Marit Arnstad (Senterpartiet), 2013-11-28:
Dette er et godt tema for en interpellasjon, og det er bra at vi får en bred debatt om dette i Stortinget. Det var en klok beslutning av den rød-grønne regjeringen å oppnevne et innlandsutvalg, og jeg er glad for at statsråden i dag signaliserer at det vil bli videreført, og at hun ser fram til ferdigstillelsen av det arbeidet. Utfordringene for næringslivet og verdiskaping i Innlandet kommer til å kreve fornyet oppmerksomhet. Det krever også en strategisk gjennomgang. Hvordan skal en utvikle lønnsom næring og arbeidsplasser i regionen i årene framover? En slik strategi kommer også til å kreve bredde og innsats på mange felter. Startpunktet må sjølsagt være det som historisk har vært sterke næringer i regionen. Det som allerede er grunnplanken i regionen, må få kraft til å utvikle seg videre. Det gjelder bl.a. skogindustri, landbruk og reiseliv. Det kommer også til å kreve innovasjon og forskning å komme seg videre innenfor disse næringene, når det gjelder å utvikle nye næringsveger, når det gjelder å gjøre forholdene gode for gründere, og når det gjelder å skape nye arbeidsplasser ellers. Å utvikle utdannings- og forskningsmiljøene bør derfor stå sentralt i enhver strategi for utvikling av Innlandet. Tilgang på kapital vil også være viktig, og jeg synes at tanken om etablering av et nytt såkornfond for Innlandet bør være en sentral del av en videre tenkning. Jeg synes også det er viktig at en retter blikket framover, og da blir jeg litt forundret over representanten Gundersen som i det ene øyeblikket sier at alt er svart og vanskelig i Innlandet fordi Arbeiderpartiet har sittet med makten i fylkene de siste årene, for så i det neste øyeblikket å si at i Innlandet utnyttes skogressursene best i hele landet. Det er et lite paradoks der, men jeg enig med representanten Gundersen i at særlig Hedmark utnytter skogressursene best i landet. Det er noe en skal være stolt over, og det er også noe en skal bygge videre på i årene framover. Da trengs det fokus på produksjon, på uttak, på innovasjon og på marked. Derfor er det litt sørgelig at denne regjeringen starter opp med å redusere satsinga på flere områder som er knyttet til skogindustrien, for det er målrettet satsing som nettopp har kommet innlandet til gode. Samferdsel har også vært nevnt her som en viktig satsing. Det er Senterpartiet enig i, og gjennom Nasjonal transportplan, som ble vedtatt med bredt flertall i Stortinget i juni, ble jo mange av de store utfordringene på dette området – også for innlandets del – adressert. Det er viktig at de utfordringene som en adresserte gjennom Nasjonal transportplan, faktisk blir fulgt opp. Jeg har merket meg at den nye regjeringen er opptatt av at den har erstattet en del av de distriktspolitiske og målrettede virkemidlene med samferdselssatsing. Jeg ville vært forsiktig med å overselge den satsinga. Det er klart at for en rekke av distriktsfylkene er kuttet og nedtrekket i regionale utviklingsmidler langt større enn de påplussingene de får på f.eks. fylkesveger. Det er et minusregnskap for de fleste av distriktsfylkene. Så synes jeg også det er viktig, særlig for skognæringa, at den rød-grønne regjeringen valgte å tillate vogntog på 60 tonn og 24 meter, men det er også viktig at dette nå blir fulgt opp av Vegvesenet, av fylkene og av kommunene, slik at alle veger som tåler det, fortløpende blir oppgradert. Det har en i enkelte fylker vært veldig flinke til, og det har Vegvesenet i enkelte regioner vært veldig flinke til, men der tror jeg det fortsatt er en del igjen å gjøre som vil være viktig for innlandets del. Så må jeg også få lov til å si at landbruk – i tillegg til skognæring – er en sentral næring for innlandets del. Det er en næring som trenger forutsigbare og langsiktige rammebetingelser. Senterpartiet står fast på landbruksmeldingas ønske om å øke matproduksjonen med 20 pst. i løpet av 20 år. Men det betyr at man må opprettholde et differensiert landbruk som ivaretar ulike driftsformer. Det betyr at man må ha gode jordbruksoppgjør i årene framover. Det betyr at man må være villig til å ta i bruk alt tilgjengelig areal, og det betyr ikke minst at man må ha et godt tollvern. Vi har tidligere i dag vært gjennom en debatt her i salen som handlet nettopp om tollvernet og den legitime holdninga Norge har inntatt når det gjelder overgang fra kronetoll til prosenttoll på ost. Dette er en rammebetingelse som er svært viktig for landbruket i hele landet, også i innlandet.