trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Det er ingen som er uenig i grensesettingsbehovet. Det jeg spør om, er muligheten for lokal variasjon. Det er det denne diskusjonen handler om, men nok om det. Jeg utfordret statsministeren i mitt innlegg igjen om denne gjenåpningsstrategien, som jeg mener det er fornuftig at vi nå begynner å diskutere. Så langt er det to hovedargumenter som har vært fremført. Det ene har vært at vi må få ned oljepengebruken, og det andre har vært grønn omstilling. Nå vil jeg gi statsministeren en anledning til å utdype litt mer av dette, for det kortsiktige bildet på en gjenåpning av samfunnet handler om veldig mye mer enn grønn omstilling og å ta oljepengebruken ned. Det handler om å få folk tilbake i jobb, det handler om å løse mange av de midlertidige utfordringene som har oppstått for mange, det handler om å få opp behandlingskapasiteten ved landets sykehus, det handler om å gjøre noe for alle dem som sliter med mentale utfordringer etter ett år med nedstenging. Vil statsministeren utdype dette noe mer, som kanskje kan bidra til å skape litt håp ute i et samfunn som tørster etter en gjenåpning?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-01-19:
Ja, de har jeg tatt opp!
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-01-19:
Det er jo ikke helt enkelt dette. Jeg tror vi alle er opptatt av at det neste halvåret blir et nokså avgjørende halvår, både når det gjelder økonomi og næringslivet, og også når det gjelder vaksinering og en mulig gjenåpning. Så er det rett og slett slik at det er et flertall i Stortinget som da er mer ambisiøs enn regjeringen og ønsker å ligge mer i forkant enn regjeringen på det økonomiske, og det håper jeg at regjeringen lojalt vil følge opp. Men jeg vil likevel litt tilbake til vaksinering, fordi statsministeren var inne på det i går. Det er jo der håpet ligger, og det er jo der vi etterlyser hva som kommer til å skje det neste halvåret, og det Senterpartiet etterlyser i dag, er et mål og en plan for fullvaksinering. Jeg skjønner at det er mange forbehold som tas, og at noe kan komme til å gå galt, men andre setter seg noen mål for når de skal få vaksinert hele sin voksne befolkning. EU har nettopp satt seg et mål om 70 pst. innen sommeren. Hvilket mål vil regjeringen sette seg?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2021-01-19:
Litt av det som skjer i salen her i dag, er et resultat av at regjeringen i stedet for å sette seg ned og drøfte med hele Stortinget, velger å komme i etterkant og adoptere det som stortingspartiene har foreslått, bl.a. når det gjelder permitteringsordningen, selv om jeg tror statsministeren egentlig fortsatt mener at det ikke er riktig. Men jeg håper jo at vi skal unngå å komme i en sånn type debatt når det gjelder vaksinering, for det vil ikke være tjenlig for noen av oss. Men da fortjener det norske samfunnet og også Stortinget å få mer åpenhet om hvilken plan en skal gjennomføre for raskt nok å få vaksinert hele den voksne befolkningen. Fra mars til juni er det et enormt arbeid som må gjøres. Mange kommuner er klare, mange kommuner er veldig ambisiøse i sine mål, men jeg savner rett og slett at regjeringen er mer konsis på hvilken type plan en skal gjennomføre for raskt å få gjort det, alle forbehold tatt i betraktning. Det er den planen jeg tror Stortinget nå etterlyser, og som Senterpartiet synes er svært viktig.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Det er både hotellarbeidere og kantinearbeidere som nå opplever å bli oppsagt, til tross for at arbeidsgiverne deres mottar store summer i krisestøtte fra staten. Det er en frykt, som ikke minst mange tillitsvalgte i fagbevegelsen har vært tydelige på, for at en i noen bedrifter framover kan oppleve at det nedbemannes nå i fulle og faste stillinger og kanskje oppbemannes igjen senere etter krisen i form av mer løsarbeid. SV mener at det burde stilles krav om null oppsigelser knyttet til krisestøtten, så lenge vi har en god permitteringsordning som alternativ. Jeg vet at statsministeren er uenig i det, så jeg skal ikke spørre henne om det, men jeg vil ganske enkelt spørre om hun i det minste vil oppfordre bedrifter som får krisestøtte, til ikke å si opp folk. For hva slags signaler statsministeren gir, kan også ha noe si for hvordan arbeidsgiverne opptrer.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Der er vi uenige. Vi mener at den forutsigbarheten for permittering gjør det rimelig å stille den typen krav. Men la meg stille et annet spørsmål til statsministeren. Hun sa i sitt innlegg at Stortinget ikke hadde påført merknader, tror jeg er sitatet, knyttet til smitteverntiltakene. Men Stortinget er jo ikke invitert til det. SV har ikke gått inn og tatt stilling til hvert enkelt smitteverntiltak, for regjeringen har jo valgt aktivt å ta ansvar for dette alene, til tross for at vi bl.a. har oppfordret regjeringen til å komme til Stortinget med flere av de mest inngripende tiltakene. Da vi foreslo det i høst, var regjeringens svar at det ville innebære å endre reglene underveis, og det kunne regjeringen ikke gjøre. Men nå kommer det fram at regjeringen likevel har brukt høsten og vinteren til et stort lovarbeid knyttet til portforbud, hvor man også har utviklet en modell for forankring i Stortinget. Det er bra, for det viste at det var mulig. Da er egentlig min utfordring til statsministeren: Kan vi ikke vedta den modellen for alle de mest inngripende tiltakene og dermed sikre mer tillit og åpenhet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-01-19:
Jeg kom til å sparke borti forsvarsministeren på vei bort hit, men det var ikke meningen.(Munterhet i salen) Jeg tenker det er bra at presidenten presiserer at vi ikke her skal ta stilling til den konkrete saken, men siden andre har gått ganske langt inn på den, må jeg bare for egen del si at jeg har vanskelig for å se at det har kommet fram noe fra det aktuelle møtet – som ikke ellers var kjent – gjennom det representanten Moxnes har sagt til avisen. Når det gjelder offentlighet rundt hva som er tema for møter i den utvidede utenriks- og forsvarskomité, har det skjedd mange ganger – så vidt jeg kan huske – og det er kanskje noe urimelig å henge det på én representant. Det synes jeg er fair og riktig å si. (Munterhet i salen) Så kan man ta en runde rundt hvordan Stortinget bør håndtere offentlighet rundt det temaet. Her vil jeg også hilse velkommen et initiativ fra presidentskapet til en bredere diskusjon rundt dette organet og dets rolle og hvordan vi kan sørge for både å holde hemmelig det som hemmelig skal være, og å unngå unødvendig hemmelighold rundt ting som vi kunne diskutert åpent. Det er, tenker jeg, en viktig del av dette. Det er også et spørsmål som jeg mener åpner for en diskusjon som SV har ønsket i mange år, om ikke det er på tide at Stortinget ser på muligheten for reformer rundt dette organet, f.eks. for å sikre oss et rom for forankring og diskusjon av utenrikspolitiske temaer som ikke behøver å være hemmelig, og å holde de to tingene fra hverandre. Det er også en risiko for at vi får for lite offentlighet rundt viktige saker det er godt kjent at vi diskuterer, og som det ikke er noen grunn til å holde unna offentligheten. Jeg tror det er sunt med en gjennomgang av dette, men jeg vil be presidentskapet i den forbindelse om å se på muligheten for en mer helhetlig diskusjon rundt organiseringen av dette og den utvidede utenriks- og forsvarskomiteens framtid.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Ja, vi har gitt kommunene en garanti for at de får de pengene de trenger til denne testingen.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Det fins faktisk en relativt stor mengde faglige rapporter knyttet til hvordan permitteringsordninger har virket under tidligere kriser. En av de kritikkene vi fikk i vår fra Holden-utvalget, var at permitteringsreglene koblet med kompensasjonsordningen bidro til passivitet. Det var det økonomiske rådet vi fikk fra de økonomene vi ba se på hvordan vi skulle vri og gjøre endringer på ordningene – sånn at man kan forsinke det. Så tror jeg det er viktig å huske at i februar i fjor, før pandemien traff oss, var hovedbildet i Norge mangel på arbeidskraft og mange steder mangel på kvalifisert arbeidskraft. Hvis vi i løpet av sommeren kommer til en tid hvor det faktisk er mer normalisert, vil det fortsatt være sånn at hvis du er permittert, er det en veldig god garanti for den bedriften. Men den andre bedriften et annet sted i landet, f.eks. i Nord-Norge, som er den delen av landet som har hatt mest mangel på kvalifisert arbeidskraft, vil kanskje ikke få tilgjengelig arbeidskraft fordi den er holdt oppe andre steder. Da er det vårt ansvar å se det totale nivået for det norske samfunnet og ikke bare i den enkelte bedriftens perspektiv.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Når det gjelder forslagene som dreier seg om utvidelse av permitteringsordningene, er jo det vedtak som Stortinget må fatte i form av en endring i proposisjonen som ligger der. Derfor har vår parlamentariske leder anbefalt at de oversendes til ASD – nei, til arbeids- og sosialkomiteen – for der ligger lovproposisjonen, hvor datofestingen skal foreslås. Det er litt rart at Stortinget skal be regjeringen om å komme tilbake med et nytt forslag til Stortinget, når forslaget faktisk ligger der. Jeg vil som gammel parlamentariker få lov til å anbefale at Stortinget tar seg den makten de faktisk har, og vedtar ting fremfor å be om at regjeringen skal komme tilbake igjen med saker. Vi har sagt vi skal følge opp disse forslagene som et flertall på Stortinget vedtar. Vi kommer tilbake med en proposisjon 29. januar, som altså vil inneholde en del av de forslagene, ikke alle, men jeg tar altså forbehold om at når ting er veldig lite utredet, og det er litt uavklart for oss hva man egentlig henviser til, er vi nødt til å ha en prosess hvor vi blir enige om hva dette betyr, og det må være innenfor det som er godkjent statsstøtte.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Til arbeids- og sosialkomiteen – det rettet jeg også opp igjen.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Denne krisen er ikke politisk iverksatt. Det er en pandemi som har truffet globalt. Og dette landet er faktisk blant de landene som kommer seg best gjennom den. Den viktigste garantien for at Roy og Robin kan komme tilbake igjen på jobb, at de kan se aktiviteten sin, er at vi håndterer smitten, at vi sørger for at det ikke blir nye, store smitteutbrudd, at vi sørger for at de er her. Det må vi bare huske som bunnplanken i behandlingen av dette. De tiltakene vi gjennomfører, gjennomfører vi for at folk ikke skal bli sykere, for at vi ikke skal få flere som dør, for å sørge for at vi sikrer jobbene. Enhver av de bitene ligger i grunnen. Så å gjøre dette til et politisk spørsmål og si at krisen er iverksatt: Nei, dette ville ikke vært situasjonen hvis vi ikke hadde hatt den pandemien vi har for øyeblikket. Min jobb er, og der tror jeg vi alle er enige i denne salen, at vi alle jobber hardest mulig for å sørge for at flest mulig arbeidsplasser overlever, klarer seg, og at folk kan komme tilbake igjen til en trygg jobb fremover.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Jeg er glad for at det nå er kommet signaler fra både Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet om at man er villige til å revurdere hvis det viser seg at situasjonen er annerledes, og at man da kan forkorte disse tiltakene. Det gir oss et bedre grunnlag, for vi må tilpasse tiltakene den situasjonen vi har. Det er som sagt flere av tiltakene som er fremmet av flertallet, som allerede var på listen over tiltak som vi jobber med til den 29. januar og til proposisjonen. Jeg ser frem til en god diskusjon rundt tiltakene som er nevnt her, tiltakene regjeringen har, og andre tiltak når vi kommer tilbake igjen til Stortinget. Jeg tar bare ett forbehold, og det er at det er noen tiltak vi ser kan medføre noen utfordringer i implementeringen teknisk sett for ikke å forsinke og ødelegge kompensasjonsordningene våre sånn de er laget, og som faktisk kan fremstå som statsstøtte og derfor må ha en ESA-godkjennelse. Det betyr at vi må ha åpenhet om at når man gjør arbeid på denne måten, uten et faglig kvalitetssikret grunnlag, er man også åpen for at noen av disse tingene må revurderes basert på om de er gjennomførbare.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
