Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2001-12-17:
Det er i det alt vesentlige en samlet komite som slutter seg til hovedkonklusjonene i St.prp. nr. 24, som i dag foreligger til behandling. Proposisjonen gjelder endringer av bevilgninger på statsbudsjettet for 2001 under Olje- og energidepartementet, utbygging, anlegg og drift av Kristin-feltet, budsjettkonsekvenser av delprivatisering av Statoil og kompensasjon ved stans av utbyggingene i Beiarn, Bjellåga og Melfjord. Sosialistisk Venstreparti og Fremskrittspartiet har noe avvikende merknader i forhold til flertallsinnstillingen. SV fremmer også et eget mindretallsforslag. Disse partier vil selv redegjøre for sine standpunkter. Statoil ble delprivatisert og børsnotert 18. juni inneværende år. Et stort flertall stilte seg bak dette. De budsjettmessige endringer som det er redegjort for i proposisjonen, er en direkte konsekvens av de vedtak som ble foretatt den gang. 9. mai ble det nye statsaksjeselskapet Petoro AS stiftet for å forvalte SDØE-porteføljen på vegne av staten, og 14. mai ble det nye transportselskapet for transport av naturgass, Gassco AS stiftet. Private aksjonærer har kjøpt 18,2 pst. av aksjene i Statoil, og Regjeringen forbereder nå salg av SDØE-andeler til Norsk Hydro og andre selskaper, tilsvarende 6,5 pst. av verdien av SDØE-porteføljen. De totale utgifter for staten knyttet til delprivatiseringen av Statoil ASA er beregnet til 336,5 mill. kr. Hoveddelen av disse utgiftene er det ikke tidligere bedt om bevilgning for, og Olje- og energidepartementet ber derfor om overførbar tilleggsbevilgning på 326 mill. kr på kap. 1801 post 21, Omstrukturering av statens petroleumsengasjement. Komiteen slutter seg til departementets anmodning og øvrige forslag til saldering på de budsjettkapitler og poster som det er redegjort for i proposisjonen. Utbygging, anlegg og drift av Kristin-feltet representerer betydelige investeringer, men også betydelige reserver for gass og kondensat. Den samlede investeringsrammen er anslått til 15,9 milliarder kr. Prosjektet har vært konsekvensutredet, og proposisjonen viser til innkomne merknader og departementets kommentarer til disse. Departementets vurderinger av høringsuttalelsene tilsier ikke at prosjektet ikke bør godkjennes. Komiteflertallet deler dette syn. Flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet, viser til at Kristin-feltet er et felt med høyt trykk og høye temperaturer, og at man av den grunn står overfor spesielle utfordringer knyttet til helse, miljø og sikkerhet. Flertallet er derfor glad for at dette skal stå sentralt når de tekniske løsningene for Kristin-feltet blir utformet. Det pekes videre i innstillingen på de innsigelser som SFT har kommet med i sitt høringssvar til departementet, og flertallet påpeker derfor viktigheten av at fiskeri- og miljøhensyn ikke settes i fare. I den forbindelse understreker komiteens flertall spesielt arbeidet med steindumping i rørgata. Komiteen er opptatt av å finne gode løsninger knyttet til krafttilførselen på Kristin-feltet. Det understrekes derfor at utbyggerne bes vurdere alternative løsninger til gass, og at elektrifisering koblet til land vil gi betydelige miljømessige gevinster. Flertallet poengterer videre viktigheten av at man finner løsninger for reduserte CO2-problemer, og anmoder derfor utbyggerne om å følge opp med ny kunnskap på dette området i samarbeid med forskningsmiljøene. Proposisjonen omhandler også utbyggingen av Beiarn, Bjøllåga og Melfjord. Denne ble som kjent stanset våren 2000, noe som utløste krav om kompensasjon til Statkraft, Nordland fylkeskommune og Rødøy kommune. Komiteen har ingen merknader til de omtalte kompensasjoner til Statkraft og Nordland fylkeskommune, men er opptatt av at Rødøy kommune har kommet uheldig ut som følge av at utbyggingen ble stanset. Rødøy kommune hadde ingen grunn til å tro at utbyggingen ikke ville bli realisert. Stortingsflertallet og departementet stanset planene etter at fristen for søknad om kompensasjon gikk ut. Kommunens situasjon er derfor etter komiteens vurdering spesiell, også i forhold til andre kommuner som har mottatt kompensasjon for tilsvarende skrinleggelse av utbyggingsprosjekter. Komiteen er derfor av den oppfatning at en ny vurdering og eventuelt ytterligere kompensasjon til Rødøy kommune vil være naturlig, uten at det vil skape presedens i forhold til andre kommuner og saker. Jeg viser derfor til forslaget om dette i innstillingen. Videre vil jeg vise til det romertallsvedtak som nå etter hvert skal omdeles på representantenes bord, som er kommet i etterkant som en formalitet og en uteglemmelse i proposisjonen. Dette gjelder Petoros rolle i utbyggingen og driften av Kristin-feltet, hvor Petoro skal ivareta statens interesser. Det blir vedtak IV, og vil bli omdelt på representantenes bord. For øvrig viser jeg til innstillingen og anbefaler den med grunnlag i flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Senterpartiet.