trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Mats A. Kirkebirkeland (Høyre), 2021-02-18:
Dette er en sak som omhandler tiltak mot kvakksalveri og bedre prioritering av helseressurser. I saken fremmer en rekke representanter fra Arbeiderpartiet fem konkrete forslag om dette temaet. To av de fem forslagene er avvist av Stortinget i plenum under henvisning til forretningsordenens § 39 annet ledd bokstav e, jf. at samme forslag har vært behandlet tidligere i samme sesjon. Komiteen omtaler derfor ikke disse forslagene i innstillingen. Komiteen har gjennomført skriftlig høring i saken, og det har kommet inn svært mange høringssvar. Hele 177 skriftlige høringsinnspill har blitt mottatt av komiteen. Dette viser at temaet og forslagene som vi skal diskutere her i dag, har skapt et stort engasjement fra privatpersoner og organisasjoner som forslagene rammer. Foruten høringsinnspillene har statsråd Bent Høie uttalt seg om forslagene, den 5. januar 2020. I tillegg til de fem forslagene har det i løpet av komitébehandlingen blitt fremmet fire forslag. Undertegnede regner med at de respektive forslagsstillerne refererer og tar opp de forslagene i løpet av debatten. Av innstillingen framkommer det at ingen av forslagene i saken får flertall. Komiteen rår derfor Stortinget til at representantforslaget vedlegges protokollen. Til slutt vil jeg takke komiteen for et godt samarbeid i saken. Så kommer jeg tilbake til talerstolen for å referere Høyres syn på saken.
Mats A. Kirkebirkeland (Høyre), 2021-02-18:
Representantene fra Arbeiderpartiet tar opp flere forslag i saken der Høyre deler syn, spesielt gjelder dette nr. 2 og 5 i representantforslaget, om å innføre merverdiavgift på alternativ behandling og kosmetisk behandling som ikke har medisinsk årsak, noe som også er innført av regjeringen fra og med 1. januar i år. Når det kommer til forslaget fra Arbeiderpartiet om å be regjeringen fremme en egen stortingsmelding om kvakksalveri, anser vi det ikke som hensiktsmessig akkurat nå med en slik omfattende gjennomgang av regelverket om alternativ behandling. Årsaken til det er at dagens lov, som trådte i kraft 1. januar 2004, og som erstattet den gamle kvakksalverloven, bygger på et omfattende utredningsarbeid, bl.a. NOU 1998: 21, om alternativ medisin. Når det kommer til forslaget fra SV om å innføre en egen merkeordning av behandlingsformer og legemidler som ikke har dokumentert effekt, men som påstår at de kan behandle ulike tilstander, har vi forståelse for at det kan være vanskelig å orientere seg i et mangfold av tilbud. Men en slik statlig merkeordning som SV foreslår, er både byråkratisk og unødvendig. Det kan også ha uheldige sider, i den forstand at en behandlingsform eller legemidler som antyder effekt uten å ha vitenskapelig dokumentasjon, men som av ulike årsaker ikke er merket via den foreslåtte merkeordningen, da muligens vil kunne bli oppfattet som trygt og veldokumentert av forbrukere og pasienter og slik bidra villedende. For ikke å snakke om at en slik statlig merkeordning også vil kunne komme i konflikt med legemiddelordningen ved at dersom noen hevder å ha noe å tilby med kurativ effekt, er det per definisjon et legemiddel, noe som innebærer at det som tilbys, også må følge sikkerhets- og dokumentasjonskrav som gjelder legemidler, jf. legemiddelloven. Høyre kan heller ikke støtte forslaget fra Fremskrittspartiet om en egen godkjennelsesordning eller innføre offentlige fagkrav, utdannings- eller kompetansekrav som vilkår for å kunne bli registrert i registerordningen. Vi har et prinsipielt standpunkt om at det ikke skal innføres ordninger eller regelverk som direkte eller indirekte kan oppfattes som at det offentlige går god for en konkret alternativ behandlingsform eller alternative utøvere. Ansvarlige myndigheter har heller ikke kompetanse til å vurdere fagligheten eller forsvarligheten ved ulike alternative behandlingsformer. Videre kan heller ingen offentlig myndighet føre faglig tilsyn med alternativ behandling, slik man har for den alminnelige helse- og omsorgstjenesten. Med det har jeg framlagt Høyres syn på de forslagene som er blitt tatt opp her i dag.
