvaret også. Det er mange ting som kan sies om mulige situasjoner opp mot en terrorhendelse, hvor tilfluktsrommenes rolle kan aktualiseres, og jeg nevnte stater som bruker terror. Jeg tror vi kan få se mange alternative former for krigføring i framtiden, hvor tilfluktsrommenes relevans kan bli større. Det som er situasjonen i dag, er at 80 pst. av de tilfluktsrommene for 2,5 millioner mennesker som statsråden nevnte, håndteres av private. Det står i denne konseptutredningen at de sjelden er klar over sitt ansvar for å utstyre dem, vedlikeholde dem og kunne klargjøre dem osv. Vi ser det f.eks. her i Oslo, hvor Stortinget stasjon, Nationaltheatret stasjon, Grønland stasjon er de store hovedtilfluktsrommene i sentrum. Spørsmålet er: Hvordan skal vi sørge for at de er utstyrt for å møte angrep med gass, med virus, med kjernefysiske våpen og for å kunne ta imot store deler av befolkningen på kortest mulig tid? Det er jo ikke et poeng å fastslå at det skal ta lang tid å klargjøre dem.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-03:
I Meld. St. 39 for 2003–2004 fremgår det bl.a.: «Tilfluktsrom skal fortsatt være en del av den beskyttelse samfunnet skal kunne gi borgerne. Eksisterende tilfluktsrom skal vedlikeholdes. Sivilforsvaret skal gjennomføre tilsyn med tilfluktsrom for å sikre at disse holder en tilfredsstillende standard.» Tilfluktsrom er permanente beskyttelsesrom som skal verne befolkningen mot skader, primært ved væpnet konflikt. Et moderne samfunn har behov for sivile beskyttelsestiltak. Eksisterende tilfluktsrom skal derfor opprettholdes og vedlikeholdes. Det er nedfelt i sivilbeskyttelsesloven av 2010, hvor bl.a. følgende tre beskyttelsestiltak fremgår: varsling av befolkningen, evakuering av sivilbefolkningen i krig eller når krig truer, og offentlig og private tilfluktsrom for beskyttelse av sivilbefolkningen. Disse tiltakene anses nødvendig under en væpnet konflikt. Tiltakene utgjør en god beskyttelse for sivilbefolkningen, gitt tilstrekkelig varslingstid. Det finnes heller ingen andre alternativ som kan erstatte de nåværende tiltakene og samtidig gi en tilsvarende beskyttelsesgrad. Selv om beskyttelsestiltakene primært er for væpnet konflikt, altså krig, kan det oppstå kriser og situasjoner hvor man kan tenke seg at det er behov for denne type beskyttelsestiltak. I motsetning til væpnet konflikt vil et eventuelt terroranslag med bruk av giftige gasser, virus, radioaktiv stråling m.m. sannsynligvis ikke bli varslet på forhånd. De aller fleste tilfluktsrom benyttes i det daglige til annen virksomhet som lagring og lignende med fastsatt krav til klargjøringstid. Tilfluktsrommene vil derfor være vanskelig å ta i bruk ved hendelser som inntrer uten varsel. Et terrorangrep i fredstid krever umiddelbar beskyttelse av befolkningen. I disse situasjonene er også sivilbefolkningen utsatt fordi vi erfaringsmessig har sett at denne type trusselaktører kan rette angrep direkte mot sivile mål. NATO understreker at sivil beredskap, krisehåndtering og robuste samfunnskritiske funksjoner er en forutsetning for det enkelte lands og dermed alliansens samlede beredskap og forsvar. NATO har vedtatt en rekke grunnleggende forventninger til medlemsstatene. I alle kriser skal landene sørge for å kunne opprettholde en fungerende nasjonal kriseledelse, håndtere mange skadde og forflytting av mennesker, sikre mat, vann og energiforsyning og sikre kommunikasjon og transportsystemer. Regjeringen har derfor etablert et program for videreutvikling av totalforsvaret og samfunnets motstandsdyktighet. En mer utfordrende sikkerhetspolitisk situasjon betyr at de som skal sikre samfunnet, trenger bedre verktøy i verktøykassen.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-03:
Norge har i dag 25 000 tilfluktsrom med plass til om lag 2,5 millioner mennesker. Disse er fordelt på ca. 300 000 plasser i offentlige tilfluktsrom og ca. 2,2 millioner plasser i private tilfluktsrom. Det er riktig at man etter lovendringer i 1998 ikke lenger har krav til at alle nybygg over en viss størrelse skal ha tilfluktsrom. Det ble endret på slutten av 1990-tallet. Så er det selvfølgelig sånn at den sikkerhetssituasjonen man ser for seg, og de endringene som har skjedd rundt oss, tilsier at man kanskje må ha en ny gjennomgang av forholdene for norske tilfluktsrom, men igjen er det viktig for meg å understreke at i det trusselbildet, når vi snakker om den type terrorhandlinger, vil tilfluktsrom ikke være det best egnede instrumentet, men det er viktig at vi uansett har et godt tilbud på tilfluktsromsiden.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-03:
Etter gjeldende forskrift fra 1995 fremgår det at eier og bruker av tilfluktsrommet skal holde rommet ved like og ha ansvar for at det klargjøres til bruk ved beredskap. Kontroller i perioden 2008 til 2012 avdekket mangelfullt vedlikehold ved flere tilfluktsrom, men – og det er viktig å understreke – det viste også at rom som brukes aktivt i fredstid, er i god stand. Så det er et sammensatt bilde. De senere årene har det vært rimelig stor pågang fra private for å få lagt ned tilfluktsrom, men jeg kan sikre representanten at DSB ved Sivilforsvaret, som forvalter systemet, har lagt til grunn en streng praksis. Derfor er også få tilfluktsrom lagt ned, men det er selvfølgelig nødvendig å se nærmere på forholdene for en del av tilfluktsrommene, nettopp fordi at sikkerhetssituasjonen har endret seg.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-03:
Regjeringen jobber med å øke soningskapasiteten i Norge og har gjort dette gjennom hele regjeringsperioden. Overgangsboligene er fengsler med lavere sikkerhetsnivå. De er et særskilt rehabiliteringstiltak for innsatte som har behov for botrening eller sosial trening, planlegging av løslatelse, nettverksarbeid mv. som ikke kan tilbys gjennom straffegjennomføring i ordinært fengsel. Soning i overgangsbolig kombineres med frigang, hvor innsatte på dagtid har sysselsetting i form av enten arbeid eller utdanning ute i samfunnet. Kriminalomsorgen har i dag åtte overgangsboliger fordelt rundt i landet. Meld. St. 12 for 2014–2015, Utviklingsplan for kapasitet i kriminalomsorgen, la frem prognoser som viser et langsiktig behov for økt kapasitet tilsvarende 1 000 nye plasser innen 2040, og at 550 av disse må være etablert innen 2020. Det er gjennomført kvalitetssikrende konseptvalgutredninger for Østlands-området inklusiv Telemark og for Agder-fylkene. Det er først og fremst behov for å utvide kapasitet med høy sikkerhet. I 2015 ble det bevilget penger til å etablere 41 nye lukkede fengselsplasser og én egen ungdomsenhet med inntil fire plasser. Det er bevilget penger til utvidelse ved Ullersmo fengsel og ved Indre Østfold fengsel avdeling Eidsberg, med henholdsvis 96 og 85 plasser. Dette er nødvendig for å erstatte deler av Oslo fengsel som må legges ned. Disse plassene står ferdig i juni 2017. Det er bevilget penger i 2016 og 2017 til prosjektering av nytt fengsel i Agder med til sammen 300 plasser. Regjeringen vil fortsette arbeidet med sikte på å utvide norsk fengselskapasitet for å unngå at soningskøene øker igjen, og at kriminalomsorgen kan stille et tilstrekkelig antall varetektsplasser til disposisjon for politiet. Vi må se på behovet for fengselsplasser i et nasjonalt perspektiv og ut fra faglige vurderinger. I den sammenheng vil også flere overgangsboliger bli vurdert, men som nevnt er det altså behov for å øke kapasiteten for plasser med høy sikkerhet. Regjeringen vil derfor komme tilbake til prioritering av tiltak, bevilgningsbehov og fremdrift i forbindelse med de årlige budsjettprosessene.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-03:
Notodden-modellen, som representanten Vågslid viser til, er absolutt verdt å se nærmere på, noe også komiteen i merknads form har vist til. Jeg mener dette er noe vi absolutt bør kunne vurdere i det videre arbeidet. Departementet skal i det videre arbeidet med å utvikle kriminalomsorgen vurdere ulike samarbeidsmodeller, ulike organisatoriske løsninger hvor nettopp målet er å legge best mulig til rette for tilbakeføring gjennom god og mulig straffegjennomføring. Som nevnt vil regjeringen komme tilbake til prioritering av tiltak, bevilgningsbehov og fremdrift. Vi vil selvfølgelig også se på denne modellen i den sammenhengen og komme tilbake til Stortinget på egnet måte.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-05-03:
Det er klart at i forbindelse med de ordinære budsjettene vil også dette være berørt. Jeg deler representanten Vågslids syn på at det er et viktig, prioritert tiltak å legge til rette for tilbakeføring til samfunnet. Det er også noe regjeringen har prioritert og tatt på alvor. Vi har flere tiltak som skal bidra til nettopp dette. Det er bevilget 12 mill. kr i inneværende budsjett for 2017 til å etablere tre nye enheter for behandling av rusproblemer i fengsel. Ordningen skal gi innsatte rusbehandling i fengsel og gode overganger til videre behandling etter løslatelse. Regjeringen har også sørget for 10 mill. kr slik at flere innsatte kan overføres til behandlingsinstitusjon under soning, og regjeringen har sørget for bevilgninger slik at narkotikaprogram med domstolskontroll har blitt utvidet og nå er et landsdekkende tilbud. I det hele tatt er dette noe regjeringen har tatt på alvor, og som vi gjennom tiltak viser gjennomføringskraft på.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2017-05-03:
Beklagar så mykje, president. Det skal ikkje gjenta seg. «På Notodden jobbes det med spennende planer for etablering av overgangsboliger i forbindelse med tilbakeføring etter soning. Overgangsbolig i Telemark står høyt på prioriteringslista i kapasitetsplanen, jf. Meld. St. 12(2014–2015) Utviklingsplan for kapasitet i kriminalomsorgen. Justiskomiteen har i budsjettet for 2017 skrevet en positiv merknad om Notodden-modellen og det gode arbeidet som er i gang. (2014–2015) Hva er status for arbeidet med å etablere flere overgangsboliger?»
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2017-05-03:
Eg takkar for svaret. På Notodden og i Telemark har me over ein lang periode jobba med å utvikle ein modell for overgangsbustader. Justis- og beredskapsministeren kjenner nok også til Notodden-modellen og at det skjer mykje spennande på Notodden når det gjeld innsatsen til bedrifter og kommunen, som kunne betydd mykje for innsette som er ferdige med soning, og som skal tilbake til samfunnet. Eg skjønar at justis- og beredskapsministeren ikkje kan kommentere saka konkret, men meiner justis- og beredskapsministeren at det arbeidet som er gjort, f. eks. på Notodden, vil vere eit godt grunnlag og eit viktig utgangspunkt for rammer rundt etablering av overgangsbustader?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2017-05-03:
Takk for svaret. Eg synest det er veldig positivt at justis- og beredskapsministeren seier at dei ynskjer å vurdere dette. Som eg sa i spørsmålet mitt, er Telemark nemnt i kapasitetsplanen, og det finst sikkert ulike, gode lokasjonar for nye overgangsbustader. Men for Arbeidarpartiet er det veldig viktig at me legg godt til rette for at ein blir mindre kriminell når ein kjem ut av fengsel, enn då ein kom inn i fengsel. Slik sett er det behov for fleire overgangsbustader. Justis- og beredskapsministeren seier han ynskjer å kome tilbake til Stortinget med dette. Har justis- og beredskapsministeren eit tidsperspektiv på det?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2017-11-23:
Jeg har gleden av å framsette et representantforslag om å utrede en norsk skatt for selskaper med digitale inntektsmodeller, en «Google-skatt».
Hans Andreas Limi (Fremskrittspartiet), 2017-11-23:
På vegne av representantene Mazyar Keshvari, Helge André Njåstad, Morten Wold, Morten Stordalen, Erlend Wiborg og meg selv vil jeg fremsette et forslag om at Stortingets presidentskap setter ned et utvalg for å vurdere prosessen og valgbarheten til de komiteer, utvalg og nemnder som Stortinget oppnevner.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2017-11-23:
På vegne av meg selv kommer jeg med et forslag om tiltak mot seksuell trakassering.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2017-11-23:
På vegne av stortingsrepresentantene Sverre Myrli, Espen Barth Eide, Runar Sjåstad, Åsmund Aukrust, Hege Liadal Haukeland og meg selv ønsker jeg å framsette et forslag om å legge strenge miljøkrav til grunn for Kystruten i perioden 2021–2030.
