trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Det er nesten så en trenger ambulanse utenfor salen. Jeg har fått en skadelig overdose Fremskrittsparti-skryt i dag. Til og med finansministeren var innom med en liten hilsen og skrøt av de tallene hun har kontroll på, eller burde ha kontroll på i alle fall. Men først til Astrup og regjeringspartienes historie om Arbeiderpartiets bredbåndssatsing før denne regjeringen overtok. I 2014 skrev Teknisk Ukeblad om statsbudsjettet: «Bredbånd på bygda blir taperen i statsbudsjettet.» De skrev at «IT-bransjen advarer om forsinket utbygging» når regjeringen kutter 100 mill. kr i det budsjettet som den rød-grønne regjeringen har lagt fram. Den historien bør en kanskje lese seg noe opp på. Det er litt spesielt når representanten Dagfinn Olsen tar æren for at Arbeiderpartiet har bedre budsjetter enn regjeringen. Da burde det kanskje være en mulighet for at Dagfinn Olsen kunne være med og skru opp sine budsjetter noe mer. Jegstad siterte en ekspert, som var anbefalt av Arne Nævra, og sa at eksperter burde man høre på. Det synes jeg er et veldig godt tips til regjeringen fra Jegstad, for den regjeringen som sitter nå, hører nesten aldri på faglige råd og eksperter. Det er utrolig gledelig at digitaliseringsministeren har satt i gang en stortingsmelding om ekom, for vi også er opptatt av veien framover når det gjelder elektronisk kommunikasjon. Satsingen på 5G og hva 5G kan bidra med i samfunnet framover, er en kjempestor utfordring å gå løs på. Men det krever at det er mer bredbånd der ute, og jeg håper inderlig at vi får skikkelig dekning også ytterst ute der ting er mye dyrere enn i byene. Til min forundring registrerer jeg at jeg er enig med Venstre for en gangs skyld. Vi er også opptatt av 5G.
Øystein Langholm Hansen (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Jeg kunne godt tenkt meg å kommentere statsrådens utsagn, men det var Bård Hoksrud som fikk meg til å ta ordet. Når man gir et råd om å virkelighetsorientere seg, så bør man også gjøre det selv. Jeg karakteriserer det ikke som en videreutvikling av Vy når Vy er blitt et bemanningsselskap. De gjør ingenting annet enn å levere personell til å drifte og betjene toget, og selvfølgelig administrasjonen rundt det. De har ikke tog, de har ingenting annet enn ansatte mennesker. Så når det gjelder virkelighetsorientering, bør man virkelig gjøre det når man møter seg selv i døra på denne måten.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Beredskapen på norske flyplassar skal vere god nok, og det betyr at ein må ha personell som ein kan tilkalle. Eg følgjer dette opp også overfor Avinor, og dei har meldt, som dei også har uttalt ute, at det var spesielle omstende som gjorde at dette ikkje var på plass den dagen. Det er jobben min å sørgje for at Avinor skjønar det ansvaret dei har når det gjeld dette, og det følgjer eg naturlegvis også opp, som eigar av Avinor.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Det er ikkje anledning til å kompromisse med sikkerheitsnivået i norsk luftfart. Det har vi eit uavhengig tilsyn som følgjer opp. Og Avinor er klar over det. Dei har sagt at dei hadde eit spesielt tilfelle den kvelden det var vist til, og eg har allereie sagt her at eg vil følgje dette opp også i den dialogen eg har med Avinor. Det betyr at vi skal følgje dei krava som gjeld, og vi skal ha lufthamner som er i stand til å handtere det ansvaret dei har, i tråd med dei føringane som er gjevne, både frå oss som regulator og frå tilsynet som tilsynsmyndigheit. Og representanten kan leggje til grunn at dette vert følgt opp også vidare.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Framstegspartiet har tidlegare teke til orde for det, og det betyr at eg har gått til val på det. No har ikkje regjeringa konkludert med at det har vore nødvendig hittil, og det er med utgangspunkt i at det er greitt å bruke andre mekanismar for å auke kontrollaktiviteten, gjennom auken i løyve som no kjem til Statens vegvesen, som vi har fått på plass i budsjettet for 2020, gjennom samarbeidet som er med politiet, men også med Arbeidstilsynet og tolletaten. Eg var så seint som i går på storkontroll på svenskegrensa. Vi stoppa alle vogntog som kom inn over grensa ein periode. Det gjev fullstendig kaos, men det verkar. Då er det fire etatar som samarbeider: Arbeidstilsynet, politiet, tolletaten og Statens vegvesen. I sum gjer desse kontrollane at vi faktisk får sjekka og avskilta dei bilane som ikkje har noko på norske vegar å gjere, enten dei er utanlandske eller norske. Den kontrollen skal fortsetje med auka styrke også inn i det nye året.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Svaret er todelt. Ja, regjeringa jobbar aktivt med å samordne kontrollen, men også informasjonsflyten som er mellom dei ulike etatene. For eksempel brukar regjeringa no Statens vegvesen til å hente inn dokumentasjon som Arbeidstilsynet seinare vurderer. Når det gjeld oppgåveløysinga – det som har vore Framstegspartiets klare intensjon med å få på plass eit transportpoliti, nemleg å sørgje for meir effektiv kontroll og tilsyn – er svaret på det ja. Det jobbar regjeringa med, vi har gjennomført fleire grep på det allereie og vil fortsetje å sjå på moglege forbetringar også i det vidare.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Nei, men det er heilt rett: Den skal stå tidleg opp som skal hente inn forfallet som Senterpartiet sytte for då dei hadde ei hand på rattet i norsk politikk i årtier. Det har vore for dårleg vedlikehald, ikkje berre på fylkesvegnettet, men også på riksvegnettet. Det har ikkje vore satsa på jernbanen, slik det vert no. Det har ikkje vore satsa tilstrekkeleg på andre løysingar for godsnæringa. Så det er av og til eit slit å ta igjen etterslepet etter Senterpartiet. Men vi er i full gang, og det skjer med auka tempo. Det er difor eg meiner den viktigaste saka denne regjeringa jobbar med, faktisk er å bidra til investeringar, byggje landet tettare saman. Når ein ser på dei utbyggingane som skjer på vegnettet no, mellom dei store regionane i landet, er jo E6 gjennom Gudbrandsdalen også ein veg for Nord-Norge – eller for sunnmøringane, for den del. Og den systematiske vegutbygginga som no skjer, skjer under vår regjering. Men Senterpartiet gjer seg avhengig av SV, som vil stoppe heile greia.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Svaret på det er ja.