Mats A. Kirkebirkeland (Høyre), 2021-02-18:
Høyre er enig med forslagsstillerne i at pasientreiseordningen bør ha et smidig og oversiktlig regelverk. Dette er ikke bare viktig for den enkelte pasient, men også for dem som jobber med å rekvirere de ulike reisene i forbindelse med behandling. Vi har også forståelse for den utålmodigheten som flertallet ytrer i saken, om at man må få til gode, pasientvennlige ordninger, uavhengig av om pasienten har lang eller kort reisevei til behandling. Pasientreiser er en viktig del av pasientens helsetjeneste, og det er viktig at pasientreiseordningen ivaretar pasienten på en akseptabel og god måte. For øvrig vil vi påpeke at forslagene som stortingsrepresentantene Bruun-Gundersen og Strifeldt fremmer her i dag, er de samme som ligger til grunn for de utredningene som nylig er foretatt av Helsedirektoratet og de regionale helseforetakene, og som nå følges opp av regjeringen. Vi anser det derfor ikke som nødvendig å gå i gang med en ny utredning med utgangspunkt i de foreslåtte endringene i regelverket. Videre vil vi påpeke at forslag om endringer i takster er en budsjettsak, noe som innebærer at de også bør behandles som en budsjettsak og ikke gjennom et representantforslag. Høyre er enig i forslagsstillernes mening om at det kan være behov for å endre regelverket og gi oppdrag til de regionale helseforetakene. Som det kommer klart fram i brev fra statsråd Bent Høie, vil regjeringen komme tilbake til Stortinget om dette på egnet måte, men som vi har påpekt i komitébehandlingen, anser vi tidsfristen, altså snarest mulig og innen 1. april, som flertallet nå går inn for, som noe kort. Jeg er av den oppfatning at statsråden i sitt innlegg vil opplyse nærmere om når regjeringen tenker å legge endringer av regelverket om pasientreiser ut på høring mv.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Alternativ behandling er benyttet av svært mange for ulike plager. Vårt opprinnelige forslag ble fremmet for å kunne gå igjennom alternativregisteret og se på hvordan vi bedre kan prioritere helseressursene. Vi ville ha en god gjennomgang av alternativregisteret før en eventuelt påla moms på behandling – fordi det er disipliner som nok i det gamle registeret skulle ha vært fritatt for moms videre. Vi har vært opptatt av og bekymret for utbredelse av helbredere og aktører innenfor alternativ medisin som lover behandling og helbredelse av sykdom mot penger uten at det foreligger noen form for dokumentert effekt. I verste fall mener vi dette er å anse som kvakksalveri, der sårbare menneskers håp om hjelp misbrukes for profitt. Så omtaler vi velværetjenester som også bør betale moms på lik linje med det som er det normale i Norge. Vi mener bl.a. at det var nødvendig å innføre moms på kosmetisk behandling som ikke utføres av medisinske årsaker. Mange nordmenn bruker alternativ helsebehandling og opplever at det gir dem bedre livskvalitet. Samtidig erkjenner vi at det er et stort sprik i kvalitet og kompetanse innenfor de ulike disiplinene. Vi mener derfor at registerordningen skulle være med på å ivareta pasientvernet og forbrukerrettighetene, og at vi burde hatt en helhetlig gjennomgang. Til slutt vil jeg ta opp det forslaget som vi i dag fremmer i saken.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Dette er en sak som har skapt et sterkt engasjement, også i forbindelse med behandlingen av finansbudsjettet for 2021. Mitt spørsmål til statsråden går på det gamle alternativregisteret, som inneholdt disipliner som naturlig nok – etter Arbeiderpartiets syn, i hvert fall – burde vært vurdert for fremdeles å være unndratt moms, f.eks. innenfor samtaleterapi. Mitt spørsmål til helseministeren, ut fra hans ansvar overfor dem som har god helseeffekt av dette, er: Hva er årsaken til at en ikke gjorde en helhetlig vurdering i forkant av den behandlingen i finans og helse?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Da blir oppfølgingsspørsmålet mitt: Betyr det at regjeringen mener at de som i dag er pålagt å betale moms, og som nå er innunder det nye regelverket, ikke utøver kvalifisert helsehjelp?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Jeg vil først takke komiteen for et godt samarbeid i saken. Pasientreiser er et område mange blir berørt av, og det har vært godt engasjement i saken fra både enkeltpersoner som vil fortelle sin historie, og fra organisasjoner som tar kontakt. Det er liten tvil om at alle i utgangspunktet vil pasientens beste, men at det er store muligheter, f.eks. i digitalisering av tjenesten, som vil lette arbeidet med logistikk og gjennomføring både for pasient og – ikke minst – for de ansatte som jobber med dette området av helsetjenesten. Statsråden opplyser i saken at Helsedirektoratet er gitt ansvaret for å gjennomgå regelverk og se på mulige endringer, noe et flertall i komiteen påpeker er viktig at prioriteres og settes fart på. Flertallet i komiteen viser videre til at det er for mange enkeltepisoder som viser hvor vanskelig det er for pasientene å få dekket reelle utgifter, og at det oppleves som svært tyngende på toppen av sykdommen. For Arbeiderpartiet er det viktig at dette arbeidet med å gjøre pasientreiser enklere å gjennomføre samt å få utgiftsdekket, må prioriteres. Dette har vi gjentatte ganger fremmet forslag om, og ikke minst for ansatte som utfører arbeidet med selve gjennomføringen og bestillingen av pasientreiser. Helt til slutt: Jeg registrerer at regjeringspartiene i sine merknader i dag skriver at pasientene enten kan forholde seg til at det er helseforetaket som bestiller reiser, eller at pasienten selv bestiller og så får det dekket. Dette er en praksis som nok ikke ute i landet oppleves på denne måten for den enkelte pasient. Den valgmuligheten er nok ikke informert godt nok om. Det viser eksemplene til dem som har tatt kontakt med oss i denne saken.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Jeg vil bare opplyse om at Arbeiderpartiet støtter SVs forslag nr. 2 i saken. Grunnen til at det har vært litt uklart om vi fra avgivelsen i sin tid skulle være med i det forslaget, er at det er ulik praksis i situasjoner når pasienter blir skrevet ut når institusjoner stenger – så hvis det også er noe som kan bli omfattet av den evalueringen som gjennomføres. Vi gir i hvert fall støtte til SVs forslag i dag.
Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2021-02-18:
Fremskrittspartiet konstaterer at det fremmes forslag om å be regjeringen innføre merverdiavgift på alternativ behandling. I forbindelse med behandlingen av statsbudsjettet for 2021 ble det vedtatt at alternativ behandling skulle få en merverdiavgiftsplikt fra og med 1. januar. Fremskrittspartiet foreslo i sitt alternative statsbudsjett å opprettholde fritaket inntil regjeringen hadde gjennomført en grundigere utredning og konsekvensanalyse. I forbindelse med budsjettforliket måtte vi akseptere at dette merverdiavgiftsfritaket ble opphevet. Fremskrittspartiet vet at stadig flere bruker alternativ helsebehandling, og de opplever at det gir dem bedre livskvalitet. Mange opplever at de blir kvitt lidelser skolemedisinen ikke har klart å kurere. Særlig ulike typer samtaleterapi er viktig for mange. I en tid hvor folk flest sliter grunnet covid-19 og nedstengningen av samfunnet, virket det som det aller verste tidspunkt å øke utgiftene for dem som føler de trenger denne hjelpen aller mest. Jeg er også redd for at presset mot den offentlige helsetjenesten vil øke på grunn av dette. Fremskrittspartiet har støttet opp om mye av det de alternative står for, og reagerer på ordskiftet som har vært i kjølvannet av budsjettvedtaket. Debatten har vist lite respekt for utøvere med lang utdannelse og mangeårig erfaring og også for pasienter som har nytte av tilbudet. Derfor har det vært viktig for oss å få til et skille mellom seriøs og useriøs behandling. Det er de useriøse aktørene i bransjen som skaper skader, negative omtaler og store overskrifter. Det er uheldig for de seriøse aktørene som, i motsetning til de useriøse, som hovedregel har både forsikring og klageorgan. Registeret oppfattes av mange som et kvalitetsstempel, noe som ikke alltid er tilfellet. Under behandlinger oppført i dette registret, kan man finne behandlingsmetoder som krever alt fra helgekurs til mange års studier. Derfor har vi ønsket en opprydding. Registeret gir egentlig en unik mulighet til å stille krav. For å oppnå terapeutmedlemskap bør man stille krav om at en rekke fag skal være dokumentert bestått. Danmark har en registerordning og momsfritak som er knyttet til minimum kompetansekrav. Dette er samme konklusjon som Helsedirektoratet kom med i en evalueringsrapport om registeret i 2007. Fremskrittspartiet mener at det bør settes ned en arbeidsgruppe sammen med de største seriøse utøverorganisasjonene, slik at man på en fornuftig og god måte kan drøfte hva bransjen kan yte av helsehjelp til det beste for pasienten, og fremmer forslag om det. Jeg tar herved opp forslaget som Fremskrittspartiet er alene om, og forslaget vi har sammen med Senterpartiet.
