trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
For meg har det i denne saka vore viktig å få på plass eit ytterlegare verkemiddel i tillegg til dei som er der frå før, for at kommunane skal ha ulike tiltak å velja i som dei kan setja i gang raskt. I dag er det fylkeskommunane som handterer kollektivtrafikken i det enkelte området. Staten skal, viss dei raud-grøne får det til slik som det no ser ut, sterkare inn i kollektivtilbodet med støtte eller kjøp – anten vi kallar det det eine eller det andre – av ulikt slag. Det ligg som eit forslag i Nasjonal transportplan og vil bli følgt opp av oss. Eg såg det heilt unødvendig å gå rundar for slike akutte tiltak som dette og begynna å rekna på kor mykje som trongst, kor mykje staten skulle inn, osv. Det er å få lovverket på plass som er det viktige.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Lat meg fyrst seia at eg er veldig glad for den breie støtta som dette forslaget har fått, og eg er glad for den raske behandlinga. Når dei aktuelle byane no har eit verkemiddel til med sikte på komande vinter om det skulle vera aktuelt, så kjem ikkje Samferdselsdepartementet til å sitja og trekkja ein sats ut av ein hatt. Nivået på takstane vil naturleg nok bli avklart i tett dialog med det byområdet som dette måtte gjelda.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Innføring av ei obligatorisk brikke for alle køyretøy vil både kunna letta innkrevjinga av bompengar frå trafikantane og få ned bompengeselskapa sine driftskostnader. I tillegg vil det òg kunna opna for at bompengeinnkrevjing i byane kan bli differensiert ut ifrå forureininga frå det einskilde køyretøyet. Ei utviding av eit slikt påbod til å gjelda alle køyretøy krev at vi har tenkt gjennom og arbeidd oss gjennom konsekvensar for personvernet, og at det ligg føre tilfredsstillande alternativ med sporfrie løysingar. Vi arbeider med dette. Arbeidet med tekniske løysingar går føre seg i Samferdselsdepartementet, i samarbeid med Vegdirektoratet, Fornyings-, administrasjons- og kyrkjedepartementet, og Datatilsynet. Status for arbeidet med obligatorisk brikke for tunge køyretøy er at det er eit forslag om lovendring ute på høyring, med høyringsfrist 15. juni i år.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Det er miljø og luftkvalitet som er prioritert. Sjølvsagt kunne vi gjort eit anna val. Vi kunne gjort det slik Fredriksen her antydar: Vi kunne late vinter og vår gå, med utgreiingar av ulikt slag, for å sjå på korleis vi kunne fått til dette i praksis. I staden valde vi å få på plass eit lovverk som er operativt frå komande vinter. Eg kan gjerne gjenta ein gong til: Eg er veldig glad for det breie fleirtalet som stiller seg bak dette. Det vil i samanheng med framtidige takstopplegg vera moglegheit for å leggja til rette for eit miljøelement. Eg har ikkje registrert at det er akkurat det som er målet med Framstegspartiet sine innseiingar til dette forslaget så langt, men det er mogleg at eg tek feil.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Eg kan ikkje dy meg når det gjeld Framstegspartiet sine reknestykke: Legg gjerne inn nokre fleire element, f.eks. alle sjukehussengene som òg kostar noko, som følgje av trafikkskader. Når det gjeld sjølve forslaget her, er mitt poeng å kunna leggja til rette for eitt tiltak meir i rekkja av dei val som kan gjerast lokalt ved einskilde hendingar med for høg forureining. Men det er dei permanente tiltaka som gjeld, og eg ynskjer Framstegspartiet velkomen med på laget for å bidra til redusert forureining.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Det er stort å vera samferdselsminister frå Senterpartiet i ei regjering som prioriterer samferdsel. Vi nyttar i dag 12 mrd. kr meir på samferdsel enn før vi overtok, vi bind landet betre saman, vi reduserer avstandskostnader og ulemper – vi byggjer landet. På delar av E136 mellom Ålesund og Åndalsnes får no trafikantane ein meir skredsikker veg, betre framkomst og auka tryggleik i trafikken – dessutan 14 km kortare E136. Mellom Helland og Vikebygd blir vegen 19 km kortare. Der er mange fjordar å køyra rundt for ein som vil fram på Vestlandet. Tresfjorden får no avgjort mindre trafikk. Folk kryssar fjorden i staden for å køyra rundt. Fleirtalet, som består av alle parti, med unntak av Framstegspartiet, støttar at prosjektet skal byggjast ut med 50 pst. statlege midlar og 50 pst. bompengar. Omtalen i Nasjonal transportplan la til grunn 500 statlege millionar, no er talet 615 på grunn av kostnadsauken. Mange har arbeidd lenge både for ei ny bru og for ein tryggare tunell. Det er svært viktig det som komitéleiaren her understreka: Det er dei lokale initiativa som gjer at vi kan tøya samferdselsmidlane så langt. Det er dei lokale initiativa som gjer at vi no kan realisera prosjekt etter prosjekt. Om her kan refererast tilbake til 1984, så er dei fyrste formelle vedtaka i dei kommunestyra som dette gjeld, Rauma og Vestnes, frå april 2009. Så må eg seia at eg skjønte fort at det kunne bli krevjande å få til ei løysing som kunne omtalast som «brei semje lokalt». For næringstransport seier det seg sjølv at det er sterke drivkrefter for bompengeprosjekt på denne vegen, nettopp for å få til ein veg med langt betre framkomst og trafikktryggleik og i tillegg ein kortare veg. For innbyggjarane i Vågstrand og langs Tresfjorden skjønte eg at dei stilte spørsmål ut frå at det såg ut til at dei ville få bomstasjonar på fleire punkt på vegen. Eg vil seia at det har vore ei konstruktiv tilnærming både frå lokale styresmakter og frå lokalbefolkninga elles. Det har verkeleg vore vilje til å finna løysing. No er plasseringa av bomsnitta avklart, med brei einigheit. Moglegheitene for rabattsystema som er lagde til grunn, er avklart. Men eg finn grunn til å understreka at for sjølve satsane står det enno att eit arbeid. Det er fordi dei endelege satsane blir fastsette i eit samarbeid mellom bompengeselskap og vegdirektorat i kvart enkelt tilfelle. I desse kostnadene – òg når det gjeld satsar – opererer vi med at det er lagt til grunn 6,5 pst. rente. Det er inga hemmelegheit at eit bompengeselskap kan oppnå lågare prosent. Det kan få følgjer for innbetalingstida og for satsane. Det blir avklart seinare. I dag gler vi oss med lokalbefolkninga over anleggstart til hausten.