trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Nå er det en anledning for meg til å følge opp forrige spørrer. Da er mitt konkrete spørsmål: Hvilke av følgende forslag, som Senterpartiet har programfestet, vil Lundteigen og Senterpartiet stemme for i dag: heve frikortgrensen, heve grensen for BSU, økte avskrivningssatser for bygninger, bruke avgiftspolitikken for å fremme salg av biodrivstoff, redusere gebyr for næringslivet, utvide øvre grense for SkatteFUNN og gi skattefradrag til personer som investerer i nyetablerte kunnskapsbedrifter. Alt dette er Senterpartiets forslag. Hvilke forslag vil Senterpartiet stemme for i dag?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Jeg skulle gjerne gått inn på hvert enkelt av disse tilfellene, men det håper jeg vi kan komme tilbake til senere. Det undrer meg at en representant som jeg vet er veldig opptatt av forskning og utdanning, ikke ser hva Venstre gjør innenfor det feltet, og heller tar opp ting som kutt i tilbudet til barn og eldre. Det vi gjør innenfor barnehage, for å ta én av de tingene som du tok opp, gjør vi rett og slett fordi vi ønsker mer kvalitet i barnehagen. Vi ønsker rett og slett at det skal være sånn at det ikke skal være minstepris. Vi vil at de som har dårligst råd, faktisk skal betale mindre. Vi vil ha en mer behovsprøvd barnehagebetaling. Og så er det sånn at vi går inn for en skattelette på 442,5 mill. kr. Det er ikke mye, men det er etter Venstres syn nok til å sikre arbeidsplasser, og det burde også denne representanten være opptatt av.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Jeg er veldig stolt av Venstres alternative budsjett fordi vi vil ha mer skatt på forbruk, helse- og miljøskadelig atferd, vi vil ha mindre skatt på arbeid for at flere folk skal komme i arbeid, og vi vil legge om fra rød til grønn skatt med 4 milliarder kr. Det er jeg faktisk veldig stolt av. Så nevnte representanten det med fattigdom, hvis jeg ikke husker feil. Der er det faktisk sånn at vi øker sosialhjelpssatsene, og, som jeg nevnte i sted, vi vil ha gradert foreldrebetaling i barnehagene, noe som fører til at de som tjener minst, kan betale minst. Så er det sånn at vi også bruker mye penger på rusbehandling. Det burde også denne representanten, som kommer fra Akershus, der vi har store utfordringer på rusfeltet, være opptatt av.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Dette var en veldig forutsigbar øvelse fra Senterpartiet. Jeg har sittet på Stortinget i fire år, og jeg har ikke hørt noe annet enn at Senterpartiet snakker om forrige regjering. Det synes jeg er veldig lite offensivt. Jeg hadde kanskje trodd, når jeg kom inn denne gangen også, at vi kunne begynne, og kanskje sammen, å se framover. Men jeg skal svare på det representanten spør meg om. Vi har mer penger å bruke nå. Senterpartiet har mer penger å bruke, og Venstre har mer penger å bruke. Derfor prioriterer vi slik vi gjør, og vi har brukt mer penger på jernbane og kollektivtrafikk enn Senterpartiet. Det er faktisk også sånn at vi ligger etter NTP som vi behandlet i vår. Det synes jeg er ganske alvorlig, spesielt med tanke på at finansministeren varsler at vi må ha innstramminger. Jeg kommer til å følge nøye med på om Senterpartiet holder de lovnadene som ligger i NTP.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Tusen takk for det. Jeg er glad for det representanten sa. Vi har mye felles, SV og Venstre, innenfor miljøpolitikk. Jeg er veldig glad for skrytet jeg fikk innledningsvis. Så er det dette med skattelette, som ble nevnt her flere ganger. Vi er forskjellige partier. Vi mener at det vi har gjort innenfor skattepolitikken, vil skape flere arbeidsplasser. Venstre er genuint opptatt av gründere og det å skape nye arbeidsplasser. Men da må vi legge til rette for dette, da må vi faktisk gjøre noe med rammevilkårene. Vi må gjøre noe med SkatteFUNN-ordningen. Den må økes. Den har vært en suksess. Vi startet med den under Bondevik II-regjeringen. Heldigvis har denne regjeringen fortsatt med den. Venstre har forslag om en KapitalFUNN-ordning. Venstre har forslag om mange incentiver som går på å skape arbeidsplasser, men da må man legge forholdene til rette for det.
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Jeg vil snakke litt mer om de nære ting. Jeg vil utfordre finansministeren litt på biodiesel, som er veldig pop om dagen. Miljøvernministeren, Erik Solheim, har innrømmet at det var et arbeidsuhell. Nå har jeg lyst til å høre med finansministeren: Er finansministeren enig med Venstre i at denne saken kunne ha vært håndtert litt annerledes, at man kanskje kunne fått et varsel tidligere, i revidert, om hva som kom til å skje? Slik det er nå, blir det satt opp mot jernbane, mot fattige – ja, argumentene skifter fra dag til dag. Er finansministeren enig med Venstre i at det kunne vært håndtert annerledes og mer forutsigbart?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
I trontaledebatten hadde Venstres Trine Skei Grande en replikk til representanten Slagsvold Vedum hvor hun påpekte at ordet «gründer» ikke var nevnt en eneste gang i Soria Moria II. Slagsvold Vedum bad Skei Grande og Venstre heller sjekke ordet «næringsutvikling», som han mente var samme sak. Det har vi gjort. Ordet står nevnt fem ganger, i generelle vendinger. På samme måte er det statsbudsjettet som får flertall i dag, blottet for en politikk – slik vi ser det – som går på tiltak for gründere og for dem som skal skape morgendagens arbeidsplasser. I Aftenposten for en uke siden kunne vi lese at SIVA samlet hadde brukt 280 mill. kr på å skape totalt 139 nye arbeidsplasser i distriktene – eller 1,6 mill. kr for hver eneste nye arbeidsplass. Er representanten Slagsvold Vedum tilfreds med en slik form for næringsutvikling?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Barnehager er en viktig del av kommunale velferdstilbud. Tidligere i dag har representanter fra Arbeiderpartiet og SV svingt seg til store retoriske høyder i sin omtale av Venstres forslag til justering av barnehageprisene, slik Regjeringen selv gjorde i 2007. Venstre mener det er viktigere å gi kommunene mulighet til større prisjusteringer for dem med lavest inntekt, sikre rekrutteringen av førskolelærere, øke kvaliteten i barnehagene og øke likebehandlingen av offentlige og private barnehager enn å gi de aller rikeste en ytterligere prisjustering på 700 kr i året. Er kommunalministeren like sjokkert som sine venner i Arbeiderpartiet og SV over Venstres prioriteringer i barnehagepolitikken? Eller ser kommunalministeren at dette, som i all hovedsak er i tråd med Senterpartiets stortingsvalgprogram side 66, er de riktige prioriteringene?