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Som vanleg driv SV med flisespikkeri i staden for å kome til erkjenninga, nemleg at konkurranse på jernbane gjev gjennom alle dei tre trafikkpakkane som har vore i marknaden, fleire avgangar, fleire tog som går per dag, samanlikna med dagens tilstand. Fleire passasjerar er forventa inn på norsk jernbane, og prisen for skattebetalarane går ned, med det som resultat at vi får evne til å reinvestere i norsk jernbane. Eg har sagt – og eg gjentek gjerne – at vi sparer milliardar av kroner på desse trafikkpakkane. Om det er 10, 11 eller 12 milliardar, kan naturlegvis SV få ha ein diskusjon om. Den kan dei få ha heilt i fred, for dei har jo vore imot å spare ei einaste krone av dette, og med det teke frå seg sjølv moglegheita til å halde fram med å investere i ein framtidsretta norsk jernbane som vi skal lage til det beste for passasjerane.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Det hadde vore freistande å seie at svaret er nei, men eg skal gjere svaret litt lengre. Poenget er at SV ville ikkje spart ei krone. Ein ville hatt auka utgifter samanlikna med dei anboda som no kjem inn, ein ville hatt færre togavgangar enn med dei anboda som no kjem inn, og ein ville ikkje fått til den fornyinga som jernbanereforma no er i ferd med å gje i heile jernbanesektoren. Det ville ha redusert evna til å investere i infrastrukturen. Og det morosame med fleire av opposisjonspartia sine alternative budsjett no er at innsparinga som ligg i 2020-budsjettet på grunn av desse konkurransane, brukar ein til å finansiere aktivitet. Dei har begynt å bruke gevinsten av ei jernbanereform ein er imot, og som ein gjentek at ein er imot. Det einaste opposisjonen sin politikk har til felles, er at han ikkje heng saman.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Denne debatten har hittil vist ein klar forskjell på dei fire regjeringspartia sin iver etter å fornye og forbetre transportpolitikken her i landet og idétørken til opposisjonen. Men nokre ting har også gjenteke seg frå tidlegare. Representanten Nævra sin iherdige innsats for å hente pengane frå lønsame ferjefrie prosjekt som Rogfast og Hordfast på Vestlandet for å bruke dei på eit mindre lønsamt prosjekt i sin eigen bakhage er eitt av eksempla på det. Det seiest at ein er seg sjølv nærast. SV viser det til fulle nok ein gong i denne diskusjonen. Senterpartiet kritiserer naturlegvis løyvingane til fylkesvegar, trass i at det er dei om overførte ei rekkje vegar, som i dag er fylkesvegar, frå staten i 2010 utan å fullfinansiere oppgåveoverføringa. Det er mogleg det er meir morosamt for Senterpartiet å møte seg sjølv i døra enn å møte nokon andre der, men det singlar i alle fall i glashus når ein høyrer argumentasjonen frå Senterpartiet på det området i dag. Det er ikkje den einaste saka. Senterpartiet er bekymra for dei totale avgiftene bilistane skal betale, medan ein kuttar i byvekstavtalane rundt dei store byane, som berre må bety at det vert kutta i kollektivtilbodet og bompengane går opp, som alternativ. Så lenge varte sympatien til Senterpartiet med norske bilistar. Arbeidarpartiet prøver å så tvil om Sotrasambandet. Det er det ingen grunn til. Sotrasambandet er framleis under planlegging og skal naturlegvis byggjast. Det har eg sagt gjentekne gonger i stortingssalen før. Andre representantar frå Arbeidarpartiet bekymrar seg over framdrifta og stenginga på Kvænangsfjellet, men nettopp fordi vi har gjennomført reformer, som etablering av Nye vegar, er prosjektet fullfinansiert og plassert i porteføljen. Det er eit prosjekt som vert bygt så snart det er klart, og det slepp å vente i kø som andre samferdselsprosjekt, fordi vi har tort å gjere strukturelle endringar i samferdselssektoren. Det ein har høyrt i stort frå denne debatten, er at alt var betre før, og det må gjerne vere ei verkelegheitsbeskriving som opposisjonen held fram med, men før fekk vi færre togavgangar, færre nye vegar, dårlegare tilbod når vi prøvde å kjøpe togtenester, færre moglegheiter for å utvikle kommersielt lønsame flygingar i distrikta – alt dette er under arbeid no fordi vi har fått ei regjering som tør å utfordre dei gamle monopola i sektoren. Det er den største skilnaden på posisjonen og opposisjonen i denne debatten.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Eg skal prøve å roe ned ettersom debatten forhåpentlegvis nærmar seg slutten. Men det er nokre betraktningar som eg uansett har gjort meg gjennom dei fem timane vi no har halde på. Det eine er at politikken vert dregen i rett retning. Det er ikkje så mange år sidan ein samla opposisjon var imot etablering av Nye vegar. No anerkjenner alle at det fungerer, bortsett frå dei som prøver å kutte i løyvingane, Senterpartiet f.eks., men ein del andre parti har i alle fall innsett at dei er komne for å bli. Motstanden er ikkje så sterk lenger. Då vi introduserte ordninga for reduserte bompengetakstar i distrikta, var Arbeidarpartiet imot. No er dei for. Spørsmålet er om det vi eigentleg ser frå opposisjonen, er ein seks års «delay». Det tek litt lengre tid, men dei kjem etter når dei berre ser at tinga faktisk verkar. Eg trur vi kjem til å sjå det på fleire område med det budsjettet Stortinget no ligg an til å vedta. Reformene fortset, vi skal få meir infrastruktur igjen for pengane, vi skal fortsetje med å byggje landet, vi skal byggje større bu- og arbeidsmarknadsregionar, vi skal korte inn avstandar for næringslivet. Og så er det greitt å minne opposisjonen om at kua har vore kalv – i alle fall kan ein gamal landbruksminister av og til unne seg det – for det var jo slik at Senterpartiet i 2012 nekta å setje fullt trykk på intercitytriangelet. Det er berre å sjå på utspela dei då hadde. Arbeidarpartiet har sagt at dei vil ha ny E18 i Vestkorridoren. Eg håper det framleis står ved lag her på huset, men ein har no gjeve det bort i forhandlingar med f.eks. Miljøpartiet Dei Grøne i Oslo. Det som er den felles utfordringa til opposisjonen, og som denne debatten viser betre enn noko anna, er at dei ikkje er einige om noko som helst. Det betyr at vi har to alternativ i norsk politikk om dagen: eit fleirtal som består av regjeringspartia, som reformerer, fornyar og forbetrar tilbodet til folk over heile landet, og ein opposisjon som ikkje veit kva dei skal prioritere, kor fort dei skal byggje, eller kva slags område dei skal setje i revers. Det har opposisjonspartia forhåpentlegvis mange år på seg til å finne ut av medan dei vert verande i opposisjon. I mellomtida skal vi styre Noreg trygt gjennom nødvendige reformer som i sum bidreg til å byggje landet vårt sterkare saman.
Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
Det er bra at også Arbeiderpartiet er opptatt av at befolkningen skal ha god bredbåndsdekning i hele landet. Det er en ambisjon som vi i aller høyeste grad deler. Regjeringen har økt de statlige tilskuddene til bredbåndsutbygging kraftig de siste årene, og de er i dag på et nivå som er over dobbelt så høyt som da f.eks. Arbeiderpartiet satt i regjering. Det er viktig å understreke at disse pengene også utløser penger fra andre kilder. Erfaringsmessig betyr det at vi kan si at de statlige midlene vi bevilger, kan utløse investeringer på opptil fire til fem ganger beløpet staten har bevilget. Det betyr at vi får en solid og god satsing. Det er viktig at staten ikke bevilger penger på et slikt nivå at det bidrar til å begrense eller bremse den kommersielle utbyggingen i bredbåndsmarkedet, som jo har vist seg å være en svært vellykket modell for Norge de siste årene, noe dekningstallene for bredbånd viser med all tydelighet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
Regjeringen er selvsagt opptatt av at det skal være mulig å drive bedrift i hele landet, og det skal være mulig å bo i hele landet. Det er grunnen til at vi har en så offensiv politikk for mobil- og bredbåndsdekning som vi har, noe som har vist seg å gi gode resultater. Det er helt riktig at Kåre Willoch hadde et mindre budsjett for statlige tilskudd til bredbåndsutbygging, men så var det heller ikke en problemstilling den gangen. Men det var i aller høyeste grad en problemstilling da Arbeiderpartiet sist satt med regjeringsmakten, og vi har økt de ambisjonene kraftig. Det er viktig at vi nettopp legger til rette for at alle skal kunne bo hvor de vil i dette landet og ha god tilgang på digital infrastruktur, slik at de kan ta del i de digitale tjenestene vi tilbyr fra offentlig sektor, og de mulighetene det gir for verdiskaping i privat sektor. Vi deler disse ambisjonene, og vi må selvfølgelig legge til rette for at tilbudet også når de siste husstandene og bedriftene som i dag ikke har tilfredsstillende dekning. Det jobber vi med aktørene for å få til.
Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
Vi har tett dialog med Telenor om moderniseringen av denne infrastrukturen. Vi kommer til å fortsette med det, og det samme gjelder selvsagt Nkom, som har en viktig tilsynsfunksjon. Telenor har forsikret oss om at de ikke skal stanse vedlikehold på kobbernettet før det er tilfredsstillende alternativer på plass. Det opplever jeg at Telenor følger opp, men vi skal selvfølgelig sørge for at vi er tett på Telenor også på det området. Det er ikke tilfredsstillende hvis mennesker som ikke har andre alternativer, mister all tilknytning fordi kobbernettet faller ut. Det må vi rett og slett bare sørge for ikke skjer, og vi har tett dialog med Telenor om det. Dette er vi alle enige om. Så er det et spørsmål om å få det til i praksis, og mitt inntrykk er at Telenor tar dette på det største alvor, og de har også en betydelig nedside hvis de ikke klarer å håndtere dette på en riktig måte.
Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
Som et ledd i saneringen av kobbernettet og dermed moderniseringen av ekominfrastrukturen i Norge er målet at alle skal få bedre tilbud og større valgfrihet enn de har i dag. For mange vil et fast mobilbredbånd være et godt erstatningsprodukt for kobbernett. For mange vil fiber være et godt alternativ. Etter hvert som 5G rulles ut, vil det også være mulig å få hastigheter på over 100 Mbit/s via fast mobilt bredbånd. Her ligger det mange muligheter, og vi må sørge for at befolkningen over hele landet kan ta del i mulighetene uavhengig av hvor de bor, om det er på Hongset eller andre steder i landet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
Som representanten meget vel er klar over, sorterer ikke NRK-lisensen under mitt konstitusjonelle ansvarsområde, så jeg vil overlate til den rette statsråden å svare på det spørsmålet.
Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
Takk for spørsmålet. Det er et spørsmål jeg vet opptar noen i samfunnet, og det er viktig at vi gir gode svar på det spørsmålet, slik at befolkningen kan ha tillit til den infrastrukturen vi har, og føle trygghet også i helsemessig forstand for å ta den i bruk. Så vidt jeg kjenner til, er alle målinger som er gjort av 5G-utstyr, godt innenfor de helsefaglige anbefalingene for stråleverdier som helsemyndighetene har satt. Det skal ikke være noen grunn til å bekymre seg for dette. Men vi vil selvfølgelig også, etter hvert som pilotene ruller videre – vi har hatt piloter i flere år, så vi har grunnlag for å ha egne meninger om dette – følge med på at stråleverdiene holder seg på det nivået som leverandørene har forsikret oss om at de ligger på. Dette er et spørsmål jeg tenker vi absolutt må følge med på, men ut fra det vi vet i dag, er det ingen grunn til å bekymre seg over stråleverdiene fra 5G.
Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
Det er viktig å understreke at de frekvensene vi benytter, er frigjorte frekvenser som har vært i bruk til andre formål. Det er ikke nytt at disse frekvensene benyttes. Den strålingen har på mange måter vært der allerede. Så er det spørsmål om 5G-teknologien i seg selv bidrar til økt strålingsfare ved å bruke de frekvensene som vi tidligere har tatt i bruk til andre formål. Det jeg kan si så langt, er at det er mitt klare inntrykk, gitt det vi har fått fra helsemyndighetene, at strålingsverdiene ligger godt under de anbefalte verdiene. Vi vil selvfølgelig følge opp dette fremover. Jeg er opptatt av at vi tar til oss den kunnskapen som måtte finnes, fra både inn- og utland, om dette temaet for å kunne betrygge befolkningen og sørge for at alle har tillit til infrastrukturen og kan ta den i bruk i tiden fremover.
Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
Jeg fikk et spørsmål fra representanten Gunnes om det ikke var på tide at vi setter oss nye mål for bredbåndsdekningen i landet. Jeg er veldig glad for spørsmålet, for vi har annonsert at vi skal lage en stortingsmelding der vi bl.a. skal se på hvilke mål som skal gjelde når vi nå er i ferd med – slik det ser ut – å innfri de ambisiøse målene som ble satt i Digital agenda i 2016, og som mange den gangen mente ville bli krevende å nå. Stortingsmeldingen om ekom kommer også til å ta for seg robusthet og sikkerhet i nettene og konkurranse i sluttbrukermarkedet for fiber, bl.a., for å sikre ikke bare at vi har god dekning, men at vi har tjenester som folk har råd til å ta i bruk. Representanten Sandtrøen mente at vi hadde hverdagsveier der vi burde ha digitale motorveier. Det synes jeg er litt av en påstand når det kommer fra en representant for et parti hvis utbyggingsgrad av fiber i spredtbygde strøk lå på 11 pst. i 2013. Det er jo nå vi har fått de digitale motorveiene – ikke de kjerreveiene vi tidligere hadde. Det går raskt i riktig retning, og det skal vi glede oss over. Det som er synd, er at opposisjonen har veldig liten interesse for de tjenestene som vi skal tilby over de digitale motorveiene. Tvert om så foreslår Arbeiderpartiet voldsomme kutt i konsulenttjenester som bl.a. går til IKT-prosjekter i staten, altså politi, Nav og andre viktige områder – faktisk 23 pst. kutt i konsulenttjenester. Det kommer til å få store konsekvenser for evnen til å levere gode tjenester digitalt som befolkningen kan benytte seg av over disse digitale motorveiene som vi nå etablerer. Det er ikke noe bedre i de andre partiene. Senterpartiet foreslår også kutt i mange hundre millionersklassen, noe som også vil gå ut over denne typen prosjekter. I tillegg snakker vi her om konsulenttjenester som brukes til kvalitetssikring av bl.a. veiprosjekter. De går opp fordi vi bygger mer vei enn før. Senterpartiet foreslår også å kutte 7 mill. kr i Digitaliseringsdirektoratet og vil dermed skape usikkerhet i Altinn i Brønnøysund og i Difi i Leikanger. Det mener jeg er svært uheldig. SV nevner ikke digitalisering i det hele tatt i forbindelse med KMDs budsjettproposisjon. Dette er altså ambisjonsnivået i opposisjonen når det gjelder digitalisering. Det er fint og flott at også opposisjonen er opptatt av at vi skal ha digitale motorveier, men vi må ha oppmerksomhet om de tjenestene vi skal levere, og de verdiene vi skal skape for næringslivet via de digitale motorveiene som vi har.
Nikolai Astrup (Høyre), 2019-12-11:
La meg først få lov til å si at det har vært en fornøyelse å være tilbake i transport- og kommunikasjonskomiteen. Jeg hadde gleden av å lede den komiteen, og jeg ser at underholdningsverdien fortsatt er høy i budsjettdebattene. Så til representanten Langholm Hansen, som er opptatt av at regjeringen ikke bevilger så mye mer enn det den tidligere regjeringen gjorde til bredbåndstilskudd. La meg da bare få lov til å si at det årlige gjennomsnittet fra den rød-grønne regjeringen fra 2010–2013 til bredbåndstilskudd var 116 950 000 kr, mens vi altså nå ligger på rundt en kvart milliard, så det er en opptrapping. Videre er det viktig å si at statlige midler er ikke svaret og løsningen på god telekominfrastruktur i det ganske land. Den markedsbaserte tilnærmingen vi har hatt, har vært svært vellykket og har gjort at vi har beveget oss nettopp til en situasjon der 99,9 pst. av norske husstander har tilgang på grunnleggende bredbåndstjenester, og der 86 pst. av norske husstander har tilgang på høyhastighets bredbånd. Det har vært en formidabel utvikling. La oss nå holde fast ved en modell som har fungert godt, selv om man i debatten kan få inntrykk av at det er en ordning der statlige midler skal fortrenge private investeringer som skal gjelde fremover, hvis man lytter til opposisjonen. Det er jeg uenig i. Jeg er glad for at representanten Langholm Hansen er opptatt av 5G, det er jeg også. Jeg skulle nok kanskje ønske at nettopp de mulighetene som ligger i kombinasjonen av 5G, tingenes internett og kunstig intelligens hadde vært en større del av den tradisjonelle transportdebatten i denne salen, for det er ingen tvil om at både smarte byer og intelligente transportsystemer får helt nye muligheter med det fundamentet som 5G vil gi for sanntidsoverføring av data. Det er dette som er fundamentet for selvkjørende biler, for en helt annen type trafikkplanlegging i og rundt de store byene og også i små og mellomstore byer. Her er det store muligheter, og vi er nødt til å ta dem i bruk og ha en offensiv holdning til det. Derfor er jeg glad for at Norge kommer til å være et av de første landene i Europa som ruller ut 5G og dermed er godt posisjonert til å ta del i de mulighetene som denne nye teknologien vil gi oss. Telia har annonsert at de kommer til å ha et nasjonalt 5G-nett allerede i 2023. Vi vet ennå ikke tidsplanen til Telenor, men vi vet at de er sterke konkurrenter, og det er grunn til å vente at det blir en rask kommersiell utrulling av dette i Norge. Vi skal legge til rette fra myndighetenes side for at vi får ta del i mulighetene som ligger i denne nye teknologien, også i transportsektoren og i andre deler av det norske samfunnet.