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Det er slik at dei endelege lånekostnadene kjem fram på eit seinare tidspunkt. Det er bompengeselskapet som her inngår avtale om lån, noko eg òg utdjupa nærmare i innlegget mitt. Så er det slik at ei utsegn blir ikkje meir sann om ho blir gjenteken fleire gonger. Vi har drøfta korleis vi skal bruka våre inntekter og utgifter i eit statsbudsjett. Så er det slik at det her er vedteke eigne retningslinjer for Statens pensjonsfond utland, og midlane blir plasserte på ulikt vis – nokre av dei hamnar òg i Tyskland. Men det er ikkje slik at regjeringa har oppretta ei eiga låneordning til vegbygging rundt omkring. Det er ei gedigen misforståing.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Til spørsmål nr. 1: Det er feil. Det er altså slik at Stortinget vedtek eit statsbudsjett etter forslag frå regjeringa, inkludert kor mykje vi skal bruka til vegbygging i Noreg. Så blir midlane i petroleumsfondet plasserte etter visse retningslinjer. Svar på nr. 2: Det er ingen grunn til å retta opp noko i proposisjonen – eg forstår at Nesvik kanskje berre har lese to eller fem linjer. Det er slik at det er bompengeselskapet som inngår den endelege avtalen, og det er difor lånekostnadene kjem fram på eit seinare tidspunkt, men med 6,5 pst. rente til grunn er kostnaden 425 mill. kr.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Lat meg berre aller fyrst for ordens skuld – i tilfelle Nesvik har misforstått – gjera det heilt klart: Eg legg til grunn at det er Stortinget som gjer vedtak om statsbudsjett, inklusiv kva som skal gå til ulike formål. Eg meiner det òg var slik eg uttrykte meg. Det er jo difor slik at i løpet av eit år blir Stortinget invitert til å fatta atskillege vedtak som detaljerer dette ytterlegare. Eit av dei er jo nettopp det vedtaket som vi skal gjera no, som handlar om Tresfjordbrua og Vågstrandstunnelen. Så oppfatta eg det slik at Nesvik trur at vi krev inn 6,5 pst. av desse bompengane i statlege renter. Det eg med få ord prøvde å seia, var altså at vi legg til grunn 6,5 pst. renter i dei bompengeproposisjonane som vi legg fram, men det er bompengeselskapa som gjer den endelege avtalen og det endelege vedtaket der. Her er det allereie antyda at det kan bli til ei lågare rente. Det kan då igjen få følgjar anten for takstnivået eller for nedbetalingstida. Så er det ueinigheit mellom Framstegspartiet og resten av Stortinget når det gjeld både storleiken på eit statsbudsjett og korleis ein skal bruka pengane. Det kjem òg til uttrykk i dag, når Framstegspartiet har langt fleire statlege midlar å bruka òg på dette prosjektet. I den samanhengen vil òg korleis ein skal plassera Statens pensjonsfond utland, vera ei spesiell sak. Det er rett at det vart kjøpt tyske obligasjonar til 1,8 pst. rente. Men det som ikkje er rett, er at staten har eit lånekontor der ein låner midlar til utlandet til 1 pst., og der ein krev 6,5 pst. når det gjeld f.eks. Tresfjorden. Det er ein samanheng der som eg skjønar ikkje alle like lett får tak i. Til slutt: Det vart reist spørsmål om storleiken på programområdet og moglegheita til å setja inn endå fleire trafikktryggleikstiltak på vegane. Dette er noko vi skal sjå på i tida framover.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Svaret på begge spørsmåla er ja. Det er svært viktige spørsmål som her blir reiste. Sykkel i seg sjølv er eit godt framkomstmiddel, men ikkje minst omsynet til helse og miljø tilseier at det er viktig å auka merksemda på sykkel som framkomstmiddel. Når det gjeld skulevegen, har Vegdirektoratet utarbeidd ein eigen rettleiar for trafikkløysingar i skulen sitt nærmiljø. Trygg Trafikk har òg utarbeidd ein rettleiar for vurdering av skulevegen. Vi skal òg styrkja merksemda på det. Så må eg seia at i tillegg til kommunane sitt arbeid med trafikktryggleiksarbeid har eg lyst ut ein eigen trafikktryggsleikspris for i år som eg skal dela ut no i vår, og der vil nettopp desse to elementa vera viktige.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Dagens rammer for parkeringsregulering er ikkje gode nok. Dette gjeld særleg privat parkering, men òg parkeringsregulering på offentlege område kunne vore betre. Eg ser difor fram til at den nye felles parkeringsordninga som Samferdselsdepartementet arbeider med, blir gjennomført. Arbeidet har teke lang tid. Det har vore nødvendig for å koma fram til optimale løysingar for alle partar. Det viktige formålet i arbeidet har vore å gjera reglane meir brukarvenlege og å ta vare på konkurranseomsyn mellom private og offentlege aktørar. Dei problemstillingane som er tekne opp i representantforslaget, gjeld særleg reaksjonane ved brot på parkeringsreglane. Rett nok er desse spørsmåla viktige for forbrukaren, men eg er òg oppteken av å betra kvaliteten på skilting, på oppmerking og på betalingsordningar. Desse problemstillingane og mange andre er vurderte i arbeidet med den nye felles parkeringsordninga. Vi har under arbeidet søkt å vareta omsyna bak forslaga. Eg er trygg på at den enkelte forbrukaren vil oppleva ein betre «parkeringskvardag» når dei ulike reglane i fellesordninga blir innførte. Innføring av desse reglane vil krevja lovendringar, særleg i vegtrafikklova, og departementet arbeider no med forslag til desse endringane. Arbeidet er ikkje ferdig. Eg kan difor ikkje kommentera detaljane i forslaga. Etter at lovendringsforslaga har vore på høyring, vil eg leggja dei fram for Stortinget. Eg har høyrt dei ulike innlegga her i dag, og eg vil understreka at eg kjem til å lesa desse innlegga med interesse for om mogleg å sjå om det er noko som i det heile ikkje er dekt i eit arbeid som har gått føre seg i fleire år – dette for å unngå unødvendige ekstrarundar. Men lat meg berre seia det ein gong til: Vi skal ha eit lovarbeid ut på høyring; det skal koma endringar her.