Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2009-12-14:
Verdiskapingen er grunnlaget for vår velferd og vår levestandard, og målet for Regjeringens næringspolitikk er at vi skal ha en effektiv, konkurransedyktig, langvarig og bærekraftig verdiskaping. Det er nå vi må legge til rette for framtidens næringsliv og framtidens arbeidsplasser. Det å sørge for full sysselsetting, arbeid til alle, er denne regjeringens aller viktigste mål i den økonomiske politikken. 2009 har vært preget av finanskrisen, slik mange av de foregående talerne har vært inne på. Samtidig er det ganske klart at Norge har greid seg bedre enn de fleste andre land. Vi ser ut til å komme ut av finanskrisen med den laveste ledigheten i Europa, og sågar lavere enn det vi selv regnet med bare for noen få måneder siden. En av grunnene til dette er den økonomiske politikken og de tiltakene som Regjeringen har stått ansvarlig for. Vi har bestått prøvene som finanskrisen har utsatt oss for, så langt. Samtidig er det viktig å skjønne at vi har store utfordringer også foran oss. Vi har derfor lagt fram et offensivt budsjett for 2010 for å sikre vilkårene for norsk næringsliv og for å legge til rette for nyskaping og forskning. Budsjettet for 2010 under Nærings- og handelsdepartementets område er på om lag 7,6 milliarder kr – en økning på 13,6 pst. fra saldert budsjett i 2009. Sentrale prioriteringer er innovasjon, entreprenørskap, næringsrettet forskning, miljøteknologi og kapitaltilgang. Jeg vil trekke fram Innovasjon Norge som kanskje Næringsdepartementets viktigste aktør for å skape framtidsrettede arbeidsplasser og for å styrke verdiskapingen i norsk næringsliv. I budsjettet er det avsatt over 1,5 milliarder kr, noe som representerer en økning på 28 pst. fra saldert budsjett i 2009. I tillegg er lånerammene til selskapet på et fortsatt høyt nivå, slik at Innovasjon Norge kan innvilge nye lån og dermed bidra til økt kapitaltilgang til bedrifter og entreprenører. For å bedre rammevilkårene for entreprenørskap i Norge har Regjeringen etablert en landsdekkende etablererstipendordning. Det har vært stor pågang til denne ordningen, og Regjeringen foreslår derfor 50 mill. kr til dette formålet i 2010. Vi vil fortsette å satse på at de unge skal få kunnskap og gode holdninger til entreprenørskap, for det er gjennom de kommende generasjonene at vi kan sikre framtidens evne og vilje til nyskaping. Derfor støtter Regjeringen også opp om organisasjoner som samarbeider med utdanningsinstitusjoner om entreprenørskapsundervisning, og som styrker samarbeidet mellom utdanningssektoren og næringslivet. Ungt Entreprenørskap gjør nettopp dette. Derfor foreslås et tilskudd til organisasjonen på 11 mill. kr. Jeg vil også trekke fram Regjeringens satsing på SIVA, en viktig pådriver for innovasjonsevne og verdiskaping. Gjennom nettverksarbeidet bidrar SIVA til å skape arenaer der penger og gode ideer kan møtes. Gjennom eiendomsvirksomheten bidrar selskapet til etablering av industrimiljøer og kunnskapsbedrifter over hele landet. I budsjettet for 2010 er egenkapitalen til SIVA styrket med 200 mill. kr. Styrkingen vil gi framdrift i viktige byggeprosjekter i en tid med knappere tilgang på kapital fra private investorer og banker. I dag skjer noe av den viktigste kunnskapsutviklingen i landet i bedriftene våre. Næringslivet er den største utførende sektoren i norsk forskning, og dette er en utvikling som Regjeringen ønsker å underbygge og videreutvikle. De samlede bevilgningene til forskning og utvikling i statsbudsjettet for 2010 er på om lag 22,5 milliarder kr. Det er nær Regjeringens mål om en offentlig forskningsinnsats på 1 pst. av BNP. Over Nærings- og handelsdepartementets budsjett er det satt av om lag 2,18 milliarder kr til næringsrettet forskning. Det er en vekst på 13 pst. sammenliknet med saldert budsjett for 2009. I dette inngår bl.a. en styrking av forskning innenfor strategisk viktige områder, som fornybar energi, marin bioprospektering og romvirksomhet. Vi må tenke nytt dersom vi skal kunne møte de økonomiske og miljømessige utfordringene vi kommer til å møte framover. Hensynet til klima og miljø krever nye løsninger og ny teknologi, og som det går fram av