trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Også jeg vil benytte anledningen til å takke interpellanten for å ha tatt opp dette viktige temaet. Jeg vil også takke for debatten. Det er framkommet mange interessante synspunkter og forslag. Vi er enige om at økonomisk kriminalitet må bekjempes og innsatsen forsterkes, og det er godt å konstatere den brede politiske enigheten det er rundt dette temaet, hvordan dette spiller inn på og handler om fellesskapets verdier, og hvor viktig det er for oss å slå ring om disse. Innsatsen skal forsterkes, som jeg nevnte, og selv om vi er innstilt på å bruke mer ressurser, er det ikke mindre viktig å sikre at ressursene brukes riktig. Derfor brukte jeg så mye tid i mitt innlegg på spørsmålet om organisering og kompetanse. Jeg ser også med interesse på synspunkter som kommer til uttrykk ikke bare i denne sal, men også i media, knyttet til disse temaene når vi nå skal forholde oss til dem i tiden som kommer. Som det er påpekt: Kriminalitet skal ikke lønne seg. Inndragning skal derfor også prioriteres. Vi har satt dette som et av de tydelige kravene til Politidirektoratet om forsterket innsats. Dette skal selvsagt også ses i sammenheng med at politiet tenker langsiktig rundt det å bygge kompetanse og rundt interessen for inndragning og det å sikre at det praktisk tilrettelegges for å bruke denne muligheten enda bedre enn vi har gjort så langt. Når det gjelder det som representanten Bøhler nevnte om høringsnotatet fra Finansdepartementet om klientkonti, kan jeg i tillegg nevne at selv om dette høringsbrevet er sendt ut, står Advokatlovutvalget fritt til å komme med eventuelle nye forslag, tilleggsforslag eller forslag til endringer når det gjelder dette temaet – om de ser det som riktig. Man har også diskutert mulige, nye fullmakter til Skattekrim. Jeg vil be om synspunkter på dette fra Riksadvokaten og se om det er grunnlag for å følge det opp overfor Finansdepartementet, som har ansvaret for denne lovgivingen. Så handler det om at jeg ikke rakk temaet korrupsjon nå, men det får vi komme tilbake til når det er anledning til det.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Hvis jeg forstår representanten riktig, har vi på bakgrunn av den beslutningen som ble tatt i Datatilsynet om hvordan man praktiserte bruken av dette registeret, klargjort at det ikke var tilstrekkelig hjemmel i dagens regelverk. Det er dette vi nå tar opp, og vi kommer tilbake med forslag til en helt tydelig hjemmel for å kunne gjenopprette den søkemuligheten.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Som jeg sa, vi er helt i innspurten med høringsbrevet og satser på å sende det ut på høring med sikte på å få gjennomført lovendringen så fort som mulig.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Jeg er glad for at den norske redningstjenestemodellen kan betegnes som kanskje verdens beste. Vi har hver dag ressurser som jobber sammen for å sikre at vi gjør en god innsats for å redde liv. I dette inngår selvsagt en god redningshelikoptertjeneste. Derfor er jeg så opptatt av å sikre at den også er best mulig hver dag i de årene vi nå venter på å fornye denne flåten. Det skal vi sikre både gjennom at dagens Sea King-flåte holdes best mulig, og gjennom at vi – om det er nødvendig – velger andre alternativer for sikre at tjenesten er god, f.eks., som jeg også nevnte, en åpning for å leie inn private løsninger. Det er en løsning vi i dag f.eks. anvender på Svalbard. Primært er jeg opptatt av å sikre en best mulig redningshelikoptertjeneste som inngår som en viktig del av den totale redningsberedskapen vår.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Jeg har sagt det før, og jeg sier det igjen, at i store, kompliserte prosjekter skal man ikke være skråsikker, men skal være mer opptatt av å drive prosjektet framover, slik at man holder den tidsplanen som er lagt. Med de tilbudene som nå er kommet inn, og de er jo også, som jeg nevnte, åpnet, jobber vi på spreng for å sikre at denne kontrakten skal inngås som planlagt i løpet av dette året.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
For meg har målet vært å sikre signering av kontrakten i løpet av inneværende år. Siden jeg ikke i farten husker detaljert diskusjonen vi sist hadde i denne salen om dette, er jeg vel heller ikke trygg på at jeg forstår rekkevidden fullt ut i detalj av representanten Oktay Dahls spørsmål. Men jeg har også fått et skriftlig spørsmål, som jeg selvsagt vil besvare, hvor jeg også vil prøve å forklare i detalj hvordan dette bildet ser ut.