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Eg skjønar det utolmodet. Eg synest sjølv ikkje det er særleg tilfredsstillande å høyra at det var ei arbeidsgruppe som var nedsett av Samferdselsdepartementet i 2006, som føreslo ei felles parkeringsordning. Så viste det seg nok i ettertid at det var behov for ytterlegare arbeid. Difor har me hatt ei arbeidsgruppe til, det er jo vanskelege avvegingar som skal gjerast. Til det tredje spørsmålet – når ein kjem til å leggja fram for Stortinget noko på dette feltet: Det er min ambisjon å få lovforslaget ut på høyring i løpet av dette året.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Til den kontakten som har vore, så er det slik at vi deltek på ei rekkje nordiske ministermøte og andre møte der vi drøftar ulike tema, utan at vi kvar gong melder vidare til Stortinget det vi har snakka om. Det ville, trur eg, òg vera nokså uhandterleg både for dei ulike departementa og for Stortinget. Det konkrete spørsmålet som vart stilt i samband med revidert nasjonalbudsjett, gjaldt ikkje, slik eg forstår det, den lova som vart innført i Sverige årsskiftet 2008/2009. Det gjaldt den utvidinga av lova som blir drøfta akkurat i desse dagar, og som det elles er brei einigheit om.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Til det er svaret ja, det kjem eg til å gjera. Samtidig må eg understreka at dette er nasjonale lovreglar som Sverige, slik eg skjønar det, er i sin fulle rett til å vedta. Men eg kjem til å formidla vidare den uroa som eg har registrert her. Det er – det vil eg understreka – ei uro som eg sjølv har frå før, men som vi har hatt få moglegheiter til å gjera noko med. Eg skal treffa den svenske ministeren allereie neste veke, og eg skal ta ein fyrste kontakt om det då.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
På det er svaret ja. Eg skal òg sørgja for at det embetsverket som frå før er langt meir inne i dei tekniske detaljane når det gjeld dette, enn eg er, òg tek kontakt i den samanhengen og vidarefører den dialogen som dei har hatt frå før.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2012-05-31:
Det er ei side ved Framstegspartiet sitt forslag som ikkje er kommentert av meg. Det er forslaget om å bringa denne lova inn for EU-domstolen. Det er altså slik at FRA-lova har til hensikt å sikra svenske tryggleiksinteresser. Det blir rekna som ei nasjonal sak, som ikkje blir regulert av fellesskapsretten. Difor er det etter mi vurdering ikkje særleg relevant å bringa FRA-lova inn for EU-domstolen. Men lat meg no understreka, for det fyrste, at frå svensk side er det altså understreka at det må finnast ein god grunn for å gjera slik kontroll, og at Försvarsunderrättelsedomstolen må ha gjeve ei rettsavgjerd som tillèt eit slikt tiltak. For det andre skal altså domstolen behandla eventuelle søknader i tråd med føringane om at signalspaning berre skal tillatast når den nødvendige informasjonen ikkje kan skaffast på ein mindre inngripande måte. For det tredje har eg allereie referert at vi både har uformell og formell dialog, og det er difor vi har vist til dette eine møtet, formelt, på embetsmannsnivå. No har eg allereie svart Stortinget at eg kjem til å fylgja denne saka nærmare opp, og då får vi òg leggja til grunn at vi melder tilbake på eigna måte.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
I kjent stil fra denne regjeringen lar man befolkning og myndigheter lokalt ta både belastning og regning. De varige og virkningsfulle virkemidlene er det jo staten sentralt som rår over. Erfaringen fra Bergen, som er et av eksemplene som har ledet til denne lovendringen, er at man bruker økt tilbud i kollektivtrafikken som virkemiddel for å få folk til å bruke noe annet enn bil i sin persontransport. Det er staten som sitter på rammene for kollektivtransporten. Vi har stilt spørsmål gjennom saksbehandling og fått svar fra statsråden. Jeg spør likevel igjen: Hvorfor vil ikke regjeringen og Samferdselsdepartementet vurdere økt bruk av statlig kjøp av kollektivtransport i de få byene, i de ytterst få tilfellene i løpet av et år som vi snakker om, og som faktisk er bakgrunnen for denne lovendringen? Hvorfor vil man ikke øke busstilbudet, og hvorfor vil ikke staten være med og ta denne regningen, som gjør at man får et bedre kollektivtilbud i perioder hvor det er nødvendig med ekstra innsats i de store byene?