trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2011-04-05:
Som ein representant frå distriktet føler eg meg som alt anna enn gissel for statsråden. Ein treng sanneleg min hatt ikkje sitje på Theatercaféen for å sjå at det behov for ei nasjonal lovgiving og eit regelverk når det gjeld motorferdsel i utmark. Ein som er glad i både natur og friluftsliv, kan sjå for seg korleis situasjonen hadde vore dersom det ikkje hadde vore eit nasjonalt regelverk som hadde styrt da motorkøyretøya kom og utvikla seg for fullt for nokre år sidan. Takke meg til at det var ein stat som var på offensiven der, og det var faktisk noko som norske kommunar sjølve bad om. Det er slik at den lovgivinga og det regelverket vi har på dette området i dag, stort sett blir oppfatta som veldig positivt. Som statsråden var inne på, har det vore ein god del oppmjuking i regelverket. Det er, som sagt, ikkje DN sitt forslag til regelverk som ein no rettar seg etter, det er stor oppslutning om dette i befolkninga. Det er altså ikkje eit spørsmål om sentralt plasserte byråkratar, eller om folk i distrikta, og korleis ein skal balansere forholdet mellom motorferdsel og omsynet til naturen. Det vil bli behandla ulikt frå kommune til kommune, og det er jo nettopp det denne forsøksverksemda viser. Nokre kommunar har opna for å ha rekreasjons- og turistkøyring på regulerte område, noko eg meiner er veldig positivt og bra. Det vil førebyggje mykje ulovleg køyring, og det vil bli ein auka respekt for regelverket på dette området. Mi oppfordring til statsråden er stutt og godt, når ein no skal fullføre – hadde eg nær sagt – denne elles veldig gode, fornuftige lovgivinga og regelverket på dette området: dra nytte av den forsøksverksemda som har vore, og opne for at dei kommunane som finn den løysinga mest fornuftig, får moglegheit til å opne for rekreasjons- og turistkøyring på regulert område. Andre kommunar vil sikkert gjere ei anna vurdering og seie at det vil dei ikkje. Men her har vi veldig tillit til at dei norske kommunestyrerepresentantane gjer det som er den beste vurderinga, både i forhold til nødvendig motorferdsel og omsynet til naturen.
Torstein Rudihagen (Arbeiderpartiet), 2011-04-05:
Det blir ein litt underleg debatt når Framstegspartiet haussar seg opp til retoriske høgder og framstiller ei verkelegheit som absolutt ikkje er der. Nikolai Astrup hadde eit innlegg her i stad der han sa at det var viktig at vi no diskuterer det som er temaet i dag. Men da er det òg viktig at vi har eit riktig utgangspunkt. Når ein høyrer Framstegspartiet, får ein inntrykk av at det ikkje er lov å køyre snøscooter, motorkøyretøy, i utmark i Distrikts-Noreg. Da har eg gjort veldig mykje ulovleg. Eg har jobba som lærar på ein leirskule i mange år. Det fyrste eg gjorde om morgonen, var å køyre snøscooter. Eg måtte gjere mange vendingar med snøscooter, noko som var høgst lovleg, fordi det var ei bedrift. Det var ei bedrift som innafor eksisterande lovgiving hadde lov til å bruke snøscooter. Eg har enda i mange år køyrt opp skiløyper med snøscooter om morgonen for Sør-Fron Idrettslag. Det var lov. No er det snart påske. I min eigen heimkommune, Sør-Fron, er det mange som har fått løyve til å transportere påskegjester frå der dei kjem med bagasje, og innover. Når du kjem inn mot fjellet, møter du dei snøscooterane som gjer det. Det er trakkemaskiner breie – eg heldt på å seie – som eit vondt år som no køyrer opp skiløyper på kryss og tvers over heile fjellet. I mitt eige distrikt har eg titals skiløyper å gå i – fullt lovleg, kontrollert, regulert oppkøyring. Ja visst er det lov å bruke motorkøyretøy. Det er ei veldig god og liberal lovgiving som har opna for dette, samtidig som ein har kontroll på det. Å framstille dagens lovgiving som noko som er med og øydelegg Distrikts-Noreg fullstendig og ikkje tek utgangspunkt i verkelegheita, er riv ruskande gale. Det dette dreier seg om, er å fullføre denne lovgivinga. Da er det att eit par spørsmål: Skal kommunane få fullmakt til sjølve å bestemme f.eks. om ein skal ha rekreasjonskøyring/turistkøyring? Eg sa i det førre innlegget at den erfaringa ein har frå forsøket, viser at det kanskje kan vere lurt, at det kan finnast gode, fornuftige vurderingar av dette rundt om i kommunestyra, som gjerne kan vere ulike frå kommune til kommune, fordi dei har ulike føresetnader og ulike moglegheiter. Det er det dette dreier seg om. Så har vi ei veldig god lovgiving på dette området. Eg meiner at vi har ei rimeleg god praktisering av det. Så gjenstår det noko småtteri som ein i Soria Moria II har sagt at ein skal fullføre i løpet av denne perioden.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2011-04-05:
Jeg vet ikke om representanten Rudihagen er klar over det, men han er altså enig med Fremskrittspartiet og ikke med SV. Det var i hvert fall det han sa. Jeg satt og hørte på debatten, og jeg skulle egentlig ikke ta ordet. Men jeg har sjelden blitt så provosert som da jeg hørte statsråden. Han fremstiller her Fremskrittspartiets representanter fra distriktene og velgerne ute i distriktene som om de ikke forstår sitt eget beste, for de stemmer på et parti som skal legge ned distriktene! Nå er det slik at ute i distriktene ligger Fremskrittspartiet ca. 15 pst. høyere enn SV ved alle valg. Det er kanskje fordi velgerne ute i distriktene har forstått at det er SV som er i ferd med å legge ned distriktene, og ikke Fremskrittspartiet. Så hørte jeg at statsråden var så opptatt av meningsmåling og hva folket synes. Ja, det var en kjempestor meningsmåling i Nordland for et par år siden. Den kalles for valg. Der gikk SV og Venstre, de to som var mot oljeboring, kraftig tilbake i Lofoten og Vesterålen, og i Nordland. Tok statsråden hensyn til det? Nei, han tvang gjennom at man skulle stoppe utviklingen der også. Og så er det interessant å høre at han legger vekt på den tause majoritet. Ja, når det gjelder den tause majoriteten: Hvor er det flertallet i dette landet bor? Det er i Oslo og Akershus, på det sentrale Østlandet. Jeg aksepterer ikke at det er de som skal lage reglene for hvordan jeg skal bo ute i distriktet. Det er grunner til at jeg bor i distriktet. Jeg er glad i å kjøre båt, jeg har aldri hatt snøscooter og kommer ikke til å kjøpe det heller, og jeg går på ski. Statsråden burde ta seg en tur opp i fjellheimen i nord. Der er det slik at man kan gå en skitur opp på en topp og sette seg. Sitter man og holder seg bak ørene for å høre, hører man ikke en snøscooter om den kjører forbi. Det er jo det som er poenget. Det er plass til begge deler, det er god plass til begge deler. Jeg, som