Borghild Tenden (Venstre), 2009-11-26:
Det er mange ulogiske brister i regjeringspartienes argumentasjon i saken om biodiesel. Det har blitt hevdet fra regjeringshold at biodiesel ikke er miljøvennlig og fortrenger matproduksjon. Hadde dette vært tilfellet, ville det vært direkte umoralsk å heve omsetningspåbudet fra 2,5 pst. til 3,5 pst. eller 5 pst. Det har blitt hevdet at dersom vi ikke innfører økt avgift nå, vil vi tape astronomiske summer i avgiftsinntekter som ellers ville gått til jernbane, skole, kommuner, fattige etc. Men Regjeringen har jo selv for lengst lenket seg fast i skatte- og avgiftsnivået for 2004. Det innebærer at mindre skatte- og avgiftsinntekter blir kompensert med økte inntekter på andre poster, slik som mange har spilt inn forslag om. Det ville altså blitt nøyaktig like mye penger til jernbane, skole, fattige og sultne. Så har vi SV som prøver å fremstille seg selv som noen naive, godtroende, som ikke visste hva de gjorde. Dersom det er noen som virkelig har hatt kontrollen over denne saken, og ikke minst kunne gjort noe med det fra dag én, er det SV. Det var SVs finansminister som fremmet forslag om økt avgift. Det var SVs miljøvernminister som åpnet Uniol, og fremholdt at dette var fremtiden, samtidig som han visste at det lå en udetonert avgiftsbombe i budsjettet. Det var SVs miljøvernminister som både på Uniol-åpningen og i sin egen budsjettproposisjon fremholdt helt utvetydig at det skulle bli et påbud om 5 pst. innblanding av biodiesel i løpet av 2010. Så skjer det utrolige, at statsministeren torpederer dette og sier at nei, vi vil bare ha 3,5 pst. innblanding i løpet av 2010, hvorpå SV fremstiller det som en seier at Regjeringen bryter med egne lovnader, egne budsjettdokumenter og Stortingets klimaforlik – litt av en seier. Dersom det hadde vært politisk vilje, hadde det vært helt uproblematisk for Regjeringen å komme til oss i opposisjonen og si: Sorry, dette var feil tidspunkt å fremme dette forslaget på, men kan dere være med oss i en fornuftig tempoplan, slik at vi både kan ivareta hensynet til at også biodiesel må avgiftsbelegges på sikt, og slik at vi sikrer arbeidsplassene i Uniol, følger opp klimaforliket og har en målrettet satsing på 2. generasjons biodrivstoff. Selvfølgelig hadde vi vært med på det. Men Regjeringen velger en arroganse som vi må tilbake til tiden før parlamentarismen for å finne maken til. Resultatet blir at det bare er tapere. Norsk politikk taper ansikt, de ansatte på Uniol taper arbeidsplassene, og den viktige omstillingen til et mer miljø- og klimavennlig samfunn, lavutslippssamfunnet, blir i beste fall satt på vent. Det er uforståelig og helt unødvendig.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Representanten Lunstein(munterhet i salen) sier de har gått gjennom budsjettet og kuttet unødvendige ting for å bruke midlene på det som er viktig, og da er det litt hårreisende å se at det betyr skattelette til folk med millioninntekter og kutt til de fattigste. Hvorfor er det nødvendig? Hvorfor foreslår Fremskrittspartiet at titusen av de mest vanskeligstilte i landet skal miste sin faste inntekt og lille inntektsøkning ved å delta i kvalifiseringsprogrammet, som kan få dem i arbeid. Også representanten mener jo det er viktig å gi folk mulighet til å klare seg på egen inntekt. Ikke nok med det, de kutter også støtten til enslige forsørgere for å kunne ta utdanning. Utdanningsstøtten virker. Folk kommer i jobb, og mange tusen unger slipper å vokse opp i fattigdom. Det er gammeldags politikk: Pisk for de fattige, og gulrot for de rike. Hva er det egentlig Fremskrittspartiet har imot enslige forsørgere og folk som er vanskeligstilte? (munterhet i salen)
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Representanten Leirstein framstiller jo Fremskrittspartiets budsjett helt feil. De menneskene som går på kvalifiseringsprogrammet, får ikke skattelette. De er ikke i arbeid, men de er inne i et opplegg som gjør at de kan komme i jobb. Dette er av de mest arbeidsrettede tiltakene som fins for de mest vanskeligstilte. Grunnen til at vi har gitt dem økt inntekt, fast inntekt, er at det skal skape ro rundt en vanskelig livssituasjon, og for å kunne komme ut i arbeidslivet igjen. Enslige forsørgere trenger utdanning, slik at de ikke bare kan få en jobb, men at de også kan stå i en jobb. Det er et direkte arbeidsrettet tiltak for noen av de mest vanskeligstilte familiene i dette landet, som kan bringe disse familiene ut av fattigdom og inn i arbeidslivet. Hvorfor har ikke Fremskrittspartiet råd til disse enkle tiltakene, når en har penger til alt mulig annet?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
For SV er ytelsene til folk som enten ikke har arbeid eller er uføre, eldre eller vanskeligstilte, en grunnstein i velferden. Gjennom dagen har jeg sittet og hørt på Fremskrittspartiets representanter, som har klagd voldsomt over det framlagte budsjett. Representanten Eriksson fra Fremskrittspartiet spurte til og med: Hvor blir det av velferden? Da tenkte jeg at jeg får gå og kikke litt på Fremskrittspartiets budsjett og se på velferden i det budsjettet. Hva fant jeg der? Jo, det var 2,6 milliarder kr i kutt i sjukepenger, det var 100 mill. kr i kutt til medisinsk rehabilitering, og det var 4,4 milliarder kr i kutt i uføretrygden. Jeg tenkte: Hvordan i all verden skal dette gå? Det betyr at nærmere 30 000 mennesker 1. januar skal ut av uføretrygden og inn i et arbeidsliv som er trangt og vanskelig. Det er mulig at noen har større tro på mirakler enn jeg, men jeg tror altså ikke på helbredelse via alternativt statsbudsjett, der inntektene er kreativ bokføring og kuttene rammer grovt usosialt. I tillegg sier representanten Eriksson når han klager over at kvalifiseringsprogrammet, som er et av de viktigste tiltakene vi har for de aller mest vanskeligstilte, ikke har kommet fort nok i gang, og som de faktisk har tenkt å kutte, at dette gikk litt dårlig i Nav i 2008. Ja, det gjorde det. I 2008 og i 2009 kuttet Fremskrittspartiet i driftsbudsjettet til Nav, de som altså skulle hjelpe folk med å komme seg ut i kvalifiseringsprogrammene, med nærmere 1 000 ansatte. Jeg tror ikke det hadde vært særlig greit for dem som trengte kvalifiseringsprogram. I tillegg til det kutter Fremskrittspartiet 58 mill. kr i Arbeidstilsynet og Petroleumstilsynet, som skal passe på lønn og arbeidsvilkår for vanlige folk. Det er stuepiker, det er snekkere, det er renholdere, som ikke skal ha et vern, for det mener Fremskrittspartiet at de ikke trenger. De skal nemlig konkurrere på lønn, og det betyr at de som er mest utsatt i det norske arbeidslivet, må gå ned i lønn. Jeg tror at både vanlige arbeidsfolk, vanlige arbeidstakere og alle som trenger enten uføretrygd, sykelønn eller andre ytelser, skal være veldig glade for at Fremskrittspartiets budsjett ikke blir vedtatt i dag.
