May Britt Vihovde (Venstre), 2005-05-26:
Dagens pensjonssystem vil ikkje vera økonomisk robust i tiåra som kjem. Folk lever lenger og går av med pensjon tidlegare. Stadig fleire må forsørgja stadig færre. Mens det var rundt fire arbeidande pr. pensjonist ved opprettinga av folketrygda i 1967, er det i dag rundt 2,5, og i 2040 vil det vera rundt 1,8 arbeidar pr. pensjonist. Mens det i dag blir nytta rundt 7 pst. av samfunnet sine samla ressursar til pensjons- og helseutgifter til eldre, blir det anslått til å bli 18 pst. i 2040. Dersom dagens pensjonssystem ikkje blir endra, vil dette leggja band på den forventa framtidige verdiskapinga i tiåra som kjem. Pensjonsreforma er derfor nødvendig av omsyn til kommande generasjonar. Å gjennomføra ei reform no er solidaritet med kommande generasjonar. Våre barn og barnebarn blir sikra den same velferda som vi har i dag. Venstre ønskte eit breiast mogleg forlik i Stortinget, slik at pensjonsreforma kan bli berekraftig over tid, på same måten som då dagens folketrygd blei etablert i 1967. Venstre støttar fullt ut ei reform som gjer det lønnsamt å arbeida, som gir ein klarare samanheng mellom arbeidsinnsats og pensjon, og som har større fleksibilitet i forholdet mellom arbeid og pensjon og tidspunkt for uttak av pensjon. Samstundes har det vore viktig for Venstre å ta omsyn til arbeidstakarane, bl.a. i tradisjonelle kvinneyrke, som ofte har hatt eit svært arbeidsintensivt yrkesliv. Venstre har ønskt å leggja til rette for tenestepensjon i privat sektor. I ei tid med kamp om kvalifisert arbeidskraft må privat sektor vera konkurransedyktig også i høve til pensjon. Tenestepensjon i privat sektor må innrettast på ein slik måte at det er økonomisk og praktisk mogleg for den einskilde bedrift å slutta seg til eit trygdesystem. I dag er føretak med færre enn to sysselsette ikkje omfatta av fordelane som følgjer av lov om innskottspensjon og lov om føretakspensjon. Med forliket vil dette bli endra på. Sjølvstendig næringsdrivande vil no kunna slutta seg til desse. For dei med frivillig tilslutnad til kollektive tenestepensjonsordningar vil det bli gitt større skattemessig likebehandling med ordningar med tenestepensjon for arbeidstakarar. Dette er store forbetringar for sjølvstendig næringsdrivande. Vi vedtek i dag ei historisk reform av folketrygda. Venstre er svært glad for at regjeringspartia, Arbeidarpartiet og Senterpartiet har sikra at det no er eit breitt fleirtal for ei pensjonsreform som gir eit tryggare og meir fleksibelt pensjonssystem for framtidige generasjonar. Dette er framtidsretta, og det er solidaritet med framtidige generasjonar. Eg synest det står respekt av dei partia som no tek ansvar og stiller seg bak forliket – eit forlik kor alle har måtta gi og ta. Pensjonsforliket er politikk og ansvarlegheit på sitt beste. Ein har òg fått med seg fleirtalet i fagrørsla og blant arbeidsgivarane. Det overordna målet er ei folketrygd som er meir økonomisk berekraftig, og eit system som i større grad stimulerer til arbeid og er betre tilpassa framtidas arbeidsmarknad. Ja, det har vi oppnådd. Vi får ei fleksibel tidlegpensjonering for alle frå 62 år, ikkje berre for dei som har AFP i dag. Avtalen vi no har fått på plass, vil gi eit godt pensjonsnivå både for personar som har hatt inntekt gjennom yrkeskarriere, og for dei som har hatt store omsorgsoppgåver for sine næraste. Pensjonsavtalen bidreg dermed til større sosial utjamning, utan at store kostnader blir pålagde framtidige generasjonar. Vi får eit fleksibelt pensjonssystem med obligatorisk tenestepensjon for alle dei om lag 500 000 tilsette i privat sektor. Sjølvstendig næringsdrivande blir no gitt moglegheit til å velja skattegunstige tenestepensjonsordningar. I tillegg sikrast dei med låg inntekt gode og trygge pensjonar. Som ved dei fleste store reformer og i saker av nasjonal viktigheit blir partia si ansvarlegheit sett på prøve. Og som i dei fleste store saker som krev ansvarlegheit og heilskapstenking, set Sosialistisk Venstreparti og Framstegspartiet seg på sidelinja i eit felles hylekor. Dei to einaste partia som aldri har vore i regjering, har stilt seg utanfor. Begge desse partia ønskjer regjeringsmakt og fører ein uansvarleg politikk som med rette kan kallast generasjonsran. Dersom dette hadde vore ein eksamen i ansvarlegheit, hadde begge partia fått karakteren «ikkje bestått». Venstre har alltid vore og vil framleis vera eit ansvarleg sentrumsparti. Vi finn dei ansvarlege og beste løysingane i sentrum av norsk politikk. Vi er stolte av å stå saman med dei andre partia bak eit pensjonsforlik som gir noverande og framtidige generasjonar eit rettferdig, ansvarleg og berekraftig pensjonssystem. Dette gjer vi i 2005, og det gjorde vi i 1967, då folketrygda blei innført.