Grete Faremo (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Jeg skal være svært kort. Stortinget behandler i dag et forslag om skjerpede strafferegler for terrorplanlegging og terrortrening. En samlet komité synes å dele det syn at det er behov for lovendringer på dette området, og det er jeg enig i. Slike regler må imidlertid være et resultat av grundig saksbehandling, og Justisdepartementet vil derfor i løpet av våren legge fram et lovforslag som nettopp handler om straffeansvar for terrorhandlinger, med sikte på å ramme forberedelser som gjøres av terrorister som opererer alene. Dette arbeidet tar utgangspunkt i de forslagene som ble fremmet av PST i brev 1. november 2011, og som ble sendt på høring 12. juli i fjor. Vi har fått mange gode innspill fra høringsinstansene, og en grundig og god høring gir et godt grunnlag for at lovforslaget skal bli så balansert og treffende som mulig. Jeg mener derfor at lovendringer på dette området bør utstå til departementets forslag foreligger.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2013-02-19:
Jeg vil takke saksordføreren for et godt arbeid med denne saken og slutte meg til de synspunktene han nettopp fremførte. Forebygging mot brann er svært viktig. Branner får alvorlige konsekvenser for dem de gjelder, ofte med tragisk utfall, og det er også noe som påfører den enkelte og ikke minst samfunnet og forsikringsbransjen betydelige kostnader. Derfor er dette initiativet for å ha større fokus på brann i boliger et godt tiltak. Så skal vi komme tilbake til innholdet. Vi mener at informasjonstiltak og forebyggende tiltak vil være avgjørende i så måte. Det er først når hver enkelt av oss har kunnskap om hva som fører til brann, hvordan vi skal sikre oss mot det, og at vi er klar over farene, at vi virkelig kan verne oss mot brann. Derfor synes jeg de tiltakene som saksordføreren her nevnte, vil være bra. I tillegg er det klart at det også må være et betydelig fokus fra forsikringsbransjen mot den enkelte forsikringstaker og boligeier, med tanke på god informasjon og det å ha et godt brannvern. Vi vil stille spørsmål ved de tiltakene som Høyre her har lagt frem. Det vil sikkert være bra tiltak, men har Høyre sett på hva dette vil medføre av kostnader og byråkrati for boligeiere, boligkjøpere og ikke minst for byggebransjen? Jeg synes dette var et litt bakvendt forslag å komme med for et parti som Høyre, og jeg vil stille spørsmål ved konsekvensene. Jeg kan ikke se at dette er utredet i forslaget. Man ber f.eks. regjeringen vurdere om tilsyn av elektriske anlegg bør gjennomføres oftere enn hvert 20. år. Hva vil det bety – og hvor ofte? Stortinget ber regjeringen vurdere om boliger som seksjoneres opp i flere enheter, må kontrolleres og godkjennes ved ferdigstillelse. Hva vil dette bety for utleiemarkedet? Stortinget ber regjeringen vurdere mulige ordninger med resertifisering eller fjerning av autorisasjon av elinstallatører og andre med installasjons- eller tilsynsansvar for elektriske anlegg. Hva vil dette bety av kostnader for installasjonsbransjen? Og man ber regjeringen gjennomføre en uavhengig evaluering av de lokale eltilsyns kompetanse knyttet til elsikkerhet og brannforebygging samt styrke kontrollen med elektrobransjens kompetansenivå knyttet til dette. Jeg tror at mye av dette allerede er ivaretatt. Jeg vet at dette er en bransje som har løpende kurs og faglige oppdateringer. Men hva vil ekstra kostnader for kursing og det at en ikke får brukt arbeidstiden sin på produktivt arbeid, bety? Det kan synes som dette er et forslag som har gode intensjoner, men jeg tror at mange av de forslagene som man her har fremmet, ikke er godt nok konsekvensutredet.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2013-02-19:
Først vil jeg takke for saksordførerens skryt til forslagsstillerne og for at hun, som en representant for regjeringspartiene, langt på vei støtter opp om forslagene og sier at dette er noe regjeringen vil arbeide videre med. Formålet med å fremme Fremskrittspartiets forslag er jo nettopp at vi til stadighet ser at skottene mellom etatene gjør det vanskeligere for politiet og påtalemyndigheten å utøve det arbeidet som de er satt til å gjøre, nemlig å bekjempe den kriminaliteten som vi alle er enige om at vi skal bekjempe. Og, som det helt sikkert er kjent for resten av medlemmene i justiskomiteen, så er jo også det som etterspørres og foreslås i dette forslaget, noe som politiet peker på når vi er ute og besøker politidistriktene. De møter for store begrensninger i sin etterforskning i møte med andre offentlige etater, og det er også pekt på noen nye forslag i debatten så langt. Vi må få en bedre informasjonsflyt mellom etatene når det gjelder denne typen opplysninger. Vi kan ikke la personvern og taushetsplikt gå så langt at vi får denne typen tette skott mellom etatene. Politiets tilgang til offentlige registre og dokumenter må gjøres enklere. Det er jo slik at de kriminelle tar i bruk stadig nye virkemidler, og vi får også stadig større internasjonale forgreninger når det gjelder den kriminaliteten som er i Norge. Derfor har Fremskrittspartiet fremmet tre forslag hvor vi i det første ber om lovendringsforslag, slik at offentlige etater seg imellom kan utveksle informasjon der det foreligger mistanke om straffbart brudd på regelverk. Det er tydelig at politiet må synliggjøre hvorfor de skal gå inn i f.eks. førerkortregisteret. Og så foreslår vi i forslag nr. 2 at det fremmes forslag om nødvendige lovendringer for å sikre at politiet raskt får tilgang til informasjon fra aktuelle offentlige registre når politiet har skjellig grunn til mistanke om at en straffbar handling er begått. Man må altså ha skjellig grunn til mistanke. Men tidsaspektet er også utrolig viktig i etterforskning av denne typen saker. I forslag nr. 3 pekes det på at vi trenger nødvendige lovendringer for å sikre Politiets sikkerhetstjenestes tilgang til informasjon fra aktuelle offentlige registre når PST registrerer sak om en konkret person. Dette er jo et tema som stadig blir mer og mer aktuelt, og hvor PSTs arbeid hindres, men for fremtiden ikke bør hindres av nettopp skott mellom etatene. Og er det etater som har god erfaring og systematikk med å håndtere taushetsbelagte opplysninger, så er jo det nettopp politi, Politiets sikkerhetstjeneste og påtalemyndigheten. Så her er det nok lite å bekymre seg om i så måte. Så ønsker jeg å påpeke to inkurier i innstillingen. Det første er at Fremskrittspartiet absolutt bør være med på Høyres merknad og også Høyres forslag, nr. 4. Jeg tar opp de tre forslag som Fremskrittspartiet har fremmet i innstillingen.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2013-02-19:
Situasjonen rund Sea King-helikoptrene og fornyelse av redningshelikopterflåten har vært tema i Stortinget i lang tid. Her må det kunne være riktig å si at regjeringen ikke har jobbet på høygir. Derfor er vi kommet i den situasjonen som vi nå har kommet i, og som dette forslaget fra Fremskrittspartiet adresserer, det faktum at Sea King-helikopterflåten nå har nådd pensjonsalder og derfor har fått karaktertrekk som mange som har nådd pensjonsalder, får. Det er klart at godt vedlikehold – og der har jeg stor tiltro til dem som bedriver vedlikehold, og at vi har gode systemer på det – ikke er nok. Når man i stadig større grad må bedrive økt vedlikehold, betyr det at flere av helikoptrene må stå på bakken, og det vil være med på å svekke beredskapen. Det har vi sett, at vi ikke kan ha nok tillit til denne ressursen i mange krisesituasjoner. Det vi må være klar over, er at redningshelikopterressursen er av helt avgjørende betydning for store deler av landet, spesielt nordover, og for betydelige deler av norsk næringsliv og Norges økonomiske ressurser. Vi vet alle hvilke ressurser vi disponerer på sokkelen, hvilken betydning fiskeriene har, og ikke minst hvilken internasjonal skipstrafikk som er langs vår kyst. Derfor bør Stortinget lett kunne samle seg om raskere å fornye flåten, men, til det har skjedd, ikke minst om å få på plass innleide kapasiteter som gjør at vi kan vite at næringslivet og befolkningen nordover og langs kysten kan være trygge på at vi kan levere den tjenesten som er forutsatt. Når saksordføreren sier at vi for inneværende år har bevilget 340 mill. kr til vedlikehold, kan man stille spørsmål ved hva den summen, eller deler av den, kunne ha medført i økt innleid kapasitet. Derfor har Fremskrittspartiet fremmet dette forslaget om umiddelbart å iverksette et arbeid med tanke på innleie av private helikoptre for å heve helikopterberedskapen til redningstjenesten. Jeg synes det er trist at Stortinget ikke kan slutte seg til dette forslaget. Det er positivt at Høyre gjør det, men dette burde være et forslag som Stortinget kunne enes om. Derfor tar jeg opp igjen det forslaget som er fremmet i innstillingen.
