Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2000-12-19:
På den siste dag av Stortingets høstsesjon kan det være nyttig, som også representanten Foss sa, å oppsummere med at det har vært relativt bred enighet om hovedlinjene i den økonomiske politikken under budsjettbehandlingen i høst, om hovedlinjen om å jevne ut svingninger i økonomien, ikke å forsterke dem. Her kan man grovt sagt si at alle partier utenom Fremskrittspartiet står for den første linjen, mens Fremskrittspartiet står for den andre. Og det er på en måte hovedskillelinjen i den økonomiske politikken. Så har vi andre skillelinjer knyttet til fordelingspolitikken, hvor høyrepartiene er på den ene siden og Arbeiderpartiet og sentrum på den andre. Vi har med andre ord fått vedtatt et budsjett som er tilpasset den økonomiske situasjonen, noe som har unngått å forsterke presset, og fra Regjeringens side er jeg glad for at de hovedmål som vi trakk opp i budsjettprosessen, har fått en bred tilslutning, både når det gjelder det å styrke fellesgodene, det å få en mer rettferdig fordeling og det å sikre trygghet for den enkeltes økonomi. Så er det innenfor budsjettene gjort endringer, men disse overordnede målsettingene står fast. Jeg har bare lyst til å komme med noen ganske få merknader til de ulike saker som er til behandling i dag. Først kort om nysalderingen, hvor jeg bare ønsker å kommentere ett spørsmål. Det er spørsmålet om fiskeriforskningsfartøy. Arbeiderpartiet har jo vært et parti som har engasjert seg sterkt for å få til bygging av et nytt havforskningsfartøy. Så har Regjeringen sett behov for å gå ytterligere inn i saken etter at man har fått en betydelig økt kostnad ved denne investeringen. Jeg tar Stortingets beslutning om ikke å sette ned bevilgningen til forskningsfartøy i 2000 til etterretning, i den utstrekning det også blir bekreftet ved voteringen senere i dag. Jeg har videre merket meg at både finanskomiteens flertall og mindretall her også viser til kirke-, utdannings- og forskningskomiteens merknader i Budsjett-innst. S. nr. 2 for 2000-2001, hvor komiteen peker på at det er av avgjørende betydning for fiskeriforskningen at bygging av nytt havforskningsfartøy «G.O. Sars» ikke blir utsatt. Jeg tolker også komiteflertallets merknad hvor de knytter sin motstand mot å sette ned bevilgningen bl.a. til at inndragning av midlene vil avskjære muligheten til å inngå kontrakt før 1. januar 2001, som et uttrykk for at flertallet ønsker at en slik kontrakt skal inngås. Regjeringen har, som meddelt, arbeidet ut fra at det ikke skal inngås kontrakt om bygging av nytt forskningsfartøy i 2000, men har lagt opp til at man skulle komme tilbake til Stortinget med en gjennomgang av prosjektet i 2001, som følge av at kostnadene er blitt vesentlig høyere. Det er nå tolv dager igjen til fristen for å akseptere tilbudet om bygging av fartøyet går ut. Regjeringen vil undersøke om det er forsvarlig å inngå kontrakt i løpet av den korte tiden som gjenstår, og eventuelt også her undersøke muligheten for å forlenge tilbudet. Dersom det viser seg uforsvarlig å inngå kontrakt før utløpet av 2000, og man ikke får utsatt vedståelsesfristen, vil Regjeringen måtte komme tilbake til Stortinget med en orientering om framdriften i saken. Dersom Regjeringen finner det forsvarlig å inngå kontrakt, oppfatter jeg merknaden som en tilslutning til at det kan gjøres. Så kort om kredittmeldingen: Kredittmeldingen er jo nå i større grad enn tidligere et dokument som omhandler aktuelle saker på finansmarkedet. I årets melding redegjøres det bl.a. for oppfølgingen av Konkurranseflateutvalget, slik også flere av talerne har vært inne på. Regjeringen har valgt å legge stor vekt på oppfølgingen av det arbeidet med utgangspunkt i de forhold utredningen peker på. Samtidig er det viktig for meg å understreke det forhold at Konkurranseflateutvalgets innstilling ikke er en ferdig utredning som det bare er å sette i verk. Det er snarere en påpekning av et ytterligere utredningsbehov på viktige områder som angir en retning. Dette er jeg innstilt på at vi skal følge opp så raskt som mulig, og jeg viser til at departementet i brev av 13. juli 2000 til Banklovkommisjonen oversendte et revidert mandat for kommisjonens arbeid som ivaretar oppfølgingen av Konkurranseflateutvalgets anbefalinger på en rekke områder som krever bredere gjennomgang, samtidig som utvalget har fått frist til å legge fram sin innstilling til 1. juli 2001. Departementet vil gi oppfølgingen av den utredningen høy prioritet. Enkelte andre spørsmål ble i revidert nasjonalbudsjett 2000 forutsatt fulgt opp i departementet. På de fleste av disse punktene er det enten satt i verk tiltak eller de er under vurdering. Som komiteen peker på i innstillingen til meldingen, er spørsmålet om tidsbegrenset ansvarlig lånekapital og vektingen av boliglån i kapitaldekningsregelverket sendt på høring med frist i januar 2001. For øvrig viser jeg til det arbeidet med nytt kapitaldekningsregelverk som skjer i regi av EU og Baselkomiteen, og som vil bli fulgt opp i det norske regelverket. Når det gjelder flertallets merknader knyttet til muligheten for samordnet kompetanse og forvaltningsaktivitet innenfor finanskonsern, vil jeg vise til at det nå arbeides med en proposisjon om endringer i lov om verdipapirfond, og som tar opp deler av det såkalte utgiftsregelverket. Til slutt noen merknader om boligtaksering og forslaget fra representantene Børge Brende og Erna Solberg. Jeg registrerer som positivt at også Høyre nå ser et klart behov for nye takseringsregler. Påtrykket for å få det til var ikke like sterkt forrige gang saken ble behandlet i Stortinget. Finansdepartementet arbeider nå med oppfølgingen av finanskomiteens skisse til nye takseringsregler. Selv om det er gått noe tid siden Stortinget behandlet innstillingen om boligtakseringen i 1997, ber jeg om forståelse for at den nye regjeringen har hatt begrenset tid på en så stor sak. Derfor gjenstår fortsatt viktige avveininger før saken er tilstrekkelig forberedt. Her må jeg for øvrig be om å få gjøre oppmerksom på at en grunnleggende forutsetning i vårt styresett er at om en sak er forberedt av en avgått regjering, betyr ikke det at det grunnlaget ligger over til den nye regjeringen. Da begynner man jo på nytt. Ellers kunne det vært mange interessante innspill som hadde ligget til den nye regjeringen da den overtok. Jeg kan forsikre Stortinget om at vi legger vekt på å holde en rask framdrift i saken. Men det viktigste er likevel at vi finner at vi har et tilstrekkelig grunnlag for å legge den fram for Stortinget. Jeg vil ikke i dag gi noen forsikringer om når et slikt grunnlag vil være avklart.