Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2011-02-22:
Jeg vil gjerne takke komiteen for godt samarbeid i arbeidet med innstillingen til representantforslaget fra Høyre om tydeligere retningslinjer for nasjonale prøver. Innstillingen viser at det er bred enighet om viktigheten av nasjonale prøver som styringsverktøy for den enkelte skole, at flest mulig elever skal delta, og at prøvene skal avvikles sånn at de gir sammenlignbare resultater. Det er også enighet om at nasjonale prøver er en viktig del av kvalitetsvurderingen for norsk grunnskole. Sammen med andre internasjonale undersøkelser Norge deltar i, gir det mer kunnskap om læringsutbytte. Selv om nasjonale prøver ikke er i stand til å fortelle alt som er viktig, forteller de likevel noe av det som er viktig, nemlig statusen på elevenes grunnleggende ferdigheter i skriving, lesing og regning. Dette er ferdigheter som er helt avgjørende for at eleven skal kunne lykkes på skolen og i senere utdannings- og arbeidsliv. Det ligger et ganske stort potensial i å få fram resultatene fra nasjonale prøver hvis de brukes med klokskap og følges tett, også av lokale skolesjefer og skolepolitikere lokalt. Ideelt sett bør alle lokale skolepolitikere kjenne resultatene fra de nasjonale prøvene på sine skoler i sitt lokalsamfunn, sånn at det kan være en del av beslutningsgrunnlaget for hvilke virkemidler skolen lokalt kan trenge for å styrke læringsutbyttet. I innstillingen påpeker komiteen også at skolene i større grad bør invitere foreldrene til dialog om prøvenes betydning og hvordan skolen vil følge dette opp. Det tror jeg er klokt. Hjemmet har en viktig rolle i å spille skolen og elevene gode. I forskrift til opplæringsloven § 2-4 annet ledd er det presisert hva som er vilkårene for fritak fra de nasjonale prøvene. I år er det planlagt tilsyn med nasjonale prøver. Det vil gi en bedre oversikt over praksis. Komiteen er enig om at dette vil være et godt fundament for å sikre at fritakspraksisen blir mer sammenlignbar og mer sammenfallende. Det er positivt for skolen og debatten om skolen at komiteen ikke gjør den til en kamparena for partipolitiske markeringer. Skolen trenger ro, og den trenger tydelige politiske signaler om hva som er viktig. Derfor er jeg glad for at komiteen står sammen om hele virkelighetsbeskrivelsen i innstillingen. Det eneste komiteen ser ut til å være uenig om, er hensiktsmessigheten ved forslagene som sådan, og det er jo en ærlig sak. Vi er uansett enige om formålet bak forslagene, sånn som de er formulert i representantforslaget og i innstillingen til forslaget. Så vil jeg gjerne ta opp noe av det som jeg opplever at vi likevel er fundamentalt uenige om, men som ikke er problematisert nevneverdig i forslaget eller innstillingen, men som er tatt opp av statsråden i brevet til komiteen. Det gjelder spørsmål omkring offentliggjøring av de nasjonale prøvene. Her er det en presisering som det er verdt å ta med seg. Da Høyre satt i regjering, hadde de en offentliggjøringspraksis som førte til rangeringer av skolene, basert på resultatene fra de nasjonale prøvene. Det førte til massive protester fra både lærere, foreldre og elever – ja, elever som selv boikottet de nasjonale prøvene. Universitetet i Oslo ga sterk kritikk til høyreregjeringens opplegg for de nasjonale prøvene. Etter at vår regjering har lagt om høyreregjeringens praksis, opplever jeg at det er ro omkring bruken av de nasjonale prøvene. De skal brukes til kvalitetsutvikling, ikke til rangering. Jeg håper at når samarbeidet har vært så bra, kan kanskje Høyre også si seg enig i dette.