Eigil Knutsen (Arbeiderpartiet), 2021-12-14:
Det er tolv dager siden vi vedtok rammene for statsbudsjettet 2022 – et budsjett som vil bidra til å redusere forskjellene bl.a. gjennom skattegrepene som tas. I Arbeiderpartiet gikk vi til valg på at vanlige folk skal få lavere skatt, mens de med mest skal betale mer. I dette budsjettet leverer Arbeiderparti–Senterparti-regjeringen på dette. Om lag 82 pst. får lik eller lavere skatt neste år sammenliknet med i år. Samtidig må de rikeste betale mer. Vi innfører et nytt trinn på formuesskatten, på formuer over 20 mill. kr, et nytt trinn på inntektsskatten, og aksjerabatten reduseres. Utbytteskatten økes. Det er definitivt en ny kurs i skattepolitikken, som jeg vil takke Senterpartiet og SV for samarbeidet om. Skatte- og avgiftspolitikken skal bidra til en rekke politiske mål. Skatte- og avgiftspolitikken skal bidra til å finansiere velferdsstaten vår. Velferdsstaten var ikke ferdig utbygd i 1970, i 1990 eller i 2021. Det er fortsatt store, uløste oppgaver innenfor velferdsstaten, som budsjettforliket mellom regjeringspartiene og SV tar fatt på. Skatte- og avgiftspolitikken skal også bidra til å kutte klimagassutslipp og nå klimamålene, i første omgang for 2030. Vi er ikke i rute, og vi må sikre at klimapolitikken er rettferdig og effektiv. Skatte- og avgiftsopplegget som i høst ble vedtatt for 2022, bidrar til det. Skatte- og avgiftspolitikken skal også bidra til forutsigbarhet for folk og bedrifter. Denne forutsigbarheten er i spill nå. Forutsigbarheten er i spill med en koronapandemi som stadig kommer tilbake med nye mutanter, nye delvis nedstengninger – iallfall svært inngripende tiltak – som rammer enkeltmennesker og enkeltbransjer hardt. Derfor skal skatte- og avgiftspolitikken gi forutsigbarhet for folk med vanlige inntekter og for bedrifter. Skattepolitikken skal bidra til å jevne ut forskjellene. I Norge har forskjellene økt over tid, og koronapandemien bidrar til å akselerere disse forskjellene. Mange har klart å spare opp penger under pandemien på tidligere lave styringsrenter og lave boutgifter, samtidig som man har beholdt jobben, mens de som har blitt rammet av tiltakene og har mistet jobben eller blitt permittert, ikke har hatt muligheten til å spare opp penger. Politikken spiller en rolle under en sånn krise. I dag har regjeringen lagt fram økonomiske tiltak som bl.a. inneholder utbyttebegrensing i kompensasjonsordningene. Det bidrar til at krisepolitikken ikke øker forskjellene. Det bidrar også til å komme i gang med store velferdsløft under pandemien, fordi en sånn krise illustrerer godt hullene i velferdsstaten. Ikke minst tetter vi hullene i ordningene for arbeidsfolk, og vi skaper trygghet for arbeidsfolk som står i fare for å miste eller har mistet jobben. Med skatte- og avgiftsopplegget for 2022 legges kursen om. Folk med vanlige inntekter skal betale mindre skatt. Dette gjelder også for fagforeningsmedlemmer. Vi dobler fagforeningsfradraget over to år. Under forrige regjering ble det dyrere å være medlem i en fagforening. Den forrige regjeringen anerkjente attpåtil det uorganiserte arbeidslivet i regjeringsplattformen sin. Nå er det ny regjering, nytt flertall og ny kurs. Vi bruker skattepolitikken for å støtte opp under et organisert arbeidsliv. Kursomleggingen har også kommet til avgiftspolitikken, der Fremskrittspartiet i regjering økte avgiftene med 6 mrd. kr før de ble satt noe ned på slutten av perioden, da Fremskrittspartiet hadde gått ut av regjering. Nå er det slutt på jojo-politikken. Skal avgifter opp, skal andre avgifter eller inntektsskatten ned. Neste år skal folk med vanlige og lave inntekter betale mindre skatt enn i dag, og de rikeste kan bidra mer til fellesskapet. Det er fullt mulig å skape et skattesystem som reduserer forskjellene, finansierer velferden, kutter utslipp og skaper forutsigbarhet for folk og bedrifter.