Arne Nævra (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-23:
På vegne av Lars Haltbrekken, Solfrid Lerbrekk, Torgeir Knag Fylkesnes og meg selv har jeg gleden av å framsette et representantforslag om å endre anbudet på Kystruten.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-23:
Når det gjelder referatpunkt 147, er deler av den saken nå foreslått behandlet under forretningsordenens § 39 bokstav e. Jeg må be om en begrunnelse for hvorfor det har skjedd, og at vi i så fall får en mulighet til å vurdere den begrunnelsen.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-11-23:
Da er det greit. Det var litt vanskelig å vite og huske akkurat hva det punktet var nå, men da er det greit.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
På vegne av stortingsrepresentant Audun Lysbakken og meg sjøl vil jeg sette fram representantforslag om profittfri drift av asylmottak. Og på vegne av stortingsrepresentantene Snorre Serigstad Valen, Audun Lysbakken og meg sjøl vil jeg sette fram forslag for en helhetlig boligpolitikk.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
For SV er en viktig sak i politikken å sikre at alle skal kunne ha et trygt hjem, og da er bostøtten viktig, for det er mange som har dårlig råd. Men de siste tre årene er det altså over 15 000 færre som får bostøtte i Norge. Det skjer samtidig med at befolkningen har økt med flere hundre tusen, boutgiftene har eksplodert, og inntekten til dem med lavest inntekt og trygder har stått nærmest stille, og for noen har den gått ned. Husbanken sier hvorfor dette har skjedd. Det ene er at man ikke har tatt igjen et gap som ligger der. Det andre er at uføre faller ut på grunn av regelendringer. Nå hørte vi nettopp finansministeren si at dette var en bra endring, som om man hadde rettet opp en urettferdighet. Da må jeg spørre også Helleland: Mener virkelig Høyre og Helleland at det er urettferdig at uføre som ikke har råd til å bo, skal få bostøtte, slik som de fikk før?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
I et land der regjeringen skryter av at alt er så bra, skulle man kanskje tro at man hadde hatt evnen til å rekke hånden litt ut til de kanskje aller mest vanskeligstilte menneskene i verden, nemlig de som har vært rammet av krig og er på flukt. Flyktningkrisen fortsetter å utspille seg på den andre siden av de murene som Europa har bygd rundt seg. Sjøl om flyktningene ikke lenger kommer hit til Norge og Europa, er ikke krisen over, sjøl om regjeringen sier det. De har gått så langt som til å slutte å snakke om flyktninger. Man snakker om innvandring. Når man er flyktning, handler det ikke om at man innvandrer. Det handler om at man har vært utsatt for krig, grov vold, undertrykking, har mistet alt og flykter for livet. Det er ikke migrasjon, det er ikke innvandring, det er flyktninger vi snakker om. Da Norge i fjor mottok 3 460 asylsøkere, mottok Uganda 532 000 asylsøkere. Jeg skal vedde på at de har litt større problemer med å håndtere det enn Norge har. I Norge fremmer vi til og med forslag i budsjettene – også nå i revidert nasjonalbudsjett – om å kompensere kommunene fordi det ikke kommer nok flyktninger til å fylle plassene som står tomme. I den situasjonen velger regjeringen ikke å øke antallet kvoteflyktninger eller antallet fra den europeiske relokaliseringsmekanismen. Det går med sneglefart. Det sitter 60 000 fast i Hellas. De er fra Syria, Afghanistan og Irak. En fjerdedel av dem er barn. Halvparten er kvinner og barn. Dette er mennesker som har levd i totalt limbo i over ett år. Norge har tatt imot noen – det er helt riktig – men vi kan ta imot flere. Derfor fremmer SV i dag et forslag – som jeg virkelig håper at Stortinget kan slutte seg til – om å øke antallet kvoteflyktninger, gjennom både FN og den europeiske relokaliseringsmekanismen, med 2 000 til sammen. Det er ikke mange, men det hjelper litt, og det gir et signal om at vi i vår velstand er villige til å ta imot noen flere av dem som har mistet alt.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2017-06-21:
Budsjettene handler ofte om regnestykker. Jeg har sett litt på noen regnestykker de siste dagene. Jeg har sett på det regnestykket der regjeringen påstår at 264 500 kr til dem som har mest, tydeligvis er en mindre sum enn et par tusenlapper, som de som har lite, har fått. Jeg har regnet og regnet, og jeg klarer ikke å få dette regnestykket til å gå opp riktig. Jeg er ganske sikker på at alle de med små inntekter og som har betalt skatt, mye mer enn de rikeste, gladelig ville ha byttet, slik på at de hadde tatt imot 264 500 kr, og så kunne de som har høye inntekter og høye formuer, fått 2 000 kr. 367 barnefamilier har mistet ca. 29 000 kr i året å leve for. De har en forsørger som er ufør, og har så lav inntekt at de kvalifiserte for det behovsprøvde barnetillegget. Dette er altså noen av de fattigste familiene vi har i landet, og som har unger, og som da på et eller annet mirakuløst vis skal få seg jobb og bli mindre ufør av å være fattige. Dette regnestykket går ikke opp for disse familiene, og det er det som er forferdelig. Nå har vi hørt regjeringen stå her og si at det går så innmari bra i dette landet. Ja, det meste går bra i dette landet, så hvorfor har vi ikke råd til disse familiene? Siden denne regjeringen tok over, er det et sted mellom 15 000 og 20 000 mennesker som har mistet retten til bostøtte. Jeg har gått til Husbanken og spurt: Hvordan har dette kunnet skje? Husbanken sier at det er to ting. Det ene er at regjeringen ikke har løftet nivået fordi boligutgiftene har økt voldsomt i dette landet – og fordi mange uføre nå faller ut av ordningen. Hva er det som er likt hos disse? Jo, det er at de har ekstremt lav inntekt. Samtidig har Norges befolkning økt med flere hundre tusen. Boligprisene har økt, og staten bidrar mindre i dag enn den gjorde i 2009, til å hjelpe dem som ikke har råd til en egen bolig. Det kommer til å koste litt penger. Men dette landet som går så bra, burde vel ha råd til det. Det er virkelig sant at Norge trenger en ny regjering, for vi kan gjøre det langt bedre.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Takk for det. Først gjelder det Kap. 950 Post 95. Navnet på posten har i regjeringens proposisjon blitt endret til «Kapitalinnskudd», jf. forslag knyttet til Fornybar AS. Endringene i postnavnet er fanget opp i postomtalen i Innst. 401 S for 2016–2017, jf. side 186. I vedtakslisten i Innst. 401 S står imidlertid posten fortsatt oppført med navnet «Egenkapitalinnskudd til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS», jf. side 377. Navnet bør være «Kapitalinnskudd». Så går vi til – dette blir veldig teknisk, men jeg har fått veiledning fra presidenten om at det må gjøres på denne måten, så da adlyder jeg – Kap. 2421 Post 51. Navnet på posten har i regjeringens proposisjon blitt endret til «Tapsavsetning, såkornfond og koinvesteringsfond», jf. forslag om å opprette et koinvesteringsfond. Endringene i postnavnet er fanget opp i overskriften i postomtalen i Innst. 401 S, jf. side 187. I gjengivelsen av flertallsforslag under komiteens merknader på side 187 i tabellen benyttes fortsatt navnet «Såkornfond IKT-næringer, tapsavsetning». Også i vedtakslisten i Innst. 401 S står posten fortsatt oppført med navnet «Såkornfond IKT-næringer, tapsavsetning», jf. side 384. Navnet bør være «Tapsavsetning, såkornfond og koinvesteringsfond». Den siste rettelsen er under Kap. 2421 Post 95. Navnet på posten har i regjeringens proposisjon blitt endret til «Egenkapital, såkornfond og koinvesteringsfond», jf. forslaget om å opprette koinvesteringsfond. Endringene i postnavnet er fanget opp i overskriften i postomtalen i Innst. 401 S, jf. side 188. I gjengivelsen av flertallets forslag under komiteens merknader på side 188 i tabellen benyttes fortsatt navnet «Såkornfond IKT-næringer, egenkapital». Også i vedtakslisten i Innst. 401 S står posten fortsatt oppført med navnet «Såkornfond IKT-næringer, egenkapital», jf. side 384. Navnet bør være «Egenkapital, såkornfond og koinvesteringsfond». Man skjønner det ikke er slik at navnet skjemmer ingen, alltid. Av og til må det gjøres rettelser i navnet. – Presidenten skal her få rettelsene. Til slutt vil jeg få takke komiteen, det er siste debatt, for et utmerket samarbeid – jeg holdt på å si som en statsminister sa – i fred som i krig, men vi kan vel kanskje minimere det litt og si: Takk for samarbeidet, både når det gjelder stridbare temaer, og når vi har vært enig. Det har i hvert fall vært konstruktivt, uansett.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Når vi ser resultatene av det samarbeidet, er vi veldig glad for mange av dem. Representanten Berg-Hansen nevnte f.eks. engasjement internasjonalt. Ja, vi har i fellesskap kunnet levere 1 pst. av BNP til verdens fattige. Det har skjedd i samarbeid med Fremskrittspartiet. Jeg kan også ta en annen sak, som det var strid om, og som går på dem som kanskje er mest sårbare. Vi hadde under forrige regjering et stort problem knyttet til hvordan vi skulle ivareta asylbarn. Det fikk vi en løsning på, for de lengeværende asylbarna, ikke sammen med forrige regjering, men med Fremskrittspartiet i regjering. Jeg er ikke sikker på at de var enige, men dette fikk vi til, og det var viktig for oss – bare for å ta to eksempler.