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Jeg satt og hørte på innlegget til representanten Stordalen fra Fremskrittspartiet, hvor han åpnet med å slå fast at Fremskrittspartiet er bilistenes parti og beste venn, at nå bygges det veier som aldri før, og at det måtte en Fremskrittsparti-statsråd inn i Samferdselsdepartementet for å få fart på sakene. Hva har så skjedd siden siste budsjettdebatt, tenkte jeg. Blant annet har regjeringspartiene underholdt nasjonen med bompengekaos. Det ble en riktig høydare. Det ble krisemøter i regjeringspartiene, hvor Venstre skulle forhandle om bompenger. Fremskrittspartiet på sin side var ferdigforhandlet, sa de, men Venstre skulle allikevel fortsette å forhandle, uvisst med hvem, siden Fremskrittspartiet nok en gang sa at de var ferdigforhandlet. Dermed måtte statsministeren selv ta flyet ned fra Island for å se om det var mulig å rydde opp i kaoset rundt Venstre og Fremskrittspartiet, som for øvrig sitter sammen i regjering. Det var altså en herlig røre: to regjeringspartier som sprellet alle veier, en statsminister som ikke så hva som kom, og alt dette i en og samme regjering. Statsråden for bompengene var spilt ut over sidelinjen. Hva ble det så til slutt? Jo, det ble noen kroner til såkalt reduksjon i bompenger utenom de store byene, og staten skulle ta litt mer av økonomien i bypakkene. Ellers er det business as usual. Regjeringen håver inn bompenger i rekordtempo hver eneste dag. Selv om Fremskrittspartiet ikke viker en tomme på at de er imot bompenger, har de altså stemt for hvert eneste bompengeprosjekt i dette landet her i Stortinget siden 2014. Det er makeløst å se på. Representanten Stordalen har fremdeles rett: Det måtte en statsråd fra Fremskrittspartiet inn i Samferdselsdepartementet for å få fart på sakene, og spesielt stolt kan Fremskrittspartiet og statsråden være over farten i rekordinnkrevingen av bompenger. Så kommer vi til intercityutbyggingen i Østfold, hvor minst et av regjeringspartiene lenge mente at det ble bygd for sakte. Tempoet i utbyggingen av Østfoldbanen ned til Halden skulle framskyndes. Så kom utsettelsene. Regjeringspartiene kunne allikevel ikke bygge ut raskere enn opprinnelig planlagt. Men det skulle selvsagt bygges, ble det lovet. Nå er det heller ikke slik lenger, nå er utbyggingen av Østfoldbanen lagt i en eller annen skuff, jeg vet ikke hvilken. Kanskje kan statsråden svare på det, og kanskje skulle det også vært avholdt et par krisemøter i Venstre og Fremskrittspartiet om Østfoldbanen. Det hadde Østfoldbanen fortjent. Kan statsråden overhodet svare på dette med Østfoldbanen? Når kommer det regjeringslovede dobbeltsporet fram til Halden? Det svaret er vi spent på.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Representanten Bom Hoksrud – unnskyld, Bård Hoksrud – elsker lukten av ny asfalt og nye veier og proklamerer at nå bygger vi vei med Fremskrittspartiet i et sinnssykt tempo. Han viser også til filmens verden, hvor han ber folk se «Back to the Future» og huske på hva de har gjort. Det er for så vidt et godt råd representanten Hoksrud kommer med. Jeg har nemlig googlet, og Hoksrud var, da han ble sitert, stortingsrepresentant. Han sa: «Jeg kan garantere at det blir bompengefritt over hele landet.» Det kan dere bare slå opp, alle som vil – Nettavisen, for øvrig. Det ble ikke helt slik. Representanten Hoksrud står i spissen for å flå norske bilister i et tempo ingen regjering har klart før ham. Det er ingen regjering i Norge som har klart å ta inn så mye bompenger som den sittende regjeringen. Så hører jeg statsråd Siv Jensen og Fremskrittsparti-leder Siv Jensen også skryte av at nå bygges det veier, men man krever like fullt, som sagt, inn bompenger som ingen annen regjering i dette landet har vært i nærheten av å klare noen gang. Jeg googlet også statsråd Siv Jensen og Fremskrittsparti-leder Siv Jensen, som bl.a. har sagt: «Vi skal i regjering for å gjennomføre vår politikk.» Våre programsaker skal ikke «i søpla for å få til kompromisser» – Aftenposten. Hvordan ble det egentlig med den lovnaden? Her sitter Fremskrittspartiet og stemmer for bompenger. Jeg kan også anbefale en YouTube-video med Siv Jensen, om at det skulle være gratis å passere alle bomstasjonene i Norge så lenge Fremskrittspartiet var i regjering. Så det går unna. Jeg hører statsråd Dale ivre etter å fortelle at han fornyer og forbedrer. Ja, det har statsråd Dale gjort. Han har fornyet bompengeinnkrevingen, som sagt, i et tempo som ingen før ham har klart, og han har «fornyet» utbyggingen av Østfoldbanen ved å legge den på is. Han tok den rett og slett bort. Med en setning i statsbudsjettet sier han at det er uaktuelt å bygge ut Østfoldbanen slik som det er nå. Så da gjentar jeg spørsmålet: Når kommer dobbeltsporet til Halden? Kan statsråden svare på det?