De tallene vi har, er aggregerte tall. Vi har dessverre ikke detaljert oppdeling. Vi skulle gjerne hatt en fungerende, god app som hadde gitt oss alle disse systemene. Det røk på personvernhensyn før sommeren. Da hadde vi kunnet svare på veldig mange flere spørsmål om hvor smitten var, og hatt mindre mørketall på dette, men så lenge vi ikke har den typen informasjonsbakgrunn, er det vanskeligere å gjøre det. Men det er ingen tvil om at når alkohol serveres, endrer det seg. Jeg viste i går til den rapporten som danskene har fått gjort om risiko og hvilke tiltak de skal ha fremover, som tydelig viser at barer og puber er steder som har høy risiko, og at nettopp det at man serverer alkohol, bidrar til at det er mye vanskeligere å kontrollere det. Vi gjennomfører disse tiltakene, forhåpentligvis kortsiktig, som totale nasjonale tiltak, men vi gjennomfører dem fordi vi er i en spesiell situasjon med muterte virus som kan komme inn, med underliggende smitte som kan spre seg raskt. Vi har gode eksempler fra både inn- og utland på hvor raskt smitte sprer seg, fra å være null eller liten til å bli på toppen.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Nå vet vi ikke om det er bartenderne som smitter, eller servitørene som smitter, men vi vet at bartendere og servitører er på topp når det gjelder smitte. Det er vel sannsynligvis en kunde som smitter, og så viderefører de det – bare så vi har klarhet i det. Vi har sagt at neste uke skal vi gjøre en ny vurdering av dette, men ofte snakker man om slagordet «for lite, for sent». Jeg vil få lov til å lansere slagordet jeg har forsøkt meg på gjentatte ganger: «for raskt, for mye». Det dreier seg om hvilken gjenåpningsstrategi vi skal ha, hvordan vi kan bygge opp. Hvis vi gjør ting for raskt og for mye på en gang, er faren for at vi øker smitten, enda større. Da vi i går åpnet for at barn og unge skal kunne drive med idrettsaktivitetene sine igjen, da vi åpnet for at de kan gå på skolen igjen, og da vi åpnet for at vi kan møtes i hjemmene, tok vi ett steg. Hvert nytt steg vi tar, øker smittepresset i samfunnet, og da må vi sette grenser. For oss har det at man kan ha besøk i hjemmet, hatt høyere prioritet enn at vi åpner for at man kan gå på restaurant.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Min kommentar i går var ikke at det bare var de grønne løsningene, det var å skape mer og inkludere flere, som den store strategien for det. Veldig mange av de tiltakene vi presenterte i fase 3-proposisjonen – vi delte jo dette inn i tre faser: det å sørge for smitteverntiltakene, kompensasjonsordninger rundt det, sørge for å holde næringslivet gående og så begynne sakte med aktivitet – dreide seg om å bygge bredden i tiltakene. Mange av de tiltakene dreier seg nettopp om å tilføre kunnskap og kompetanse. Det store Utdanningsløftet 2020, som vi har kalt det, som gir flere studieplasser, mer etter- og videreutdanning, mer fagutdanning, det å sørge for at flere kan fullføre videregående opplæring av dem som er permittert, er viktig. Så har vi basert på det også laget en ny forskrift som vil tre i kraft snart, som dreier seg om at man også etter denne situasjonen kan som permittert gjøre det. Så har vi laget et statsbudsjett som dreier seg mye om den gjenåpningen, og som også inneholder mye penger. Mye er foreslått av regjeringen, enda mer er kompromiss med Fremskrittspartiet, f.eks. om sykehusene for å få helsekøene ned igjen, og det har vi store ambisjoner om å få til.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Akkurat det samme, og som er det både jeg og helseministeren sa i går at vårt håp er – jeg kan godt si vårt mål er – at vi har fullvaksinert dem som vil, altså 70 pst. av den voksne befolkningen, innen juni. Det forutsetter alle de forutsetningene vi har sagt om ikke «hiccups» i systemet på veien. Vi planlegger jo for å få til dette, men det er noen farepunkter. Det ene er at noe kan skje på veien i forbindelse med produksjon. Det andre er spørsmålet om viruset forandrer seg slik at en faktisk må fornye hvilke typer vaksiner en har, og det er kanskje «det sorte hullet», for å si det slik, det store tankekorset. Selv om mange av vaksineleverandørene nå sier at de kan endre sin vaksine ganske raskt, vil det bety en helt annen progresjon. Vi håper jo, og det virker som om de er ganske overbevist om, at de tre større mutasjonene som det er snakk om nå på verdensbasis, treffes av de samme vaksinene, men vi må ha det med oss som den store utfordringen.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Dette kan også helseministeren, selvfølgelig, kommentere enda nærmere. Det er slik at 18. desember leverte alle landets kommuner – de hadde den fristen, og noen var kanskje litt forsinket – sin plan for vaksineringen i sin kommune etter de prioriteringsreglene som er laget. Så planene er fullt til stede. Derfor er det sånn at kommuner nå ser seg om etter idrettshaller, og vi får diskusjonen om barneidretten ikke skal få lov til å trene fordi man skal bruke dem, fordi man forventer en massevaksinering når vi kommer ut i kanskje mars/april, av veldig store grupper. Det aller største tidsskiftet er jo: Hvor mange vaksiner blir godkjent, og hvor raskt kommer denne AstraZeneca-vaksinen, som nå ligger i et godkjenningsløp, men som ennå ikke er godkjent, og vil da kunne aggregere og øke opp, slik at en kan vaksinere enda raskere? Det er jo den typen ting som gjør at en ikke kan si detaljert alle delene av dette, men disse planene er der. Hver eneste kommune har lagt planer for dette. Dette er også rullet ut som system, og nå venter vi på å få det som er inputen, altså vaksinen, for å kunne gjennomføre.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Jeg vil oppfordre alle bedrifter, uansett om de får krisestøtte eller ikke, til å beholde arbeidskraften så lenge de kan, forsøke å holde dem i aktivitet, men også bidra til at de kan komme tilbake igjen til jobben sin. Jeg er helt enig i at det ville være uheldig hvis vi skulle få en endring fra faste stillinger til mer midlertidighet. Heldigvis har vi sett at utviklingen de senere årene har gått i retning av flere faste stillinger og mindre midlertidighet for veldig mange yrkesgrupper og flere heltidsstillinger, som har vært en positiv utvikling som vi fortsatt ønsker. Jeg har lyst til å begrunne hvorfor jeg mener at det vil være feil å stille den typen krav i en ordning. Vi gir støtte til faste utgifter. Det vil være bedrifter som holder det gående, men som vet at når de skal starte opp igjen, må de starte opp igjen i et mye lavere tempo enn det de hadde før. Det betyr at de har arbeidstakere som de allerede nå vet at de ikke vil kunne sysselsette i perioden etterpå. Det vil da være riktig at de gir et tydelig signal til arbeidstakerne om at de ikke nødvendigvis kommer tilbake igjen til denne jobben. Hvis ikke vil de holde arbeidskraft lenger i sin bedrift, mens andre bedrifter kan komme til å trenge dem. Det blir særlig viktig når vi har en permitteringsregel som stortingsflertallet ønsker å utvide så lenge.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
