Terje Riis-Johansen (Senterpartiet), 2010-02-11:
Aller først må jeg si at jeg er glad for at interpellanten avsluttet innlegget med den ene siste setninga som han gjorde. Hvis ikke, kunne innlegget bære preg av å være litt ensrettet i forhold til hva som er den reelle energisituasjonen ikke bare i Midt-Norge, men i Norden. Men jeg skal komme tilbake til det. Det nye året startet med sprengkulde, samtidig med at større deler av svensk kjernekraftproduksjon var ute av drift. Det førte til uvanlig høye kraftpriser i enkelte timer i hele Norden, unntatt Sør-Norge og Jylland. Den svenske kjernekraften fases nå inn igjen, og det vil forhåpentligvis medføre at sannsynligheten for slike nordiske pristopper som representanten Grimstad viser til, er vesentlig redusert. Norge er en integrert del av det nordiske kraftsystemet og kraftmarkedet. Midt-Norge er et underskuddsområde. Området har hatt priser som har vært om lag på nivå med resten av Norden i den perioden som her beskrives. Sør-Norge og Jylland, derimot, har skilt seg ut prismessig på grunn av begrensninger i overføringskapasiteten. Sånn sett har vi hatt en spesiell situasjon i Sør-Norge i denne perioden. Det har ikke vært aktuelt å starte de to reservekraftverkene i Midt-Norge. Reservekraftverkene skal kun benyttes i svært anstrengte kraftsituasjoner, og Statnett skal benytte alle andre aktuelle virkemidler for å håndtere situasjonen før reservekraftverkene eventuelt settes i drift. Høy kraftpris er ikke kriteriet for idriftsettelse, men høy risiko for strømrasjonering. Det er viktig for befolkninga i Midt-Norge å vite at beredskapsaspektet har første prioritet. Det er ingen grunn for folk i Midt-Norge til å være bekymret for tilgangen på strøm, i og med at beredskap har blitt prioritert gjennom denne reservekapasiteten. Jeg har fokus på kraftsituasjonen i Midt-Norge. Regjeringa har trukket opp en bred strategi for å bedre kraftsituasjonen i Midt-Norge. Den har to hovedelementer. Det første hovedelementet er tiltak i regi av Statnett. Statnett har foretatt svært omfattende utbedringer i overføringsnettet i og inn til regionen med utgangspunkt i de foreliggende nettutviklingsplanene. Jeg er litt overrasket over at ikke interpellanten vektla det sterkere i sitt innlegg. Statnett har gjennomført omfattende nettinvesteringer i Midt-Norge, og har bl.a. bygd ny 420 kV-linje mellom Sunndalsøra og Fræna og Fræna og Nyhamna. Statnett har videre idriftsatt ni kondendsatorbatterier og to SVC-anlegg for å opprettholde importkapasiteten til området. Bygginga av overføringsforbindelsen Nea–Järpströmmen er fullført. Denne forbindelsen har økt overføringskapasiteten mellom Midt-Norge og Sverige betydelig. Nettforsterkningene har gjort det mulig å importere mer strøm til Midt-Norge og gitt bedre kraftflyt i regionen. Det har vært viktig i situasjonen som vi har sett den siste tida. Samlet har Statnett i løpet av de siste åra foretatt investeringer for om lag 5 milliarder kr i regionen, inkludert kostnadene for reservekraftverkene som er omtalt. Statnett planlegger i tillegg ytterligere investeringer for 2,5 milliarder kr. Så det skjer mye på nett i området. Det viktigste enkelttiltaket i Regjeringas arbeid i Midt-Norge er å få på plass en ny overføringsforbindelse mellom Sogn og Møre. Statnett har fått konsesjon av NVE, men NVEs vedtak er påklaget til Olje- og energidepartementet, og saken er til behandling i departementet. Hvordan representanten kan få seg til å si at den saken vitner om liten vilje til framdrift eller hjelpeløshet eller hva som var begrepet her, er for meg helt uforståelig. Saken er svært stor, det er mange kommuner involvert, det er mye engasjement lokalt rundt denne forbindelsen. Det skulle bare mangle om ikke alle berørte parter i denne saken får ankespørsmålene grundig belyst. Så jeg vil jo si at det det hadde vært galt av meg å gjøre, var å foreta en behandling som