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2019-12-11:
Det er ingen grunn for representanten Hoksrud eller Fremskrittspartiet til å kjefte på Arbeiderpartiet. Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet har siden 2014 stemt akkurat likt når regjeringen har kommet hit til Stortinget med sine forslag om å kreve inn bompenger. Helt likt har vi stemt. Sånn sett er representanten Hoksrud og jeg akkurat like store eller små bompengeentusiaster. Fremskrittspartiet har ingen grunn til å slå seg på brystet. De har tapt sin sak selv om partilederen sa at de ikke skulle kompromisse på dette. Så gjentar jeg for fjerde gang til statsråd Dale: Når kommer dobbeltsporet fram til Halden? Årstallet holder.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Til representanten Lauvås kan jeg si at en herlig røre ofte blir en god kake, og den samferdselskaka vi i dag diskuterer, er god. Det finnes vel ikke noe mer gledelig for en politiker enn å bli minnet om politisk gjennomslag, og Frp-ere blir minnet om gjennomslag i samferdselspolitikken hver eneste dag. Under episoden med askeskya for en del år siden kjørte jeg fra Oslo til Stavanger med representanten Pollestad, og han skrøt av alle veiene Stoltenberg-regjeringen hadde fått til. Men hver dag når jeg nå er ute og kjører og ser at det bygges enda mer vei, og at det utføres vedlikehold, blir jeg minnet på at vi har økt samferdselsbudsjettet med 80 pst. siden vi kom i regjering i 2013, og at det endelig skjer noe med veiene i dette landet. Takket være Fremskrittspartiet i regjering lukter det nå asfalt over hele landet, og jeg er stolt over det viktige arbeidet som vi gjør med å bygge landet. Investering i samferdsel er investering i verdiskaping. Ikke bare binder vi landet sammen, vi gjør også norske veier raskere, mer effektive og ikke minst tryggere. Regjeringen satser på firefelts motorveier, og dette er de tryggeste veiene vi har. Blant alle OECD-land er det nå Norge som har færrest dødsfall i trafikken per 100 000 innbyggere. Vi har altså verdens tryggeste veier. På Vestlandet finnes det mange hovedveistrekninger som tidligere var kjent som dødsveier, hvor det nå nesten ikke er dødsulykker lenger. Gjennom å ruste opp veinettet unngår vi mange tragedier. Fremskrittspartiet i regjering gjør norske veier tryggere når vi i statsbudsjettet for 2020 foreslår å bruke nær 1,1 mrd. kr til skredsikring på riksveier og nær 800 mill. kr til særskilt fordeling til fylkeskommuner med skredutsatte veier. Dette sikrer både rassikring av utsatte riksveier og at fylkeskommunene får mulighet til å prioritere tiltak for å sikre egne veier mot ras. Rassikring trengs både på store og små veier. Da jeg ble valgt inn i Rogaland fylkesting i 1999, var et av de viktigste samferdselsprosjektene vi fikk presentert, Ryfast. Jeg husker det den dag i dag: Det var spektakulært, og, ikke minst, det skulle koste 1 mrd. kr. Så tror jeg nå, 20 år etter, at vi kan si at det ble litt dyrere enn 1 mrd. kr, men det er verdt hver krone som er brukt og skal brukes på dette. Det får store ringvirkninger for hele Nord-Jæren og for Ryfylke, og Jæren blir knyttet tettere sammen. Jeg er glad for at samferdselsministeren fra Fremskrittspartiet står på bilistenes side og lytter til de bekymringene som har kommet når det gjelder takst på passeringene. Derfor er jeg glad for at samferdselsministeren nå går inn for at Ryfylketunellen skal koste 112 kr for en vanlig bil(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Sveinung Stensland (Høyre), 2019-12-11:
Full storm og stengte veier eller kolonnekjøring er ikke uvanlig over Haukeli. Prosjektet Haukelivegen skal bedre situasjonen med to nye og store tunneler. Denne uken har både Boknafjord-sambandet på E39, Karmsund bru og Haukelifjell på E134 vært stengt på grunn av vind. Vi er sårbare, og alle taper når Vestlandets næringsliv taper. En sterk industri- og eksportregion trenger bedre forutsigbarhet. Å satse milliarder av kroner på E134 over Haukeli er samfunnsøkonomisk lønnsomt, og det er slått fast i flere sammenhenger. Den nye Haukelivegen vil også redusere reisetiden mellom Vest- og Østlandet med en time. I innstillingen til gjeldende NTP trekkes både Vågsli–Røldal og Røldal–Seljestad frem som aktuelle prosjekter å vurdere for fremskyndelse til oppstart i løpet av første seksårsperiode. Videre påpekte flertallet av regjeringspartiene at E134 er utpekt som en hovedveiforbindelse mellom øst og vest, og at det viktigste punktet å utbedre er nettopp Haukeli-tunnelene. Flertallet viste til at Røldal–Seljestad er prioritert på oppstart og ferdigstillelse i andre periode. Det innebærer at statlig finansiering er mulig fra 2024. Men en viste til at planarbeidet for strekningen snart ville ferdigstilles – og så vidt jeg vet, er det i ferd med å bli det – så byggestart kan bli tidligere enn dette. En la også til grunn at bompengebidraget kan benyttes først, slik at byggestart for første Haukeli-tunnel kan bli innenfor inneværende planperiode. Jeg vil utfordre samferdselsministeren til å følge opp dette, slik at vi kan få en snarest mulig igangsettelse av dette viktige prosjektet. Vestlandet fortjener samme mobilitet som resten av landet. Nå lever vi med en vei som bare er åpen hver gang fergen legger til. Biler og folk som står og venter, er tapt livskvalitet og dårlig samfunnsøkonomi, og det er kort og godt utgifter til inntekts ervervelse å bygge Rogfast og Hordfast. Veiforbindelsen E39 mellom Bergen, Haugesund og Stavanger er lønnsom, og vi snakker om den største befolkningskonsentrasjonen utenfor Oslo-området. En region med over én million innbyggere vil samles med fergefri vei. Haugesund og Karmøy har alene til sammen en befolkning som overgår Finnmark, og er en region med mye næringsvirksomhet, stor eksport og stor intern samhandling. Det er viktig at vi holder fremdriften oppe på Rogfast, og at Hordfast prosjekteres med raskest mulig oppstart. Jeg er fornøyd med at samferdselsministeren har vært tydelig på at så skal skje, men vi må være tydelige på at Rogfast skal realiseres – og fjerne all tvil som hersker om dette. Til slutt vil jeg minne om at Haugalandspakken er underfinansiert. Et større statlig bidrag hadde selvsagt vært ønskelig, men det er like ønskelig at departementet behandler den henvendelsen som har kommet fra styringsgruppen om en justering av takstene. Investeringer i samferdsel på Vestlandet er lønnsomt. Vi er en sterk region som kan bidra enda sterkere til fellesskapet om vi bindes tettere sammen.