Øystein Hedstrøm (Fremskrittspartiet), 2005-03-17:
Stortinget og Regjeringen har ved flere anledninger de siste årene uttrykt bekymring for den lave aktiviteten i skogbruket. Ved behandlingen av skogmeldingen ble det uttrykt bekymring for de siste årenes lave aktivitet i næringen over lengre sikt. Investeringene faller bl.a. på grunn av lavere avvirkning, reduserte inntektsmarginer og usikkerhet om fremtidige inntekter, samtidig som konkurransen øker, het det da. Dette følges opp i forbindelse med statsbudsjettet for 2005, der utfordringen i skognæringen beskrives slik: «Den største utfordringen i skogbruket videre framover er å bedre lønnsomheten. Produkter og tjenester fra skogbruket må gi større avkastning, og det krever høyere foredling og økt markedsorientering i hele verdikjeden.» For å nå målet om økt aktivitet som ikke har en midlertidig karakter – tilfeldig oppsving – er det viktig å videreføre prinsippet om frihet under ansvar og i størst mulig grad unngå ytterligere offentlige reguleringer som kan virke aktivitetshemmende. Derfor er det gledelig at et flertall i komiteen, alle partier utenom Sosialistisk Venstreparti, ønsker å spisse formålsparagrafen slik at den i sterkere grad gjenspeiler den næringspolitiske verdiskapingen som skogen representerer. Fremskrittspartiet vil motsette seg enkelte bestemmelser i lovforslaget som kan svekke mulighetene for rasjonell drift. Lovforslaget gir bl.a. i § 4 hjemmel for en miljøforskrift. I innstillingen til skogmeldingen viste flertallet i komiteen, som den gangen også inkluderte Høyre, ved siden av Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet, til samarbeidsprosjektet Levende Skog og de gode resultater dette frivillige opplegget allerede da hadde medført. Disse partier ville at departementet skulle vurdere resultatet av en videreføring av dette frivillige prosjektet etter to år, og så ta stilling til om det var behov for en miljøforskrift i samband med en fullstendig gjennomgang av saksfeltet i forbindelse med en ny skoglov. I tiden som har gått etter dette, har miljøarbeidet fortsatt. Det har blitt supplert med Landbruksdepartementets prosjekt Miljøregistreringer i skog og videre implementert i sertifiseringsordninger som følges opp av Nemko og Veritas. Dette er nå utgangspunktet for sertifiseringen av all organisert tømmeromsetning i Norge. Fremskrittspartiet kan ikke se at det er tilkommet argumenter som skulle tilsi at standpunktene burde endres. Å innføre en miljøforskrift vil være å underkjenne næringens massive miljøsatsing. Vi ønsker å støtte opp om en videreføring av skognæringens aktive miljøarbeid fremfor å innføre en miljøforskrift. I forslaget til ny skoglov foreslås også en innskjerping av foryngelsesplikten. I § 6 første ledd heter det at nødvendige tiltak for å legge til rette for forynging skal settes i gang innen tre år etter at hogsten er skjedd. Fremskrittspartiet mener at en skjerping av foryngelsesplikten er å bevege seg bort fra prinsippet om frihet under ansvar. Heldigvis går hele komiteen inn for å utsette fristen til fem år. Selv om de øvrige partier setter visse betingelser for fristen, er det et langt skritt i riktig retning. Fremskrittspartiet fremmer et forslag om å gjøre femårsfristen generell. Det finnes faglige grunner for å avvente foryngelse i fem år. Gransnutebille, som er en sterk skadegjører på granplanter, trekkes eksempelvis mot lukten av hogstavfall. I utsatte områder venter man gjerne om lag fem år med å plante for å unngå biller. Nå som sprøytemiddelet som brukes i planteskolene for å gi planter beskyttelse mot slike biller, ikke lenger blir tillatt, har man få andre muligheter enn å la hogstflaten ligge noen år før tilplanting. Andre tilfeller kan være at man forventer naturlig foryngelse på noe lengre sikt enn tre år. Dette kan ikke trekkes i tvil rent faglig, fordi det ikke finnes fasitsvar. Da må det være opp til den enkelte skogeier basert på vitenskap og erfaring å forvalte egen eiendom slik han mener er forsvarlig. Når det gjelder meldeplikten, har alle partier, utenom SV, gått inn for å sette en tidsbegrensning for å avbryte planlagte tiltak som hogst eller foryngelse og stell av skog. Dette er svært positivt fordi det bedrer næringens handlefrihet og fleksibilitet. Hadde Regjeringens lovforslag gått igjennom, ville det sterkt redusert skogeiernes og skogentreprenørenes muligheter for raske tilpasninger til endringer i tømmermarkedet eller driftsforhold. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag referert i innstillingen.