Hans Frode Kielland Asmyhr (Fremskrittspartiet), 2013-02-19:
Det vil uansett ta lang tid før de nye redningshelikoptrene er på plass, og da får vi også håpe at man får signert avtalen i løpet av dette året, noe som ikke er for tidlig. Dette er en sak som svært mange utover i landet og langs kysten er opptatt av. Når det gjelder vanlige folk som er bekymret for sine nærmeste som har sitt daglige arbeid enten på oljeplattform, på sjøen, som fisker eller i nærskipstrafikken, hvilket signal vil statsråden sende til disse menneskene? Kan våre innbyggere være trygge på at redningshelikoptertjenesten vil nå frem når det er behov?
André Oktay Dahl (Høyre), 2013-02-19:
Da får jeg takke for støtten til forslaget fra Høyre og ta det opp, slik at det er mulig å støtte det ved voteringen etterpå. Jeg skal være veldig kort. Jeg viser i all hovedsak til saksordførers innlegg og begrunnelsen vår for ikke å støtte forslagene slik de foreligger. De har gode intensjoner, men er etter Høyres oppfatning for vidt formulert og kan ramme i overkant mye. Vi imøteser grundige utredede saker fra regjeringen om disse spørsmålene for å være sikre på at vi har et lovverk som både er oppdatert og samtidig tar tilbørlig hensyn til nødvendige personvernhensyn. Grunnen til at vi tar opp vårt forslag, som da får støtte her i salen i dag, er at da vi behandlet politiregisterloven, var Stortinget enig om at man da hadde funnet en fornuftig balanse mellom personvernhensyn og hensynet til effektiv kriminalitetsbekjempelse. Men de effektene man har sett av enkelte forslag til forskrifter basert på det som var Stortingets enighet, er et lite stykke unna. Ikke-sensitiv informasjon – f.eks. anledningen Kripos har til å søke i pass – mener vi at man umiddelbart burde få muligheten til å søke i. Vi tror – basert på den debatten vi hadde i Stortinget den gangen, og signaler som også er gitt i media før og etter loven av f.eks. enkelte av Arbeiderpartiets representanter – at den forskriften og måten den er utformet på, ikke er i pakt med det Stortinget i sin tid forutsatte. Jeg tar som sagt opp vårt forslag og håper også at flere partier kan støtte det forslaget slik at politiet får muligheten til å søke der det er snakk om ikke-sensitive opplysninger.
André Oktay Dahl (Høyre), 2013-02-19:
Bare et kort oppklaringsspørsmål: Oppfatter jeg statsråden riktig, at hun har lagt til rette for at Kripos får tilbake den søkemuligheten de hadde før forskrift til politiregisterlov ble vedtatt?
André Oktay Dahl (Høyre), 2013-02-19:
Når vil en slik hjemmel kunne bli innført, slik at vi får tilbake den muligheten vi hadde før forskriften ble vedtatt?
André Oktay Dahl (Høyre), 2013-02-19:
Jeg skal være kort, for denne saken har vi diskutert så mange ganger, og vi er alle enige om at det egentlig ikke holder. Sea King er en slags «luftens dronning», har noen sagt. I så fall er det enten dronning Beatrix, som heldigvis allerede går av, eller dronning Elizabeth, som snart går av. Jeg tror man burde fulgt Beatrix’ eksempel også når det gjelder redningshelikoptrene, for én ting er det som er kommet frem offentlig, men vi har vært i kontakt med ganske mange som har fortalt hvordan det flere ganger har vært på nippet til å gå galt. Er det noe vi ikke har råd til, er det å ha en beredskap ikke minst langs kysten og langs hele det langstrakte landet vårt som baserer seg på om ikke tilfeldigheter, så iallfall på at det er veldig nærme en alvorlig ulykke. Jeg vil like å se den statsråd som vil stå her i Stortinget og etterpå se at man ikke hadde en tilstrekkelig statlig redningshelikopterberedskap. Så er det riktig at man har et samvirkeprinsipp, og det fungerer bra – man skal rose dem som roses bør. Men jeg synes i likhet med representanten Kielland Asmyhr at man godt kunne kostet på seg å stemme for dette forslaget fra Fremskrittspartiet og Høyre i dag, rett og slett for å få mer trykk på at vi må komme på banen og være sikker på at vi har en sikrest mulig beredskap. Vi har en god beredskap i dag, men den er farlig nær å få katastrofale følger hvis vi fortsetter denne trenden. Det er også spesielt nesten å skryte av at man bruker ca. 300 mill. kr på å holde disse eldgamle helikoptrene i lufta. Det er beskrevet som løse deler som flyr i samme retning. Det er snakk om, når man snakker om modernisering, å skaffe reservedeler som omtrent ikke finnes. Det må være en slags Reodor Felgen-person som skal få helikoptrene til å være i lufta. Jeg synes ærlig talt at i verdens rikeste land, for å bruke et litt forslitt uttrykk, holder det ikke. Jeg skal avslutte der – vi har snakket om dette veldig mange ganger. Men det er et paradoks at vi i dette landet altså ikke greier å få redningshelikoptre på plass innen rimelig overtid, vi greier ikke å få Nødnett på plass, og vi har IKT-problemer i politiet. Er det noe vi har nok av, er det penger, men vi greier altså ikke å planlegge og dimensjonere oss frem til løsninger på det som handler om beredskap. Så jeg oppfordrer regjeringspartiene til nok en gang å vurdere om de kan stemme for Høyre og Fremskrittspartiets forslag i denne saken i dag.
