Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2007-04-17:
Som representanten Sjøli påpekte i sin interpellasjon, er astma en sjukdom som særlig rammer barn og unge, og som er årsak til betydelig langtidssjukelighet. Det er imidlertid store forskjeller i alvorlighetsgraden. De fleste har forholdsvis milde symptomer, mens de som er hardest rammet, kan oppleve livstruende situasjoner og invalidisering. Symptomene ved astma kan variere fra dag til dag og gjennom livet. Diagnosen kan også være vanskelig å stille, derfor benyttes ofte betegnelsen «astmalignende plager». Men jeg har også lyst til å si at det er viktig at en får stilt diagnosen så snart som mulig. Det eksempelet representanten Sjøli viste til, en familie som hadde blitt vist fra lege til lege uten å få diagnosen, viser at ting er ikke bra nok. Ifølge Nasjonalt folkehelseinstitutt er forekomsten av astma økende. Det viser flere befolkningsstudier utført med samme metoder i 1970-årene og i 1990-årene. Forekomsten er omtrent den samme som i andre nordiske land, men lavere enn i engelskspråklige land. Nyere tall indikerer imidlertid at astmaøkningen hos barn i vestlige land ser ut til å stagnere noe. Jeg vil understreke at uansett om astma ser ut til å stagnere noe, er denne sjukdommen en av våre viktigste folkesjukdommer. Ikke minst er det alvorlig når så mange barn rammes. Forebygging av sjukdommen krever kunnskap om årsakene til astma. Vi vet ikke nok, men vi vet noe om at forurensing ute og i inneluft, fuktskader, tobakksrøyk, kostholdsfaktorer, allergener eller redusert fysisk aktivitet kan spille en rolle, likeledes arv. Men vi har ikke nok kunnskap til å si at disse faktorene er viktige for utviklinga av astma i befolkninga, vi er nødt til å vite mer. Derfor må vi forske enda mer for å avklare årsaksfaktorene, som er av stor betydning for å kunne få til en målrettet forebygging for å hindre at så mange blir sjuke. Men det vi kan gjøre, er i hvert fall å forebygge anfall og forverring av sjukdommen blant dem som allerede har astma, dvs. at astmatikere kan leve så godt som mulig og så normalt som mulig uten symptomer. Vi har god kunnskap om hva som forverrer sjukdommen, og det er her det først og fremst kan settes inn tiltak. Sjukdomsbildet og hvilke faktorer som spiller inn, varierer selvfølgelig fra person til person. Det betyr at mye av arbeidet med å forebygge symptomer og sjukdomsepisoder må ligge hos den det gjelder, hos pasienten og dennes pårørende. Ikke sjelden går mennesker rundt med plager på grunn av astma, og det tar som sagt ofte altfor lang tid før diagnosen blir stilt. Det er viktig med tiltak for å få stilt riktig diagnose tidligst mulig, så behandlinga kan komme i gang så raskt som mulig – og folk vil ofte oppleve at de får et helt nytt liv. Senere i år skal Regjeringa legge fram en nasjonal strategi for forebygging og behandling av astma, allergi og inneklimasjukdommer for perioden 2007–2011. Sosial- og helsedirektoratet er fra i år styrket med en halv million kroner for å arbeide konkret med denne strategien. Målet er å vise kommuner og andre aktører hva de kan gjøre lokalt for å forebygge og behandle astma, allergi og inneklimasjukdommer. Norges Astma- og Allergiforbund er også involvert i arbeidet med den strategien, og jeg legger opp til å ha et nært samarbeid og samspill med dem også i tida framover. Mer målrettet forskning vil være en prioritert del av den nye strategien. I et lite land som Norge gjøres det verdifull forskning innen dette komplekse området. Men det er viktig at denne forskninga får økonomiske rammer, slik at vi kan utrede eventuelle spesielle norske forhold, og bidra også internasjonalt til å få fram mer kunnskap om årsaker til astma. Norske forskningsmiljøer deltar i flere internasjonale prosjekter om årsaker til utvikling av astma og allergi. Blant disse er Nasjonalt folkehelseinstitutt, universitetene i Oslo, Bergen og Tromsø, SINTEF, NTNU og universitetssykehusene Ullevål og Haukeland. Et viktig grunnlag for videre forskning er en kritisk gjennomgang av den kunnskapen vi allerede har. Nasjonalt kunnskapssenter for helsetjenesten arbeider med en kritisk gjennomgang av all vitenskapelig litteratur om sammenhengen mellom inneklima og allergi/astma og effekten av ulike tiltak for å bedre inneklimaet. Astma er et folkehelseproblem Regjeringa tar på største alvor. Vi vil i det videre arbeidet legge vekt på å bedre kunnskapsgrunnlaget rundt denne lidelsen. Det er ingen tvil om at barn og unge vil være en særlig viktig målgruppe i det forebyggende arbeidet. Jeg vil også presisere at det er viktig at alle blir tatt på alvor og møtt på en skikkelig måte i helsevesenet, med respekt, slik at en får den hjelp og oppfølging som er nødvendig så tidlig som overhodet mulig.