Anne Helen Rui (Arbeiderpartiet), 1999-12-06:
Jeg har flere ganger i år fra denne talerstol sagt at proposisjoner som har kommet fra Regjeringa, har vært dårlige og for lite leservennlige. Derfor er det en glede endelig å kunne si det stikk motsatte: Dette budsjettet var godt å lese, lett å finne fram i, oversiktlig og bra. Det burde ha vært mer penger i det, men selve nedtrekket er beskjedent i forhold til inneværende års budsjett slik det var da det kom fra Regjeringa i fjor. Det ble pyntet betraktelig på det ved det forliket som kom i stand med Høyre og Fremskrittspartiet, men budsjettrammene til neste år blir svært like dem som gjelder for i år. Mange av oss skulle ønske oss den forsiktige rammeøkning som vi faktisk her i Stortinget har vedtatt i langtidsmeldinga for inneværende periode, og vi i de partiene som har dannet flertall og forlik i år, må arbeide hardt i forbindelse med de to neste års budsjett for å kunne øke rammene opp til det nivået vi har lovet i langtidsmeldinga. Sjøforsvaret står overfor store utfordringer i det året vi nå snart går inn i. Å få i havn kontrakten om byggingen av de nye fregattene med dertil hørende gjenkjøpsavtaler er den største utfordringen. Den store omorganiseringsprosessen i sjøforsvarsdistriktene, fra sju til tre distrikter blir en annen stor utfordring. Samtidig skal personellet ivaretas så godt som råd er. Motivasjon, trivsel, kvalitet og sjømannskap må fortsatt være viktige målsettinger for Sjøforsvarets personell. Blant annet derfor er det viktig å gjennomføre det øvelsesnivået det er lagt opp til. Kvinner er viktige for Sjøforsvaret som for de andre forsvarsgrenene, og arbeidet med å få opp kvinneandelen må få prioritet og ikke bli noe det bare skrives fine ord om på papiret. Jeg er svært glad for at vernepliktstida også i år 2000 blir tolv måneder i Sjøforsvaret og ni måneder i Kystartilleriet. Schengen-avtalens ratifisering er en av grunnene til at Sjøforsvaret får utvidede oppgaver til neste år, når vi nå blir Schengen-landenes yttergrense. Både for Sjøforsvaret og for sysselsettingen i norsk skipsbyggingsindustri er det nå gledelig at kystvaktskipet Svalbard endelig ser ut til å bli bygd. Jeg oppfordrer forsvarsministeren til å få i havn kontrakten om denne byggingen så fort som overhodet mulig for å få fortgang også i denne byggesaken. Det blir også spennende å se hvordan utprøvingen av den nye MTB-en går nå i vintervær. Jeg håper på så gode testresultater som mulig, slik at vi kan fortsette bygging av de andre MTB-ene så fort som råd er etter at revidert nasjonalbudsjett og den nye investeringsproposisjonen er vedtatt her i huset – dette av hensyn til Sjøforsvaret. Men også her er sysselsetting og oppnådd kompetanse på et spesialfelt viktige hensyn å ta når man skal vurdere prosjektet. Jeg er glad for at Regjeringa i år la fram et budsjett for Kystvakten som er et reelt budsjett, og ikke, som i fjor, et debattopplegg, som forsvarsminister Fjærvoll i fjor høst kalte sitt eget budsjettforslag på NRK Nordland. Kystvakten har viktige oppgaver, og de har fått og vil nå få flere nye viktige oppgaver. Den nye kystvaktloven trådte i kraft i år og gav større bredde i oppdragene. Iverksettingen av det nye kontroll- og håndhevingsregimet for internasjonalt farvann i det nordøstlige Atlanterhavet gir Kystvakten nye oppgaver til havs. Og til høsten blir det enda flere oppgaver i forbindelse med Schengen-avtalens kontrollarbeid. Så det er nok å ta fatt i. Regjeringa har arbeidet lenge med å prøve å komme fram til et system for kostnadsdeling eller en form for brukerbetaling når det gjelder Kystvaktens tjenester. Det står i budsjettproposisjonen at dette har vist seg vanskelig, men at Regjeringa arbeider videre med denne saken. Mitt råd til Regjeringa er at den burde legge bort dette arbeidet. Jeg syns den heller bør konsentrere sine arbeidstimer om langt viktigere saker. I lys av at Regjeringa har begynt et arbeid med å få til et enklere Norge, bør det ikke arbeides med flere kompliserende og byråkratiserende måter å jobbe på i det offentlige Norge – heller det stikk motsatte. Hvis brukerne skal betale, må regninger sendes av noen, betales av andre, og en tredje, uavhengig person må kontrollere at det er betalt rett sum til rett tid. Dette betyr etter min mening mer papirarbeid, flere ansatte og høyere utgifter til lønninger. Kort sagt: Det er en administrering jeg syns er totalt unødvendig å innføre. De oppgavene Kystvakten har, og som de utfører på en meget god måte, er offentlige oppgaver uansett hvem de utfører oppdragene for. Og da mener jeg det er enklest å gjøre som vi nå gjør, å komme med et budsjett som så godt som mulig er tilpasset de oppgaver vi vet de har, og kommer til å få hvert år. Departementet og Forsvaret bør heller konsentrere seg om de vanskelige omorganiseringsprosesser som må til for å få til en slankere struktur og mindre driftsutgifter, slik at vi kan komme i mål med de investeringene som er nødvendig for å få det Forsvaret vi vet vi trenger, og det Forsvaret de aller fleste av oss vil ha i framtida. Til slutt vil jeg få lov å slutte meg til det representanten Dagrun Eriksen sa i sitt innlegg om våre styrker i Kosovo. Det er rett og slett en fantastisk innsats som gjøres her, og de kvinner og menn som er der nede, lever under helt utrolig vanskelige forhold. Ære være dem for den jobben de gjør.