trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Solveig Skaugvoll Foss (Sosialistisk Venstreparti), 2020-03-31:
Vi ser nå i enda større grad enn vi ellers gjør, at sjåførene på veiene gjør en jobb som vi behøver blir gjort. I en tid da vi er ganske fastlåst selv, trenger vi at varer kommer til oss. Nå har vi sjansen til å gjøre noen endringer i veitransporten som jeg mener vi burde ha gjort for lengst. Det er noe som bransjen selv har etterlyst i lang tid, og som vi her burde lytte til. Vi er i en tid nå da sikkerhet er i høysetet i de akutte sakene vi behandler. Da føles det godt også å kunne tenke sikkerhet på lengre sikt i denne saken. I hele transportnæringen er det generelt viktig å gjøre det vi kan for å motvirke ulykker og sosial dumping. Det er vanskelig når vi ikke vet hvor mange utenlandske vogntog som er i Norge, når vi ikke vet hva de gjør her, hvor mye de betaler sjåførene sine, eller om de følger norske lover og regler. Derfor foreslår vi nok en gang et digitalt transportregister for all internasjonal godstrafikk, kombinerte transporter og kabotasjeturer i Norge. Videre mener vi det er positivt at elektroniske fraktbrev kommer på plass, men meningsløst at de skal være frivillige. Useriøse aktører vil nok ikke prioritere å ha dem i orden. De får nå også mulighet til å endre fraktbrev underveis, og sånn kan vi ikke ha det. Det er fantastisk å høre at Senterpartiet – og også Fremskrittspartiet, så vidt jeg kan forstå av siste innlegg – vil stemme for SV og Arbeiderpartiets tre forslag, slik at vi står samlet om å fremme disse endringene som vil være helt avgjørende. Det gleder jeg meg til å stemme for. En ryddigere bransje vil hjelpe oss i det viktige arbeidet for færre ulykker og mindre sosial dumping, og som en bonus vil en ryddigere bransje også gjøre det lettere å få til en styrt overgang der mer gods flyttes over fra vei til sjø og bane for å nå klimamålene.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-03-31:
Dette med ulovlig kabotasje og det som transportnæringen står midt oppe i, er definitivt kjempeutfordrende, og som en representant som kjører mye bil, ser jeg ofte utenlandske vogntog som står langs veikanten og sannsynligvis ikke burde fått være her. Arbeiderpartiet sier at dette har de fremmet i syv år: De satt i regjering i åtte år før det, og det skjedde dessverre svært lite på området med kabotasje. I regjering har Fremskrittspartiet sørget for at vi har gitt kontrollmyndighetene flere verktøy for å slå ned på ulovligheter. Det gjelder både kabotasjekjøring og kjøretøy som ikke er utrustet og mangler utstyr for å kunne kjøre på veiene våre. Spesielt vinterstid har vi sett store problemer med dette. I tillegg har vi fått på plass bedre samarbeid mellom de forskjellige myndighetene for å avsløre og slå ned på ulovlig kabotasjekjøring som bryter med både nasjonale og internasjonale lover, forskrifter og regler. Vi har også styrket rammene til kontrollmyndighetene, sånn at de har hatt anledning til å avholde flere kontroller for å slå ned på ulovlighetene. Til tross for alle de tiltakene vi har iverksatt, vil vi også i dag stemme for de tre forslagene som ligger i saken, som vi vet at bl.a. NLF og arbeidstakerorganisasjonene har jobbet veldig aktivt for å få flertall for. Forslaget om å kunne endre regelverket slik at det blir mulig å kreve inn bøter for brudd på kabotasjeregelverket og tekniske krav til kjøretøy, er ting som Dale satte i gang et arbeid med da han var statsråd, og som vi i Fremskrittspartiet er svært opptatt av raskt kommer på plass. Det vil gjøre at de som driver ulovlig, umiddelbart får en reaksjon, og at det får konsekvenser, så de som driver på grensen eller ulovlig, skjønner at det koster mer enn det smaker. Derfor er det viktig at dette nå kommer på plass. NLF har også vært tydelige på at de ønsker et digitalt transportregister for all internasjonal godstrafikk kombinert med transport og kabotasjeturer i Norge. Vi er enig med NLF i at dette kan være et godt verktøy, som sammen med at de nye elektroniske fraktbrevene som er planlagt i CRM-direktivet, gjøres obligatoriske, vil styrke muligheten for både raskere og enklere å kunne slå ned på ulovlig transport og kabotasje. Like konkurransevilkår i transportsektoren er noe Fremskrittspartiet har jobbet for i mange år. Derfor har vi også sørget for å iverksette mange tiltak. Med de forslagene som nå ligger her, vil vi styrke dette arbeidet ytterligere.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2020-03-31:
Ingenting er som en skikkelig samferdselsdebatt, og selv fraktbrev blir gjenstand for ordentlige samferdselsdebatter. Så registrerer jeg selvfølgelig at Arbeiderpartiet ikke ønsker å fortelle om hvordan det var, men jeg synes faktisk det er viktig å ha med seg hva som har skjedd i disse seks og et halvt årene, for det har skjedd veldig mye. Men det betyr ikke at man er der man skal være, for vi ser fortsatt at kreativiteten hos enkelte av de useriøse er ganske stor. Derfor er det også viktig å fortsette med ytterligere tiltak. Jeg satt åtte år i transportkomiteen, og selv om det kunne ha vært morsomt å fortelle mye om forslag vi fremmet den gangen, behøver jeg ikke å gjøre det, for vi er alle enige om mye. Og i hvert fall jeg mener definitivt at det har skjedd mye på samferdselsområdet, nemlig at man har tatt grep når det gjelder bøter, man har tatt grep for å holde tilbake kjøretøy, man har satt i gang et samarbeid mellom de forskjellige kontrollorganene, man har sørget for å styrke det samarbeidet, og man har sørget for å bevilge mer penger for å ta tak i dette. Men vi ser fortsatt at kreativiteten hos de useriøse er stor, og derfor er vi enige om at man nå må sette i gang noen ytterligere tiltak. Så registrerer jeg at man kan være enige eller uenige. Men målet oppfattet jeg at også foregående taler, representanten Orten, var veldig tydelig på: at han gjerne ser at det blir obligatorisk. Da må vi sørge for å framskynde dette, og det er det man nå gjør – man er tydelig på at dette er det viktig å jobbe for at vi skal gjennomføre. Selvfølgelig – hvis man møter motstand og utfordringer, tar man det, men fra flertallet i det norske storting er man tydelig på at dette vil vi faktisk ha på plass, og vi vil jobbe for at det kommer på plass. Dette handler om det jeg nesten daglig får tekstmeldinger om fra folk som er på veien, fra norske lastebilsjåfører og vogntogsjåfører, som er frustrert over det de ser, over ulovligheter som foregår der ute, og om det også min partifelle Per-Willy Amundsen nevnte: at noen av utfordringene man opplever på veiene, skyldes at utstyret ikke er i den stand det skal være for at man skal kunne kjøre på bl.a. norske vinterveier, slik at man er til fare for seg selv og andre. Det er selskaper som driver useriøst, og det må vi ta tak i. Derfor er jeg glad for at man har tatt grep når det gjelder bøter, men jeg mener det er mulig å gjøre enda mer. Det må vi framskynde, for dette handler om at vi skal luke ut de useriøse og sørge for like konkurransevilkår mellom transportører. Det vil være bra for norsk transportbransje, og det vi sørger for med de forslagene som nå foreligger – i tillegg til mye av det Fremskrittspartiet allerede har fått til i regjering – er at man kommer enda lenger med å ta tak i dette viktige arbeidet.
