trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Ola Elvestuen (Venstre), 2017-04-05:
Nasjonalgalleriet må selvfølgelig rustes opp, og vi har klart å gjøre store grep tidligere. I 2008 var jeg, på vegne av Oslo Venstre, sentral i forhandlingene om Nasjonalmuseet til Vestbanen og også plasseringen av Munchmuseet og Deichmanske bibliotek. Nå ser vi alle tre monumentalbyggene reise seg. Siden 2008 har det vært usikkerhet om hva Nasjonalgalleriet, dagens bygning, skal brukes til når Nasjonalmuseet åpner i 2020. Stortinget ba i desember 2014 om at regjeringen skulle utrede om Nasjonalgalleriet fortsatt kan være en del av Nasjonalmuseet. Det har vært utarbeidet en konseptvalgutredning, som i realiteten bare viser at det kan brukes av Nasjonalmuseet eller av Kunsthistorisk museum. Nasjonalgalleriet er et sentralt bygg i Oslo. Denne usikkerheten bør det nå bli slutt på. Vil statsråden nå kunne fjerne denne usikkerheten og faktisk klargjøre at Nasjonalgalleriet fortsatt bør være en del av Nasjonalmuseet og vise stor norsk kunst?
Anette Trettebergstuen (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Det er ingen tvil om at Nationaltheatret er en nasjonal stolthet som er i en utrolig pinlig forfatning. Sakene i det siste og historiene om hvor farlig det er å jobbe der for skuespillerne, og hvor farlig det faktisk er å oppholde seg der for gjestene, gjør inntrykk på oss, og det er ingen tvil om at nå må noe gjøres. Dessverre er ikke disse historiene nye, de har blitt fortalt lenge, men denne regjeringen har valgt ikke å ta tak i denne saken som mange andre saker. Hvert eneste år ser vi et kulturbudsjett som nedprioriteres mot alt annet, i en tid der vi burde satset på kultur og kunst, som er bindeverket mellom oss som mennesker, og som skaper et felles vi. I 2012 sa daværende kulturpolitisk talsperson for Høyre, Olemic Thommessen, at Nationaltheatret må gjøres i stand på best tenkelig mulige måte. Vi trenger en gjennomgående renovering. Det må skje nå. Fire år har gått uten at regjeringen har tatt tak i dette problemet. Vil statsråden nå sørge for at det kommer penger i revidert budsjett eller i statsbudsjettet for 2018?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2017-04-05:
Det er uten tvil et stort og komplisert prosjekt, men jeg tror vi kanskje kan innrømme at her har det ikke blitt gjort noe på veldig mange år. Mange regjeringer har skjøvet dette framfor seg, også denne regjeringa. For den gangen, i 2012, ble både KVU og KVS igangsatt. I 2014 ble konseptvalgutredningen levert, og i 2015 ble kvalitetssikringen levert. Så det er på plass. Statsråden sier at vi bevilget 2,5 mill. kr som skulle begynne med noe som heter avklaringsfase. Men «avklaringsfase» betyr enda mer byråkrati. Hvis det hadde vært vilje nå, hadde vi vært i gang med dette prosjektet. Jeg lurer på: Hva vil statsråden gjøre for at regjeringa skal få tatt en endelig avgjørelse, slik at Nationaltheatret kan framstå med den verdigheten det skal ha, som en av våre fremste og viktigste kulturinstitusjoner, til 125-årsjubileet i 2025?
Tore Hagebakken (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Fremskrittsparti–Høyre-regjeringa har økt maksprisen i barnehagene, fjernet gratis helsehjelp for kronisk syke, skadede og multihandikappede, og de har altså kuttet i barnetillegget for uføre. Lista over usosiale kutt er veldig lang. Da hjelper det lite å komme trekkende med skattekutt, for for vanlige folk blir det fort spist opp. Hvorfor rammer regjeringa folk som er i en krevende situasjon, på denne måten? Er ikke dette svært usosialt? Jeg spør statsråden: Er hun villig til å ta et lite islett av sjølkritikk på at dette er en politikk som er lite verdig et rikt land som Norge?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Denne perspektivmeldingen er en fantastisk oppvisning i dobbeltkommunikasjon. Den tegner veien mot 2060 og sier at Norge har «et godt utgangspunkt», fordi «vi har tatt gode valg», sånn som – som finansministeren sa nå – vi har gjort det i Norge. Det fantastiske er at sånn som vi har gjort det i Norge, har Fremskrittspartiet stort sett vært imot ved alle korsveier – de ville selge oljen på rot, var imot pensjonsreformen, er imot systemet for sentral lønnsdannelse, som nå lovprises, osv. osv. Summen av de gode valgene vi har tatt, er den norske modellen. Det er det som Siv Jensen foran forrige valg mente sto i veien for det norske folk. Det vi ser, er at når vi skal gå mot 2060 og opprettholde høy velferd, ha folk i arbeid og være et produktivt samfunn, er det disse kjernekvalitetene det handler om: tillit, små forskjeller. Det er ikke troverdig at vi har en finansminister som lovpriser små forskjeller og høy tillit, og i perspektivmeldingen beskriver betydningen av at vi har det som utgangspunkt, når hun samtidig har et partiprogram hvor hun sier at det ikke er en politisk oppgave å bekjempe økende lønnsforskjeller, og fører en skattepolitikk som gir det en var lovet fra Høyres side: Midlere og lavere inntekter skulle få skattekutt – men de høyeste skattekuttene har gått til dem med mest fra før. I meldingen står det: «Små forskjeller lar mange ta del i velstanden og bidrar dessuten til at innbyggerne har høy tillit både til hverandre og til offentlige myndigheter.» Og videre: «Det kan øke viljen til nyskaping og innovasjon.» Spørsmålet for en finansminister som går på jobb hver dag og har et program som sier det ikke er en politisk oppgave å bekjempe forskjeller, er: Er partiprogrammet det som ligger til grunn for arbeidet hun gjør, eller er det en politisk oppgave? Og hva tenker finansministeren å gjøre for å bekjempe disse forskjellene, som er så viktig for at Norge skal være rustet til å gå den veien vi nå har foran oss?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Det var fjerde gang finansministeren ikke svarer på spørsmålet, men da får vi legge det til grunn. Det denne perspektivmeldingen tegner bilde av, er at vi om noen år vil ha et hull i budsjettet. Det kan være stort eller lite. Da mener vi det er en ærlig sak å si at det å opprettholde et fellesskapsfinansiert velferdssystem, hvor alle bidrar, er riktig vei å gå. Finansministeren har en partner i statsministeren, som skal kutte skattene med nye 25 mrd. kr i de neste fire årene. Tar vi de skattekuttene, betyr det at hele handlingsrommet må gå til skattekutt, for finansministeren selv skriver: Vi har omtrent 6 mrd. kr i handlefrihet å bruke hvert år. Så skal vi har mer til forsvar, mer til vei, mer til Nasjonal transportplan, mer til eldre, mer til andre viktige formål. Da er spørsmålet: Hvor kommer kuttene? Så er det to spørsmål til til finansministeren: Hvor mye tenker hun å kutte skattene i neste periode? Kan hun gi oss et anslag over det? Jeg har vært ærlig og fortalt hva vår politikk er. Kan hun gi et anslag? Så kommer spørsmål 2: Hvor skal det kuttes for å rydde rom til det? Handlingsrommet er ikke stort nok, og oljepengene kan ikke fortsette å bli brukt i det overmål som det har vært gjort de siste fire årene.
