Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-01-27:
Jeg vil først benytte anledningen til å takke representanten Rotevatn for å ta opp et veldig viktig og aktuelt tema, og jeg er glad for at disse temaene diskuteres i Stortinget, det er rette sted for denne type debatter. Kommunene er grunnmuren i det norske demokratiet, og med kommunereformen skal kommunenes rolle som demokratisk arena bli enda viktigere. Regjeringen vil styrke lokaldemokratiet ved å flytte makt og ansvar til kommunene. Det betyr at folk flest får økt innflytelse over sin egen hverdag og sitt eget lokalmiljø. I dag er lokaldemokratiet under press. Økt statlig detaljstyring og vekst i interkommunalt samarbeid svekker lokaldemokratiet. Interkommunalt samarbeid har vært kommunenes egen strategi for å gjøre seg rustet til å ivareta lovpålagte tjenester med tilstrekkelig kompetanse og kapasitet. Det vil alltid være behov for interkommunalt samarbeid, men det blir feil når omfanget blir så stort som vi ser i dag, og når dette skyldes at kommunene ikke er i stand til å løse oppgaver på egen kjøl. Det omfattende interkommunale samarbeidet utgjør et demokratisk og styringsmessig problem. Innbyggerne vet ikke helt hvem som skal stilles til ansvar når de skal gå til valgurnene, når politikere fra nabokommunene er like mye og kanskje mer ansvarlig for hva de interkommunale organene foretar seg. I tillegg har økt statlig detaljstyring de siste tiårene redusert kommunenes muligheter til å tilpasse tjenestene til lokale forhold i kommunen. Det er viktig at lokaldemokratiet settes på dagsordenen ved kommunereformen. Vi har nå en god anledning til å fremheve kommunen som demokratisk organ og nødvendigheten av å tenke demokrati når det skal planlegges og gjennomføres en kommunesammenslåing. Kommunen er arenaen hvor innbyggerne skal få anledning til å påvirke beslutninger som gjelder dem, og å velge sine lokale ledere, ledere som skal få et mer helhetlig ansvar for lokal oppgaveløsning og utvikling. Departementet bidrar i kommunenes arbeid med å utvikle eget lokaldemokrati, bl.a. gjennom å spre erfaringer som bidrar til læring og utvikling av demokratiet i flere kommuner. Kompetansesenteret for distriktsutvikling har fått i oppdrag å utvikle en veileder for demokratiutvikling. Veilederen skal bidra til at utvikling av lokaldemokratiet er et sentralt element i sammenslåingsprosessene. En samlet veileder ferdigstilles og lanseres i løpet av våren. Med denne veilederen ønsker departementet å vise at det finnes flere måter å realisere et godt lokaldemokrati på. Det er viktig å synliggjøre ulike organisasjonsformer og former for involvering som kan bidra til et mer levende lokaldemokrati. Det er også viktig å få frem gode eksempler fra inn- og utland på kommuner som aktivt har arbeidet med lokaldemokrati. Det skal også redegjøres for metoder for hvordan innbyggerne kan bidra i byggingen av demokratiet i en ny kommune. Jeg tror at med sterkere kommuner kan kommunene også bli bedre på å trekke innbyggerne inn i viktige beslutningsprosesser. Man kan bli mer systematisk på å utvikle ordninger som setter innbyggerne i sentrum. Med bevisst satsing kan kommunene bli enda sterkere som demokratiske organ i forbindelse med kommunereformen enn hva de er i dag. Representanten Rotevatn tar også opp en annen svært viktig side ved demokratiet, nemlig valgordningen vår. Et sentralt mål i departementets arbeid på dette området er at tilliten til valgordningen og valggjennomføringen opprettholdes. For å sikre dette kreves det konstant oppmerksomhet på om valgsystemet fungerer optimalt. Et sentralt tiltak for å sikre dette er at internasjonale valgobservatører siden 2009 har vært invitert til å observere alle valg i Norge. Jeg mener eksterne blikk på hvordan vi gjennomfører valg, er svært nyttig og viktig, både for å lære og ikke minst for å få opp diskusjoner rundt sentrale forhold knyttet til valggjennomføringen. OSSE har observert stortingsvalget både i 2009 og i 2013. Hovedkonklusjonen i rapporten fra 2013 er: «Valget hadde en høy grad av tillit både blant politiske deltakere og offentligheten generelt. Lovgivningen gir et solid grunnlag for å gjennomføre demokratiske valg. Gjennomføringen av valget var profesjonelt og effektivt, og hadde høy tillit blant interessegrupper.» I sine rapporter har OSSE, som representanten Rotevatn nevner, også kommet med forslag til forbedringer. OSSEs anbefalinger er blitt grundig fulgt opp. Vi sender i disse dager over en oppfølgingsrapport til OSSE på bakgrunn av rapporten fra 2013-valget. Et sentralt punkt her er bl.a. at vi nå vil utrede klage- og godkjenningssystemet for valg. Dette