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Til foregående taler: Sikre og miljømessige veier og sikre og miljøvennlige biler gir færre skader og færre syke. Og da har også representanten Langeland fått svar. Det er riktig, som flere har vært inne på, at det er et bredt flertall i Stortinget i denne saken. Det er det i alle bompengesaker, et bredt flertall, hvor Fremskrittspartiet ikke er med – heller ikke i denne saken – fordi bompenger, etter Fremskrittspartiets mening, er et dårlig virkemiddel i alle sammenhenger. Det er noen situasjoner, i noen få store byer, noen få ganger i året, ved spesielle værmessige forhold, som gjør at vi nå får utvidet adgangen til å skrive ut mer lokal bompengekostnad på bilistene. Det er samtidig også nødvendig å peke på at dette faktisk kan være en første åpning for en slags snikinnføring av en ekstra rushtidsavgift. Det er i denne saken fokus på tiltak som kan gjelde der det er fare for overskridelse av grenseverdier, og de ytterst få gangene det har vist seg å være tilfellet. Men de permanente tiltakene, de virksomme virkemidlene, som vil virke i alle de store byene som har opphopning av trafikk, som vil virke hele året, uansett vær, er det faktisk staten som rår over, først og fremst ved bygging av et sikkert og miljøvennlig veinett. Det er staten som rår over virkemidlene som gjør at vi kan få en nyere, sikrere og mer miljøvennlig bilpark, og ikke minst er det, som jeg var inne på i replikkvekslingen, staten som rår over tiltak som å kjøpe kollektivtransport, altså persontransport, i de store byene. Det spesielle forholdet er jo at det var det tiltaket som virket da det var krise i Bergen. Det var veien og bussen som reddet persontransporten. Men det er en regning, og den regningen mener Fremskrittspartiet at staten skal være med og ta. I den forbindelse er det, som jeg har sagt flere ganger i denne salen – og dessverre må gjenta mange ganger til, tror jeg – en skjevdeling mellom de store byene, der Oslo får særbehandling, og de øvrige av de største andre byene får svært lite når det gjelder statlig kjøp av nettopp persontransport. Oppfordringen er fortsatt at det må regjeringen og statsråden se nærmere på og sørge for at den skjevdelingen fjernes. Det betyr at vi vil få et økt og bedret kollektivtilbud i de andre store byene, og det vil også sørge for en permanent virkning i biltrafikken, og også en permanent reduksjon i utslippene.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Til representanten Myraune: Det ville jo være en spennende utvikling hvis Høyre etter hvert kunne få et annet og mindre endimensjonalt syn på å bruke så mye bompenger i finansieringen av infrastrukturen i Norge. Jeg tok ordet for å si, med adresse til representanten Hareide, at eksempelet med «nokre få byar, nokre få gonger» og ytterst vanskelige og alvorlige tilfeller av svært kort varighet, kjenner vi. Det kjenner vi bl.a. fra Bergen. Jeg har forsøkt å si på flere måter at da er det tiltaket som virker, en bussbasert løsning hvor vi øker kollektivandelen mer enn det vi normalt klarer å få ut på disse stedene. Men da er det altså buss som må til, og det er en regning å betale. Så Fremskrittspartiets tiltak, i stedet for å skrive ut mulighet for mer bompenger og sanksjonere det, er at vi setter inn flere busser – som man likevel må gjøre – sånn at kollektivtilbudet blir mer attraktivt. Men da er det en regning. Vårt ønskemål er at staten skal ta den regningen. Vårt krav er faktisk at staten må ta den regningen på samme måte i andre store byer som den faktisk langt, langt på vei allerede gjør i hovedstaden Oslo, hvor vi nå befinner oss. Siden Bergen er eksempel på en av disse byene hvor det en sjelden gang inntrer en situasjon som ligger bak hele lovsaken i Stortinget, er det verd å nevne skjevdelingen og gjenta den en gang til fra Stortingets talerstol: Staten kjøper kollektivtransport, persontransport, i Oslo for mellom 600 mill. kr og 700 mill. kr i løpet av ett år. Bergen får 19 mill. kr. Der ligger problemet. Der ligger utfordringen: forskjellen mellom 600 mill. kr til 700 mill. kr i løpet av ett år og 19 mill. kr i løpet av ett år. Vi kunne altså få et helt annerledes bussbasert kollektivtransportsystem i Bergen hvis staten fordelte sine midler litt jevnere. Det er det vi er på jakt etter fremfor å skrive ut mer bompenger.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Jeg var ordrik i forrige sak. Jeg skal forsøke å bidra til møteavvikling med å være litt kortere nå. E136 mellom Dombås og Ålesund er hovedveien til Østlandet fra Sunnmøre og deler av Romsdal. Deler av E136 – mellom Ålesund og Åndalsnes – er ulykkesbelastet og utsatt for skred. Utbygging vil gi trafikantene en mer skredsikker vei, bedre fremkommelighet og gi bedre trafikksikkerhet. I tillegg vil reiseavstanden mellom sentrale steder på Sunnmøre og mellom Vikebukt og Helland i Vestnes kommune bli vesentlig kortere. Det er bra at Tresfjordbrua og Vågstrandstunnelen blir bygget samtidig. Det er fornuftig ressursbruk og vil gjøre anleggsdriften mer effektiv. Det er rett og slett god FrP-politikk. Vi gleder oss over at det bygges, men vi avviser bompenger. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i innstillingen. Vi vil bygge de omtalte prosjektene med statlig finansiering i stedet for å tvinge bilistene til å kjøpe vei finansiert med en dyr avbetalingsordning. I tillegg til bompenger på 625 mill. kr skal bilistene også betale renter på 425 mill. kr og innkrevingskostnader på 90 mill. kr. Bilistene skal altså betale 515 mill. kr til for å bidra med 625 mill. kr i prosjektfinansiering! Det er dyrt, det – spesielt i et land der statsministeren skryter av at nasjonen er så rik at det er unødvendig å låne for å bygge vei. Fremskrittspartiet vil ha en egen sak om dimensjonering av nye veier, både på fylkesveinettet og på riksveinettet. Når vi bygger nye veier, slik som i denne saken – faktisk også ny europavei – så må det være en dimensjonering som tåler trafikkøkningen som vi vet kommer, og ikke slik som nå, som med denne regjeringen, at nye veier bygges med trafikkmessig underdimensjonering.