For det første har jeg lyst til å si at når jeg kommenterte at det ikke var slik, var det fordi jeg var bedt om å redegjøre for Stortinget om situasjonen knyttet til selve smitten og våre tiltak. Jeg forutsetter at når vi redegjør for Stortinget, er det det. Når Stortinget ikke har påpekninger i forbindelse med en redegjørelse, må man anta at det betyr at man enten selvfølgelig aksepterer at det er regjeringens privilegium, og at man bare vil være informert, eller at man mener at dette er greit. Så kan jeg ta høyde for at man mener enn så lenge at det er regjeringens privilegium. Vi er iallfall innstilt på å samarbeide godt om det. Nå har jeg også hørt fra Arbeiderpartiets leder at han i hovedsak er enig i de tiltakene og den strategien. Det er også godt og avklarende for regjeringen å vite. Når det gjelder spørsmålet knyttet til lovarbeidet vårt, er det et område som dagens smittevernlov ikke hjemler i det hele tatt. Vi synes det er riktig av beredskapshensyn at vi har utredet dette, sånn at vi har dette regelverket hvis vi skulle trenge det. Vi har en vurdering av om det vil fremmes i Stortinget på forhånd spesielt, eller om det vil være en konkret situasjon som gjør at det må fremmes i Stortinget.
Erna Solberg (Høyre), 2021-01-19:
Nei. Jeg mener det ville være uklokt. Det ville vært en statsstøtte overfor bedrifter over tid som ville være urimelig. Hvis man kan jobbe mer enn 50 pst., synes jeg ikke det er rimelig at andre arbeidstakere skal betale de utgiftene som eventuelt bedriften da unngår å betale. Jeg mener at det ville vært en feil strategi. Det må være et større fall i arbeid og arbeidsoppdrag for bedrifter for at det skal være slik. Så er jeg opptatt av å si at jeg ikke bare har sagt at permitterte må søke på jobber, jeg har også sagt at veldig mange permitterte må bruke de mulighetene for etter- og videreutdanning vi nå har åpnet for. For vi har forsøkt å fortelle veldig mange at det er flere tilbud, det er muligheter fremover som man må benytte, ikke minst fordi vi nå ser en sammensetning av dem som er rammet av permitteringer og ledighet, som er annerledes enn i noen andre kriser, f.eks. oljekrisen. Dette er folk med mindre gjennomført videregående utdanning og mer problemer i det lange løp på arbeidsmarkedet. De hadde hatt behov for å kunne benytte anledningen til den typen aktivitet, og det vil jeg oppfordre alle til å gjøre.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
Nå vaksineres det med to typer vaksine i Norge som begge er krevende. Den første vaksinen som vi startet opp med, er ekstra krevende. Den andre vaksinen som er kommet til Norge, har vi fått i svært lite antall, og det er foreløpig kun i Oslo den brukes. Hovedforklaringen på takten i Norge sammenlignet med f.eks. Danmark, som har vært veldig sterkt framme, er at Norge har valgt å holde tilbake dose to for å være sikker på at folk blir fullvaksinert på rett tidspunkt. Det valget synes jeg sto seg godt da vi på fredag på kort varsel fikk beskjed om at vi fikk mindre leveranser denne uken enn det som det var planlagt for. Det betyr at Norge kan opprettholde sitt planlagte vaksinasjonstempo på tross av leveranseutfordringer. Det var nettopp det vi ønsket å ta høyde for. Så har jeg for så vidt i mitt innlegg svart på det neste elementet i spørsmålet, nemlig oppskaleringen av vaksinasjonen, som jeg forklarte hvordan vi skal håndtere framover.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
For det første er det sånn at ambisjonen om at den voksne delen av befolkningen som ønsker å vaksinere seg, skal få vaksinere seg innen sommeren, er en ambisjon som jeg har uttalt over lengre tid. Det er den samme ambisjonen som også er uttalt av en rekke av mine kollegaer i Europa. Jeg mener at den vurderingen har styrket seg ved at EU-kommisjonen i dag har gitt den samme vurderingen som jeg og mine kollegaer har gjort. Det ikke er riktig at det ble obligatorisk å teste seg i Norge i går, det ble obligatorisk å teste seg fra 2. januar. Helsedirektoratet anbefalte regjeringen å innføre dette 29. desember, og det kom på plass 2. januar. Men hvis vi skulle hatt testing på grensen, kunne vi ikke ha innført det 2. januar, da måtte vi sannsynligvis ha ventet til 18. januar på grunn av nettopp utfordringen med å bygge opp kapasiteten. Den utfordringen står vi i ennå på en rekke grensestasjoner. Men vi mente det var forsvarlig å innføre det tiltaket fra i går selv om det fortsatt var utfordringer med testing på grensen.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
Det er to elementer i spørsmålet. Det første handler om implementeringen av obligatorisk testing, og der har vi jo veldig tett dialog med kommunene – det er jo det Helsedirektoratet har. Det er på bakgrunn av de vurderingene at en f.eks. ikke kunne innføre testing på grensen fra 2. januar, men måtte ha ordningen med at en måtte teste seg innen 24 timer for i det hele tatt å innføre en plikt om å teste seg. Så er det dialogen med kommunene, som innebærer at vi fra i går klokken 17 kunne si at nå er det et krav, med unntak av på Svinesund. Det er fortsatt utfordringer knyttet til dette på noen av de minste grensestasjonene, men i går kunne vi innføre det. Det handler jo om den direkte dialogen som er mellom Helsedirektoratet og den enkelte kommune som står i dette. Når det gjelder oppropet fra kommunelegene, tar vi det på største alvor. Jeg synes også det er veldig hyggelig å se at den som tok initiativet til oppropet, var ute i media veldig raskt etterpå og sa at han opplevde virkelig å bli tatt på alvor av meg og av Helsedepartementet, og at de innspillene som de hadde, ble fulgt opp, og at vi har gjort forbedringer på det området.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
For det første er det sånn at jeg kanskje i mindre grad oppfatter det representanten beskriver, som kritikk. Jeg oppfatter det som at vi står i dette sammen, og at vi hele tiden får innspill og forslag til forbedringer, og at det pekes på utfordringer som vi er nødt til å løse. Da har vi den åpenheten – vi forsøker å løse det sammen. Da en rekke ordførere i Nord-Norge påpekte utfordringene vi sto overfor når det gjaldt vinterfisket, etablerte vi et veldig tett samarbeid med de berørte kommunene, med Statsforvalteren, Helsedirektoratet og Helse Nord. Som en av de mest berørte ordførerne sa i debatten om dette temaet i forrige uke, opplevde de at det i to måneder ble jobbet godt med regjeringen for å forberede den situasjonen man var i. Det betyr ikke at vi klarer å løse alle problemer, og at vi ikke står igjen med noen utfordringer, men vi prøver å løse dette sammen. Det er slik vi må stå i denne situasjonen. Det er det samme når det gjelder testingen ved grensen. Regjeringen sier at vi betaler regningen, men det betyr ikke at problemet er løst. Det er et veldig krevende problem, og det er noe av årsaken til at direktoratet har ventet så lenge før de har anbefalt dette tiltaket.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