André Oktay Dahl (Høyre), 2013-02-19:
Siden det forhåpentligvis er en stund til vi skal stille kritiske spørsmål igjen om redningshelikoptre, har jeg lyst til å stille spørsmål om statsråden siden vi behandlet spørsmålet sist, er kjent med noen som helst opplysninger som kan tilsi at kontraktsinngåelsen ikke skjer i 2013, og at det kanskje blir utsettelse nok en gang.
André Oktay Dahl (Høyre), 2013-02-19:
Da skal jeg bare omformulere spørsmålet: Er statsråden kjent eller ikke kjent med noen nye opplysninger siden vi behandlet spørsmålet sist, som kan tilsi en utsettelse?
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2013-02-19:
Økonomisk kriminalitet kostar det norske samfunnet milliardar kvart einaste år. Brotsverka som fører til desse store tapa, er alt frå trygdesvindel, skatteunndraging og rekneskapskriminalitet til kvitvasking. Det som likevel skil økonomisk kriminalitet frå all annan kriminalitet, er at det er mykje vanskelegare å oppdage. Det er ofte kompliserte saker, og dei som gjer denne kriminaliteten, blir ikkje så lett snappa opp av politiet. Det er lettare å oppdage nokon som har knust ruta til ein butikk for å stele øl, enn nokon som går i dress og slips og veit mykje om korleis dei kan unngå å bli oppdaga når dei svindlar for millionar av kroner. Det ligg såleis også ein slags sosial dimensjon i det at vi må avdekkje fleire økonomiske lovbrot og få fleire dømde. Gjer du noko gale, skal risikoen for å bli teken vere mest mogleg lik uavhengig av kva samfunnslag du kjem frå, og om du er fattig eller rik, ustelt eller velkledd. Eit kjenneteikn ved økonomisk kriminalitet er at han ofte i mindre grad er retta mot enkeltpersonar i samfunnet. Ofte er denne typen kriminalitet retta mot økonomiske og ideelle samfunnsinteresser eller mot finansinstitusjonar og store selskap. Mykje av politietterforskinga som blir gjennomført, er eit resultat av meldingar. Når det gjeld økonomisk kriminalitet, er ofte ikkje dei individuelle motiva for å melde til stades, noko som gjer arbeidet til politiet endå vanskelegare. Nettopp av denne grunnen er det viktig at politiet og Økokrim får nok midlar til sjølve å drive etterforsking og arbeid basert på eige initiativ. Viss vi skal klare å ta dei som driv med denne typen kriminalitet, krevst det ei offensiv haldning og nok ressursar. Men ei offensiv haldning er ikkje nok. Ofte skjuler denne typen kriminalitet seg bak finslipte teknikkar av avansert finansielt handverk. Derfor er det viktig at politiet og påtalemakta heile vegen har god, oppdatert kunnskap på området. Vi har rett og slett ikkje råd til å henge etter på dette området. Derfor er det positivt at økoteama i fleire politidistrikt har lykkast med å oppdage og oppklare økonomisk kriminalitet meir effektivt. I tildelingsbrevet til Politidirektoratet for 2013 blir det gjeve klare føringar på at dei skal prioritere arbeidet mot økonomisk kriminalitet. Eg håpar at dette fører til velfungerande økoteam i alle politidistrikt, samtidig som Økokrim må vere godt rusta til å ta dei største og mest alvorlege sakene. Elles viser eg til interpellanten Bøhlers betraktningar. Mange av dei sluttar eg meg heilt til.
Jenny Klinge (Senterpartiet), 2013-02-19:
Eg er glad for at representantforslaget set på dagsordenen moglegheitene det offentlege har til å dele informasjon seg imellom for å avdekke kriminalitet. Vi har i dag mange offentlege etatar som arbeider innafor kvart sitt område, men som til saman kan sitje på informasjon som er av interesse for politiet eller PST. Målet må derfor vere å finne ein balanse mellom det å gjere det mogleg å dele viktig informasjon og det å ta vare på personvernet. Når vi no snakkar om offentlege etatar og den informasjonen dei sit på, må eg presisere at teieplikta er noko som for meg står høgt. Folk skal ikkje ha ein generell grunn til å bli bekymra for å ha kontakt med offentlege etatar. For at eit velferdssamfunn skal fungere, er det avhengig av tillit mellom brukar og det offentlege. Derfor meiner eg vi skal vere forsiktige med å gå inn for altfor opne sluser mellom etatane. Når det er sagt, finst det tilfelle der det absolutt er på sin plass at informasjonen blir delt. Det er mange eksempel på at tverrsektorielt samarbeid kan vere viktig for å avdekke ulike typar kriminalitet. Det kan handle om utveksling av informasjon mellom Nav og UDI for å sikre at trygdeytingar ikkje blir misbrukte, eller det kan handle om opplysningar som kan vere nødvendige for PST for å hindre terror. Denne tematikken har ikkje vorte mindre aktuell etter 22. juli, og det er noko som òg blir kommentert av Gjørv-kommisjonen. Dei seier at dersom ein offentleg etat har mistanke om terrorplanlegging, skal han kunne varsle PST. Dette er noko som det er lett å si seg einig i. Men det vil vere behov for klare og vel gjennomtenkte rammer. Det er viktig for å kunne skilje mellom ulike typer saker. Kvar skal terskelen gå? Kven skal varsle? Og i kor lang periode skal informasjonen kunne delast? Det er mange spørsmål ein kan og må stille seg. Det er derfor viktig at vi går fram på rett måte når vi no skal sjå på korleis vi kan gjere det lettare å avdekke kriminalitet. Vi må passe på at tersklane ikkje blir for låge for kriminalitet som ikkje er alvorleg. Vi skal vere eit samfunn som hegnar om teieplikta det offentlege har, og som klarer å skilje i behovet for informasjonsdeling ved ulike alvorsgradar av kriminalitet. Så er vi alle einige om at vi må ta nødvendige grep for lettare å kunne avdekke alvorleg kriminalitet. Eg er derfor glad for at regjeringa har sett ned ei tverrdepartemental gruppe for å sjå nettopp på denne problemstillinga. Det er rett å vente med å gjere konkrete vedtak til dette arbeidet er ferdigstilt og ei anbefaling er klar. Eg synest det er bra at forslagsstillarane har fått i gang ein politisk debatt om dette også for heile Stortinget, og så må vi sørgje for at saka blir følgt opp konkret. Eg legg til grunn at det vil kome målretta og vel gjennomtenkte forslag tilbake til Stortinget så snart det er mogleg.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2013-02-19:
Det er en svært viktig interpellasjon og et svært viktig tema representanten Bøhler tar opp. Økonomisk kriminalitet er omfattende. Det koster samfunnet veldig mye penger – penger som er samfunnets og fellesskapets ressurser, penger som folk har lagt inn i fellesskapet i den tro at disse pengene skal gå til sykehus, forskning, infrastruktur, barnehager og skoler. Da er det viktig at vi som myndighet gjør alt vi kan for at pengene går dit de skal og ikke blir stjålet. Da er det viktig at vi har lovmessige hjemler og tiltak på plass, men også gode, trenede, kompetente tjenestemenn og -kvinner både i politiet, Økokrim og andre relevante etater, som er i stand til å fange dette opp, og i stand til å etterforske og straffe. De to tingene – å betale skatt med glede og ha tillit til at pengene blir brukt til det de er ment – henger tett sammen. Dersom en ikke klarer å gjøre denne jobben og bekjempe denne typen kriminalitet, kan og vil tilliten og motivasjonen til å betale skatt falle sammen. Bekjempelse er viktig. Men ingen kriminalitet, heller ikke økonomisk kriminalitet, kan bekjempes av kun politiet og våre kompetente tjenestemenn og -kvinner. Det er fortsatt mennesker som bedriver denne typen kriminalitet også. De er blant oss, vi kjenner dem, vi ser dem – de er rundt oss. Da er det viktig at vi som samfunn drar den linjen, som representanten Oktay Dahl var innom. Det er våre midler, det er vårt samfunn og det er våre midler de stjeler, og denne linjen må gå her. Det er våre midler, og det er de som stjeler, om det er naboen din, fetteren din eller din egen ektemann. Da må vi passe på at vi er på plass, og at vi bekjemper denne kriminaliteten i holdninger. Vi må hjelpe til slik at denne typen kriminalitet blir bekjempet, at holdningene blir bekjempet, men også at dette blir formidlet videre til relevante etater slik at vi kan bekjempe det. Det er slik vi mener vi kan bekjempe denne kriminaliteten. Så er jeg veldig glad for at statsråden og regjeringen er så inne i saken og gjør kompetent arbeid for å bekjempe kriminaliteten. Igjen: Dette er et felles anliggende. Hver enkelt norske borger og de myndighetene som nå har tillit, enten det er politiet, vi i denne salen eller i regjeringen, skal stå sammen om å ta vare på fellesskapets midler.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2013-02-19:
Mye godt er sagt om både forslaget som helhet og om forslagene i forslaget. Det er interessant å se at nå er det Fremskrittspartiet som skal passe på den økonomiske ansvarligheten på den borgerlige siden. Det lover bra for noen iallfall – så får vi se. Det er to viktige ting i denne saken som jeg ønsker å ta opp. Den ene er blitt drøftet av både representanten Oktay Dahl og andre, nemlig hvordan brannvernet er knyttet opp mot borgere med minoritetsbakgrunn eller innvandrere, i den første fasen når de kommer hit. Det første er at veldig mange kommer fra åpne samfunn hvor boforholdene er av en annen type enn det vi har her. Da er det en helt annen type brannvern som kreves. Det andre er språkforståelsen av den informasjonen som blir gitt til dem som kommer, og hvordan de skal ta til seg informasjonen. Det ble nevnt her at regjeringen og relevante etater har jobbet med dette. Det er informasjon på forskjellige språk som er sendt til folk med minoritetsbakgrunn. Når det gjelder informasjon, kan den alltid bli bedre. Veldig mange mennesker, både med majoritetsbakgrunn og med minoritetsbakgrunn, tror fortsatt at man dør av brannen. Du dør ikke av brann, du dør lenge før brannen når deg. Du dør av alle de avgassene som blir utløst med en gang det er tilløp til brann. Det er den fasen fra du ser at noe er galt til du blir nådd av disse avgassene, som er svært viktig for å redde liv. Den er meget kort. Det er svært kort tid – det er noen sekunder som skiller deg fra liv eller død. Det er den forståelsen som må terpes inn både hos folk med majoritetsbakgrunn, og også hos folk med minoritetsbakgrunn, hvor terskelen er litt høyere for å få informasjon inn. Så til de eldre. De eldre er en sårbar gruppe hva gjelder brann fordi de trenger kanskje hjelp til å ha et effektivt fungerende godt brannvern i boligen sin i form av røykvarslere, brannslokkingsapparat og andre tiltak – utstyr som trengs for at brannvernet kan være på plass. I tilfelle det begynner å brenne, er det viktig med evakueringen av disse menneskene. De trenger hjelp for å komme ut. Dette er de to tingene jeg syntes var litt svake i saken, og jeg håper at det også blir fokusert på det i vårt videre arbeid hva gjelder brannvern.
Anders B. Werp (Høyre), 2013-02-19:
Dette blir mer en stemmeforklaring fra Høyres side. Høyre har stor forståelse, respekt og sympati for forslagsstillernes inngang til å løfte dette viktige spørsmålet. Når Høyre i denne omgang likevel ikke stemmer for forslaget vi har til behandling, er grunnen til det – og som vi også skriver i merknaden – at dette er et viktig spørsmål, med mange sider, og at vi kanskje kan få inn flere elementer med en helhetlig tilnærming, som er grundig forarbeidet, slik at vi kan behandle nasjonens trygghet og beredskap mot terrorangrep på en helhetlig måte. Vi venter – på samme måte som forslagsstiller – med stor utålmodighet på regjeringens videre arbeid, og så skal vi ta opp saken der. Det er bakgrunnen for Høyres tilnærming til behandlingen av saken som her ligger på bordet.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Det siste som Åse Michaelsen tok opp, er et svært viktig poeng, noe flere har vært innom. Det står i brevet fra Justis- og beredskapsministeren til komiteen at en i den NOU-en fra i fjor konkluderer med at en mener det bør lages en nasjonal plan for oppgradering av det en der kaller pleie- og omsorgsboliger – det er altså helt aldersuavhengig. Vi vet at i mange kommuner bor det også veldig mange yngre tjenestemottakere i slike boliger. Det er ofte dette med å bevege seg raskt som er utfordringen i en kritisk situasjon. Rapporten har vært ute på bred høring, og høringsuttalelsene ligger nå til vurdering i departementet. Jeg føler meg helt sikker på at statsråden vil ta med seg engasjementet det her er gitt uttrykk for når det gjelder denne gruppen, og i tillegg se viktigheten av å skjerpe tilsynet med asylmottak og disse bokompleksene som gjestearbeidere ofte bor i når de jobber her.
