trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kari Lise Holmberg (Høyre), 2008-05-28:
«Lykkeliten» er én av utfordringene. Den andre utfordringen var statsråden inne på, nemlig at en hemmelig rapport nå antyder at hele Rjukan Sykehus kan bli nedlagt. Høyres Ansgar Gabrielsen garanterte at ikke noe lokalsykehus skulle nedlegges, og det løftet er nå gjentatt i Soria Moria-erklæringen. Statsråden har ikke kommet på banen i saken om Rjukan før nå, når hun blir «truet» av opposisjonen. Vil statsråden garantere at Rjukan får beholde sitt lokalsykehus, og er hun villig til å følge prosessen med dialog og åpenhet?
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Ettersom saken gjelder kontraktsforhold mellom Toneheim folkehøgskole og Opplysningsvesenets fond, hører saken under mitt ansvarsområde. Det er derfor jeg besvarer spørsmålet. Jeg har innhentet opplysninger om denne saken fra OVF, som opplyser at Toneheim folkehøgskole siden 1966 har festet en tomt på 36 mål av fondet. Festeavgiften kan i henhold til kontrakten reguleres hvert 20. år. Ved regulering står festeavgiften uendret de neste 20 år. Toneheim folkehøgskole godtok ikke økningen i festeavgift som skulle gjelde fra 2005. I henhold til festekontrakten skal regulert festeavgift fastsettes «i samsvar med det generelle prisnivå for grunnarealer på stedet». Da forhandlinger mellom partene ikke førte fram, begjærte fondet skjønn ved domstolene for å få en uavhengig instans til å avgjøre festeavgiftsspørsmålet. Uten slik begjæring innen fastsatt frist ville festeavgiften fastsatt i 1985 fortsette å løpe i 20 år. Hedmarken tingrett avsa 16. mai 2008 skjønn, hvor årlig festeavgift ble fastsatt til kr 304 300 pr. år. Avgjørelsen er ikke rettskraftig, da fristen for å begjære overskjønn ved Eidsivating lagmannsrett er på en måned fra forkynnelsestidspunktet, og fristen har ikke løpt ut. Saken står derfor fortsatt ved domstolene.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Det er jo en veldig interessant diskusjon, og det er ganske spesielt at det er Fremskrittspartiet som nå tar det opp. I forrige periode, og for så vidt i denne, har spørsmålet om festeavgiften og indeksregulering av den vært sterke politiske stridssaker. I forrige periode ønsket jo Arbeiderpartiet mye bedre betingelser for folk som har festetomt, enn det som er situasjonen i dag. Det ble nedstemt, takket være Fremskrittspartiet. Derfor er det jo ikke bare Toneheim, men også veldig mange boligeiere rundt omkring i landet, som takket være Fremskrittspartiet har opplevd en dramatisk økning i sine festeavgifter. Nå har vi faktisk et lovforslag som ligger i Stortinget, om at det skal kunne lages en instruks overfor OVF om hvordan de skal oppføre seg med tanke på boligtomter som er festet på deres grunn. Det kjemper også Fremskrittspartiet med nebb og klør imot i Stortinget nå - så det hadde vært en fordel om fremskrittspartirepresentantene kanskje koordinerte seg, for her, i forhold til Hedmark, mener gruppen til Fremskrittspartiet det stikk motsatte av representanten Bredvold.