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Heimevernet var en viktig del av arbeidet knyttet til langtidsplanen, hvor det også ble et visst skille her i Stortinget i høst. Noe av det vi måtte få til i fjor høst, var å styrke forsvarsbudsjettet med 300 mill. kr i budsjettforliket for å oppfylle det vi hadde som målsetting. Vi står for at Heimevernet er en viktig del av totalforsvaret. At vi ikke er med på en merknad i revidert budsjett, skyldes også at vi nå står foran en studie som akkurat er lagt fram og skal behandles. Jeg kan forsikre representanten Slagsvold Vedum om at Heimevernet står høyt på vår dagsorden, slik at vi har et operativt heimevern også i framtiden, når dette nå skal debatteres ytterligere.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Nå tror jeg kanskje det er å dra det litt langt å si at Sjøheimevernet ble lagt ned i går. Jeg tror vi får ta en egen debatt om det. Hvis representanten har slike opplysninger, skal jeg gjerne få ettergått det til vi er kommet lenger ut på dagen. Det høres litt spesielt ut, slik jeg hører representanten nå.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Jeg oppfatter at regjeringen, og jeg tror jeg også snakker for de fire partiene i denne sal, er opptatt av å motvirke økte ulikheter og økt fattigdom. Dette er jo ikke bare et spørsmål om skatt, som SV ofte gjør det til. En må se på hva vi gjør i budsjettsammenheng av tiltak for dem som har dårligst råd. Revidert budsjett er et godt eksempel på tiltak vi styrker, men som ikke gir seg utslag i f.eks. en GINI-koeffisient. Når vi f.eks. sørger for at de som har dårligst råd, betaler mindre i barnehagetakster nå enn før, og når vi sørger for at det bevilges midler til fritidstiltak og ferier, er det også for å løfte mange som ellers ikke ville hatt mulighet til det. Jeg kan bekrefte at dette er noe vi er opptatt av, og noe jeg vet at også representanten Serigstad Valen er opptatt av.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Jeg synes det var fortjenestefullt av Marianne Marthinsen å være ganske redelig om sysselsettingsandelen og når det fallet begynte. Det vil jeg gi henne honnør for, sett i forhold til en del andre debatter vi har hatt om dette, hvor det har vært mange rare tall. Representanten Marthinsen nevnte også NTP og manglende handlingsrom framover. Vi hadde en interessant NTP-debatt for noen dager siden, hvor det framkom at Arbeiderpartiet mangler dekning for sine forslag i NTP. Etter først å ha kritisert det vi, regjeringen og samarbeidspartiene, har lagt fram, for å være for ambisiøst, mangler man altså kanskje rundt 100 mrd. kr, uten at man anviser noen dekning. Hvor var Marianne Marthinsen da samferdselsfraksjonen drev med dette?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Jeg ble litt inspirert til å ta en replikk når representanten Limi brukte så mye tid på bøndene, for det er det ikke så ofte jeg har hørt tidligere. Limi skrøt av at antall heltidsbønder nå er høyere enn da Senterpartiet satt i regjeringskontorene. Jeg tenkte: Reflekterer dette noe om at det å sitte i regjering har sin virkning? Så mitt spørsmål er i grunnen: Det trykket representanten Limi la på f.eks. landbrukspolitikk, er det et symptom på at det har gjort noe med Fremskrittspartiet å sitte fire år i regjering?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Senterpartiet og Kristelig Folkeparti var enige om ikke å nedlegge Sjøheimevernet da vi behandlet det før jul. Men det er et faktum at på Senterpartiets vakt, som det så fint heter – i regjering, var det faktisk en nedbygging av Forsvaret. Og ikke bare det: Det fantes et større problem, det var en skjønnmaling, man lot som man kunne drifte kapasiteter som man faktisk ikke kunne drifte når det kom til stykket. Der fortjener den nåværende regjeringen ros for å ha fått realitetene opp på bordet. EØS-avtalen er en viktig avtale for norsk økonomi, og vi kjenner Senterpartiets holdning til den avtalen. Jeg er sikker på at Slagsvold Vedum leser Nationen. Der så vi i går at støtten til EØS-avtalen er svært høy og økende. Hva tror representanten Slagsvold Vedum er grunnen til det?