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2009-11-26:
I Fremskrittspartiets egen presentasjon av sitt alternative budsjett vektlegger en at Fremskrittspartiet bruker mindre penger enn det Regjeringen gjør. Men det er jo også sånn at Fremskrittspartiet har valgt en rekke kreative løsninger for å skjule sitt pengeforbruk. Blant annet velger Fremskrittspartiet å slette bompengegjelden i nysalderingen av 2009-budsjettet. Det ville være fullt mulig å stenge bomstasjonene 1. januar 2010, selv om det lå inne i statsbudsjettet. Er det da sånn at Fremskrittspartiet ikke har evnet å finne penger til dette i 2010-budsjettet og derfor må bruke denne type knep, eller er det sånn at Fremskrittspartiet tror at budsjettpengenes virkning på økonomien er avhengig av hvilket budsjett det er ført på?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2009-11-26:
I dagens Aftenposten slås det fast at Senterpartiet nå har lengre ansiennitet enn Kristelig Folkeparti i regjeringskontorene. Når en ser på Kristelig Folkepartis budsjettforslag, som ligger så tett opptil Regjeringens budsjett, skulle en nesten tro at det er et ønske om å få godskrevet regjeringsansiennitet også fra opposisjonens posisjon. For det er ingen tvil om at dette budsjettet ligger tettere opptil Regjeringens budsjett enn det gjør til Høyres og Fremskrittspartiets budsjett. For regjeringspartiene er dette budsjettet et stort første skritt mot å nå målene i Soria Moria II. Skal jeg driste meg til å oppsummere det som ligger i Kristelig Folkepartis budsjett, skal Regjeringen nå målene i Soria Moria II på fire år. En kan få inntrykk av at Kristelig Folkeparti har mål om å nå målene i Soria Moria II på tre år. Mitt spørsmål er: Føler Kristelig Folkeparti seg fortsatt hjemme i selskap med Høyre og Fremskrittspartiet?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2009-11-26:
Fremskrittspartiet drev en valgkamp der de evnet å skape stor begeistring for enkelte populære avgiftskutt på bensin og alkohol. Når vi ser det forslaget som ligger inne nå, foreslår riktignok Fremskrittspartiet et kutt i bensinavgifter på 50 øre, men det sier også at Fremskrittspartiet godtar en pris på drivstoffet på over 11 kr literen, selv om de ønsker at det skal bli 4–5 øre billigere å kjøre bil én kilometer. Når det gjelder alkohol, støtter Fremskrittspartiet opp om Regjeringens forslag, og da er mitt spørsmål: Er dette et uttrykk for en ny og mer ansvarlig alkoholpolitikk fra Fremskrittspartiets side? Og vil representanten Jensen bekrefte at det norske avgiftsnivået på alkohol er fornuftig?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Fremskrittspartiet kutter betraktelig i overføringene til landbruket. Samtidig understreker partiet at det ønsker å slippe bonden fri, og at bonden skal ses på som en ordinær næringsdrivende. Kristelig Folkeparti foreslår i dette budsjettet å øke avskrivningssatsene for driftsbygninger i landbruket fra 4 til 6 pst. Driftsbygninger i landbruket har et større verdifall enn andre produksjonsbygg, og den skattemessige avskrivningstida, slik den er i dag, er 100 år lenger enn den driftsøkonomiske og 100 år lenger i Norge enn den er for tilsvarende bygg i Sverige og Danmark, ifølge Bondelaget. Den lave avskrivningssatsen hemmer investeringsevnen i norsk landbruk og gir stor likviditetsbelastning ved større investeringer. Hvorfor vil ikke Fremskrittspartiet støtte dette velbegrunnede forslaget når partiet stemmer for alle mulige andre forslag når det gjelder skatte- og avgiftslettelse til næringslivet og enkeltpersoner?
