Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-05-24:
I Dokument 12:38 for 2011–2012 foreslås det å endre Grunnloven slik at Stortinget trer sammen første virkedag i september, altså en måned tidligere enn i dag. Siden det er stortingsvalg i september hvert fjerde år, foreslås det at denne endringen ikke skal gjelde de årene det er stortingsvalg. Da skal Stortinget fortsatt tre sammen på første virkedag i oktober, slik som i dag. I samsvar med dagens ordning trer Stortinget hvert år sammen til ny sesjon den første virkedagen, inkludert lørdag, i oktober måned, slik det er slått fast i Grunnloven § 68. Komiteens flertall, alle partier med unntak av SV, foreslår at forslaget ikke bifalles. Samtidig vil man kunne se av merknadene at det er uttrykt en viss forståelse for argumentene til forslagsstillerne. Dette er argumenter som kunne tale for en motsatt konklusjon av hva komiteen har kommet fram til. Jeg vil derfor bruke litt tid på å gå igjennom noen av de vurderinger som er gjort i denne saken, og hvorfor komiteen har konkludert slik den har gjort. Forslagsstillerne har vist til at arbeidsmengden før jul og før sommeravslutningen ofte er svært høy, med møter til langt over midnatt. Det er vel en observasjon vi alle kan kjenne oss igjen i. En ordning med en noe lengre sesjon kunne etter forslagsstillernes syn bidra til en jevnere arbeidsmengde i året sett under ett. Representanter bruker ofte sommeren til å besøke sine fylker og lokallag, besøke bedrifter og skoler eller ta sommerarbeid. Samtidig har Stortinget behov for en jevnere fordeling av arbeidsmengden knyttet til saksbehandlingen i Stortinget. Dette er en hovedbegrunnelse for forslaget. Forslagsstillerne peker på enkelte praktiske konsekvenser knyttet til det å starte sesjonen tidligere, men de konkluderer likevel med at disse konsekvensene kunne ha vært håndtert innenfor en ny ordning. Forslagsstillerne erkjenner samtidig at det er argumenter mot å samle Stortinget tidligere enn første virkedag i oktober, nemlig det faktum at det avholdes stortingsvalg andre eller tredje mandag i september. Perioden fra valgdagen til første virkedag i oktober måned synes som en rimelig tid for å kontrolltelle stemmer og kvalitetssikre gjennomføringen av stortingsvalget. Men forslaget tar imidlertid hensyn til at Stortinget i de årene hvor det er stortingsvalg, bør samles på samme tidspunkt som i dag. En annen praktisk konsekvens ville vært at man måtte justere dagens praksis med at Stortingets høytidelige åpning sammenfaller i tid med Kongens trontale og regjeringens budsjettframleggelse. Det kan imidlertid argumenteres med at dette ikke burde være en uoverstigelig hindring. En framskyndelse av Stortingets høytidelige åpning ville på den ene siden bety at man ville foretrekke å framskynde trontalen og budsjettframleggelsen tilsvarende. Det vil kunne ha noen praktiske, men ikke uoverstigelige, konsekvenser for regjeringens budsjettarbeid. Jeg tror vi skal erkjenne at dagens ordning er beregnet på en annen tid med andre kommunikasjonsmuligheter for representantene. Spørsmålet er likevel om en noe lengre sesjon ville ha bidratt til en jevnere arbeidsrytme. Det er slett ikke sikkert. Det sentrale spørsmålet her er om det trengs en grunnlovsendring. For det er altså slik at Stortinget allerede i dag har anledning til å avholde møter i september. Vårsesjonen varer helt fram til ny sesjon starter. Det er derfor ikke nødvendig å endre Grunnloven for å ha et aktivt stortingsarbeid også i september. Det kommer helt an på hvordan Stortinget selv velger å legge opp sitt arbeid, hvordan Stortinget selv organiserer og disponerer tiden. Man er ikke avhengig av en grunnlovsendring for å sørge for en optimal framdrift i arbeidet på Stortinget. Samtidig er det viktig å huske på at det også i de plenumsfrie periodene foregår et aktivt arbeid på ulike arenaer. Selv om det ikke skjer i selve stortingssalen, er det likevel et høyt aktivitetsnivå, men kanskje ikke like synlig for allmenheten i form av plenumsmøter i stortingssalen. Det bør samtidig nevnes at det kunne bli relativt komplisert dersom Stortinget i plenum skulle være fullt operativt midt en lokal valgkamp. Et klart flertall i komiteen har kommet fram til at Stortinget har tilstrekkelig grunnlag, fleksibilitet og de nødvendige hjemlene som trengs for å kunne organisere sitt arbeid på en hensiktsmessig måte. Flertallet mener derfor at det ikke er nødvendig med en grunnlovsendring på dette punktet, og bifaller ikke forslaget.