Jeg forstår veldig godt at det er store utfordringer knyttet til dette, for det er ekstremt krevende. Det er også årsaken til at regjeringen kontinuerlig har forsterket kontrolltiltakene. Det siste vi gjør nå, er å bygge opp et statlig senter. Hver enkelt som reiser over grensen, vil etter hvert bli oppringt og bl.a. spurt om karanteneforhold osv., som en hjelp til kommunene. Da vil man kunne avdekke om det er personer man mistenker bryter reglene, og man kan varsle kommunene direkte om det. Her er det f.eks. store språkutfordringer, og det er ikke klokt at hver enkelt kommune må håndtere det. Det vil kreve for mye. Det bildet man prøver å skape av at Norge har hatt et lemfeldig forhold til importsmitte og derfor må innføre strengere nasjonale tiltak, er ikke et bilde som stemmer hvis man sammenlikner Norge med andre europeiske land. Det er egentlig det motsatte som er tilfellet. Norge har hele tiden ligget i det øverste sjiktet når det gjelder strenge tiltak knyttet til importsmitte, men vi har ligget midt på treet når det gjelder nasjonale tiltak som berører befolkningen i Norge.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
Det jeg tenker om dette, er at det viser hvor ekstremt krevende det er å etablere det strenge regimet vi har, som kontinuerlig har blitt forsterket. Det er en svær oppgave, som krever veldig mange mennesker. Det krever kontinuerlig etablering av f.eks. digitale løsninger. Vi kunne selvfølgelig ha ventet med å innføre de ulike reglene til vi tenkte at alt fungerte perfekt da vi implementerte det, men det ville ha betydd at mange av disse tiltakene ville blitt innført senere, med det resultat at det hadde blitt mindre kontroll. Jeg er helt åpen for at det er fullt mulig at listen til representanten over forhold som ikke har fungert perfekt, kunne blitt mye lengre. Men hvis det beste skal bli det godes fiende, ville vi hatt mindre kontroll på grensen enn det vi har. Kommuneoverlegane står heilt sentralt i det kommunale smittevernarbeidet, og dei har ropt varsku om regjeringa sin informasjonsstrategi, for dei meinte det gjorde det vanskelegare for arbeidet deira. No har kommuneoverlegane i Vestland sendt ei bekymringsmelding til Statsforvaltaren der om arbeidspresset. Dei fortel at mange ikkje har fått avvikla ferie i 2020. Dei er gjerne i beredskap døgnet rundt. Dei jobbar så mykje at dei rapporterer om helseproblem, og dei tillitsvalde fryktar no at det snart vil koma oppseiingar, og at dette vil kunna gå ut over samfunnet si evne til å handtera ei eventuell ny smittebølgje. Det siste vi treng no, er jo at legeorganiseringa i kommunane bryt saman, så eg har lyst til å spørja statsråden om kva regjeringa gjer, om dei ser dette problemet, og om ein har nokon planar for korleis ein kan støtta opp om kommuneoverlegane i alle landets kommunar.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
Ja, definitivt. Dette er en kjempestor utfordring. Vi så jo at dette kunne bli en stor utfordring, tidlig i høst, da vi så at dette var en situasjon vi skulle stå i over tid. Det er klart at mange kommuner har veldig få ressurser knyttet til den rollen. Derfor ba jeg Helsedirektoratet om å kartlegge dette, og tilbakemeldingen derfra bekrefter nettopp denne utfordringen. Derfor har vi også vært veldig tydelige overfor kommunene på at dette er en rolle som de nå bør bruke de økte ressursene på å styrke, selv om det er krevende. En kan noen steder øke stillingsprosenten for dem en har, en kan noen steder jobbe enda bedre sammen med kommunen, slik at en fordeler belastningen seg imellom, og en kan også rekruttere nye personer. Jeg har vært veldig tydelig i de møtene jeg har hatt både direkte med kommunene og med statsforvalterne, på at dette er en situasjon som vi skal stå i til sommeren, og da kan en ikke bare basere seg på omdisponering av eget personell, en må også rekruttere nye.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
For det første er det ingen tvil om at den situasjonen som vi sto i i mars, da helsetjenestene måtte ta ned mye av sin planlagte aktivitet, innebar at mange pasienter som ikke var covid-19-pasienter, ble hardt rammet. Det var også ganske sentralt i noen av de redegjørelsene vi holdt i etterkant av det. Situasjonen nå er for det første at det viktigste vi kan gjøre for å unngå at dette skjer igjen, er å holde kontroll på smitten. Dette handler jo også om at hvis det blir stor smitte i samfunnet, vil det også bli stor smitte i helsetjenesten. De ansatte i helsetjenesten er jo ikke beskyttet mot den smitten som er ellers i samfunnet, så da vil mange havne i karantene, og da reduseres bemanningen. Det andre er at vi også har laget klare prioriteringsregler, som bl.a. sier at nettopp rus og psykisk helse skal prioriteres. Det tredje er bevilgningen som er gitt fra 2021, som er en kraftig økning nettopp for å forsøke å ta igjen noe av det som ble utsatt i 2020.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
Rehabilitering av disse pasientene er et tema vi har diskutert ofte. Vi har også fulgt opp de vedtakene som er gjort i Stortinget knyttet til etablering av planer for rehabilitering av disse pasientene. Men på dette området er det fortsatt veldig tidlig med hensyn til å ha kunnskap om hva som er behovene og erfaringene. Dette er også noe jeg tror vi vil ha fordeler av å jobbe sammen med andre land om. Sverige har av naturlige årsaker en større andel innbyggere som har vært gjennom covid-19. Der er det allerede blitt etablert en pasientorganisasjon for disse. Jeg diskuterer også med mine nordiske kolleger hvordan vi kan få delt erfaringer om dette, for det ville være veldig nyttig i en situasjon der Norge har betydelig færre pasienter med denne erfaringen enn en del andre land har. Når det gjelder de langsiktige konsekvensene for kommunene og deres behov for rehabilitering, er det noe vi må komme tilbake til.