Rigmor Andersen Eide (Kristelig Folkeparti), 2009-11-26:
Kristelig Folkeparti er urolig over at Regjeringen ikke synes å ta tilstrekkelig inn over seg at deler av det internasjonale konkurranseutsatte næringslivet fortsatt er, og blir i framtiden, rammet av finanskrisen. Kristelig Folkeparti mener at det må foretas grep i skatte- og avgiftssystemet for å gi bedre rammevilkår for disse bedriftene, og foreslår bl.a. en økning i avskrivningssatsene for maskiner og utstyr som et målrettet tiltak overfor disse bedriftene. Kristelig Folkeparti har ved et par anledninger i spontanspørretimen etterlyst konkrete tiltak for de maritime næringene, spesielt for verfts- og leverandørindustrien, uten å få svar på spørsmålene. Vi er dypt bekymret for denne viktige industrien. 2010 og spesielt 2011 kan bli svært vanskelige år dersom det ikke kommer inn nye ordrer. Flere tusen jobber kan forsvinne, og viktig kompetanse kan gå tapt. Den norske maritime klyngen risikerer å bli varig svekket som følge av krisen, og Kristelig Folkeparti mener at Regjeringen må være villig til å se på et bredt spekter av tiltak. En mulighet i møte med denne krevende situasjonen kan være å etablere et forsknings-, utviklings- og innovasjonsprogram for utvikling av maritim fornybar energiproduksjon rettet mot verftsindustrien, som kan bidra til at skip og installasjoner får fornybar energi. Særlig havvindmøller kan bygges på norske verft. Dette vil kunne sikre utvikling av viktig ny miljøteknologi, samtidig som det gir verftene sårt tiltrengt aktivitet. Norge har allerede verdensledende forskningsmiljøer som kan bidra i et slikt program, og verftene har på sin side spisskompetanse på produksjon for offshorevirksomhet. Det norske maritime forskningsmiljøet med Marintek og NTNU i spissen er verdensledende allerede på sine felt. Kristelig Folkeparti mener at Norge har svært gode forutsetninger for å utvikle løsninger innen offshore fornybar energi, og at verftsindustrien vil kunne være en viktig del av svaret på denne store utfordringen. Likevel var nærings- og handelsministeren avvisende i sitt svar på Kristelig Folkepartis brev om å opprette akkurat et slikt utviklingsprogram for fornybar energi rettet mot industrien. Jeg tar dette som nok en bekreftelse på at Regjeringen ikke griper de mulighetene den har til å styrke industrien og føre en offensiv politikk som også vil komme klimaet til gode.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
I det budsjettforslaget som vi har lagt fram, har vi en omfattende omlegging av ligningsverdien på bolig. Det forslaget har fått oppslutning fra alle partiene her på Stortinget, fra Fremskrittspartiet til Venstre, og selvfølgelig oss selv, SV, som har lagt det fram – bortsett fra Høyre. Høyre er ikke med. Den omleggingen av ligningsverdien i formuesskatten vil innebære at de aller, aller fleste mennesker må betale mindre formuesskatt, og noen få mennesker må betale mer. I Oslo snakker vi vel om at 92 pst. får lik eller mindre. Det er en omlegging som er dypt rettferdig, for det er slik i dag at har man en leilighet på Frogner som vil ha en markedsverdi på 19 mill. kr, vil leiligheten ha en ligningsverdi på omtrent 200 000 kr, mens en leilighet på østkanten som har en markedsverdi på under 3 mill. kr, vil få en vesentlig høyere ligningstakst. Jan Tore Sanner, hvorfor vil ikke dere være med på den rettferdige omleggingen som vi foreslår?
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Dette er jo ikke riktig, det er helt feil. Samlet sett gir vi en skattelette i formuesskatten for å sørge for at den omleggingen vi legger til rette for, faktisk innebærer en skattelette for de aller fleste av de folkene som har en bolig i dag. Men jeg merker meg at Høyres sans for rettferdighet går ut på at folk som bor i 20 millioner kroners Frogner-leiligheter og folk som bor i dyre villaer, skal slippe unna med en lav formuesskatt, mens folk som bor på østkanten i atskillig rimeligere leiligheter, skal betale mye mer i formuesskatt. Det er litt underlig at Jan Tore Sanner sier at man har en målsetting om å fjerne formuesskatten, når man i løpet av de fire årene de har sittet i posisjon, ikke i et eneste av statsbudsjettene har evnet å fjerne formuesskatten. I løpet av de fire årene de før satt i regjering, har de altså ikke evnet å fjerne formuesskatten i det hele tatt. Da er det underlig at de har et mål som er så stort og altså er fullstendig impotent i sin utføring av dette målet. Det viser vel noe om at de er mer for å ta vare på sine kjernevelgere i Indre Frogner og i Bærum enn å sørge for rettferdighet.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Det er vanskelig å være uenig i noe av det som Trine Skei Grande sa om sine hovedpunkter og hovedutfordringer for tiden vi går inn i. Det handlet om klima, det handlet om å sørge for en god utdanning og kompetanse for folk, og det handlet om å sørge for en reformering av velferdsstaten, som hun snakket om, dvs. en videreutvikling av velferdsstaten. Alle disse tre tingene er helt klart de viktigste utfordringer som vi står overfor. Hvis vi trekker fram det som går på kunnskap, og det som går på utvikling av velferdsstaten, er det ett forslag i Venstres budsjett som jeg bare mener er komplett uforståelig, og det er det som sørger for å gjøre det dyrere for foreldrene å sende ungene sine til barnehagen. Det er negativt for begge disse områdene. Det er negativt i forhold til å gi unger like muligheter. Vi vet at mange av de ungene som ikke går i barnehage, særlig her i byen vår, har behov for å gå i barnehage for å få bedre språkutvikling, for å få bedre muligheter på skolen. Det andre er i forhold til velferdsstaten. Sitter en igjen med 750 kr mindre hvis en går ut i jobb, fra å gå fra uføretrygd eller sosialhjelp, så taper en penger, taper muligheter.