Trond Giske (Arbeiderpartiet), 2008-05-28:
Ja, nå kunne det jo nesten høres ut som om representanten Bredvold er glad for at det er vi som sitter med makten, for da kan slike festeavgiftssaker under Opplysningsvesenets fond løses. Et av de store diskusjonstemaene i Stortinget rundt den loven vi foreslår nå, som kan gi rett til instruks overfor OVF, er jo at Fremskrittspartiet påstår at OVF ikke er statlig. Det er et uavhengig fond som hører Kirken til, mener Fremskrittspartiets gruppe for øvrig. Men her i spørsmålet til Bredvold har man plutselig bestemt seg for at dette er et statlig fond. Dette ser jeg på som en hilsen hjem til Hedmark, men jeg tror Bredvold ville gjøre lurt i å ta med den hilsenen at takket være motstanden vi nå møter i Stortinget, kan vi risikere at hele saken blir forsinket. Vårt mål er å få en instruks på plass til 1. juli, slik at i hvert fall de som har bolig på festet tomt under OVF, kan få rimelige innløsningsvilkår. Så får vi se på hva vi gjør med Toneheim. Der bidrar vi med store offentlige midler, og det er lettere å gjøre noe med Toneheims økonomi gjennom det enn gjennom en instruks overfor OVF.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Svaret kunne jeg gitt med én gang: Nei. For her er det klart: Vi kan ikke drive et sånt spill i Stortinget der vi antar at dette vil ligge innenfor EFTA-domstolen. Vi må være helt klare på hva slags vedtak vi fatter i denne sal. Det er først i ettertid våre vedtak vil bli brukt. Vi kan ikke eksperimentere med det offentlige eierskapet av vannkraften. Derfor er vi trygge på det vi gjør, rettslig sett, i forhold til EØS og EFTA-dommen. Det er ikke for ingen ting vi holdt på i seks-sju år overfor denne domstolen for å få mekket dette på plass. Og domstolen sa helt klart: Vi har ikke noe imot offentlig eierskap til vannkraften i Norge, men det må likebehandling til mellom offentlige og private eiere. Det er det essensielle, det er det vi prøver på i denne saken her, og det er det vi foretar med dette vedtaket i dag.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Ivar Kristiansen kan ikke ha fått med seg at det ikke er ensidig i LO. Det er ulike forbund, og i LO sa de helt klart fra at det offentlige eierskapet er det som står i sentrum, og det er det som står øverst. Jeg er fullstendig klar over at det i mitt fylke, Rogaland, skjer ting, også på Karmøy, og at de er urolige for framtiden. Men jeg mener at det vi legger opp til nå, også i aller høyeste grad har industrielle perspektiver, eksempelvis når de samme konsesjonsvilkårene står ved lag når det gjelder Røldal-Suldal, som Hydro eier i dag, og som har hjemfall i 2022. At vilkårene for industrileveranser til Vestlandet skal stå ved lag etter at denne loven blir vedtatt, er det også garantier for. Hva Hydro selv finner ut av med hensyn til hvor det er økonomisk mest lønnsomt i verden å investere, får Hydro ta sin avgjørelse på, men vi skal legge forholdene til rette. Det har vi gjort i dag. Hvis jeg får avslutte med å si: Det er merkelig når f.eks. Eramit i Sauda har fått en god kontrakt fram til 2021, Husnes, hvor Hydro er 59 pst. eier, har fått til 2020 og Hydro Karmøy har til 2022 - og disse andre sier at dette ikke er langsiktige industrielle kontrakter.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Det er ikke en uforståelig kjepphest. Vi er i aller høyeste grad innstilt på at industrien skal utvikle seg i Norge og ha langsiktighetsperspektiv. Derfor eksperimenterer ikke vi med loven i denne saken. Vi føler oss trygge på den foten vi står på - og det er flere føtter. Konstitusjonelt har det vært slik i Norge at vi også legger stor vekt på embetsverkets nøytralitet, uavhengig av hvem som måtte sitte i regjering, og det er et grunnleggende prinsipp også for denne forsamlingen her. Derfor kan vi ikke bare gå ut og kjøpe ulike modeller. Dette står vi fast på. Hvis jeg får avslutte: Det er merkelig at flere spørrere nå sier den «såkalt» historiske dag. Dette er et perspektiv som har vært hundreårig i Norge, og som den norske befolkningen har stilt seg fullstendig bak. Og det kan vi ikke eksperimentere med. Da ber jeg Sørfonn gå ut og spørre sine kommuner som har sitt eierskap i vannkraften: Hvor mye vil de kutte i sine budsjetter?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Jeg beklager at jeg ikke sa det innledningsvis - jeg kunne brukt flere setninger på Venstres historie rundt 1909. De har et stort «medeierskap» i det fantastiske som den gang ble gjort. Det kan vi være stolt over, og den rosen skal vi også gi Venstre. Men jeg må si at jeg er litt forundret over at man drar i tvil hjemfallsinstituttet i Norge og sier at vi driver paragrafrytteri. Det gjør vi overhodet ikke. Men det er noen prinsipper vi må stå sammen om og slå ring om. Vi kan ikke eksperimentere med EFTA-dommen og EØS-reglene. Det er derfor vi må hvile oss på en juridisk instans her, og det har vi gjort. Nå skal jeg ikke spørre, jeg skal jeg svare på spørsmål. Men jeg må få lov til å filosofere litt og spørre om Venstre, som på mange måter har lagt grunnlaget for hjemfallsinstituttet, vil sette dette på spill i september neste år.