Erlend Larsen (Høyre), 2021-02-18:
Denne saken er en mistillitserklæring til helsepersonell som arbeider i private virksomheter. Mistilliten er så sterk og i så tykke lag at det er grunn til å spørre om de samme menneskene fortjener tillit når de arbeider i offentlige helseinstitusjoner. Forslagsstillerne fra Arbeiderpartiet stiller i denne saken spørsmål ved troverdigheten til helsepersonell – ansatte i offentlige sykehus som har private bierverv innen sitt eget fagområde. Det antydes at helsepersonell ansatt i det private overbehandler pasientene, at såkalte engangsleger har en lettvint tilnærming til å skrive ut legemidler, og det påstås at private helseaktører som har avtale med helseforetakene, holder av plasser og tilbyr henviste pasienter raskere behandling mot betaling osv. Dette er sterke påstander mot en yrkesgruppe som fyller ansvarsfulle oppgaver til beste for norske pasienter. Spørsmålet om mennesker er sin tillit verdig, handler ikke om hvor de er ansatt, men om hvilken integritet de har som mennesker, og hvilket etisk kompass de følger. Vi har gode helsetjenester i Norge. Høyre mener at det offentlige helsetilbudet skal utvikles og forbedres, slik vi har vist i praksis de siste syv årene. Vi mener også at det offentlige tilbudet skal suppleres med private helseaktører fordi de private skaper mangfold, innovasjon og et totalt sett bedre helsetilbud enn om vi kun har et offentlig helsetilbud. Vi tror at en blanding av offentlige og private tilbud skaper gode synergier og gode resultater til beste for oss alle. Det viktige er ikke hvem som gir oss behandling, men at det er det offentlige som betaler for behandlingen. Private aktører gir ikke i seg selv et todelt helsetilbud. Et todelt helsetilbud får vi dersom vi kun skal ha et offentlig helsevesen og det ikke klarer å holde helsekøene nede, slik det var før regjeringsskiftet for syv år siden. Lange helsekøer gjør at de pasientene som har råd og mulighet, oppsøker private alternativer. Lange helsekøer skaper også gode tider for private helseforsikringer. Den største økningen i de private forsikringene var de siste fire årene under rød-grønn regjering. Vilkårene for et todelt helsevesen var med andre ord bedre under den rød-grønne regjeringen enn de er i dag. Private helsetilbud gjør det mulig å tilby fritt behandlingsvalg. Fritt behandlingsvalg gjør at vi som fellesskap henter ut kapasiteten de private har, for å redusere helsekøene, uten at det koster pasientene noe som helst. De siste syv årene viser at det private tilskuddet har vært viktig for å kutte i helsekøene. I løpet av denne regjeringsperioden er ventetiden i sykehusene redusert med to uker, fram til pandemien begynte. Får vi fire nye år, skal vi arbeide for å få helsekøene ytterligere ned. Fritt behandlingsvalg viser seg å være spesielt viktig for pasienter innen psykisk helse og rusbehandling. For dem er mangfold i behandlingstilbudet ekstra viktig for å lykkes.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2021-02-18:
I Norge har vi en lang tradisjon for godt samarbeid mellom stat, sivilsamfunn og de små felleskapene. Slik er det også innenfor helsetjenesten. Den offentlige helsetjenesten er bærebjelken, men ideelle organisasjoner og private bidrar med et viktig mangfold av aktører og kompetanse, som er et gode for oss som en helhet. En slik velferdsmiks trenger vi også i årene som kommer. Ideelle organisasjoner, sykehus og behandlingstilbud gjør en viktig jobb for å tilby et godt og mangfoldig helsetilbud til den norske befolkningen. Det håper jeg de, uavhengig av hvem som måtte styre dette landet, får lov til å gjøre også i framtiden. Jeg merker meg at flere ønsker å fjerne noen av disse aktørene. Jeg må si at det får meg til å lure på hvordan man ser for seg at helsevesenet skal gå rundt, eller om vi får det tilbudet som er tilpasset det mangfoldet av mennesker vi er, og som helsevesenet er til for. Vi trenger alle som ønsker å bidra, men også at vi kan ta valg basert på hva vi selv ønsker oss i en sårbar fase av livet. Å kunne ta avgjørelser i eget liv, også når man er syk, er viktig for mange. Det gjelder både for det meste og for de fleste at litt konkurranse og interaksjon med andre mennesker og organisasjoner skjerper oss og gjør oss bedre. Å ha noen aktører i helsevesenet som ikke er helt som de andre på styring og visjon, tror jeg styrker hele helsevesenet vårt. Vi vet ikke hvor det er gitt at den neste beste ideen oppstår, og vi trenger alle kloke hoder og engasjerte mennesker som ønsker å utvikle framtidens helsetilbud i Norge. At f.eks. de sterke og tydelige ideelle aktørene som har bidratt til innovasjon, mangfold og fleksibilitet i helsevesenet, er viktige aktører i årene framover, er jeg ikke i tvil om.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2021-02-18:
I Norge har vi god fødselsomsorg, men vi skal alltid jobbe for å forbedre den, og nettopp for å forbedre den har det vært nedsatt et hurtigarbeidende utvalg som sammen med Jordmorforbundet og Den norske jordmorforening ser på endringer i fødselsomsorgen og konsekvenser for bemanning, seleksjonskriterier og finansieringssystemet. I Norge har vi gode retningslinjer og rammeverk for tjenesten som skal tilbys befolkningen, men disse skal vi også alltid jobbe for å forbedre. Å bli foreldre er det største i livet og det mest omveltende man opplever. Å føle seg trygg i dette er helt nødvendig for en god opplevelse, og en viktig bidragsyter for å føle seg trygg er kompetente fagfolk. Det må vi ha for å være sikre på at nybakte foreldre og nyfødte barn ivaretas på en god måte ved starten av livet. Men kompetente fagfolk er som kjent ikke noe som bare dukker opp ut av det blå. Det må tilrettelegges for utdanning, praksisplassene må være tilgjengelige, og arbeidsplassene må være attraktive overalt. Både i Oslo og i Kristiansund er det viktig at trygge tjenester er i fokus, og at tjenestene sikrer nok personell til at pasientsikkerheten er ivaretatt. Jeg er glad for at det pågår et arbeid med å se på en minstenorm for bemanning og krav til kompetanse, slik at disse viktige tilbudene er trygge for dem som skal bruke dem. Med den modellen vi har i dag, er det helseforetakene som gjør disse vurderingene. Gjennom å utdanne flere jordmødre, gjennomgå og følge opp fagmiljøenes anbefalinger og skape attraktive arbeidsplasser i hele landet skal vi sikre et trygt og forsvarlig fødetilbud til hele Norges befolkning, helt uavhengig av hvor de bor.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Det er ikke første gang vi diskuterer fødetilbudet i denne salen, og det kommer definitivt ikke til å bli den siste heller. Fødetilbudet er en helt sentral del av helsetilbudet til norske kvinner og familier. Vårt mål er at norske kvinner skal ha et fødetilbud i verdensklasse, og at det skal være trygt og godt å komme til verden i Norge. Vi må forsvare fødetilbudet hver dag. Til syvende og sist handler et fødetilbud i verdensklasse om kvalitet, men det er mange dimensjoner som spiller inn, når det gjelder både kvalitet målt etter objektive kriterier og opplevd kvalitet. Den faktiske kvaliteten handler om summen av dette. Det fremmes mange gode og viktige forslag i denne saken, og jeg anbefaler de forslagene Arbeiderpartiet er en del av. Jeg går ikke inn i hvert enkelt av dem, men vil trekke fram to temaer jeg mener er særlig relevant i dagens debatt. Punkt én: Kvalitet handler om mer enn avstand til fødetilbudet. Punkt to: Kvalitet handler om mer enn de ansatte som jobber der. Jeg starter med avstand. En fødeavdeling må være både nær nok og god nok. Det handler om at vi må få tak i nok kvalifisert personell ved alle institusjonene, noe som har vært en utfordring over flere år. En fødeavdeling skal ha både jordmor, gynekolog og anestesilege, i tillegg selvfølgelig til barnepleiere og annet personell. Vi må fylle på med nye folk når dagens personell går av med pensjon. Å fylle disse rollene med personell i pensjonsalder er verken en varig eller bærekraftig løsning. Jeg vil understreke at Arbeiderpartiet aldri vil kompromisse på kvaliteten ved landets fødeavdelinger. Det skal være kvalitet og ikke økonomi som avgjør hvordan vi innretter tilbudet. Kvinner på Nordmøre skal få et nytt fødetilbud på Hjelset når det nye fellessykehuset står klart. Inntil da har Stortinget lovet dem at fødeavdelingen i både Kristiansund og Molde skal være i drift. Her har ikke regjeringen levert, og det er ikke godt nok. Kvalitet handler også om forutsigbarhet, for både de ansatte og de fødende kvinnene. Så til debatten som har rast de siste ukene. For mange kvinner vil opplevelsen av trygghet, forutsigbarhet og derved kvalitet henge sammen med muligheten for å ha med seg partner eller en annen ledsager under fødselen. Derfor handler kvalitet om mer enn de dyktige ansatte som jobber på avdelingene. Under pandemien har mange kvinner følt på usikkerhet og utrygghet fordi de ikke kjenner til hvilke rammer som vil være rundt fødselen. Nå har over 40 000 skrevet under på et krav om at partner må få være med på fødsel og barsel. I Danmark har de løst dette med et hurtigtestregime av den fødende og hennes ledsager. Dette må vi kunne få på plass raskt i Norge også. Jeg vil komme tilbake til det løse forslaget når vi vet hvordan det blir seende ut til slutt.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Det har vært et stort engasjement de siste dagene og ukene knyttet til gravide under pandemien og behovet for trygghet og forutsigbarhet for at man kan ha med seg en partner eller annen ledsager under fødselen. Nå var jo helseministeren på TV 2 i går og ga positive signaler, så jeg lurte på om helseministeren kunne si noe om disse to løse forslagene som nå ligger på bordet, og muligheten for faktisk å kunne ta i bruk hurtigtester for å sikre at partner eller annen ledsager får være med på fødsel og barsel, eller om det er andre løsninger som også kan være mulige. Det viktigste for oss – vi står jo bak et løst forslag – er at man får ha med seg den tryggheten man trenger, og at smittevernet ivaretas, enten det er med hurtigtest eller en annen metode.
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Da har vi fått klarhet i at det er mer enn hurtigtester som kan være del av et slikt regime, som sikrer den tryggheten ved fødeavdelingene. Jeg har lyst til å ta tak i noe helt annet knyttet til saken som vi diskuterer i dag, og det handler om bemanning ved fødeavdelingene. Selv bor jeg i Akershus, og fødeavdelingen ved Ahus er jo en av de fødeavdelingene som har rapportert om størst press, og over halvparten av jordmødrene har sagt at de vurderer å slutte på grunn av det høye arbeidspresset. Samtidig peker også Jordmorforbundet på at de ikke opplever noen endring i praksis knyttet til reell bemanning på fødeavdelingene, til tross for at det har vært gitt et oppdrag knyttet til det. Kan statsråden gi en oppdatert status på hvor vi står? Når kan jordmødrene – og ikke minst de fødende – forvente at arbeidspresset blir lavere, at bemanningen blir høyere?