Heikki Eidsvoll Holmås (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Venstre regner altså selv med at det kommer til å bli flere unger som får kontantstøtte i stedet for å være i barnehage som følge av det grepet som Venstre her velger å gjøre. Det er ingen tvil om at det at vi går ut og sier at dette skal være en universell ordning, lav pris, og at vi skal holde den prisen lav, er nettopp det som er avgjørende for alle dem som sitter hjemme og regner på om det lønner seg å være hjemme, eller om det lønner seg å komme i jobb, og som sier: Hvis vi skal betale en høy barnehagepris, går det ikke så mye i pluss at det er verdt å gå ut i arbeid. Jeg mener at det å sørge for at alle får tilgang til barnehageplass med lav pris, er kjempeviktig. Dette er jo ikke noe nytt. Venstre har i hvert eneste budsjett foreslått å øke prisen for en barnehageplass, så dette er ikke noe nytt i det hele tatt. Det er ikke sånn at Venstre alle de andre gangene har måttet sørge for at pengene har gått til akkurat de samme styrkingstiltakene i barnehagen som vi er opptatt av, og som vi nettopp legger inn midler til, delvis i disse budsjettene og delvis i budsjettene i årene som kommer.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Formuesskatt og Høyre kjenner vi jo til. Det som ikke blir sagt, er at hvis Høyre får tatt vekk formuesskatten, vil det i Norge bli samme system som i alle andre vestlige land, nemlig eiendomsskatt, som er enda mer urettferdig, og som rammer enda sterkere enn det Høyre her sier. Men det er noe som Høyre unnlater å si. Jeg ønsker å henlede oppmerksomheten på Innst. 2 S, side 106, hvor Høyre og en samlet opposisjon har en merknad og et forslag angående 2. generasjons biodrivstoff. Det er direkte avskrift av et lobbyinnspill, som også jeg har fått. Det er ikke direkte tillitvekkende med tanke på å vise egen evne til å sette seg inn i saken. Mitt spørsmål er imidlertid: Regjeringspartiene foreslår 140 mill. kr i statsstøtte til investeringsstøtte til miljøteknologi, til privat næringsliv, derav 100 mill. kr øremerket til satsing på 2. generasjons biodrivstoff basert på trevirke, altså treforedlingsindustrien. Høyre er ikke med på det. Hvorfor er ikke Høyre med på det? Er det fordi man er for næringsnøytralitet i praksis?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Siden jeg fikk litt dårlig tid til avslutningen av mitt hovedinnlegg, skal jeg gjenta den – slik at den sitter godt: «På denne basis har Senterpartiet og jeg arbeidet for en annen løsning i utvikling av markedet for biodiesel. Alle her er kjent med det fra det offentlige ordskiftet. Når vi ikke tar opp eller stemmer for andre forslag her i dag, er det fordi vi vet at dagens rød-grønne regjering og dens helhetlige budsjett er et bedre alternativ for våre samfunnsverdier enn en regjering ledet av – eller støttet av – Høyre.» Det er poenget i et nøtteskall.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Jeg kan ikke forstå at de er lurt av Lundteigen. Lundteigen har i det offentlige ordskiftet og fra Stortingets talerstol argumentert for sitt og partiets syn, og jeg har samtidig klargjort helt nøyaktig hvorfor vi stemmer sånn som vi gjør her i dag. Jeg kan forsikre representanten Rytman at jeg kommer til å ta med meg den grankvisten flere ganger, fordi jeg merker i det offentlige ordskiftet at det er en skremmende kunnskapsløshet med hensyn til hvordan en kan løse klimaspørsmålet. Det er nesten ingen som vet at én liter diesel gir, ved endt bruk i en forbrenningsmotor, 3 kg karbondioksid. Og det er nesten ingen som vet at den eneste organismen som vi har over vann, som kan binde CO2 eller spise CO2, er grønne planter. Dess grønnere plantene er, dess flere av dem det er, dess mer av de produktene vi bruker i vårt liv, dess bedre blir det. Med tanke på framtida, lurer jeg på om Fremskrittspartiet snart også kunne forstå biologien.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Jeg synes innlegget mitt var rimelig klart på det punktet. Analysen er slik at det som angår biodiesel, er for dårlig, og det er annerledes enn det som Senterpartiets stortingsgruppe ønsket. Men i den situasjonen man er i, er valget lett når alternativet er en regjering utgått av, eller med støtte fra, partiet Høyre. Jeg har tidligere sagt i replikkordskiftet etter representanten Sanner, at Høyre evner ikke engang sjøl å skrive en merknad som står på egne bein, men bare tar blåkopi av hva en lobbyorganisasjon spiller inn, og det burde representanten Helleland vært god for å kunne korrigere, dersom han har lært biologi gjennom mange møter.(Munterhet i salen) (Munterhet i salen)
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Jeg setter ikke så veldig pris på å få framlagt utsagn som er direkte feil. Representanten Gundersen sier her at Senterpartiet står for at forskning skal erstatte at produksjonen gjøres ulønnsom, det er saklig sett feil. Det jeg sa, var at vi skal ha forskning, vi skal ha utvikling, vi skal ha investeringsstøtte, og vi skal ha oppbygging av et marked. Det sa jeg på en presis måte, det henger sammen som en helhet, og jeg er stolt av det som regjeringspartiene har fått til, nemlig 100 mill. kr øremerket til 2. generasjons biodrivstoff. Da er det sagt. Videre: søppelforbrenning. Regjeringspartiene har tatt den utfordringen på alvor. Det er et komplisert spørsmål. Det har vært svært vanskelig for oss ved høringen å få oversikt over hva som faktisk skjer, for det vi har fått i søppelbransjen, det er søppelentreprenører som kjøper og selger søppel, som er et så uoversiktlig terreng at det er nødvendig å se på det fram til revidert nasjonalbudsjett. Det er en skikkelig forutsigbar behandling av et viktig spørsmål.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Sjølsagt står Senterpartiet bak alle forslag som vi stemmer for her i dag. Det er ingen tvil om det. Det er jo bare gjennom avstemming en viser hvilke forslag en står bak. Det representanten Håbrekke imidlertid tar opp, er i hvilken grad Stortinget i dag har endringsmakt i forhold til det som kommer fra Regjeringa. Det er ingen overraskelse når jeg nå sier at den endringsmakt som Stortinget har i dette budsjettet, er betydelig mindre enn den endringsmakt det har hatt ved tidligere budsjetter. Det er Senterpartiet og jeg de første til å beklage.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Ut fra det som jeg har sagt, og dersom hun hadde fulgt med, burde et slikt spørsmål være unødvendig, men jeg skal svare. Det er, kort og enkelt, ingen, president!
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Høyre ønsker å framstå som et ansvarlig økonomisk parti, og legger veldig vekt på at en bruker om lag 2,3 milliarder mindre enn regjeringspartiene i statsbudsjettet for 2010. Jeg må da rette fokus bare mot ett eneste tall, og tallet har en størrelsesorden på 2 146 mill. kr, som er en del av jordbruksoppgjøret i 2009. I henhold til dagens forhandlingssystem, som Høyre var tilhenger av i regjering, skulle en forhandle i 2009, og det ville ha forpliktende økonomiske konsekvenser for staten i 2010. Slik er forhandlingene blitt gjennomført. Det er en minimumsbevilgning. Staten er forpliktet, og vedtaket er fattet i besluttende fora, og næringa har fått dette som en del av sin inntektsmulighet. Er det flere næringer der Høyre har en like uforutsigbar holdning til rammebetingelsene, at det ikke skal gjelde engang for ett år?
