trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-30:
Jeg tror at fakta er greiere. Hvis man ser på hva de to regjeringene som Fremskrittspartiet og SV har sittet i, har gjort, så ble skattesystemet mer omfordelende under oss, og det ble mer urettferdig med Fremskrittspartiet fordi Fremskrittspartiet er så glad i milliardærer. Man burde legge til «for milliardærer flest» neste gang Fremskrittspartiet skal lage slagord. Det er riktig at SV foreslår at en del miljøavgifter skal opp. Men Fremskrittspartiet må altså slutte å si – for det er uredelig å føre politisk debatt på feil premisser – at SV foreslår at skatte- og avgiftsnivået skal opp for vanlige folk. For hvert eneste år i denne og i forrige periode har SV foreslått et samlet sett lavere skatte- og avgiftsnivå for folk med vanlige og lave inntekter enn det Fremskrittspartiet har gjort. Så folk med inntekter under – skal vi si – 600 000 kr vil gå i pluss og altså komme bedre ut med SVs opplegg enn med Fremskrittspartiets.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-30:
SV mener at skoledagen må endres av hensyn til barna, for det vi ser i dag, er at altfor mange barn ikke trives i den norske skolen. Det gjelder mange, kanskje aller flest gutter, som trenger å bevege seg mer. Det gjelder alle dem som lærer best gjennom å gjøre ting, framfor bare den klassiske boklige, teoretiske måten å lære på. Vår nye skoledag handler om å gjenreise respekten for praktisk læring i norsk skole. Det handler om å få til mer bevegelse, mer lek, mer kreativitet inn i skoledagen – en skoledag der flere unger kan lære, mestre og trives. Det er det det handler om. Og for å få til det må vi ta litt tid fra det som i dag er et SFO-tilbud, som er av veldig varierende kvalitet rundt om i landet, og få litt flere praktiske timer inn i skoledagen. Samtidig vil vi kutte hjemmelekser, sånn at barna faktisk får mer fritid.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-30:
I mediene i dag var representanten Stefan Heggelund fra Høyre ute og inviterte til et nytt klimaforlik i Stortinget. Det er en interessant nyhet, for den forrige utgaven av Erna Solbergs regjering har jo brutt målene fra det forrige klimaforliket og tross mange oppfordringer fra opposisjonen ikke vært villig til å inngå i samtaler om et nytt klimaforlik. Derfor synes vi det er et veldig positivt signal representanten Heggelund har kommet med. Men det er en viktig sak som gjenstår, og det er å få bekreftet at det er en invitasjon statsministeren står bak.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-30:
Bredest mulig tilslutning skjønner jeg at statsministeren vil ha, men et forlik regner jeg med må bety at også opposisjonen får mulighet til å påvirke hva det er man skal bli enig om. Men da får vi komme tilbake til det og se hvordan det blir. I dag har nettavisen FriFagbevegelse et oppslag som jeg tror de har hvert år, i anledning det som kalles kaksedagen, nemlig at vi nå har kommet til dagen hvor landets toppsjefer har tjent like mye som det vanlige arbeidere gjør i løpet av et helt år. Sjefene i de 100 største selskapene i Norge har en gjennomsnittlig årslønn på 6,8 mill. kr og har nådd den lønnen en vanlig arbeidstaker kan forvente på et helt år, i løpet av bare 21 arbeidsdager – og det i en virkelighet hvor altfor mange arbeidsfolk møter lønnsstagnasjon og sosial dumping. Er statsministeren enig i at denne store lønnsulikheten er et samfunnsproblem?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-30:
Jeg er ikke sikker på om jeg kan se på det som en bekreftelse på at statsministeren mener det er et samfunnsproblem, men det var i hvert fall en mild oppfordring til moderasjon, og det er bra. Mitt siste spørsmål er knyttet til iskanten, for det kommer vi til å diskutere mye denne våren. I dag har vi sett at Havforskningsinstituttet har vært ute med tydelige råd knyttet til observasjoner av hvordan iskanten faktisk beveger seg. Selv om vi har global oppvarming, fører også temperaturøkningen til at temperaturkurven heves oppover, det vil si at både de høyeste og de laveste temperaturene blir høyere enn før, sånn at man faktisk i perioder kan få en utbredelse av isen lenger sør enn før. Vi har sett både Polarinstituttet og Havforskningsinstituttet komme med klare miljøfaglige råd om at det er klokt å trekke denne grensen lenger sør. Mitt spørsmål til statsministeren er: Hva slags vekt vil hun legge på de miljøfaglige rådene, som er veldig tydelige i denne saken?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-30:
I tillegg til de forslagene som jeg har argumentert for før i debatten, vil jeg bare avslutningsvis kort nevne situasjonen i Midtøsten og den såkalte Trump-planen for fred. Det er også et relevant spørsmål for Stortinget, og særlig fordi vi mener at regjeringen burde ha tatt langt skarpere avstand fra den enn det den første reaksjonen fra utenriksministeren ga uttrykk for. Det er et veldig dramatisk steg som er tatt ensidig av USA og den israelske regjeringen, og som er det motsatte av en fredsplan – det er i realiteten en okkupasjonsplan og en anerkjennelse av de ulovlige bosettingene og utvidelsen av den ulovlige okkupasjonen som de innebærer. Derfor har SV fremmet forslag i dag om at Norge må forberede en anerkjennelse av Palestina. For et par år siden var det et momentum for dette blant flere land, som Norge dessverre ikke ble med på. Det kunne ha skapt en annen situasjon hvis flere land hadde gjort det da. Nå må vi prøve å være en motvekt mot den ensidige amerikanske politikken. Da trengs det en tydelig politikk for fred og for en realisering av tostatsløsningen, som er det eneste mulige sporet for varig fred. Derfor fremmer vi det forslaget i dag. Så en stemmeforklaring: SV kommer til å stemme for samtlige forslag som er fremmet av andre rød-grønne opposisjonspartier, bortsett fra forslagene nr. 8, 9 og 11.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-01-30:
Det var ikkje mange minuttane det tok før Framstegspartiet varsla ei rekkje omkampar etter at dei gjekk ut av regjering, sjølv om dei i dag kjem til å stemme imot ei rekkje ting dei er for. Men både Arbeidarpartiet og SV er jo likestillingsparti, og me er parti som har kjempa lenge for ufrivillig barnlause. Ei av sakene Framstegspartiet lanserte etter at dei gjekk ut av regjering, var at dei ville ta omkamp på bioteknologilova og tillate eggdonasjon. Det er me veldig glade for at dei sa, og så står det att å sjå om dei kjem til å gjere det. Statsministeren har jo ynskt seg fleire ungar i dette landet, og dette er ei fin anledning til det. Spørsmålet mitt til SV blir veldig enkelt, om dei vil vere med på Arbeidarpartiet sitt forslag som gjev ufrivillig barnlause i Noreg rett til eggdonasjon.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2020-01-30:
Eg takkar for svaret. Likestilling mellom menn og kvinner er ei kampsak både for Arbeidarpartiet og for SV, og me meiner også det er viktig å likestille infertile kvinner og infertile menn. Mitt siste spørsmål er om SV vil vere med Arbeidarpartiet på eit lovforslag som tillèt kvinner å donere ubefrukta egg, på lik linje med sæddonasjon, samt overflødige befrukta egg etter prøverørsbefruktning.
