Tine Sundtoft (Høyre), 2015-06-02:
Det er vel dokumentert at dårlig luftkvalitet i byene gir negative helsekonsekvenser for mennesker som bor og oppholder seg der. Sykdommer både utløses og forverres. Særlig gjelder dette luftveis- og hjerte- og karlidelser, men studier viser at luftforurensning også kan påvirke nervesystemet og sykdommer som diabetes. Til tross for at luftkvaliteten i Norge generelt har bedret seg de siste tiårene, har flere norske byer fortsatt overskridelser av gjeldende grenseverdier for luftkvalitet, særlig gjelder dette for nivåene av NO2. Som representanten viser til, er dette en problemstilling som også ESA er opptatt av, og på bakgrunn av tidligere års overskridelser av grenseverdiene er Norge stevnet inn for EFTA-domstolen for brudd på luftkvalitetsdirektivet. For ytterligere å styrke arbeidet med å bedre den lokale luftkvaliteten og bidra til å beskytte folks helse ga Klima- og miljødepartementet, Samferdselsdepartementet og Helse- og omsorgsdepartementet sine respektive direktorater og institutter i oppdrag å vurdere behovet for å skjerpe inn grenseverdiene for lokal luftkvalitet ytterligere i 2011. En slik innskjerping vil også virke som en stimulans for kommuner og anleggseiere i deres arbeid med å redusere utslippene. Som svar på oppdraget anbefalte som kjent direktoratene i februar i fjor å stramme inn grenseverdiene for svevestøv i forurensningsforskriften. På bakgrunn av disse anbefalingene har regjeringen nylig besluttet å skjerpe inn grenseverdiene for svevestøv fra 20l6. Det er også besluttet at en ytterligere innskjerping skal vurderes fra 2020, basert på et oppdatert kunnskapsgrunnlag som skal utarbeides i 2018. En slik gradvis innskjerping av grenseverdiene gir kommunene et tydelig signal om at prosessen med å skjerpe inn grenseverdiene vil fortsette også etter 2016, og samtidig en mulighet for å ta høyde for både ny kunnskap og teknologi på området. En slik gradvis innskjerping gir også kommunene mulighet til å planlegge og gjennomføre tiltak, ut fra hva som reelt sett faktisk og praktisk er mulig å gjennomføre. Jeg registrerer at Stortinget ønsker å følge opp anbefalingene som de fire direktoratene kom med i 2014. Jeg mener at det ville ha vært klokt å avvente fastsetting av grenseverdier for 2020 til etter at kunnskapsgrunnlaget oppdateres i 2018. Jeg vil imidlertid følge opp de vedtak Stortinget fatter, men dette må, som alltid, gjøres innen de formelle rammene som er satt for regelverksendringer for høringer o.l. Arbeidet med gradvis å stramme inn grenseverdiene for svevestøv må ses i sammenheng med det pågående arbeidet i byene med å revidere handlingsplanene for luftkvalitet og regjeringens omfattende arbeid med å legge til rette for ytterligere virkemidler på dette området. Regjeringen har bl.a. satt i gang et lovarbeid for å legge til rette for lavutslippssoner samt å kunne stille utslippskrav ved tildeling av drosjeløyver. Det jobbes også med å vurdere de praktiske og juridiske sidene knyttet til en miljødifferensiering av bompengene gjennom AutoPASS-systemet. Det er avgjørende nå å få etablert en god verktøykasse for byene og få effektive og tilpassede tiltak satt i verk i byene. Det er byene som må beslutte hvilke konkrete tiltak de ønsker å iverksette ut fra de lokale forhold. Jeg har en klar ambisjon og et mål om at luftkvaliteten i norske kommuner skal være trygg for alle. Som sagt registrerer jeg at Stortinget ønsker å endre de nasjonale målene for svevestøv i tråd med anbefalingene fra de fire direktoratene. Jeg vil sørge for dette, og er glad for at vi nå kommer videre med arbeidet for å bedre den lokale luftkvaliteten.