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Jeg har ikke uttalt meg dobbeltsidig. Det er bare å gå tilbake til det skrivet som er kommet fra Regjeringen om de vel 120 spørsmålene som er blitt stilt til Regjeringen i denne saken. Det er klart at det bekrefter de konsesjonsvilkårene som jeg var inne på. Når det gjelder langsiktigheten for de selskapene som jeg nevnte, forholder jeg meg egentlig bare til de uttalelsene som kom de dagene disse kraftkontraktene var på plass. Jeg vil bare helt til slutt minne også Solvik-Olsen om noe som vi tar helt på alvor, aldeles på alvor. På side 38 i Fremskrittspartiets program står det: «Fremskrittspartiet mener at dagens hjemfallsordning må oppheves.» Det sier sitt.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Jeg fulgte nøye med da Solvik-Olsen forklarte oss hvordan man fortsatt skulle ha kontroll med nasjonal vannkraft. Jeg tillater meg å sitere to punkter i Fremskrittspartiets program: «Fremskrittspartiet mener at dagens hjemfallsordning må oppheves.» «Gradvis redusere offentlige eierinteresser i alle typer energiproduksjon.» Dette var bare to punkter. Gjelder disse standpunktene fortsatt i Fremskrittspartiet? Har Fremskrittspartiet en skjult agenda her - å brekke dette om i 2009? Jeg må bare få en klargjøring her. Skyter vi fortsatt mot bevegelige mål?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Jeg har lyttet med interesse på det som representanten Sørfonn nå sa om dette viktige temaet som vi har oppe i dag, om styrking av det offentlige eierskapet. Og det er Kristelig Folkeparti med på i dag når de støtter oss i denne saken om at vannkraftkonsesjoner bare kan gis til offentlig eide kraftverk etter den loven vi behandler i dag. Det er riktig. Men jeg vil bore litt i en annen sak som Sørfonn nevnte, og det var at en blir fratatt noe, altså at vi fratar industrien noe. Men Sørfonn vet helt sikkert at de konsesjonene som er gitt, er tidsbegrenset, og dette skal leveres tilbake igjen til det offentlige vederlagsfritt. Det er det det står i den loven som ligger i forkant av det vedtaket vi skal gjøre i dag. Da må jeg spørre Sørfonn: Hva er det som nå er fratatt industrien som man ikke visste om?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
La meg presisere én ting, og det er at det er ikke den sittende regjering og de tre partiene som har tatt opp denne saken. Vi var vel fornøyd med den modellen vi har i dag når det gjelder hjemfall. Det var Norsk Hydro som brakte oss inn for ESA for seks-syv år siden. Vi må jo ta den dommen som kom, til etterretning, og justere. Vi justerer oss nå etter konsolideringsmodellen. Der skal det være langsiktighet og konsistens ved de vedtakene vi gjør. Jeg vil bare en gang til spørre Sørfonn, som sier at det nå går gale veien, og at vi fratar industrien noe: Hva er det vi har fratatt industrien? Hele industrien visste utmerket godt at hjemfall inntreffer etter 60 år. Hva er det vi da har fratatt dem? Og så til det siste, om langsiktighet: Vil Kristelig Folkeparti foran valget i 2009 kjøre en valgkampsak om å endre hjemfallsinstituttet i Norge?
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Jeg regner med at jeg som ordfører i saken har litt mer enn 3 minutter.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Ja vel, da gjør jeg det umiddelbart. Jeg vil prøve på en liten, kort oppsummering de første tre minuttene. I dag lovfester vi et eierskap. Det er det et betydelig stort flertall for. Det er det ingen tvil om. La oss se på de fire punktene som det store flertall er skjønt enig om i denne sal i dag. Det er: «a) Nye ervervskonsesjoner kan ikke gis til andre enn offentlige aktører. b) Erverv av hjemfalte vannfall og kraftverk begrenses til offentlige aktører. c) Adgangen til tilbakesalg/leie etter foregrepet hjemfall opphører. d) Salg av mer en 1/3 av offentlig eide vannfall og kraftverk til private forbys.» Det synes jeg ikke er så verst likevel, når vi diskuterer en så viktig sak. Men så er det noe som har forundret meg, og som jeg er litt overgitt over, som vi pleier å si vestpå. Det er at Fremskrittspartiet går til et frontalangrep og kaller posisjonen her i dag for arrogante og tillegger oss meninger som vi ikke har. Når jeg har tatt replikk etter replikk på Fremskrittspartiet og sitert fra programformuleringer hvor det står om salg, privatisering osv., så er det arroganse! Hadde jeg vært i Fremskrittspartiet - noe som jeg aldri kommer til å bli, selvfølgelig - hadde jeg sagt at det er flott at andre også leser programmet vårt. I Dokument nr. 8:98 for 2001-2002 - jeg kan ikke lese alt, for jeg har bare 3 minutter i første omgang - står det i headingen at «verkene blir solgt til høystbydende etter at konsesjonstiden er utløpt». Neste sitat handler om begrunnelsen: «Det foreslåes derfor at alle gis en lik konsesjonstid på 60 år, som de private kraftverk har i dag, for deretter at de hjemfaller til staten, med auksjon i markedet hvor alle, både private som offentlige stilles likt til å by. Inntektene for salget tilfaller statskassen.» Dette er politikken til Fremskrittspartiet, og når jeg tar den fram, blir jeg kalt for arrogant, og en sier at jeg ikke vil høre på andre folk. Det er da merkelig! Dette er sannheten, og det er derfor jeg også har sagt til Venstre og Kristelig Folkeparti - jeg la merke til at i replikkordskiftet i dag var det bare én som tok replikk, og det var til Kristiansen - at hadde de enda engasjert seg mer i hjemfallssaken når det nest største partiet i det norske storting ser sånn på eierskap som de gjør her, hadde jeg forventet at man hadde stått oppreist på det også.