Stefan Heggelund (Høyre), 2020-01-30:
Jeg har lyst til å gratulere Sosialistisk Venstreparti. Vi har nå en verdenssituasjon som begynner å ligne mer og mer på den SV har kjempet for i årevis. Vi ser et mer innadrettet USA som trekker seg mer og mer ut av Midtøsten. EU vil straks miste et medlemsland, noe som vil ha konsekvenser for Europa. Det stilles spørsmål ved WTO, det blir høyere tollmurer og mindre handel og samarbeid mellom land, og NATO-samarbeidet blir – fra utsiden – satt på prøve. Spørsmålet er: Hvordan synes representanten Lysbakken det går internasjonalt, nå som han virkelig begynner å få gjennomslag for sin utenrikspolitikk?
Stefan Heggelund (Høyre), 2020-01-30:
Det er nesten ikke til å tro at jeg blir beskyldt for bare å være god på polemikk, og så er dette svaret jeg får på spørsmålet – en ren polemisk analyse som tilhører et Sosialistisk Venstreparti av 1970–80-tallet, men tydeligvis også av i dag. Samarbeid mellom land har altså bidratt til å redusere fattigdommen i verden, ikke motsatt, slik Audun Lysbakken hevder. Men hadde det vært mulig å få et svar på spørsmålet: Gitt dagens verdenssituasjon, hva mener Sosialistisk Venstreparti om framtiden til EU? Hva mener Sosialistisk Venstreparti om framtiden til WTO? Hva mener Sosialistisk Venstreparti om framtiden til NATO? Er det mulig å få et svar på disse spørsmålene? Faktum er at vi nå har en utenrikssituasjon som ligner veldig på den Sosialistisk Venstreparti alltid har ønsket seg.
Torill Selsvold Nyborg (Kristelig Folkeparti), 2020-01-30:
I Kristeleg Folkeparti set vi barna i sentrum for politikken. Vi fører ein familiepolitikk som set barna først. Det gjer at familiane har moglegheit til å organisera sitt eige liv slik det høver dei. Når SV ynskjer heildagsskule for barna og sekstimarsdagar for dei vaksne, kan ein lett få inntrykk av at ein set behova til dei vaksne først. Dette resulterer i at det vert mindre tid for familien og for barna. SV vil fjerna kontantstøtta og gjera det endå vanskelegare for barna, og då særleg dei minste barna. Kristeleg Folkeparti ynskjer at familiane skal avgjera dette sjølve, til det beste for barna. Der Kristeleg Folkeparti ynskjer valfridom og barneperspektivet, er løysinga til SV i familiepolitikken meir statleg styring, mindre valfridom og ein politikk med eit stort vaksenperspektiv. Meiner SV at barna skal vera underordna behova til dei vaksne i familiepolitikken?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-01-30:
Takk for kaffeinvitasjonen, som kanskje var til oss alle – det er mye å snakke om. Det jeg spesielt vil snakke med Venstre om i dag, er at vi har vært enige om én ting når det gjelder helikopterkapasiteten i nord. I hvert fall har nyvalgt medlem av utenriks- og forsvarskomiteen sagt dette for en del år siden: «Det er klart at en moderne hær også må ha helikopterkapasitet, og vi mener derfor at Bell-helikoptrene må få bli i Bardufoss.» Det er viktig for Forsvaret at de har helikoptre, men det er også viktig for totalberedskapen, og det har vi sett. Nå er det et helikopter som er stasjonert i Kirkenes, det er veldig viktig for beredskapen i hele landsdelen. Mitt spørsmål er: Er parlamentarisk leder i Venstre enig i det representanten Elvestuen sa for en del år tilbake, at Hæren trenger helikoptre? Kan vi skape enighet om det på Stortinget og skrote de vedtakene som Venstre har gjort tidligere om at Hæren ikke skal ha helikoptre?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2020-01-30:
Da Venstre støttet Solberg-regjeringa i 2013, var det med en veldig klar ambisjon om at Stortinget skulle ha større makt. Når det gjelder spørsmålet om helikoptre til Hæren, mener nesten alle partier her i salen det, unntatt Høyre. At Venstre gjennom sin regjeringsdeltakelse stemmer ned disse forslagene, mener jeg er en stor parlamentarisk utfordring, for hele parlamentets klare flertall mener at Hæren skal ha helikoptre, at vi trenger økt helikopterberedskap i nord. Folk i Nord-Norge er veldig utrygge i situasjonen fordi de ser at det ikke er tilstrekkelig helikopterkapasitet tilgjengelig. Representanten fra Venstre inviterer til kaffe her, men det er veldig stor oppslutning om dette. Hvorfor kan ikke Venstre bidra til at flertallets ønske og det som vil svare på bekymringen til veldig mange folk i Nord-Norge når det gjelder å skape et grunnlag for vedtak om at Hæren skal ha helikoptre i nord, kommer til uttrykk?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2020-01-30:
I fjor sommer inngikk de fire regjeringspartiene en avtale om å redusere bompenger. Det innebar en avtale som skulle redusere bompengebelastningen med om lag 18 mrd. kr de neste ti årene og økt satsing på kollektivtransport på 10 mrd. kr. Bare timer etter at Fremskrittspartiet hadde gått ut av regjering, kom det signaler ikke bare fra Kristelig Folkeparti, men også fra Venstre, om at man ikke var så opptatt av bompenger. Det skaper selvfølgelig tvil – gjelder avtalen eller ikke? Mitt spørsmål blir: Står bompengeavtalen ved lag for Venstre? Kan de garantere at det blir bompengekutt i by og bygd, eller vil man reversere den?