Bent Høie (Høyre), 2021-01-19:
Vi var i en helt annen situasjon i fjor knyttet til dette. Det var en mye mer uoversiktlig situasjon. Vi hadde mye mindre erfaring med å håndtere pandemien enn en har i år. Å gjennomføre denne typen øvelser er viktig for Norges sikkerhet. At Forsvaret også får øvd i situasjoner som er krevende, er en del av vår beredskap. Men vi skal hele veien også vurdere de forholdene som representanten tar opp, og det har også blitt gjort i denne sammenhengen. Tilbakemeldingen vi får fra både Helse Nord og de mest berørte kommunene, er at de mener at de har kapasitet til å håndtere dette. Vi er nå i en innledende fase, og det betyr at dette kan endre seg som følge av smittesituasjonen internasjonalt, i Norge og i Nord-Norge. Derfor har vi tett dialog med Forsvaret om det og kan gjøre endringer underveis hvis det er behov for det.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Vaksinen er kommunisert som lyset i tunnelen, og i løpet av tre uker, siden første vaksinedose ble satt, er det satt 48 000 vaksinedoser. Det er ikke rart at folk lurer på når tallet skal gå opp og farten skal øke. På spørsmål i denne sal tidligere har helseministeren sagt at strategien ikke er en massevaksinasjonsstrategi. Nå sier både statsministeren og helseministeren i sitt innlegg at fra mars kan vi forvente en strategi som ligner mer på massevaksinering. Mitt spørsmål til helseministeren er: Hvilken plan ligger for å få opp hastigheten på kort og lang sikt gitt at de dosene kommer som leveransene ligger an til å gi oss, altså et tall på mange ganger mer enn det vi trenger med tanke på innbyggertall.
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Jeg takker for svaret. Jeg føler fortsatt at man ikke har en klar målsetting om når den voksne delen av befolkningen skal være ferdigvaksinert, men jeg hørte statsministeren henviste til EUs mål. Jeg har et spørsmål om importsmitte. Jeg bor i en flyplasskommune, og ifølge kommunelegen i min nabokommune opplevde man den første uken etter jul at man hadde fly fra Polen der nesten samtlige testet positivt. Det at man først kom i gang med obligatorisk testing denne uken, kan ha gitt oss utfordringer vi ikke har oversikt over fordi det tillitsbaserte systemet fra 2. januar viste seg å ha mange svakheter. Hvordan er dialogen med kommunene fra myndighetene som Bent Høie styrer over, for å kunne fange opp den importsmitten vi har fått i løpet av disse ukene, og som ikke blir fanget opp på flyplassen, slik vi ønsker at den skal fra og med denne uken?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Nå synes jeg statsråden veldig godt beskriver den forvirringen som kommunene som skal gjøre alle disse oppgavene – teste alle disse folkene, både egen befolkning og dem som kommer fra utlandet – står i. Når statsrådens kollega justisminister Monica Mæland lanserer dette, sier hun at fra mandag starter vi med obligatorisk testing. Da Bjørn Guldvog introduserte dette 2. januar, sa han at det blir en testplikt fra 2. januar. Kommunene opplevde at det var et tillitsbasert system, og jeg har lyst til å spørre statsråden: 59 kommuneleger skrev en kronikk med ganske skarp kritikk av regjeringen fordi de som sitter med myndigheten lokalt, må høre på pressekonferanser med mer eller mindre presis informasjon. Sånn må de drive sin lokale ledelse av pandemien. Har statsråden tatt til seg noe av denne kritikken? Vi opplever at ordførere og kommuneleger får veldig rotete og ulik informasjon, og at de får den gjennom tv-ruten. Er det godt nok?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Jeg tror det er veldig klokt av statsråden å ta den kritikken på det største alvor. Vi har mange måneder foran oss, og selv om vi får flere vaksiner må tiltakene da være mange og omfattende. Vi må ha kontroll på grensen. Ordfører Ida Pinnerød i Bodø ble nevnt av statsministeren. Hun begynte allerede i september å ytre bekymring for det forestående vinterfisket og den arbeidsinnvandringen som følger av det. Fiskeriministeren, helseministerens kollega, henviste til Nav og å søke lokal arbeidskraft, men vi vet at sånn fungerer ikke deler av næringslivet i Norge. Vi må ha kontroll på grensen. Man har også lokalt vist stor kreativitet ved å utvikle nye systemer, slik at man får kontroll. Nå vil det være små og store grenseoverganger hvor det fortsatt kommer folk i bil, og det vil være kommunenes ansvar å bemanne disse teststasjonene. Hvordan vil regjeringen sikre ressurser til det som er statens åpenbare ansvar, nemlig å sikre kontroll ved grensen?