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2013-02-19:
Fremskrittspartirepresentantene Fredriksen, Amundsen, Korsberg og Kielland Asmyhr fremmer representantforslag om at regjeringa bes om umiddelbart å igangsette et arbeid med tanke på innleie av helikoptre for å heve helikopterberedskapen til redningstjenesten. Så det er sagt med en gang, og med henvisning til statsrådens brev til komiteen: Departementet vurderer nettopp behovet for å gjøre det. Den offentlige primærressursen i redningstjenesten, Sea King-helikoptrene, må sjølsagt fungere godt, slik at de kan fylle sin funksjon aktivt på en forsvarlig måte inntil de erstattes med nye redningshelikoptre. De fungerer også godt. Komiteen gir enstemmig og velfortjent honnør og takk til alle som bidrar til de gode resultatene for Sea King-flåten og redningstjenesten generelt. Det utføres et svært systematisk arbeid av meget høy kvalitet for å oppgradere og vedlikeholde helikoptrene best mulig. Jeg kunne sjøl se hvor grundig og høykompetent en går til verks for at Sea King-flåten skal fungere optimalt, da jeg sammen med et par kollegaer besøkte AIM Norway, tidligere Luftforsvarets hovedverksted, på Kjeller. Komiteen sier videre i innstillingen at kvalitetene som redningshelikoptertjenesten besitter, er blant de beste i verden. Likevel er det ingen tvil om at nye, topp moderne helikoptre spekket med det nyeste av teknologi vil gi et bedre utgangspunkt for tjenesten. Det er vi alle enige om. Prosessen med å framskaffe nye helikoptre er dessverre forsinket, men nå sier altså statsråden i sitt brev til komiteen at det planlegges kontraktsinngåelse i år. Det er bra. I tillegg til primærressursen Sea King disponerer Hovedredningssentralen alternative helikopterressurser, sivile som militære, og disse er således å anse som en del av vår samlede helikopterberedskap, basert på samvirkeprinsippet. Det brukes andre ressurser enn Sea King i dag, så det ikke er noen tvil om det. Forslagsstillerne trekker fram den såkalte «Kamaro»-hendelsen i oktober i fjor. Og statsråden sier i brevet til komiteen at det ikke kan utelukkes at det kan oppstå utfordringer når Sea King-helikopteret er tatt ut av beredskap og uforutsette hendelser kan sette ytterligere helikoptre ute av drift for en kortere eller lengre periode. Situasjonen følges nøye, og departementet ser – som jeg sa innledningsvis – nærmere på muligheten for ytterligere forsterkning av helikopterberedskapen. Innleie av private helikoptre er nettopp en av mulighetene som her vurderes. Redningstjenesten er styrket betydelig de siste årene. Reaksjonstiden er nå nede på 15 minutter, og oppdragene er mange flere enn tidligere. Sikkerheten har blitt bedre, også fordi det nå alltid er lege på alle baser. Om det blir aktuelt med innleie, må sjølsagt primærressursen ivaretas. For inneværende år er det som kjent bevilget 340 mill. kr ekstra for å modernisere Sea King-flåten. Jeg føler meg helt sikker på, særlig etter å ha vært på Kjeller, at de pengene vil bli brukt svært godt. Vi har en god helikoptertjeneste samlet sett i dag, men med nye helikoptre vil vi kunne – og vi skal, sjølsagt – bli enda bedre. Det har vi de aller beste forutsetninger for å klare.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2013-02-19:
Nå var Akhtar Chaudhry faktisk innom det jeg ønsket å si litt om. Det gjelder våre eldre. Vi burde kanskje hatt et forslag om nettopp den gruppen. Dette gjelder ikke bare våre eldre, men også personer som er psykisk utviklingshemmet, eldre med demens, og også folk som ikke nødvendigvis er eldre, men som også har demens, som har et kommunalt boligtilbud og hvor oppfølgingen når det gjelder brannsikkerhet ikke er til stede. Kommunene er ikke like flinke til det. Dette er noe vi har blitt fortalt flere ganger når vi har reist rundt, at når det gjelder eldre, demente og psykisk utviklingshemmede, er det ikke god nok oppfølging fra kommunene. Representanten Chaudhry var også innom evakuering – det er viktig, og også feiing. Selv om det er en viss automatikk i det, er det mange eldre som sitter i gamle hus med ovner og piper som kanskje i mye større grad skulle vært ivaretatt, men som ikke er det, og dermed kan vi få en brann. Jeg går i alle fall litt i meg selv når det gjelder at vi kanskje burde fremmet et forslag som kunne vært bakt inn i dette Dokument 8-forslaget fra Høyre, der vi kanskje skulle pålegge kommunene i mye større grad å ha en slags handlingsplan i kommunene for disse gruppene. Det er stor brannfare, og, som sagt, det vet vi.