liker meg på havet og bor ute ved kysten, kan bruke båten til rekreasjon, mens de som bor i innlandet, der det ikke er havområder, kjører de samme turene som jeg gjør, bare at de kjører på snøscooter. De kjører der de har lov til å kjøre, men vanligvis drar de til Sverige og kjører der. Så griller de pølser og koser seg med familien – akkurat det samme som jeg gjør med båten. Jeg kjører bortover med båten, ankrer opp, ror i land, griller pølser – men det skal man ikke gjøre hvis man kjører snøscooter. Jeg har to motorer i båten min, som brumler godt, mye mer enn en snøscooter, med det er ingen restriksjoner på det. Men det kommer vel hvis vi får ha SV ved makten lenge nok. Poenget er at her er det muligheter for begge deler. Men SV har funnet et miljøalibi, og det er snøscooteren. Det er det store hatobjektet, som de utnytter til fulle. Det er tragisk å høre på. Så prates det om at man kan dra på scootertur med pensjonister, osv. Nei, det har også SV stoppet, for det er bare de ideelle organisasjonene som kan gjøre det. Snøscooterklubben i Beiarn, som har gjort det fra 1997 til i dag, har fått forbud mot det. Man mener at en ideell organisasjon skal gjøre det, og det har de ikke.
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2011-04-05:
Jeg synes det innlegget som Thomas Breen hadde, var et godt innlegg. Jeg er langt på vei enig i det han sier. Det er jo langt på vei det som det tas høyde for i forslaget som ligger her. Problemet er jo at vi har en statsråd som drar fram helt andre ting: befolkningsutviklingen i distriktene osv., osv., og at et parti står for fraflytting, osv., osv. Jeg er helt enig i at det skal tas hensyn til begge deler. Jeg mener at kommunene gjør det. De har gjort det i Fauske, der jeg kommer fra, og de har gjort det i de aller fleste kommuner som jeg har hørt om, som har vært i den nye prøveordningen. Så er det sånn at jeg hørte Finnmarks representant si at flertallet i Finnmark er imot. Ja, men da er jo det greit. Da kommer vel ikke kommunestyrene til å tillate snøscooterkjøring i Finnmark. Da er jo det problemet løst. Poenget er jo at dette er det kommunestyrene som skal bestemme, ut ifra et nasjonalt regelverk. Det er ikke sånn. Jeg har ikke hørt noen i denne salen som har tatt til orde for at vi skal ha frislipp av snøscooterkjøring. Det vil ikke jeg heller ha. Jeg vil at det skal være ordnede forhold, i løyper, men jeg ser også at det er muligheter for at det er plass til både de som ønsker å bruke snøscooter til rekreasjonskjøring, og de som ikke har lyst til det. Det er så store områder at det er plass til begge deler. Men hver gang vi har sånne debatter, hopper den ene siden på gjerdet og sier at vi ønsker fullt frislipp på scooterkjøring. Det er ikke korrekt. Så er det ikke sånn som det blir sagt, som statsråden gjør, at han legger til grunn at det er den tause majoriteten – altså, tilligger ikke Stortinget eller regjeringens virke til enhver tid å skulle legge til rette for et lovverk som bare tar hensyn til den tause majoriteten. Et lovverk skal ta hensyn til at mindretallet også skal få utøvd sin rettmessige rett til å drive en fritidssyssel. Men her gjør man ikke det. Man sier at flertallet ønsker å forby det, og så forbyr man én gruppe å drive med det de har lyst til å gjøre. Det ville jo vært helt vanvittig hvis et flertall i Norge syntes at båttrafikk ikke var noe særlig, og så skulle ikke noen få lov til å drive med båttrafikk – alle måtte ro. Det er sånn man har lagt det opp til i politikken som gjelder snøscooter. Men jeg er enig med Thomas Breen i at her må man være edruelig og lage et forslag som går på at kommunene i større grad får ta avgjørelsen selv. Jeg er helt sikker på at de fleste kommunene er i stand til å gjøre dette på en ordentlig og god måte. Hvis ikke de gjør det i kommunestyrene, så er det sånn at det er lokalvalg hvert fjerde år, og jeg er sikker på at man er i stand til å fjerne politikere som gjør ting som de ikke burde gjort.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2011-04-05:
Denne debatten kom jeg litt sent inn i, men den engasjerer meg på mange måter. Den engasjerer meg fordi jeg representerer et fylke der friluftsliv og motorferdsel betyr mye. Jeg skal ta utgangspunkt i det som skjer i Finnmark. Representanten Pedersen synliggjorde noen av de mulighetene vi har. Vi har veldig mange muligheter, og vi er heldige på den måten at vi har egne forskrifter som gjelder for vårt eget fylke, og friluftsmulighetene gjennom motorisert kjøring på vinter og sommer er absolutt til stede. Denne saken handler også om kommunens medvirkning, og jeg skal være så ærlig å si at jeg savner at det kommunale engasjementet har større forankring enn det i realiteten har. Gjennom plan- og bygningsloven har kommunen stort ansvar, og kommuneplanen er vel kanskje det største planverket som en kommune har ansvar for. Gjennom kommuneplanene legger man til rette for ulike aktiviteter. Så er det litt viktig å ta hensyn, slik Willy Pedersen var inne på i sitt innlegg, til møte mellom næringer og også møte mellom interesser, de som vil ha motorisert ferdsel, og de som ikke vil ha det, for det finnes også ganske mange som ikke vil ha det. Det føler jeg at man gjør gjennom det kommuneplanarbeidet vi har i dag. Men jeg skulle ønske at også det motoriserte løypenettet var et eget kommunalt ansvar, og ikke slik som i dag, at det overstyres via fylkesmannen som statens representant. Det er erfaringer som vi har gjort gjennom mange, mange år. Jeg tror også at kommunen har en bedre mulighet for å koordinere ting og også se ting i sammenheng. Den tilliten har jeg til kommunene. Jeg skulle ønske at den debatten som vi nå møter framover, også tar hensyn til det kommunale selvstyret, også når det gjelder at motorisert ferdsel får en større forankring i de politiske debattene enn det det nå har. Jeg skal bare nevne et eksempel. Når det gjelder motorisert ferdsel på vann, har man en regel som sier at man ikke kan bevege seg mer enn 300 meter fra motorløypa. Ergo: Hvis man søker til land for å fiske, får man bot hvis man kjører over 300 meter. Det synes jeg er en uting. Det har jeg hevdet i mange sammenhenger. Jeg har hevdet det overfor Solheim og også andre. Så det er små justeringer som bør gjøres i et løypenett for å kunne få et løypenett som fungerer godt. Så har jeg bare lyst til å si at når det gjelder motorferdsel på barmark, tror jeg vi har hele Finnmark med oss i at det bør og skal være restriktivt. Men jeg skulle ønske vi var litt mer åpne og litt mer liberale når det gjelder å tilrettelegge for løyper på vinterstid.