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Det er nettopp foruroligende at såpass mange i Stortinget er lite opptatt av et så viktig spørsmål som dette. Det er riktig at dette forholdet er brakt inn for European Court of Human Rights. Det er Den internasjonale juristkommisjon – norsk avdeling som har gjort det. Jeg har lyst til veldig kort å sitere to linjer derfra, selv om det er på engelsk. Det er en omtale av «Norwegian citizens», med følgende sitat: «(…) but also basically «lawless» with regard to any legal protection or remedies by which their basic rights to privacy and freedom of expression can be secured.» (…) Det er ganske alvorlige forhold som bringes inn for denne domstolen. Det reiser mange spørsmål i denne saken, ikke minst om måten saken møtes på her i Stortinget, og om den aktiviteten i saken som gjelder svenske myndigheter som statsråden nå har forsøkt å redegjøre for. Dette reiser mange spørsmål, og et av dem man kan stille, er om man bevisst ønsker å underkommunisere denne problemstillingen. Men den er der, og den kom da loven først kom i Sverige, og den får en ny dreining når loven utvides. Begge forhold er tatt opp i Fremskrittspartiets Dokument 8-forslag, og den får en ny omdreining når loven utvides, altså senere i 2012. Det bringer en ny dimensjon inn i personverndiskusjonen. Vi tar dessverre et nytt steg mot mindre personvern. Fra det vi gjorde da vi innførte datalagringsdirektivet, tar vi et nytt steg ut i det utrygge, og det skjer i vårt naboland. Den tilbakemeldingen vi får derfra, er at svenske myndigheter antakelig har lyttet vennlig til oss, men sagt at de bryr seg lite, og lite vil bli gjort. Da er det litt betryggende at statsråden nå forsikrer oss om at hun skal holde mer trykk enn det lille trykket vi kan avlese at har vært, men det er ikke betryggende nok. Et av spørsmålene til slutt er hvorfor norske myndigheter ikke vil gjøre som Fremskrittspartiet foreslår, nemlig å ta denne saken videre inn for EU-domstolen. Her blir vi mindre herre i eget hus, her bringer vi norske borgere inn i uttrygghet når det gjelder personvernet, og vi lar svenskene og svenske myndigheter gjøre det, med aktverdig begrunnelse. Det er oss det går ut over. Da må vi vurdere alle virkemidler som finnes, og det er det Fremskrittspartiet oppfordrer til og foreslår, bl.a. i det forslaget som vi har satt frem.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Det høres flott og fint ut når statsråden kommer med de flotte ordene om at prinsippet er at det er forurenseren som skal betale. Nå er det slik at bilistene betaler inn 50–60 mrd. kr i året og får under 20 mrd. kr tilbake til veiformål, og hvis man ser på investeringer, er det i overkant av 5 mrd. kr. Utfordringen min til statsråden, når det gjelder dette forslaget, er: Hvis folk i f.eks. Oslo eller Bergen hadde gjort det statsråden ønsker at de skal gjøre, nemlig slutte å kjøre bil, hvem skulle da finansiere buss- og kollektivtilbudet i denne byen, eller i Bergen eller i andre byer for den sakens skyld, når man har en regjering som hele tiden forsøker å få penger ut av folk og få finansiert veibygging og kollektivtilbud med bompenger? Hvem skal betale da, statsråd? Er det ikke snart på tide at staten tar ansvar, sørger for et skikkelig kollektivtilbud og heller finansierer opp det, istedenfor å flå norske bilister?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Jeg vet at det er mange i denne salen som er glad i en viss Schwarzenegger, eller Terminator, og spesielt den kampen han har kjempet for miljøet rundt omkring, og kanskje spesielt i USA. Det er litt interessant å se hva enkelte stater i USA gjør. Jo, de har faktisk forbudt dieselbiler i byene. I Norge har vi gjort det stikk motsatte med den rød-grønne regjeringen, som sier de er opptatt av miljøet. Vi har redusert avgiftene på dieselbiler og økt dem på bensinbiler, som slipper ut mindre lokal forurensing, og som ville vært bedre for lokalmiljøet. Så må regjeringen ta inn over seg at konsekvensen av politikken er at flere kjøper dieselbiler, og det blir mer lokal forurensing. Det er faktisk litt synd å si det, men regjeringen må ta inn over seg at deres egen politikk ikke har fungert. Vi har fått mer lokal forurensing. Når jeg hører på representanten Langeland som sier at dette gir lokalpolitikerne nye muligheter, står den samme staten – med samferdselsministeren i spissen – og truer med rushtidsavgift og andre avgifter i brevs form: Hvis dere ikke gjør som vi sier, kommer vi og tar dere og sørger for at dere ikke får belønningsmidler og andre midler, som gjør at dere kanskje kan få et bedre kollektivtilbud i kommunene og i de store byene. Når saksordføreren, Halleraker, sier at bompakken er ønsket lokalt, kjenner ikke jeg mye folk lokalt som synes det er greit med bompengeringer, eller bompakker, for den sakens skyld. Men de er utsatt for en statlig utpressing som vi har sett i mange saker: Enten gjør dere som vi sier, eller så får dere ingenting. Vi har registrert enkelte steder – bl.a. E8 og andre steder i landet – der statsråden har vært ute og sagt at gjør dere ikke som vi sier, tar vi fra dere de pengene vi har satt av i forslag til Nasjonal transportplan. Så sier Rommetveit, Arbeiderpartiets talsmann, at dette er nyttige og nye virkemidler. Jeg synes ikke det er noe nyttig i dette i det hele tatt, jeg. Jeg synes det er dårlige virkemidler, for det vi faktisk kunne gjort – de gode virkemidlene – var å gjøre noe med drivstoffet man kjører på, at man f.eks. i stedet for å kjøre på diesel kunne kjørt på GTL. Det betyr at man må ta bort mineraloljeavgiften på et produkt som ikke er mineralolje. Det ville redusert utslippene kraftig i byene. Eller kanskje man burde sørget for at folk kjøpte de bilene som slipper ut minst lokal forurensing. Det er tiltak som funker. Men det er tiltak som gjør at staten får litt mindre penger. Disse tiltakene er bare «pisketiltak», som gir mer inntekter til staten og mindre tilbake til folk flest. Så jeg håper at folk støtter Fremskrittspartiets forslag.