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Jeg er utdannet byggingeniør og startet min yrkeskarriere i Statens vegvesen som koordinator for drift og vedlikehold av tunneler fra regionen Agder til Buskerud. Det var under Stoltenberg II-regjeringen, og budsjettet var skammelig. For i det hele tatt å kunne gjøre noen oppgraderinger, f.eks. i Fosskolltunnelen, måtte vi etablere stengemuligheter, og det fikk vi ikke penger til. Vi måtte ha entreprenører til å kakke istapper i tunnelene for å sørge for at bilistene ikke fikk dem i frontruta, for man fikk ikke penger til å frostsikre. Vi hadde entreprenører som var ute og stripset lysarmaturer, fordi vi ikke hadde råd til det elektriske anlegget. Forfallet var enormt. Det sto heller ikke bedre til på veinettet. Hovedveiene på Sørlandet var i prinsippet bare tofelts kjerreveier, ulykkesutsatte og livsfarlige – det samferdselsminister Magnhild Meltveit Kleppa fra Senterpartiet kalte E18. Mellom Tvedestrand og Arendal var det i realiteten under 200 meter mellom hver direkte avkjørsel til et hus. Det var skolevei for våre minste barn. I perioden 2004–2013 var det 180 ulykker. 30 personer ble hardt skadet eller drept på den veistrekningen på grunn av veistandarden. Det verste er at dette prosjektet ikke engang sto på ønskelisten til Senterpartiet og Arbeiderpartiet. Som et lite lyspunkt for regionen tenkte vi at når bomstasjonen på Gjerstad var ferdig nedbetalt, kom den i hvert fall til å bli fjernet, men Senterpartiet bestemte selvfølgelig at den skulle videreføres, og de etablerte til og med en til for å finansiere en gammel sykkelvei et helt annet sted i fylket. Så hvis det er noen som tror at Sørlandet savner en Arbeiderparti- og Senterparti-styrt regjering, tar de feil. Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV var et mareritt, et mareritt som gikk over i 2013. Da kom Fremskrittspartiet i regjering og viste hvordan det skal gjøres – etablerte tunneloppgraderingsprosjekter over hele landet. Vedlikeholdsetterslepet gikk ned, samferdselsbudsjettet økte med 80 pst., og den dødsveien mellom Tvedestrand og Arendal er ikke bare påbegynt; den er ferdigstilt – tre måneder før tidsrammen vi selv satte oss, og 400 mill. kr billigere. Fremskrittspartiet har gjennomført viktige reformer, som etablering av Nye veier, som bygger raskere, billigere og bedre. Fremskrittspartiet i regjering har nå sørget for at ny, nødvendig og trafikksikker firefelts motorvei gjennom hele Agder bygges i løpet av ti år. Det er over 500 år før Arbeiderpartiet og Senterpartiet planla å gjøre det. For alle oss som er fagpersoner på samferdsel, og for dem som ser nødvendigheten av trygge og moderne veier i Norge, finnes det i realiteten bare ett parti å stemme på: Fremskrittspartiet. Det er bevist gjennom alle år Fremskrittspartiet har vært i regjering, og gjennom årets budsjett.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Jeg har lyst til å starte med å berømme alle de som har løftet dette problemet. Med «dette problemet» mener jeg folk som synes at homofili er noe som krever terapi. Det er ikke homofile som trenger terapi, det er de folkene som tilbyr konverteringsterapi. Det er noe alvorlig sykt med hele konseptet, og derfor mener Fremskrittspartiet at dette er viktig å rette opp i. En seksuell legning er noe man blir født med. I Norge skal vi akseptere og respektere folk som de er. Man skal få lov til å elske hvem man vil. Jeg synes det er trist at det finnes folk som tilbyr konverteringsterapi, og jeg synes det er like trist at det finnes noen som aksepterer det og kaller det religionsfrihet. Jeg har fått mail av noen av de folkene der, som kaller FRI-bevegelsen og de som vil forby konverteringsterapi, for en gjennomsyring av en helt ny lære som vil få enorme konsekvenser, og de advarer samtidig mot en masseproduksjon av kjønnsforvirring for kommende generasjoner. Jeg er skremt over de holdningene som finnes der ute mot homofile, ikke bare i kristne miljøer, men i muslimske miljøer og i ikke-religiøse miljøer. Jeg er glad for at et nesten samlet storting tar et oppgjør med konverteringsterapi. Alle skadelige former for terapi når det gjelder seksuelle legninger, bør opphøre, og vi i Fremskrittspartiet ser fram til en utredning om hvordan vi kan få det til. Jeg registrerer at noen av diskusjonene her handler om hvorvidt man på forhånd skal utrede et lovforslag. Jeg er innforstått med at alle partier på Stortinget vet at for at et lovforslag skal gå igjennom, må det utredes, og jeg ser derfor ikke problemet til forrige taler, fra Senterpartiet. En utredning må på plass. La meg avslutte med å si: Homofile trenger ikke konverteringsterapi, det gjør derimot de som tilbyr det. De som fordømmer homofile, trenger åpenbart masse hjelp, og jeg håper de får det.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2019-12-11:
Det er ganske morsomt å sitte og høre på beskrivelsene, særlig for oss som har vært her en stund, og som vet at oljepengebruken til denne regjeringen er over 110 mrd. kr høyere enn det vi hadde til disposisjon da vi satt i regjering. Det skulle da bare mangle om man hadde tatt alle disse pengene og bare kastet dem ut av vinduet, det er klart at man må gjøre noe positivt med dem, finne på en del ting å bruke de pengene på – det ville jo alle gjøre. Det vi diskuterer nå, er jo om det er den fornuftigste bruken av pengene vi gjør nå, eller om vi kunne brukt dem på en litt annen måte. Og det ville SV ha gjort. Fremskrittspartiet ville da de satt i opposisjon, legge ned jernbanestrekninger de nå skryter av er i gang, fordi SV, da de satt i regjering, fikk opp investeringene på jernbane for første gang. Men det er mye igjen på jernbanesektoren som trenger å bli gjort noe med, bl.a. i mitt fylke dundrer tungtransporten gjennom så vi nesten ikke tør å kjøre på veiene. Og det løses neppe med elektriske fly, den tungtransporten som går der. Der går det en jernbanestrekning som er umoderne, og som må rustes opp, og som kan være en ryggrad i godstransporten i hele landet – fra Bodø til Kongsvinger og ut av landet derfra med en terminal. Det må på plass. Jeg leder kommunalkomiteen, og der satser vi ganske mye på SVs budsjett på samferdselssektoren. Vi setter av 100 mill. kr til kollektivtransport i fylkene. Vi setter av 300 mill. kr til de fylkene som nå går foran og bestiller nullutslippsferjer og bruker nullutslippsteknologi på kollektivtrafikken ellers. Det vil ikke regjeringen være med på, og da risikerer man at man går glipp av både store klimakutt og at man får i gang nok driv på teknologiutviklingen i næringen som produserer disse båtene. I tillegg til det legger vi inn 184 mill. kr til bedre ras- og skredsikring på fylkesveiene. Vi legger også inn penger til fiskerihavnene, som regjeringen har overført til fylkeskommunene, men grovt underfinansierer. Det er et kjempeproblem for fylkene at de får ansvar som ikke er finansiert. I tillegg til dette har vi også funnet rom for 100 mill. kr til mer gang- og sykkelveier, og økt støtte til bredbåndsutbygging med 50 mill. kr. Så jeg tror nok at de fylkene som skal ha ansvar for dette, hadde trivdes bedre med vårt budsjett enn med Fremskrittspartiets.