Marianne Marthinsen (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Finansministeren er opptatt av å snakke om reformer. Reformer er flotte hvis de bidrar til at vi faktisk bruker fellesskapets ressurser bedre. Nå har vi f.eks. en jernbanereform på trappene, som bare i år skal koste oss mer enn 500 mill. kr i økte byråkratikostnader. Så kom perspektivmeldingen på fredag. Det er en melding fra Finansdepartementet, en melding som finansministeren presenterer. Da er det særlig interessant, når vi diskuterer reformer, å lese fra den meldingen: «Pensjonsreformen i 2011 styrket de økonomiske insentivene til å stå lenger i arbeid. Reformen virker, og sysselsettingen for dem over 62 år i privat sektor har økt.» Det er liten tvil om at pensjonsreformen er viktigere – langt viktigere – for norske statsfinanser enn alle de reformer som denne regjeringen har påbegynt, til sammen. Finansministerens parti var i sin tid det eneste partiet som stemte imot pensjonsreformen, så nå som finansministeren skriver at reformen virker, er mitt enkle spørsmål: Er Fremskrittspartiet nå for eller fortsatt mot pensjonsreformen?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
«I forliket om politireformen gav stortingsflertallet, etter initiativ fra Arbeiderpartiet, «et løfte til innbyggerne» som skulle sikre reell lokal medvirkning til innholdet i tjenesten etter eventuelle endringer, som nedleggelse av lensmannskontor. Hva har statsråden gjort for å forsikre seg om at Politidirektoratet informerte kommunene om muligheten til å kreve et skriftlig dokument av sin politimester om hva de kan regne med å «få igjen» etter endringer, hvordan har Politidirektoratet gått frem, og hvor mange kommuner har en slik avtale?»
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Det var eit langt svar, kanskje litt lite konkret for det eg eigentleg spør om. Eg har den største forståinga for at dette kan ta tid. Det hovudbekymringa mi går ut på, er at det er nesten ingen kommunar i dette landet som kjenner til det punktet i forliket om eit løfte til innbyggjarane. Eg er oppteken av at justisministeren sørgjer for at denne informasjonen når alle kommunane i landet, slik at dei veit kva for nokre krav dei kan stille. Så trur eg både ordførarar og innbyggjarar forstår at det kan ta tid. Kan justisministeren garantere overfor Stortinget at informasjonen om eit løfte til innbyggjarane, som var heilt avgjerande for Arbeidarpartiet i forliket, når ut til alle kommunane i landet – det betyr både rådmenn og ordførarar – slik at dei veit kva moglegheiter dei har til å krevje ein skriftleg avtale med politimeisteren sin?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Det er eg glad for, og det skal me følgje nøye opp, for dette punktet er og blir veldig viktig. Me står saman om dette forliket, og det er mange kommunar og innbyggjarar som er fortvila over at lensmannskontoret deira blir lagt ned. Då er det viktig at me kan seie at tilbodet i desse kommunane skal bli betre og ikkje dårlegare. Men eg blir jo litt betenkt dersom det er slik at ein må vente til den totale strukturen er heilt klar før ein kan gjere ein avtale. For eksempel i min kommune Tokke, der lensmannskontoret mest sannsynleg kjem til å bli lagt ned, forventar både eg, ordføraren og innbyggjarane at me skal få eit betre politi. Då vil iallfall eg oppfordre til at ein bør starte arbeidet med desse avtalane, politimeister og kommune må gå i ein tydelegare dialog, slik at ein er godt rigga når det er klart. Slik det er no, er det mykje usikkerheit, og kommunar opplever å ikkje få svar, verken frå politimeisteren eller direktoratet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Forliket vi inngikk om politireformen, innebar en omfattende prosess med involvering av kommunene før endelig beslutning om tjenestestruktur i politi- og lensmannsetaten kunne fattes. Noen opplever at prosessen går for sakte, mens andre mener at det går, og har gått, for fort, og at kommunene dermed ikke har fått nok tid. Som jeg antar representanten Vågslid bør være godt kjent med, kan oppfattelsen av fart være svært forskjellig. Politiet gjennomgår nå sin største reform i etatens historie. Samtidig skal det innføres forbedret styring og ledelse, nye arbeidsformer og ny teknologi. I alt endringsarbeidet må politiet også forholde seg til hovedavtalen og medbestemmelsesretten til de ansatte. Mange politimestre har hatt meget stor pågang fra kommunene siden sist sommer. Politimestrene har brukt mye tid ute hos kommunene, men melder også at tiden ikke alltid strekker til. Jeg ber om forståelse for at denne typen prosesser nødvendigvis tar noe tid å få landet, og at etaten også trenger arbeidsro. Ingen er tjent med at politimestrene haster med å inngå forpliktende avtaler om enkeltløsninger før helhetsbildet er på plass. Både jeg som statsråd og Politidirektoratet har klare forventninger om at politimestrene legger opp til et nært samarbeid med kommunene fremover. Politikontakter skal være på plass innen 15. juni i år, og politirådsarbeidet skal videreutvikles. Gjennom det lokale samarbeidet skal det søkes å etablere mer konkret og gjensidig forpliktende samarbeid. Arbeidet er forsert noen steder, bl.a. i Malvik kommune i Trøndelag politidistrikt, hvor det er inngått en forpliktende avtale. Det er først når vi har fattet endelig beslutning om tjenestestrukturen, dvs. når klagebehandlingen er ferdigstilt, at politimestrene vet hvordan tjenestestrukturen som skal etableres, blir. Klagebehandlingen vil bli ferdigstilt før sommerferien. Når prosessen vi vedtok i denne sal i juni 2015 er ferdigstilt, vil kommunene få sine forpliktende avtaler på løpende bånd. Målsettingen er at den nye organiseringen skal gi bedre, mer fleksibel ressursutnyttelse, sånn at det totale tjenestetilbudet forbedres med hensyn til både kvalitet og lokal tilstedeværelse. Dette gjelder både publikumsservice, forebygging, tilgjengelighet og beredskap.