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2011-04-05:
Dette blir en interessant debatt. Jeg synes det er en viktig debatt, fordi den handler om folks velferd og folks velferd ute i distriktene. Vi skal ikke legge skjul på at motorferdsel er viktig for oss. Men det er viktig at vi legger opp til et lovverk som er tilpasset og tar hensyn til alle ønsker og alle behov, at man tar hensyn til næringene og ikke minst til dem som ikke ønsker scootertrafikk. Det vi ønsker, er regulerte forhold både sommer og vinter. Men vi ønsker ikke frislipp, som representanten Trældal sterkt antydet fra talerstolen. Vi ønsker regulerte forhold. Jeg ønsker, når denne debatten kommer opp på nytt, at det tas hensyn til innspill som gjelder det kommunale selvstyret. Det er en helt klar føring jeg vil ha inn i en kommende debatt. Det tror jeg er viktig, for gjennom plan- og bygningsloven forvalter vi andre planer, der vi kanskje har et mye mer overordnet ansvar enn akkurat det som gjelder scooterløyper. Jeg synes kommunene skal få ansvar for at det tas inn. Derfor ser jeg for meg at den debatten bør komme. Jeg synes vi har ventet lenge nok på motorferdselsendringen i loven. Jeg håper at den kommer tidligere enn det som antydes i signaler fra regjeringen. Jeg håper at vi i løpet av denne perioden får lov til å ta den store, overordnede diskusjonen når det gjelder motorferdsel i utmark både sommer og vinter.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-04-05:
USA er på mange måter et ideal både når det gjelder det å ta vare på naturen, og når det gjelder evne til å lete etter nasjonale monumenter, også i naturen. De har et eget begrep for de nasjonale monumentene i sin natur, og de har vært gode historisk til å ta vare på akkurat det. Det er vel med en liten inspirasjon fra det at Venstre har lagt fram forslaget i dag. Vi var veldig stolte over den jobben som ble gjort av statsråd Børge Brende under Bondevik II, for å se på hvordan vi kan ta vare på naturen vår i et langsiktig perspektiv. Jeg vil bare komme med en bemerkning til det. Det er vel ganske meningsløst å takle klimautfordringer, hvis vi ikke også klarer å ta vare på naturen. Det er vel ganske meningsløst å tro at vi skal takle alle de store klimautfordringene, hvis vi ikke skal ta vare på naturmiljøet rundt oss. Da er det jo ingenting å takle klimautfordringene for. Vi må klare å bygge dette samfunnet på såpass mye kvalitet og såpass gode løsninger at vi klarer å ta vare på både klimaet og naturen. Det er påfallende at det fins partier i denne salen som stiller spørsmål ved om det i hele tatt fins klimautfordringer, men som er veldig opptatt av å dra fram klimautfordringer når vi skal ta vare på naturen. Det syns jeg er en liten motsetning. Men for å si noe om dette verneforslaget spesielt: Rogaland har ingen nasjonalparker. Dette er et område som er veldig spesielt, både ut fra monumentaltankegangen vi kan hente fra USA, og det at dette er et område med stor variasjon som inneholder flere arter som er rødlistede, der vi både skal ta vare på planteliv, dyreliv, kulturminner og den enorme variasjonen i naturen. Så dette er et område som er unikt – det er spesielt. Jeg ønsker å ta opp det forslaget som er omdelt. Det står at det er Borghild Tenden som fremmer det, og det må det gjerne være, men det er jeg som kommer til å gjøre det. For oss er det trist at vi ikke får større støtte til dette i dag. Med de ordene som Senterpartiet avsluttet sitt innlegg med, føler jeg meg heller ikke veldig trygg på at den jobben faktisk er i gang. Det jeg kan love, er at Venstre-folk i hele dette området skal vise at det er et stort lokalt engasjement for også å få dette i mål. Det vi kommer til å sette i gang med nå, er å ta opp dette i alle kommunestyrer i hele det området som er berørt, for å løfte dette fra den grasrota som ble etterlyst her. Venstre fins både her og på grasrota. Vi skal klare dette store løftet, og så får vi se hva partiene mener lokalt, når det gjelder å ta vare på så unike områder som det naturområdet vi her snakker om.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-04-05:
Statsråden er veldig glad for at han får plassert Høyre-folk og fremskrittspartifolk i styringen av nasjonalparkene. Hvis han er i beit, med dårlige folk, skal jeg alltids klare å spa opp noen gode Venstre-folk til slike posisjoner også, hvis han ønsker det. Men det var ikke det jeg skulle spørre om. Venstre og SV har et likt engasjement når det gjelder miljøet, men SV har kanskje litt mindre fascinasjon for USA enn hva man finner i Venstre. Derfor har jeg lyst til å utfordre statsråden på det med nasjonale monumenter, som jo USA har. Preikestolen er kanskje et av disse naturens nasjonalmonumenter som vi har i Norge i dag. Jeg lurer på om statsråden også har en fascinasjon for den måten å tenke naturvern og miljøvern på at man kan ta vare på noen slike monumenter som er skapt av Vårherre, eller hvem man nå tror det er som har skapt det, som faktisk er et bilde på hva Norge er visuelt fra naturens side.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-04-05:
Det er klart at det ser ut som om Senterpartiet skal være med Venstre i kampen for å få større kommuner. Dette er ikke noe problem i de store kommunene, men det kommer til å bli et kjempestort problem i de små. Men det var egentlig ikke det jeg skulle spørre om. Jeg har lyst til å spørre videre når det gjelder muligheten nå til å frasi seg ombudsplikten – og følgene av det – med tanke på at noen kan bruke det til å stoppe partier i å fremme lister. Har statsråden tenkt over de følgene – om det da burde ha gitt partier muligheten til å supplere lister ved frasigelse av ombudsplikten for å hindre at enkeltpersoner skal stoppe partier i å stille lister?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-04-05:
Nei, det er ikke sikkert at det blir et stort problem, men man kan se for seg at man enkelt kan boikotte et partis deltagelse ved å ringe og melde seg til å stå på liste, for så plutselig å få dårlig tid noen uker etter listestilling for å stoppe partiets mulighet til å stille liste. Så dette vil jo påvirke den måten partiene jobber på for å få stilt listene. Men jeg har også lyst til å følge opp det som Anders Anundsen sa. Statsråden er veldig opptatt av at vi skal følge alle OSSEs råd. Men vi følger jo ikke alle OSSEs råd, så hvorfor er noen råd viktigere enn andre råd med tanke på demokratiet vårt?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-04-05:
Kanskje vi skulle gjøre dette oftere? Kanskje vi skulle ta disse diskusjonene i parlamentet oftere? Jeg synes nå at de to siste innleggene er veldig avslørende for hvilke grunnholdninger som ligger der, hva det er vi egentlig snakker om, og jeg synes det er et varsko for hele komiteen at det er viktig ikke å gå inn på de forutsetningene som blir lagt til grunn i mange av de forslagene vi ser fra Fremskrittspartiet. Hvis noen hadde trodd at Fremskrittspartiet har gjort seg fin og blank for å bli regjeringsparti, så har vel de siste minuttene vært en durabelig nedtur. Man snakker om individets rettigheter i ett sekund, hvorpå grupper er problemet. Man snakker om menneskerettigheter i ett sekund, hvorpå trosfriheten er problemet. Man snakker om menneskerettigheter i ett sekund og individer i ett sekund, hvorpå trusselen ligger i gruppen. Dette er det virkelige «grunn-FrP», og det har de vist i dag. De har vist at individets rettigheter er forbeholdt hvite kristne. Individets rettigheter – kanskje buddhister, men vi skal ikke behandle muslimer som individer. Muslimer er en gruppe. De er en trussel for samfunnet vårt, og de støtter alle sharia. Jeg må innrømme at jeg kjenner troende islamister som er ganske dogmatiske, men jeg har ikke hørt noen som støtter sharia. Jeg omgås mange muslimer i min omgangskrets. De holdningene som her representeres, er ganske langt unna det jeg opplever. Vi har en stortingsgruppe bestående av 50 pst. muslimer, og til tider opplever jeg at det er kjempeviktig å rekke barnehagen, fordi man skal hente i barnehagen annenhver gang, fordi man skal leve i et ekteskap med likestilling. Det er det virkelige bildet som vi lever i, og det er klart at det er noen trusler på alle områder, men kanskje er ikke utfordringen i denne sal å lese skremmebilder av hva som kan skje med samfunnet i dag. Som gammel historielærer synes jeg kanskje det er på tide å lese litt mer historie. Har terrorisme bare funnet sted i islam? Har trusselen mot menneskerettigheter bare funnet sted i islam? Jeg synes kanskje det er på tide å lese korstogenes historie, om Saladin som tilbød Rikard Løvehjerte at Jerusalem skulle tilhøre alle religioner, og som tilbød ham å reise fritt inn og dyrke sin kristne tro i Jerusalem, mens han ga beskjed om at her skulle alle muslimer slaktes.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-04-05:
Ja, det stemmer.
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-04-05:
Vi har bedt om å få en menneskerettsgjennomgang av disse sakene når det gjelder denne gruppa. Det handler ikke om at man har implementert menneskerettighetene i lovgivning eller forskrifter. Vi ønsker en gjennomgang – en analyse – av hvordan situasjonen er for denne gruppa. Det ønsker ikke regjeringspartiene. Da er mitt spørsmål til statsråden: Hva er han redd for å finne? Hva er det statsråden er redd for å finne i en sånn analyse? Hvorfor er det vanskelig å vurdere dette ut fra et menneskerettighetsperspektiv? Hvorfor er det så skummelt å få disse fakta på bordet?
Trine Skei Grande (Venstre), 2011-04-05:
Jeg mener at dette også er individer som kan evalueres. Jeg kan spørre statsråden videre: Statsråden er veldig fornøyd med de returordningene som regjeringa nå presser igjennom – også til regimer vi ikke liker. Nå får vi meldinger om at en 19 år gammel gutt sitter i et av de verste terrorfengslene i Iran – etter tvangsretur fra Norge. Vi får rapporter fra Nord-Afrika, som norske asylanter har blitt sendt tilbake til, og der direkte tortur og fengsling ved ankomst også kan bevises. Så jeg lurer på om statsråden er bekvem med alle sine returavtaler, om han er stolt over disse rapportene som kommer, og om han fortsatt står på at vi ikke er blant de strengeste landene i Europa når det gjelder innvandring akkurat nå?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2011-04-05:
Jeg ønsker å beskrive Preikestolen-området med ordene til Kristin Krohn Devold, leder i Den Norske Turistforening. Hun brukte disse ordene, som er gjengitt i representantforslaget: «Preikestolen og Lysefjorden er uten sidestykke i norsk natur.» Jeg har registrert at også representanten Astrup brukte disse ordene, men jeg tenker at en god ting kan ikke sies for ofte. Det er ingen tvil om at man må forvalte denne naturen på en god måte, men det er ikke ensbetydende med at området bør bli nasjonalpark. Preikestolen-området er i dag et viktig område for energiproduksjon, men også et viktig område for reiseliv og naturopplevelser både for Rogalands egne innbyggere og for de mange besøkende. Det er mitt inntrykk at bruken i dag skjer på en forsvarlig måte, og at kommunene i dette området er opptatt av å bevare de verdiene som ligger her. For Senterpartiet er det viktig at vern må ha lokal forankring, og en eventuell oppretting av en nasjonalpark må også ha lokal forankring. Jeg opplever ikke noe entydig engasjement fra lokalmiljøet om å sette i gang en prosess sånn Venstre ønsker. Venstre tar opp et slikt forslag før det er gjort lokale vedtak om det. Jeg mener at man starter i feil ende. Men jeg ser fram til at Venstre nå vil ta opp disse forslagene i kommunestyrene, slik at man kan gjøre ting i rett rekkefølge. Jeg er tilfreds med både flertallets innstilling i saken og svarbrevet fra statsråden. Det bør ikke settes i gang en prosess med å opprette Preikestolen nasjonalpark før de lokale vedtakene er på plass. Forslagsstilleren var inne på at Rogaland i dag ikke har noen nasjonalpark. Da må jeg si at jeg opplever ikke at Senterpartiets velgere har det som et selvstendig mål at også vi skal ha en egen nasjonalpark.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-04-05:
Når me har ei så god sak å helsa heim om, så vil eg òg gjerne det. Eg kan gjerne slutta meg til Krohn Devold sine ord. Eg er jo opphavleg frå den kommunen ein må igjennom for å komma til Preikestolen, og Preikestolen har eg vore på tallause gonger. Det er jo eit veldig populært reisemål, ikkje minst for turistar. Stavangerregionen marknadsfører òg Preikestolen-området som den store attraksjonen, og cruiseturistar og andre turistar blir anten kjørde med buss inn for å gå opp eller tekne med båt inn for å sjå denne fantastiske attraksjonen. Rogaland SV er heilt einig i Venstres forslag om at dette bør bli ein nasjonalpark. Me har òg teke dette opp og vil ta det opp i kommunestyret. Men eg er einig i det brevet som miljøvernministeren har sendt til komiteen om forslaget. No har ein ei utgreiing på gang, ein må få til ei lokal forankring sånn at kommunane vil dette. Akkurat slik som biletet no er lokalt, er det ein del ordførarar som protesterer på dette, bl.a. i Forsand kommune og i Hjelmeland kommune. Eg meiner at den prosessen som miljøvernministeren no legg opp til, vil sørgja for at ein får eit grunnlag til å ta avgjerder på, men det viktigaste er at me får i gang debatten lokalt og sørgjer for at det blir ei lokal forankring av dette. Det vil gjerne SV vera med og bidra til, slik at me verkeleg får realisert dette som ein nasjonalpark. Eg ønskjer statsråden og alle oss som ønskjer å jobba for ein nasjonalpark i Preikestolen-området, lykke til. Eg håper me får dette til.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-04-05:
Saksordføraren har på ein god måte gjort greie for dei forslaga som er lagde fram, og komiteen si innstilling til saka. Lenge såg det ut til at komiteen skulle stå samla bak regjeringas politikk, men så blei det utsetjing, og det blei eit skifte, så regjeringa blei ståande aleine på eitt punkt. Det er faktisk på dette punktet eg på ein måte har ei viss forståing for dei innvendingane som kjem med utgangspunkt i det reint praktiske for ein del små kommunar. Så er dilemmaet at ein faktisk har fått kritikk for å ha dette systemet. OSSE har gjeve oss kritikk for at me har eit system som dei meiner ikkje er rettferdig med tanke på val. Det er det som er utgangspunktet, at regjeringa forsøkjer å koma OSSE sin kritikk i møte. Det er derfor ein kjem med den innstillinga ein handsamar i dag, nettopp for å ta vekk den kritikken. Så vil eg, som Helleland, peika på at regjeringa har sagt at ein skal innføra dette i 2013, men i praksis blir dette noko som skal innførast i 2015. Ein har altså ein betydeleg tidsperiode der ein kan trena på desse praktiske utfordringane, som eg er heilt einig med dei som kritiserer dette, i er der. Då kan ein sørgja for å jobba med dette i mange år, få dette på plass så det ikkje blir noko problem, og løysa det problemet som OSSE peikar på at me har i dag. Dessutan kan ein òg snu dette til noko positivt i høve til at fleire då blir trekte inn i arbeidet med å driva valet. Eg trur det er klokt at me no har den tida me faktisk har til å gjennomføra dette, for eg trur det er rett at det er utfordringar på det reint praktiske. Men dei praktiske problema kan ein altså bruka tida fram til 2015 på å løysa, og då trur eg me faktisk har fornya Noreg på dette området òg.
Hallgeir H. Langeland (Sosialistisk Venstreparti), 2011-04-05:
Det er nettopp det ein ikkje skal gjera. Ein skal følgja opp dei tinga som ein meiner betrar demokratiet. Det er det me forsøkjer på med dette grepet ein tek no. Eg meiner at både Framstegspartiet, Høgre og andre som talar mot dette, bør sjå på det poenget som eg no nemnde i mitt innlegg, nemleg at dette kjem ikkje til å skje før i 2015. Då kan me i samarbeid sørgja for å få på plass eit system som gjer at me faktisk får fleire folk med på å driva sjølve stemmedagen, me får faktisk fleire engasjerte til å driva valkampen, og så tek ein vekk det elementet av kritikk som er knytt opp mot stemmelokale og listekandidatar. Eg har sjølv vore mange gonger i stemmestyret, sete mange gonger i vallokale. Eg ser at det kan vera problem knytt til det, og om det er praktisk mogleg å løysa det, slik regjeringa legg opp til, fram til 2015, så synest eg det er ein veldig god idé.
Trond Helleland (Høyre), 2011-04-05:
Jeg er glad for den endringen som regjeringen nå legger opp til. Vi vil støtte innstillingen. Når jeg likevel føler behov for å si noe, er det fordi saksordføreren, som holdt et ellers svært godt innlegg, glemte en viktig ting da han la fram sitt innlegg. Han snakket hele tiden om ideelle organisasjoner og boligbyggelag. Men regjeringen skriver vitterlig i denne proposisjonen at dette tilskuddet skal gå til kommunene, men at det åpnes for private aktører. Så ser jeg at regjeringspartiene i sine merknader legger veldig stor vekt på at det er boligbyggelagene og de ideelle som de gjerne ser blir samarbeidspartnere for kommunene. I Høyre har vi ikke den ideologiske sperren, så vi ser gjerne at kommunene bestemmer dette selv. Hvis kommunen da synes at det er greit med en privat aktør som f.eks. skal drifte et sykehjem, med de reglene som ligger om 30 års ansvar for kommunene osv., er det helt greit. Jeg er glad for at lovverket vårt nå tilpasses en virkelighet som mange kommuner står oppe i, der de selv vil kunne velge hvilken samarbeidspartner de skal ha. Det viktigste er vel at vi får bygd det nødvendige antallet sykehjemsplasser og omsorgsboliger, ikke hvem som står som utbygger. Kommunen har et ansvar. Kommunen skal drifte og være med som tilskuddspartner. Men om det er frivillige, boligbyggelag eller private som gjør dette, er underordnet så lenge dette gir gode og tjenlige plasser for den delen av befolkningen som har behov for det. Så med den presiseringen, som jeg er glad for, og som saksordføreren behendig unnlot å nevne, nemlig om at dette også gjelder private aktører – det er viktig at kommunene får beskjed om det – vil Høyre støtte regjeringens forslag.
