Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-06-11:
Venstres primærpolitikk for olje- og gassutvinning er i prinsippet enkel: Vi vil holde oss unna sårbare områder, det skal være lønnsomt, og vi vil redusere klimagassutslipp fra eksisterende petroleumsaktivitet. Johan Castberg-feltet ligger i Barentshavet, et område hvor Venstre i utgangspunktet er skeptisk til oljeaktivitet av hensyn til miljø, klima og økonomisk risiko i prosjektene. Jeløya-plattformen, som ligger til grunn for dagens regjering, innebærer at det ikke skal åpnes for oljeaktivitet i Lofoten, Vesterålen, Senja, Mørefeltene, Skagerrak, Jan Mayen og iskanten. Iskanten skal defineres i forbindelse med revidering av forvaltningsplanen for Barentshavet og havområdene utenfor Lofoten, etter Faglig forums anbefalinger. Debatten om iskanten skal vi komme tilbake til, og det samme gjelder områder av Barentshavet – spesielt Bjørnøya har vært nevnt. Men det som er et faktum, er at Johan Castberg er et av feltene som godkjennes i Stortinget før forvaltningsplanen er ferdig. Barentsregionen kan bli et nytt område for olje- og gassaktivitet på norsk kontinentalsokkel. Snøhvit- og Goliat-feltene er i produksjon, Johan Castberg behandler vi i dag i denne innstillinga. Eierne til Alta/Gotha- og Wisting-feltene arbeider aktivt med å få dem modnet, slik at det kan komme flere planer for utbygging og drift til Stortinget. Det er i tillegg utsikter til ytterligere funn av olje- og gassforekomster i området. Det som kjennetegner disse nordlige områdene, er utfordrende klimatiske forhold, moderate vanndyp og grunnreservoarer. I tillegg kan lokaliseringen langt fra eksisterende infrastruktur, særlig for nye gassfelt, gjøre dem lite økonomisk drivverdige. Et eksempel på det er at temperaturen på den oljen vi tar opp på Goliat-feltet, er 33 °C. På Johan Castberg vil den være på 37 °C, på Wisting-feltet helt nede i 17 °C, og for at oljen skal bli flytende, må den opp i 50 °C. Det sier noe om varmebehovet som må til, altså den energien som må til, og jo lenger nord, jo større vil også dette varmebehovet bli. Vi erkjenner at den energien de mulige framtidige utbyggingene vil trenge for at det roterende maskineriet skal varme opp oljen, i hvert fall i denne løsningen vil komme i form av gassturbiner. Med det følger også store CO 2 -utslipp. Det er en utfordring. Hvis framtidige utbyggere skal få behandlet sine saker én etter én, vil vi knapt finne den områdeløsningen som gjør at vi får bedre løsninger med sikte på å redusere CO 2 -utslippene. Så departementet anmodes om å invitere aktuelle oljeselskaper og andre til å fremme forslag om områdeløsninger for produksjon av elektrisk kraft, det være seg i form av utslippsfrie gasskraftløsninger eller havvindløsninger, som flertallet skisserer som en mulig løsning for framtida. I snitt er det beregnet et utslipp fra disse gassturbinene på 315 000 tonn, men vi står altså i en situasjon der vi i 2030 også her kan ha et utslipp på 1 million tonn fra gassturbiner, slik det er på Sleipner-feltet, og nettopp 2030 er et år der vi skal ha kuttet betydelige mengder CO 2 . Da må vi tenke at den kvotepliktige sektoren også må ta sin del av ansvaret for å kutte utslipp. Det hjelper lite at vi kjører på og kutter utslipp i ikke-kvotepliktig sektor hvis vi i den kvotepliktige lar én og én ture fram med store utslipp. Så er det slik – som en liten «careless whisper», apropos Wham! og George Michael til representanten Lars Haltbrekken – at vi fyller ikke bare på med stadig nye utslipp. Det er også en del oljefelter som skal fases ut, og vi må forutsette at det kommer inn ny og bedre teknologi, og at vi også får fram karbonfangstanlegg som kan bidra til å hjelpe disse anleggene bort fra store framtidige utslipp. Det er en debatt vi bl.a. skal ha senere denne uka, men også i årene framover. Det er også en del av bildet. Det er også slik at Norges andel av utslippene er rundt 1 pst. av den totale oljeproduksjonen. Representanten Heggelund var inne på befolkningsveksten. Framover i de neste tiårene skal vi altså vokse fra 7 milliarder til 9 milliarder mennesker. Det er et stort energibehov som kommer på oss, og som det ikke er helt sannsynlig at vi kommer til å fase ut umiddelbart, uten at Norge går foran og skaper utslippsfrie(presidenten avbryter) (presidenten avbryter)