Elsa Skarbøvik (Kristelig Folkeparti), 2000-12-12:
«Det trengs en hel landsby for å oppdra et barn», er et ordtak som ofte trekkes fram når vi snakker om oppdragelse. Skolen er en del av denne landsbyen som skal gi elevene kunnskap og dannelse. Men denne oppgaven står altså ikke lærerne alene om. Gjennom dette budsjettet skal også vi som politikere bidra med vårt til en bedre skole. Og dette har Kristelig Folkeparti gjort ved de siste fire budsjettbehandlingene i Stortinget. Det er bare sentrumspartiene som hele denne stortingsperioden har vært med i flertallsinnstilling. For Kristelig Folkeparti har det de siste årene vært viktig å sette fokus på ungdomstrinnet og lærerne der. Lærerne er kulturarbeidere. «Jeg vil ikke ha en skole der læreren er blitt en teknisk administrator. Ingen teknologi kan erstatte møtet med et levende menneske», sier Inge Eidsvåg. «Håndtrykk er noe annet enn tastetrykk.» Ennå er det langt igjen til at IKT skal kunne overta i skolen, så Kristelig Folkeparti er med på å styrke IKT-undervisningen, men det er samtidig viktig å bevisstgjøre lærerne på deres pedagogiske rolle og legge til rette for en utvikling av lærerrollen. Læreryrket er både meningsfylt og utviklende. Svartmaling av tilstanden gir verken økt rekruttering eller økt status. Derfor må det fokuseres mye mer på den spennende hverdagen som tross alt finnes når man står overfor barn og unge hver dag. Jeg er glad for at budsjettet for neste år følger opp skolepakken som startet inneværende år med satsingen på å videreutvikle en god, kvalitetsbevisst offentlig skole. Kap. 228 Kvalitetsutvikling i grunnskolen, ville sentrumspartiene styrke. De 14 mill. kr til forsøk med annen tildeling av timeressurser på ungdomstrinnet ville departementet utsette, men Kristelig Folkeparti mener at nettopp med slike forsøk er det mye å hente. Derfor ønsker vi en større oppmerksomhet på disse forsøkene. Proposisjonen omtaler diverse prosjekter innenfor kvalitetsutvikling. Til dette har komiteen uttalt at det er viktig å få en samlet oversikt over skoleutviklingsarbeidet i løpet av første halvår neste år. Gjennom budsjettavtalen mellom sentrum og Arbeiderpartiet ble posten økt med 25 mill. kr til ytterligere styrking av kompetanseutvikling for lærere i ungdomsskolen, bl.a. gjennom en hospiteringsordning i næringslivet. Nå gjelder det at skolene følger opp alle disse mulighetene og utnytter det handlingsrommet som er til stede innenfor regelverket med sikte på å ivareta lokale utviklingsbehov og så finne lokale løsninger. Og mange forsøk skjer i Skole-Norge i dag. Derfor er det viktig å spre kunnskaper fra disse forsøkene, og at det blir dokumentert hva som kan være nyttig for andre. Det sitter mange krefter, både blant lærere og elever, som venter på å bli brukt. Kristelig Folkeparti ønsker mangfold. Også innenfor private skoler finner vi mangfoldet, og Kristelig Folkeparti ser på disse skolene som gode korrektiv. Dette er ganske annerledes tenkning enn hva regjeringspartiet legger til grunn i skolepolitikken. Det handler om foreldres rett til å velge barns utdanningstilbud. Regjeringens budsjett viser ingen erkjennelse av dette, f.eks. når det ble foreslått at tilskuddsordningen til kompletterende undervisning skulle avvikles fra 1. januar. Inngåtte forpliktelser skulle riktignok komme til utbetaling. Sentrumspartiene måtte derfor gjøre et løft for at dette skulle kunne fortsette. Likeså måtte manglende lønnskompensasjon for lærere i private skoler, høyskoler og folkehøyskoler på plass. Stipendet til 19-åringer som ønsker å gå et år på folkehøyskole etter videregående skole, skal fortsatt kunne bestå. Dette er ofte et år til modning og fordypning som gir hjelp til å gjøre visse veivalg i livet. Hvis dette stipendet hadde blitt fjernet, ville det også vært en trussel mot rekrutteringen til folkehøyskolene. Vi opplevde et sterkt engasjement fra en stor skare folkehøyskoleelever utenfor Stortinget i høst. Da de istemte «Joy to the world», var det vel for å understreke at nettopp disse studentene er en glede for verden. Kristelig Folkeparti vil følge opp dette når Aamodt-utvalgets rapport skal behandles senere. Da kommer vi tilbake til hele studiefinansieringen, bl.a. det forhold som det nå er en flertallsmerknad om, nemlig å vurdere økt inntektsgrense for studenter med lån i Lånekassen. Gebyrstipendordningen må også gjennomgås. Jeg er glad for at vi har fått økt budsjettet med 12 mill. kr, slik at flere studenter enn Regjeringen la opp til, kan få stipend. Internasjonalisering er viktig og nødvendig, også for våre studenter. Og vi må legge til rette for at flere studenter kan ha muligheten for å studere i utlandet. Bygging av flere studentboliger her hjemme er også tiltak som Kristelig Folkeparti støtter. En melding i dag fra NTB viser at det er få boliger tilrettelagt for funksjonshemmede, og at dette hindrer dem i å ta høyere utdanning. Dette må det rettes på, og jeg utfordrer statsråden til å se nærmere på dette forhold. Det bevilges 186 mill. kr, og noe av dette må brukes til boliger for funksjonshemmede studenter.