Ingvild Kjerkol (Arbeiderpartiet), 2021-01-19:
Norge står i en krise selv om dødstallene er lave sammenliknet med andre land. Vi vet også at denne felles dugnaden som statsministeren viser til, rammer veldig skjevt. Vanlige folk, sårbare barn og unge, eldre og syke mennesker, bedrifter og arbeidstakere betaler prisen for veldig inngripende smitteverntiltak. Regjeringen skylder derfor å gjøre det som er regjeringens ansvar, nemlig å beskytte sine innbyggere ved å få importsmitten under kontroll. Testplikten som ble innført fra 2. januar, viste seg å være en ordning full av svakheter. Først fra i går startet regjeringen med obligatorisk testing fra utlandet. Vi burde vært i gang før. Det er avgjørende nå at kommunene får nødvendige ressurser og bistand til å gjennomføre dette på en trygg måte og med størst mulig beskyttelse av helsepersonell som må bistå med andre viktige oppgaver i helsetjenesten, også vaksinering. Derfor fremmer Arbeiderpartiet, sammen med opposisjonen, en rekke forslag for bedre kontroll med importsmitte. Regjeringen sier at den prioriterer å unngå inngripende tiltak som rammer barn og unge. Likevel strammet de kraftig inn overfor nettopp dem etter nyttår. Ungdomsskoler og videregående skoler ble plassert på rødt nivå. Det betyr ikke stengte skoler, men det betyr mer hjemmeskole og mindre tilstedeværelse. Tilbudet ble dårligere. Samtidig ble organiserte fritidsaktiviteter også for barn og unge satt på pause. Disse tiltakene ble også innført i kommuner som ikke hadde smitte, og der smittetallene var veldig, veldig lave. Barneombudet, Inga Bejer Engh, mener at tiltakene var for strenge, og at de særlig rammer sårbare barn og unge. Nå oppheves de, og det blir igjen kommunenes ansvar å bestemme ut fra den lokale smittesituasjonen – et ansvar kommunene er godt rigget til å ta, mener vi i Arbeiderpartiet. De har vist evne til å respondere raskt, og de har også vist kreativitet og har strukket seg langt i denne pandemien. Jeg vil helt til slutt si noe om vaksinering. Helseministeren kunne i går fortelle oss at det er gitt 48 000 vaksinedoser. Det tallet bekrefter at vi dessverre fortsatt er på etterskudd. Tallet er under det Folkehelseinstituttet og regjeringen har satt som målsetting, og det betyr at her må farten opp og trykket settes inn, slik at dette ordet som har etablert seg, «saktevaksinering», kan parkeres.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Helseministeren var inne på at man ikke rakk å bygge opp kapasitet til 2. januar. Men det hadde man hatt god tid til hvis man hadde hørt på Fremskrittspartiet, som allerede i august tok til orde for å ha obligatorisk testing på grensen. Den 3. desember ble forslaget behandlet i Stortinget. Dessverre var det vel bare Arbeiderpartiet som støttet det. Tilbakemeldingen fra de som sitter på grensen, er at Norge er det strengeste landet på papiret, men dessverre er det ingen kontroll med testing. Hvem som helst kan registrere seg som samfunnskritisk personell, enten man er snekker, sjåfør eller tannlegeassistent. Senest på fredag kom det personer fra Storbritannia som ikke ble geleidet til teststasjonen, selv om det har vært praksis tidligere. Vi hører om manglende kontroll med dem som kommer inn, hvor de har reist og om de sitter i karantene. Ordføreren i Eidskog sier at kommunen nærmest må være detektiv og lete landet rundt etter disse personene. Forstår helseministeren at folk er provosert over den manglende kontrollen på grensen?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Jeg tror nok at det som provoserer folk kraftig, er nettopp at på papiret er disse reglene strenge, men i praksis fungerer de svært dårlig. Statsråden sier at folk ikke har strenge restriksjoner. Jeg tror ikke det norske folk opplever det slik. Jeg tror ikke de barna som bare delvis får være på skolen, opplever det sånn – heller ikke de eldre som snart har vært isolert et år. De som har sittet på hjemmekontor i nesten et år, opplever det ikke sånn. Det er mange som nå begynner å bli trøtte. Det er derfor det er provoserende å se at det ikke er kontroll. Jeg fikk en tilbakemelding fra Svinesund, fra en som kom dit for kort tid siden. Der var det kaos og kø for å få testet seg. Det var kaos og kø når det gjaldt legitimasjon. De måtte taste inn fødselsnummeret manuelt. Lappen på prøveglasset ble skrevet for hånd. Som han sa: Til og med Posten kan skrive ut etiketter automatisk. Når det gjelder selve testresultatet, fikk man ikke engang beskjed – heller ikke etter to dager – om man var frisk eller smittet. Hva tenker helseministeren om dette?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Før jul spratt representanten Trygve Slagsvold Vedum og Senterpartiet rundt iført Norwegian-slips og tok til orde for milliardstøtte til Norwegian, uten krav til at kreditorene skulle bidra. Fremskrittspartiet ønsker selvfølgelig også at Norwegian greier seg, men vi ville ikke være med på forslag som kunne gi som resultat å fylle bankkontoen til kinesiske og utenlandske kreditorer med det norske folks penger. Siden den gang er det tatt grep i Norwegian, de har omstrukturert selskapet. Spørsmålet er om de grepene ville blitt gjort hvis den norske stat hadde tilført dem så mye penger. Mitt spørsmål er om finansministeren er enig med Fremskrittspartiet i at det å dele ut milliarder av kroner på det tidspunktet ville ført til at vi kunne ha kastet vekk det norske folks penger i kinesiske og utenlandske kreditorers lommer.
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Vi ser selvfølgelig fram til å få regjeringens vurderinger av det. Når det gjelder en kompensasjonsordning, er det et flertall i Stortinget nå som ønsker å få på plass det for luftfarten. Det handler ikke bare om Norwegian, det handler om Widerøe, det handler om SAS, som er ekstremt viktig for Norge, for både næringslivet og vanlige folk, at folk kan komme seg rundt omkring i landet, enten det er forretningsreise, å besøke slekten eller hva det nå skulle være. Hvordan vil regjeringen følge opp vedtaket om å innføre en kompensasjonsordning for flybransjen, og når kan vi vente å få en sak tilbake på det?