Tore Nordtun (Arbeiderpartiet), 2008-09-22:
Jeg skal være langt mer smilende i mitt innlegg nå. Jeg vil bare si noe til det som Ivar Kristiansen sa i sitt innlegg. Han sa bl.a. at det er langt større offentlig eierskap i dag. Det er ikke riktig. Det offentlige eierskapet er en tredjedel - det har det vært, og slik vil det bli framover. Så flertallet i Stortinget i dag, som er et solid flertall på dette punktet, er enig i at sånn har det vært, og sånn skal det bli. Her gjelder det juridiske og det politiske. Når det gjelder det juridiske, er det helt klart at vi her ikke kan ta sjansen på at hvis vi gjør sånn og sånn med forlenget hjemfall, blir det å oppfatte som en forfordeling av noen - en privatisering. Det er i strid med EFTA-dommen, og vi kan ikke gå inn for det. Vi ville ikke sette hjemfallsinstituttet på spill. Vannkraften tilhører oss alle i fellesskap, til felles beste. Dette kan vi godt leve med også i framtiden, og det er vi stolte over.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Representanten Nordtun var, ikke overraskende, veldig negativ til opposisjonens modell, spesielt med bakgrunn i at han mener den er i strid med EØS-domstolen og rettssakens premisser, særlig den dommen som kom ut. Men jeg vil likevel spørre representanten Nordtun: Hvis ESA hadde sagt at opposisjonens modell var like robust som Regjeringens modell - la oss ta det som en premiss - ville da representanten Nordtun vært villig til å stemme for opposisjonens modell? Ergo: Man setter ikke hjemfallssaken i fare, man setter ikke den målsettingen Regjeringen har, i fare, men man skjermer industrien i en viss periode. Hvis den modellen var like robust, ville han da støtte opposisjonens modell?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
La meg først gi en kommentar til svaret som representanten Nordtun gav til representanten Kristiansen. Jeg var i Odda på tirsdag, da fagbevegelsen i industrien diskuterte industrikraft og hjemfall. Der kom både Søral og Hydro veldig tydelig ut og sa at den løsningen de har nå med Vattenfall, ikke er å anse som en langsiktig løsning - i motsetning til det representanten Nordtun her påstår. Så jeg tror han skal lytte litt mer til det som skjer i bransjen, før han går og tar æren for det som er. På toppen av dette er det altså svenske Vattenfall som sikrer denne kontrakten og ikke noen av de norske kraftselskapene som en får inntrykk av skal redde Norge. Men mer interessant er påstanden representanten Nordtun hadde om en tredjedel eierskap for Hydro i Suldal-Røldal, og hva slags garanti de gir for industrien på Karmøy. Både daværende energiminister Haga og nåværende energiminister Riis-Johansen har gjort det helt klart at en tredjedel av eierskapet i dette kraftverket ikke gir noen mulighet til å ta ut kraft til selvkost. Mener Tore Nordtun at statsrådene tar feil, eller har han uttalt seg litt dobbeltsidig?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Det er ikke bevegelige mål. Fremskrittspartiets hjemfallsformuleringer er rett og slett bare en konkretisering av faktum, at dagens hjemfallsordning må oppheves. Det er jo nettopp det Regjeringen også gjør, ved at de endrer den. Så har vi sagt, og der har vi vært tydelige, da vi ønsket en utsettelse i komiteens arbeid, at vi må ha en høring i vår partiorganisasjon om hvilke alternativer vi skal ha - for det er ikke utmeislet i vårt program, det har vi vært åpne om. Så her er det ikke noen bevegelige mål. Jeg synes at representanten Nordtun heller skulle fokusere på det vi skriver i innstillingen, der vi går veldig langt for å prøve å få til et forlik med Regjeringen, og der vi sier at vi aksepterer de langsiktige målsettingene som den har. Men vi sier at en må være litt mer fleksibel i forhold til industrien. Med modellen til opposisjonen, inkludert Fremskrittspartiet, vil det ikke gis nye konsesjoner til privat vannkraft, det vil ikke være fornyelse innebygd i systemet for privat vannkraft, men de som har konsesjon i dag, skal få forlenget den. Det anser vi som robust i forhold til ESA. Jeg synes at representanten skulle fokusere på det som er vår politikk i denne saken, og ikke komme med sine egne tolkninger, basert på egne antagelser.