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg kan betrygge representanten Vågslid med at vi følger opp Stortingets vedtak. Politidirektoratet følger opp i det videre mot politidistriktene, men man må ha forståelse for at dette er en stor og omfattende prosess. Når man skal legge til grunn en annen struktur, som man ennå ikke kjenner innholdet i og konsekvensene av, kan det være krevende å ferdigstille dette arbeidet før det faktisk er tilfellet. Men nå ligger disse sakene til behandling i departementet. Jeg vurderer de klagene som er kommet. De vil være ferdigstilt før sommeren, og det er helt naturlig at oppfølging av kommunene ses i sammenheng med dette når endelig vedtak er fattet. Jeg kan forsikre representanten om at også dette punktet i avtalen vil bli fulgt opp på en god måte.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Det er nok slik at det er ikke direkte unaturlig at i en reformprosess, og særlig i den fasen vi er i nå, kan det være en del usikkerhet. Det gjelder både i politiet selv med hensyn til den omorganiseringen som skjer, og det gjelder selvfølgelig kommuner og det samarbeidet kommunene skal ha med politiet. Så tenker jeg at det er viktig å huske at vi har noen forpliktelser som ligger i bunnen, og de skal følges opp. Hvis man tar eksempelet Tokke, er det, slik jeg forstår det, en av dem som er blitt påklaget, og da vil det endelige vedtaket, som jeg ikke kan foregripe resultatet av, være veldig avgjørende for samarbeidet mellom politiet og Tokke kommune i fremtiden. Så her må man se prosessene i sammenheng. Det jeg kan betrygge representanten om, er at vi vil følge opp de vedtakene Stortinget har lagt til grunn.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
For å gjennomføre etableringen av nye politidistrikt i politireformen har Politidirektoratet gitt politidistriktene rammer og retningslinjer for arbeidet. Arrestfunksjonen inngår i denne etableringen og er en av de funksjonene som er gitt nasjonal standardisering. Oslo politidistrikts organisering av arrestfunksjonen støtter opp under målene for nærpolitireformen, herunder det sentrale målet om å etablere mer robuste og kompetente politidistrikt. Organiseringen av nytt politidistrikt og plasseringen av ulike funksjoner er en del av den lokale prosessen i politidistriktene og gjøres ut fra lokale helhetsvurderinger innenfor gjeldende retningslinjer. Antallet arrester og plasseringen av disse hører til de prosessene som gjennomføres i politidistriktet, og er innenfor politimesterens ansvar. Nye Oslo politidistrikt vil ha sju politistasjoner, og sett i forhold til geografi og bemanning er det mest kostnadseffektivt å ha én arrest i distriktet. Det bidrar også til å sikre en riktig fangebehandling i henhold til gjeldende regelverk. I forbindelse med organiseringen overføres arrestforvarere til Grønland, og utgiftene knyttet til ansatte, drift, vedlikehold og arrestlokalene blir på den måten redusert. Denne gevinsten vurderes som større enn ulempene, tiden det tar å transportere arrestanter til Grønland. Overføringen av arrestforvarere fra Sandvika politistasjon til arresten på Grønland og til Oslo tinghus vil kunne bidra til at flere polititjenestemenn og -kvinner blir frigjort til patruljetjeneste. Et annet sentralt forhold i distriktets lokale vurderinger har vært at arresten plasseres i tilknytning til felles straffesaksinntak. På Grønland er det etterforskere og jurister som straks tar tak i den videre etterforskningen når noen er pågrepet. Fremover vil patruljer fra Sandvika og Asker forholde seg til det som er de samme rutinene som for øvrige politistasjoner i distriktet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Svaret er nei, og jeg mener jeg gjorde rede for det ganske tydelig i mitt svar. Med mer effektiv innretning i bruken av politiressursene klarer man det som er poenget, nemlig å frigjøre personell – ansatte, polititjenestemenn og -kvinner – til nettopp patruljering, til å være i patruljer og til å sørge for enda bedre polititjenester der ute. Så skjønner jeg at representanten legger til grunn et slags distriktspolitisk perspektiv når hun omtaler Asker og Bærums nærhet til Grønland. Det er det vanskelig å se i denne sammenheng, og det er kanskje ikke det beste eksemplet på de problemstillinger som reises med hensyn til nærpolitireformen. Andre deler av landet har langt større avstander å forholde seg til enn det som problematiseres i dette spørsmålet. Men jeg legger til grunn en effektiv og god ressursutvikling fra Oslo politidistrikt, og det ser vi resultatet av her.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg oppfatter at Aasen bidrar til – jeg holdt på å si å klargjøre det som jeg oppfatter er en problemstilling i Stortingets tilnærming til politiet og politiets arbeid, nettopp ønsket om å detaljstyre på en slik måte at man setter politiet i dårligere stand til å være effektiv i utnyttelse av sine ressurser og til å levere, samlet sett, stor politikraft. Det beklager jeg. Jeg tror vi skal legge til grunn at politimesteren har bedre forutsetninger for å gjøre politifaglige vurderinger av hvordan disse ressursene benyttes. Når tilbakemeldingene fra Oslo politidistrikt er at dette er fornuftige måter å innrette ressursene på, og vi dermed får frigjort mer kapasitet til annet viktig arbeid, herunder patruljering, tenker jeg at det er gode svar som i hvert fall ikke bør være utgangspunkt for at vi politisk sett, på noen som helst måte, skal overstyre den politifaglige vurderingen. Så må også de samme prinsippene bli lagt til grunn i alle andre politidistrikt i dette landet.