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Jeg er fullstendig klar over at Høyre har en annen mening om bevilgningene til jordbruk bl.a. Det er helt parallelt med at Stortinget har partier som har svært forskjellige meninger i ulike saker. Men til slutt blir det gjort vedtak, vedtak som forplikter staten. Det som her er det spesielle, er at Høyre bryter de forpliktelser som staten har påtatt seg gjennom vedtak i denne sal, og forsøker å si at det er ansvarlig budsjettering og er inndekning, noe som det umulig kan være. Slik er Høyres «ansvarlige» budsjettering på dette sentrale området. Størrelsen er om lag like stor som Høyres såkalte besparelse på hele budsjettet.
Per Olaf Lundteigen (Senterpartiet), 2009-11-26:
Representanten Kambe bruker sterke ord mot Regjeringa og nå ekstra sterke ord mot SV, at Regjeringa ikke greier å redusere oljepengebruken, i motsetning til Høyre. Jeg er helt enig i at Høyre greier å foreslå betydelige skattereduksjoner, så manglende inntekter er på plass i Høyres forslag. Når det derimot gjelder utgiftsreduksjonene, så er det ikke på plass. Jeg har spurt før om bevilgningen på 2 146 mill. kr til jordbruket i 2010, som er et resultat av en inngått avtale. Mitt spørsmål er: Er det i Høyres budsjett eksempler på andre næringsdrivende hvor Høyre reduserer bevilgningene, hvor Stortingets flertall har vedtatt en forpliktende bevilgning?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Jeg har likevel lyst til å starte med en liten visitt til Fremskrittspartiet og Tybring-Gjedde, for egentlig mener jeg at Fremskrittspartiet burde være glad for, hvis man hadde tatt både hensynet til klimaet og til norsk økonomi på alvor, at jeg brukte såpass mye tid på det som faktisk er den virkelig store utfordringa som vi står overfor framover også i et generasjonsregnskap – eller kanskje ikke minst i et generasjonsregnskap. Til spørsmålet: Jeg har vært veldig tydelig på det i mediene. Hvis Tybring-Gjedde har fulgt med i mediene i den siste tida, tror jeg ikke det kommer som en overraskelse at SVs stortingsgruppe primært hadde ønsket at vi skulle reversere deler av den avgiften som nå blir innført, dvs. den delen som knytter seg til rein biodiesel og høyinnblandet biodiesel. Men vi har hele tida stått på at det er riktig å innføre avgift på den delen som omhandler omsetningspåbudet, for da har vi et annet virkemiddel for å få fase inn biodiesel. Da det ble klart at vi ikke fikk til det, heiv vi oss rundt for å få økt omsetningspåbudet, og det har vi nå fått til.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Akkurat når det gjelder palestinerne, tror jeg nok det er andre virkemidler som ville hatt litt større betydning for deres utvikling enn om vi skulle fjernet tollen. For eksempel en mur som er høyst konkret, kunne jo representanten Rytman bidratt til å prøve å få gjort noe med, en mur som dessuten er folkerettsstridig. Når det gjelder spørsmålet om toll fra u-land generelt, har vi jobbet for at vi skulle fjerne toll fra de minst utviklede landene og fra noen av de fattigste landene, mens en del av u-landene er storprodusenter og ikke vil ha behov for den samme beskyttelsen som det de minst utviklede landene vil ha. Men vi har også et ansvar for å beskytte jordbruksnæringa vår, og det er vi opptatt av. Det er ikke bare Senterpartiet som er opptatt av det, vi er også opptatt av å sikre det videre. Det skjønner vi at Fremskrittspartiet ikke er opptatt av, og derfor foreslår man også å kutte 6 milliarder kr, tror jeg det er, i landbruksstøtten for neste år.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Jeg syns det er et veldig dårlig forslag at man skal gi kontantstøtte til folk som i utgangspunktet har god nok råd til å kjøpe seg en bil, for at de skal velge den mest miljøvennlige bilen. Det syns vi faktisk er veldig dårlig. Jeg har registrert at man heldigvis fra Kristelig Folkepartis, og jeg tror også Høyres, side har endra noe politikk, sånn at man nå i hvert fall ikke går for kontantstøtte også til de beste fossilbilene, som er minst miljøfiendtlige, for å si det sånn, og at man også har gått bort fra forslag, som er helt meningsløse, om å la disse bilene, som har under 120 g CO2 i utslipp, få lov til å bruke kollektivfeltet, parkere gratis – ha alle de samme virkemidlene som vi nå bruker overfor elbilen for å få faset den inn. Kontantstøtte til noen som i utgangspunktet har råd til å kjøpe seg en bil, det syns vi ikke er riktig bruk av fellesskapets ressurser. Da tror jeg også at en del vil spørre hvorfor i all verden de ikke skal få penger f.eks. for å bruke kollektivtrafikk, noe som jo er mye mer miljøvennlig enn å bruke bil uansett. Så dette tror jeg rett og slett vi bør skrinlegge, og heller se på mer treffsikre virkemidler.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Jeg tror jeg vil si at representanten Astrup er unnskyldt som ny representant når han tror at det er vedtatt allerede at man skal øke omsetningspåbudet til 5 pst. Det stemmer ikke. Representanten må gå tilbake til hva som ligger i klimaforliket. Der lå det en intensjon om å øke omsetningspåbudet til 5 pst. i år, men dette ble skjøvet på allerede i desember 2008. Klimaforliket ble inngått 17. januar 2008. I mai samme år reiste kollegaen til Astrup, Dagfinn Høybråten fra Kristelig Folkeparti, et parti som han ynder å samarbeide tett med, en interpellasjon her, og han skrev også en kronikk hvor han bad om at vi skulle skrinlegge hele biodrivstoffsatsinga. Høyre hadde også en interpellasjon i mai samme år hvor man reiste spørsmålet om bl.a. matvarekrisa. Det er legitimt, men på bakgrunn av den situasjonen som var, valgte man å skyve på dette, og det var alle enige om.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