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Når representanten Bjørnflaten viser til Astma- og Allergiforbundet, bør hun kanskje ikke bare fortelle halve sannheten, men ta med alt. For det Astma- og Allergiforbundet også sa på høringen i transportkomiteen, var at det er viktig at de får permanente tiltak som gir lavere forurensingsnivå gjennom hele året. Akuttiltak vil ikke bidra til lavere årsmidler. Det er det også viktig å ha med seg. Jeg synes det er ganske moro når representanten utfordrer meg på hva Fremskrittspartiets løsninger er. Jo, løsningene våre er veldig klare og tydelige. Det handler om å redusere avgiftene, det handler om å ta i bruk ny teknologi, det handler om å se på andre former for drivstoff, det handler om å redusere alderen på bilparken for derigjennom å redusere utslippet fra bilparken. Ikke minst betyr det også at vi ønsker å styrke kollektivtrafikken. Men vi mener faktisk at det er et statlig ansvar å styrke kollektivtrafikken også. Derfor har vi foreslått i våre alternative statsbudsjett og i våre nasjonale transportplaner at vi må styrke kollektivtilbudet, både det veibaserte og det jernbanebaserte. Det er tiltak som funker. Jeg har lyst til å spørre: Hva var det tiltaket som faktisk gjorde at man reduserte biltrafikken mest gjennom Oslo? Var det bompengene, var det økte bompenger, eller var det andre restriktive tiltak? Nei, det året da man reduserte biltrafikken mest, var etter finanskrisen. Det var det tiltaket som sørget for at man reduserte trafikken mest gjennom Oslo – og snittet i Oslo. Det viser jo at de tiltakene som flertallet her er så opptatt av skal virke, virker ikke, for de aller fleste som kjører bil, kjører bil fordi de er nødt til å kjøre bil – ikke fordi de synes det er gøy. Folk står ikke i kø fra Asker og inn hit fordi de synes det er gøy å stå i kø. De gjør det fordi de er avhengig av å bruke bilen – de må bruke bilen. Langeland sier at folk flest er positive til dette. Det er jo ikke folk flest som er spurt. Det er noen ytterst få – noen organisasjoner og noen andre – og det er stort sett de som prater høyt. Hvis man prater med folk flest, synes folk flest at dette er et kjempedårlig tiltak. Så jeg opplever i hvert fall at Langelands tiljubling av at dette er det folk flest vil ha, er langt fra det vanlige folk sier – i hvert fall ikke de folkene jeg møter. Så hele poenget er at dette er litt sånn slag i luften. Man skal liksom prøve å vise handlekraft og si at nå skal man gjøre noe med de lokale utslippene. Men da burde man, som sagt, gjort noe med avgiftssystemet – sånn som Terminator Schwarzenegger har gjort – for å jobbe med det lokale utslippet, og ikke være så opptatt av det andre. Jeg tror det er det som er viktig.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Først tror jeg kanskje representanten Bjørnflaten burde høre litt bedre etter. Jeg sa det var mange i denne salen som synes Schwarzenegger var en god mann. Jeg har ikke sagt at han er det, men jeg skjønte jo på representanten Bjørnflaten at hun synes at han gjør veldig mye bra. Så til representanten Hareide: Jeg er definitivt ikke for noe dieselforbud. Men jeg er for å redusere engangsavgiftene på bensinbiler også. Jeg er for å redusere engangsavgiften for å få bedre og mer miljøvennlige biler og skifte ut den gamle bilparken. Hvorfor skal vi ha en av Europas eldste bilparker i dette landet? Det burde ikke være sånn. Jeg tror det viktigste er å gjøre noe med engangsavgiften. Det vil virkelig være en revolusjon. Som sagt er dieselforbud et dårlig tiltak, men det finnes mange andre gode tiltak: GTL og annen ny teknologi vil være de tiltakene som virkelig vil revolusjonere her og gjøre en skikkelig forskjell. Men jeg skjønner at det er det gamle sporet regjeringen og de andre partiene er med på.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Ja, alle er kjempefornøyd med at det nå kommer en ny vei. Jeg er veldig glad for hver eneste meter ny vei vi får, men jeg er ikke like glad for hvordan man har tenkt å finansiere det. Spørsmålet mitt til statsråden er: Er det ikke litt spesielt at man på dette prosjektet skal ha 425 mill. kr i rentekostnader– det betyr 6,5 pst. lånerente, det kan jo bli noe lavere – når man låner ut penger til Tyskland og andre land til under 2 pst.? Det er altså en tredjedel av det man nå skal kreve inn av renteinntekter i dette prosjektet. Er det ikke litt flaut for statsråden å pålegge bilistene, som er helt avhengig av veien, å betale en så stor ekstraregning? Burde man ikke i hvert fall fått den samme renten som utlånsrenten til andre land?
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Veldig gjerne, president!
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Jeg har lyst til å utfordre ministeren litt videre, for hun sier at det er uttrykt i Datatilsynets årsrapport hva som har skjedd her. Jeg trodde at man fikk et klart og tydelig svar fra departementet, som sier at det ikke har vært noen formell kontakt annet enn på embetsnivå én gang i 2009. Jeg vil gjerne be statsråden om å svare: Stemmer det, og kan statsråden sørge for at komiteen får all dokumentasjon på den kontakten og dialogen som har vært? For det er alvorlig for personvernet til enkeltmennesker i Norge at man kan bli utsatt for total overvåking av innholdet i det man sender på e-post.
Bård Hoksrud (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Jeg har lyst til å lese hva spørsmålet som ble stilt, var: I hvilken grad har regjeringen hatt kontakt med svenske myndigheter når det gjelder FRA-loven og utvidelse av denne? Når statsråden i stad sa at hun tolket hva som har skjedd etter 2009, var ikke det spørsmålet, spørsmålet er begge deler. Det betyr at det som statsråden svarte på i stad, ikke er riktig. Det jeg går ut fra at Samferdselsdepartementet og statsråden har lest og svart Stortinget på, er at det har vært ett møte, og det var før loven trådte i kraft i 2009. Jeg synes dette er alvorlig, og jeg er glad for at statsråden nå sier at hun skal være mer fremoverlent på dette, fordi hun er enig i at dette ikke er bra for norske borgere. Men jeg synes det er for passivt at statsråden i tillegg hele tiden skylder på at dette er nasjonalt lovverk i Sverige. Hele poenget for Fremskrittspartiet og grunnen til at vi ber statsråden om å ha en mye mer offensiv holdning og være mye opptatt av dette, er at vi må prøve å påvirke svenske myndigheter – på samme måte som innbyggerne i Sverige har påvirket svenske myndigheter til å endre regelverket og lovverket der overfor svenske innbyggere. Men det er tydeligvis greit så lenge det ikke er svenske innbyggere. Jeg opplever nå at statsråden ikke har gjort så veldig mye offensivt for å hindre FRA-loven og den inngripen den medfører i enkeltmenneskers personvern her i Norge, og ikke minst de nye konsekvensene den får for innbyggerne i Norge fra 1. oktober 2012. Jeg håper virkelig at vi ser en mer offensiv statsråd, og at vi får en oversikt over hva statsråden har gjort i denne saken. Jeg vil også oppfordre statsråden til å lese innlegget til Jon Wessel-Aas om at svensk overvåkning er krenkende for norske borgeres menneskerettigheter, og den klagen som også er sendt til Europarådets menneskerettighetsdomstol. Jeg håper statsråden leser dette og kommer mer offensivt på banen for å ivareta personvernet til norske innbyggere. Jeg synes det er trist at man har gjort så lite for å hindre den massive muligheten som svenske myndigheter har fått til faktisk å gå inn i innhold på internettrafikken til norske borgere. Jeg håper at statsråden kommer tilbake og sørger for at vi får vite om alt som er gjort i denne saken, og for å få se hvor offensivt det har vært. Som sagt: Vi har opplevd at representanter her har sagt at dette burde ikke Stortinget blande seg opp i. Jeg synes definitivt at dette er noe Stortinget burde blande seg opp i og faktisk burde kunne instruere regjeringen til å følge opp, for å ivareta norske innbyggeres rettigheter og personvern.