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Først må jeg si jeg er bekymret hvis Inge Ryan ikke hørte noen langsiktige perspektiver. Mye av mitt innlegg gikk jo nettopp på behovet for å ha dette, og på hvordan det har vært fullstendig fraværende - når Regjeringen kun forholder seg til ideologiske svar om at det viktigste er at det offentlige eier, og ikke ser på privat eierskap. Det er trist hvis representanten sov under store deler av mitt innlegg. Jeg sa ingenting om omkamp i mitt innlegg, for jeg håper at vi i dag kan få et vedtak som er robust og står seg over tid. Det vil en få hvis en støtter opposisjonens forslag. Vi trenger ikke flere enn et par av de siste i Arbeiderpartiet med industritilknytning for å få et slikt flertall. Og jeg synes også det er trist å redusere fagbevegelsens størrelse i Norge til bare å utgjøre 1/10 av det norske folk. Når det er sagt: Ja, Fremskrittspartiet vil forsøke å gjøre endringer i hjemfallsinstituttet for å sikre industrien etter 2009. Jeg forstår at det ikke er av betydning for representanten Ryan, da dette kun handler om ideologi. For meg handler dette mye mer om den store verdiskapingen og den langsiktige forvaltningen av vannkraften, der en har et mangfold inkludert.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
For sakligheten i denne debatten er det gunstig at en ikke kommer med forhåndsskrevne replikker, men faktisk lytter litt til det som blir sagt. Jeg brukte mye av mitt innlegg på å forklare at vi verken har som mål eller som intensjon med vår politikk å selge ut vannkraften. Og vi har som forutsetning for vår primærpolitikk at det skal være en statlig forkjøpsrett. Men vi har sagt at vi ønsker å få til en subsidiær løsning. Som representanten Sande sa i Nationen den 22. august: «En god modell.» Det er en god modell, sa han om det opposisjonen hadde fremmet, men som han nå står og argumenterer imot. Så det er greit å skifte standpunkt. Men Fremskrittspartiet har vært tydelig med hensyn til hva vi ønsker med nasjonalt eierskap. Vi ser altså ikke noe kriminelt eller farlig i at industrien skal få lov til å være med og utvikle og drive norsk vannkraft. Gjennom konsesjonsregler, gjennom skatteregler og gjennom avgiftsregler kan en sikre den verdiskapingen og den kontrollen som representanten Sande etterlyser, men en må ikke gjøre det ved å kverke industrien samtidig.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Igjen premisset for spørsmålet: I vårt program står det at vi skal avvikle dagens ordning. Det er vesentlig at man har lagt inn «dagens ordning», for det er bare å forholde seg til den virkeligheten som eksisterte da programmet ble skrevet, nemlig at dagens hjemfallsordning må endres på grunn av en EØS-dom. Så har vi sagt - det sa jeg også til en partikollega av representanten Akselsen tidligere fra denne plassen - at vi har hatt en runde i partiorganisasjonen om hva som skulle være vår alternative politikk. Det er helt greit, synes jeg, fordi det er vanskelig i forkant å si hva en alternativ politikk skal være når en ikke helt vet premissene som man skal legge opp politikken etter. Det har vi fått vite etter hvert som EØS-domstolen gav sin begrunnelse, og dermed har vi utformet vår politikk, som står godt omtalt i innstillingen, og som jeg har presentert fra talerstolen. Men som jeg også har sagt når det gjelder omkamp: Ja, vi vil ta en omkamp på hjemfallsordningen, fordi vi ønsker å sikre at industrien faktisk kan få lov til å verne eier og sikre kraft til selvkost inn i sin industriproduksjon. Den beste form for industrikraftløsning som eksisterer i Norge, er å få eie egen kraft, og det er rart at ikke Arbeiderpartiet støtter det.