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg har inntrykk av at Bevæpningsutvalget har levert en meget solid utredning. Utredningen gir et godt grunnlag for vurderinger av hva slags bevæpningsordninger politiet bør ha for å møte dagens og morgendagens utfordringer. Jeg legger opp til at utvalgets utredning sendes på bred høring i nærmeste fremtid. Når høringsinstansenes innspill foreligger, vil det bli tatt stilling til hvordan saken skal behandles videre. Så ber jeg om forståelse, for det er ganske nøyaktig en uke siden jeg mottok utredningen, så jeg har ikke fått lest den – det er mulig det blir lektyre i påsken. Men jeg tenker at man uansett skal være åpen for de fremleggelsene og de vurderingene som ligger i utvalgets utredning. Jeg har ikke noe fasttømret syn på dette personlig, i den forstand at mitt politiske parti har et annet syn enn flertallet i dette storting, men jeg mener vi skal legge opp til en bred debatt om dette. Det er sterke interesser og sterke faglige grunner til en annen vurdering enn det som utvalget har lagt til grunn i sin utredning, men dette er en debatt vi bør ta i stort i samfunnet. Jeg tenker at i og med mandatet og i og med det gode arbeidet som er gjort, har vi et godt grunnlag for å ta den diskusjonen, ta den debatten, og så får vi avvente det før man trekker konklusjonen.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg registrerer at denne problemstillingen er reist, og vi vil se nærmere på det. Vi skal selvfølgelig ikke operere på noen som helst slags måte som måtte oppfattes å være i strid med det grunnlaget vi har. Jeg registrerer at det allerede er i gang en diskusjon. Jeg har registrert at et av partiene i denne salen, partiet Venstre, var ute i media relativt raskt etter at fremleggelsen fant sted, der det fra partiet Venstres side ble signalisert å åpne for punktbevæpning. Jeg tenker at vi alle med fordel bør gå inn i den diskusjonen som vil komme, lytte til de høringssvarene som vil komme – Politiets Fellesforbund har f.eks. et veldig klart standpunkt – lytte til de argumentene som fremkommer der. Ingenting er altså fasttømret, men personlig har jeg et annet utgangspunkt enn det som er utvalgets konklusjon.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Som jeg for så vidt allerede har sagt i mitt første og for så vidt også andre innlegg, vil vi gjennomgå utredningen fra Bevæpningsutvalget nøye. Dersom det hevdes å være funn der som vi etter praksis ikke har fulgt opp korrekt, vil vi selvfølgelig ivareta det og følge det opp. Alt dette vil komme ut på høring rimelig raskt, og så får vi ta den diskusjonen, og også diskusjonen om «fremskutt lagring på kropp», som er et av mindretallets forslag i utvalget, og problemstillingen rundt punktbevæpning. Så skal vi selvfølgelig også avstemme at praksis i dag er innenfor rammene av det regelverket som skal legges til grunn.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Regjeringen har merket seg medieoppslagene om stadig grovere vold blant stadig yngre ungdom. Forebygging av denne typen voldskriminalitet er et svært viktig tema. Det er avgjørende å gripe inn så tidlig som mulig, og før volden skjer. Regjeringen ønsker å legge til rette for at politiet har de nødvendige virkemidlene i det forebyggende arbeidet. Som representanten peker på, kan muligheten for å ilegge personer oppholdsforbud være et redskap for politiet. Gjeldende regelverk åpner allerede for dette. En person kan ilegges oppholdsforbud når det er fare for voldsutøvelse som ledd i et gjensidig oppgjør mellom grupper. Forbudet skal beskytte utenforstående personer, ikke medlemmene i gruppene. For personer under 15 år gjelder en egen regel. De kan ilegges oppholdsforbud bestemte steder hvis det er grunn til å tro at oppholdet der øker faren for at ungdommen begår kriminalitet. Videre kan en person ilegges besøksforbud. Et besøksforbud skal bl.a. beskytte enkeltpersoner mot straffbare handlinger fra en annen person. Besøksforbudet kan gå ut på at noen forbys å oppholde seg på et bestemt sted. Oppholdsforbud og besøksforbud, som nevnt, krever ikke at det allerede er begått en straffbar handling. Forbudene er ment å virke forbyggende. Forbudene er hjemlet i straffeprosessloven og kan gjelde i flere måneder. Det kan være inngripende for den det gjelder. Derfor er det nødvendig å ha en grundig prosess før beslutning av forbudene. I en akuttsituasjon kan politiet forby opphold i bestemte områder etter politiloven § 7. Prosessen her er enklere enn for oppholdsforbud etter straffeprosessloven. Et akutt oppholdsforbud etter politiloven kan gis for å beskytte utenforstående, men også for å beskytte medlemmer av en voldelig gruppe. Regjeringen har ikke fått signaler om at de gjeldende mulighetene for å forby personer å oppholde seg bestemte steder ikke er tilstrekkelig i politiets forebyggende arbeid. Dersom regjeringen får denne typen signaler, vil regjeringen vurdere å se nærmere på regelverket.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2017-04-05:
Jeg oppfatter selvfølgelig oppriktig det representanten Bøhler sier om at dette er en problemstilling som han er blitt presentert for. Dersom dette er riktig, er det grunn til at jeg bør se nærmere på det, og det lover jeg at jeg skal gjøre. Jeg vil ta kontakt med Oslo politidistrikt, spørre om dette er en problemstilling og hvordan man eventuelt mener man i så fall kan håndtere dette bedre etter gjeldende regelverk, Jeg er i likhet med representanten Bøhler veldig opptatt av at vi har gode virkemidler i dette viktige arbeidet, så det kan jeg love at jeg skal gjøre. Så får vi se om den opplevelsen er gjeldende for politidistriktet i sin helhet, og eventuelt om vi har bedre måter å innrette dette på, selvfølgelig uten at vi dermed går på tvers av rettssikkerheten. Jeg er selvfølgelig åpen for nettopp denne typen problemstillinger.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
«Konklusjonen til bevæpningsutvalet om at politiet ikkje skal bere våpen, byggjer mellom anna på at politiet skal ha tillit hjå innbyggjarane. Etter grundige analyser av kriminalitet og terrorfare, kom utvalet til at det ikkje er noko tydeleg behov for alminneleg bevæpning av norsk politi. Statsråden har tidlegare ynskja bevæpning. Har statsråden endra syn etter å ha lese utvalet sine faglege vurderingar, eller vil han jobbe for bevæpning?»
