Willfred Nordlund (Senterpartiet), 2018-03-15:
Datatilsynet er et viktig organ i en tid da personvernet stadig utfordres. «Det finnes i dag knapt noen grenser for hva som kan samles inn av opplysninger om oss, og hva de kan brukes til», heter det i Datatilsynets egne vurderinger i årsmeldingen. De viser til at den teknologiske utviklingen går rasende fort, og at det er svært krevende for lovgivningen å henge med i svingene. Det er to temaer som er svært viktige for personvernet akkurat nå, sier Datatilsynet. Det ene er personvernforordningen fra EU, som skal bli gjeldende for norsk rett. Det andre er utredningen om digitalt grenseforsvar, som ennå ikke er framlagt som lovforslag for Stortinget. Personvernforordningen innebærer at personvernreglene i EU blir harmonisert i større grad enn etter det gjeldende personverndirektivet. EU-reglene er omfattende og dekker alle samfunnsområder. Regjeringens forutsetning er at forordningen skal gjennomføres i sin helhet gjennom en ny personopplysningslov. I Justisdepartementets høringsforslag heter det at norsk spesiallovgivning må vike hvis den er i strid med forordningen. Det kjenner vi igjen fra andre debatter. Senterpartiet er kritisk til en slik tilnærming til hvordan norsk personvernlovgivning skal utvikles. Vi må gjerne overføre lovgivning vedtatt av andre når det er i samsvar med vår egen forståelse av hvordan personvernet skal styrkes, men vi mener det må ligge en nasjonal vurdering av behov for tiltak til grunn for vedtak av vår personopplysningslov. I våre merknader i komitéinnstillingen har vi stilt spørsmål ved om dette er tilfellet når det i ny personopplysningslov bl.a. ikke er foreslått å videreføre systemet med meldeplikt til tilsynsmyndighetene ved behandling av personopplysninger i arbeidslivet. Datatilsynet har advart sterkt mot gjennomføring av forslaget til digitalt grenseforsvar slik det ble presentert av et utvalg høsten 2016. All kabelkommunikasjon som går inn og ut av Norge, foreslås registrert i ulike registre. Etter Datatilsynets mening vil forslaget være i strid både med Den europeiske menneskerettskonvensjon og med Grunnloven. De viser bl.a. til den såkalte Tele2-dommen fra EU-domstolen. Der ble det konkludert med at datalagringslovene i Sverige og Storbritannia ikke var i tråd med retten til privatliv. Dommen sier at det ikke er i tråd med menneskerettighetene å masselagre data uten en vurdering av behovet og av om lagringen er formålstjenlig. Datatilsynet mener denne dommen vil måtte få konsekvenser for utforming av det digitale grenseforsvaret her til lands. Barn og unges bruk av sosiale medier og kommersialisering av personopplysninger er blant de områdene som er omtalt i årsmeldingen. Økt bruk av sosiale medier med deling av bilder og informasjon kan svekke barns personvern. Jeg er derfor glad for at Datatilsynet sammen med Utdanningsdirektoratet og Senter for IKT har arbeidet med et veiledningsmateriell for godt personvern i opplæringssektoren. Jeg mener også det er viktig at Datatilsynet har fokus på hvordan innsamling og analyse av forbrukerdata er blitt en faktor i markedsføringen av produkter. Personopplysninger er en voksende handelsvare, og det er en utfordring at mye av innsamlingen skjer i det skjulte, uten at vi har kjennskap til det. Dette er et utfordrende område for oss som lovgivere. Det er bra at vi har et datatilsyn som gjør sitt for å dokumentere hva som faktisk skjer på området.