innstillingen, er det bred politisk enighet om at Norge skal satse på miljøteknologi. I budsjettet som vedtas i dag, vil det settes av 140 mill. kr til miljøteknologi under Innovasjon Norge. Av disse er 100 mill. kr øremerket utviklingen av annengenerasjons biodrivstoff. I tillegg til satsing på utvikling av biodrivstoff vil midler til miljøteknologi fremme forretningsutvikling, som vil styrke norsk industris konkurranseevne på sikt. Over tid vil denne satsingen kunne bidra til at Norges miljømålsettinger realiseres. Maritim sektor er et av Regjeringens hovedsatsingsområder. På dette området har Norge en meget sterk global posisjon og lange tradisjoner. I 2008 og 2009 er det bevilget i alt 390 mill. kr til maritim forskning og innovasjon i tilknytning til Regjeringens maritime strategi, og i 2010 fortsetter denne satsingen med 188 mill. kr. Tilskuddsordningen for sysselsetting av sjøfolk gir gode rammer for den maritime næringen. Jeg registrerer at flere av opposisjonspartiene i sine alternativ strammer inn eller avvikler ordningen. Jeg er fornøyd med at ordningen videreføres etter dagens innretning i neste års budsjett. Reiselivsnæringen er blant de næringer som vokser raskest globalt. Regjeringen vil legge til rette for at Norge skal ta sin del av veksten og utnytte våre spesielle fortrinn innenfor denne næringen. Samlet sett settes det av 260 mill. kr til reiselivsformål i budsjettet for 2010. Som nevnt er deler av næringslivet fortsatt i en krevende situasjon. Det gjelder først og fremst eksportnæringene, som møter tøffe markeder verden over. GIEKs garantiordninger er et viktig verktøy for å sikre stabile rammevilkår for norsk eksportrettet næringsliv. Regjeringen er derfor opptatt av at GIEKs ordninger skal være tilpasset næringens behov. I budsjettet for 2010 er rammene for de eksisterende ordningene i tråd med dette, og i tillegg vil det nå innføres en ny garantiordning under GIEK for å ivareta kraftkrevende industri. Ordningen vil bidra til at industrien kan skaffe seg nødvendig finansiering og sikkerhet ved inngåelse av langsiktige kraftavtaler. Verftsnæringen er spesielt utsatt. Det er en tøff konkurranse innenfor et marked som har blitt rammet hardt av finanskrisen. På verdensbasis har ordretilgangen på skip falt med over 90 pst. Fra høsten 2010 står to tredjedeler av norske skipsverft uten ordrer. Dette er en situasjon som jeg følger tett, og som Regjeringen er svært oppmerksom på. Vi skjønner – og det er viktig at andre også forstår – at selv om finanskrisen for enkelte bransjer kanskje er over, i hvert fall med det verste, er dette en sektor som nå beveger seg inn i virkningene av finanskrisen. Jeg har selv besøkt en rekke verft for å få innsikt i situasjonen. Jeg har også bedt om innspill om aktuelle tiltak fra GIEK, Eksportfinans, Innovasjon Norge og en rekke andre aktører, og Regjeringen vil jobbe videre med de innspillene vi har fått. Staten er eier i norske selskaper for å sikre langsiktig verdiskaping og for å ivareta fellesskapets interesser. Jeg har merket meg at opposisjonen i næringskomiteens innstilling har kritisert Regjeringens utøvelse av eierskapet, og jeg er uenig i opposisjonens merknader på flere punkter. Etter mitt syn forvaltes det statlige eierskapet på en ryddig og profesjonell måte og i tråd med de prinsippene som ble trukket opp i eierskapsmeldingen. Vi legger stor vekt på at selskaper med statlig eierandel forvaltes i samsvar med allment aksepterte prinsipper for god eierstyring og selskapsledelse. Regjeringen har klare forventninger til at selskapene leverer på områder som miljø, etiske standarder, lederlønn, incentivordninger og samfunnsansvar. Dette følges opp gjennom en løpende dialog med selskapene. Vi har lagt bak oss et vanskelig år, og vi er fortsatt i turbulente tider. Den internasjonale finanskrisen og det kraftige tilbakeslaget i verdensøkonomien har stilt norsk næringsliv og norsk økonomisk politikk på prøve. Både under krisen og tidligere har Norge og norske myndigheter gjort valg som har hjulpet oss til å takle den vanskelige situasjonen. Vi har langt på vei lykkes, og jeg er overbevist om at budsjettet i 2010 legger et godt grunnlag for å lykkes også i tiden som kommer.