Bengt Fasteraune (Senterpartiet), 2020-03-31:
Denne typen diskusjoner har vi hatt mange ganger her i Stortinget. Det gjelder rett og slett å få kontroll på det som har skjedd innenfor transportbransjen de siste årene. Svaret som transportkomiteens leder, Orten, ga, er egentlig det svaret vi har fått hele tiden, at dette er under kontinuerlig arbeid, dette jobber regjeringen med, vi må tilpasse oss internasjonale regler, og vi må sørge for at dette skjer i takt med de samfunnene som er rundt oss. Samtidig ser vi at man ikke klarer å ta grep. Jeg vil berømme regjeringen for at man har prøvd å ta grep, men man har ikke klart å finne de riktige virkemidlene. Det er ikke lenge siden vi hadde en debatt om dekk og kvaliteten på dekk, der man refererte til internasjonale regler om godkjenning av dekk i Italia som knapt nok hadde vært godkjent som sommerdekk i Norge. Det er det som er realitetene. Vi har hatt akkurat det samme når det gjelder standard på kjøretøyene – en standard på kjøretøyene som er altfor dårlig, som det er vanskelig å få bukt med, og som det er vanskelig å kontrollere fordi man mangler regelverk. Så kommer man i denne diskusjonen inn på det helt banale, som har vært diskutert over lang tid, og det er å få elektroniske fraktbrev, slik at folk ikke kan jukse. Da er man jo helt nede på det banale, og hvis man i dag ikke klarer å bli enige om at dette bør være obligatorisk, har man en skikkelig utfordring. Hvis svaret er at man skal komme tilbake og vurdere på nytt om dette bør være frivillig eller obligatorisk, kommer vi ikke videre i saken i det hele tatt. Vi kommer til å diskutere dette massevis om videre i denne sal, det er jeg helt overbevist om, og det skal vi også gjøre. Er det noe man faktisk bør søke å bli omforent om, er det vel sikkerheten på norske veier. Når vi snakker om korona og om å bli omforent, må vi i hvert fall klare å bli omforent om de tingene. Forrige gang jeg sto i en debatt om dette, kjørte jeg bil fra Dovre og ned til Stortinget og var bare millimeter fra fronten på en lastebil som hadde for dårlige dekk. Dette dreier seg om bl.a. elektroniske fraktbrev, og det dreier seg om muligheten til å kunne bruke bøter som et virkemiddel. Jeg håper inderlig at man klarer å bli omforent om i hvert fall det som går på obligatoriske fraktbrev, når vi skal votere i denne saken senere i dag.
Mudassar Kapur (Høyre), 2020-03-31:
Aller først vil jeg takke komiteen for velvillig og raskt å ha jobbet igjennom en ganske stor sak. Det som er noe av det fineste med norsk politikk, er at vi står sammen i kriser. Vi har nok en gang blitt enige om en rekke tiltak som kan bidra til å redde arbeidsplasser og trygge velferden. Dette er en økonomisk krise som vi ikke kan velge bort. Alternativet er at helsevesenet ikke klarer byrden av alle som blir syke. Norge er et rikt land, men den virkelige formuen vår er folk som går på jobb. River man teppet under dem, forsvinner en mye større verdi enn hele vårt oljefond. Derfor er det utrolig viktig at komiteen gir regjeringen støtte til forslaget om en svært kraftfull kontantstøtte til bedriftene på anslagsvis 20 mrd. kr i måneden. Videre har vi blitt enige om en rekke andre grep som skal gi trygghet til familier og bedrifter. Vi styrker kommunene og fylkeskommunene med ca. 5 mrd. kr. Noe av pengene skal brukes til å støtte de kommunene som er hardest rammet av covid-19-viruset. 1 mrd. kr skal sikre at fylkeskommunene har råd til å drifte kollektivselskapene. Vi skal også bruke penger på å ruste opp Norge, slik at aktiviteten kommer fort i gang på den andre siden av denne krisen. For kommunene er dette bare begynnelsen. Det vil komme mer. Vi reduserer satsen på lav moms til 6 pst. fram til 31. oktober, og vi har blitt enige om en rekke andre tiltak, som de andre partiene helt sikkert også vil nevne, og som også ble nevnt på pressekonferansen. Norsk næringsliv kjemper en hard kamp, og de skal vite at vi står ved deres side. Nå vedtar vi en del store krisepakker, og de er tuftet på en økonomi og en robusthet som er bygget opp over generasjoner. Vi går inn i dette med sikte på og en visshet om at vi en gang skal tilbake til normalen, slik at vi igjen kan bygge landet til å ha en robust økonomi, til å bygge musklene på nytt, slik at de som kommer etter oss, hvis de må stå i en slik krise, har en minst like god verktøykasse som det vi har i dag. Så har jeg en liten appell. Det er sikkert ikke så mange som følger med på nett-tv, men det er hjemmekontordager, så det kan hende at noen følger med, men jeg har en appell til alle: La oss holde hjulene i gang der vi kan. La oss holde folk i arbeid der vi kan. Men de skal samtidig vite at her i denne salen står vi uansett samlet for å trygge deres hverdag, deres jobb og deres økonomi.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-03-31:
En av de viktige tingene i innstillingen er at vi er opptatt av å peke vei for hvordan vi kan få flere ut av permittering og ledighet og over i arbeid. Så skjønner jeg at det tar lite grann tid. Vi så av erfaringen fra forrige oljeprisfall hvordan investeringene i norsk olje- og gassektor gikk veldig ned, fra i overkant av 200 mrd. kr til i underkant av 150 mrd. kr – et voldsomt fall. Så gikk aktiviteten i byggsektoren opp, fra rundt 150 mrd. kr til over 200 mrd. kr. Byggsektoren var en stor demper. Sannsynligvis vil ikke det skje nå. Da har vi kommet til å legge inn ganske mye penger i offentlige prosjekter for å få i gang aktivitet. Sannsynligvis vil det være en strategi. Et av poengene i innstillingen er at vi ønsker å stimulere til at vi kan bruke flere norske aktører for å bygge norsk industri og norsk verdiskaping når vi skal bruke så mye offentlige penger i offentlige anlegg, vedlikehold, skoler, veier, bruer – den typen prosjekter. Hva tenker statsråden kan være en god arbeidsmåte for å følge opp vedtaket om at vi skal prøve å bruke norsk næringsliv og flere norske aktører framover i den typen prosjekter?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-03-31:
Selv om dette er en annen type krise, ser det ut som om det er en mye bredere krise, og vi ser at samfunnet rammes på en helt annen måte, for man stenger ned nesten hele den norske økonomien for å ta vare på alles folkehelse. Det var et folkehelseargument for det som vi alle har stilt oss bak. Da er det også viktig at når man skal åpne opp, må man åpne opp så fort det er folkehelsemessig forsvarlig – la oss håpe det skjer raskt – og da er det om å gjøre å få aktiviteten i gang igjen i en stor del av norsk næringsliv og arbeidsliv. Et virkemiddel vi kommer til å bruke, takket være at vi har sterke statsfinanser, er offentlig virksomhet. Da mener i hvert fall vi i Senterpartiet at det er klokt å ha en industristrategi. Når vi skal bruke så mye offentlige penger på ulike prosjekter, må vi styrke norsk næringsliv og norsk anleggsbransje og få flere norske arbeidstakere ut i arbeid. Vil statsråden med litt entusiasme gå i gang med det arbeidet, eller vil det være med litt forsiktighet, som jeg hørte i det svaret vi fikk nå?
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2020-03-31:
Næringsministeren er jo ansvarlig statsråd for matforsyning. I den innstillingen som nå er lagt fram, har et samlet storting uttrykt bekymring for internasjonal matforsyning og løftet fram hvor viktig og samfunnskritisk den virksomheten nettopp er. En ber også i vedtaks form om at regjeringen skal gjennomføre tiltak som gjør at man sikrer norsk matforsyning og også øker egenevnen til å kunne ha egen produksjon i en føre-var-situasjon. Forhåpentligvis er det ikke nødvendig, akkurat som det vanligvis ikke er nødvendig å ha en brannforsikring, men man har det likevel. Man har det av beredskapshensyn. Nå ser vi så mange tendenser til uro i det internasjonale matvaremarkedet at vi mener det er klokt å gjøre forsikringspremien litt høyere for sikkerhets skyld. Hvilke tiltak vil næringsministeren, som har ansvaret for matforsyning, gjennomføre for å følge opp det som Stortinget nå ønsker?
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-03-31:
Sosialistisk Venstreparti skal støtte noen av forslagene.
Kari Elisabeth Kaski (Sosialistisk Venstreparti), 2020-03-31:
Ja.
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-03-31:
Kollektivtransporten er samfunnskritisk infrastruktur som frakter samfunnskritisk personell. I forbindelse med behandlingen av denne krisepakken stilte Miljøpartiet De Grønne spørsmål til Finansdepartementet om hvordan de forholdt seg til en kompensasjon av tapte billettinntekter – en modell som bl.a. fylkeskommunene, KS, NHO og Kollektivtrafikkforeningen er enige om at de ønsker seg. Svaret var da at man ville vente til revidert nasjonalbudsjett i juni, og mente det var nok. Veldig fort har Stortinget oppdaget at det slett ikke var sant, det ville ikke være nok, og nå vet vi at de pengene vi bevilger i dag, bare varer til litt over påske. Vil statsråden komme tilbake til Stortinget for å følge opp med økte bevilgninger til kollektivtransporten?
Une Bastholm (Miljøpartiet De Grønne), 2020-03-31:
Det er jeg glad for å høre. Jeg skal stille spørsmålet enda enklere denne gangen: Ser statsråden nå at vi ikke har nok penger til kollektivtransporten med den bevilgningen vi gir i dag, og ganske raskt er nødt til å komme tilbake med mer penger til kollektivselskapene?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-03-31:
Statsråden sa at alle må bidra, og det er jeg helt enig i. Dette er en dugnad der alle må bidra. Det er også viktig for folks rettferdighetsfølelse at man ser at absolutt alle nå er med og bidrar. Spørsmålet er hva som vil skje hvis folk ser at det er noen som får berike seg grovt på de milliardene fra fellesskapet som nå bevilges til bedrifter i form av nødvendig kontantstøtte for å unngå konkurser. Jeg lurer på hvilke planer regjeringen har, helt konkret, for å sørge for at ikke for mye av pengene som skal gå til bedrifter som trenger krisehjelp, vil gå rett inn på kontoene til eiendomsselskaper og eiendomsbaroner – altså sikre at pengene går til formålet. Hvilke krav ser regjeringen for seg for å sørge for at det ikke skjer, og slik sikre at alle bidrar i dugnaden som statsråden – naturlig nok – snakker pent om?
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-03-31:
Da ser vi i spenning fram til tiltakene førstkommende fredag. Et annet spørsmål gjelder industripakken, som kanskje er litt mangelfull. Det er gode argumenter for gründerpakken som ble lansert av regjeringen i forrige uke, der man argumenterer med at man for norsk økonomis skyld trenger gründere, at unge vekstbedrifter opprettes og opprettholdes, og at man raskt kan få ny aktivitet og hindre unødvendige permitteringer i denne bransjen, altså nye bedrifter. Men disse argumentene er de samme som etter mitt syn gjelder for å sikre pakker til industrien nettopp nå, altså å hindre at man permitterer folk unødvendig – det kan fort skje, for det er stor usikkerhet, og det er ordresvikt – og sikre at disse vekstmotorene faktisk fortsetter å gå og ikke stanser opp raskt. Så hvorfor gjelder én type argumentasjon for gründerbedriftene og en helt annen beskrivelse når det gjelder de store bedriftene innenfor industrien? Hva er bakgrunnen for det?
