trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2021-12-08:
Eg takkar for svaret. Næringsministeren er jo ikkje ein kven som helst person i norsk samfunnsdebatt, iallfall ikkje når vi snakkar om eigarskap. Næringsministeren forvaltar faktisk så mykje som ein tredjedel av dei samla verdiane på Oslo Børs, ein samla verdi på kanskje 1 000 mrd. kr. Då blir kvart signal som næringsministeren gjev, viktig i desse debattane. Eg merkar meg også at næringsministeren til Finansavisen ikkje seier at ein skal vurdere, men han seier at regjeringa vurderer, altså er i gang med desse vurderingane. Eg har lyst til å begynne med eit heilt konkret spørsmål. I valkampen varsla Senterparti-leiaren, noverande finansminister Trygve Slagsvold Vedum, at Senterpartiet går inn for å auke statens eigarskap i Hydro frå dagens 34 pst. til 50,1 pst. Arbeidarpartiet var ute og støtta tanken i valkampen. Sidan begge dagens regjeringsparti før valet varsla at ein ønskjer å kjøpe seg opp i Hydro til 50,1 pst., kan statsråden stadfeste at Hydro er eitt av dei konkrete selskapa der regjeringa vurderer å kjøpe seg opp og ikkje ned? Eller kan han gje andre døme, sidan vurderingane allereie er i gang?
Alfred Jens Bjørlo (Venstre), 2021-12-08:
Eg takkar igjen for svaret og tek til vitende at statsråden ikkje ønskjer å kommentere enkeltselskap. Men når ein samtidig snakkar om ei eigarskapsmelding, håpar eg iallfall at regjeringa tek på alvor det som no held på å skje, nemleg at regjeringa gjev ekstremt offensive signal om betydinga av auka statleg eigarskap og samtidig strammar til skatteskruen rundt privateigd norsk eigarskap, og endå meir i det budsjettforliket ein har inngått med SV, utan at det rammar utanlandsk eigarskap på same måte. Korleis vi kan arbeide for å styrkje det norske eigarskapet, også det privat eigde eigarskapet, håpar eg blir ein sentral del av ei slik melding. Eit meir generelt spørsmål: Næringsministeren snakka ikkje berre om å kjøpe seg opp i selskap, men også om å gå inn som eigar i nye selskap. Snakkar næringsministeren då om å kjøpe staten inn som eigar i børsnoterte selskap, altså handle på børsen, eller om å kjøpe seg inn i unoterte selskap. I tilfelle det sistnemnde, kva prinsipp skal liggje til grunn for det på næringsområdet, der det truleg vil vere fleire selskap som over natta dermed får ein ny statleg konkurrent?
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
I Hurdalsplattformen slår regjeringen fast at det statlige eierskapet skal utvikles og forsterkes i omstillingen av norsk økonomi. Mitt klare mandat i regjeringen er å føre en aktiv næringspolitikk, hvor vi legger til rette for økt sysselsetting, økt eksport og økt tempo i det grønne skiftet. Vi skal kutte klimagassutslipp med begge hender, samtidig som vi skaper nye jobber. I det arbeidet er jeg villig til å bruke alle de verktøyene jeg har tilgjengelig for å få det til, inklusive statlig eierskap. Privat eierskap er og blir utgangspunktet i norsk næringsliv, men vi er tydelige på at statlig eierskap kan brukes der dette er det beste virkemiddelet. I Hurdalsplattformen understrekes det at det på enkelte områder er avgjørende at statlig eierskap brukes for å sikre nasjonal kontroll. Spesielt gjelder det der hvor vi har spesielle energi- og naturressurser og viktig infrastruktur. Så åpner vi samtidig for at staten kan etablere eller kjøpe seg inn i selskaper også på andre områder der det er av strategisk interesse for landet. Jeg er opptatt av å finne de beste løsningene også innenfor statlig eierskap. Jeg har et pragmatisk syn på statlig eierskap og vil bruke det der hvor det er det beste verktøyet for å oppnå det regjeringen ønsker. Det er for tidlig nå å si noe om hvilke selskaper det kan bli aktuelt å øke eierskapet i, eller hvor vi vil vurdere å gå inn som eier eller selge oss ned. Det krever grundige vurderinger, det skal gjøres skikkelig og ordentlig, og jeg er opptatt av helheten, det som er mest effektivt for å nå regjeringens mål. Derfor har vi startet arbeidet med ny eierskapsmelding for å utvikle eierpolitikken. Den skal til Stortinget, med respekt for Stortinget, og hensikten med dette arbeidet er bl.a. å se på hvordan statlig kapital og eierskap kan bidra til nettopp økt eksport, nye, grønne verdikjeder og flere lønnsomme arbeidsplasser. I arbeidet med ny eierskapsmelding vil vi også vurdere begrunnelsen for statlig eierskap for alle selskapene i porteføljen. Inntil den nye eierskapsmeldingen er klar har jeg lagt til grunn at dagens salgsfullmakter kan videreføres, uten at det betyr at noe nødvendigvis skal selges. Så vil regjeringen på ordinært vis be Stortinget om fullmakt for å etablere eller kjøpe seg opp i selskaper eller selge seg ned, dersom det skulle bli aktuelt.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Som jeg sa, vil vi komme tilbake til dette på en skikkelig og ordentlig måte for Stortinget i arbeidet med ny eierskapsmelding. Det arbeidet er påbegynt. Der går vi gjennom statens begrunnelse for eierskap i de ulike selskapene. Vi vurderer eierskapspolitikken, og det skal selvfølgelig forankres i Stortinget på skikkelig måte. Jeg er veldig opptatt av det ansvaret vi har som en stor eier. Statens eierskap skal forvaltes med kløkt. Det skal være forutsigbart. Vi har eierinteresser i selskaper der det også er andre eiere, og vi har ikke gitt noen andre signaler enn at vi jobber med en eierskapsmelding, at vi har et syn på eierskap som innebærer at vi kan vurdere å gå opp og inn i selskaper, men også ned og ut av selskaper dersom det ikke lenger skulle være den samme begrunnelsen for å ha eierskap. Vurderingen av hvert enkelt selskap og begrunnelsen for disse kommer vi som sagt tilbake til i ny eierskapsmelding.