For det første har det i hvert fall ikke ligget i klimaforliket at man skulle innføre 5 pst. fra 1. juli 2010. Det har vært en intensjon, det også, etter at man altså skjøv på det som lå opprinnelig, om at man skulle innføre det i 2009, og som viste seg umulig, bl.a. av de grunnene som representanten har vært inne på, men også fordi man var usikker på hvor stort bidrag biodrivstoff hadde til bl.a. situasjonen med matvarekrise. Når det er sagt, så hadde jeg en diskusjon i dag morges med bl.a. Norsk Petroleumsinstitutt og Høyre, knytta til om det er mulig og realistisk å få til 5 pst. fra 2011. Det er mulig. SFT bekrefter at det er mulig i dag. Noe av det man kanskje da må presse bransjen til å gjøre fram til man får infrastruktur for etanol på plass, er å prise høyinnblanding av biodrivstoff og rein biodiesel mer gunstig, slik at man faktisk får solgt det. Det er bransjen sjølsagt imot, men det er fullt mulig å gjøre.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Både da vi var utafor regjering, og etter at vi kom i regjering, har vi hatt innflytelse når det gjelder transportpolitikken og hvor mye penger vi skal bruke på jernbane. Vi inngikk forlik før vi kom i regjering, som vi videreførte i regjering, og vi fikk med den nye nasjonale transportplanen en opptrapping, en historisk økning til jernbane. Så både Venstre og SV er spesielt opptatt av tog og av jernbane – og det er bra. Jeg syns det er fint at Venstre fortsatt vil ha trøkket på jernbane. Det vil vi også – i allianse med andre på utsiden som er opptatt av dette. Også i klimaforliket – som jeg har lyst til å trekke fram – lå det inne en økning til jernbane som allerede det første året ble innfridd i budsjettet. Det er riktig at vi ikke kommer til å stemme for Venstres forslag til budsjett. Da måtte vi bl.a. også ha stemt for en skattelette til de aller rikeste i Norge – de som har over 3 mill. kr i bruttoinntekt – på 70 000 kr. Det ønsker vi heller ikke.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Sett med SV-øyne er det en del elementer i budsjettet fra Venstre som jeg syns er veldig bra og fortjener skryt. Men jeg syns ikke at representanten Eldegard svarte bra på spørsmålet fra Gerd Janne Kristoffersen som dreide seg om en del kutt som Venstre foretar som særlig rammer barn og eldre og deres livskvalitet, og som også bidrar til å øke forskjellene, ikke minst mellom barn i Norge. Hvis man ønsker mer kvalitet i barnehagene, kan man jo prioritere det i stedet for å prioritere f.eks. en målretta skattelette til de aller rikeste. Det er 69 000 kr til de som har over 3 mill. kr i bruttoinntekt, og på toppen av det fjerning av arveavgiften som også er veldig målretta for å øke forskjellene mellom folk i Norge, og som særlig går til de som har mest. Hvordan kan man forsvare det med det handlingsrommet som vi tross alt har hatt, hvorfor har ikke Venstre prioritert annerledes?
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Jeg nevnte Kristoffersen, hun hadde et spørsmål i sted som jeg fulgte opp.
Inga Marte Thorkildsen (Sosialistisk Venstreparti), 2009-11-26:
Unnskyld.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Det var interessant å lytte til representanten Thorkildsen. Det virket nesten som om man var kommet inn i årsmøtet til Bellona eller en annen miljøorganisasjon, men dette er altså finansdebatten. Siden hun er så glad i å snakke om klima og miljø, tenkte jeg at man i dag har sjansen til å gjøre retorikk til politikk. Derfor skal jeg være veldig presis og veldig konkret, slik at man ikke kan prate rundt svaret. Mener representanten Thorkildsen det er riktig eller galt å innføre avgift på biodiesel 1. januar 2010?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Statsråden hever seg egentlig over realitetene i norsk økonomi og i norsk politikk. Han snakker mest om fremtiden, hvordan det blir når han blir 70, og hvordan det skal se ut når han går av med pensjon. Det som betyr noe, er hvordan det er nå, og det er den politikken statsråden må stå inne for. Regjeringen pleier ofte å vise til at norsk arbeidsledighet, som vi i dag fikk høre er på 2,6 pst., ligger an til å være den laveste i Europa. Det er bra! Samtidig og i samme åndedrag burde man si at 25 pst. av samtlige nordmenn mellom 18 og 65 år lever på offentlige overføringer. Det er dobbelt så mange som i de landene vi konkurrerer med. Så mitt spørsmål til statsråden er: Mener statsråden at denne fordelingen av folk på leting etter jobb, og folk permanent ute av arbeidslivet, er et sunnhetstegn for norsk økonomi? Eller ville statsråden ha foretrukket høyere arbeidsledighet dersom dette hadde betydd et redusert antall på ulike trygdeordninger? Altså: slik det er i våre konkurrentland, slik at de har mulighet til å skape arbeidsplasser og få folk tilbake i arbeid. Det har vi ikke mulighet til i Norge, når vi bare har 2,6 pst. som faktisk leter etter en jobb.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
SV er jo en varm tilhenger av alle typer avgifter, nå også avgift på biodiesel. Det er ikke avgift på biodiesel jeg skal spørre om. SV er bl.a. også en veldig varm forsvarer av arveavgiften – eller en skatt på død, som enkelte har kalt det. Det gjør staten til medarving i alle dødsbo i dette landet. Pengene som staten får inn på arveavgiften, er ikke veldig mange, så provenyet er relativt lite sett i statsbudsjettsammenheng. Arveavgiften er da politisk eller ideologisk begrunnet. Da vil jeg spørre representanten Solhjell: På hvilket ideologisk grunnlag forsvarer representanten Solhjell arveavgiften – avgift på allerede beskattede midler, som går fra én generasjon til den neste?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Det betyr jo egentlig at SV mener at dersom noen har og ikke andre har, så er det urettferdig i prinsippet. Men det jeg er ute etter, er rettferdighetsprinsippet i å avgiftsbelegge allerede beskattede og oppsparte midler. Som eksempel kan nevnes et barndomshjem som går til neste generasjon, la oss si det er verdsatt til 3–4 millioner. Da skal staten ha ca. 300 000–400 000 kr. Hva er grunnlaget for at staten fortjener disse pengene? Hva slags rettferdighetssans har SV, når de mener det er rettferdig at bare fordi en opplever sorg i familien, noen dør, og neste generasjon tar over, så skal staten være medarving i dette oppgjøret? Hvilket ideologisk grunnlag ligger bak? Representanten Solhjell prøvde å begrunne dette ut fra at man trengte pengene, for alle monner drar – tar du den, så tar du den. Men det holder ikke. Man må ha et ideologisk grunnlag for hvorfor det er korrekt å gjøre dette.