Siri A. Meling (Høyre), 2013-03-21:
Som vi også debatterte i forrige sak, må vi påregne store investeringer i strømnettet fremover. Det gjelder både i sentralnettet og i de underliggende nett. En samlet investeringsramme på mellom 90 og 125 mrd. kr i den neste tiårsperioden er sannsynlig basert på Statnetts siste nettutviklingsplan og estimater som er kommet fra Norges vassdrags- og energidirektorat. Investeringene anses å være nødvendige. Et moderne samfunn er avhengig av strømtilførsel og forsyningssikkerhet for de fleste funksjoner. Vi trenger mer og et sterkere nett for å kunne fase inn nye mengder energi – i tråd med både elsertifikatavtalen med Sverige og Norges fornybarmål som del av EUs fornybardirektiv. Videre anses investeringene å være nødvendige ut fra fremtidens forventninger om et varmere, villere og våtere klima, som vil kreve en mer robust infrastruktur. Nettvirksomheten er et monopol, og det innebærer at vi, dvs. både politikere, offentlige myndigheter, kraft- og nettselskaper, har et ekstra stort ansvar i å ivareta kundenes interesser. Store investeringer i regional- og distribusjonsnettet fremover vil bety økte nettariffer for kundene, både private husholdninger, industri og annen næringsvirksomhet. Høyre er opptatt av at kundene skal få et kvalitetsmessig godt produkt til en mest mulig kostnadseffektiv pris. Samfunnet bruker elektrisitet på stadig nye områder, men vi bruker den også mer effektivt, bl.a. hos husholdningene. Nye byggtekniske krav og ulik teknologiutvikling gjør også at strømforbruket hos husholdningene sannsynligvis vil gå ned. Da vil også nettariffen fremstå som dyrere enn selve strømforbruket, og en del kunder opplever dette allerede i dag og setter spørsmålstegn ved hvorfor tariffene er såpass høye. For Høyre er det viktig at kundene skal ha en trygg forvissing om at elektrisiteten er levert på en så kostnadseffektiv måte som mulig. I Norge har vi mange nettselskaper. Flere rapporter tyder på at en strukturendring i retning færre og større nettselskaper vil være tjenlig for kundene og gi en samfunnsøkonomisk gevinst både i form av kostnadsbildet og for å sikre en god kvalitet på infrastruktur og tjenester knyttet opp til strømnettet. Det faktum at det ikke har skjedd spesielt store endringer innenfor nettstrukturen det siste tiåret, i kombinasjon med de store investeringene vi står foran, er bakgrunnen for at Høyre, sammen med Fremskrittspartiet og Venstre, har fremmet representantforslaget som ber regjeringen fremme tiltak som kan gi oss en mer effektiv og fremtidsrettet regional og lokal nettstruktur. I etterkant av at vi fremmet dette representantforslaget, har NVE gjort grep som innebærer at nettselskaper som velger å fusjonere, kan beholde fusjonsgevinsten en lenger periode enn tidligere. Dette er bra, og det er et skritt i riktig retning. Spørsmålet er om dette tiltaket er nok. De økonomiske rammene som nettselskapene driver under, er regulert og overvåket. Det er gjennom disse rammene vi må foreta endringer som stimulerer til færre og større nettselskaper. NVE har varslet ytterligere endringer, og det anser jeg for å være nødvendig. Og det haster. Investeringsbehovet fremover vil kreve mye ressurser, når det gjelder både kompetanse og kapital. Videre skjer det en del endringer i hvor verdiene hentes ut langs verdikjeden mellom kraftprodusenter via nettleverandører til sluttkunde. Analyser som ble presentert på Energi Norges vinterkonferanse sist uke, bl.a. av konsulentselskapet McKinsey, viser hvordan en stadig større andel av verdiene knyttet til kraftproduksjon tas ut nærmere sluttkunden. Det er nedgang i lønnsomheten oppstrøm, og en oppgang i lønnsomheten nedstrøm og tradisjonell nettdrift. Hvordan skal kraftselskapene håndtere det presset de får når det gjelder marginer fremover? Dette er både en utfordring og en mulighet for eierne av kraftproduksjon i Norge, dvs. i all hovedsak offentlige eiere som kommuner, fylkeskommuner og stat. For å kunne ta del i denne verdikjeden er det viktig at nettselskapene er i stand til å tilby gode teknologiplattformer og produkter og tjenester mot sluttkunden – og dette krever både trendforståelse, kompetanse, kapital, gjennomføringsevne og ikke minst en lyst til å satse. Hvis nett- og kraftselskapene ikke benytter seg av dette mulighetsbildet, så er det en relativt stor sannsynlighet for at andre aktører vil ta en stadig større andel av verdiskapingen og lønnsomheten i næringen. Det har vært mye usikkerhet knyttet til utrulling av AMS og kravet til når dette skal være gjennomført. Jeg synes det er bra at statsråden har valgt å utsette tidsfristen med et par år. Det er viktig at vi får på plass teknologi og løsninger som er gode og fremtidsrettede. Vi er fra Høyres side også fornøyd med at statsråden har valgt å avslutte planene og arbeidet for en felles tariffering for sentral- og regionalnettet.