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Her er det mange rare påstander. Jeg ber representanten lese programmet. Der står det at dagens hjemfallsordning skal avvikles. Det er ikke noe vi står og dikter opp her. Det er litt gjennomført i argumentasjonen mot Fremskrittspartiet at man ikke forholder seg til det som partiet sier. Vår primære modell vil sikre nasjonal kontroll av kraftressursene, delvis gjennom eierskap. Vi har ikke sagt at vi skal privatisere alt, men vi sier at vi vil åpne for private eiere gjennom å redusere det offentlige eierskapet. Vi ønsker å sikre nasjonal styring gjennom forkjøpsrett ved transaksjoner, og vi ønsker å sikre det gjennom gode konsesjoner og skatteregler. Det vil ivareta de premissene ESA legger til grunn, og det vil ivareta de samme intensjonene som Regjeringen har, men vi vil oppnå høyere verdiskaping, fordi vi får mangfoldet, som denne regjeringen ser verdien av på norsk sokkel, men åpenbart ikke når det gjelder vannkraften. Den justerte modellen er akkurat lik Regjeringens, med ett unntak, og det er at dagens konsesjoner forlenges til 2066. Vi har bedt Regjeringen vurdere med ESA om det er robust eller ikke, og det nekter Regjeringen, sannsynligvis fordi den er redd for at vi får et ja(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Jeg synes det er litt rart å høre på representanten Ryan, som prøver å gjøre seg selv til en svær statsmann ved å vise til hva folk har gjort før ham. Han viser til at denne saken ble debattert i elleve dager ved forrige korsvei, uten å ta med det faktum at denne regjeringen prøvde å presse saken gjennom Stortinget på drøyt elleve dager denne gang, som ikke ville ha gitt mye tid verken til skikkelig debatt eller til saksbehandling. Heldigvis fikk opposisjonen presset Regjeringen til å utsette dette. Jeg er litt overrasket over representanten Ryan, som gir inntrykk av at hvis man bare får offentlig eierskap her, blir alt så veldig stort. Den eneste visjonen han kom med når det gjaldt offentlig eierskap, var at da kunne den kommunen han kjenner til i Trøndelag, ta ut mer penger til velferdsutvikling, uten å nevne en eneste visjon på vegne av kraftbransjen som sådan eller industrien som bruker denne kraften. Da lurer jeg på: Kan representanten Ryan gi noen eksempler på hva han ønsker å oppnå ved at staten også overtar den privateide vannkraften i dag - som vil utvikle vannkraften på en annen måte enn det en ellers ville ha gjort?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Jeg trodde taleren skulle svare og ikke stille spørsmål. Jeg manet i mitt innlegg tidligere til en debatt der vi forholder oss til partienes politikk sånn som det framkommer i innstillingen, og ikke dikte opp standpunkter og angripe dem. Fremskrittspartiet har tydelig sagt at nasjonalt eierskap er viktig, og vi sier at vi kan opprettholde det gjennom statlig forkjøpsrett. Ergo er veldig mange av påstandene til representanten Sande ikke holdbare. Vi mener likevel at det å ha privat eierskap er viktig, fordi man tillater industrien å få egen kraft. Du kan bruke den til selvkost, noe Regjeringens politikk ikke tillater. Og vi tror at mangfold er viktig, akkurat som på norsk sokkel, noe Regjeringen av en eller annen grunn ikke mener er viktig i vannkraftsektoren. Men mitt spørsmål er likevel en oppfølger til det som representanten Kvassheim sa, der han viste til representanten Sandes utsagn i Nationen, der han likte opposisjonsmodellen, men ikke trodde den var ESA-robust. Da er spørsmålet: Er representanten Sande komfortabel med at hans egen regjering ikke forsøkte å konsultere ESA engang om opposisjonens modell faktisk var lovlig, når han selv mente at det var en god modell?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Hvis statsråden hadde kommet seg ut av sin ideologiske boble, ville han ha sett at opposisjonen har vist veldig stor imøtekommenhet for å få til en bred, robust og langsiktig løsning. Arrogansen vi ble vist ved behandlingen av denne saken, mangler sidestykke, ikke minst når vi diskuterer jusen. Mange har henvist til jusen for å avfeie opposisjonens forslag til tross for at mange, også i regjeringspartiene, synes det er en god løsning. Representanten Sande sa i Nationen den 22. august at det er en god modell, men han er usikker på om den er holdbar overfor ESA. Høringen viste likevel at det er veldig mange jurister som mener at opposisjonens og posisjonens modeller må anses som like robuste. Alle fire kravene som ble listet opp av statsråden, er imøtekommet, for også i opposisjonens modell er det ingen ting i systemet som tillater videre fornyelse av konsesjonene. Like fullt har statsråden to ganger ignorert forespørsler fra komiteen om å konsultere ESA i forhold til de to modellene. Hvorfor har statsråden vist den arrogansen og ikke forsøkt å få ESA til å kommentere de to modellene opp mot hverandre?