Tuva Moflag (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Det vi er vitne til her i dag, er et Fremskrittsparti som forsøker å ri to hester samtidig. Det er faktisk ikke denne regjeringen som har bestemt at det nye fellessykehuset skal ligge på Hjelset. Det ble bestemt av Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen den gangen det var en ren Høyre–Fremskrittsparti-regjering. At representantene fra Fremskrittspartiet forsøker å leke Flasketuten peker på med Arbeiderpartiet her i dag, fritar dem ikke fra ansvaret for de beslutningene de tok da de selv satt i regjering. Når det gjelder forslaget om at far, partner eller annen ledsager skal få være med på fødselen, slik mange har uttrykt er viktig i denne sal i dag, vil jeg først og fremst fra min side takke representanten Kjersti Toppe for å ha tatt initiativ til å samle opposisjonen rundt et felles forslag. Nå er det slik at Fremskrittspartiet heller har valgt å fremme et annet forslag og nå har justert det i samråd med regjeringspartiene. Arbeiderpartiet vil støtte det forslaget subsidiært, men primært stemme for det løse forslaget som vi selv står bak. Jeg tror at norske kvinner nå forventer at vi finner løsninger i fellesskap, at vi sammen bidrar til den forutsigbarheten og tryggheten de trenger. Det er mange som har hatt lyst til å være forslagets både mor, far og fødselshjelper her i dag, men dette handler ikke om oss, dette handler om de gravide kvinnene, og når vi har fått fattet det vedtaket som får et flertall bak seg, gir det en tryggere, bedre og mer forutsigbar graviditet og fødsel for disse kvinnene og familiene.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2021-02-18:
For veldig mange av innbyggjarane på Nordmøre står tilliten til Stortinget på spel i desse sakene, for Stortinget er ikkje ei rådgjevande, men ei lovgjevande og løyvande myndigheit. Vi har gjennom nasjonal helse- og sjukehusplan og gjennom føringar frå Stortinget lagt rammene for kva slags helsetilbod innbyggjarane våre skal ha rundt om i heile landet. Det er ikkje rådgjevande, det er tydelege føringar, og med dei føringane følgjer også budsjett og finansiering slik at sjukehusa kan gje eit tenleg helsetilbod uansett kvar ein bur. Når helseføretaket då i strid med stortingsvedtaket legg ned fødetilbodet i Kristiansund, aukar det både bekymringa og usikkerheita for mange fødande og deira familiar på Nordmøre, men det bidreg også til at det vert sett store spørsmålsteikn ved legitimiteten til avgjerder tekne på dette huset. Det er ein situasjon vi ikkje kan ha, det er ein situasjon som ikkje tener nokon, og det er ein situasjon vi må rydde opp i. Det er ikkje rart at det er krevjande å rekruttere personell til eit sjukehus som fleirtalet i denne salen ikkje vil seie skal ha eit fornuftig helsetilbod til dei fødande i Kristiansund, også etter at ein har bygd nytt felles sjukehus. Den situasjonen innbyggjarane i Møre og Romsdal no er i, er at ein for n-te gong – for n-te gong – utset planane om bygging av nytt sjukehus, og i mellomtida stengjer ein eit fungerande fødetilbod for innbyggjarane på Nordmøre. Dette er ikkje til å tole, og det må takast grep for å rydde opp. Det er i ytste konsekvens regjeringa sitt ansvar å sørgje for dette, og eg synest for så vidt det er positivt at helseministeren seier han vil følgje opp det i etterkant av dei vedtaka som kjem i dag. Men Arbeidarpartiet bidreg gjennom sine disposisjonar i dag til å halde grunnlaget for den usikkerheita oppe, akkurat som dei gjorde det sist denne saka var til behandling. Då sa vi herifrå at vi kom til å ende i denne situasjonen fordi ein ikkje sikra eit langsiktig tilbod til innbyggjarane i Kristiansund. Nok ein gong sviktar Arbeidarpartiet når innbyggjarane på Nordmøre hadde trengt dei som mest. Men det betyr ikkje at vi andre kan gje opp kampen for eit godt og fungerande fødetilbod i Kristiansund, og eg håpar difor at våre forslag får tilslutning i dag.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2021-02-18:
Det er veldig mange kommende foreldre som har vært i en vanskelig situasjon det siste året – mødre som har vært veldig redde og usikre fordi de skal føde og ikke vet hvor mye støtte de kan få fra partneren sin, og fedre som ikke har fått oppleve det største i livet, å bli far og få være der for den fødende. Egentlig vil jeg starte med å si tusen takk til alle dem som har engasjert seg i denne saken. Det har vært mange stemmer som har presset hardt på for å få til den endring som vi ser nå. Den politiske situasjonen i denne saken er ganske annerledes i dag enn den var for en uke siden. Det er takket være de som har stått fram i mediene, de som har sørget for at det er blitt debatt om dette, jeg opplever at regjeringspartiene nå endelig kommer etter og sier at ja, det er viktig at vi sørger for å få far eller medmor inn på fødeavdelingen, og at man skal strekke seg lenger for å stille nødvendige virkemidler til rådighet, f.eks. hurtigtester, som har blitt nevnt. Jeg forventer at man gjør alt man kan, enten det dreier seg om å vaksinere personalet på fødeavdelingen eller tilby hurtigtester, slik at ingen skal måtte føde alene, være på barsel unødvendig alene eller gå igjennom annen type oppfølging i svangerskapet alene. Jeg og Senterpartiet har vært redde for at den utfordrende situasjonen som disse familiene har stått i, ville føre til andre problemer for samfunnet og for individet. Her om dagen fikk vi en bekreftelse på det, da vi fikk tall som viste en markant økning i psykiske helseplager hos unge kvinner og hos fødende under pandemien. Vi kan ikke ha smitteverntiltak som både er uforståelige for folk og tilsynelatende bidrar lite til å begrense koronasmitten, og som samtidig fører til at vi får økte psykiske helseplager i denne sårbare gruppen. Det er vi nødt til å ta på alvor. For Senterpartiet spiller det ingen rolle hvilket forslag som får flertall, så lenge det er et forslag som gjør en forskjell, og vi kommer derfor til å stille oss bak det forslaget som Fremskrittspartiet nå fremmer, subsidiært, i tillegg til selvfølgelig å stemme for vårt eget.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-02-18:
Jeg kommer fra en landsdel med store avstander, hvor det for mange kreves en hel del logistikk for en enkel undersøkelse på et sykehus. Pasientreiser er en viktig del av pasientens helsetjeneste, og det er viktig at pasientreiseordningen ivaretar pasienten på en akseptabel og god måte. I dag er det sånn at pasientreiser må registreres på papir eller på en digital plattform for at man skal kunne få refundert utgifter i forbindelse med reiser. Mange opplever dette som tidkrevende og har vansker med å forstå hva slags rettigheter de har, og hva slags utgifter som vil bli dekket. Avdelingslederen for Pasientreiser ved Finnmarkssykehuset har i 2018 forklart at i henhold til regelverket skal det billigste rutealternativet velges. Det gjelder uavhengig av hvor lang tid det vil ta. Det medfører at en pasient fra Kautokeino starter kl. 05.00 om morgenen og er hjemme kl. 01.00 om natten. NRK har tidligere avslørt eksempler på at pasienter og deres pårørende har hatt uforholdsmessig lang reise for å få en undersøkelse på et sykehus, kun med bakgrunn i at det var billigste reisevei. Et mor og hennes barn ble sendt med både fly og buss i ni timer, og de var avhengig av to overnattinger for et dagsbesøk hos helsetjenesten. Et annet eksempel viser at en annen mor og hennes datter måtte reise totalt 17 timer for en 15 minutters undersøkelse. Det mener Fremskrittspartiet er uhørt, og det viser at man ikke har forståelse for de avstandene det er nord i landet vårt. Hele sju ganger i 2018 førte pasienttransporten til at pasientens helsetilstand ble forverret. Min magefølelse og frykt er at det dessverre bare er toppen av et isfjell. Dødsfall kan måles, men tap av livskvalitet og forringelse av livskvalitet som følge av denne uverdige behandlingen kan dessverre ikke måles eller dokumenteres. Jeg er utålmodig. Nytt regelverk for pasientreiser ble utarbeidet og iverksatt i 2016. I 2019 ba Stortinget regjeringen starte evalueringsprosessen for pasientreiseforskriften i løpet av august 2019. Jeg registrerer at det arbeidet fortsatt pågår, ett og et halvt år etterpå. Derfor ønsker Fremskrittspartiet fortgang i dette arbeidet, slik at man får en pasientreiseforskrift som er til fordel for pasienten. Med dette tar jeg opp det forslaget som Fremskrittspartiet står bak.
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-02-18:
Jeg regner med at statsråden er godt kjent med avstanden fra Kautokeino når man skal til behandling på sykehuset UNN. Da har man først en busstur på 13 mil til Alta, man starter kl. 04.30 fra Kautokeino og får fly om morgenen til Tromsø. Når man da har vært inne til sin 15 minutters behandling, må man vente til siste fly, kl. 22.35, før man får lov til å fly tilbake, for det er noen hundre kroner billigere enn de flyene som går om ettermiddagen. Pandemien har faktisk slått positivt ut for pasientene i Kautokeino og Alta-regionen, for nå har Norwegian innstilt flyet kl. 22.35, så de får lov til å reise med Widerøe. Kan statsråden love at reisetid også kan legges til grunn, slik at man slipper denne unødige ventingen?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-02-18:
Det skal legges til grunn rimeligste reisemetode, og som oftest er det buss som er den rimeligste reisemetoden. Jeg har en svigerbror som har vært gjennom en kreftbehandling, og det går framover med ham. Når han reiser til behandling i Tromsø på UNN, får han dekket bussbilletten fra hjemstedet til flyplassen. Det som er utfordringen, er at det går ikke buss. Det går ikke buss på den strekningen. Kan man forvente at man får en bedre løsning på det, at det er den reelle transportmetoden som kan benyttes når man skal til pasientbehandling?
Bengt Rune Strifeldt (Fremskrittspartiet), 2021-02-18:
Om man mangler tema å snakke om, kan man bare nevne ordet «pasientreiser» i nord. Da vil de fleste ha en historie å fortelle. Jeg kan bare tilføye at jeg fortsatt har til gode å høre om noen som har hatt gode opplevelser eller er fornøyd med Pasientreiser. Som jeg nevnte, har pandemien faktisk slått positivt ut for en del av pasientene i nord, ved at de slipper å være borte et døgn for en 15 minutters konsultasjon. Pasientreiser oppleves som ekstremt lite brukervennlig og fleksibelt. Som jeg var inne på i replikkordskiftet: Pasientreiser dekker bussbillett, selv om det ikke går buss. Man bør få tilbud om transport som er tilgjengelig, og dekkes etter det. Som jeg nevnte, har jeg en svigerbror som nylig har vært igjennom en behandling ved UNN, med kreft. Han reiser om morgenen til Tromsø, har fire–fem konsultasjoner og behandlinger der og kommer seg hjem om ettermiddagen. Det de opplever når de sender reiseregning, er å få avslag i første omgang. De anker på avslaget uten å tilføye nye opplysninger, og får medhold og får betalt. Men det er en ting som han ikke får dekket, det er kost. Det må han gå en ekstra runde på før han får. Det virker som om Pasientreiser i stor grad prøver å trette ut folk. Heldigvis er dette ressurssterke folk som tør å ta de byråkratiske kampene mot et system som ikke fungerer. Det er verre med dem som kanskje ikke har ressurser og muligheter til å ta de kampene. Det er jo en betydelig besparelse for samfunnet at mange ikke får betalt, ikke får dekket de reisekostnadene som de har krav på. Men det er ikke riktig. Det er samfunnsøkonomisk helt bak mål. Det er også samfunnsøkonomisk helt bak mål fordi hele arbeidsdager går til spille på grunn av helseøkonomenes kortsiktige nesetippsyn, ved at man faktisk må bruke hele arbeidsdager og i enkelte tilfeller to arbeidsdager for at man skal bruke rimeligste reisemåte. Representanten fra Høyre nevnte muligheten til å bestille selv og deretter få det dekket. Med de utfordringene som er med å få dekket ting fra Pasientreiser, tror jeg at han har vært lite i kontakt med Pasientreiser for å få dekket sine kostnader der.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2021-02-18:
Jeg vil bare knytte noen merknader til innlegget fra representanten Pollestad. Han sa at det er ingen grunn til å møte EU med lua i hånden. Det har han selvsagt helt rett i, og det har denne regjeringen heller ikke gjort. Statsråden redegjorde nettopp for at Norge gjorde det klart for EU at i 2020 ville det ikke bli noen ny artikkel 19-runde. Det er interessant med historien. Representanten Pollestad minnet oss om historikken rundt innføringen av prosenttoll istedenfor kronetoll. Det var våren 2013, og jeg hadde gleden av å møte på Stortinget som vararepresentant, og den gangen støttet Kristelig Folkeparti den daværende regjeringen i den omleggingen som skjedde. Så kom det et regjeringsskifte, og de påfølgende seks årene utgjorde Kristelig Folkeparti en del av det såkalte jordbruksflertallet på Stortinget og sørget derfor for at hovedlinjene i landbrukspolitikken ble liggende fast helt til vi gikk inn i regjeringen og overtok ansvaret for landbrukspolitikken. Men en del av historien er jo at den rød-grønne regjeringen også kjørte en artikkel 19-runde i 2012, der en innvilget EU en økning i den tollfrie kvoten på ost på 2 700 tonn mot 1 200 tonn i 2018-runden. Kombinert med et særdeles dårlig jordbruksoppgjør i 2012 førte det til at Senterpartiet måtte gå fra bordet, med en landbruksnæring som slett ikke kan sies å ha vært spesielt godt fornøyd med det som skjedde i den siste delen av regjeringsperioden til de rød-grønne. Vi merker oss også at det er Senterpartiet og SV som fremmer mindretallsforslagene i saken. Her skinner det klart gjennom mellom linjene at den kritiske holdningen til både EU og EØS er en underliggende faktor når en velger å kjøre en sak som denne. Da tror jeg det kan være betimelig for Senterpartiet og SV å merke seg at på samme måte som det var et landbruksflertall i Stortinget, er det også et tydelig EØS-flertall i Stortinget, både i denne perioden og i neste. Jeg vil også berømme Arbeiderpartiet for å innta en ansvarlig holdning i det spørsmålet og berømme Arbeiderpartiets leder, Jonas Gahr Støre, for at han så forbilledlig klarte å sette skapet på plass når det gjelder å signalisere hva Arbeiderpartiet står for i forholdet til EØS.
Nils Kristen Sandtrøen (Arbeiderpartiet), 2021-02-18:
Saksordføreren har redegjort godt for de merknadene og standpunktene som også Arbeiderpartiet har og står inne i i denne innstillingen. Som saksordføreren har sagt, er det et stort, overveldende flertall på Stortinget – det eneste unntaket er Fremskrittspartiet – som slår fast at vi skal ha et velfungerende importvern som en bærebjelke i den norske landbrukspolitikken. Avvikling av det vil selvfølgelig gå betydelig ut over både primærprodusenter og mange viktige arbeidsplasser i næringsmiddelindustrien. Som saksordføreren riktig har påpekt, har det fra Arbeiderpartiets side vært viktig å få fram at det er en gjennomgang av handelen annet hvert år, men det er opp til regjeringen å vurdere om det er behov for forhandlinger. Det er ingen automatikk, men det er det som er grunnlaget i artikkel 19. Videre vil jeg påpeke at det også kan gjøres forbedringer innenfor importvernet, det så vi f.eks. under den rød-grønne tiden, da man gikk fra krone- til prosenttoll, som danner grunnlaget for viktige inntekter innen melkeproduksjonen i dag. Det er også noe Arbeiderpartiet ser på, og som ligger inne i vårt utkast til partiprogram – om det er mulig å utnytte mekanismen med å bruke prosenttoll der vi har glede av det. Med dette er Arbeiderpartiets standpunkt i denne saken grundig redegjort for, både av saksordføreren og med dette innlegget. Vi kommer fortsatt til å kjempe for den balanserte interessen i å ivareta norske landbruksprodukter, og vi håper regjeringen følger opp den merknaden som sier at landbruket i størst mulig grad må skjermes i kommende forhandlinger, som regjeringspartiene også er en del av.
Guro Angell Gimse (Høyre), 2021-02-18:
Det kunne ha vært logikk i Senterpartiets forslag om at når et land trer ut av EU, får vi tilgang til et mindre marked gjennom avtalene, og at de britiske kvotene for tollfri import av jordbruksvarer burde gå i fratrekk. Men det hadde betinget to ting: Det ene er at andelen av importen fra Storbritannina hadde vært så stor at det var naturlig. Det andre er at vi hadde en avtale liggende der den ene parten ensidig kunne gå fra deler av avtalen. Ingen av disse to betingelsene er til stede. Avtalen som vi har inngått med EU, tar ikke høyde for brexit. Så er det sånn at skiftende regjeringers erfaringer de siste tiårene er at EU ønsker økt markedsadgang til Norge for landbruksvarer. På bakgrunn av det har det liten hensikt å kreve reforhandlinger av eksisterende avtaler med EU om handel på bakgrunn av brexit. Vi må huske at handelen med landbruksvarer mellom Storbritannia og Norge har vært beskjeden. Importen fra Storbritannia utgjorde 2,6 mrd. kr i 2018, og total import fra EU var på 45 mrd. kr. Importen fra Storbritannia utgjorde altså 4 pst. av den samlede handelen i EU. Regjeringen ivaretar interessen til norsk jordbruk gjennom velfungerende importvern, bilaterale og multilaterale forhandlinger om handel. I de kommende forhandlingene med EU etter artikkel 19 vil regjeringen vektlegge at britene ikke lenger er en del av det indre markedet. Norsk landbruk blir godt og offensivt ivaretatt innenfor de rammene vi har.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-18:
