Solveig Schytz (Venstre), 2020-12-01:
Finansavtaleloven er en av de mest sentrale lovene som regulerer finansnæringen. Dagens finansavtalelov ble vedtatt i 1999, og siden da har vi opplevd en finanskrise, en digitaliseringsrevolusjon og en stor økning i forbrukerkreditt. De siste årene har det også kommet fem EU-direktiver som krever endringer i finansavtaleloven, og på denne bakgrunn har regjeringen bestemt seg for å lage en ny og oppdatert lov. Et av hovedformålene med loven er å gjøre lovteksten mer forståelig for vanlige folk. Flere ulovfestede regler er også skrevet inn i loven. Dette gjør det enklere for vanlige folk å håndheve sine rettigheter. Et av hovedgrepene i loven er å legge til rette for digitalisering av finansnæringen. Dette gjør tjenestene enklere å bruke, og de lavere kostnadene hos bankene vil føre til lavere priser for forbrukerne. Samtidig tar loven hensyn til dem som ennå ikke bruker pc og internett, f.eks. en del av våre eldre. De siste årene har vi dessverre sett en eksplosjon av svindel via BankID. Den nye loven slår fast at banken som har gitt lån til feil person, som hovedregel må dekke tapet i stedet for offeret. Dette gir banken et incentiv til å lage sikrere løsninger for utlån. Norske kunder har de siste årene pådratt seg mer og mer forbruksgjeld. Forbruksgjelden i Norge er på 150 mrd. kr, og av dette er 30 mrd. kr misligholdt, altså ikke betalt i tide. Loven vi vedtar i dag, strammer inn på bankenes utlånspraksis, slik at færre personer havner i gjeldsfellen. Jeg vil videre si noen ord om Venstres meninger i denne saken. Denne loven er en stor seier for forbrukerne. Forbruksgjelden blant nordmenn har eksplodert de siste årene. Jeg fikk senest i går en e-post fra NORFinance med tilbud om 500 000 kr i usikret lån til en veldig høy rente. I et svakt øyeblikk er det mange som takker ja til slike tilbud. Derfor har nå rekordmange betalingsproblemer, selv om bankene tjener gode penger på utlånet. Og av de 150 mrd. kr nordmenn har i forbruksgjeld, er nå 30 mrd. kr misligholdt. Bankene får nå en plikt til å avvise personer som trolig ikke vil klare å betale tilbake lånet sitt. Bankene må nå begynne å undersøke kundene sine nærmere før de gir ut lån, i stedet for dagens praksis, der utlån godkjennes på noen få timer, og bankene tjener penger på høyere renter og gebyrer. Dette er en seier for alle framtidige personer som ikke havner i en gjeldsfelle på grunn av dagens lovverk. Sammen med strengere regler for å gi ut forbrukslån, lavere inkassogebyrer, tidligere vedtatt gjeldsregister og en lov nå full av forbrukervernregler mener jeg at regjeringen nå gjør mange viktige grep for forbrukerne. De siste årene har hundrevis av personer blitt ofre for BankID-svindel. Svindelen fører til at banken gir ut lån til svindleren i offerets navn, og hvem er det som må betale tilbake lånet? Det er ofte offeret selv. I år måtte en kvinne selge leiligheten sin og flytte fra datteren sin etter at noen svindlet henne for 2 mill. kr. Flere hundre personer i Norge er trolig rammet av denne uretten de siste årene, og vi politikere må ta litt av skylden. Da vi åpnet opp for signering via elektronisk signatur, gjorde vi ikke en god nok utredning av hva konsekvensene kunne bli. Lovforslaget vi skal vedta i dag, retter opp dette. Fra nå må bankene bære mesteparten av tapet dersom de gir lån til feil person. På denne måten blir ofre for lånesvindel vernet like mye som personer som har fått tappet kontoen sin, der bankene allerede må dekke mesteparten av tapet. Jeg vil avslutningsvis ta opp forslagene nr. 1 og 2 på vegne av Høyre, Fremskrittspartiet og Venstre og forslagene nr. 3–6 på vegne av Høyre og Venstre.