Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2001-06-12:
Meldingen om akuttmedisinsk beredskap som Stortinget har til behandling i dag, er omfattende og omhandler en rekke tiltak som tar sikte på å styrke den akuttmedisinske beredskapen i kommunene, ambulansetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Jeg vil takke komiteen for et godt og konstruktivt samarbeid. Det har vært en fornøyelse å være saksordfører. Jeg vil redegjøre for flertallets syn og regner med at mindretallet selv redegjør for sine særstandpunkter. Meldingen inneholder en rekke forslag som hver for seg kan bidra til å bedre situasjonen, forslag som en enstemmig komite stort sett slutter seg til. Det er bred enighet om den overordnede målsettingen: En høy faglig standard, et mest mulig likeverdig tilbud til hele befolkningen, forutsigbare ledd i den akuttmedisinske kjede, en mer stabil helsepersonellsituasjon og en effektiv bruk av ressurser. Organiseringen av tjenesten må ta hensyn til at bosettingen i deler av landet er spredt, og at det mange steder er lang avstand til de spesialiserte helsetilbudene. Mange lokalsykehus har store problemer med å rekruttere medisinske spesialister og er avhengig av å benytte leger i korttidsvikariater. Komiteen mener dette er uheldig, og at det kan bidra til å svekke den akuttmedisinske beredskapen. Helsepersonell er nøkkelpersoner, og det er viktig å organisere tjenestene på en måte som kan virke rekrutterende og stabiliserende. Det er nødvendig med en gjennomgang av organiseringen av de medisinske tjenestene, både når det gjelder økonomi og personell, slik at ressursene kan utnyttes på en bedre måte. Tid er ofte en kritisk faktor, og det er viktig at tilbudene, organiseringen og den faglige kvaliteten innenfor det enkelte ledd i den akuttmedisinske kjeden er forutsigbar, både for befolkningen og for helsepersonellet. Det er anslått at tilgjengeligheten til såkalte hjertestartere kan øke sjansene for å overleve hjertestans med 40– 60 pst., og Høyre er tilfreds med at resten av komiteen har sluttet seg til vårt forslag om å be Regjeringen i løpet av 2002 iverksette et opplærings- og utplasseringsprogram for hjertestartere. Et flertall, bestående av Arbeiderpartiet, Høyre og Fremskrittspartiet, legger til grunn at det maksimalt skal være en akuttmedisinsk kommunikasjonssentral i hvert fylke. Et så stort antall sentraler som finnes i dag, gjør at det ikke blir tilstrekkelig kvalitet på tjenesten. I tillegg er de kostnadskrevende og opptar betydelige helsepersonellressurser inn mot ikke-pasientrettet arbeid. Komiteen er enig om at publikums mulighet til direkte kontakt med helsepersonell som kan gi råd og formidle hjelp, er svært verdifull. Regjeringen anmodes om snarest mulig å avklare fremtid og innhold i den medisinske nødmeldetjeneste. Komiteen mener det er nødvendig med kompetansekrav for å sikre at de prehospitale akuttmedisinske tjenestene er faglig forsvarlig. Spesielt vil en eventuell rasjonalisering av akuttfunksjoner ved sykehus forsterke dette behovet. Flertallet, alle unntatt SV, er positiv til at det opprettes et kompetansesenter for prehospital akuttmedisin, og at det knyttes opp mot Universitetet i Oslo. Kompetansesenteret skal ha klare forpliktelser til å fungere som en nettverksmodell gjennom samarbeid med de akuttmedisinske miljøene i alle helseregioner. Komiteen slutter seg til Regjeringens forslag om at det utarbeides en felles forskrift for prehospital medisin. Det blir også understreket nødvendigheten av å videreutvikle forholdet mellom redningstjenesten og helsetjenesten. Kommunene må stille forventninger til akuttmedisinsk kompetanse når det gjelder legevaktpersonell, og komiteen oppfordrer til et regionalt samarbeid når det gjelder etterutdanning, slik at kompetansen kan vedlikeholdes og oppgraderes. Til tross for økt satsing på dette området er manglende stabilitet og rekruttering til allmennlegetjenesten et av de største problemene. I forbindelse med fastlegeordningen er det satt i verk en rekke tiltak i håp om å bedre rekrutteringen. Det er i tillegg nødvendig med stimuleringstiltak for å beholde og rekruttere sykepleiere i kommunehelsetjenesten. Sykepleiere er en viktig ressurs i den kommunale legevakttjenesten og ved legevaktsentralene. Det finnes i dag ingen formelle krav til ambulansetjenesten, verken når det gjelder bemanning, kompetanse eller responstid. Komiteen mener at ambulansebilene som hovedregel skal være tomannsbetjente for å ivareta kravet til faglig forsvarlighet. Dette kravet må inngå i den planlagte