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-31:
La meg først understreke at det verken er finanskrisen eller oljeprisfallet vi skal løse nå. Det er viktig å huske på at dette er en helt annen type krise. Det er en krise vi aldri har stått i før, og den rammer mye bredere enn det vi har sett av tidligere kriser og tilbakefall. Oljeprisfallet rammet mye industri langs kysten. Det var ledig kapasitet innenfor bygg og anlegg. Det ble satt i gang virksomhet, og det virket. Vi er innstilt på at når man begynner å ta ned smittevernstiltakene, er tiden inne til å stimulere økonomien raskere. Jeg har registrert den merknaden som komiteen nå har samlet seg om. Jeg har også registrert at man understreker at det å lage oppdragene mindre, slik at de er mer tilpasset lokalt og norsk arbeidsliv, heller ikke må medføre at kostnadene samlet sett øker. Innenfor de rammene mener jeg det er mulig å få til det Stortinget her ønsker.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-31:
Det er på ingen måte forsiktighet, men jeg er opptatt av at vi bruker pengene på en fornuftig måte. Det å legge til rette for at norske aktører kan ta en stor og viktig andel av dette, tror jeg ikke det er noen uenighet om, men vi må gjøre det på en slik måte at kostnadene for fellesskapet ikke blir større enn de ellers ville ha blitt. Selvsagt skal vi både satse på og bygge opp industrien. Norge har sterke konkurransefortrinn ved at vi har ressurser både i fjell, i skog, i sjø og på havbunnen, og det er selvsagt ressurser vi skal bruke til å bygge arbeidsplasser og verdier for fremtiden. Så vil jeg legge til at det er ikke bare offentlige ressurser som skal brukes på dette. Jeg håper at Senterpartiet også er enig i at vi må mobilisere privat kapital. Vi har fortsatt en for høy skatt på arbeidende kapital. Jeg mener det er viktig at vi også bidrar til at vi får mobilisert mer privat kapital, flere som kan investere sine egne penger i norske arbeidsplasser.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-31:
Jeg vil gjerne understreke at selv om vi står i en krise som vi aldri har stått i før, må vi heller ikke glemme de andre store, viktige samfunnsoppdragene vi har. Ett av dem er å bidra til det grønne skiftet, slik at når vi etter hvert skal stimulere økonomien og bidra til å ta vare på både arbeidsplasser og samfunnsstrukturer, må vi gjøre det på en slik måte at vi ivaretar det grønne skiftet og gjennomfører tiltak for å få ned klimagassutslippene. Og en del av dette er kollektivtransporten. Siden den borgerlige regjeringen kom på plass, har vi fått en stor overgang til kollektivtransport. Der har fylkene spilt en viktig rolle, og der har også andre selskaper spilt en rolle. Nå kanaliserer Stortinget midler gjennom fylkeskommunene. Det mener jeg er fornuftig, men vi ser at det også er andre områder hvor det kan være behov. Revidert nasjonalbudsjett kan være én løsning, men jeg har også holdt muligheten åpen for å komme med proposisjoner raskere enn det dersom det er nødvendig.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-31:
Regjeringens utgangspunkt har vært at det var tilstrekkelig i denne omgang, og så har vi varslet at det kan være aktuelt med proposisjoner før revidert nasjonalbudsjett. Det kommer en allerede på fredag, det kan også være aktuelt med flere om det er nødvendig. Nå har Stortinget stilt opp med 1 mrd. kr gjennom fylkeskommunene, der det er pekt på kollektivtransporten, men som jeg var inne på, kan det også være andre områder innenfor kollektivtransporten hvor det kan være behov, og vi er rede til å komme med ressurser når behovet er der.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-31:
Det er ikke noe statsråden bare snakker pent om. Det er helt avgjørende for at vi skal komme gjennom den krisen vi nå står i, at alle bidrar til dugnaden, og at alle også er med på å ta regningen for det. Nå tar fellesskapet det aller meste, og jeg er enig i at både de som har eierskap, og de som har eiendomsselskaper og leier ut til andre, også må bidra i dette. Nå sitter vi og diskuterer disse ulike kriteriene med bl.a. LO, og dette er et av de temaene som alle er opptatt av. Jeg har tro på at en klar forventning, ikke bare fra regjeringen, men også fra Stortinget, fra LO, fra Virke, fra NHO og fra de andre, vil gi gode resultater. Men la meg ta ett konkret eksempel, og det er at f.eks. tomme selskaper, de som ikke har noen ansatte, heller ikke skal kunne ta del i den kontantstøtteordningen som vi nå har fått på plass. Det er bl.a. for å unngå useriøse aktører.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2020-03-31:
La meg bare vise til at vi også har etablert viktige verktøy for de store industribedriftene og de store selskapene, bl.a. er 50 mrd. kr innenfor obligasjonsmarkedet svært viktig for at de store selskapene med mange ansatte får tilgang til finansiering. Så vil jeg også minne om at det er drøye to uker siden Norge stengte ned. Siden den gang har vi fått på plass tre viktige pakker, den ene i godt samarbeid med Stortinget, der Stortinget forsterket regjeringens tiltak, som handlet om permitteringsordninger og inntektssikring for arbeidstakere. I forrige uke fikk vi på plass en låneordning med statsgaranterte lån til små og mellomstore bedrifter, og obligasjon, og nå får vi på plass denne viktige kontantstøtten til bedrifter og en viktig pakke for gründerbedrifter og nystartede. Det er forskjell på dem og store industribedrifter. Jeg er helt enig i at vi også trenger å bygge opp under de strategiene vi har for industrien i Norge, ikke minst for å få til nødvendig omstilling og satsing på ny teknologi, slik at vi også kan få utslippene ned, og at det skapes flere arbeidsplasser.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-03-31:
Jeg ser fram til å kunne lese hele Stortingets innstilling i fred og ro, utskrevet på papir. Det går jo fort her på Stortinget, så jeg har foreløpig bare fått skummet igjennom den på iPad-en. Det å få mat ut i butikkene er noe som det har vært mye snakk om under denne koronakrisen. Jeg synes det er viktig i den diskusjonen vi har og skal ha, at vi er nøye med å fortelle folk der ute at det er mat nok til alle. Vi har foreløpig ingen utfordringer med å få mat ut i butikkene, så det er ingen grunn til den panikken som vi kanskje så litt av i starten, med hamstring. Mitt inntrykk er også at det har roet seg litt. Folk har senket skuldrene litt. Vi ser ikke den hamstringen som vi så i starten. Men det representanten er opptatt av, er ikke bare det å få maten ut i butikken; det er hele kjeden. Og det er helt riktig at det er det som er det viktige her. Da er det viktig å fokusere på alle de ulike tingene som gjør at vi får maten opp av havet, opp av jorda og ut i butikkene, at vi får eksportert, at vi får importert. Foreløpig ser det greit ut.
Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2020-03-31:
Det viktigste vi gjør i denne salen i dag, er å sørge for litt større trygghet for folk og bedrifter – trygghet for folk som mister jobben, at de skal komme tilbake i jobb med fornyet styrke og med mer kompetanse, trygghet for inntekt for folk som mister jobben eller blir permittert, enten man er fast ansatt, student, midlertidig ansatt eller ringevikar, og trygghet for at kommunen skal kunne levere det beste til våre barn og eldre, selv om de nå har store utgifter til å bekjempe pandemien. Vi skal ha trygghet på veien og jernbanen når vi kan begynne å flytte på oss igjen, vi øker vedlikeholdet av veier, jernbane og rassikring. Vi skal ha trygghet for at frisørsalongene kommer seg gjennom dette, og gir støtte og ser med forventning fram til kompensasjonsordningen som blir foreslått på fredag. Vi skal ha trygghet for at vi sammen skal løse de store utfordringene, som ikke forsvinner med denne pandemien. Vi skal fortsatt løse vår tids største globale utfordring, som er klimakrisen. Vi skal satse på karbonfangst og -lagring, grønn skipsfart og andre industrielle prosjekter som skaper arbeidsplasser i Norge, samtidig som vi løser klimakrisen. Vi skal ha trygghet for og litt større håp om at hjørnesteinsbedriften i det enkelte lokalsamfunn kommer seg styrket ut av dette, og vi skal gjøre alt som står i vår makt for å sikre trygghet der en bor. Til slutt vil jeg minne om at Arbeiderpartiet subsidiært vil støtte forslagene nr. 18, 29 og 35, fra partiet Rødt. Vi har meldt dette til Stortingets administrasjon, som har gjort oss oppmerksom på at det rent teknisk vil være tidkrevende, så av hensyn til deres råd om tidsbruken i en uvanlig situasjon vil vi melde denne støtten fra talerstolen.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2020-12-14:
Rødt fremmer forslag om å hindre Wizz Air i å fly innenriks i Norge så lenge de aktivt motarbeider fagorganisering og kollektive forhandlinger og driver sosial dumping.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2020-12-14:
Nå har vi kuttet utslipp de siste fire årene, 1,7 millioner tonn i 2019. Kutter vi like mye i 2020, som er veldig sannsynlig, kommer vi under 50 millioner tonn. Så det er viktig å holde fokuset på å kutte utslipp og gjøre jobben fra dag til dag, fra år til år, for å redusere utslippene. I Granavolden-plattformen står det at vi skal kutte 45 pst. i ikke-kvotepliktig sektor. Så har Norge som et av de første landene meldt inn at vi skal kutte 50–55 pst. i forhold til Parisavtalen, og vi oppjusterer også disse målene nå i takt med landene rundt oss, og for å nå de ulike målene, enten det er sammenlignet med 1990 eller 2005-målene. Det er klart at det har en konsekvens. Vi kutter utslipp, og vi har mer ambisiøse mål enn vi hadde i 2018 og i 2019.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2020-12-14:
Takk for spørsmålet. Jeg er veldig glad for at Fremskrittspartiet var med på å øke bevilgningene til plastforsøpling i de årene de satt i regjering. Vi har gjort en stor innsats på dette området, som er en av de nyere avfalls-, miljø- og klimautfordringene vi har. Vi må gjøre en stor innsats for det. Norge har gjort mye for å samle opp langs kysten vår – Fishing for Litter er ett eksempel, der fiskere f.eks. kan levere det de fanger opp – men den internasjonale aktiviteten her er også viktig. Vi hadde jo en stor tv-aksjon nå i høst som viste innsatsen som må til. Norge har også gått i bresjen i FN for å gjøre en innsats i havene. Det gjelder havforsuring, men det gjelder også plast. Her må mange land bidra, og det er viktig at vi fortsetter å gjøre den innsatsen som skal til, sammen med andre land, som har et stort ansvar for den plasten som beveger seg langs norskekysten, og som ikke nødvendigvis kommer fra Norge.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2020-12-14:
Takk for spørsmålet. Nå har staten og landbruket inngått en avtale. Det er den første sektoren som har skrevet en avtale om å kutte utslipp, og det er på litt over 5 millioner tonn fram til 2030, så jeg berømmer landbruket for å ha en offensiv inngang til klimautfordringene. Det står ingenting der om at det er kua som skal ofres først i klimaplanen. Det er mange andre utslipp å ta av i landbruket. Blant annet svetter metanen som er i avføringen fra kua, i mange møkkakjellere. Det er mulig å legge mye solpanel på taket, det er mulig å putte mye fornybart drivstoff på tanken på traktorer og andre kjøretøy, og vi skal over til et presisjonslandbruk. Det skjer en storstilt elektrifisering også i landbruket. Så det er mange andre muligheter før vi ofrer dyrene, men det gjøres også en stor innsats i Norge for å redusere utslipp gjennom genforskning og annen tilpasning av artene, sånn at utslippene blir mindre. Vi retter innsatsen dit først.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2020-12-14:
For det første vil jeg si at jeg er lei meg for at SV satt i en regjering som stoppet all norsk biodrivstoffproduksjon, så vi har hatt mye å ta igjen for å få 25 pst. biodrivstoff på tanken, som det vil bli neste år. Og fortsatt vil det framover, helt fram til 2030, være mange fossilbiler på norske veier, og da er det også viktig å redusere utslippene fra dem. Når det gjelder trafikkavgiften, er det en type veibruksavgift. Vi har ingen ambisjoner om at det skal være gratis for elbilister i framtida. Det var staten som krevde inn den veibruksavgiften før, nå er det overført til forsikringsselskapene å kreve den inn, og det har vært lignende avgifter på elbiler tidligere. Dette er en overgang til å utjevne noen av avgiftene vi krever inn fra bilistene. Det viktige er at det er store avgiftslettelser på å kjøpe elbil. Det er det fortsatt, og bare i november var andelen elbiler og nullutslippsbiler som ble solgt, på godt over 50 pst., så vi er på god tur til å nå målet i 2025.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2020-12-14:
Representanten nevner et grønt investeringsfond som Senterpartiet vil etablere og putte på 10 mrd. kr til. Jeg vil si at det har regjeringa oppnevnt i forbindelse med Nysnø, som allerede har 1 mrd. kr., og som er godt i gang med å finne kandidater til å bidra. Representanten er også opptatt av skogbruket, og jeg ser i budsjettforslaget at det er et ønske om å plante mer skog. Representanten snakker også om natur. En del av det skiftet vi står i, er at vi er nødt til å ta vare på mer natur. Vi har erfaring med å plante ut sitkagran i Norge. Det har ført til at mange arter har gått tapt. Spørsmålet er egentlig om en ønsker å nå ett mål ved å ødelegge et annet – å ha en storstilt sitkagranutplanting og ta livet av ganske mange arter i nye områder?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2020-12-14:
Representanten Haltbrekken er ikke snau når han snur ting på hodet. Jeg vil hevde at vi faktisk har drevet en storstilt miljøsanering fra Venstre i regjering de siste årene, for å rydde opp etter SV i regjering. Representanten var selv inne på oljeleting i Barentshavet, og det var jo SV i regjering som åpnet Barentshavet sørøst. Nå har vi flyttet iskanten 140 km sørover. Vi kan ta opp en månelanding på Mongstad som ble fryktelig dyr og havarerte – ikke spesielt vellykket. Og vi har en biodrivstoffproduksjon som ikke førte til noen produksjon i Norge. Men det jeg lurer på, er: I budsjettet til SV står det at de vil bruke 10 mrd. kr på en ny bank. Banker har vi nok av i Norge, og penger har vi også nok av. Det andre land også er i ferd med å få mye av, er pensjonsmidler. Hvorfor ikke legge til rette for at en får de investeringene inn i Norge heller enn å skulle bruke 10 mrd. kr på enda en bank, som vi ikke trenger i Norge?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2020-12-14:
Ja, klimagassutslipp er en del av debatten. Fra regjeringspartiene har vi pekt på at utslippene går ned i Norge – det er fakta, SSB har tydelig sagt noe om det – og de går raskt ned. I Oslo sitter Miljøpartiet De Grønne og styrer i byråd sammen med Arbeiderpartiet og SV, og der går utslippene dessverre opp. Det kan vi ikke la Miljøpartiet De Grønne slippe unna med. Særlig når en hører hvor mye penger en skal bruke, er det litt skremmende. Hva er det de pengene skal brukes til, når en i Oslo ikke får dem til å virke? Til tross for at en velger å bruke mye penger, synes en i Miljøpartiet De Grønne det blir for dyrt å elektrifisere norsk sokkel. Det betyr at det blir stående igjen over 150 gassturbiner på norsk sokkel som skal spy ut klimagasser de neste årene. Hva er svaret på de gassturbinene? Det er mitt spørsmål til Une Bastholm og Miljøpartiet De Grønne.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2020-12-14:
Vi nærmer oss slutten på denne budsjettdebatten. Jeg vil henvise til representanten Sandra Borchs replikk om å kutte dramatisk i friluftsformål, og representanten Haltbrekkens innlegg nå. Det ble påpekt at regjeringspartiene kutter 4 mill. kr til friluftsformål. Det vi gjør, er å omfordele. Og det er egentlig 3 mill. kr, ikke 4 mill. kr. 1,2 mill. kr går til Trillemarka. Hele komiteen har i flere år vært enige om at det er viktig at de får et besøks- og barskogvernsenter. Vi bruker 0,8 mill. kr til Villakssenteret, og 1 mill. kr øremerkes Oslofjordens Friluftsråd. Så friluftsformålene er i høyeste grad ivaretatt i den omprioriteringen. Posten for friluftsformål har også økt betydelig med Venstre i flertall de siste sju årene. Representanten Karin Andersen avla oss en visitt og pekte på NCE Heidner og Norwegian Wood Cluster i Hedmark. Jeg kommer selv fra Raufoss og Innlandet. NCE Raufoss kom inn under virkemiddelapparatet under Bondevik I og ble katapult i 2017, under Solberg II. Alle disse har fått støtte gjennom virkemiddelapparatet som borgerlige regjeringer har opprettet. Norwegian Wood Cluster ble arenasenter for tre uker siden, også gjennom Innovasjon Norge-ordningen, og Biovalley har gjennomført en rapport nå. Dessverre sier den at det er mange små kommuner i Innlandet, og at de ikke har et apparat til å ivareta næringsutvikling i det formatet som skal til, så vi er nødt til å gjøre noen strukturendringer, bl.a. Så en hilsen tilbake til kommunalkomiteen: Klimasats er videreført og styrket ytterligere, så det er alle sjanser for kommuner som vil bidra til omstillingen, til å henge seg på. Det er mange kommuner som har gode prosjekter der ute nå. Så vil jeg peke på Norden, for vi er blant topp sju på lista – hvis man tar med Finland, i hvert fall blant topp ti – over den grønne klyngen i Europa. Vi har finansmarkeder som er viktige, og det er store pensjonsfond som leter etter prosjekter å investere i. Det norske oljefondet er ute i verden og investerer i mye. Tilsvarende kan vi legge til rette for at mange kommer til Norge med sine pensjonsfond eller andre fond for å investere hos oss. Vi har Vattenfall, Ørsted og Neste. Vi har også giganter, som Fortum, som er med på satsingen på CCS. Vi har mye å bidra med sammen, og det må vi også legge til rette for. Representanten Aukrust var innom klimamålene – vi kutter altså utslippene. Statsråd Rotevatn sa det er viktig at vi får vite hva de 55 pst. kuttene i EU er, før vi setter samme mål i Norge.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Først en kommentar til at Ketil Kjenseth sier at klimamålet for 2020 vil bli nådd. Vel, nå viser jo kalenderen 14. desember 2020, og det er ingenting som tyder på at det blir nådd. Det er ikke mine ord, det står i skrivet fra departementet, hvor det står at klimamålet for 2020 ikke vil bli nådd. Det er det som står i statsbudsjettet. Men jeg har et spørsmål om framtiden: Nå har vi jo fått forsterket mål for 2030. Det er bra, selv om Arbeiderpartiet mener at vi bør gjøre det samme som i EU, og si minst 55; jeg ser at Erna Solberg har avvist det og sagt at det ikke er aktuelt for dagens regjering. Men i min naivitet trodde jeg at når vi oppjusterer målene, skulle det få noe å si for våre nasjonale kutt også. Men i statsbudsjettet står det fortsatt at man ser for seg et kutt på 45 pst., og at man fortsatt åpner for kvotekjøp for å gjøre noe med de nasjonale utslippene. Mitt spørsmål er: Er det slik at Venstre virkelig mener at de oppjusterte målene ikke skal få noe å si for nasjonale utslippstall?