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Det var et veldig godt spørsmål. Tallene er helt gale, for det første. Hvis man ser på oversikten over våre skattelettelser, har vi beregnet dem på samtlige inntekter fra 50 000 kr. Den som tjener 50 000 kr, får mest både i kroner og i prosent når det gjelder skattelettelser, av våre beregninger. At Arbeiderpartiet finner på egne beregninger som passer Arbeiderpartiet, får være deres sak. Vi har gjort beregninger som viser hva det betyr. Og så er det slik at når man tjener relativt lite, så betaler man også relativt lite i skatt, og derfor kan man ikke i beløp gi like mye i skattelette. Det er slik skattesystemet fungerer, representant Breen! Jeg anbefaler at representanten Breen setter seg inn i hvordan skattesystemet faktisk fungerer – på samme måte som Kristin Halvorsen gav seg selv 20 000 kr i skattelette det første året hun var finansminister. Det er slik skattesystemet er lagt opp, og vi har gjort dette. Bunnfradragene er de mest sosiale skattelettelsene man kan ha. I tillegg ønsker vi å redusere formuesskatten fordi den er urimelig, den er særnorsk, og det er dobbeltbeskatning.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Jeg avviser at en som har 3 mill. kr i inntekt, får over 100 000 kr i skattelette. Det er på grunn av skattesystemet. Dessuten gjelder det bare noen få tusen mennesker i hele Norge. Det systemet som vi legger opp til, er for dem som har lavere og midlere inntekter, noe som utgjør det brede flertall. Det er jo hele poenget med vårt skattesystem. Når man spør på den måten, så angriper man mitt eget intellekt. Poenget med våre skattelettelser er jo å effektivisere norsk økonomi og for å få arbeidskraften tilbake i næringslivet, å gjøre det mindre attraktivt å leve på trygdeoverføringer og gjøre det mer attraktivt å stå i arbeid. Det er jo hele poenget med bunnfradragene. Hvis det var slik som representanten Breen mener, hvorfor blir vi da beskyldt for å være uintelligente for å appellere til folk flest uten utdannelse? Hvorfor skulle vi ha interesse av å gi skattelette til dem som har mest fra før? Hva skulle være Fremskrittspartiets motiv for å gjøre det? Når det gjelder utenlandsbudsjettet, er det slik at virkningen av penger brukt i utlandet og virkningen av penger brukt i Norge er forskjellig. Det markerer vi gjennom vårt budsjett, selv om vi allikevel holder oss under den rammen som denne regjeringen har lagt.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Det er tydelig at Regjeringen mener at den etikken som er vedtatt, godkjent og akseptert i Norge anno 2009, som er helt annerledes enn den etikken vi hadde for 20 år siden, er den etikken de skal påtvinge alle over hele jordkloden dersom våre penger skal investeres. Det mener vi er galt. Vi mener det er prinsipielt galt. Vi mener det er galt at land som er på et helt annet utviklingsnivå enn Norge, skal påtvinges f.eks. 40 pst. kvinnerepresentasjon i styrene, eller finn på hva du vil. Vi mener det er galt. Vi mener det er mer etisk at de kan få utvikle seg på den måten de kan utvikle seg på. For eksempel når det gjaldt kampen mot barneprostitusjon, som var et av kriteriene, viste en undersøkelse fra Bangladesh at disse 15-åringene som jobbet, alle som én, ble det dokumentert, gikk over i gateprostitusjon istedenfor å jobbe for bedriften som finansministeren den gang mente det var uetisk å investere i.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Vi mener ikke at det er akseptabelt. Det vi sier, er at vi må bruke de etiske retningslinjene der de faktisk virker. Og det er på en måte korrupsjon. Så må vi sette inn støtet på de områder hvor de internasjonale organisasjonene bl.a. går inn og ser på hvordan bedriftene styrer. Derfor har vi organisasjoner som vi ønsker å støtte opp under, som ser på handelssystemer, handelshindringer osv., og vi ønsker ikke å investere i bedrifter som bl.a. driver med korrupsjon og annet som vi kaller uetisk virksomhet. Men vi aksepterer ikke at det er SVs etikk anno 2009 som skal styre investeringene til det norske pensjonsfondet. Når du blander inn Irak, er det helt irrelevant i denne sammenhengen. Hvis du mener det er en likhet mellom det å investere penger og å gå til et bombeangrep på Irak, og det er det du prøver å få meg til å si, og hvis du ønsker et svar om de etiske retningslinjene, så er det etisk imperialisme. Jeg kan godt fortsette, men jeg gir meg der.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
På mandag hadde Oslo-benken et relativt stort møte med Helse Sør-Øst. På det møtet ble det klart at Helse Øst har planer som inkluderer bl.a. nedleggelse av videre drift på Aker sykehus. Det er tverrpolitisk enighet på Oslo-benken om at det er uheldig for alle de menneskene som blir berørt av dette, og det gjelder da nær 80 000 mennesker som bor i Groruddalen. For det første: Vil statsråden gripe inn og sikre videre drift på Aker? Og for de andre: Rimer eventuelt en nedleggelse av Aker sykehus med det som står i Soria Moria II?
Jørund Rytman (Fremskrittspartiet), 2009-11-26:
Regjeringen har lagt fram sine ambisjoner og mål for denne perioden gjennom sin regjeringserklæring. Deriblant registrerer jeg at Regjeringen bl.a. vil ha som hovedoppgave å sikre fattige lands muligheter og rettigheter til å ta del i økonomisk utvikling. Regjeringen har også uttrykt at økonomisk utvikling skal sikres ved å styrke deres mulighet til å produsere varer til eget bruk, men også gjennom handel, noe vi i Fremskrittspartiet har sagt i alle år. For at fattige land skal kunne øke handelen, spesielt med den vestlige verden, er det meget viktig at de høye tollmurene fjernes. Derfor foreslår Fremskrittspartiet å fjerne toll på varer fra alle u-landene i verden. Dessverre får vi ikke gjennomslag for dette. Jeg har merket meg at SV prøver å gi inntrykk av at man vil bedre kårene for palestinere. Det samme gjelder f.eks. u-landet Pakistan, dit faktisk stortingskandidater fra SV drar for å drive valgkamp. Men å løfte en finger for å fjerne toll på varer fra disse landene, det vil man ikke. Hvorfor synes ikke Inga Marte Thorkildsen at varer fra f.eks. palestinsk administrerte områder og Pakistan burde vært fritatt for toll?