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
I en NRK-debatt som jeg var i sammen med representanten Hoksrud for en stund siden, hevdet han at Fremskrittspartiet var veldig opptatt av en mer klimavennlig transportpolitikk. Men når det kommer til stykket, som i debatten i dag, ser vi veldig lite spor av det, verken i innlegget til Fredriksen eller til Hoksrud. Og det er jo det som er betegnende for Fremskrittspartiet: Når de har mulighet til faktisk å være med på substansielle vedtak, stiller de aldri opp. Det eneste svaret, stort sett, er mer vei, veldig mye vei, og en politikk som regjeringen allerede delvis gjennomfører. Det er nemlig slik at regjeringen har gjort endringer i avgiftsopplegget for å få folk til å kjøre mer miljøvennlig bil, bl.a. gjennom å redusere engangsavgiften. Det har ført til gode resultater. I 2011 var gjennomsnittlig utslipp fra nyregistrerte personbiler i Norge 134 g/km. Dette er altså 7 g lavere enn i 2010. Det gjennomsnittlige CO2-utslippet er blitt redusert med 43 g/km de siste fem årene. Og Norge er altså det ledende elbillandet i verden. Videre er det sånn at Norges Astma- og Allergiforbund, som representanten Fredriksen trykte til sitt bryst, støtter forslaget om innføring av økte bompengetakster ved fare for høy luftforurensing. Derfor har jeg noen spørsmål til representanten Fredriksen. Spørsmål én: Anerkjenner representanten, og Fremskrittspartiet, at luftforurensingen fra den norske bilparken faktisk har gått ned som resultat av endringen regjeringen har gjort? Spørsmål to: Hva er svaret Fremskrittspartiet har til Astma- og Allergiforbundet på at partiet velger ikke å støtte forslaget som vi behandler i dag? Og spørsmål tre: Fremskrittspartiets politikk, som vil medføre fjerning av bompenger, massiv utbygging av vei – det skal riktignok være miljømessig – og massive endringer i avgiftspolitikken, vil føre til en dramatisk økning i veitrafikken, særlig i de store byene. Hvordan harmonerer dette med Fremskrittspartiets påstander om at også de er opptatt av en mer klimavennlig og miljøvennlig transport?
Anne Marit Bjørnflaten (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Etter at regjeringen hadde lagt fram statsbudsjettet for 2012, sendte Astma- og Allergiforbundet ut en pressemelding med overskriften: «Seier for helsa – regjeringen tar tak i dieselforurensningen.» Heldigvis er ikke Astma- og Allergiforbundet så tungnemme som Fremskrittspartiet tydeligvis er, for de har nemlig forstått det som også alle andre i denne sal har forstått: Regjeringen er opptatt av reelt å få ned klimaforurensningen fra biltrafikken. Derfor har vi fått på plass ordninger som favoriserer ny teknologi, og som har ført Norge til verdenstoppen som elbilland. Derfor har vi gjort endring i avgiftsopplegget, som har redusert klimautslippene fra bilparken. Derfor har vi tatt et løft for å bygge ut jernbanen, og derfor fremmer vi hele tiden forslag for å bedre klimaforurensninger fra bilparken – som det vi behandler i dag – som vil sette byene i stand til å innføre økte bompengetakster ved fare for for høy luftforurensning. Jeg registrerte at representanten Fredriksen ikke svarte på ett av mine spørsmål. Han svarte ikke på om han faktisk mente eller anerkjente at Norge har redusert sine utslipp. Han svarte heller ikke på hva han vil svare Astma- og Allergiforbundet ved ikke å støtte dette forslaget, som de selv har ivret for. Men jeg har også registrert at Schwarzenegger, som representanten Hoksrud var så imponert over, også har latt seg imponere over resultatene i Norge. Da han var i Norge, skrøt han nemlig veldig av de resultatene vi har fått, nettopp når det gjelder å fornye bilparken, nettopp når det gjelder å redusere klimautslippene fra transportsektoren. Så man kan si mye om Terminator, men han har i hvert fall litt lettere for det enn Fremskrittspartiet.
Siri Hov Eggen (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Det er alltid besnærende å høre Fremskrittspartiet diskutere miljøpolitikk. Det er jo som om vi er på hver vår planet, eller på Mars og Venus på én gang her i salen. Så må jeg nok si at Fredriksens påstand om hvor fokuset til regjeringspartiene er, krever en ganske skarp kommentar. Ja, fokuset til i hvert fall denne representanten og mitt parti er treåringen som må være inne den vinterdagen fordi det er så mye svevestøv ute, fordi noen andre skal ut og kjøre bil. Det er det fokuset vi skal ha. Hvis vi glemmer det helsefokuset og vikler oss inn i altfor mye utslipp og bilteknologi, mister vi noe av det som er det viktigste i denne saken. Så skulle jeg ønske at Fremskrittspartiet så den sammenhengen som alle andre partier har sett – at det er en åpenbar sammenheng mellom denne endringen i veiloven og det lokale ansvaret fylkeskommuner og kommuner har for kollektivtilbud. For dette handler jo ikke om at bompengeselskapene skal få mindre penger på kort sikt. Det handler om at man skal legge til rette for bedre kollektivtrafikk neste uke, neste år og om ti år. Det er en åpenbar sammenheng at de som kan beslutte dette nå – regionalt – også skal lage et bedre kollektivtilbud. Det hadde vært en fordel om Fremskrittspartiet kunne se den åpenbare sammenhengen. Så tegnet jeg meg egentlig for å kommentere det representanten Hoksrud sa om bompasseringen i Oslo-bommen. Den kjenner jeg ganske godt til. Den årsmeldingen har vi behandlet i et annet politisk organ jeg sitter i. Ja, det stemmer: Da det var finanskrise, gikk bompasseringene ned. Det er ikke sånn at vi går og ønsker oss en ny finanskrise, men da lærte politikerne i Oslo og Akershus at én av fire biler som passerer Fjellinjen hver eneste dag, egentlig ikke må ut og kjøre bil. Det er ikke nyttetrafikk, det er ikke næringslivet som skal ha fram varer og tjenester, det er ikke folk som skal på jobb. Det er folk som er ute og kjører bil for å gjøre noe annet. De kunne også tatt bussen eller tatt banen. Det er foruroligende i en region hvor veksten i befolkningen må tas kollektivt. Da trenger vi andre løsninger enn å kjøre bil og slippe ut mer svevestøv. Hadde én av fem biler på E18 hatt mer enn én i bilen, ville det ikke vært noen kø på E18. Det er også en annen utfordring denne regionen har med trafikkavvikling. Så bedre biler løser ikke alt. Byområder skulle kunne bestemme dette. Vi kunne satse på kollektivtrafikk, og det er jo det vi vil ha fokus på – at barn kunne være ute og leke også om vinteren, og at folk kan ta bussen til jobben. Så enkelt er det. Vi har skapt en sammenheng med å si at nå kan disse vedtakene fattes lokalt, og de samme lokale politikerne kan legge til rette for et bedre kollektivtilbud. Noen ganger er det enkleste det rette. Vi er jo ikke overrasket over at Fremskrittspartiet ikke ser den sammenhengen, men det må påpekes at i Oslo og Akershus har man sett sammenhengen for lenge siden. Vi går ikke og ønsker oss en ny finanskrise, men vi skjønner at kollektive løsninger er framtiden. Det er også løsningen i den reforhandlede Oslopakke 3, hvor Fremskrittspartiet har valgt å sette seg på utsiden.