Helge André Njåstad (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Eg trur det ikkje er nokon tvil, iallfall ikkje i denne salen, om at dei aller fleste trivst betre med Framstegspartiets samferdselsbudsjett enn med opposisjonen sitt. Me har i regjering gjort veg til ein vinnar, og med budsjettet me vedtek i dag, aukar me vegsatsinga med over 80 pst. Det hadde aldri skjedd utan Framstegspartiet i regjering. Innanfor samferdselspolitikken ser me store spor etter Framstegsparti-politikk. Konkurranse verkar. For eksempel skal Bergensbanen frå neste år bidra med pengar inn i statsbudsjettet i staden for slik det har vore fram til i dag, at ein har fått subsidiar gjennom statsbudsjettet. I tillegg har me etablert Nye vegar, som gjennom konkurranse utfordrar Statens vegvesen, sånn at begge to strekkjer seg og er meir kreative – me får meir veg for pengane ved at ein introduserer konkurranseelementet. Eg er veldig glad for at Nye vegar peikar på E39 i mitt heimfylke som eit prosjekt dei ønskjer å ha med seg vidare. Det forstår eg veldig godt. Det er eit prosjekt som er veldig godt samfunnsøkonomisk. Det er lønsamt, og det vil bidra til store verdiar i nasjonaløkonomien. Dessutan er Hordfast og Rogfast Sør-Vestlandet sitt framtidige intercitytilbod. Gjennom etableringa av både Rogfast og Hordfast vil ein million menneske få ei tettare samankopling og 500 000 arbeidsplassar. Då snakkar me verkeleg om å byggja nye arbeids- og bumarknader. Redusert reisetid mellom Stavanger og Bergen, frå 4,5 timar i dag til 2 timar, vil opna opp ei heilt ny verd og vil vera eit solid bidrag til ein viktig eksportretta næringsregion. I tillegg er fordelen med å byggja desse prosjekta at me vil få ein gratis veg etter 15 år i staden for å ha ein dyr ferjebillett i all æve. Difor er E39 viktig, og det er bekymringsfullt kva opposisjonspartia meiner om dette prosjektet – SV er imot, Miljøpartiet Dei Grøne er imot, Arbeidarpartiet lokalt snakkar om andre trasear. Framstegspartiet vil byggja E39. Sjølv om eg har snakka masse om E39, er det ikkje slik at Hordaland berre har eitt vegprosjekt som er ønskjeleg å byggja, og som regjeringa prioriterer å byggja. Ny bane og veg til Voss, som presidenten er glad for, hadde den førre regjeringa null til i sin NTP. Me har planleggingsmidlar, me har ambisjon om å byggja både ny bane og ny veg for å erstatta ein veldig rasutsett og farleg veg med betre veg, pluss at me vil skapa kortare reisetid mellom Bergen og Voss, som er veldig bra. Det er pengar i statsbudsjettet til vidare planlegging av Ringeriksbanen. Det vil vera veldig viktig for å knyta Bergen og Oslo tettare saman og vil forkorta reisetida på Bergensbanen ytterlegare. Ringveg Aust gjennom Bergen er viktig. Sotrasambandet er ute på anbod. I tillegg har me forbetra ferjeavløysingsmidlar som gjer at mange øyer på Vestlandet vil kunna erstatta ferje med bru. Framstegspartiet i regjering byggjer landet, og dette er eit knallbra samferdselsbudsjett.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2019-12-11:
Dette er en fantastisk dag. Litt senere i dag skal vi vedta at «Ja, vi elsker» skal være nasjonalsangen vår, og ja, jeg elsker lukten av asfalt og veier, skikkelige veier med god fart, gode fartsgrenser, og fire felt. Den 2. desember var jeg på åpningen av ny E18 i hjemkommunen min, Bamble, en herlig firefelts motorvei med 110 km fartsgrense, som vi har jobbet med i nesten 25 år før den kom. Vi sang ikke «Ja, vi elsker» der, men jeg sang «Ja, vi elsker» inni meg, en fantastisk herlig opplevelse. Fremskrittspartiet bygger veier i et sinnssykt tempo – langt, langt over det de rød-grønne klarte på åtte år. Det er som å slå dem ned i støvlene, med 80 pst. økning på samferdselsbudsjettet, som denne regjeringen og Fremskrittspartiet har fått til. Det skal vi fortsette med, fordi infrastruktur og veier er viktig for folk over hele landet. Men det er bekymringsfullt når Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet vil bygge mindre firefelts motorvei og mer to- og trefelts veier. Slike signaler betyr full stopp i utbygging av ny E18 gjennom den gamle hjemkommunen min, Porsgrunn. Der er ikke ÅDT-en opp mot 20 000 biler i døgnet. Den er langt under det. Så vet vi ikke hva som kommer, men de rød-grønne signalene er: full fart tilbake til framtiden. En kunne nesten tro de hadde sett filmen «Back to the Future», men de har glemt at man skal huske hva man gjorde i fortiden, og begynne å gjøre ting i framtiden. Jeg må minne om eksemplet Grenlandsbrua, som er et eksempel på en fallittpolitikk og en fortidspolitikk, hvor man nettopp bygde to- og trefelts vei fordi man ikke ville bygge firefelts vei. Det tok ti år fra veien var ferdig, til man så at dette var en vei som ikke tilfredsstilte kravene for framtiden. Derfor må man nå bygge en ny dyr vei. Det samme er det eksempel på i Agder, hvor man også bygde veier i deler av Agder med to og tre felt. Det er både dumt, dårlig og i hvert fall ikke økonomisk fornuftig. Her må vi sørge for å bygge mer. Så må jeg si når jeg hører representanten Myrli: Han er mot konkurranse, mot alt som skjer, og alt som er nytt, og tilbake til Televerket er sannsynligvis Myrlis ønske – vent, vent, vent, kø, kø, kø i måneder for å få telefon. Nå får man telefon med en gang fordi det er konkurranse, og det funker sinnssykt bra. Jeg tror mange her og mange som sitter og hører på, tenker at Myrli må få nytt navn – monopolist-Myrli.