Trond Helleland (Høyre), 2011-04-05:
Jeg vil i stor grad slutte meg til det innlegget som ble holdt av representanten Bekkevold fra Kristelig Folkeparti, som jo også – og det sa representanten Amundsen i sitt innlegg – på mange punkter er en imøtekommelse av det Fremskrittspartiet her etterspør. En samlet komité – og det er verdt å understreke – ber om at regjeringen nå gjennomfører «tiltak for å sikre åpenhet og registrering av omfang av gaver og annen finansiering av trossamfunn, herunder finansiering og gaver fra utlandet». Der forslagsstillerne kanskje ikke får den støtten de ber om, er særlig forslagene 4 og 5, som peker ut trossamfunn med «kapital med base i totalitære, islamistiske» samfunn – at en skal ha egne regler for dem. Spørsmålet til Amundsen vil da være: Hvis en har et trossamfunn som er minst like ekstremt, som har base i USA, f.eks., og vil etablere seg i Norge, skulle ikke det da underlegges det samme regelverk? Så det blir litt upresist. Dessuten er det en viktig grunnverdi i vårt liberale samfunn at en kan mislike sterkt hva noen tror på, og hvordan de utøver sin religion, men det å forby deres tro eller deres mulighet til å drive aktivitet sitter svært langt inne. Derfor tror jeg det er veldig viktig å avdekke den eventuelle virksomheten som blir finansiert av ulike grupper, enten det er med base i totalitære islamistiske regimer eller i andre land – avdekke det, få åpenhet rundt det, se om det er mulig å gjøre noe med den kapitaltilgangen, og sette krav og regler for hvordan en skal oppføre seg i dette landet. Vi har et regelverk i Norge, en lov, som naturligvis gir mulighet til å stoppe virksomhet som driver i strid med norsk lov, som direkte oppfordrer til bruk av vold, osv. Jeg tror det er veldig viktig at justisministeren følger opp komiteens enstemmige anbefaling og påpeking av at vi faktisk ønsker å få avdekket denne pengestrømmen, få åpenhet rundt det, og også tydelig sier og gir et klart verdisignal om at dette er aktivitet som en ikke ønsker i Norge. Men det å gå inn og si at en skal kunne forby det, særlig med den upresise formuleringen om at det har «base i totalitære, islamistiske regimer», synes Høyre blir vanskelig. Fremskrittspartiet bør være fornøyd med at det er en samlet komité som langt på vei gir støtte til hovedhensikten her, nemlig å få en avdekking av pengestrømmer, få en åpenhet rundt det, og at vi er tydelige på at den typen aktivitet som kan komme ut av dette, blir stoppet, ved at vi har et tydelig og klart lovverk i Norge som forbyr den slags virksomhet.
Trond Helleland (Høyre), 2011-04-05:
Statsråd Storberget var i siste setning i sitt innlegg inne på – det var mulig han fikk det litt travelt – at Kulturdepartementet skulle få i oppgave å utrede opprettelsen av et register som skal sikre det en enstemmig komité ber om, nemlig åpenhet om finansiering av trossamfunn i Norge, også når det gjelder pengegaver fra andre land. Det er mulig at statsråden kan si noe mer om hvordan dette arbeidet er tenkt grepet an. Når ser man for seg at et slikt register kan være klart? Hva skal registreres i dette registeret?
Trond Helleland (Høyre), 2011-04-05:
Jeg var i innlegget mitt inne på den situasjonen som etiopiske flyktninger i Norge åpenbart opplever, og som også kan være parallell til saken om iranske imamer. Når dette miljøet – nå snakker jeg om det etiopiske – melder fra til PST om at her foregår det en ganske intensiv overvåkning av eksilmiljøets aktiviteter og virksomhet, og da angivelig får til svar at dette er ikke en sak vi prioriterer, synes jeg det stemmer litt dårlig med de prioriteringene som Storberget nettopp ga uttrykk for at PST skulle ivareta med tanke på forebygging. Da er jo spørsmålet: Er det slik at PST har en så knapp ressurssituasjon at de må prioritere enkelte miljø framfor andre miljø? Eller er det slik at alle som er gitt opphold i Norge, som har flyktet, har den samme rett til beskyttelse mot fremmede makters overvåkning?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2011-04-05:
Behovet for nye sykehjemsplasser og omsorgsboliger er stadig økende, og for regjeringen og Senterpartiet er det viktig at samfunnet tar ansvar for å skaffe tilstrekkelig med plasser i tiden framover. Departementet ønsker å øke investeringstilskuddet, slik at en kan nå målet om 12 000 nye omsorgsplasser med heldøgnstjenester innen 2015. En økning av det statlige investeringstilskuddet, slik det er skissert i innstillingen, er et godt og hensiktsmessig virkemiddel for å nå dette målet. For Senterpartiet er det gledelig at kommunene nå får større handlefrihet og gis mulighet til å velge andre samarbeidspartnere på utbyggingssiden, hvis den enkelte kommune vurderer det som det mest hensiktsmessige. Regjeringen har ambisiøse målsettinger når det gjelder utbygging av sykehjemsplasser og boliger med heldøgns omsorg. Senterpartiet mener at alle gode krefter bør inviteres inn for å realisere de mange byggeprosjektene lokalt som må til for å nå dette målet. Den foreslåtte tilskuddsordningen er nettopp så fleksibel at den kan gi konkrete og raske resultater. Regjeringen er imot at grunnleggende helsetjenester skal privatiseres og kommersialiseres, men Senterpartiet ser likevel ikke noe problem med at kommunene samarbeider med ideelle organisasjoner, boligbyggelag eller entreprenørselskap om bygging av sykehjem og omsorgsboliger. Det viktigste nå er å få opp volumet raskest mulig. Innstillingen som i dag debatteres, er et viktig skritt i riktig retning.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-04-05:
Det aller viktigaste er at innbyggjarane har tillit til det norske demokratiet. At det er tillit til at val vert gjennomførte uavhengig, utan utilbørleg påverknad, er eit viktig moment som OSSE har teke opp, og som – som representanten ganske riktig seier – regjeringa har teke vidare til Stortinget. Me meiner det er mogleg å gjennomføre val sjølv om listekandidatane ikkje er arbeidande – for å bruke det ordet – i vallokalet. Sjølv i dei mindre kommunane trur eg det vil vere mogleg å få gjort dette på ein god måte. Det er fleire døme ved kvart val – klagar og påstandar som vert sette fram om utilbørleg påverknad. Det mest tydelege er det eg refererte frå Drammen i 2007.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-04-05:
Då OSSE vart invitert til å vere valobservatør i Noreg, var det på same grunnlag som når Noreg deltek som valobservatørar i andre land i regi av OSSE. Som resultat av dei observasjonane vert det gitt tilrådingar. Me ynskjer at dei landa der Noreg er med som observatør, skal følgje opp dei tilrådingane som vert gitte. Eg synest det er viktig at me når me inviterer OSSE til å vere valobservatør i Noreg, faktisk òg følgjer opp dei klare, eintydige tilrådingane som kjem, og at me dermed sikrar oss – om ikkje nødvendigvis i dag – mot at det vert mistillit til det norske valsystemet i framtida. Og tillit til demokratiet er fyrste prioritet.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-04-05:
Det er jo slik at dei aller fleste lister har ein betre margin enn det som representanten Skei Grande refererer til: at ein har berre ein enkeltperson eller to å gå på. Ein må òg vente – eg tenkjer ut frå eiga erfaring, iallfall – at ein har snakka så tydeleg med dei ein set på lista, at slike tilfelle ikkje bør oppstå. Det er ikkje lagt til grunn i det som er lagt fram for Stortinget i dag, at ein skal ha moglegheit for supplering. Dersom dette skulle vise seg å verte eit problem, er det sjølvsagt noko som òg bør kunne drøftast. Så eg vil jo ha ei opning for det, men eg har ikkje tenkt at det kan verte eit stort problem.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-04-05:
Dei råda som er knytte til utilbørleg påverknad i vallokala, meiner regjeringa det er viktig å følgje opp, fordi det har vore diskusjonar kring dette ved fleire val. Eg nemnde tilfellet i Drammen, eg kunne òg nemnt andre. At slike påstandar vert framsette, at ein får diskusjonar om valet er rett gjennomført, trur eg er uheldig for tilliten folk skal ha til at det er upartisk, og at ein kan gå til vallokalet utan å verte påverka utilbørleg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-04-05:
Det var ei underleg samanlikning, om eg må få lov å seie det. Men det er heilt feil når ein står i denne sal i dag og seier at regjeringa diskriminerer private aktørar. Det er jo nettopp det motsette me gjer i denne saka i dag. I dag opnar regjeringa for at kommunane kan velje – ein gir eit rom i lokaldemokratiet for å velje, anten ein vil nytte burettslag og avtalar med dei, eller ein vil ha kommersielle aktørar eller ideelle organisasjonar. Det sentrale i denne saka er at ein ikkje kjem i konflikt med statsstøttereglane, og at regelverket for offentlege innkjøp vert følgt. Det er regjeringa heilt klar på og heilt open på. Det er ikkje snakk om at me diskriminerer kommersielle aktørar i denne saka. Her er det ei likestilling som gjer at det vert opp til den enkelte kommune å velje korleis dei vil gjere utbygginga.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2011-04-05:
Dersom det er ein slik samanheng, vil det bety at ein i tidlegare år skulle hatt null utbygging. Denne regjeringa har auka kommunebudsjetta og dei frie inntektene betydeleg samanlikna med det som har vore tidlegare. Det er eg veldig glad for og stolt over. Så er det òg slik at kommunane har fått fleire innbyggjarar. Dei har fått fleire eldre innbyggjarar, og kommunane brukar pengane godt. Eg trur det er viktig – det veit regjeringa, og det tek regjeringa konsekvensen av – at me òg følgjer opp det me har gjort i dag på investeringar, med å sikre midlar til drift. Det får me kome tilbake til og diskutere litt seinare på året. Men eg meiner at denne regjeringa har vist at me er opptekne av at kommunane skal ha rom for å drive dei tiltaka som ein set i verk, anten det er innanfor helse og omsorg eller skule og barnehage.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2011-04-05:
Sjølv om regjeringa og dei raud-grøne partia opnar lite grann opp for private aktørar, skin det likevel igjennom at ein ikkje likar private aktørar, og at ein ikkje likar konkurranse. For nokre år sidan uttalte den kinesiske leiaren Deng Xiaoping: Det spelar lita rolle om katten er svart eller kvit, berre han fangar mus. Framstegspartiet ønskjer ei statleg finansiering av grunnleggjande velferdstenester. Det skal ikkje vere opp til den enkelte å måtte betale det sjølv. Men om det er private eller offentlege som yter desse tenestene, er vi mindre opptekne av, så lenge tenestene er gode og dei som mottek tenestene, er fornøgde. Mitt spørsmål er: Kvifor er den raud-grøne regjeringa mindre pragmatisk når det gjeld dette med private aktørar og konkurranse, enn kinesiske leiarar i Kina er?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2011-04-05:
La meg følge oppfordringen om å lese boken til Halvor Tjønn. Men jeg ville ta ordet for å si noe om at jeg mener at innfallsvinkelen til Christian Tybring-Gjedde er helt feil. Og jeg stiller spørsmålet: Hvor har du vært? Unnskyld, president: Hvor i all verden har Christian Tybring-Gjedde vært? Når var Christian Tybring-Gjedde sist gang ute og kjempet for verdien brorskap? Når var Christian Tybring-Gjedde sist gang ute og sørget for at klasseforskjellen i denne byen, som skaper forskjeller mellom folk, blir mindre? Når var Christian Tybring-Gjedde sist gang ute og kjempet mot den diskrimineringen som folk med minoritetsbakgrunn her i byen utsettes for på utesteder, i forhold til jobbsøknader og andre steder? Når var han sist ute og kjempet mot denne diskrimineringen? Når var han sist ute og kjempet mot det hatet som maner til korstog mot islam? Og når var han sist og snakket med en muslim som ikke ville være med på det premisset om at alle sharialover skal innføres i Norge? Hvis Christian Tybring-Gjedde er ute av stand til å finne noen som helst muslimer, da omgås han helt andre mennesker enn dem jeg