Lars Myraune (Høyre), 2012-05-31:
Når utblåsning fra biltrafikken sørger for at det blir dårlig luft i byene, er det en oppgave for lokale myndigheter og for sentrale myndigheter å sørge for helsen til folk – i noen få byer, noen få ganger, som det ble sagt her før i debatten. Da synes jeg det er på sin plass at det blir gitt en ordning, slik at de lokalt kan bestemme dette. Det er i god ånd med lokaldemokratiet. Når vi nå også i denne debatten har fått bompengefinansiering som en hovedsak, vil jeg tro at da har vi kanskje hørt det for i dag, da. Så når vi nå i neste sak skal snakke om et bompengefinansiert prosjekt på Møre, håper jeg at vi betrakter oss som å være ferdige med den diskusjonen om bompenger. Vi har da i denne sal hørt så mange ganger – jeg tror vi kan telle hundrevis av ganger – at Fremskrittspartiet er imot bompenger. Vi vet det, vi har skjønt det – både vi som er i salen, og de som hører på utenfra. Det kommer ikke nye argumenter noen som helst gang, og Fremskrittspartiet sentralt er imot selv egne partifeller lokalt som finner at det er en god løsning. Så jeg ser fram til at vi nå kanskje har kommet til enden på den debatten, for da kan Fremskrittspartiet komme tilbake og si når de har endret syn. Det er en nyhet. Det er ikke noen nyhet at de er imot bompenger. Det er vi godt kjent med. Nå er det her å håpe at det blir en kortvarig løsning, for det går imot at bilparken i Norge blir bedre. Da er det selvfølgelig et poeng at vi etter hvert kunne få billigere biler, men skattlegge mer bruken av bilene. Det ville vært i en god ånd, synes jeg. Når Hoksrud sier at han ikke kjenner veldig mange mennesker som synes dette er greit, må jeg jo si at hvis han snakker bare med fremskrittspartifeller, kan det hende at den gjengen blir mindre og mindre – hvis vi skal lytte til meningsmålingene, da. Så jeg vil si til Hoksrud at det kan være godt å lytte til noen andre også.
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2012-05-31:
Som saksordfører er jeg glad for å kunne legge fram frihandelsavtalen mellom EFTA-statene og Hongkong SAR og en avtale om handel med landbruksvarer mellom Norge og Hongkong SAR, begge av 21. juni 2011. Hovedmålsettingen med frihandelsavtalen er å stimulere til økt samhandel og økonomisk samarbeid mellom partene. Denne frihandelsavtalen omfatter handel med varer og tjenester, investeringer, offentlige anskaffelser, immaterielle rettigheter, tvisteløsninger og konkurranse, handelstiltak og miljø. Videre har EFTA og Hongkong SAR også inngått en særskilt avtale med bestemmelser knyttet til handel og arbeidstakerrettigheter. Frihandelsavtalen sikrer norske eksportører og investorer økt forutsigbarhet og bedre rammebetingelser. Hongkong SAR tilbyr allerede tollfri markedsadgang for alle typer varer, og frihandelsavtalen sikrer at denne praksisen videreføres. I 2010 var varehandelen mellom EFTA-statene og Hongkong SAR på en verdi av 8,3 mrd. USD. Handelen har stadig økt – med 11 pst. årlig siden 2000. Handelen mellom Norge og Hongkong var i 2011 på hele 2,4 mrd. kr. Den viktigste eksportvaren for Norge er fisk – nærmere bestemt laks og ørret. Vi har en avtale om nulltoll på import til Hongkong SAR på alle sjømatprodukter fra Norge. Avtalen med Hongkong SAR er den første avtalen EFTA har framforhandlet, med utgangspunkt i modellkapitlet om handel og bærekraftig utvikling, som det ble enighet om å legge til grunn i EFTAs forhandlinger om frihandelsavtalen på EFTAs ministermøte i juni 2010. Ettersom Hongkong SAR ikke har selvstendig kompetanse i ILO-saker, kunne de i forhandlingene ikke akseptere bestemmelsene om arbeidstakerrettigheter, som formelt sett er separat fra frihandelsavtalen, men der det er direkte koblinger mellom frihandelsavtalen og sideavtalen. I frihandelsavtalens fortalebestemmelser bekrefter partene bl.a. sitt engasjement og sin respekt for menneskerettigheter, bærekraftig utvikling, demokrati, bedrifters samfunnsansvar, åpenhet, god offentlig styring og arbeid mot korrupsjon. Ettersom frihandelsavtalen krever bevilgningsvedtak og anses være av særlig viktighet, skal Stortinget samtykke i denne. Jeg legger med dette fram en enstemmig tilråding på vegne av komiteen.
Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Statsråden har et forklaringsproblem – og hun skal få full anledning til å oppklare det nå. Jeg skal stille veldig konkrete spørsmål til statsråden. 1: Låner Norge penger ut til Tyskland til en rente på under 2 pst., som bl.a. kan brukes til veifinansiering? 2: I henhold til proposisjonen som statsråden selv har ført i pennen, framkommer det at bilistene – altså bompengebetalerne – må betale 425 mill. kr knyttet til rente. Er det riktig, eller er det feil? Hvis det er feil i proposisjonen, bør jo statsråden rette det opp.