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Eg har for så vidt forståing for at statsråden ikkje har fått lese alt frå utvalet sitt arbeid, og eg set pris på at han er ærleg om det. Eg trur òg det er godt å ha ei brei høyring og ein brei diskusjon omkring så viktige spørsmål. Til oppfølging har eg eit spørsmål av meir prinsipiell karakter. Det som går fram av arbeidet til utvalet, er bl.a. at Oslo politidistrikt praktiserer ei ordning med permanent væpna UEH-patruljar. Utvalet påpeiker sjølv at dei ikkje tek stilling til heimelsgrunnlaget for den typen ordning, men det er eit prinsipielt spørsmål om ein meiner det er heimel for å operera med permanent væpna UEH-patruljar eller ikkje, og spørsmålet mitt er rett og slett om justisministeren meiner at det er heimel for å ha permanent væpna UEH-patruljar i Noreg i dag.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Eg takkar for svaret. Eg har eit spørsmål til, knytt til eit funn frå utvalet si side. Det dei påpeiker, er at det er fleire distrikt der tenestemennene ber tomme pistolhylster i beltet på uniforma, noko som kan vera med på å gje publikum eit inntrykk av at politiet er væpna. Utvalet påpeiker sjølv at dette er ein praksis som bryt med uniformsreglementet. Spørsmålet mitt er eigentleg berre kva justisministeren meiner om ein slik praksis.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til justis- og beredskapsministeren: «Når politiet skal forebygge vold og konflikter som blant annet ble beskrevet i Aftenposten 25. mars, kan det være et viktig redskap å nedlegge oppholdsforbud for noen i bestemte områder. Etter dagens lovhjemler og rettspraksis skal det imidlertid være så mange registrerte kriminelle forhold og en så omfattende prosess før noen kan pålegges oppholdsforbud i forebyggende øyemed, at dette sjelden brukes. Vil statsråden legge bedre til rette for at politiet skal kunne bruke oppholdsforbud for å forebygge voldshendelser?»
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Jeg takker for svaret. Dette handler om at vi har personer som ønsker å dominere bestemte områder og bygge opp en slags skremselskapital i de områdene, ved bruk av, som vi ser, stadige voldshendelser, og hvor politiet har mange etterretningsopplysninger om hva som foregår, men der dette ikke er prøvd rettslig. Det er blitt tatt opp med meg av flere lokale politistasjoner i Oslo at de har problemer med å praktisere hjemmelen for oppholdsforbud, bl.a. at man må definere noen som gjengmedlemmer eller medlemmer av en gruppe, som de ikke godtar, og da er det vanskelig å gå videre med det. Dette er ikke en firkantet sak fra min side. Det er å prøve å få statsråden med på en prosess og gå inn i denne problemstillingen, for den er etter min oppfatning veldig reell.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2017-04-05:
Jeg takker for svaret og vil oppfordre til at hvis statsråden vil gå inn i det, ber han om kontakt med de lokale stasjonene som arbeider med dette. De er, slik jeg oppfatter det, veldig konstruktive. De leter etter måter å få en bedre praksis på og har noen forskjellige alternativer. Et av alternativene er at dette i en mildere form er såpass lite inngripende, samtidig så viktig forebyggende, at det muligens kan være, på bakgrunn av etterretningsopplysninger, en politimesterbeslutning innenfor visse rammer å nedlegge oppholdsforbud, når man f.eks. får mulighet til å prøve forholdsmessigheten i det senere, i retten. Her er det en jakt på en løsning det er mulig å praktisere på en bedre måte, for det er åpenbart at politiet trenger bedre redskaper for dette at ungdom samler seg og det oppstår vold, og for da å holde de verste ordensforstyrrerne ute av de områdene.
Carl-Erik Grimstad (Venstre), 2017-10-12:
Det er en ære å legge fram et representantforslag fra Trine Skei Grande, Ola Elvestuen, Abid Q. Raja, André N. Skjelstad og meg selv om tiltak som gjør det enklere å bevege seg mellom Norge og resten av Europa.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2017-10-12:
Det er en glede å sette fram et representantforslag om forsøk med blokkjeder i det offentlige. Det er på vegne av Trine Skei Grande, Carl-Erik Grimstad og undertegnede.
André N. Skjelstad (Venstre), 2017-10-12:
Jeg vil framsette et representantforslag på vegne av Terje Breivik, Jon Gunnes, Ketil Kjenseth og meg selv om å utrede etableringen av et norsk globalt entreprenørskapsprogram.