Sylvi Listhaug (Fremskrittspartiet), 2021-01-19:
Denne pandemien begynner å få høye omkostninger for mange i Norge. Vi som bor i dette landet, må leve med strenge restriksjoner: Det er barn som går på skolen deler av tiden, det ble innført rødt nivå mot Barneombudets vilje, og ekspertgruppen advarte også mot å bruke det som forebyggende tiltak. Vi vet at barn og unge er veldig utsatt. Mange har levd uten besøk, eldre er isolert og har vært det snart et år, det har enorme konsekvenser for bedriftene. Da er det provoserende å se at man ikke har hatt kontroll på importsmitten og på grensene. I perioden 24. desember til 13. januar kom det altså 68 000 personer til Norge med fly og båt, og på vei estimerte man at det kom 160 000 mennesker. Vi vet at det ikke har vært kontroll på dette verken når det gjelder testing, om de har vært i karantene, eller hvor en del av disse befinner seg. Det er grunn til å komme med et varsel. Fremskrittspartiet har fått nettopp det, fra folk som jobber på grensene. De sier at regelverket er fint på papiret, men på Gardermoen opplever man kaos, ingen kontroll, folk som ikke testes, og at hvem som helst kan definere seg som samfunnskritisk personell, enten det er snekkere, sjåfører eller tannlegeassistenter, for å gi noen eksempler. På Svinesund er det komplett kaos, det samme på Magnormoen, der vi i dag hørte ordføreren var ute og fortalte om at smittede reiser inn i Norge uten at man da får tak i dem, eller man må være detektiver for å få tak i dem. Regjeringen er på hælene her. Fremskrittspartiet foreslo allerede i august at dette burde iverksettes. Det ble avvist fra statsråd Høie, det ble avvist i Stortinget 3. desember, mens man plutselig før jul kom på at dette nok var en god idé likevel. Det er ikke særlig tillitvekkende at regjeringen her halser etter og innfører stadig nye og strengere tiltak på papiret, mens vi får tilbakemelding om at det ikke følges opp i praksis. Stortinget vedtar i dag en rekke forslag som i realiteten gir regjeringen marsjordre – det er jeg glad for – for både å sikre testkapasitet, sikre bedre kontroll og obligatorisk karantenehotell, for å nevne noe. Fremskrittspartiet skulle nok ønske enda tøffere virkemiddel. Vi fremmer forslag om å sikre døgnbemanning av alle grensestasjoner, obligatorisk koronatesting ved innreise til Norge, der man også avviser utenlandske koronaattester. Alle som ankommer norske grensestasjoner, skal registreres, og vi ønsker også å innføre midlertidige skjerpelser i innreisebestemmelsene. Det handler om at vi skal holde ut.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-01-19:
Takk for svaret. Eg har òg eit anna spørsmål til utgreiinga. Pandemien har jo fått konsekvensar for mange brukarar av helsetenester, ikkje berre koronapasientane. Eg har etterlyst ei utgreiing om dette frå regjeringa si side, utan at eg har høyrt noko om det. Mange har opplevd avbrotne behandlingar eller utsette undersøkingar. Eg har spesielt vore opptatt av ruspasientane. Ifølgje VG vart minst 77 pasientar som var under pågåande rusbehandling, skrivne ut da pandemien braut ut i vår. Dei fortel òg at ein av dei tok sitt eige liv kort tid etterpå. Dette viser jo at dette kan få alvorlege og dramatiske konsekvensar når det der snakk om pasientar med stor risiko i utgangspunktet. Eg vil gjerne høyra statsråden fortelja kva som er regjeringa sin plan for å sikra at ruspasientar og andre med stor risiko vert tatt vare på under pandemien, og at ein unngår fleire tragiske hendingar.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2021-01-19:
Først vil eg takka for utgreiinga og det arbeidet som vert gjort, og tiltak som vi trass debatt i hovudsak står saman om. Det er styrken vår i ei samfunnskrise som denne at vi stoler på kvarandre, at vi stoler på fagmyndigheitene, og at vi klarer å samarbeida politisk. Handteringa av koronapandemien er ein balanse mellom fag og politikk. Smittevernloven slår fast at tiltak skal baserast på medisinskfagleg vurdering. Dei faglege vurderingane må vi ha respekt for, og det har Senterpartiet heile tida forsøkt å ha. Vi støttar regjeringa og fagmyndigheitene i at det er karantenekravet som må vera hovudtiltaket for å hindra importsmitte. Alle som kjem til Noreg, må no testast; det støttar vi òg. Testar kan vera falskt negative, og difor er karanteneplikta avgjerande uansett. Vi føreset at regjeringa no gjer det dei kan for å følgja opp både testplikta og især karanteneplikta. Senterpartiet er ut frå dei same grunngjevingane kritisk til regjeringa si handtering av karantenefritak for utanlandske arbeidarar, som Aftenposten avslørte før jul. Dette har no kontroll- og konstitusjonskomiteen tatt tak i og stilt statsråden spørsmål om. Både Helsedirektoratet og Folkehelseinstituttet åtvara jo mot denne endringa og at ho ville kunne føra til auka importsmitte. Vi kan ikkje heilt forstå at dette vart gjort ut frå medisinskfaglege grunnar, og vi fryktar at dette kan ha bidrege til auka importsmitte. Senterpartiet er i dag med dei andre opposisjonspartia på forslaget som handlar om tiltak mot importsmitte. Eg synest det er bra at regjeringa er einig i forslaget, og at dette er i tråd med det regjeringa sjølv arbeider med eller planlegg for. Det viser at det er tverrpolitisk einigheit om nødvendige tiltak her. I utgreiinga saknar eg og Senterpartiet fokus på dei sårbare gruppene under pandemien, som ruspasientar, som eg var inne på i replikkordskiftet, eldre som har opplevd besøksrestriksjonar, psykisk utviklingshemma som har opplevd å verta isolerte i eigen heim, og avlyste behandlingar og undersøkingar elles. Eg etterlyser tydelegare informasjon til Stortinget om kva som er konsekvensane, og kva ein gjer for å hindra at noko liknande skjer igjen. Det same gjeld kommuneoverlegane, som eg òg var inne på i replikkordskiftet. Det er utruleg viktig at regjeringa og statsråden tar fatt i dette og kjem med tiltak på både kort og lang sikt for å styrkja kommuneoverlegane. Til Kristeleg Folkepartis Toskedal, som skuldar Senterpartiet for nasjonal vaksineegoisme: Det er Senterpartiet, og ikkje Kristeleg Folkeparti, som støttar forslaget frå SV i dag for å sikra meir solidaritet i nasjonal og internasjonal fordeling av vaksinar.