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2013-02-19:
Ja, det er veldig bra hvis klarer å få behandlet dette før sommeren, for det er faktisk tidsaspektet som er viktig for oss. Det har gått over et og et halvt år siden terroraksjonen som så tragisk rammet regjeringskvartalet og Utøya. Dette er lang tid. Det vil videre ta minst et halvt år før vi får vedtatt nye bestemmelser, dersom regjeringens framdriftsplan skal følges som representanten Bøhler nå bekreftet at vi kanskje kan klare før sommeren. Jeg vil minne litt om at saker som handler om f.eks. stengingen av Grubbegata og redningshelikopter, som vi akkurat har hatt til debatt, ofte tar tid, og er det er noe vi ikke har, er det tid å miste. Jeg har også registrert at til tross for at all relevant informasjon er tilgjengelig, og at alle argumenter i denne debatten har vært framme – for høringsuttalelser er jo ikke helt underlagt taushetsplikt – og mye av dette har blitt diskutert i det offentlige rom, synes vi at dette er drøy tidsbruk. Jeg er fullstendig klar over at representantene fra de rød-grønne partiene har en annen dialog med departementene og kan få sin informasjon litt annerledes og nokså kjapt sammenliknet med oss andre. Jeg vil også si om tid: Lover har ikke tilbakevirkende kraft, og det er ingen som vet hva som kan skje i morgen. Jeg tar opp forslaget vi har fremmet i innstillingen.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2013-02-19:
Beredskapen i Norge har den siste tiden blitt satt på ulike prøver. Redningstjenesten vår består av et samvirke mellom offentlige etater, frivillige hjelpeorganisasjoner og private selskaper som har egnede ressurser for hjelpetjenesteformål. Det er bra, for vi trenger at alle ressurser blir satt inn for å sikre god beredskap. God helikopterberedskap i krisesituasjoner kan være avgjørende for om vi klarer å redde liv eller ikke. Som flere har vært inne på, kunne det gått virkelig galt i høst da fiskebåten Kamaro var ute i hardt vær. Liv kunne ha gått tapt om det ikke hadde vært for at private helikoptre i oljebransjen hadde kommet fiskebåten til unnsetning. Statsråden sier i sitt svar til justiskomiteen at en vil vurdere om private helikoptre kan være en av mulighetene ved ytterligere forsterkninger av redningshelikoptertjenesten. Men jeg må si at hendelsen i fjor høst viser tydelig at et bedre samarbeid med nettopp private medfører at liv blir reddet. Det er derfor noe uforståelig at regjeringen mener at dette må vurderes nærmere. For en uke siden satt jeg på flyet ved siden av en av mannskapet fra Kamaro, en flott ungdom fra min egen hjemkommune, Averøy. Vi fikk oss en god prat, der forliset selvsagt også ble omtalt. For meg er det et paradoks at det ikke er statens fortjeneste at denne gutten lever i dag. Det bør være et tilsvarende stort paradoks for regjeringen. Helikopterberedskapen har vært gjenstand for debatt i Stortinget i svært lang tid. Vi har lenge visst at den må styrkes og forbedres. Det er derfor et paradoks at regjeringen ikke har klart å fremskaffe nye redningshelikoptre raskere enn det som nå er planen. Det er i denne sammenheng verdt å nevne at offshoreinstallasjonene på norsk sokkel har vesentlig bedre områdeberedskap enn det staten har. De private redningshelikoptrene har også mye bedre utstyr, som medfører at de takler uvær og ekstreme forhold mye bedre enn det statens helikoptre gjør. De har derfor svært viktig kompetanse, som staten bør dra nytte av. Det er slik sett svært uheldig at regjeringspartiene stemmer mot forslaget, som vil kunne bidra til å redde liv. I denne saken kan vi ikke være etterpåkloke. Det gikk heldigvis bra i fjor høst. Nå må vi sikre at det går bra neste gang ulykken er ute også.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2013-02-19:
President! Jeg stemte feil.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2013-02-19:
Jeg stemte feil.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2013-02-19:
Jeg stemte også feil.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2013-04-11:
På vegne av representantene Hans Frode Kielland Asmyhr, Åse Michaelsen, Per Sandberg og meg selv har jeg gleden av å framsette forslag om handlingsplan mot tigging, videre forslag om innføring av jobbgaranti for politistudenter som har bestått Politihøgskolen, videre forslag om umiddelbar iverksettelse av straffeloven og forslag om en verdig voldsoffererstatning. På vegne av representantene Per Sandberg, Hans Frode Kielland Asmyhr, Åse Michaelsen, Morten Ørsal Johansen og meg selv har jeg videre gleden av å fremme forslag om en handlingsplan for å bekjempe smugling og ulovlig innvandring og forslag om en økning i antall og reform av norske fengselsplasser.
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2013-04-11:
På vegne av representantene Tord Lien, Mette Hanekamhaug og meg selv vil jeg fremme representantforslag om opprettelse av realfagsgymnas.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2013-04-11:
På vegne av representantene Ib Thomsen, Christian Tybring-Gjedde, Peter N. Myhre og meg selv fremmer jeg forslag om en langsiktig plan for å løse sykehusutfordringene i Oslo-regionen. På vegne av representantene Per Arne Olsen, Jon Jæger Gåsvatn og meg selv fremmer jeg forslag om å innføre et såkalt «pakkeforløp» og raskere behandling i kreftomsorgen etter modell fra Danmark.
Robert Eriksson (Fremskrittspartiet), 2013-04-11:
Jeg har gleden av å fremme et representantforslag på vegne av meg selv om lik rett til alderspensjon uavhengig av sivil status og ektefelles inntekt.
Øyvind Håbrekke (Kristelig Folkeparti), 2013-04-11:
På vegne av representantene Dagrun Eriksen, Ingunn E. Ulfsten, Geir Jørgen Bekkevold og meg selv har jeg gleden av å fremme representantforslag om å fjerne køene til de kommunale kulturskolene.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-04-11:
Jeg takker statsråden for svaret. Høyre er hele tiden på leting etter nye og bedre løsninger, slik at vi kan bygge fortløpende – til riktig tid og gjerne under budsjett. Jeg er kanskje litt overrasket over den manglende ydmykhet som er fra regjeringens side, når mesteparten av innlegget går på å kritisere eller ta ned en rapport fra NHO, hvor resultatet når det gjelder status for kapasitetsøkende tiltak innenfor jernbanen, er at 91 pst. av prosjektene faktisk er forsinket. Det er så tydelige og så overveldende tall at jeg undres litt over denne manglende ydmykheten. Det er viktig at demokratiske vedtak er fattet. Jeg er godt kjent med hvilke prosesser som er ute i kommuner og fylkeskommuner, og det er kommuner som sammen med næringsforeninger og også hver for seg engasjerer alternativ kompetanse fordi de opplever at de løsningene, det samarbeidet og den kommunikasjonen som skal være med de statlige etatene, ikke er til stede og ikke godt nok svarer på det som er ønsket. Det er nok å nevne forholdene rundt Follobanen, østre linje. Men vi kan gå til mange av næringsforeningene som vi har i landet vårt, i Trondheim, Ålesund, Bergen, Haugesund, Stavanger, Kristiansand og Oslo, som hadde konferanse i midten av mars, og som tok opp nettopp disse tingene. De sier at de ønsker å se nærmere på det som er lagt til grunn for bl.a. Jernbaneverkets utredning om et fremtidig IC-triangel rundt Oslo og et høyhastighetsnett mellom de største byene i Sør-Norge, og de ønsker å bringe dette inn for Brennpunkt, bl.a. De sier at de gjerne vil ha intercitytriangelet, men understreker at det samtidig må bygges dobbeltspor til Halden, Lillehammer og Skien, og at det blir stoppested i et fremtidig høyhastighetsnett som også er beregnet for gods- og underveistrafikk. Jeg er noe overrasket over at statsråden ikke er mer ydmyk, og ikke er ute etter å finne gode og bedre løsninger, når de rapportene som foreligger, så tydelig faktisk viser at forsinkelsene er til stede og store. Jeg kommer tilbake senere med en videre oppfølging.