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Takk til representanten Une Bastholm for det jeg synes var et godt innlegg. Jeg synes det var spesielt bra at hun trakk fram naturen, som det har vært snakket for lite om i denne debatten, og som det snakkes for lite om i miljødebatter generelt. Naturen blir ikke mindre viktig på grunn av klimaendringene, tvert imot. Det å ta vare på naturen blir mer viktig på grunn av klimaendringene, både fordi naturen selv er et offer for klimaendringer, og fordi naturen er en del av løsningen på klimaendringene. Det er nettopp det jeg ønsker å stille Une Bastholm et spørsmål om: Hva mener hun, og hva er Miljøpartiet De Grønnes syn på hvordan vi kan ta naturen i bruk som en del av klimaløsningen?
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2020-12-14:
Arbeiderpartiet har denne høsten lagt fram to alternative statsbudsjetter. Det er et pengebudsjett, som viser hvordan vi prioriterer arbeid og velferd foran skattekutt, og så er det et klimabudsjett, som viser hvordan vi skal komme oss i mål med å kutte våre utslipp fram mot 2030. Utslippskutt er en like begrenset ressurs som det penger er. Vinner vi valget neste høst, vil vi gjøre også dette fra regjeringsposisjon, legge fram egne klimabudsjetter. Ofte sier man at man lever i en skjebnetid, men på få områder er det mer sant enn i klimapolitikken, for der lever vi virkelig i en skjebnetid. Vi har få år på oss på å kutte utslippene sånn at vi unngår katastrofale endringer. Men skal vi unngå det, må det handles nå. Derfor var det veldig bra at EUs statsministre forrige uke klarte å bli enige om et opptrappet klimamål. Tilsvarende dårlige vil jeg si signalene vi fikk fra den norske regjeringen samme uke var. Først sa klimaministeren at regjeringen ikke blir enige; derfor bryter de sitt løfte om å legge fram en klimamelding i løpet av året. Vi må altså vente til neste år før vi får den meldingen vi har ventet på i så mange år. Så sier statsministeren i helgen at det å oppjustere våre mål, som alle de andre europeiske landene har gjort, ikke er aktuell politikk fra norsk side. Dette er før regjeringen har gått til det som er blitt deres foretrukne partner i klimapolitikken, Fremskrittspartiet. Klimaendringene har ikke tid til å vente på en treig regjering. Derfor trenger vi en regjering som kutter utslippene, som skaper tusenvis av arbeidsplasser, som har en aktiv stat som vil styre utviklingen og investere i norske arbeidsplasser, i hydrogen, i karbonfangst og lagring, i sirkulærøkonomi, i havvind, i skipsfart og på alle de andre områdene hvor Norge har så store muligheter. Arbeiderpartiet vil forene kravene og utålmodigheten til klimastreikerne med kompetansen og erfaringene som kvinnene og mennene i kjeledress har. Arbeiderpartiets klimapolitikk er grønn fordi den kutter utslippene, og så er den rød fordi den gjør det på en rettferdig måte som fører til at forskjellene mellom folk ikke øker, men at vi tvert imot får et samfunn med mindre forskjeller mellom folk. La meg til slutt si at vi skal gjøre utslippskuttene nasjonale. Samtidig skal Norge bidra mer internasjonalt. Vi vet at et av de store problemene i internasjonal klimapolitikk er at de rike landene bidrar for lite. Norge har under denne regjeringen kuttet dramatisk i støtten til fornybar energi, som var en storsatsing under den rød-grønne regjeringen. Igjen har vi fått store kutt til fornybar energi, og i forliket med Fremskrittspartiet blir det også kuttet 200 mill. kr til FNs grønne klimafond. Det er stikk i strid med det vi sier internasjonalt. Vi sier vi skal øke, og så kutter vi istedenfor. At dette har fått passere under en Kristelig Folkeparti-statsråd, forklarer vel litt hvorfor det partiet kaver rundt på 2 pst.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Marin forsøpling er et av de store problemene vi ser, kanskje et av de største, og regjeringen har tatt til orde for å bekjempe plast i havet. Da Fremskrittspartiet var i regjering, hadde vi et eget bistandsprogram mot marin forsøpling, og vi prioriterte hjelp til land som hadde problemer med sin avfallshåndtering. Denne posten er nå blitt kraftig redusert. Hvordan kan Venstre mene at bekjempelse av plast i havet er høyt prioritert når summen til dette formålet er barbert så kraftig?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Som representanten var innom i sitt innlegg, er det et regelverk som skiller mellom kvotepliktig sektor og ikke-kvotepliktig sektor. Det er et system som gjør at de mindre bedriftene, gjerne lokale bedrifter, er pålagt å betale en CO 2 -avgift i tilknytning til sine utslipp, mens store, litt mer internasjonale konsern er i kvotepliktig sektor og betaler en varierende kvotepris. Selv om kvoteprisen har gjort et byks de siste dagene, ligger den på 250–300 kr per tonn. Industribedrifter i kvotepliktig sektor i Norge blir nå pålagt en økning i CO 2 -avgiften utover prisjusteringen på 5 pst., noe som tilsvarer en avgift som nærmer seg 600 kr. Vi pålegger altså mindre bedrifter en avgift som er dobbelt så høy. Arbeiderpartiets svar på dette er å øke den enda mer. Mitt spørsmål til representanten er: Hvor mange arbeidsplasser vil Arbeiderpartiet være villig til å ofre for å nå sine mål?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
I likhet med representanten Westgaard-Halle er vi bekymret for hva slags samfunn vi vil få hvis representanten Haltbrekken og Sosialistisk Venstreparti kommer til makten. Men litt av det samme: Vi ser altså at SV protesterer mot enhver etablering av aktivitet i den norske naturen, det være seg vindkraft- eller vannkraftanlegg. Det er selvfølgelig samme protester mot aktiviteter på norsk sokkel, som utvinning av olje og gass. Kjernekraft trenger jeg sikkert ikke å spørre om engang. Mitt spørsmål vil ikke gå på hvordan en vil kunne finansiere et samfunn med SVs politikk. Det er det nok ingen som kan svare på. Men mitt spørsmål til kamerat Haltbrekken er: Hvilken kraftproduksjon er det som vil gi samfunnet den nødvendige energi som skal drive det sosialistiske samfunnet videre?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Representanten fra Miljøpartiet De Røde har vært ute og anklaget regjeringen for å bruke milliarder som fulle sjøfolk. Nå er jeg usikker på hvor mange milliarder fulle sjøfolk drikker opp, men jeg er faktisk mer bekymret for Miljøpartiet De Grønnes pengebruk enn jeg er for norske sjøfolk. I Miljøpartiet De Grønnes alternative budsjett skal all produksjon av olje og gass opphøre på norsk sokkel fra 2035. Kan representanten anslå hva det vil koste den norske stat å stenge kun ett eneste felt, f.eks. Johan Sverdrup, om vi bruker det som et eksempel på å stenge feltet fra 2035? Jeg lever veldig godt med et grovt overslag.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Det er gode replikker her nå. Vi skal snart få, eller mer korrekt, muligens få en ny president i USA. Den påtroppende Joe Biden har allerede vært ute og sagt at han ønsker å fremme et forslag om forbud mot oljeboring i Arktis. Arbeiderpartiet og Espen Barth Eide har vært ute og sagt at de vil vurdere dette forslaget. De må først bare finne ut hvor Arktis er. Mitt spørsmål til Venstre og til regjeringen er: Vil Venstre og regjeringen gå aktivt ut, vise til forvaltningsplanen for Barentshavet og avvise et slikt forslag?
