Bente Stein Mathisen (Høyre), 2015-06-19:
Uførereformen ble vedtatt av et enstemmig storting i 2011 under Stoltenberg II-regjeringen, og den trådte i kraft 1. januar i år under Solberg-regjeringen. Så denne reformen er et skikkelig politisk felleseie. Formålet med reformen er å gjøre det enklere å kombinere arbeid og uføretrygd for dem som har et varierende sykdomsforløp, og som kan arbeide i perioder. Samtidig skal reformen sikre en god inntekt for dem som ikke er i stand til å stå i arbeid. Den nye uføretrygden skattlegges nå som lønn, og for å kompensere for økt skatt har den nye bruttoytelsen blitt økt. I skatteproposisjonen som ble lagt frem i 2012–2013 av Stoltenberg II-regjeringen, fremgikk det at noen ville komme dårligere ut med reformen. Det står om skattlegging som lønnsinntekt: «Økt skatt som følge av dette skal kompenseres med økt brutto uføreytelse slik at nye uføre i snitt kommer noe bedre ut enn med dagens skatteregler.» Det står videre: «Personer med andre inntekter og/eller andre fradrag enn standardfradrag vil kunne få en noe høyere eller lavere inntekt etter skatt som følge av at ytelser blir skattlagt som lønn.» Og videre: «Personer med høyere inntektsnivå, og som i dag ikke omfattes av skattebegrensningsregelen, vil(…) komme dårligere ut». (…) I forbindelse med statsbudsjettet for 2015 foreslo derfor regjeringen Solberg en overgangsordning, slik at gjennomføring av reformen skulle bli lettere for dem som ville tape mest på omleggingen, særlig var det med tanke på uføre med lav ytelse og stor gjeld. Dette forslaget fikk enstemmig tilslutning i Stortinget. Komiteens medlemmer fikk på starten av året mange henvendelser fra uføretrygdede som fikk mindre utbetalt etter innføringen av reformen. Komiteen tok derfor initiativ til en debatt i Stortinget om implementeringen og den videre oppfølgingen av reformen. Regjeringen har tatt tilbakemeldingene fra de uføretrygdede på alvor. I forbindelse med revidert budsjett foreslår regjeringen nå å utvide overgangsordningen. Med forslaget vil ca. 10 000 flere uføre få skattefradrag, og de 30 000 som allerede omfattes av overgangsordningen, vil få ytterligere skattelettelser. Fortsatt vil noen uføretrygdede med tjenestepensjon eller annen pensjon som ikke er fra folketrygden, tape noe på reformen, slik det står beskrevet i Prop.1 LS for 2012–2013, fremlagt av Stoltenberg II-regjeringen, som jeg siterte fra. De som vil komme bedre ut av skatteomleggingen, er de med lavest inntekt: dagens minstepensjonister med gjeld, uføre med lav og middels uførepensjon som også mottar tjenestepensjon, uføre med barnetillegg og gifte uføre med lav sats på særtillegget. Uførereformen og skatteomleggingen er kompleks. Det er ikke mulig å få full oversikt over skattemessige konsekvenser og andre konsekvenser av reformen før skatteoppgjøret for 2015 er ferdigbehandlet. Til slutt: Jeg er glad for at partiene står sammen om denne reformen. Alle reformer innebærer endringer, og denne reformen berører mange som lever et vanskelig liv. Det er derfor viktig å følge med på utviklingen og sette inn tiltak hvis det oppstår virkninger som blir urimelige – akkurat slik regjeringen har gjort i forbindelse med revidert budsjett.