Tollvernet er en helt grunnleggende forutsetning for å kunne opprettholde et landbruk i hele landet. Derfor var det viktig for Kristelig Folkeparti å få inn i Granavolden-plattformen at et velfungerende importvern er en av bærebjelkene for regjeringens landbrukspolitikk. Det har vi også vist i praksis. Vi har forhandlet om en frihandelsavtale med Mercosur-landene, som er noen av verdens største eksportører på storfekjøtt, uten å gi et eneste tonn økt importkvote på storfekjøtt. Det at Storbritannia forlater EU, endrer ikke handelsavtalene Norge har gjort med EU, verken på landbruk eller på andre områder. Avtalene er inngått med EU, ikke med EUs enkeltmedlemmer. Verken EØS-avtalens artikkel 19 eller brevvekslingsavtalene våre med EU gir formelt grunnlag for å kreve reforhandlinger av avtalene med begrunnelse i at et land har gått ut av unionen. Det virker som om forslagsstillerne forventer at EU uten videre vil akseptere å redusere importkvoter uten å stille motkrav for å gi slike innrømmelser. Senterpartiet har tilstrekkelig regjeringserfaring til å vite bedre. Det er grunn til å minne om at denne regjeringen har gitt langt mindre innrømmelser i artikkel 19 for ost og kjøtt til EU enn det Senterpartiet gjorde da de sist hadde landbruksministeren. Ost er den desidert mest sensitive av de fem landbruksproduktene der det faktisk har vært handel med Storbritannia. I den midlertidige handelsavtalen mellom Norge og Storbritannia har regjeringen utnyttet et handlingsrom i WTO-regelverket for å splitte ostekvoten til EU mellom EU og Storbritannia. Vi har tatt 299 tonn ost fra WTO-kvoten til EU istedenfor å gi det samme volumet til Storbritannia. Dette har EU akseptert. Til slutt vil jeg gi honnør til Arbeiderpartiet, som viser en ansvarlighet i denne saken. En svekkelse av importvernet, f.eks. gjennom krevende artikkel 19-forhandlinger med EU, vil kunne føre til en reduksjon av norsk matproduksjon, både i primærjordbruket og i næringsmiddelindustrien, som også representanten fra Arbeiderpartiet sa her. Dette vil til slutt gå ut over sysselsetting, bosetting og ikke minst aktivitet i distriktene.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-18:
En har gjort den vurderingen i 2020 og tenkt, ut fra det som ligger nå, at vi ikke måtte gi mer i en forhandling med EU. En har funnet ut at det har vært best for landet vårt og for jordbruket vårt at det ligger på det planet det ligger nå, nettopp for å ivareta landbruket. For åpner en dette ballet uten videre, kan en få en reduksjon av det som vi har hatt til nå, i et tilbud fra EU, for de er jo interessert i ikke å gi ting gratis til Norge. De skal også ha noe tilbake igjen.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-18:
Ja, og da er det slik at vi har vært opptatt av å ivareta det som var. For det som var et krav, var at en også ønsket større tilgang til det norske markedet enn det en har i dag, og for å verne det norske landbruket lot en være å ta de forhandlingene.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-18:
I Granavolden står det tydelig at vi er opptatt av å ivareta et landbruk over hele landet. Vi er opptatt av å ivareta importvernet, vi er opptatt av å ivareta tollvernet. Det betyr at denne regjeringen er opptatt av å ivareta norsk landbruk og ikke la det gå på bekostning av noe annet, eller motsatt.
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2021-02-18:
Jeg har et behov for å oppklare replikkrunden med Geir Pollestad, hvor det var et spørsmål om at EU hadde tatt et initiativ for artikkel 19-forhandlinger og forhandlinger med EU og initiativ eller krav. Dette måtte jeg faktisk forhøre meg om etter at jeg hadde satt meg, for jeg lurte på om det var noe jeg hadde glemt. Helt riktig – det var noe jeg hadde glemt. Det var ingen krav fra EU i 2020, men det var et krav tidligere, iallfall da representanten satt i regjering fra 2012. Det ble ikke gjort, men jeg har nå fått beskjed om at det ikke var noen krav fra dem i 2020.
Geir Adelsten Iversen (Senterpartiet), 2021-02-18:
I forslaget fra Senterpartiet sies det: «1. Stortinget ber regjeringen gå i forhandlinger med EU med mål om å redusere tollfrie kvoter for import av landbruksvarer fra EU til Norge etter brexit. 2. Stortinget ber regjeringen avvise nye forhandlinger som tar sikte på videre liberalisering av handelen med landbruksprodukter etter artikkel 19 eller andre bestemmelser i EØS-avtalen.» Bakgrunnen er altså at brexit har kommet og vi har mistet et marked på 70 millioner mennesker. Komiteens flertall, medlemmer fra Arbeiderpartiet, Høyre, Venstre og Kristelig Folkeparti, viser til statsrådens brev til komiteen datert 17. desember 2020, der det slås fast at Storbritannias uttreden av EU ikke endrer de avtaler som Norge har inngått med EU når det gjelder handel med landbruksvarer, herunder avtaler inngått etter EØS-avtalens artikkel 19. Dette er avtaler som er vedtatt av Stortinget. Disse partier viser til at det verken i selve artikkel 19 i EØS-avtalen eller i den konkrete avtalen som ble inngått som følge av forrige artikkel 19-runde, finnes hjemmel for å redusere tildelte kvoter hvis ett eller flere medlemsland forlater unionen. Dette er jo ganske fantastisk. Her mister vi et marked på 70 millioner mennesker, men skal samtidig opprettholde de avtaler vi har med EU? Hva slags avtaler er dette? Det er ikke noen god «deal» for Norge. Videre sier vi: «Komiteens flertall, alle unntatt medlemmene fra Fremskrittspartiet, understreker betydningen av et sterkt og reelt tollvern for å kunne sikre norsk landbruk over hele landet.» Fremskrittspartiet viser til at partiet «på sikt vil arbeide for å fjerne tollvernet på landbruksvarer og andre handelsbarrierer». Fremskrittspartiet mener at tollvernet gir høye priser for forbrukerne – et syn som fører til dårligere kår for norske matprodusenter. Når Storbritannia går ut av EU, reduseres det markedet som EØS-avtalen gir oss tilgang til, med om lag 70 millioner mennesker, og man har ikke noen ventil i avtalen som gjør det mulig å redusere tildelte kvoter. Det virker på meg som at dette er en dårlig avtale som Norge har med EU.