Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2013-06-19:
Det er viktig at samfunnet planlegger og agerer ut fra ekstreme hendelser. Derfor er jeg veldig glad for at det er en samlet komité som står bak de aller fleste merknadene i tilknytning til denne stortingsmeldingen. Det er rett og slett fordi vi som samfunn må ta høyde for at ekstremvær, som det omtales som – ekstremhendelser, ras, flom osv. – vil forekomme i fremtiden, på samme måte som det faktisk har foregått tidligere i vår historie. Det må vi ta høyde for i planlegging, i utforming av politikk og i hvordan vi velger å innrette vår infrastruktur og våre ressurser. Som sagt: Jeg er glad for at en samlet komité står bak det prinsippet. Men å koble dette opp mot de meste ekstreme, skal vi si, fremtidsscenariene – av typen ekstremvær og ekstremhendelser – som jeg oppfatter at enkelte i komiteen forsøker seg på, bl.a. siste taler, vil jeg advare sterkt imot. Grunnen til at jeg vil advare sterkt imot det, er at det forteller forskerne oss. Forskerne forteller oss at ekstremhendelser og ekstremvær ikke nødvendigvis kan kobles mot såkalte menneskeskapte klimaendringer, snarere tvert imot. Her mangler man kunnskap. I våre merknader viser vi til en rekke sånne uttalelser, også fra anerkjente – mainstream – klimaforskere. I innstillingen refererer vi til at FNs klimapanel – og jeg synes det er litt underlig at komiteen ikke kan gå inn på den typen merknader – kom med en spesialrapport i fjor, 2012, som i klartekst sier at ekstremhendelser de neste 20–30 årene vil være dominert av naturlige klimatiske variasjoner. Igjen: Det er ikke noe Fremskrittspartiet finner opp, eller som jeg spinner frem. Det er altså et faktum som FNs klimapanel legger til grunn. Det er underlig at man velger ikke å gå inn på den type refererte merknad som viser til forskning. Det betyr ikke at vi som samfunn ikke skal forberede oss på og planlegge ut fra at de verst tenkelige hendelsene kan skje, for det mener jeg vi alltid – uansett – må gjøre. Fremskrittspartiet følger også opp økonomisk, med bevilgninger, i revidert nasjonalbudsjett, hvor vi foreslår å bevilge 250 mill. kr til opprydning i infrastrukturskader etter flommen på Østlandet i mai. Jeg hører enkelte representanter forsøker å knytte dette til forskning på et litt kreativt vis. Jeg synes det er underlig at man i stortingsmeldingen velger å basere seg på utdatert forskning. Når man refererer til havnivåstigning, velger man også å basere seg på gammel forskning – fra 2008, revidert i 2009 – som ikke i tilstrekkelig grad tar hensyn til landhevingen etter siste istid, og som dessuten totalt har sett bort fra gravitasjonseffekten dersom vi får stor issmelting på Grønland. Det er – hva skal jeg si – et litt dårlig forsøk på å fremstille ting som verre enn de er. Forskerne sier i dag – forskning anno 2013 – i klartekst at tvert om kan vi risikere at man i deler av landet, og da refererer man til Oslo, til Tromsø og til Trondheim, i slutten av dette århundret kan være i den situasjonen at man ikke har hatt havnivåstigning, men havnivåsenking. Det er faktiske forskningsresultater som ligger til grunn. Da må man være litt forsiktig med å overdrive virkningen av havnivåstigning. Bare et apropos i debatten: Det er viktig at man er edruelig, det er viktig at man ikke overdriver – men man skal planlegge for det verste.