Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2002-06-20:
Denne saken griper på en måte litt inn i kommuneøkonomi også, så det er en fin oppfølging av den forrige saken. Innst. S nr. 268 for 2001-2002 og St.meld. nr. 19 for 2001-2002 er et resultat av Regjeringens varslede vurdering av de vedtak Stortinget sluttet seg til våren 2001 i Innst. S. nr. 307 for 2000-2001, eller det er kanskje mer riktig å kalle det «omkampen» fra Regjeringen. Som saksordfører og fra Fremskrittspartiet sa det seg selv at det ville bli vanskelig å få samlet partiene i komiteen i et forlik. Innstillingen bærer da også litt preg av det, ved at flertallet i komiteen, Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, stort sett holder fast ved de vedtak som Stortinget gjorde våren 2001. Regjeringspartiene følger naturlig nok opp Regjeringens forslag til endringer. Det som imidlertid alle partiene i komiteen, med unntak av Fremskrittspartiet, står sammen om, er at det skal være tre forvaltningsledd, altså at fylkeskommunen skal bevares. Men de prinsipper som legges til grunn for denne omkampen, er at lokale og regionale folkevalgte organer bør ha ansvaret for oppgaver som krever lokal- og regionalpolitiske skjønnstaten bør ha ansvaret for standardiserte og regelorienterte oppgaver og kontrolloppgaverstaten bør ha ansvaret for oppgaver som krever et nasjonalt helhetsgrep for god oppgaveløsningoppgaver bør legges på lavest mulig effektive nivåfylkeskommunen ikke bør utvikles til en overkommuneendringene i oppgavefordelingen skal bidra til redusert byråkrati Dette er det ingen partier som har tilkjennegitt uenighet om. Det fremgår heller i innstillingen en noe ulik tolkning av hvilke grep som er nødvendig for å følge opp dette i praksis, og det er det innstillingen stort sett handler om. Det som måtte være av meningsforskjeller mellom de ulike partiene og konstellasjonene i komiteen, vil jeg overlate til de ulike partiene å kommentere. Men det som klart kommer fram, er at det er ulike syn – et skille – mellom flertallet, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, og regjeringspartiene og Fremskrittspartiet vedrørende hvilken rolle fylkeskommunen har i forhold til primærkommunen, eller hvorvidt fylkeskommunens rolle er å betrakte som en overkommune. Komiteen er samstemt i at beslutningene skal tas nærmest mulig bruker. Men flertallet, alle med unntak av Fremskrittspartiet, mener altså at dette på enkelte områder kan tillegges fylkeskommunen. Her er det også forskjeller. Flertallet i komiteen, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, mener at flere oppgaver bør tillegges fylkeskommunen, mens mindretallet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet, deler Regjeringens mål om at mange av de oppgavene som ble vedtatt flyttet fra fylkesmannen til fylkeskommunen våren 2001, hører hjemme hos primærkommunen, og at ytterligere oppgaver innenfor miljøvern og landbruk også kan flyttes til primærkommunen. Når det gjelder plan- og arealforvaltning, er mindretallet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet, enig med Regjeringen i at man må avvente å ta stilling til regional planlegging inntil Planlovutvalgets arbeid er avsluttet, mens flertallet, Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet, mener at en styrking av fylkeskommunens planmyndighet bør på plass nå. Det er ingen uenighet i komiteen om at det må skapes en helhetlig og ønsket samfunnsutvikling. Dette gjelder: økt verdiskapingtilgang på arbeidskraftvariert arbeidsmarkedgodt tjenestetilbudvekstkraftige regioner Her får altså Regjeringen full tilslutning til målene. Men undertegnede vil heller ikke her gå inn i de forskjellige partiers oppskrifter på å nå disse målene. Det hadde jeg hatt veldig lyst til, men igjen overlater jeg til de respektive partiene å redegjøre for det. Når