Trine Skei Grande (Venstre), 2017-10-12:
På vegne av representantene Trine Skei Grande og Terje Breivik vil jeg fremme et representantforslag om et norsk regelverk for crowdfunding/folkefinansiering.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-12:
La meg først få lov å takke for gratulasjonen. Jeg får også gratulere Trond Giske med nye oppgaver som finanspolitisk talsmann for Arbeiderpartiet. Det blir nok mange dueller i tiden som kommer. For det første er jeg glad for at Arbeiderpartiet deler regjeringens virkelighetsbeskrivelse. Men mange av de virkemidlene og tiltakene som representanten Giske etterlyser, er det jo proppfullt av i dette budsjettet. Grunnlaget for den veksten vi nå ser, er skapt gjennom flere års innsats i næringspolitikken, i skattepolitikken, i samferdselspolitikken, i forskningspolitikken, i utdanningspolitikken. Alle disse tiltakene gir jo resultater. Nå ser vi at pilene snur. Vi ser at veksten tar seg opp. Vi ser at flere mennesker kommer i jobb. Det er gode nyheter. Det er et bilde vi skal forsterke, og derfor fortsetter vi å fase inn skattereformen. Derfor fortsetter vi å bevilge mer penger til å bygge infrastruktur. Derfor fortsetter vi å satse på forskning og utdanning. Det er feil når representanten Giske hevder at vi ikke gjør nok for tidlig innsats i skolen eller for å få flere til å fullføre. Det er snarere tvert imot det regjeringen prioriterer. Vi prioriterer tidlig innsats i skolen, og vi har en kraftfull satsing på yrkesfagene. Jeg er helt enig i at flere må fullføre. Det er derfor vi også må heve statusen til disse utdanningene. Det gjør vi både gjennom å styrke innsatsen, gjøre utdanningen mer relevant og legge til rette for at flere fullfører. Jeg er fornøyd med at vi satser på det, samtidig som vi har en offensiv klimasatsing. Arbeiderpartiet har jo ingenting å slå seg på brystet for når det gjelder å levere resultater i klimapolitikken. Det er under samarbeidet mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre at utslippene i Norge begynner å gå ned. Det er fordi vi har tatt i bruk gode og effektive virkemidler, som først og fremst handler om å belønne fremfor å bruke pisk.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-12:
Jeg må si jeg er nesten skuffet over at det var dette Slagsvold Vedum var i stand til å få ut av neste års statsbudsjett. Han måtte altså fire år tilbake i tid og hente frem et gammelt løfte fra Fremskrittspartiet når han skulle snakke om hva som ligger i statsbudsjettet for 2018. Det viser jo at dette er et godt budsjett, når Slagsvold Vedum ikke klarer å finne noe annet å kritisere. Når det gjelder eiendomsskatt: Vi foreslår altså å fjerne eiendomsskatten på verk og bruk, og jeg antar, med det flammende engasjementet vi nettopp hørte fra Slagsvold Vedum, at han kommer til å støtte helhjertet opp om dette forslaget, som vil være et godt virkemiddel for bedriftene våre rundt omkring i hele Distrikts-Norge. Så kommer påstanden om at vi går løs på pendlerne. Vel, dette er altså en fradragsordning som primært kommer EØS-borgere til gode. Men også her har vi da noe nytt fra Slagsvold Vedum, en kraftig og god omfavnelse av EØS-borgere, og på toppen av det hele en ordning som inviterer til omfattende svindel og misbruk. Jeg mener at vi skal være opptatt av å ha gode skattefradrag. De skal være målrettede og treffsikre, og vi skal sørge for å ha et skattesystem som ikke inviterer til misbruk. Derfor har regjeringen foreslått å gjøre noe med det. Og når det i tillegg er en ordning som primært hjelper mennesker bosatt i sentrale strøk, så holder ikke påstanden om at dette rammer folk bosatt i distriktene. Dette er snarere tvert imot et godt budsjett for distriktene – fordi vi fortsetter å redusere skattene, fordi vi fortsetter å styrke næringspolitikken, fordi vi fortsetter å bygge mer infrastruktur, fordi vi satser på forskning og utvikling. Det er mulig at det ikke har gått riktig opp for Slagsvold Vedum ennå, men det går altså godt i Distrikts-Norge – fordi regjeringen fører en offensiv skattepolitikk og næringspolitikk. Distriktene lever ikke av tilskudd; de lever av gode, konkurransedyktige rammebetingelser. Derfor går veksten i norsk økonomi opp, ledigheten ned, og vi ser det blomstrer over hele landet.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-12:
La meg først få lov til å gratulere representanten Kaski som medlem av finanskomiteen. Vi skal nok få mange gode debatter. Jeg tror nok at kommentaren til dette budsjettet ble skrevet før det ble lest, for dette er et budsjett som nettopp legger til rette for å redusere forskjeller og for å få flere mennesker i arbeid. Og jeg er helt enig med representanten Kaski i at noe av det viktigste vi gjør for å redusere forskjeller, er å få flere mennesker i jobb. Derfor er dette er budsjett som er preget nettopp av arbeidslinjen, hvor vi tar mange grep, helt fra barnehagen og oppover, for å legge til rette for å kvalifisere flere og få flere ut i arbeid. Da må vi også legge til rette for at næringslivet evner å ansette flere og ta nye investeringer. Derfor er det så uendelig viktig at vi fortsetter å fase inn skattereformen, at vi fortsetter å bygge ut infrastruktur, og at vi satser på forskning og utdanning. Jeg oppfatter, ut fra det Kaski sier, at SV nå kommer til å stemme imot all ny veiutbygging, siden hun mener det er feil å prioritere videre veisatsing. Det er jeg uenig i. Jeg mener at vi må klare å bygge ut veier over hele landet samtidig som vi bygger ut resten av infrastrukturen, det være seg jernbane eller god kollektivsatsing i de store byene. Det å påstå at det grønne skatteskiftet er borte i dette budsjettet er det beste tegnet på at dette ikke er lest, for vi fortsetter det grønne skatteskiftet i dette budsjettet. Vi fortsetter å levere på likere CO 2 -avgifter. Og så kommer selvfølgelig debatten om velferdsprofitører opp nok en gang. Her er regjeringen uenig med SV. Vi mener at det å ha mangfold og valgfrihet styrker kvaliteten for den enkelte, øker valgfriheten for den enkelte, og det trenger vi mer av, ikke mindre. SV og Fremskrittspartiet var initiativtakerne til barnehageforliket. En av pilarene i det forliket var å legge til rette for likebehandling av private og offentlige aktører. Derfor fikk vi full barnehagedekning. Jeg må si at jeg synes det er oppsiktsvekkende at det er de aktørene som ga resultatet «full barnehagedekning» SV nå skal gå etter og ødelegge rammebetingelsene for. Jeg er uenig i det.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-12:
Jeg er glad for at representanten Breivik gir uttrykk for at dette er et veldig godt utgangspunkt. Det er helt riktig, som representanten Breivik sier, at mye av det som ligger i dette budsjettet, har blitt til i samarbeid mellom Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. Derfor følger vi opp Nasjonal transportplan, og derfor følger vi opp veldig mange viktige klimasatsinger som vi har vært enige om. Så har jeg forståelse for at Venstre kommer til å sette seg ned i forhandlinger her i Stortinget for å forbedre budsjettet på områder som er viktig for dem. Det skulle bare mangle. La meg bare si et par ord om engangsavgift på de tyngste elektriske bilene. I dette budsjettet tar vi mange grep som samlet sett også styrker elbilfordelene. Vi følger opp enigheter de fire partiene har hatt, som betyr bortfall av omregistreringsavgift for elbiler, og det betyr bortfall av trafikkforsikringsavgift for elbiler. Vi gjør det også i tråd med enigheten slik at det er de ladbare hybridene som kan gå lengst på batteri, som blir premiert i engangsavgiftssystemet. Alt dette mener jeg legger til rette for at satsingen på lav- og nullutslippsbiler i avgiftssystemet fortsetter og forsterkes fremover. Men det er heller ikke til å komme bort fra at det er de aller tyngste og største bilene som øver mest slitasje på veiene våre, og det er også en faktor vi er nødt til å ta med oss i dette, for det handler ikke bare om utslipp av CO2. Det handler også om svevestøv og andre problemstillinger, og det mener jeg vi må klare å se i en sammenheng og helhet. Men jeg er sikker på at når vi får satt oss ned og diskutert dette, finner vi frem til gode løsninger.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-12:
Jeg må få lov å takke representanten Ropstad for en positiv omtale av hovedtrekkene i statsbudsjettet. Det er mye bra, og jeg er enig i at det er arbeid som er nøkkelen til at vi skal fortsette vekst og verdiskaping i Norge fremover. Det handler selvfølgelig også om at det er det beste verktøyet vi har for å bekjempe fattigdom, bekjempe barnefattigdom, om flere mennesker kommer i arbeid. Så er det vel ikke annet å forvente enn at det er områder Kristelig Folkeparti ønsker seg mer til. Det er ikke sånn at det ikke er satsing på tidlig innsats i skolen. Vi har fått med oss at Kristelig Folkeparti ønsker at den satsingen skal bli enda sterkere, men det er en god satsing i budsjettet, så da har vi i hvert fall et godt utgangspunkt. Det er også sånn at selv om vi har en beskjeden økning i maksprisen på barnehager, skjermes dem som har minst. Derfor har det en god sosial profil, for de som ikke har rygg til å bære økte barnehagepriser, slipper å betale det. Det er de av oss som har råd til å bære det, som faktisk skal gjøre det, og det mener jeg er riktig med tanke på den sosiale profilen i budsjettet. Så kan det sies mye om dagpengeordningen. Det vi gjør med den, er for det første ingen endringer for dem som går på dagpenger i dag. Det er en mer målrettet endring av innretningen på dagpenger som knytter seg til sist opptjente penger siste kalenderår. Det handler igjen om å styrke arbeidslinjen, men også her har vi lagt inn en god sosial profil, fordi det kan hende at man i det siste kalenderåret har sykdomsfrafall enten fordi man er syk selv eller har syke barn. Det har vi utvidet opptjeningsgrunnlaget med. Bistandsbudsjettet øker altså med 1,3 mrd. kr. Det betyr at vi neste år har et bistandsbudsjett på over 35 mrd. kr. Det er mye penger. Også nå går mer av disse pengene til fattige utenfor landets grenser, fordi vi har fått kontroll med asyltilstrømningen til Norge. Det er gode nyheter. Det betyr at mer av bistandsbudsjettet neste år kan gå til dem som er fattige i andre deler av verden.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-12:
Mange av de første kommentarene til statsbudsjettet bærer preg av at Stortinget har hatt veldig kort tid til å lese dokumentene og sette seg inn i dem. Jeg antar at når representanten Bastholm får lest dokumentene litt grundigere, vil hun også oppdage at det ligger mange gode, forsterkede klimasatsinger i dette budsjettet, som vil bidra til at vi kan fortsette å redusere utslippene fremover. Vi er altså på god vei. Det er denne regjeringen, i samarbeid med Kristelig Folkeparti og Venstre, som har fått fart på utslippsreduksjonene, gjennom alle de virkemidlene vi har tatt i bruk, og ikke minst gjennom ved at vi satser kraftig på kollektivutbygging i de store byene og på jernbaneutbygging, i tillegg selvfølgelig til annen god infrastruktur. Så er det ikke riktig, som Bastholm hevder, at regjeringen kutter i bistand. Bistandsbudsjettet øker med 1,3 mrd. kr. Jeg tror egentlig at når Stortinget får litt bedre tid til å lese alle de tusenvis av sidene med budsjettdokumenter, vil man se at dette er et fremtidsrettet budsjett, som legger til rette for et bærekraftig velferdssamfunn fremover. Vi har klart å prioritere alle de viktige oppgavene som vi må løse fremover. Det handler om å legge til rette for at flere kommer i jobb, og legge til rette for alle de omstillingene som norsk næringsliv kommer til å stå i i mange år fremover. Da trenger vi et konkurransedyktig skattesystem, vi trenger å investere i infrastruktur, vi trenger å satse mer på forskning, og vi trenger å ha en god skole. Dette er forsterket i budsjettet, sammen med en forsterket klimaprofil, sammen med det faktum at vi fortsetter å legge om avgiftene i en grønnere retning. Jeg mener det er feil medisin, som vi ofte hører fra MDGs side, å gjøre tiltak kraftfulle over natten. Det ville være skadelig for norske arbeidsplasser, det ville være skadelig for norsk næringsliv, og det ville være skadelig for norsk konkurranseevne.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-12:
Jeg må innrømme at jeg ikke hadde regnet med applaus fra representanten Moxnes – det fikk jeg heller ikke. Jeg tror jeg skal minne om at det regjeringen gjør på skatteområdet, er å følge opp et bredt forlik i Stortinget som nær sagt alle partiene på Stortinget har stilt seg bak. Det handler om å legge til rette for norskeide bedrifter ved at vi fritar arbeidende kapital. Det er et prinsipp som et bredt flertall i Stortinget har stilt seg bak – det er mulig Moxnes har tenkt å stille seg på utsiden av det. Det handler altså om å legge til rette for og styrke norskeide bedrifter og skape flere arbeidsplasser fremover. Jeg mener at det er nødvendig. Folk skal ha en jobb å gå til. Det er mulig at Moxnes mener at det er jobber som helst bør skapes i offentlig sektor. Vi mener at de må skapes i privat sektor, for å skape mer verdier, slik at vi kan trygge velferden vår og betale regningene våre. Dette er ikke dagen for økte forskjeller, snarere tvert imot: Det er et budsjett som legger til rette for at flere kan komme i jobb, at flere kan leve av egen inntekt, at flere kan komme ut av fattigdomsfellen. Derfor vil vi fortsette arbeidet med å redusere forskjellene gjennom å sikre en god sosial profil og gjennom å sørge for at det blir skapt flere arbeidsplasser og mer verdier i landet fremover. Det er ikke oppsiktsvekkende at Høyre og Fremskrittspartiet mener det er riktig å skattlegge forbruk. Det er et prinsipp disse partiene har vært for. Det er mye bedre å skattlegge forbruk enn å skattlegge arbeid. Det er et godt prinsipp, som vi legger til grunn når vi vrir på og gjør endringer i skattegrunnlagene våre. Det å ha lavere skatt på arbeid gjør at det blir mer lønnsomt å jobbe, og at det blir lønnsomt å jobbe mer. Det må vi legge til rette for, slik at flere kan leve av egen inntekt. Dette er et godt budsjett, som først og fremst har til hensikt å redusere forskjellene, skape flere arbeidsplasser og øke verdiskapingen i Norge, slik at vi kan trygge velferden vår fremover.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2017-10-12:
La meg begynne med å takke for en god og foreløpig tilbakemelding på statsbudsjettet for neste år. Jeg opplever faktisk at tilbakemeldingene er gode i det store bildet. Mange av kommentarene har gått langt ned i relativt små detaljer. Det tyder på at regjeringen har funnet en god balanse og klart å ivareta de viktigste tingene for landet vårt og for innbyggerne våre i neste års budsjett. Det er, som jeg har sagt mange ganger, først og fremst et budsjett som legger til rette for arbeid, flere arbeidsplasser, at bedriftene våre skal fortsette å sikre konkurransekraften sin, slik at de kan investere mer og legge til rette for flere arbeidsplasser. Det må vi gjør mye mer av i den omstillingen som norsk næringsliv og norsk økonomi skal fortsette å gå igjennom gjennom mange år. Da trenger vi gode, forutsigbare og konkurransedyktige rammebetingelser – det være seg for skatt, for reguleringer eller for lovgivning – og at vi fortsetter å investere i forskning og utvikling, i et godt skolesystem, i infrastrukturbygging og i alt det som er viktig for oss. Bare et par korte kommentarer. Representanten Kaski kom i skade for å si at regjeringen kutter i sykehusbudsjettet. Det er altså feil. Sykehusbudsjettene vokser med 2 pst. neste år, som betyr mer penger til å fortsette å redusere ventetidene, og at færre pasienter kommer til å stå i kø. Det er gode nyheter for pasientene. I tillegg til det igangsetter vi flere store nye sykehusprosjekter, som handler om å oppgradere nedslitte bygg og bygge nye bygg. Det kommer til å bety utrolig mye for pasienter, for pårørende og ikke minst for de ansatte, som legger ned en fantastisk innsats for å bedre pasientkvaliteten rundt omkring i dette landet. Så har mange kommet i skade for å gjenta litt forslitte floskler, som de rett og slett har blitt litt for glad i å bruke: skattelette til de rike. Dette er altså ikke et budsjett med skattelette til de rike. Det er et budsjett som følger opp et bredt skatteforlik, som de aller fleste partiene i denne salen har sluttet seg til. Jeg tror kanskje man må finne litt ny retorikk og et nytt vokabular når man omtaler skattepolitikken for neste års budsjett. Så kom det spørsmål knyttet til økningen i den lave merverdiavgiftssatsen. Det er altså slik at her er det en ordning hvor persontransport har avtaler om kompensasjon ved eventuell prisøkning. Det gjelder for NSB, det gjelder for lokale kollektivtilbud, det gjelder for riks- og fylkesveier. Det gjelder egentlig også for enkelte flyruter. Så denne kompensasjonsordningen gjelder nå, som den gjorde sist den lave merverdiavgiftssatsen ble økt, og betyr i realiteten veldig lite for dem som må betale mer. Det er veldig små økninger, men til gjengjeld får vi muligheten til å redusere skatten på arbeid.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2017-10-12:
La meg først gratulere finansministeren med gjenvalg. Jeg må innrømme at det var noen av oss som hadde håp om å kunne si «Morna, Jensen» i denne debatten. Isteden ble det «Morn igjen, Jensen», og det skal vi leve med. Norge er på vei ut av den krisen som Fremskrittspartiet og Høyre mente vi aldri har vært i, og det er positivt. Men det skulle også bare mangle. Rekordlav rente, en svekkelse av kronekursen og svært moderate lønnsoppgjør bidrar kraftig. Pensjonister og arbeidstakere har opplevd lønnsnedgang, uføre og funksjonshemmede har opplevd kutt, samtidig som de rikeste har fått mer. Spørsmålet nå er: Sørger vi for at alle kan få ta del i oppgangen? Bruker vi veksten til å forberede Norge på framtiden? I trontaledebatten i går ble de store oppgavene i Norge beskrevet. I dag skulle ord gjøres til handling. En av tre som står utenfor arbeidsmarkedet – i går sa statsministeren at det viktigste, det aller viktigste, var å ruste mennesker for arbeidslivet. Da skulle man tro at statsbudsjettet hennes hadde en kraftig satsing på dette. Men nei, den er det knapt spor etter. Ifølge NHO trenger vi 300 000 flere arbeidsplasser i løpet av ti år. Arbeiderpartiet har lansert en næringspolitisk plan for å nå dette målet. I statsbudsjettet er det knapt spor av en slik næringspolitisk satsing. Hvert år går 15 000 ungdommer ut av skolen uten å fullføre videregående opplæring. Arbeiderpartiet har foreslått en massiv satsing på tidlig innsats og læreplass til ungdom. Igjen sa Høyre og Fremskrittspartiet seg enig, men i statsbudsjettet er det knapt merkbart. 100 mill. kr i øremerket innsats på tidlig innsats for elevene – 35 000 kr per skole – er kanskje penger til et ekstra dagsseminar for lærerne. Eldreomsorgen kommer til å kreve mye av oss. Men Fremskrittspartiet og Høyre, som har gjennomført historiens største økning av oljepengebruken, har klart å gjøre dette uten å forberede oss på det sterkt økende antallet eldre som trenger en trygg omsorg. Når det gjelder klima, hvor vi har etterlyst mer handling, større ambisjoner, ny teknologi – igjen er Høyre og Fremskrittspartiet enig, de snakker sågar om en bærekraftig velferd. Da skulle man tro at statsbudsjettet fulgte opp. Men nei, det er knapt merkbare tiltak. Det er ingenting å si på regjeringens beskrivelse av alle oppgavene vi må løse. Men de gjør svært lite. Erna Solberg har helt rett, budsjettet er passivt. Ord følges ikke av handling. Mitt spørsmål er: Hva er grunnen til at Siv Jensen ikke bruker dette økte handlingsrommet – de store ordene fra trontalen – til konkret handling i budsjettet, særlig at hun legger opp til et budsjett som har en yrkesdeltakelse som i de kommende årene ligger flatt, og andelen i jobb øker minimalt?