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2017-06-21:
Jeg tviler aldri på energien til representanten Serigstad Valen, og jeg skjønner at han har hatt tid til også å være på pressekonferanse før denne debatten, der han har beskrevet litt om samarbeidsforhold osv. – at vennskapet på ikke-sosialistisk side er litt svakt, mens derimot Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV, de liker hverandre. Så det skal gå bra. Han refererte jo også til at han skulle gå i forhandlinger nå etter valget. Da er det litt interessant – og nå spør jeg av ren nysgjerrighet – at når Kristin Halvorsen i sin biografi snakker om Arbeiderpartiet, bruker hun et uttrykk, og det uttrykket er «herrefolket». Så mitt spørsmål til representanten Serigstad Valen er da: Hvorfor tror du Kristin Halvorsen brukte det uttrykket, og hvorfor tror representanten Serigstad Valen at det skal gå så mye bedre denne gangen?
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
Det er mye jeg kunne tenkt meg å spørre representanten Syversen om. Jeg kjenner representanten Syversen som en varm, omtenksom og inkluderende mann som er svært opptatt av de svakeste både i vårt samfunn og også internasjonalt. Han representerer dermed noen av de viktigste verdiene vi har, som nestekjærlighet, solidaritet og likeverd. Når vi nå står her i dag, på siste dag i denne stortingssesjonen, kan representanten Syversen da dele noen tanker med oss om hvilke følelser han i dag har – etter at Kristelig Folkeparti har bidratt til å sette Fremskrittspartiet inn i regjering og ikke minst bidratt til å gjøre opp fire statsbudsjetter som har tatt Norge i motsatt retning på flere av områdene der han og Kristelig Folkeparti står?
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2017-06-21:
I saldert budsjett for 2017 ble det bevilget 125 mill. kr i statlig investeringskapital til et landsdekkende såkornfond for IKT-næringer. Allerede nå, i RNB, nuller man hele IKT-fondet, med den begrunnelse at ESA-godkjenningen tar tid. Da må det være lov å spørre: Hvor hardt har regjeringen jobbet for å få på plass ESA-godkjenningen? Har man også denne gangen kastet kortene for tidlig?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
I går måtte innsatsstyrkene i Heimevernet på Vestlandet levere inn sine våpen og sitt utstyr, og avdelingen Salamander ble lagt ned. Det er en del av at 2 000 mann i Sjøheimevernet skal avvæpnes, og at man svekker beredskapen langs kysten. I revidert nasjonalbudsjett er det en diskusjon om Heimevernet. Vi i Senterpartiet har bevilget mer penger til Heimevernet og uttrykt motstand mot at man skal legge ned Sjøheimevernet, for vi mener det er en viktig del av vår nasjonale beredskap. Er Kristelig Folkeparti fortrolig med det som nå skjer, at man legger ned beredskapen langs kysten, at man legger ned Sjøheimevernet, og hvorfor har ikke Kristelig Folkeparti blitt med på Senterpartiets merknader og Senterpartiets bevilgninger for en styrking, og ikke en nedbygging, av Heimevernet?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2017-06-21:
Sjøheimevernets styrker ble lagt ned i går. Da er mitt spørsmål til representanten Syversen: Synes Syversen og Kristelig Folkeparti at det er fornuftig at Sjøheimevernets styrker blir lagt ned nå, og at de leverer inn utstyr før man har tatt endelig stilling til landmaktutredningen, og hvorfor tillater Kristelig Folkeparti eventuelt at det skjer – at regjeringen nå kjører på med nedbygging av Heimevernet langs kysten vår?