det gjelder fylkeskommunen som regional utvikler, er det et stort flertall – litt overraskende, kanskje – men Fremskrittspartiet står alene om å styrke fylkeskommunen som utviklingsaktør. Regjeringen foreslår også enkelte forsøksordninger. Det gjelder ikke minst en forsøksordning med enhetsfylket. Her er det et stort flertall som ikke bare ønsker noen eller få forsøksordninger, men faktisk mange. Sosialistisk Venstreparti og Fremskrittspartiet utgjør et mindretall som ikke vil iverksette slike forsøk. Det er også foreslått å desentralisere noen oppgaver. Her er komiteen på en måte omtrent samstemt. Men et flertall i komiteen ønsker ikke at dette skal gjelde videregående skole. Nå prøver jeg sånn forsiktig å forlate rollen som saksordfører og går over til å gi noen kommentarer fra Fremskrittspartiet. Fremskrittspartiet er veldig overrasket over – særlig i forhold til den debatten som vi hadde i forrige sak – å se at vi er det eneste partiet som faktisk ser at fylkeskommunen, uavhengig av hvilken rolle den måtte få, vil få en overkommunerolle. Vi tror at den vekt det blir lagt på at fylkeskommunen nå skal få noen ekstra millioner til å drive partnerskap og næringsutvikling i de enkelte regionene, er – for å si det mildt – sterkt overdrevet. Jeg har ikke funnet tallene for de enkelte regioner og fylkeskommuner, men for Nord-Trøndelag vil dette dreie seg om mellom 20 mill. kr og 30 mill. kr. Det er ikke det at ikke Nord-Trøndelag får de pengene i dag også, men det er bare det at denne gangen skal de tilflyte fylkespolitikerne, som på en måte skal skape en helt ny situasjon i Nord-Trøndelag ved at sola skal skinne hver dag, og arbeidsplassene skal dukke opp både på den ene og andre plassen – med 30 mill. kr! Nei, dette har ikke Fremskrittspartiet noen tro på. Jeg må også si at den som måtte tro at det skulle bli fred og ro mellom fylkeskommunene og primærkommunene – den rollen komiteen nå ønsker seg – tror jeg vil få seg noen overraskelser i fremtiden. Når i tillegg flertallet på en måte ønsker å sette i gang forsøk med enhetsfylke, blir jeg meget bekymret. Hvis det er slik at alle de andre partiene, unntatt SV og Fremskrittspartiet, tror at dette med enhetsfylke skal være så greit med hensyn til forholdet mellom fylkeskommunen og fylkesmannen, og gjennom det forholdet til primærkommunene, ja, så vil de få seg noen kjempeoverraskelser i framtiden. Jeg blir direkte bekymret når regjeringspartiene er blitt med Arbeiderpartiet på at dette også skal gjelde mange fylker. Jeg var bekymret i utgangspunktet når de snakket om ett og to fylker. Jeg skal ikke påstå noen ting, men jeg lurer på om ikke noen partier har en agenda her, og at dette er den siste krampetrekningen for å bevare fylkeskommunen. Jeg håper selvfølgelig at ikke det er formålet med dette fra Regjeringens side, men jeg mistenker i hvert fall Arbeiderpartiet for å ha en sånn agenda. Dette med struktur ble også nevnt i den forrige debatten. Jeg synes det er beklagelig at komiteen ikke legger større vekt på akkurat struktur. Vi har i dag fått oss forelagt tall, og det påstås, uten at det er noe sannhetsbevis eller dokumentasjon, at en ved sammenslåinger av noen kommuner kan få besparelser på 4 milliarder kr. Det kan vi ikke bare slenge over bord, for her vil både Senterpartiet, SV og Arbeiderpartiet få 4 milliarder kr til tjenestetilbudet til innbyggerne gjennom at en får besparelser på enkelte administrasjoner. Det er greit nok å konsentrere seg om kommunalt samarbeid, men fram til nå har ikke, slik jeg ser det, resultatet blitt besparelser og bedre tjenesteyting. Til slutt bare en avklaring: Fremskrittspartiet foretok ikke noen avklaring i forhold til BU-midlene i komiteen. Jeg vil her og nå signalisere at etter grundig etterforskning den siste uken vil Fremskrittspartiet stå på at BU-midlene skal ligge i SND.