Jan Christian Vestre (Arbeiderpartiet), 2021-12-08:
Jeg tror representanten og jeg er helt enige om viktigheten av at det statlige eierskapet utøves på en forsvarlig og ordentlig måte. Derfor tror jeg også representanten har stor forståelse for at jeg ikke kan kommentere enkeltselskaper, og at vi vil komme tilbake til dette på egnet måte i arbeidet med eierskapsmeldingen, og/eller hvis det skulle være behov for fullmakter inn mot Stortinget. Så vil jeg understreke et budskap jeg har gjentatt siden jeg tiltrådte som næringsminister. Det er at mitt mål er å mobilisere mest mulig privat kapital til grønn omstilling av norsk økonomi. Vi har et statsbudsjett som bidrar til å kunne mobilisere 3 mrd. kr i økte grønne investeringer, først og fremst privat kapital. Privat eierskap er og blir utgangspunktet i norsk næringsliv, men i motsetning til forrige regjering har vi ikke et uttalt mål om å redusere det statlige eierskapet. Vi har et mer pragmatisk syn på det og sier at det skal og kan brukes der det er hensiktsmessig for å oppnå regjeringens næringspolitikk, og det vil vi komme tilbake til på egnet måte.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2021-12-08:
«Stormen forrige uke medførte store ødeleggelser av store skogområder. Det er så massive ødeleggelser i f.eks. Hedalen i Sør-Aurdal at dersom nye omfattende skader forårsaket av ras, flom og tette avløp skal unngås, må storsamfunnet bidra. Dagens forsikringsordning er ikke god nok med tanke på naturskade. Vil statsråden sørge for hjelp til de hardest rammede områdene for å redde trevirket og forebygge andre skader, og vil statsråden ta initiativ til en gjennomgang av forsikringsordningen for skogeiere sett i lys av forrige ukes hendelser?»
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2021-12-08:
Det er veldig bra å høre at statsråden tar grep og følger situasjonen nøye. Jeg er også kjent med at hun har vært på besøk, noe som er veldig bra. En del av skogen i de hardest rammede områdene er i veldig bratt, ulendt terreng. Det er lite tilgjengelig og ikke tilgjengelig i det hele tatt for skogsmaskiner. Det er også mye skog som ikke blir drevet – fordi det enten er frivillig vern eller annet vern av skog. Så spørsmålet er: Vil statsråden se på løsninger for rask opprydning nå før det fryser, og før det kommer metervis med snø i de vanskeligst tilgjengelige områdene? Det vil spare storsamfunnet for skader på infrastruktur i form av flom og ras når det blir vår.
Kari-Anne Jønnes (Høyre), 2021-12-08:
Det er godt å høre. Barkbiller er en stor bekymring hvis dette blir liggende, og de kan fort spre seg til resten av landet. Men jeg bekymrer meg også over viltet, fordi det i disse områdene – som strekker seg fra Telemark gjennom Viken til Innlandet – er veldig store områder som har rike biotoper, og det er mye vilt. Nå er det viltet innesperret; det er grunn til å anta at det ligger en del døde dyr rundt omkring, og de klarer ikke å forflytte seg fordi det rett og slett er en slagmark. Spørsmålet er da: Vil statsråden også bidra til at det hogges eller ryddes gater i områdene sånn at dyrene kan komme seg fram, og at en bidrar til å ivareta det verdifulle naturmangfoldet som er der?
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-08:
Det er ingen tvil om at uværet som var, har medført en svært krevende situasjon i de delene av landet som er rammet. Jeg må si at jeg som landbruks- og matminister har fulgt situasjonen tett helt siden hendelsen skjedde, og jeg har også vært på befaring i området. Landbruksdirektoratet har allerede skaffet oss en god første oversikt over hvilke utfordringer skognæringen nå står overfor i de berørte områdene. De første foreløpige anslagene viser at det kan dreie seg om i overkant av 1 million kubikkmeter tømmer som blåste ned under uværet. Det er nå viktig å sikre mest mulig av verdiene i de skadde skogområdene og å sørge for en effektiv opprydning, slik at vi reduserer risikoen for skader fra sekundære skadegjørere, f.eks. granbarkbille. Dette arbeidet er allerede i gang. Skader på skog som følge av storm dekkes av gode og rimelige private forsikringsordninger. Disse dekker kostnader ved å få ryddet opp og drevet ut stormfelt tømmer. De dekker også skogeiers tap som følge av at tømmeret tas ut før trærne er hogstmodne. Over statens naturskadeordning kan det ytes erstatning for kostnader til gjenoppretting av skade på objekter som ikke dekkes av private forsikringsordninger. Naturskadeordningen dekker derfor ikke kostnader ved stormskader på skog, men ordningen dekker skader på veier, bruer og jordbruksarealer som følge av naturskader. Når det gjelder opprydningsarbeidet for skog som har blåst ned, er dette i utgangspunktet skogeiers ansvar. Dette sikres også ved at kommunen som skogbruksmyndighet kan pålegge skogeierne å sette i verk tiltak som er nødvendige for å rette opp skadene. Skogbruket har et godt apparat til å gjøre denne jobben. Dersom det er tale om opprydning av vindfall i skog som ikke er økonomisk drivverdig, kan imidlertid naturskadeordningen gi erstatning til skogeier for å dekke nødvendige utgifter til opprydning. Dette forutsetter at det er gitt pålegg om opprydning fra kommunen. Staten verken kan eller skal utbetale erstatning for skader eller tap som er omfattet av det private forsikringsmarkedet. Dette ville ha undergravd grunnlaget for å ha velfungerende forsikringsordninger. Utformingen av skadeforsikringsordningen skjer primært gjennom samspill mellom forsikringsselselskapene og næringen selv. Jeg har allerede god dialog med både næringen og skogforsikringsselskapet Skogbrand. Jeg kan også opplyse om at jeg om kort tid skal ha et møte med næringen om skadesituasjonen for å ha en nærmere oppfølging.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-08:
Jeg er veldig enig i representantens bekymringer, og vi har iverksatt et arbeid for å få til en rask opprydning. Nå jobber jeg med å få oversikt over situasjonen og vil vurdere behovet for eventuelle tiltak og virkemidler utover det forsikringsordningene i dag dekker. Dette kan bl.a. innebære å se nærmere på om det er behov for å tildele mer av midlene til veibygging og drift i vanskelig terreng, der vi ser at det f.eks. er ekstra bratt. Jeg har også god kontakt med Skogbrand, altså skogeiernes forsikringsselskap, for å få en oversikt over situasjonen, men det er klart at for å forebygge mot barkbille til våren er det også viktig med en effektiv opprydning framover.