omgås. For jeg kjenner massevis av muslimer i Norge. Det er ingen av dem som vil ha sharia i Norge. Men det er mulig at Christian Tybring-Gjedde bare omgås noen spesielle typer mennesker som i hvert fall ikke jeg omgås. Derfor vil jeg bare si at den dagen vi kan stå sammen, Christian Tybring-Gjedde og jeg, på barrikadene for brorskap, for en felles framtid av folk som er kristne, muslimer, ateister, jøder og andre, den dagen vi kan stå på barrikadene for en felles framtid der vi nedkjemper diskriminering og der alle mennesker som vokser opp i Norge, skal ha like muligheter, og der vi ikke maner til hat, den dagen kan vi finne på noe lurt sammen. Men det er helt åpenbart at hvis vi ser på hvilken kamp det er viktig å ta i Norge, er det kampen for demokrati og det er kampen for likestilling. Fremskrittspartiet er et parti der vi gang etter gang ser dobbeltmoralen. Jeg har aldri hørt Fremskrittspartiet stå på barrikadene for likestilling, bortsett fra når det gjelder likestilling mellom muslimske kvinner og muslimske menn. Jeg har altså aldri sett Fremskrittspartiet stå på barrikadene for homofile. Tvert imot merker vi at Fremskrittspartiets kamp har vært mot homofiles styrkede rettigheter i det norske samfunnet. De eneste homofile som Fremskrittspartiet kjemper for, er muslimske homofile. Da sier jeg: Den dobbeltmoralen ser alle mennesker i det norske samfunnet, og den sier at Fremskrittspartiet står for et verdisyn som vi ikke kan slutte opp om. Vi fra de rød-grønne partienes side kjemper for likestilling, vi kjemper for demokrati og vi kjemper for sosial utjevning. Det er et verdisyn som hele resten av denne salen mener at det er verdt å kjempe for. På flere av de punktene savner vi Fremskrittspartiet på banen.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-04-05:
Eldre mennesker må sikres rett til en verdig omsorg. Det betyr bl.a. en sykehjemsplass eller omsorgsbolig når man trenger det. Dette var faktisk en viktig del av avtalen om en verdighetsgaranti for eldreomsorgen som Kristelig Folkeparti inngikk med regjeringspartiene og Venstre i 2007. Kristelig Folkeparti har etterlyst at staten må ta mer av sykehjemsregningen, bl.a. foreslo vi det i revidert nasjonalbudsjett i fjor. For byggingen har gått altfor sakte, og det innrømmer for så vidt også departementet i denne saken. Regjeringens forslag – som vi nå behandler – om å øke stimuleringstilskuddet til bygging av sykehjemsplasser fra 30 pst. til 40 pst., og for bygging av omsorgsboliger fra 20 pst. til 30 pst., er bra, og Kristelig Folkeparti støtter det. Så får vi håpe at denne økningen av investeringstilskuddet fører til økt aktivitet, at det blir bygd flere sykehjemsplasser og omsorgsboliger. Det er helt klart at en av årsakene til at dette går sakte, også handler om at disse bygningene skal driftes, og driftsutgiftene er store. For kommuner som opplever en ganske trang økonomi, er det klart at man på grunn av det kanskje har vært tilbakeholdne med å sette i gang bygging. Vi får håpe at dette er tiltak som gjør at det blir økt aktivitet, men vi må også se på utgiftene som har med driftstilskuddet å gjøre. Jeg håper at regjeringen følger opp det i det budsjettet vi skal behandle i løpet av dette året, for skal vi nå målet om 2 000 sykehjemsplasser og omsorgsboliger, må vi også gi penger til å fylle disse bygningene med innhold, slik at det ikke bare blir tomme skall. Ellers registrerer jeg at det må åpnes opp for at kommunene kan inngå et samarbeid med både private ideelle institusjoner og boligbyggelag. Det tror jeg er et veldig godt grep. Mange kommuner har god erfaring med å samarbeide med både private ideelle institusjoner og boligbyggelag. Det å kunne invitere andre med på dette vil sannsynligvis føre til økt aktivitet. Så jeg er fornøyd med at regjeringen har åpnet opp for dette. Jeg registrerer at det snakkes mye pent om ideelle institusjoner. Jeg håper det blir mer enn festtaler. Så langt sliter ideell sektor, ikke minst på grunn av anbudspolitikken som drives. Men jeg skal avslutte med å si at Kristelig Folkeparti er fornøyd med at man øker stimuleringstilskuddet, og at det åpnes opp for at flere kan være med og dra dette lasset.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-04-05:
Det innrømmes også i innstillingen at det har gått for sent med bygging av både sykehjemsplasser og omsorgsboliger. Det er vi helt enig i. Men tror statsråden at det kan være en sammenheng mellom kommunenes frie inntekter og denne vegringen mot å bygge raskere? Kan en stram kommuneøkonomi faktisk være årsaken til at det har gått altfor sakte?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-04-05:
Jeg vil også ta utgangspunkt i mindretallets merknad om å styrke både PST og utenriksstasjonene våre og bruke visumreglene. Jeg undres over at ikke regjeringspartiene ville være med på det, med bakgrunn i nettopp NRK Dagsrevyens innslag om at det har kommet imamer til Norge som sprer hat mot Vesten og oppfordrer til terrorhandlinger. Hadde man brukt visumreglene, hadde man gitt PST mulighet til å overvåke dette, er jo dette noe som ville kunne bli avdekket. Så jeg synes ikke jeg har fått et godt nok svar på hvorfor regjeringen ikke vil være med og støtte en slik merknad.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2011-04-05:
Justisministeren peker i sitt innlegg på viktigheten av at vi hele tiden jobber med frivillig retur, og det er jeg helt enig med ham i. Det beste er jo at de som ikke får opphold, returnerer frivillig. Men så har vi altså en gruppe mennesker i Norge som av ulike grunner ikke lar seg returnere. Det er også de som ikke kan returnere, fordi hjemlandet ikke vil ta imot dem. Den gruppen mennesker har altså ikke regjeringen noe svar på hva man skal gjøre med. De befinner seg – som jeg sa i innlegget – i en limbosituasjon, fratatt alle rettigheter, men de er her. Hva vil justisministeren si til akkurat denne gruppen mennesker som ikke lar seg returnere av ulike grunner, men som er her?