Morten Stordalen (Fremskrittspartiet), 2020-01-30:
Det var godt å høre det svaret, men kan Fremskrittspartiet beroliges med at det også vil gjelde i årene framover, slik avtalen la opp til?
Mona Fagerås (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-30:
I tillegg til å være nestleder i Venstre er representanten Terje Breivik tidligere verdensmester i 10 km på ski i veteran-VM. Da kunne jeg ikke la anledningen gå fra meg. Det internasjonale skiforbundet, FIS, gjorde nylig et svært gledelig vedtak ved å forby bruk av fluor i skismøring. I energi- og miljøkomiteen ligger det nå inne et forslag fra bl.a. undertegnede, der vi ber regjeringen om å innføre et forbud mot bruk av fluorholdig skismøring i alle skiarrangement i Norge. Og siden jeg nå er på tur hjem til det høye nord, hvor vi endelig har fått snø og jeg skal gå på smørefrie ski, lurer jeg på om representanten er enig med meg i at fluor hører hjemme i tennene, ikke i naturen. Kommer Venstre til å støtte våre forslag i komiteen?
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-01-30:
I Granavolden-plattformen har vi en formulering om at vi skal prøve å finne en modell som kan ta hensyn til at flest mulige elever kan få ønsket sitt oppfylt når det gjelder valg av videregående skole, samtidig som vi skal ta hensyn til en desentralisert skolestruktur. Det er et utgangspunkt for den høringen som ble igangsatt i høst, og som representanten Tvedt Solberg viser til, har vi fått resultater av den høringen nå nettopp. De må nå gås igjennom, slik at vi klarer å få til en løsning som i størst mulig grad både hensyntar Granavolden-plattformens formuleringer og lytter til uttalelsene fra høringen. Så er det også en regionreform som gjennomføres fra 1. januar, der en overfører mer ansvar for kompetanse fra stat til fylke. Det må også være et perspektiv når vi nå skal finne en endelig løsning på hvordan vi organiserer inntaket til videregående skole.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-01-30:
Kristelig Folkeparti jobber ikke med en egen modell. Vi er en del av en regjering, så vi må finne en løsning som kan forene de tre regjeringspartiene med hensyn til hvordan dette skal lanseres endelig. Vi er nå opptatt av å lytte til høringen. Vi har en formulering i plattformen som vi også må legge til grunn. Som sagt har vi også en regionreform som flytter makt fra sentralt hold – fra staten over til fylkene. Det er viktig at vi da også har en politikk som gjør at vi kan ta i bruk de skoleanleggene og den fysiske infrastrukturen vi har, sånn at en ikke her legger opp til en modell som gjør at investeringer nå oppleves som bortkastet. Så må vi prøve å se hva som er det punktet som gir den rette balansen her. Det er som sagt ikke konkludert med, og det vil vi komme tilbake til.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-01-30:
Den regjeringen som Kristelig Folkeparti er en del av, er opptatt av at vi skal bruke penger på å bygge opp det sivile samfunnet på palestinsk område. Det er en del av den investeringen som gjør at vi kan få et mer stabilt Midtøsten. Det er viktige funksjoner som i dag mangler. Vi trenger å bidra til det, sammen med resten av det internasjonale fellesskapet. Men når det er sagt, er vi selvfølgelig opptatt av at disse pengene skal brukes på de riktige tingene. Misbruk ønsker vi å avsløre og avdekke og sette inn virkninger og konsekvenser i forhold til. Det har også den regjeringen som både representanten Tybring-Gjedde og jeg har hatt tilhørighet til, gjort ved flere anledninger. Det å se til at pengene blir brukt på riktig måte, er viktig, for dette handler om å bygge opp et sivilt samfunn som kan være med og gi bedre leveforhold for palestinerne i dette området.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-01-30:
Her var det flere spørsmål og påstander. Når det blir påstått at alle pengene blir misbrukt, sitter ikke jeg med det inntrykket, men jeg er opptatt av at de pengene vi bruker, både her og for så vidt ellers også, skal følges opp, sånn at det når formålet og vi oppnår de tingene vi ønsker. I dette tilfellet ønsker vi å bygge opp det sivile samfunnet, slik at det blir mer leveverdige forhold i disse områdene. Når det gjelder fredsplanen som ble offentliggjort i løpet av de siste dagene, må vi få anledning til å studere den. Det har ikke jeg gjort personlig, og derfor kan jeg ikke uttale meg om den direkte. Men jeg synes det er viktig at det er en plan som må forankres, basert på tillit mellom de partene som skal forhandle, og det er tross alt disse to partene som må bli enige om dette. Derfor tror jeg det er viktig at vi nå bruker tid på å se hva planene egentlig inneholder, før vi konkluderer.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-01-30:
Når det gjelder politireformen, er vi ikke i mål med den. Det har regjeringen tydelig gitt uttrykk for. Vi har noen tydelige ambisjoner, bl.a. om antall politi per 1 000 innbyggere. Vi har noen ambisjoner om å ta tak i noen av sidene ved politietterforskning som trenger mer kompetanse, men vi er ikke mål med dette. Uansett om det blir en melding eller ikke – det kan ikke jeg svare på her og nå – er dette en sak som vi ikke er ferdig med, og som det trengs en oppfølging av for å føre den ut i den realiseringen som var ment, nemlig et tryggere samfunn, at vi skal få mer kompetanse til å kunne ta de vanskelige sakene, ikke minst når det gjelder barn, vold, seksuelle overgrep, osv. Det arbeidet blir videreført av denne regjeringen.
Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2020-01-30:
Barnevernet er et høyt prioritert område for denne regjeringen. Vi har hele tiden lagt opp til et barnevern som nå kan styrkes med mer kompetanse, mer midler, som vi har brukt mange millioner på de senere årene, og det vil vi også fortsette med. Barnevernet består av både offentlige, private og ideelle aktører. Vi har en klar ambisjon om å øke den ideelle andelen. Det er også regjeringens politikk. Det vil vi jobbe for å få til. Vi tror det er viktig ikke bare med eierskapet til tilbudene, men at hvert enkelt tilbud også må ha den rette kompetansen for å kunne gi disse sårbare barna et best mulig tilbud ut fra den situasjonen de er i. Vårt svar er at vi ønsker å styrke de ideelle aktørenes situasjon, men først og fremst er det viktig at vi bygger rett kompetanse for å kunne gi de sårbare barna et best mulig tilbud.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-01-30:
Jeg er spent på om ny regjering nå betyr et nytt blikk på pågående saker. Før jul ble det kjent at Kristelig Folkeparti hadde tapt da lovforslaget om karakterbasert opptak ble presentert. Forslaget har møtt massiv motstand i alle fylker, blant fagfolk, lærere og elever, som ikke vil påtvinge hele landet en modell som vi vet ikke har fungert i Oslo. Nå sist var Ropstad senior ute i VG og advarte både sin sønn og sitt parti mot å være med på forslaget fra regjeringen. Lovforslaget er nå ute på høring. Jeg forstår på det representanten Grøvan har sagt i media, at saken ikke er avklart i regjering, men kan Kristelig Folkeparti her og nå avklare om det er Fremskrittspartiet, som har gått ut av regjering, som vil få gjennomslag i denne saken, eller Kristelig Folkeparti, som fortsatt sitter i regjering, som vil få gjennomslag?
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-01-30:
Jeg er glad for at Kristelig Folkeparti bekrefter at en vil lytte til den høringen. Den har vært veldig entydig imot de forslagene. Hvis jeg har forstått Kristelig Folkepartis primærstandpunkt riktig, ønsker en i større grad at fylkene skal kunne bestemme selv. Det er i hvert fall det som har vært den tydelige beskjeden fra Agder, hjemfylket til representanten Grøvan. Men ser en på de to modellene som er ute på høring, vil ikke noen av de to modellene som er foreslått fra regjeringen, ivareta Kristelig Folkepartis ønske om at fylkene i større grad skal bestemme selv. Begge modellene som er ute i lovforslaget, vil påtvinge én modell for hele landet. Om Kristelig Folkeparti mener alvor, må en da forstå det sånn at det i regjeringen nå jobbes med også en tredje modell, som i større grad vil ivareta fylkenes selvbestemmelse i dette. Mitt spørsmål er altså: Jobber Kristelig Folkeparti nå med en tredje modell som også ivaretar standpunktet om at fylkene skal få velge selv?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2020-01-30:
Akkurat i dette øyeblikk har Fremskrittspartiets stortingsgruppe besøk av en som heter Itamar Marcus. Han er leder for Palestinian Media Watch. Han dokumenterer og avslører hvordan pengene som bl.a. Norge gir til de palestinske selvstyremyndighetene, blir misbrukt – hvordan terrorister hylles, sportsarrangementer oppkalles etter terrorister, skolebøker viser busser som sprenges i luften som et israelsk eller jødisk grillparty. Dette er den regjeringen vi forlot, heldigvis, men det er den regjeringen som Kristelig Folkeparti og Grøvan snakker om. Nestekjærlighet, eller kanskje en søknad om å sitte i FNs sikkerhetsråd – hva vet jeg? Da er det fint at både statsministeren og utenriksministeren sitter her. Vil Kristelig Folkeparti bli med Fremskrittspartiet og få stanset den norske støtten til de palestinske selvstyremyndighetene, som misbruker hver eneste krone de får av Norge?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2020-01-30:
Ja, det høres fromt og fint ut, men det er jo sånn at alle pengene blir misbrukt – alle pengene som går til palestinske selvstyremyndigheter. Selvfølgelig vil noe gå til noe som er legitimt, men den sponsingen som foregår av palestinske selvstyremyndigheter, går til idrettsarrangementer og kulturarrangementer på rekke og rad. Dette er noe som Kristelig Folkeparti kan stanse sammen med Fremskrittspartiet, slik at man bruker pengene på en fornuftig måte – ikke for å opprettholde palestinske selvstyremyndigheter, som i går faktisk sa at de ikke trengte noen penger av Donald Trump for å bygge opp sitt eget land, slik Grøvan nå sier at de trenger. De vil ikke ha noen penger. Men de vil kanskje ha penger fra Norge. Det vil jeg kanskje anta. Men la meg legge til og spørre representanten: Hva synes representanten og Kristelig Folkeparti om den visjonen som Trump og Netanyahu la frem i går? Jeg ser at Kristelig Folkeparti er det eneste partiet som ikke har uttalt seg om den avtalen.
Peter Frølich (Høyre), 2020-01-30:
Jeg har lyst til å gratulere representanten Moxnes med relativt ok meningsmålinger i det siste, men jeg er dypt bekymret for måten Rødt vokser på. Det gir meg grunn til bekymring, for det er et parti som vokser på bevisst å skape motsetninger i samfunnet. De tjener på å hisse folk opp uten særlig grunnlag. De snakker om en klassekamp som bare eksisterer i Rødts virkelighet. De dyrker en splittende retorikk. Vi hører prat om velferdsprofitører og de med sugerør ned i statskassen. Dette risikerer faktisk å splitte det stabile, trygge landet vi har, som faktisk er blitt stabilt og trygt nettopp fordi vi har avvist Rødts tankegods tidligere. Vil representanten Moxnes etter hvert erkjenne at denne retorikken har gått for langt, og legge seg på et annet nivå i framtiden?
Peter Frølich (Høyre), 2020-01-30:
Jeg merker meg at representanten skylder på Fremskrittspartiet. Det er en del speil på huset her, og jeg vil oppfordre representanten til å se i dem, for hvis man leter etter dem med mest splittende retorikk, tror jeg man finner dem i Rødt. Jeg har lyst til å minne om at bak de merkelappene som deles ut i øst og vest og sør og nord, finnes det mennesker, og de har navn. De heter Hilde Hjelseth eller Britt Børke eller Annette Hovde. Disse jeg nevner, er alle eiere av små barnehager som ligger syltynt an hvis representanten Moxnes og hans parti får innflytelse i denne sal. Jeg har ikke flere spørsmål til representanten, men jeg mener at venstresiden i denne sal må stille seg selv spørsmålet: Kan dette partiet noensinne gis makt og innflytelse?
Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2020-01-30:
Rødt er den norske moderne og kule utgaven av kommunismen, som sympatisk framhever at de kjemper for arbeidsfolks interesser. Men i Norge jobber arbeidsfolk i små og mellomstore private bedrifter i hele landet. Dette er veldrevne virksomheter som vi andre tenker på som samfunnsbyggere, men som i Rødts program negativt omtales som kapitalister. Bare ved at arbeiderklassen overtar styringen, avskaffer kapitalismen, osv., vil det kunne skapes en verden med likeverd, sier Rødt. Dette har gjenklang av dogmer som er framført i regimer som vi ikke liker å sammenligne oss med, for å si det mildt. Jeg tviler nemlig på at eiere av små og større bedrifter står klare til å gi nøkkelen fra seg hvis Rødt skulle komme til makten. Hvordan har Rødt tenkt å overta styringen over bedriftene i Norge uten å børste støv av væpnet revolusjon som virkemiddel – ord partiet nå har sensurert eller sminket ut av eget prinsipprogram?
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Jeg mener at vi står overfor mange utfordringer i eldreomsorgen fremover. Vår regjering har vært veldig opptatt av å sikre at vi får mer kapasitet i eldreomsorgen. Der ble vi på et tidspunkt overkjørt i Stortinget – heldigvis er vi nå tilbake på sporet, slik at kommuner som søker om penger til å bygge nye institusjoner, også må øke kapasiteten sin. Vi har hatt en ordning som sterkt har stimulert til vedlikehold og fornyelse fremfor til nybygging og nye plasser. Det var en utfordring som også Arbeiderpartiet ga regjeringen i forrige runde, som også bidro til at det ble mindre fart i kapasitetsbyggingen fremover. Vi mener at det er viktig. Når det gjelder kvalitet, mener vi at det arbeidet vi gjør med Leve hele livet-reformen, som er et veldig godt grunnlagsarbeid rundt omkring i kommunene, er ekstremt viktig. Til det tredje punktet, om større dagtilbud: Vi har nå lovfestet dette. Det er flere typer dagtilbud, men vi har masse å gjøre, ikke minst når det gjelder å rekruttere nok folk og sørge for høy nok kompetanse og kvalitet i eldreomsorgen.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Jeg mener fortsatt at det hadde vært viktig å få konsekvensutredet Lofoten, Vesterålen og Senja, men jeg har respekt for at vår regjering ikke gjør det. Det har vært et kompromiss vi måtte legge grunnlaget for allerede i 2013 for i det hele tatt å kunne sitte i regjering – på samme måte som det skjedde for Arbeiderpartiet. Men jeg vil bli veldig forbauset om Høyres landsmøte skulle vedta det Oslo Høyre har gjort, for sist gang dette var oppe til debatt på Høyres landsmøte – i forrige programbehandling – var det tre representanter som stemte for et forslag om at vi ikke skulle konsekvensutrede Lofoten, Vesterålen og Senja. Konsekvensutredning betyr ikke nødvendigvis åpning, men det betyr at vi har en gjennomgang som gjør at det er mulig å se på hvordan vi kan verne viktige verdiområder. Jeg mener det er viktig at vi fremover har nye områder man kan søke på, og at man kan lete mer. Vi vet at hvert eneste år fra ca. 2023/2024 kommer impulsene for nybygging i norsk olje- og gassektor til å være mye svakere enn i dag. Det betyr sterke og tunge omstillinger for dem som driver med bygging innenfor denne sektoren.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Vi har sagt klart fra i den mediekommunikasjonen vi har hatt. Vi har ikke hatt direkte kontakt med amerikanerne for å fortelle at vi er imot selve planen. Det vil vi finne et egnet tidspunkt for. Men ingen må være i tvil om hva vi har sagt, nemlig at skal man lage en fredsplan for Midtøsten, særlig for Palestina og Israel, må begge parter sitte ved bordet – hvis ikke er det ikke en fredsplan. Det gjelder alle konflikter. Jeg kritiserte tidligere utenriksminister Gahr Støre en gang i tiden for at man hadde store planer om å diskutere spørsmål om en fredsplan for Afghanistan. Da sa jeg akkurat det samme: Vi må ha regjeringen i Afghanistan med i slike forhandlinger. Andre kunne ikke gjøre det på det tidspunktet. Jeg mener dette fortsatt: Ingen fred eies noe sted hvis ikke partene er med. Er det noe Norge har lært i sitt freds- og forsoningsarbeid rundt omkring, så er det at partene må være med hvis vi skal få det til.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Norge har nok forsvarsmessig kapasitet til å bidra flere steder enn i dag eller mer intensivt på områder hvor vi allerede er i dag. Vi har rom for å gjøre det. Vi har en lavere aktivitet nå enn tidligere med tanke på utenlandsoperasjoner og tilstedeværelse, så det har vi mulighet til. Jeg forstår at spørsmålet indirekte egentlig handler om å delta i Mali, og da kan man jo si det rett ut. Vårt utgangspunkt må selvfølgelig alltid være at vi kan bidra, at vi har tro på oppdragene, og at vi har mulighet til å finne løsninger, men vi må heller ikke være i tvil om at hvis f.eks. Sahel-området ikke klarer å levere mer fred og sikkerhet til befolkningen, kommer vi også til å merke det, både gjennom terrorområder, ved at IS brer seg utover, og i form av større flyktningstrømmer mot vårt land fremover. Det er også argumenter vi må ta i betraktning i forbindelse med fred og sikkerhet i disse områdene. Dette er egentlig veldig nært oss, mye nærmere enn vi tror. Regjeringen har ikke tatt en beslutning om dette. Vi vil selvfølgelig fortsette å konsultere Stortinget. Men vi må passe på at vi ser hvilke konflikter som kan ramme oss også.