Sveinung Rotevatn (Venstre), 2014-12-15:
Venstre sitt overordna mål i skattepolitikken er eit grønt skatteskifte der skattesystemet blir brukt aktivt til å stimulere arbeid, arbeidsplassar, utvikling, investering og eigarskap i norske bedrifter og til å premiere miljøvenleg åtferd. Konkret betyr det lågare skatt på arbeid, eigarskap og bedrifter og skattestimuli for å gjere miljøvenlege val og auka miljøavgifter. Venstre sine hovudprioriteringar i skatteopplegget for 2015 er nettopp eit grønt skatteskifte og at systemet blir aktivt brukt til å stimulere til dette. Samla føreslår vi eit skatte- og avgiftsopplegg som inneber ei netto skatteskjerping på vel 3,7 mrd. kr bokført og 1,5 mrd. kr påløpt i forhold til regjeringa sitt forslag. Det inneber samtidig ein betydeleg skattelette i forhold til 2014, skattelette som stimulerer til netto miljøvenlege val, til bedriftsetableringar og til investeringar i norske arbeidsplassar og norske bedrifter. For Venstre er det ikkje avgjerande om skattenivået er det same som i fjor og året før det og det og det, det handlar om innretninga på skattesystemet. Skatte- og avgiftsskjerpingar kan vere fornuftig dersom dei bidreg til å oppnå viktige mål, og skatte- og avgiftslettar kan vere akkurat like fornuftig dersom dei blir innretta på ein slik måte at dei bidreg til auka verdiskaping og ei meir miljøvenleg framtid. Skattar og avgifter er viktige politiske verkemiddel for å styre åtferd som etter Venstres syn iallfall i for liten grad har vorte brukte dei siste åra. I budsjettavtalen med Høgre og Framstegspartiet for neste år får Venstre gjennomslag for eit grønt skatteskifte som i sum er like stort som det den førre regjeringa klarte på åtte år. Det er ein interessant observasjon at alle dei tidlegare regjeringspartia no føreslår eit større grønt skatteskifte for 2015 enn det dei i samarbeid og i fleirtal klarte å få til samla i løpet av åtte år. Det er eit ope spørsmål kven det var som hindra kven i regjeringa i den same perioden. Det einaste som er sikkert, er at dei same partia kvart år stemte ned forslag frå Venstre som dei i år stemmer for, og som blir vedtekne. Ein annan interessant observasjon er den avstanden som er mellom dei tidlegare regjeringspartia når det gjeld skatteopplegget. Riktig nok er alle dei raud-grøne skjønt einige om at vi kan skjerpe det totale skattenivået med ein stad mellom 10 og 20 mrd. kr, men innretninga sprikjer i alle retningar – mykje meir enn det ho gjorde mellom Venstre, Kristeleg Folkeparti og regjeringspartia før vi starta forhandlingane. Ein tredje observasjon er at dei partia som meinte vi måtte vente med å gjere endringar i skattesystemet i påvente av Scheel-utvalet, er dei partia som har møtt utvalet sine anbefalingar med minst entusiasme. Venstre føreslår i sitt budsjettalternativ ei rekkje lettar i skattlegginga av norsk næringsliv og for dei sjølvstendig næringsdrivande og dei minste bedriftene. Venstre er spesielt oppteke av å bruke skattesystemet aktivt til tre ting når det gjeld skattlegging av næringslivet: Punkt 1: å stimulere til forsking og utvikling generelt og FoU innanfor miljø og klima spesielt. Derfor føreslår vi fleire tiltak som målretta gjev skattelette dersom det har ein miljø- og klimaeffekt. Punkt 2: å bidra gjennom skattesystemet til at meir risikovillig kapital blir stilt til rådigheit for gründerar av bedrifter i oppstarts- og kapitaltørkefasen. Derfor føreslår vi m.a. ei ordning med KapitalFUNN, som inneber skattefrådrag for investorar som investerer og blir i ei oppstartsbedrift i minst tre år. Punkt 3: i større grad å likestille sjølvstendig næringsdrivande med andre arbeidstakarar i skattesystemet. Derfor føreslår vi å innføre eit minstefrådrag for næringsdrivande til erstatning for utgiftsføring, frådrag for faktiske kostnader, på 75 000 kroner. Det har også ein betydeleg forenklingseffekt. Og vi føreslo å betre skattereglane for sparing til eigen pensjon, slik det i praksis er for mange andre arbeidstakarar. Dessverre er dette område der Venstre står ganske aleine, foreløpig. Det er grunn til å håpe at også på desse områda vil det bli ei betydeleg forbetring dei komande åra, og dei betringane vi gjer for sosiale ordningar for sjølvstendig næringsdrivande saman med dei borgarlege partia, og for så vidt Senterpartiet, er eit teikn på at ting kan vere i bevegelse. Eit par ord om formuesskatten: Det er verdt å merke seg at Scheel-utvalet føreslår ein modell for formuesskatt som er forbløffande lik den Venstre føreslår i sitt budsjettforslag for 2015. Eg har også merka meg med interesse at dei som kritiserte Venstre kraftig etter at budsjettforslaget vårt vart presentert, no sjølve har gjennomført ein viss snuoperasjon og hevdar at dette kanskje kan vere fornuftig likevel. Eg innrømmer gjerne at det framleis er stor forskjell på Venstres primære skatte- og avgiftsopplegg og det som får fleirtal med Venstres stemmer. Venstre har likevel fått større gjennomslag for endringar i skatte- og avgiftssystemet i neste års budsjett enn det vi samla har hatt i alle år sidan 2005, og langt større gjennomslag enn vi ville fått ved å samarbeide med andre parti i denne sal når vi ser på deira forslag til skatte- og avgiftsopplegg for 2015. Til slutt tek eg opp Venstre sine forslag i innstillinga.