Margret Hagerup (Høyre), 2021-04-19:
Nav er selve grunnmuren i velferdssamfunnet vårt og pandemien har vist oss hvor viktig Nav er. Velferdssamfunnet vårt er bygget rundt prinsippet om at vi jobber og bidrar når vi kan, og at vi får hjelp av samfunnet når vi ligger nede. De ansatte i Nav er det viktige frontlinjepersonelet i velferdsstaten vår, som har en omfattende oppgave og har stått i store omstillingsprosesser. Nav-reformen var en betydelig organisatorisk reform som skulle gjennomføres relativt raskt, samtidig med en rekke andre reformer. Felles statlig-kommunale Nav-kontor ble valgt etter en grundig politisk prosess. Det siste kontoret ble etablert i 2011, og i forvaltningssammenheng har Nav-reformen hatt relativt kort virketid. Målet med felles statlige-kommunale kontor er å gi brukerne bedre og mer helhetlig oppfølging og bistand. I dette valget har hensynet til de brukerne som står lengst unna arbeidsmarkedet og har de største behovene, stått sentralt. Nav-reformen har nok i perioder var mer krevende å gjennomføre enn det mange i utgangspunktet så for seg. Men i dag ser situasjonen langt lysere ut enn det bildet som ble gitt i Riksrevisjonens rapport fra 2012, som forslagsstillerne også henviser til i sin begrunnelse. Med bakgrunn i Riksrevisjonens rapport satte regjeringen i 2014 ned et ekspertutvalg som fikk i oppdrag å gjennomgå arbeids- og velferdsforvaltningen med sikte på å vurdere og fremme forslag til forbedringer. Rapporten fra ekspertutvalget forelå i 2015, og regjeringen fulgte opp med en egen stortingsmelding i 2016 med tydelige retningsvalg og tiltak for å forenkle, forbedre og fornye forvaltningen. Gjennom arbeidet med stortingsmeldingen fikk strategier og tiltak den gangen bred oppslutning i Stortinget, og i meldingen var regjeringen tydelig på at partnerskapet mellom kommune og stat ga muligheter som ikke er godt nok utnyttet på det enkelte Nav-kontor. Dette var også klare tilbakemeldinger fra forskerne som hadde fulgt etableringen av Nav i hele reformperioden. Siden stortingsmeldingen ble lagt frem, er retningsvalgene og tiltakene fulgt opp både av regjeringen og av forvaltningen selv. Gjennomføringen av tiltakene på lokalt nivå er også nylig vurdert av Arbeidsforskningsinstituttet ved Oslo Met, som konkluderer med at arbeidet er i tråd med disse retningsvalgene, og at tiltakene bør fortsette. Spørsmålet om å endre ansvarsdelingen mellom kommune og stat er også grundig utredet i Rattsø-utvalget, som konkluderte med å videreføre et kommunalt ansvar for økonomisk sosialhjelp, for å legge til rette for en helhetlig og samordnet hjelpeinnsats for stønadsmottakere med sammensatte behov, og også, som det har blitt sagt tidligere, å sikre at hjelpen ble gitt ut fra kunnskap om lokale forhold. Høyre deler Rattsø-utvalgets vurdering og er ikke for en statliggjøring av Nav-kontorene. Mange brukere vil ha behov for andre kommunale tjenester som habilitering, rehabilitering, helse, bolig og mer. En statliggjøring av tjenestene hos Nav vil kunne redusere samarbeidet med andre kommunale tjenester, som ofte er vesentlige for denne utsatte gruppen. Det er også et viktig prinsipp at kommunene bør ha et økonomisk sikkerhetsnett for sine innbyggere, og ved at sosialhjelpen dekkes gjennom kommunenes frie midler, får kommunene også et økonomisk insentiv til å styrke det forebyggende arbeidet. Et av de viktigste innsatsområdene i arbeids- og velferdspolitikken framover er å forebygge og hindre at utsatte grupper blir stående varig utenfor utdanning eller arbeidsliv. En helhetlig politikk for å forebygge utenforskap og bidra til økt inkludering må derfor omfatte et bredt spekter av politikkområder. I dette arbeidet må samarbeidet på tvers av tjenester og sektorer bli bedre, ikke minst mellom arbeid, helse og utdanning. Samarbeidet lokalt mellom kommunale tjenester og arbeids- og velferdsforvaltningen er en nøkkel til å nå målet om å inkludere flere og gi bedre tjenester, som vi også diskuterte i sak tidligere her i dag. I Navs årsrapport for 2019 skriver de selv om oppfølgingen av stortingsmeldingen at de nå ser resultatet av arbeidet med å få flere i arbeid og å styrke brukeropplevelsene i Nav. Navs medarbeidere brukte mer tid på arbeidsrettet oppfølging og har styrket samarbeidet med arbeidsgivere. Digitale løsninger blir også nå tilgjengelig på stadig flere områder. Nå må dette gode utviklingsarbeidet, som tross alt har gitt gode resultater, få fortsette og forsterkes for å møte nye utfordringer. Det er ikke tid for ytterligere omorganiseringer, og vi støtter følgelig ikke forslagene som er lagt fram.