Sandra Borch (Senterpartiet), 2021-12-08:
Regjeringen jobber nå med å få en oversikt, men jeg vil også si at det er gjort en stor del opprydning i området allerede. Så vet vi at det er mye masse igjen; det jobber vi nå med å få et effektivt uttak av. Det er også viktig å si at der det er absolutt mest nødvendig – ved master som er knyttet til infrastruktur – må jobben starte først, og så må man få til en effektiv opprydning som gjør at en raskt kan ta vare på det naturmangfoldet som finnes i disse områdene. Men la meg bare forsikre om at vi er veldig opptatt av både det som omhandler vilt, og ikke minst det som kan bli en stor utfordring – og der vi har sett store utfordringer – nemlig barkbille. Nå er det viktig å få i gang en effektiv opprydning, sånn at vi ikke får en situasjon til våren der vi får et massivt utbrudd av barkbille.
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-08:
Jeg har følgende spørsmål til justis- og beredskapsministeren: «EU-kommisjonen foreslår å innskrenke retten til å søke asyl i Polen, Latvia og Litauen som følge av den spente situasjonen på grensen mot Hviterussland, som også truer med å destabilisere Europa. Begrensninger i retten til å søke asyl i nevnte land kan bidra til at migrantstrømmen finner veien til nye grenseoverganger. Mener statsråden forslaget fra EU-kommisjonen har betydning for norsk innvandringspolitikk, og er hun bekymret for at det kan bidra til migrasjon fra Russland til Norge?»
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-08:
Takk for svaret og gjennomgangen av det som foreslås av Kommisjonen. For å understreke: Noe av årsaken til at jeg spør, er rett og slett at noe av det det spekuleres i, er at Hviterussland også bidrar til denne situasjonen, rett og slett for å destabilisere Europa. Jeg er glad for at statsråden per nå ikke ser at det nødvendigvis vil få noen innvirkning på grensene våre. Men statsråden har helt rett i at dette må ses i sammenheng med den migrasjonspakten som EU også diskuterer og skal ta stilling til, at det på en måte også er et ledd i den. Deltar statsråden i diskusjoner, både knyttet til dette spørsmålet fra Kommisjonen og til hele migrasjonspakten til EU?
Mari Holm Lønseth (Høyre), 2021-12-08:
For å understreke: Jeg er også helt enig i at Norge selvfølgelig skal beholde kontroll over/med innvandringspolitikken. Det er noe vi antakeligvis er helt enige om. Selv om migrasjonspakten nå har kommet lenger – det er vel det statsråden sier – er det en høyaktuell diskusjon som nå pågår i Europa. Er det da sånn å forstå, når statsråden sier at man skal komme tilbake til det på et tidspunkt da det har kommet lenger, at Norge ikke har noen posisjon knyttet til de diskusjonene som nå foregår?
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-08:
Jeg er kjent med at Kommisjonen den 1. desember foreslo noen midlertidige praktiske og prosessuelle lettelser for Polen, Litauen og Latvia for situasjonen ved grensen mot Hviterussland. Det Kommisjonen foreslår, er bl.a. å gi landene bedre tid til å registrere asylsøkere. I dag gjelder en frist på tre til ti dager. I en situasjon hvor det er mange som ankommer på én gang, kan det være krevende å registrere alle på kort tid. Kommisjonen vil derfor utvide fristen til fire uker. Tilsvarende mener Kommisjonen at kravene til mottaksforhold må tilpasses situasjonen. De må fokusere på å ivareta søkernes grunnleggende behov, samtidig som sårbare søkere skal få nødvendig assistanse. Et annet sentralt punkt er Kommisjonens ønske om rask behandling av asylsaker på grensen og rask retur. De vil at asylsøknader behandles innen 16 uker. Hurtigere asylsaksbehandling ved yttergrensene og rask retur er for øvrig noe Kommisjonen også foreslo i forbindelse med asyl- og migrasjonspakten i september 2020, men det er rom for å prioritere en rask behandling av asylsaker også innenfor dagens system. Så langt kan jeg ikke se at Kommisjonens forslag vil få innvirkning verken på norsk innvandringspolitikk eller migrasjon fra Russland til Norge. Hurtigbehandling av asylsøknader er noe Norge har prioritert i mange år, gjennom ulike ordninger. Norsk tilnærming har vært at hurtig behandling av disse sakene har en forebyggende effekt på ankomstene generelt. I tillegg kan det bidra til en realitetsorientering for mange søkergrupper. Rask retur av dem som ikke har et beskyttelsesbehov, har vært prioritert i Norge fordi det bidrar til å bevare asylinstituttet. Siden Norge allerede har gode ordninger for rask behandling og retur, er det lite sannsynlig at tiltakene i Polen, Latvia og Litauen i særlig grad vil påvirke asylankomstene til Norge.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-08:
Norge har flere internasjonale samarbeid knyttet til migrasjon og innvandring, og vi har også kontroll på vår egen innvandringspolitikk. Når det gjelder forhandlingene og den prosessen som pågår rundt en migrasjonspakt i EU, er det noe vi følger med på. Det er fortsatt flere ting der som ikke er avklart, og som vi vil komme tilbake til – hvordan norske posisjoner skal være – når prosessen har kommet lenger.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-08:
Den migrasjonspakten består av ulike deler. Noen er en del av samarbeid vi allerede har, andre er det ikke gitt at Norge skal gå inn i hvis det ikke er noe vi selv ønsker. Det er jo ting vi må ta stilling til når tidspunktet er inne for det.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-08:
Jeg tror ikke det er så veldig overraskende og nytt at jeg selvfølgelig vil følge Grunnloven i alle prosesser jeg foretar meg. Når det gjelder det representanten konkret spør om, er barnets beste et grunnleggende hensyn ved alle handlinger og avgjørelser som berører barn. Det følger ikke bare av Grunnloven, men også av Barnekonvensjonen, som gjelder som norsk lov. Selvfølgelig vil regjeringen sørge for at det grunnleggende hensynet til barnets beste også blir ivaretatt i det videre arbeidet med domstolstruktur, slik vi selvfølgelig også har blikk på barn og barns beste i alle andre saker. I tråd med Hurdalsplattformen er regjeringen opptatt av å styrke domstolene slik at de blir mindre sårbare. Derfor har vi allerede i tilleggsproposisjonen for statsbudsjettet for 2022 foreslått, og nå også fått som en del av en budsjettavtale, at vi ønsker å øke bevilgningene til domstolene for å styrke digitalisering, men vi har også helt konkret satt av 20 mill. kr for å ansette flere embetsdommere. Det er et tiltak som vil redusere andelen dommerfullmektiger og styrke de små domstolene. Tiltaket vil også bl.a. bidra til at barnesakene i større grad kan behandles av embetsdommere istedenfor av dommerfullmektiger. Det vil være ett av flere tiltak som denne regjeringen mener er viktig for å styrke barns rettssikkerhet også i en ny domstolstruktur, der det vil bli endringer i rettskretsene. Så er jeg kjent med at flere aktører, bl.a. Barneombudet, har uttalt seg om hva de mener vil være betydningen av å gjeninnføre domstolstrukturen fra før domstolsreformen, også for barnesaker. Da kan jeg også betrygge representanten med at regjeringen vil sørge for en god prosess. Vi vil involvere de aktørene som er berørt, og som ønsker å gi innspill. I den forbindelse vil jeg selvfølgelig også ta imot innspill fra Barneombudet og andre som måtte ha kompetanse på barnesaker, og som ønsker å si noe om dette. Jeg mener at rettssikkerheten for barn handler om mye mer enn domstolens størrelse og hvilken struktur man skal ha, og jeg mener også at rettssikkerhet for barn fint kan ivaretas på en god måte i en desentralisert struktur. Det finnes andre muligheter til å sikre høy kompetanse og gode fagmiljøer enn å slå sammen domstoler. Der er vi politisk uenige, rett og slett, og det har vi vært lenge. Planleggingen av det videre arbeidet med domstolstruktur er godt i gang i departementet. Hvilke tiltak som skal iverksettes, er noe jeg vil komme tilbake til på et senere tidspunkt.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-08:
Vi kommer til å legge opp til en prosess som vi mener er god, som vil gi mulighet til å belyse en ny struktur, dvs. å gå tilbake til den tidligere domstolstrukturen, på en god måte, med innspill fra ulike deler av både fagmiljø, Kommune-Norge og Domstols-Norge. Denne regjeringen mener det er viktig nettopp å lytte til bredden av innspill, noe den forrige regjeringen i liten grad gjorde; man valgte å lytte til noen sentrale ledere som ønsket å sentralisere domstolene. Vi mener at det kan være viktige nyanser og viktige innspill både fra kommunene, fra sorenskrivere, fra ansatte i domstolene og også fra andre aktører, som Barneombudet og andre som er engasjert i sivilsamfunnet, og det vil prosessen vår ivareta.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-12-08:
Jeg vet ikke om representanten insinuerer at jeg kommer til å bryte Grunnloven. Det mener jeg i så fall er et helt feil premiss. Jeg legger til grunn at denne regjeringen skal følge Grunnloven i alle saker, på lik linje med det jeg regner med at den forrige regjeringen la til grunn for sitt arbeid, og jeg forholder meg til det.
Ingunn Foss (Høyre), 2021-12-08:
«Grunnloven § 104 forplikter storting, regjering og domstoler til å vektlegge barnets beste og barnets mening før de treffer sine avgjørelser. At barns rettssikkerhet ivaretas bedre i større fagmiljøer, har solid forankring i NOU 2017: 8, der det ble vurdert om man skulle opprette særdomstoler for barnesakene. På hvilken måte vil statsråden sikre at barnets beste er et grunnleggende hensyn i de beslutninger regjeringen skal gjøre i denne saken, og vil statsråden sikre at Grunnloven § 104 følges i den videre prosessen?»
Ingunn Foss (Høyre), 2021-12-08:
Takk for svaret, som for så vidt høres greit ut. Jeg kan stille et spørsmål når det gjelder at Hurdalsplattformen definerer dem som skal vurdere om dagens struktur skal opprettholdes, og det er domstolledere, ansatte og kommunene. Hvis det er sånn at justisministeren har Grunnloven § 104 i bunnen, hvorfor er ikke barn eller barns talsmenn omtalt i Hurdalsplattformen?
Ingunn Foss (Høyre), 2021-12-08:
Med tanke på alle de tunge fagmiljøene som nå advarer regjeringen mot å reversere denne reformen, er mitt siste spørsmål i denne runden om justisministeren kan garantere at en eventuell reversering vil bli juridisk vurdert opp mot Grunnloven § 104, og om denne vurderingen vil bli meddelt Stortinget?
Marie Sneve Martinussen (Rødt), 2021-10-12:
På vegne av stortingsrepresentantene Bjørnar Moxnes, Hege Bae Nyholt, Seher Aydar, Geir Jørgensen, Mímir Kristjánsson, Tobias Drevland Lund, Sofie Marhaug og meg selv vil jeg gjerne fremme et forslag om kutt i godtgjørelsene for stortingsrepresentanter og regjeringsmedlemmer. På vegne av stortingsrepresentantene Tobias Drevland Lund, Hege Bae Nyholt, Sofie Marhaug og meg selv vil jeg gjerne fremme et forslag om å holde barnetrygden utenfor beregningen av økonomisk sosialhjelp.
Freddy André Øvstegård (Sosialistisk Venstreparti), 2021-10-12:
På vegne av representantene Kari Elisabeth Kaski, Lars Haltbrekken, Kirsti Bergstø, Torgeir Knag Fylkesnes, Kathy Lie, Andreas Sjalg Unneland, Grete Wold, Birgit Oline Kjerstad og meg selv har jeg gleden av å fremme et forslag om kompensasjonsordningen for selvstendig næringsdrivende og frilansere.
Sofie Marhaug (Rødt), 2021-10-12:
På vegne av Bjørnar Moxnes og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å bremse krafteksporten. På vegne av Lars Haltbrekken, Lan Marie Nguyen Berg og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å stanse tildelingen av letetillatelser på norsk sokkel.