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Jeg mener at alle mennesker i dette landet har et personvern. De har et vern for sine helseopplysninger. De har et vern for sin egen integritet. Det mener jeg egentlig er grunnleggende borgerlig politikk, for å være helt ærlig, at det skal være slik. Det betyr at det er foreldrene i denne sammenhengen som i så fall må mene og si noe om hvilken helsetilstand dette barnet har. Det er for det første ikke slik at myndighetene har informasjon om det, for helsemyndighetene vil ikke gi oss noe mer informasjon enn de gir om andre. Det er ikke noe vi hemmeligholder eller vet noe om. Men vi har basert oss på de opplysningene om helsetilstanden som ble lagt frem, som kommer fra undersøkelser gjort av flere ulike helseteam inne i leiren, og som er bakgrunnen for det som også har stått i avisene, at både Røde Kors og en rekke andre humanitære organisasjoner med helsekompetanse mente at dette barnet var så sykt at det måtte komme ut av leiren. Vi har basert oss på de opplysningene. Vi kan ikke i ettertid offentliggjøre norske borgeres helsetilstand eller be om å få utlevert den typen informasjon uten at de som er foreldre og pårørende, i så fall vil gjøre det.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Dette er en vanskelig sak. Dette er en sak i et område der det er stor fare, der det er stor terroraktivitet. Det er en sak hvor det ikke har vært mulig å sende inn norsk helsepersonell for å fastsette en diagnose eller annet. Hadde det vært mulig, hadde det kanskje heller ikke vært nødvendig å hente noen ut. Det er en situasjon som er helt annerledes. Jeg synes at de spørsmålene som representanten stiller, er urimelige overfor en persons integritet og rettsvern. Så er det opp til foreldrene, i denne sammenhengen, eventuelt å informere og om de vil gå ut med det som er rammen rundt dette. Norske myndigheter har ingen opplysninger som er knyttet til akkurat hvor sterkt eller hvor sykt dette barnet er. Men i en situasjon hvor det kommer informasjon som tyder på at barnet er svært sykt – som kommer med autoriteten til Røde Kors, til Redd Barna, til alle de andre som har vært og er i dette området – må vi stole på det og gjøre noen føre-var-beslutninger i en regjering. Å ta sjansen på det motsatte er blant de tingene jeg synes ville ha vært umulig å gjøre.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Jeg har ingen opplysninger om dette. Ingen av oss har opplysninger som er knyttet til hvor alvorlig dette er, eller annet. Det er det helsepersonellet som forvalter denne loven, og familien som har. Så det er ikke regjeringen som ikke går ut med helseopplysninger, for vi har ikke disse helseopplysningene. Men til det grunnleggende spørsmålet om at det er usikkerhet rundt på hvilket beslutningsgrunnlag regjeringen fattet vedtaket sitt – det er jo feil. Beslutningsgrunnlaget har vært godt omtalt. Beslutningsgrunnlaget er nevnt i de medieoppslagene som Røde Kors og andre har stilt seg bak, om at de har gått igjennom og sett på de diagnosene som var satt. Det var også grunnlaget for at de var veldig aktive for at vi måtte hente dette barnet ut. Når vi sier at de er antatt syke, er det fordi vi ikke har en offisiell betegnelse, vi har ikke et offisielt grunnlag for å si at vi har satt noen diagnose eller skulle gjort det. Men det er kjent hva beslutningsgrunnlaget vårt var. At det kan ha usikkerhet, og at det kan være feil i det, det kan være. Men beslutningsgrunnlaget er helt kjent.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Spørsmålet er jo ikke om man skal bygge et nytt sykehus, men hvilket sykehus og hvilken sykehusmodell man skal legge til grunn i Oslo. Den sykehusmodellen som regjeringen har lagt til grunn ved å gi tilslutning til finansieringen som foretaket har vedtatt, er den modellen som er best for Norge som helhet. Det er den som gir minst sentralisering av legeårsverk i fremtiden, og som bidrar til mest spredning av kompetanse. Alle de andre alternativene bidrar til akkurat det som representanten Slagsvold Vedum ellers snakker så mye om, nemlig mer sentralisering. Det vil være vanskeligere, det vil bli en annen konkurransesituasjon knyttet til det. Det vil også bli betydelig dyrere. Et av de viktige spørsmålene er at man skal bygge ny legevakt der Oslo kommune har vedtatt at man skal gjøre det, bygge ut nytt lokalsykehus på Aker og få et mye bedre tjenestetilbud til innbyggerne. Å stoppe dette nå vil bety dårligere behandling for folk, det tar lengre tid før man har nye sykehus, og det vil komme til å bety at man sentraliserer flere legeårsverk i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Når vi har fått anmodningsvedtak tidligere i denne perioden, har vi kommet tilbake til Stortinget med beskjed om hva vi ønsker å gjøre med det, og fått tilslutning til det. Det betyr at når man har fått et anmodningsvedtak, fått en utredning om hvordan og på hvilken måte, eller hvilke nedsider, tar Stortinget på nytt stilling til det spørsmålet. Det er ikke sånn at vi har oversett det. Vi har gått tilbake til Stortinget med alle anmodningsvedtakene, og Stortinget har enten opphevet anmodningsvedtakene eller sagt seg enig i regjeringens måte å håndtere anmodningsvedtakene på. Det bildet som tegnes, er ikke riktig. Jeg vil bare si at jeg har stor respekt for det Oslo bystyre gjør, men jeg vil minne om at representanten Slagsvold Vedum tidligere har vært sterkt imot sykehusutbyggingen på grunn av muligheten for sentralisering. Den modellen Oslo går inn for, er den sterkeste sentraliseringsmodellen vi har – bare for å ha med det. Når det gjelder NorthConnect, er regjeringens utgangspunkt at vi skal gjennomføre en konsesjonsbehandling. Vi skal se på behovene som finnes fremover, og hvilken «impact» dette kommer til å ha på hele elektrisitetsforsyningen. Jeg håper at representanten Slagsvold Vedum er glad for at vi for øyeblikket har veldig lave kraftpriser i Norge, i motsetning til mye av det han har gitt inntrykk av før.