er et punkt som Norge har fått internasjonal kritikk for, og vi ønsker nå å se på hvordan dette kan forbedres. Et annet forhold som OSSE har tatt opp, er personvalgreglene ved stortingsvalg. I Norge har vi i dag, slik representanten Rotevatn redegjør for, ulike personvalgordninger for kommunestyre-, fylkestings- og stortingsvalg. Ved kommunestyrevalg har velgernes rettinger i dag stor betydning. Ved fylkestingsvalg er det færre som retter på listene, og rettelsene har i stor grad vært sammenfallende med partienes rangering. Det har dermed ikke ført til store endringer i sammensetningen i fylkestinget. Når det gjelder stortingsvalg, har velgerne i liten grad mulighet til å påvirke hvem som velges inn. Sammen med flere Høyre-representanter var jeg med på å fremme forslag i 2010 om å innføre mulighet for personvalg ved stortingsvalg. Høsten 2014 la departementet frem en utredning om konsekvenser av mulige endringer som følge av endring i personvalgreglene ved stortingsvalg. Med bakgrunn i denne rapporten vil departementet i vår sende ut et høringsnotat med forslag til endringer i personvalgreglene for stortingsvalg, for så å følge dette opp med en lovproposisjon til Stortinget. Jeg mener tiden er moden for å gi velgerne økt mulighet til å påvirke listene også ved stortingsvalg, og dersom Stortinget gir sin tilslutning, kan nye regler tre i kraft før valget i 2017. Dette er altså en sak som vi allerede arbeider med. I tillegg til internasjonale observatører gjennomfører departementet etter hvert valg en grundig evaluering av valget, som sendes på bred høring, og der eventuelle behov for lovendringer diskuteres. Endring av kommune- og fylkesgrenser har betydning for både valgordningen og valgarbeidet. De praktiske og administrative sidene av valgarbeidet vil kunne bli påvirket. Utredning av behov og eventuell tilpasning av valgsystemet i tråd med reformarbeidet er noe vi har stor oppmerksomhet på. Ansvaret både for valggjennomføring og arbeidet med kommune- og regionreform er samlet i mitt departement. Vi har dermed gode forutsetninger for å se dette i sammenheng. Å sikre representasjon fra hele landet til Stortinget er et viktig prinsipp i den norske valgordningen. Mandatfordelingen mellom valgdistriktene påvirkes både av antall innbyggere og størrelsen på valgdistriktets areal. Det er en dynamisk fordeling som beregnes på nytt hvert åttende år for å ta høyde for endringer i innbyggertall. Bakgrunnen er et ønske om å sikre både politisk og geografisk representasjon. Internasjonale standarder åpner for slike ordninger innenfor rimelige grenser. OSSE stilte i 2009 spørsmål ved om fordelingen vi bruker i Norge, avviker for mye. Departementets vurdering på daværende tidspunkt var at fordelingen var i samsvar i internasjonale standarder. Mandatfordelingen mellom valgdistriktene følger av Grunnloven. Hensynet bak å ha disse bestemmelsene i Grunnloven er å sikre en stabil og forutsigbar valgordning. Endring av antall fylker vil kunne ha konsekvenser for valgdistriktene ved stortingsvalg. Dette er et stort og prinsipielt spørsmål, og vi må sørge for at vi har en valgordning som har tillit blant velgerne. Jeg mener det er viktig med langsiktig tenkning rundt disse spørsmålene. Jeg vil derfor, når Stortinget har tatt stilling til reformen, sørge for en grundig utredning av alle sider ved denne problemstillingen som en del av arbeidet med regionreformen. Representanten Rotevatn tok også opp andre sider ved valgsystemet. Regjeringen har ikke planer om å gjeninnføre stryking ved kommunevalg. Jeg mener allikevel at dette er en viktig diskusjon som hører hjemme i Stortinget, og vi vil selvsagt være lydhøre for de synspunkter som kommer til uttrykk i Stortinget, men vi har ikke på det nåværende tidspunkt planer om å gjennomføre dette. Det er også min holdning at i denne type spørsmål er det viktig at det er bred tilslutning og konsensus blant flere partier om større endringer i valgsystemet. Det er også bakgrunnen for at vi nå kan gå videre med planer om gjennomføring av personvalg ved stortingsvalg. Dette var spørsmål som ble bredt drøftet i Stortinget i forrige stortingsperiode. Det er også riktig at vi viderefører forsøket med stemmerett for 16- og 17-åringer. Her har regjeringspartiene i utgangspunktet en annen holdning enn Venstre, men med bakgrunn i Venstres initiativ og Venstres ønske om å videreføre forsøket har regjeringen etterkommet det, og det gjennomføres i 20 kommuner ved første kommunevalg. Der har vi da besluttet at man viderefører i ti av de gamle kommunene pluss at man supplerer med ti nye. Det vil gi oss et godt grunnlag til å få god erfaring med dette forsøket.