Naomi Ichihara Røkkum (Venstre), 2021-10-12:
På vegne av representantene Ingvild Wetrhus Thorsvik, Ane Breivik og Sofie Høgestøl og meg selv har jeg gleden av å fremme et representantforslag om å innføre en fravikelig samboerlov.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2021-10-12:
På vegne av representantene Bård Hoksrud, Tor André Johnsen og meg selv har jeg den ære å fremme et forslag om å anmode Stortingets ansvarskommisjon om å foreta undersøkelser om statsråd Knut Arild Hareide har brutt ansvarlighetsloven § 8 bokstav b, ved å unnlate å gjennomføre stortingsvedtak 1013, av 27. mai 2021.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2021-10-12:
På vegne av representanten Seher Aydar og meg selv fremmer jeg et forslag om en tannhelsereform for å behandle tennene som en del av kroppen.
Seher Aydar (Rødt), 2021-10-12:
På vegne av representanten Bjørnar Moxnes og meg selv vil jeg fremme et forslag om å bevare Ullevål sykehus, Gaustad sykehus som psykiatrisk sykehus og bygge ut Aker sykehus som lokalsykehus for hele Groruddalen. Jeg vil også fremme et forslag om å redde fødeavdelingen i Kristiansund.
Mímir Kristjánsson (Rødt), 2021-10-12:
På vegne av representantene Seher Aydar, Hege Bae Nyholt, Tobias Drevland Lund, Sofie Marhaug og meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å forby bemanningsbransjen, fjerne den generelle adgangen til midlertidig ansatte og skjerpe arbeidstakerbegreper og arbeidsgiveransvaret. På vegne av meg selv vil jeg fremme et representantforslag om å hindre at AAP-mottakere blir kastet ut i fattigdom. Jeg ber om at dette forslaget blir hastebehandlet etter § 39 i Stortingets forretningsorden.
Tobias Drevland Lund (Rødt), 2021-10-12:
På vegne av stortingsrepresentantene Marie Sneve Martinussen, Sofie Marhaug og meg selv vil jeg fremme et forslag om strakshjelp med strømregninga for folk med dårlig råd.
Geir Jørgensen (Rødt), 2021-10-12:
På vegne av representantene Bjørnar Moxnes, Sofie Marhaug og meg selv vil jeg fremme et forslag om å oppheve vedtaket i EØS-komiteen av 24. september 2021 om innlemmelse av de rettsaktene som inngår i EUs jernbanepakke 4.
Hege Bae Nyholt (Rødt), 2021-10-12:
På vegne av stortingsrepresentantene Bjørnar Moxnes, Seher Aydar, Audun Lysbakken, Freddy André Øvstegård og meg selv vil jeg gjerne fremme et forslag om profittfrie barnehager.
Erna Solberg (Høyre), 2021-10-12:
Stortingsvalget 13. september 2021 har gitt som resultat at det foreligger et parlamentarisk grunnlag for en ny regjering. Jeg vil derfor i statsråd i dag kl. 13 legge frem en søknad om avskjed for regjeringen. Jeg vil råde Hans Majestet Kongen til å henvende seg til lederen for Arbeiderpartiet, Jonas Gahr Støre, da han er statsministerkandidat for de to partiene som er beredt til å danne regjering.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-10:
Først vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid i saken, der jeg som møtende vara har vært så heldig å få være med i både første og nå siste del av behandlingen. Denne saken omhandler forslag fra SV om å gjøre nødvendige tiltak for å sikre vann og avløp, og i selve representantforslaget ble sju forslagspunkter fremmet. Komiteen har mottatt svarbrev fra klima- og miljøministeren, der alle punktene er kommentert. Det er også kommet skriftlige innspill fra sju instanser. I komiteens tilrådning innstilles det på at Stortinget ber regjeringen legge fram forslag til en sektorlov for vann- og avløpssektoren, og at det utredes en statlig ordning som bidrar til å redusere geografiske kostnadsforskjeller ved påkobling til vann og avløp samt forskjeller i gebyrer. Det fremmes tre mindretallsforslag i saken, ett fra SV og to fra Senterpartiet og SV i lag. Jeg vil med dette gjerne få ta opp de to forslagene Senterpartiet er med på å fremme, og så vil jeg si at Senterpartiet støtter SVs forslag. Det er en svært viktig problemstilling som løftes fram i denne saken, og den har mange sider ved seg. EUs vanndirektiv krever at tilstanden i overflatevann og grunnvann skal beskyttes mot forringelse; tilstanden skal forbedres og gjenopprettes med sikte på at vannforekomstene skal ha god økologisk og kjemisk tilstand innen utgangen av det året vi er inne i. Vannforskriften er det norske lovverket som styrer gjennomføringen av vanndirektivet. Vi er helt avhengige av et velfungerende vann- og avløpssystem i Norge, og nær 90 pst. av befolkningen er tilknyttet kommunale anlegg. Den siste rapporten fra Norsk Vann, som det er referert til i saken, viser at det samlede investeringsbehovet de neste 20 årene er på hele 332 mrd. kr. Det enorme oppgraderingsbehovet skyldes at det finnes dårlige og utdaterte anlegg mange plasser, men det skyldes også at mange av kravene som stilles gjennom EU-direktivet og tilhørende forskrift, oppleves som overdimensjonerte, både i overført og kanskje i bokstavelig betydning. Jeg skal komme nærmere inn på hva Senterpartiet opplever som de største utfordringene, i et senere innlegg, men det er to ting som står helt klart for meg: Det ene er at vi trenger en statlig utredning om et nasjonalt system for nødvann for å sikre befolkningen drikkevann i en krise. Det andre er at vi trenger en overgripende sektorlov for vann og avløp, slik vi har på mange andre sammenlignbare områder, f.eks. energiloven, vegloven, forurensningsloven, naturmangfoldloven og vannressursloven. I utarbeidelsen av en sånn sektorlov vil en kunne få belyst alle utfordringene som finnes på området, og jeg håper dette er noe Stortingets flertall ser verdien av.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-10:
Først ønsker jeg å presisere at komiteens tilråding nødvendigvis fremmes av et flertall i komiteen, sånn som den er sammensatt. Vann og avløp driftes, som vi har hørt nå, nødvendigvis etter selvkostprinsippet. Det betyr også at store utbedringer vil bety store gebyrøkninger, spesielt i kommuner i lave sentralitetsklasser, der det er få som deler på utgiftene. I rapporten som er omtalt i saken, anslås gebyrene i Nordland å øke med over 200 pst., og vi kan vel alle tenke oss hva det gjør med bolyst, utvikling og rekruttering framover. Senterpartiet registrerer også at statsråden fra Venstre, og Høyre og Fremskrittspartiet, mener at investeringsbehovene på 332 mrd. kr utelukkende skal dekkes gjennom selvkost, altså sendes til innbyggerne og kommunene. Senterpartiet mener at staten bør gå inn for å sikre at nødvendige utbedringer skjer. Vi kan også i en prosess med å utarbeide en sektorlov eller en vurdering ut fra det anmodningsvedtaket vi har vært innom, se på selve regelverket. Som Norsk Vann også har pekt på tidligere, har det de siste 20 årene vært et markant taktskifte når det gjelder regelverksendringer på vann- og avløpsområdet. En viktig årsak til det er at EU har utviklet regelverk på stadig flere områder, med betydning for vann- og avløpstjenestene, og EU-reglene blir som følge av EØS-avtalen i hovedsak implementert i norsk regelverk. Summen av et komplisert regelverk og også høyt endringstempo i Norge gjør at det er krevende for den enkelte kommune og det enkelte vann- og avløpsselskap å holde seg oppdatert på hva som gjelder av rammebetingelser til enhver tid. Som vi også hørte i replikkordskiftet, ser vi eksempler på at påkoblingsplikten vil gi enorme utgifter for enkelte abonnenter. Da frister det lite å starte opp med f.eks. spennende næring eller å bare flytte til det vi kaller «grisgrendte strøk». Jeg registrerer også at statsråden og Høyre og Fremskrittspartiet slår seg til ro med å vente videre på utredning av anmodningsvedtaket som kom for fire år siden. Forslagsstillerne i denne saken ønsker mer framdrift, for det er et svært viktig område. Det er en selvfølgelighet for Senterpartiet at man fortsatt skal se på vann som vårt viktigste næringsmiddel, som er nevnt her, men det må være lov å ha to tanker i hodet samtidig, både at vi trenger en overgripende sektorlov og å se på vann som et næringsmiddel. Vi ønsker med dette forslaget å få framdrift i det som er prekært, og vi ønsker ikke, som statsråden, å vente og få på plass flere byråkrater for å utrede. Så vi ber om støtte til våre forslag.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-10:
Jeg tror kanskje undertegnede ikke står til hederlig omtale i Budstikka, men gratulerer til representanten Limi! Som det allerede er gjort godt rede for, legges innstillingen fram av en samlet komité. Innstillingen er dog ikke i tråd med departementets vurdering, men Senterpartiet støtter forslagsstillernes ønske om å få klarhet i hvilke krav man kan forvente at kommunene stiller når det gjelder slokkevann. Bakgrunnen for at komiteen ønsker klare vilkår, er eksempler som vi nå har fått høre, fra kommuner som praktiserer strengere krav enn det som følger av både TEK17 og brannforebyggingsforskriften. Senterpartiet er selvsagt tilhenger av at kommuner selv legger føringer for egen virksomhet, men der det finnes sentral lovgivning, bør praksis være noenlunde lik rundt om i landet. Vi har tillit til at kravene i byggteknisk forskrift, altså TEK17, og forskrift om brannforebygging ivaretar innbyggernes sikkerhet. Det oppleves derfor som urimelig når enkeltkommuner praktiserer andre og strengere krav, og særlig når det fører til en merkostnad for utbyggere. Vi støtter derfor forslaget om å be regjeringen oppstille klare vilkår i regelverket for når kommunene kan fravike de preaksepterte ytelsene i de nevnte forskriftene. Selv om det dreier seg om minstekrav, bør det være en forutsigbarhet for når man som innbygger, eller utbygger, kan forvente at det stilles andre og fordyrende krav. Vi tenker at dette bør kunne imøtekommes uten å bli svært detaljert, som statsråden uttrykker bekymring for. Samtidig vil jeg berømme statsråden for hans omfavnelse av den kommunale selvråderetten i sitt svarbrev til komiteen. Statsråden svarer bl.a.: «Dersom det skal settes klare vilkår for denne typen saker i regelverket, vil det kunne føre til regler som vil kunne være krevende å forstå og etterleve, da det er ulike forhold i de ulike kommunene. Det er kommunene selv som er best i stand til å vurdere behovet for, og dimensjonering av, slokkevann og slokkevannkapasitet.» Og videre: «En regel med klare vilkår vil måtte bli svært detaljert for å være tilpasset alle kommunene i Norge. Dette vil kunne legge unødvendige og uheldige begrensninger på den kommunale selvråderetten.» Nå er vel dette den ene saken der jeg og Senterpartiet ønsker mindre selvråderett enn Høyre-statsråden. Jeg skulle bare ønske at denne tilliten til det kommunale lokaldemokratiet hadde gjort seg sterkere gjeldende også i andre saker, saker som kanskje ikke er like viktige som slokkevann. Som eksempler nevner jeg at jeg gjerne hadde sett at man lyttet til kommuner og innbyggere når det gjelder nedlegging og sentralisering av f.eks. Nav-kontor, politi, lensmannskontor, passutstedelse, tingretter og jordskifteretter, skattekontor og veistasjoner samt sammenslåing av kommuner og fylkeskommuner. Jeg bare nevner det.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-10:
De senere ukene har det vært en rekke oppslag i media om manglende boligbygging i distriktene. Et ungt par på Værøy har fortalt om hvordan de måtte skrinlegge sine planer om å bygge nytt hus fordi de ikke fikk låne det de trengte i banken utover egenkapital. Bankene kan gi lån basert på husets markedsverdi når det er ferdigstilt. Problemet er at byggekostnadene i distriktene er mye høyere enn den faktiske markedsverdien. Så fort du setter nøkkelen i døra til et nybygd hus på bygda, stuper markedsverdien dramatisk i forhold til hva det har kostet å bygge. I tillegg vet vi at varekostnadene i distriktene og særlig i nord er mye høyere enn i mer sentrale deler av landet. Disse utfordringene er godt beskrevet av det allerede nevnte distriktsdemografiutvalget, som bl.a. sier: «Tilgang på egnede og varierte boliger har betydning for om folk etablerer seg og blir boende på et sted.» Det samme utvalget slår også fast at Husbanken må ha en tydelig distriktspolitisk oppgave med å bidra til god tilgang på egnede boliger særlig for unge og eldre. Senterpartiet har foreslått en ny boliglånsordning i Husbanken som skal dekke det mellomlegget som vanlige banker ikke kan eller vil ta. I forslaget beskriver vi en ordning som toppfinansierer lån til boligbygging i områder der anslått markedsverdi er lavere enn byggekostnadene. Vi ber også regjeringen om å utarbeide retningslinjer for hvilke kostnader som skal kunne inkluderes i denne spesifikke ordningen. Vi registrerer at Høyres svar så langt har vært at det allerede finnes ordninger i Husbanken som kan brukes. Det refereres til startlån, men dessverre er ikke det tilstrekkelig. Husbankens egne tall viser at bare 3 pst. av deres grunnlån brukes i distriktskommuner, som har 14 pst. av befolkningen. Samtidig vet vi at manglende tilgang på boliger i distriktene i stor grad hemmer rekruttering av arbeidskraft. Hele 25 pst. av næringsvirksomhetene her opplyser at det er en viktig årsak til deres rekrutteringsutfordringer. Det viser at boligmangel rammer både bolyst og næringsvekst på en svært uheldig måte. I byene er utfordringen ofte motsatt, som også saksordføreren var inne på. Der er markedsverdien så høy at det nesten er umulig for unge kjøpere å få seg egen bolig. Mange boligbyggelag og utbyggere tilbyr en leie-til-eie-modell, som også representanten fra Høyre nevnte, der man etter en gitt periode som leietaker tilbys å kjøpe boligen. Senterpartiet mener dette er en god ordning, men ønsker at modellen skal tilbys i langt større grad i pressområder. Det vil hjelpe unge i etableringsfasen inn i boligmarkedet, og det kan styrke deres egenkapital til senere boligkjøp. I vårt forslag ber vi derfor regjeringen om å sørge for at en leie-til-eie-ordning utvides i omfang. Til slutt: Senterpartiet håper et flertall i Stortinget støtter opp om disse forslagene, da det vil stimulere til økt boligbygging i distriktene og hjelpe unge inn i boligmarkedet i byene. Det vil gi flere muligheter til å skaffe eget tak over hodet. Det handler om politisk vilje til prioritering. Jeg tar med dette opp Senterpartiets forslag.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-10:
Som vi hører i debatten, er statsråden og regjeringspartiene godt fornøyd med dagens ordninger når det gjelder både leie-til-eie og toppfinansiering for boligbygging i distriktene, selv om tallene, statistikken det vises til, ikke sier det samme. Som tidligere nevnt går 3 pst. av Husbankens grunnlån til kommuner i lav sentralitetsklasse. Det er vel og bra at statsråden nå informerer om at han har gitt beskjed til Husbanken om at eksisterende ordninger må bli bedre kjent. Det er kanskje uheldig at det skjedde helt på tampen av inneværende periode når disse statistikkene har vært slik over tid, og kanskje tilfeldig at det gjøres nå når dette forslaget fra Senterpartiet lanseres. Jeg vil bare presisere at Senterpartiet fortsatt står bak forslaget om å ha en spesifikt egen ordning øremerket dette gapet som oppstår i distriktene. Det som er viktig for meg å presisere, er at i denne ordningen vil vi ikke gjøre som Husbanken gjør i dag, nemlig å stille særkrav utover det som ligger i byggteknisk forskrift, TEK17. I dag står det at dersom man skal få dekket gapet mellom byggekostnad og markedsverdi, må man oppfylle særskilte krav til livsløpsstandard og miljø i distriktene. Det igjen fordyrer hele byggeprosessen, slik at vinningen går opp i spinningen. Jeg er glad for at Senterpartiet stiller seg bak en egen ordning innenfor Husbanken.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-10:
Det er en liten klargjøring til representanten Andersen fra SV. Mitt poeng er at da statsråden viste til at det allerede finnes ordninger for det vi gjerne kaller toppfinansiering i distriktsboligbyggingen, nevnes det ikke at noen av kriteriene i Husbanken for å komme inn der, er de ekstrakravene som stilles til livsløpsstandard og miljøkrav. Begge deler er noe vi selvfølgelig støtter i prinsippet, men vi mener ikke at det skal ligge til grunn for bygging i disse områdene – at det skal utelukke alternative løsninger, for vi ser de sakene som er blitt løftet, i Værøy og ellers. Det skal ikke være et absolutt krav at alle boliger som skal komme inn under en slik ordning, må ha de ekstrastandardene. De ordningene som allerede finnes i Husbanken, som går på livsløp og ellers, skal selvfølgelig ivaretas – også med støtte fra Senterpartiet.
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-10:
Jeg registrerer at statsråden nok en gang mener at vi i komiteen har fremmet et overflødig forslag som er ivaretatt i dagens planretningslinjer. Jeg har likevel et enkelt spørsmål til statsråden: I et av forslagene står det at planretningslinjene bør innrettes slik at «kommuner med spredtbygde områder ikke tvinges til å sentralisere bosetting og annen utvikling internt i kommunen», og slik at kommunene selv kan bestemme i hvilken grad spredt boligbygging skal tillates. Hvorfor mener da eventuelt statsråden at dette forslaget blir feil?
