Sveinung Stensland (Høyre), 2020-03-10:
Selv om helsetjenestene i Norge er godt organisert og har høy kompetanse, vil en epidemi med stort omfang selvfølgelig skape en utfordrende situasjon. Som statsråden akkurat opplyste om, arbeider regjeringen både for å sikre tilstrekkelige forsyninger til tjenesten og med å planlegge økt kapasitet i tjenesten – særlig innenfor intensivbehandling. Det er åpenbart at dette krever store ressurser både økonomisk og ikke minst personalmessig. Mange i helsetjenesten merker allerede en større belastning, og det er grunn til å tro at det blir mer. Jeg forventer at regjeringen følger opp dette i det videre arbeidet, noe de også har varslet. Norske myndigheter arbeider tett sammen med nordiske og europeiske kollegaer i arbeidet mot epidemien – og det langs to spor, som det er redegjort for. Koronaviruset, som nå er definert som en allmennfarlig sykdom, medfører at flere fullmakter i smittevernloven kommer til anvendelse, og at flere tiltak kan iverksettes. Både på samfunnsnivå og overfor enkeltpersoner er det nå adgang til å sette i verk ulike tiltak for å forebygge eller motvirke spredning. Det er viktig å gjøre forholdsmessighetsvurderinger av tiltakene for å være trygg på at riktig verktøy benyttes. Ifølge smittevernloven skal tiltakene være basert på en klar, medisinskfaglig begrunnelse. Det er nødvendig av hensyn til smittevern at det fremstår formålstjenlig og forholdsmessig. Mye av diskusjonen som nå går, og en del av spørsmålene som dukker opp, er i lys av dette. Hvilke tiltak settes inn? Hvorfor? Og hvordan? Det er en balansekunst å treffe slik at det virkelig virker rett. Det er mange hensyn å ta, og her er det viktig å lytte til vår faglige ekspertise, som jobber tett med internasjonale partnere. Ikke minst er det viktig med tydelig kommunikasjon. Nasjonal helseberedskapsplan er det nasjonale rammeverket for alle typer helsekriser. I tillegg kommer en nasjonal beredskapsplan mot utbrudd av alvorlig smittsom sykdom. Den retter seg først og fremst mot lærere, leger og annet helsepersonell, og den ble fastsatt høsten 2019. Utbrudd av alvorlige sykdommer kan få store samfunnsmessige konsekvenser. Behovet for en nasjonal koordinering er derfor stort. Derfor ble Beredskapsutvalget mot biologiske hendelser opprettet i 2019. Formålet er å legge til rette for at sentrale aktører kan komme sammen og koordinere sin innsats. Handlingsplanen for et bedre smittevern, med formål å redusere helsetjenesteassosierte infeksjoner, har også som formål å bedre smittevernet. Den planen ble også fastsatt i 2019. Det er altså ikke mangel på planer. Beredskap er å være forberedt på det uforutsette. Jeg trekker frem diverse planer for å vise at vi er forberedt overordnet sett, men man kan aldri vite helt hva som vil ramme. Statsrådens redegjørelse gir et godt bilde av nåsituasjonen, men hva som skjer i fortsettelsen, kan ingen vite. Det som er jobben nå, er å sikre oss best mulig, og det gjør vi tryggest gjennom å lære av dem som til nå er hardere rammet av epidemien, samt å lytte til vår faglige ekspertise. Men det er læringspunkter å ta med seg i det videre arbeidet. Når flere mener at man må bli tydeligere i kommunikasjonen, er det verd å lytte til det. Det er nemlig bare mottakeren som kan avgjøre om budskapet er tydelig nok. Når det er en så stor informasjons- og nyhetsstrøm, stilles det enda større krav til presisjon i leveransen. Det kan synes som om noen allerede er på jakt etter syndebukker. Så langt er det bare én, og den må vi kjempe sammen mot – nemlig koronaviruset. Så får vi oppsummere hva som gikk bra og mindre bra i kampen mot viruset, når tiden er moden for det. Da er det godt å lese hva Trygve Slagsvold Vedum skrev i går, noe jeg stiller meg helhjertet bak: «Vi som sitter på Stortinget er satt der for å tjene folk. En styrke i vårt folkestyre er at vi, når det er nødvendig for landet, hjelper hverandre på tvers av partigrenser.» Til slutt vil jeg ønske statsråden, regjeringen og ikke minst alle som arbeider i helsetjenesten, lykke til videre og takke for innsatsen så langt i kampen mot virusutbruddet – et virusutbrudd vi så langt ikke kan se rekkevidden av.