Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2004-11-25:
Sykehusene styrer mot et underskudd i år på om lag 2,2 milliarder kr. Neste år skal sykehusene drives i balanse. Regjeringens forslag til budsjett innebærer at sykehusene neste år får om lag samme bevilgningsnivå som i år. Regjeringen legger altså opp til at sykehusene må kutte sine budsjetter neste år med 2,2 milliarder kr for å komme i balanse. Dette er selvsagt ikke mulig uten å gjennomføre drastiske kutt som vil svekke tilbudet til pasientene. Derfor har en samlet opposisjon hele tiden gjort det klart at den endelige budsjettbehandlingen i Stortinget må medføre økte bevilgninger til sykehusene. Det er etter Arbeiderpartiets mening rett å opprettholde kravet om en drift i balanse ved sykehusene innen utgangen av 2005. Det betinger imidlertid at Stortinget ved behandlingen av budsjettet sørger for et bevilgningsnivå som gjør det mulig for sykehusene å innfri dette kravet uten at pasientene fratas viktige tilbud. Fremskrittspartiet snakker ofte om økte bevilgninger til sykehusene. Fremskrittspartiet snakker ofte om å skjerme pasientene. Men gang på gang ser vi at når Fremskrittspartiet har makt, blir det med snakket. Norske pasienter har absolutt grunn til å være misfornøyd med budsjettforliket. Sant nok innebærer forliket 500 mill. kr mer til sykehusene. Men sykehusene skal altså drives i balanse neste år. De går i år med 2,2 milliarder kr i underskudd. 500 mill. kr mer innebærer at driften neste år må kuttes med 1,7 milliarder kr. Det vil pasientene få føle på kroppen. Det er rett å stille krav til sykehusene om mer helse for hver krone. Det er mulig å effektivisere sykehusene uten at pasientene rammes. Derfor innebærer også Arbeiderpartiets alternative budsjett et krav om slik effektivisering. Vi foreslår å øke bevilgningene til sykehusene med 1,5 milliarder kr. Sykehusene må altså også i vårt opplegg effektivisere driften med 700 mill. kr. Det er det realistisk å få til uten at pasientene rammes, men et kutt på 1,7 milliarder kr vil helt sikkert føre til drastiske kutt i pasientbehandlingen. Ansvaret for det må Fremskrittspartiet ta. Så vil sikkert folk fra Fremskrittspartiet hevde at en omlegging av den innsatsstyrte finansieringen til 60 pst. vekt på pasientbehandlingen vil gjøre det mulig for sykehusene «å behandle seg» ut av de økonomiske problemene. Det kan de ikke, for hva sier avtalen mellom regjeringspartiene og Fremskrittspartiet om dette? Jo, der står det: « ISF-andelen settes til 60 pst. fra 1. januar 2005.» Videre står det: «Regjeringen bes i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett for 2005 komme tilbake med en vurdering og forslag som sikrer kostnadskontroll, jfr. Hagen-utvalgets innstilling.» Og hva sier Hagen-utvalget om slik kostnadskontroll? Jo, utvalget fastslår at det må fastsettes en maksimumsgrense for stykkprisrefusjonen. For å få kostnadskontroll må man forhindre at pasientbehandlingen vokser for mye. Sykehusene kan altså ikke «behandle seg» ut av de økonomiske problemene. Budsjettkniven må fram, og pasienttilbud må skjæres vekk. Så vil Fremskrittspartiet sikkert hevde at de i år vil fremme forslag om å slette sykehusenes gjeld. Men selv om Stortinget i forbindelse med nysalderingen bevilger 5–6 milliarder kr og sletter all sykehusgjeld, vil det bare lette driftsbudsjettet neste år med mellom 150 og 180 mill. kr. Et forslag om å slette 2 milliarder kr, som representanten Alvheim i formiddagsmøtet sa ville bli fremmet, vil bare lette driftsbudsjettet neste år med om lag 60 mill. kr for hele Helse-Norge. Budsjettkniven må altså fram til tross for eventuell gjeldssanering. Fremskrittspartiet vil ha ansvaret for det.