Kari Anne Bøkestad Andreassen (Senterpartiet), 2021-06-10:
Det kan være den eneste positive ringvirkningen av pandemien – i tillegg til at vi kanskje har blitt mer digitialt kompetent – at flere folk gir uttrykk for at de ønsker å flytte ut av byen, ønsker å bo litt mindre trangt, og det anbefales på det varmeste. Men med dagens retningslinjer, slik de aller fleste kommuner tolker og bruker dem, står det bl.a. at i kommuner som har regionale byer, skal minimum 90 pst. av veksten i boliger og arbeidsplasser skje i prioriterte områder, altså sentrum. Jeg er av den oppfatning, og det er mange kommuner som mener det samme, at det ikke legges godt nok til rette for å flytte på bygda hvis det innebærer å bygge nytt. Samtidig mener mange at det burde det være plass til og mulighet til i Norge. Er ikke dette en reell problemstilling for statsråden? Er det bare jeg som har oppfattet det feil?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
La meg få lov til å starte med å takke Norsk Vann, som gjennom flere år har jobbet hardt for å øke oppmerksomheten i det offentlige ordskiftet om betydningen av rent vann. De har også gitt viktige innspill i behandlingen av denne saken. Vann er noe vi alle har behov for, og som vi ikke klarer oss uten. Heldigvis er vi her i landet velsignet med gode drikkevannsløsninger. Men fra Arbeiderpartiets side har det vært viktig i denne saken å understreke at vannforsyningen er et kommunalt ansvar. Det har det vært i veldig mange år. De aller fleste kommuner her i landet har tatt ansvar og bidratt til å sikre sine innbyggere et forsvarlig og godt vannforsyningssystem. Når det i denne saken også blir fremmet et spørsmål om ansvaret for å sikre nødvann, så la meg understreke fra Arbeiderpartiets side at det også er kommunens ansvar. Kommunen må i sine beredskapsplaner ta høyde for hvordan de skal ordne det hvis det skulle oppstå en situasjon der vannforsyningen de er avhengige av i det daglige, skulle svikte. Det betyr ikke at kommunen alene skal være den som har en ordning for det – her må kommunene gjerne finne sammen med nabokommuner. Og ja, hvis staten vil være med og ta et ansvar, er det greit, men ansvaret har denne salen sagt er kommunenes. Det må de ta. Jeg har behov for å understreke betydningen av det som har vært etterspurt fra vannsektoren gjennom flere år, og det er mer samordning knyttet til ansvaret for vann og avløp. Et av de konkrete tiltakene vi har bedt om før, som blir gjentatt i dag, og som det blir fremmet forslag om, er at regjeringen blir bedt om å komme med et forslag til en sektorlov for vann- og avløpssektoren, som tar et helhetlig grep om hva utfordringene vi står overfor, er, hvor grensene for ansvar går, og hvordan dette skal finansieres. Avslutningsvis: Det fremmes også forslag fra Senterpartiet og SV om at man skal pålegge et gebyr på inntil 50 kr utover selvkost. Det mener vi er et første steg på en uthuling av selvkostprinsippet, og det vil vi ikke stille oss bak. Man må gjerne finansiere opp forskning og utredning på dette, men det bør ikke finansieres over selvkostprinsippet i den enkelte kommune.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Vi er alle her i dag enige om at vann er viktig, enten det er for næring, for dyr eller for mennesker, men hvis jeg skal oppsummere statsrådens innlegg, er det en lang rekke henvisninger til utredninger, og at vi bør avvente et større kunnskapsgrunnlag. Det forslaget vi fremmer her i dag om en ny sektorlov, er jo ikke et nytt vedtak, det er bare en oppfølging av et tidligere, men det er et uttrykk for utålmodighet. Det er en utålmodighet også i bransjen etter å få dette på stell. Og det er – hvis jeg skal velge et kanskje uparlamentarisk utrykk – en tikkende bombe ute i kommunesektoren når denne regningen kommer på bordet, så det haster med å få på plass et regelverk. Statsrådens kunnskapstørst er for så vidt prisverdig, men når vil han komme til Stortinget med et forslag til lov?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Jeg gleder meg over at regjeringen jobber grundig med dette, men jeg hadde bare ønsket at regjeringen kanskje jobbet litt fortere. Statsråden henviste her i Stortinget selv til et anmodningsvedtak som nå er flere år gammelt. Nå løper denne sesjonen ut, anmodningsvedtaket er ikke fulgt opp, og statsråden er fortsatt ikke i stand til å svare på når forslaget til lov kommer, som skal basere seg på den nye kunnskapen. Det er min mening at vi må passe oss slik at det fantastisk perfekte – alle lovers mor – ikke skal stå i veien for at vi får bedre løsninger. Jeg har stor respekt for at dette er komplisert, det er de fleste sakene vi behandler i Stortinget. Det berører veldig mange mennesker, men det er også helt livsnødvendig for mange mennesker. Det tilsier at vi må få på plass det som etterspørres, som gir  store utfordringer. Så jeg prøver igjen: Kan statsråden i det minste skissere en tidshorisont for når han tror at han er i stand til å legge fram en lov for Stortinget?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Vi fortsetter i samme segmentet. Det handler om beredskap og vann, men denne gangen om hva som skjer etter at katastrofen er ute. La meg starte med å gjøre oppmerksom på en inkurie i innstillingen. Komiteen skriver under sin behandling at vi ikke har mottatt skriftlige innspill i saken. Det er ikke riktig, for Fagforbundet har avgitt en høringsuttalelse i saken som også er distribuert til komiteens medlemmer og har vært en del av behandlingen. Det er en samlet komité som står bak innstillingen og kjernen i denne saken. Saken tar utgangspunkt i et representantforslag om en konkret kommune, og det berører spørsmålet om likebehandling og hvordan man saksbehandler, men det berører også hvem som har ansvar for slokkevann. Flertallet i komiteen understreker at beredskapen er kommunenes ansvar, og at man derfor har en selvstendig beslutningsmyndighet. Som vi alle er kjent med, er topografien og demografien i dette landet sånn at det er vanskelig å oppstille uttømmende detaljregler på statlig hold som passer overalt. Derfor er dette et godt eksempel på en sak hvor det kommunale selvstyret skal rå. Det representantforslaget adresserer, handler noe om hvordan kommunene forvalter den myndigheten de har. Derfor har en samlet komité kommet fram til at man har bedt regjeringen om en klargjøring, altså om å oppstille klare vilkår i regelverket for i hvilke tilfeller kommunene kan fravike preaksepterte løsninger, sånn at man kan sikre seg en bedre og likere saksbehandling rundt omkring, som er forutsigbar også for dem som blir rammet av det.
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
I likhet med statsråden er jeg opptatt av at det allerede har skjedd ulykker – ganske alvorlige ulykker – og sånn vil det være når vi ferdes med fart. Et av de spørsmålene som diskuteres i forbindelse med lovforslaget, men som ikke har fått noe endelig svar, er spørsmålet om ansvarsforsikring. Særlig når vi snakker om utleie av elsparkesykler, er det et felt der det er uklart hvordan ansvarsforholdene faktisk er. Noe av det statsråden har svart i brev til komiteen, er at man vurderer tiltak med hensyn til det. Kan statsråden være mer konkret på hvilke krav og hvordan man ser for seg å regulere dette forholdet? Vil det stilles krav til dem som leier ut elsparkesykler om at de må ha ansvarsforsikring for eventuelle skader som følger av utleievirksomheten?