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2020-12-14:
Både i vårt alternative budsjett og i vår subsidiære budsjettavtale med regjeringen har Fremskrittspartiet prioritert ordninger tilknyttet næringslivet vårt. I disse dager er det viktig både å sikre arbeidsplasser og å gi muligheter for å skape nye. Vi har sikret oljenæringen gjennom tidligere krisepakker og fått gjennomslag for midlertid endring i oljebransjens skattesystem, noe som både har fått og vil få betydning for mange tusen arbeidsplasser innenfor petroleumsnæringen gjennom økte investeringer i sektoren. Vi styrker også rammene for Oljedirektoratet og ser fram til tildelinger av nye areal til våren, i 25. konsesjonsrunde. Nå fortsetter vi å rette opp i regjeringens politikk med ikke bare å reversere kutt i nettolønnsordningen, men også å forsterke dem utover det opprinnelige. Regjeringens forslag kom vel på verst tenkelig tidspunkt, med fallende oljepris og korona. Dette er ikke tiden for å kutte eller å skape usikkerhet. Nå må vi skape trygghet og forutsigbarhet, iallfall for de næringene som vi har tenkt å leve av i framtiden. Maritim næring er blant de viktigste næringene i Norge i både verdiskaping og sysselsetting, og en næring hele kystnasjonen Norge er helt avhengig av at fungerer. Vi står foran mange og tøffe avgjørelser for reduserte klimagassutslipp. For Fremskrittspartiet er det viktig å gjøre vedtak som virker, som gir resultater, og som ikke kun bidrar med symboler. Og det har i Norge vært stor vilje til å bidra med nye tiltak. Noen tiltak har gitt resultater, andre tiltak har ikke gitt resultater. Jeg blir skremt av den motviljen som er mot å reversere tiltak som ikke virker, som ikke reduserer utslipp, og som ikke skaper inntekter, men bare reduserer arbeidsplasser. En av de viktigste ordningene regjeringen bruker, er CO 2 -avgift i ikke-kvotepliktig sektor. Når vi da oppdaget at denne avgiften rammer mindre bedrifter med over dobbelt så høyt avgiftsnivå som større internasjonale konsern, så blir jeg bekymret når ingen andre bekymrer seg – verken for tap av verdier eller arbeidsplasser. Det ble satt en grense for mindre bedrifter for å beskytte disse mot de store. Skipsfarten er også blitt pålagt CO 2 -avgift på drivstoff – som det eneste landet i Europa. Det har medført at bunkring stort sett foregår i alle andre land enn Norge. I tillegg til at Norge taper penger på dette, og at utslippene stiger globalt, beregner norske myndigheter med reduserte klimagassutslipp fra skipstrafikken, noe som skjer samtidig som at skipstrafikken vår er økende.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-12-14:
Denne høsten har vi gått og ventet på at klimameldingen skulle komme. Nå er det varslet at den ikke kommer før over nyttår, men regjeringen har utarbeidet Klimakur, som et grunnlag for det vi kan vente oss i klimameldingen. Ett av forslagene går ut på å redusere antall husdyr dramatisk, som følge av at vi skal over på et mer plantebasert kosthold. Mitt spørsmål er om Venstre mener at f.eks. kubonde André N. Skjelstad utgjør den største trusselen for klimaet.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-12-14:
En liten oppfølging av det som representanten Westgaard-Halle spurte Arbeiderpartiet om: Arbeiderpartiet har, i likhet med Senterpartiet, vært opptatt av å få realisert to fullskala fangst- og lagringsanlegg for CO 2 . Et enkelt spørsmål: Står Arbeiderpartiet fortsatt fast på den målsettingen?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-12-14:
Representanten hadde sikkert ønsket seg en replikk om rovdyr, men jeg må dessverre skuffe ham med at det blir det ikke. Jeg ønsker svar fra Høyre og regjeringen om CO 2 -kompensasjonsordningen, som er viktig for mange i industrien. Så langt har ikke regjeringen levert noen garanti for å videreføre CO 2 -kompensasjonsordningen, heller ikke i dette budsjettet. Ser ikke Høyre utfordringen dette vil skape for norske industriarbeidsplasser? Hva vil Høyre gjøre for å sikre disse virksomhetene og de norske arbeidsplassene?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2020-12-14:
Absolutt alle partier utenom Fremskrittspartiet peker i dette budsjettet på viktigheten av biodrivstoff som en løsning for å kutte utslippene i transportsektoren. Så mitt spørsmål er: Hvorfor ønsker ikke Fremskrittspartiet å være med på å legge forholdene til rette for industriutvikling, arbeidsplasser og økt produksjon av fornybart drivstoff i Norge?