Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-12-04:
Norges kulturarv er i forvandling. Flere og flere eldre bygninger går ut av sin opprinnelige bruk i takt med ny næringsutvikling og nye bosettingsmønstre. Både industrilokaler og privathus står som tomme skall. Hvem har ansvaret, og er bruk og vern den beste løsningen? Heldigvis er fredede bygninger beskyttet av kulturminneloven, og i den forbindelse har vi sagt, gjennom St.meld. nr. 16 for 2004–2005, Leve med kulturminner, og innstillingen til denne, at innen 2020 skal fredede bygninger ha oppnådd normal vedlikeholdsstandard. Vi vet at 2 700 av de 4 500 fredede bygningene, altså ca. 60 pst., er i privat eie, og mange av de private eierne bor i bygningene. Disse eierne er en stor ressurs i forvaltningen av kulturarven slik at ikke kulturhistoriske verdier går tapt. Det vil si at de private eierne driver innenfor bruk-og-vern-systemet. I år har det foregått et viktig arbeid for å kartlegge tilstanden til de fredede bygningene, og denne rapporten vil gi grunnlag for prioriteringer av tiltak. Dette programmet, som kalles «Bevaringsprogrammet for fredede kulturminner i privat eie», har hatt høy prioritet hos Regjeringen. Det er ikke slik at kulturminnevernet ikke er satt høyt på dagsordenen hos den rød-grønne regjeringen. Hele opposisjonen mener at det ikke foreligger noen incitamenter i form av tiltak fra denne regjeringen som vil hjelpe den enkelte private eier til å vedlikeholde egne bygninger som er fredet. Dette er jeg uenig i. I tillegg til bevaringsprogrammet har budsjettene siden 2005 økt med 70 pst., fra 152 mill. kr til 258 mill. kr, og tilskuddene fra Kulturminnefondet har økt fra 13 mill. kr til 43 mill. kr. Dette tilsier at forholdene også for de private eierne er blitt bedre. Det kan søkes om midler både fra Riksantikvaren og fra Kulturminnefondet. Vi vet at 1/3 av fondets avkastning skal brukes til fredede kulturminner. Dette vil være 14,5 mill. kr for 2009. Jeg forventer at mesteparten av de 14,5 mill. kr vil gå til fredede bygninger i privat eie. Det ville være tjenlig for alle om søknadsprosessen kunne bli noe enklere. Dette håper jeg det kan gjøres noe med fra Riksantikvarens side. For øvrig har ikke Regjeringen foreslått endringer i skatte- og avgiftssystemet når det gjelder vedlikehold av fredede bygninger. Vi skal ikke glemme at før 1. januar 2005 hadde private eiere av vernede boliger og fritidsboliger en mulighet til fratrekk gjennom skattesystemet ved å kunne velge regnskapsligning framfor prosentligning ved ekstra kostnader ved å eie og vedlikeholde vernede bygninger. Denne særregelen ble borte under Bondevik II-regjeringen, da man avviklet skattlegging av egen bolig – jf. Ot. prp. nr. 1 for 2004–2005. Da mente flertallet, alle unntatt Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet, at det ikke lenger var grunnlag for en bestemmelse om regnskapsligning som et valgfritt alternativ til sjablongmessig beskatning. Kanskje var ikke det en spesielt klok avgjørelse i forhold til eiere av fredede bygninger. Regjeringen har utpekt 2009 som kulturminneår. Her forventer vi stor aktivitet rundt omkring i landet. Det er positivt at dette er et samarbeid mellom Miljøverndepartementet og Kultur- og kirkedepartementet, slik at man bedre kan se verdien av samhandling mellom kultur generelt og kulturminnevern. Kulturvernforbundet er hovedansvarlig for gjennomføringen, og her kan alle delta.