var overfladisk, summarisk og for rask. Vi er nødt til å gjøre den jobben skikkelig. Kraftlinjen – hvis den blir bygd – skal stå der i mange, mange tiår. Jeg er helt uenig i den virkelighetsbeskrivelsen som representanten her kommer med. Det andre hovedelementet i Regjeringas politikk for å bedre kraftsituasjonen i Midt-Norge er satsinga på fornybar energi og energiomlegging. Som et ledd i dette har NVE, i motsetning til hva en kunne få inntrykk av da en hørte på interpellanten, fått styrket sin kapasitet til konsesjonsbehandling. Den er doblet siden 2005. NVE prioriterer saker i regioner med stort kraftunderskudd, bl.a. Midt-Norge. NVE ga konsesjoner til 44 MW ny vannkraftproduksjon i Midt-Norge i 2009. Det vil gi en forventet årsproduksjon på 137 GWh. Videre har NVE gitt konsesjoner på 108 MW fjernvarme i Midt-Norge. Enova har betydelig aktivitet rettet mot kommuner i Midt-Norge. Det omfatter både kommunal energiplanlegging og konkrete prosjekter. Nesten alle kommunene i Midt-Norge har utarbeidet energi- og klimaplaner eller har gjort vedtak om å gjøre det. Det er et viktig grunnlag for å få identifisert gode prosjekter for den videre jobbinga i Midt-Norge. Alle aktørene i Midt-Norge oppfordres til å søke tilskudd og realisere konkrete prosjekter. I perioden januar–august 2009 har Enova tildelt 162 mill. kr til prosjekter i Midt-Norge. De prosjektene vil enten gi ny energiproduksjon eller spart energiforbruk tilsvarende nesten 300 GWh. Et av disse prosjektene er Elkem Thamshavn på Orkanger. Der ga Enova i 2009 tilsagn om 90 mill. kr i støtte til et energigjenvinningsprosjekt med en kostnadsramme på til sammen om lag en halv milliard kroner. Til sammen vil resultatet her bli 180 GWh gjenvunnet elektrisitet. Det tilsvarer om lag et tredjedels Altakraftverk. Det er signifikant – det er betydelig – i forhold til energibalansen i området. Det bygges ut mye fjernvarme i Midt-Norge. For eksempel ble det gitt 32 mill. kr i støtte til fjernvarmeprosjekter bare i Trondheim kommune i 2009 fram til august. Det vil i det tilfellet gi en fornybar varmeproduksjon tilsvarende 62 GWh. I 2010 vet vi at Enova har en ramme tilsvarende 1,8 milliarder kr. Det betyr et høyt aktivitetsnivå også i inneværende år. Kraftsituasjonen i Midt-Norge illustrerer at etablering og utvidelser av store forbruksenheter også kan legge press på kraftsystemet. Der er jeg enig med interpellanten. En vurdering av om store forbruksenheter skal etableres, må derfor gjøres på et bredt grunnlag, hvor forholdet til kraftsystemet inngår som en del av vurderingsgrunnlaget. Det ble omtalt i Ot.prp. nr. 62 for 2008–2009 om lov om endringer i energiloven. Det vil fra Regjeringas side være en betingelse for elektrifisering av nye installasjoner utenfor Midt-Norge at kraftsituasjonen i regionen vurderes som tilfredsstillende. Det betyr at vi har tatt konsekvensene av en tidligere feilslått politikk i forhold til ikke å se sammenhengen mellom forbruk og produksjon og tilgang på energi i et område. Stortinget har vedtatt å gjøre endringer på det, og det betyr at vi skal unngå det vi nå ser som følge av beslutninger tatt noen år tilbake i tid. Fra 1. januar 2010 innførte Regjeringa tilknytningsplikt for produksjon og forbruk. Nettselskapene har hovedansvaret for nettutviklinga, og skal bestemme om en tilknytning av forbruk krever oppgraderinger eller investeringer i nettet, eventuelt hvilke nettløsninger som skal utredes. Det er imidlertid en unntaksadgang rundt det, og det er presisert at tilknytning må vente til det er driftsmessig forsvarlig. Samlet sett gjøres det et omfattende arbeid for å bedre kraftsituasjonen i Midt-Norge. Det er gjennomført og planlegges ytterligere tiltak for økt overføringskapasitet. Arbeidet med satsing på energiomlegging og fornybar produksjon fortsetter, og det jobbes videre med ytterligere tiltak som kan bidra til å styrke forsyningssikkerheten.