felles forskrift for prehospital akuttmedisin. Det vil medføre at ytterligere personellressurser brukes til vaktberedskap, spesielt i de minste kommunene, hvor det er et fåtall ambulansepersonell. Komiteen mener at det i enkelte tilfeller må kunne gis dispensasjon for énmannsbetjente ambulanser der hvor aktiviteten er liten, og slutter seg til Regjeringens forslag om at det må stilles krav om fagkompetanse på nivå med fagbrev for minst én av ambulansepersonellet pr. bil. Dette kravet må også inngå i forskriften for prehospital akuttmedisin. Høyre er tilfreds med å ha fått enstemmig oppslutning om å be Regjeringen utarbeide særlige kompetansekrav til frivillige mannskaper, som f.eks. Røde Kors og Norsk Folkehjelp, som er engasjert i en beredskapstjeneste ved idretts- og kulturarrangementer. Et flertall, unntatt Fremskrittspartiet og SV, mener det er behov for å se nærmere på Akuttutvalgets forslag til responstider. Ikke minst er det viktig å få avklart hvilke områder av landet som har særskilt behov for bedret tilgjengelighet av ambulanse, og å prioritere en styrking av ambulansetjenesten disse stedene. Flertallet ber derfor Regjeringen legge fram for Stortinget en økonomi- og tidsplan for styrking av ambulansetjenesten som bygger på Akuttutvalgets responstider. Luftambulansen er et virkemiddel for å få utjevnet forskjellene i tilgjengelighet til spesialiserte akuttmedisinske tilbud som følge av geografi og bosettingsmønster. Hvis det i framtiden skulle skje en større funksjonsfordeling mellom sykehusene med hensyn til akuttberedskap, må dimensjoneringen av både ambulanse- og luftambulansetjenesten vurderes i forhold til dette. Flertallet, alle unntatt Fremskrittspartiet, mener det er behov for visse endringer i sykehusstrukturen for å sikre befolkningen tilgjengelige helsetjenester, ivareta krav til faglig kvalitet og sikre en effektiv utnyttelse av ressursene. Komiteen mener det ikke må foretas noen endringer når det gjelder den akuttmedisinske beredskapen i indremedisinske avdelinger ved sykehusene. Det totale tilbudet må tvert imot økes. Flertallet, Arbeiderpartiet og Høyre, mener det er behov for å rasjonalisere den kirurgiske beredskapen ved småsykehusene, og der forholdene ligger til rette for det, kan sykehusene skille mellom indremedisinsk og kirurgisk beredskap. Hele komiteen mener det er nødvendig med en viss legevaktberedskap ved alle sykehus for å kunne ta seg av brudd og enkle skader og gi nødvendig stabilisering før transport til et annet sykehus. Helseregionene oppfordres til økt grad av funksjonsfordeling mellom sykehusene, også når det gjelder planlagte inngrep. En enstemmig komite understreker at en god seleksjon og en godt organisert svangerskapsomsorg forsvarer å differensiere og desentralisere fødselsomsorgen. Høyre er tilfreds med å ha fått en enstemmig tilslutning til å gjøre Helsetilsynets forslag om en nivåinndeling for fødselsomsorgen gjeldende for planleggingen og organiseringen av fødselsomsorgen, og for å be Regjeringen opprette et nasjonalt råd som skal bistå i omleggingsprosessen, kvalitetssikring og evaluering av drift i forbindelse med organiseringen av en desentralisert og differensiert fødselsomsorg. Dette vil gi gravide og fødende, spesielt i distriktene, et bedre og tryggere tilbud. Komiteen ber også Regjeringen sørge for at gravide får følge av jordmor til fødeavdelingen der avstandene er lange. Et flertall, unntatt Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet, viser til at jordmødre mange steder har etablert privat praksis, men på grunn av manglende refusjonsordning, må kvinnene selv betale for svangerskapskontrollen. Flertallet slutter seg til Høyres forslag om å be Regjeringen fremme forslag til lovfesting av trygderefusjon for svangerskapskontroll utført av jordmor i privat praksis så vel som i offentlig virksomhet. En enstemmig komite mener det er behov for en opprustning av nyfødtomsorgen, både på regionsykehus- og sentralsykehusnivå, og har sluttet seg til et forslag fra Høyre om å be Regjeringen legge fram en sak for Stortinget med konkrete tiltak for å bedre situasjonen i nyfødtomsorgen, senest våren 2002. Komiteen har under behandlingen av denne saken fremmet en rekke tiltak som sammen med Regjeringens forslag, vil bedre den akuttmedisinske beredskapen. Nå gjenstår gjennomføringen, og det blir en stor utfordring. Men sammen med statlig ansvar for sykehusene vil dette bidra til å sikre en forsvarlig akuttmedisinsk beredskap på alle nivå i helsetjenesten. Avslutningsvis vil jeg anbefale komiteens innstilling.