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Representanten mener at vi skal ta stilling til hypotetiske vedtak som ikke er fattet i Stortinget enda. Det er selvfølgelig sånn at en mindretallsregjering alltid respekterer Stortinget. Det er å komme tilbake enten med hvordan man følger opp, om man følger det, eller med forslag om andre måter å gjøre det på. Det vil være som vi har gjort i alle andre saker med mindretallsregjering, og det er å komme tilbake til de sakene. Men regjeringens arbeid nå er at dette er en utredning som er på høring. Høringsinstansene skal gi sine innspill til dette, og så skal regjeringen i tråd med det som er avtale med Arbeiderpartiet, også ha en normal konsesjonsbehandling. I den sammenhengen kommer vi til å gjøre vurderinger av hvordan kraftmarkedet utvikler seg fremover, og hvilken sannsynlighet man har for at dette har de konsekvensene som representanten påpeker. Som jeg sa sist jeg var i Stortinget og svarte på spørsmål: Erfaringen nå er at det at vi har kraftkabler, har bidratt til å utløse mye ny kraft, for det gir en stabil avsetning. Det er hyggelig å vite at dagens lave kraftpriser bl.a. skyldes veldig høy produksjon av vindkraft i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Som jeg sa i mitt innlegg: Vi legger frem Klimakur, som er fagrapporten for alle de vanskelige valgene vi kommer til å stå oppe i de neste ti årene, som har betydning for folks hverdag, som har betydning for ulike næringsgrupper, og alt slikt. Den blir lagt frem i morgen. Det er det faglige grunnlaget. Så går det faglige grunnlaget ut på høring, og så skal vi levere en stortingsmelding til Stortinget. Den behandlingen synes jeg det er fint at vi klarer å få en bredest mulig tilslutning til, rett og slett fordi vi skal levere på et utslippsbudsjett de neste ti årene som vi er enige med EU om at vi skal ha. Det betyr at vi også må ha forutsigbarhet for de samme virkemidlene og for hva som skal skje. Derfor er det en fin ting og vil være bra når vi går ned i detaljtiltakene, å ha bredest mulig samarbeid i Stortinget for å få det til. Det gir forutsigbarhet for næringsliv, for organisasjoner og for folk for hvilken retning man må forholde seg til.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Jeg mener det er viktig at i en periode hvor faktisk alle har vært med på en dugnad for å bevare og videreutvikle norsk konkurransekraft etter oljeprisfallet, må også topplederne vise moderasjon i utviklingen av sine inntekter. Det har vært et signal vi har gitt ganske tydelig gjennom flere statsråder tidligere, og som også jeg har sagt. Det er viktig å huske at det ikke er sånn at man kan forvente moderasjon hvis man ikke selv også yter moderasjon. Det er en viktig del av utviklingen fremover. Så mener jeg at vi forhåpentligvis klarer å se en bedre inntektsutvikling i årene fremover, men det betyr at vi må løfte konkurransekraften vår mye. Vi trenger å etablere flere arbeidsplasser fremover, men også at folk får en rettferdig del av den kaken som blir produsert.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-30:
Jeg er litt usikker på om representanten Lysbakken nå faktisk argumenterte for en dynamisk iskant, for skulle man følge de bitene her, betyr det at man da flytter etter hvert som man ser bildene. Dette er jo litt av den store debatten: Skal man ha en dynamisk iskant, eller skal man trekke en litt mer fast kant fremover og si at det er her den går? Regjeringen er ikke ferdig med dette arbeidet, og jeg synes man skal ha respekt for at vi har en god diskusjon rundt disse spørsmålene. Men det er klart at det vi er opptatt av også fra Høyres side, er at det er et belte fra der hvor isen faktisk er, som tidligere har vært definert som ca. 50 km, hvor det er helt ekstraordinært biomangfold, en ekstraordinær miljøsituasjon som vi er nødt til å ta vare på i den måten vi skal gjøre det fremover. Det er det som også ligger i dagens måte å tenke på, men dette må vi fortsatt ha med oss fremover, for det biomangfoldet vi har der, er det viktig å ta vare på.
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-01-30:
Det har vært turbulente tider. Fremskrittspartiet har gått ut av regjeringen, og den utløsende faktoren for den beslutningen var regjeringens beslutning, mot Fremskrittspartiets vilje, om å hente tilbake et terrormistenkt IS-medlem. Hele begrunnelsen fra regjeringen for å gjøre denne svært kontroversielle operasjonen var påstandene om at barnet var alvorlig sykt. Jeg vil si at jeg har respekt for at dette har vært vanskelig for mange partier, men når man har gjennomført en så kontroversiell operasjon utelukkende på bakgrunn av at barnet skal ha vært alvorlig sykt, mener jeg at det er av stor offentlig interesse at befolkningen får informasjon om regjeringen gjorde en beslutning på rett grunnlag. Da spør jeg: Kan statsministeren nå bekrefte eller avkrefte om barnet var alvorlig sykt?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-01-30:
Først vil jeg si at jeg selvfølgelig er helt enig i at man skal ta hensyn til personvern, og at folk har rett til å holde helseopplysninger for seg selv. Men nå er det jo ingen som har bedt om innsyn i detaljer eller noen journal. Man ber bare om at man kan avkrefte eller bekrefte at det var tilfelle at barnet var alvorlig sykt. Helsepersonelloven sier at slike opplysninger kan gis dersom det er tungtveiende, private eller offentlige interesser som gjør det rettmessig å gi disse opplysningene videre. Vi har jussprofessorer som sier at dette mener de man kan gi, og i går sa advokaten at de myndighetene som trenger opplysninger om guttens helse, skal få det. Så det vil jo være mulig å få disse opplysningene dersom regjeringen er interessert i at befolkningen skal få vite på hvilket grunnlag denne beslutningen ble tatt. Mener statsministeren at det er ok at man tar så alvorlige beslutninger i regjeringen bare basert på antagelser og spekulasjoner?