Ingjerd Schou (Høyre), 2013-04-11:
Det er nettopp det som går fram av denne avslutningen til Halleraker om å være åpen for både innovasjon og andre fagmiljøer, som jeg tror lå til grunn da økonomen fra Econ Pöyry etter konferansen som var i regi av alle næringsforeningene 14. mars i år, sa: «Min interesse for Haukeli-alternativet våknet fordi både Deutsche Bahn og Jernbaneverket hadde dette alternativet med i sine utredninger, men de to utrederne kom frem til diametralt forskjellig resultat. Begge kunne umulig ha rett. I en analyse av tallmaterialet ble det ganske klart at det var relativt lett å komme frem til resultater som støttet opp under Deutsche Bahns analyse, og ditto vanskelig å komme frem til resultater som støttet opp under Jernbaneverkets analyse.» Under den samme konferansen uttalte representanten Langeland at han opplevde så mange manipuleringer fra Jernbaneverket i denne saken at han ville be Brennpunkt i NRK om å se nærmere på dette. Jeg skal ikke ta stilling til hvorvidt den ene eller den andre har rett tallmateriale. Men det understreker den hverdagen som næringsforeninger, kommuner, regioner og fylkeskommuner opplever landet rundt når større prosjekter skal planlegges. Det burde vært unødvendig å måtte kalle på alternativ kompetanse for å få koblet på østre linje til en ny Follo-bane i 2013, da man ikke klarte å koble på skinnene på toget. Det har kommet til forlik og enighet, ja vel, men det var ikke Jernbaneverket som sto først, eller som dro, eller som sa: Oi sann, her har vi glemt å sikre at vi skal få en moderne jernbane for fremtiden i 2013, slik at vi sikrer at 60 000 innbyggere med til-og-fra-pendling til østlandsområdet og hovedstaden blir koblet på en ny jernbane. Det samme har vi i Oppegård kommune. Vi behøver ikke å gå lenger enn til Lysaker–Sandvika, som kunne vært bygd mer helhetlig, og dermed kunne en spart vel 2 mrd. kr. Vi har de samme diskusjonene i Ålesund-området. Nå er veien godt i gang, og både vei og jernbane langs Mjøsa. Jeg gleder meg stort over det, men både miljøene rundt og alternativ kompetanse påviste andre traseer, som man opplevde ble avvist, og som det ble trukket på skuldrene av. Det blir sågar sagt at man ikke kjenner til det når alternative miljøer kom med rapporter som synliggjør noe annet når det gjelder løsninger for å bygge intercitytriangelet, eller Haukeli-veien, som jeg nå omtalte. Jeg tror det er viktig at vi lærer av oljeindustrien, og at vi i langt større grad er rause, ydmyke og inkluderer de som er uenig. Der ligger også muligheten til fortreffelig å kunne argumentere fram det som er løsninger fra statlige institusjoner, eventuelt justere dem, slik at vi får gode løsninger for landet.
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-04-11:
Jeg forstår at interpellanten ikke er særlig fornøyd med forklaringene når det gjelder rapporten, men jeg synes det er viktig å få korrigert en rapport som åpenbart er misvisende. Det er viktig å få fram de fakta som ligger til grunn bak rapporten. Det er en litt merkelig vurdering av begrepet «forsinkelse» – det må jeg si – når det blir regnet som forsinket hvis en starter forsinket, men slutter i rett tid. Det viktige for folk er jo at prosjektet er ferdig i rett tid. Det er en litt pussig gjennomgang av forsinkelser og forsinkede prosjekter, når en tar utgangspunkt i et handlingsprogram som ikke er vedtatt, og når en også velger å blande små og store prosjekter. Når det gjelder de prosjektene som Stortinget tok stilling til i 2010 gjennom Nasjonal transportplan, er 80 pst. av dem iverksatt til riktig tid. Det betyr ikke at regjeringen er fornøyd med alt, for vi vil gjerne redusere antallet forsinkelser ytterligere. Vi synes det er viktig både at en får startet prosjektene i rett tid, at en får gjennomført dem raskt, at en får en sammenhengende utbygging, og at en også blir ferdig i rett tid. Så vi er hele tiden på leting etter tiltak som kan bidra til en forbedring på det området. Det har også vært en viktig del av det grunnlagsarbeidet som ligger forut for den nasjonale transportplanen som snart blir framlagt. Så må jeg si at noen ganger er det en setning fra Peer Gynt som renner meg litt i hu: Om jeg hamrer eller hamres, ligefullt saa skal der jamres. For det er slik at en har en tendens til å si at når det blir for mye politikk, da skal fagetatene ta mer ansvar. Men så settes det spørsmålstegn ved om fagetatene er kapable, og da skal det være alternative miljøer. I mitt innlegg prøvde jeg å synliggjøre at fagetatene bruker veldig mange alternative miljøer, men det er klart at det også er en kostnad knyttet til det. Og vi har jo nettopp fått omfattende kritikk fra opposisjonen for konsulentbruk i Statens vegvesen. Den konsulentbruken er i stor grad de uavhengige miljøene som representanten etterlyser i sin interpellasjon. Vi må, når vi diskuterer dette, kunne forvente en viss konsistens med hensyn til hva det er en egentlig vil.