Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2010-03-02:
Det som interpellanten her i dag belyser, er egentlig ganske oppsiktsvekkende, nemlig manipulering med datoer for innkalling til undersøkelse og behandling. Om det har vært for å spare penger eller for å få bedre ventelistetall, vites ikke. Da jeg leste brevene som pasienter hadde mottatt fra Sykehuset Asker og Bærum, var det lett å se at dette standardbrevet, som jeg antar det var fra deres side, inneholdt flere brudd på pasientrettighetsloven. Det er bra at helseministeren raskt tok affære og undersøkte situasjonen i hele landet. Fremskrittspartiet, Høyre og Kristelig Folkeparti ba i brev 26. januar i år om å få en redegjørelse fra statsråden om pasientenes rettssikkerhet. Blant annet ville vi ha svar på om det var etablert nasjonale standarder og maler for innkallelser, brev om pasientrettigheter osv. Også flere andre forhold ønsket vi belyst. To dager senere, 28. januar, leser vi i en pressemelding fra Helse- og omsorgsdepartementet at Helsedirektoratet har laget egne brevmaler og informasjonsvedlegg som skal sørge for at sentrale pasientrettigheter blir ivaretatt. Det er bra, men dette burde vært ivaretatt på et langt tidligere tidspunkt. Det er nemlig ikke første gang Regjeringen og departementet er gjort kjent med at pasientkøer trikses bort, og at pasienter ikke informeres om sine rettigheter. Ja, det er, om mulig, vil jeg si, nesten verre innenfor psykisk helsevern. Jeg skal prøve å dokumentere det. Allerede i 2006 kunne vi lese en artikkel i Aftenposten av en spesialist i psykiatri. Han påpekte at pasienter ikke blir skikkelig informert, at de ikke blir innvilget rett til nødvendig helsehjelp slik loven pålegger, at fristene for behandling er for lange, og at alvorlig syke avspises med få terapitimer. Man unngår fristbrudd ved å avvise pasienter. I 2007 mottok daværende helseminister Sylvia Brustad omfattende dokumentasjon fra Ressursklinikken om at pasienter avvises, at pasienter ikke informeres om rettigheter, om triksing med pasienttall m.m. Dette gjaldt Ahus. I 2008 leste vi i Dagbladet at Riksrevisjonen i en rapport hadde avdekket at pasienter innenfor psykisk helsevern avvises. I rapporten heter det: «Opplagte rettspasienter får avslag, mens pasienter som burde fått avslag, blir tatt inn. Det er ingen sammenheng mellom diagnose og prioritering av pasienten, eller mellom diagnose og frist for behandling.» Selv har jeg i løpet av den siste tiden mottatt flere henvendelser fra fastleger som har psykisk syke pasienter med behov for hjelp fra spesialisthelsetjenesten. De står selv fast. På henvendelse dit får de ubegrunnet avslag, og både pasient, familie og fastlege føler seg ganske hjelpeløse. Ikke engang en konsultasjon med veiledning tilbys. Med andre ord er det ikke nytt at sykehus prøver å unngå brudd på ventelistegarantien, men det som nå er avdekket ved Sykehuset Asker og Bærum, er nok kanskje lettere å gjennomskue. Vanskeligere er det når pasienter og fastleger blir totalt avvist i spesialisthelsetjenesten innen psykisk helse. Disse pasientene kommer ikke inn på venteliste i det hele tatt. Og dette skjer i dag, i 2010. Jeg er ganske sikker på at en del av disse pasientene, slik iallfall fastlegene har vurdert det, er rettighetspasienter. På skriftlig spørsmål fra meg til helseministeren svarer hun med de lover og regler som gjelder, og at Helsetilsynet har ansvar for å vurdere manglende forsvarlighet i behandlingstilbudet – det er riktig. Helseministeren har også vært enig i at det ikke er akseptabelt, det som skjer, og så viser hun til den fremtidige samhandlingsreformen. Skal denne praksisen da bare få fortsette – det er vel egentlig mitt spørsmål – innenfor psykisk helse inntil en langt fra ferdig reform kommer? Her gjenstår det nemlig mye arbeid, og det dreier seg om psykisk syke mennesker som ofte ikke er de første i køen for selv å kunne ta affære.