Jon Engen-Helgheim (Fremskrittspartiet), 2020-01-30:
Som sagt har jeg respekt for andre partiers tilnærming i denne saken og at dette er en vanskelig situasjon for mange, men jeg synes også man må ha respekt for dem som lurer på en så alvorlig beslutning og hvilket grunnlag den ble tatt på. At det er et urimelig spørsmål, stiller jeg meg undrende til all den tid dette er helt vanlig og nærmest automatikk i langt mindre dramatiske mediesaker – dersom det bare har vært en lettere bilulykke, er det automatikk i at man opplyser om personens helsetilstand, om man er alvorlig skadd eller ikke alvorlig skadd. Det er fordi dette har en offentlig interesse. Når regjeringen har gjort en beslutning som ikke bare splitter regjeringen, men også splitter regjeringspartienes velgere – det har tre meningsmålinger vist nå veldig tydelig – er det helt på det rene at dette har stor offentlig interesse og er noe folk lurer på. Det skaper spekulasjoner når man ikke går ut og bekrefter eller avkrefter hvordan situasjonen er. Kan statsministeren se at man bidrar til å holde liv i spekulasjoner når man ikke vil gå ut med de opplysningene som man normalt sett gir ut i andre situasjoner?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-01-30:
Jeg takker for invitasjonen til å si høyt at jeg synes dette var en god plan. Det synes jeg ikke. Bakgrunnen for det og for skuffelsen er at vi sammenligner denne opptrappingsplanen med f.eks. opptrappingsplanen for rusfeltet for 2016–2020. Der la regjeringen inn 2,4 mrd. kr til konkrete tiltak, og det lette vi etter i denne opptrappingsplanen også. Derfor tror jeg at skuffelsen ute er stor. Fra talerstolen i dag er det vist til eksempler fra fagmiljøene. Jeg kunne nevnt mange tunge aktører, fagmiljøer, som sier at de er skuffet, nettopp på grunn av manglende økonomisk forpliktelse. Derfor ønsker jeg å spørre statsråden om han virkelig er fornøyd, og om han er fornøyd med den tilbakemeldingen han har fått fra sitt eget fagmiljø.
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-01-30:
Jeg takker for svaret. Komiteen har nettopp vært på reise i Helse Fonna-regionen. Det er jeg svært glad for. Foruten kritikken vi fikk, var en av tilbakemeldingene i høringen at det var manglende samarbeid på tvers mellom typer av kommunehelsetjeneste og spesialisthelsetjeneste. Det er et ønske om en større plan for samhandling. Helse Fonna og Helse Vest har et prosjekt i gang som gir gode resultater på nettopp dette området. Hva er årsaken til at ikke regjeringen kommer med en sterkere føring for at det må mer samhandling til i tiden framover, og eventuelt viser til statsrådens eget fylke, der man er i full gang?
Hege Haukeland Liadal (Arbeiderpartiet), 2020-01-30:
Som saksordfører har jeg lyst til å takke for en god debatt her i dag. Jeg ser av talerlisten at den også fortsetter videre, men dette var et av de hovedbudskapene jeg hadde lyst til å komme med nå. Jeg tenker også at debatten fortsetter, både i denne sal og ved at vi kommer til å stille krav til regjeringen også i tiden som kommer. En av de tingene som Ungdom og Fritid påpekte i høringen, var at det er godt at vi er kommet i gang med barn og unges kommunestyre og ungdommens fylkesting. Der er det nå – hvis vi følger sakskartene i våre egne fylker og kommuner – satt på dagsordenen barn og unges helse, psykiske helse osv. De har tatt ballen ute der barn og unge bor, og det er kjempebra. Nå mangler det kun barn og unges storting – og det er en liten utfordring til presidenten, muligens. Det var et arbeid vi så på da vi hadde jubileumsfeiring her for Stortinget. Da diskuterte vi muligheten for å se på barn og unges storting, og det kan gjerne bli en forlengelse av at vi har lovfestet barn og unges kommunestyre og ungdommens fylkesting. La oss ha høye ambisjoner. Og da jeg skrev det nå nettopp, mente jeg ikke «Høie» med «i», men med «y». Men jeg vil gjerne også ha høye ambisjoner fra statsråden, så jeg sender den pasningen over til ham. Helt til slutt vil jeg bare gi en stemmeforklaring til de løse forslagene som ble levert inn her i dag. Arbeiderpartiet stemmer subsidiært for forslag nr. 26, fra Fremskrittspartiet, om vårt forslag faller, for da kommer vi i hvert fall ett skritt videre, selv om Arbeiderpartiet har høyere ambisjoner.
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-01-30:
Altfor mange barn starter på skolen uten å kunne norsk godt nok. Ikke bare gir det barna et svakt utgangspunkt for å følge med på undervisningen, men det gjør det også vanskelig å henge med på det sosiale. 40 000 barn i norsk skole fikk i fjor særskilt norskopplæring. I Gamle Oslo bydel trenger altså 40 pst. av elevene særskilt norskopplæring. For hele osloskolen gjelder det hver fjerde elev. Fremskrittspartiet har i dag fremmet forslag om å innføre obligatorisk test av norskkunnskaper ved fireårskontrollen, sånn at man får satt inn nødvendige tiltak for å sikre at alle barn kan norsk ved skolestart. Er statsråden enig i at norskkunnskaper er en forutsetning for å forebygge utenforskap, ensomhet og psykisk uhelse blant barn og ungdom? Og vil han anbefale sin stortingsgruppe å støtte Fremskrittspartiets forslag om at det gjennomføres en obligatorisk test av norskkunnskaper ved fireårskontrollen?
Åshild Bruun-Gundersen (Fremskrittspartiet), 2020-01-30:
Helsekontrollene er svært populære blant foreldre, men det er også barn som aldri kommer seg på de aldersbestemte helsekontrollene. Det er altså en rekke familier som bevisst velger å unnlate å dukke opp, i frykt for å bli kontrollert, i frykt for å bli avslørt som en dysfunksjonell familie. Disse barna får aldri muligheten til å møte noen andre voksenpersoner fra det offentlige Norge før man begynner på skolen, og da er man altså seks år. Representanten Toppe mener at foreldre i dag har en plikt til å følge opp at barn dukker opp på helsekontroll, så representanten Toppe mener at dette ikke er noe problem. Mitt spørsmål til helseministeren er om han er enig i det. Er det sånn at alle kommuner følger opp familier som uteblir fra aldersbestemt helsekontroll, enten gjennom telefon, ved hjemmebesøk eller bekymringsmelding, der det skulle være aktuelt? Hvordan er situasjonen i Kommune-Norge på dette området?