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Det kan vurderes neste gang.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2008-09-22:
Jeg finner statsrådens innlegg ganske tåkeleggende, for ESA er påtalemyndigheten her, hvis man kan bruke et slikt ord. Nettopp derfor er det greit å vite at påtalemyndigheten anser det som skjer, som greit, slik at de ikke tar ut en ny påtale. Så langt jeg forstår, har Regjeringen selv skrytt av at de har konsultert ESA underveis for å sikre at deres alternativ er robust. Hvorfor er det greit at Regjeringen konsulterer, men at det er feil når opposisjonen ber om en slik konsultasjon for å sikre sitt forslag? Hvis vi hadde fått ESA til å si at de ulike modellene anses som likeverdige, hadde vi sluppet mye av denne meningsløse debatten, som har kommet nettopp fordi jeg mener at Regjeringen er arrogant når de ikke vil ta inn over seg de ønskene som opposisjonen har. Når det gjelder representanten Nordtun og sitering av partiprogram, har det vært mange direkte feilsiteringer. Det kan vi godt ta på kammerset etterpå. Det som mangler når Nordtun siterer, er at han ikke ser helheten. Når man tar en og en setning og ikke tar med alt som står om næringspolitikk, at nasjonalt eierskap er viktig i en næringssektor, og energi nevnes som en av dem, blir det feil.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-09-22:
Representanten Nordtun slår veldig tydelig fast at Regjeringen har som mål å sikre vannkraften langsiktig eierskap i offentlige hender, og at den har som mål å sikre kraftkrevende industri muligheter og gode rammebetingelser og langsiktighet. Nå innfrir vi begge deler, slås det i dag, på denne såkalt historiske dagen, fast. Hva er det hele Landsorganisasjonen, Norsk Industri, ja også befolkningen på Karmøy, har misforståttså totalt når de «kjærber» de rød-grønne partiene alt de kan om å støtte opposisjonens forslag, som klart slår fast at det er det forslaget som er med og sikrer norsk industri langsiktighet?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-09-22:
Nei, risikoen for å finne ut at Kåre Willoch tar feil tror jeg ikke at jeg skal gi meg i kast med. Da tror jeg at representanten Pedersen må rette spørsmålet til andre. Men det paradoksale i det lovforslaget som fremmes i dag, i Ot.prp. nr. 61, er jo at dagens kontroll med 88 pst. offentlig eierskap, som blir langt opp på 90-tallet med dagens vedtak, blir det mulig å redusere ned til 66 pst. gjennom Regjeringens eget forslag. Jeg synes at her må regjeringspartiene stille seg selv spørsmålet før de går til opposisjonen. Det vi kjemper for, er at den lille prosentandelen som industrien i dag har kontroll over, og som går til industriproduksjon i Norge, må de sannelig få lov til å beholde.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-09-22:
Jo, Høyre har lært veldig mye i løpet av 99 år. Det betyr at den kokeboken som var aktuell for 99 år siden i norsk politikk, heldigvis har forandret seg. Høyre er et parti som forandrer seg i takt med tidens utvikling og tidens krav, og fører den politikk vi til enhver tid må føre for å se fremtiden i møte, i motsetning til andre partier som har en kokebok som ikke ble laget for 99 år siden, men for 199 år siden, og som har den samme modellen som ledetråd for utvikling. I dag ser man hvor dypt det sitter inne. Det er all grunn til å gratulere SV med at de gjennom sin ortodokse ideologi har klart å få Senterpartiet og Arbeiderpartiet med på å synes at det som man fremmer forslag om i dag, er en fiks idé. Det er et paradoks for meg. Jeg skjønner at hele fagbevegelsen - med et par unntak - og norsk industri er like overrasket som det jeg selv er. Jeg refererte i mitt hovedinnlegg fra side 18 i innstillingen om hvor vellykket hjemfallsordningen har vært. Inge Ryan bør lese dette sitatet på nytt.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-09-22:
I Norge har vi hundre års erfaring som dokumenterer helt klart hvor vellykket dynamikken mellom privat og offentlig eierskap har vært på dette området. Vi har også hundre års erfaring med å se at vi kan ta ut grunnrenten åkkesom, enten det er private eller offentlige aktører som står bak. Dette har skapt dynamikk, utvikling og velstand i Norge gjennom alle år. Dette er en modell som har fungert, og vil fungere veldig godt, og som etterspørres av industrien. Jeg skjønner nå at de rød-grønne partiene argumenterer mot, men gjennom Soria Moria-erklæringen har man lovt norsk industri at man skal bidra til å sikre norsk industri langsiktighet og konkurransedyktige vilkår. Vi lytter til norsk industri. Vi vil ha en utvikling som i dag i Distrikts-Norge, der den norske produserende prosessindustri fins. Det har vi god erfaring med, og det vil vi sørge for å videreføre i vår fremtidige politikk.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-09-22:
Svaret på Kvassheims spørsmål er et klart ja. Vårt mål fremover er at den eksisterende hjemfallsordningen må endres. Jeg skal ikke bruke tid på å argumentere for hvorfor. Der har vi bl.a. bakgrunn i dagens saksbehandling som sådan. Vi har ikke som mål å avvikle ordningen. Vi ønsker å endre og tilpasse hjemfallsordningen videre, ut fra et konkurransemessig robust system som kan være ESA-notifisert. Jeg har selvfølgelig stor respekt for Venstres farskap i denne saken, og dette er jo faktisk et eksempel på hvordan Venstre har stått fast på et klart standpunkt i hundre år. Det er sannelig ikke så verst.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-09-22:
Det SV gir seg i kast med her, er forkledde forklaringer og bortforklaringer om hverandre. Det er det som er hele bakgrunnen for at man nå ønsker å konfiskere den delen av kraften som norsk industri - altså to-tre private eiere - står bak i dag. Jeg har sagt klart og tydelig fra - og det har vært kjent i hele denne debatten - at vi ønsker å tildele nye tidsbegrensede konsesjoner til både private og offentlige søkere. Vi ønsker å stå ved at de eksisterende konsesjonsvilkår fortsatt skal gjelde. Vi vil likebehandle private og offentlige utbyggere, og så vil vi - ikke helt ulikt det som jeg har sett at en tidligere industriminister i Norge ved navn Finn Kristensen også har foreslått - at ved eventuelle salg skal det offentlige ha en forkjøpsrett. Det er ingen grunn til å stille spørsmål om Høyres standpunkt er uklart. Det som kommer frem, er at Regjeringens standpunkt er krystallklart - man konfiskerer den kraften som norsk industri har hånd om i dag.
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-09-22:
Jeg synes statsråden burde holdt seg for god til å påstå at Høyre har som mål å avskaffe det offentlige eierskapet til vannkraften. Det har vi aldri sagt, og det har vi aldri skrevet. Derimot er det interessant å legge merke til at en senterpartistatsråd så til de grader gjør et direkte knefall for hele ESA-systemet. Det kan vi sikkert få tid til å komme tilbake til. Selv om vi har hundre års erfaring med den nære sammenhengen det er mellom eierskap til kraft og investering i norsk økonomi, har vi en regjering og en statsråd i dag som synes det er mye, mye bedre at grunnrenten kommer via offentlige, statlig, fylkeskommunalt eller kommunalt eierskap. Det tror jeg man vil merke seg, enten det er på Karmøy, i Straumen eller Mosjøen eller andre industristeder. Så er trøsten fra statsråden at det er bare å selge. Hydro og Elkem kan få store milliardverdier. Er det sånn at det er ett fett for statsråden og Regjeringen om norsk industri investerer i Norge eller i utlandet?
Ivar Kristiansen (Høyre), 2008-09-22:
Jeg hadde lenge trodd at særlig Arbeiderpartiet var av den oppfatning at norsk vannkraft foredlet via norsk industri på norske industristeder gav like mye tilbake til det norske samfunnet som kraft kanalisert via Statkraft eller andre offentlige institusjoner. Men her er vi altså nødt til å tro om igjen. På denne såkalte historiske datoen i dag har vi fått et diametralt skifte i norsk politikk. Når statsråd Riis-Johansen ber Høyre om å stå oppreist for sitt standpunkt, vil jeg si at vi gjør det. Jeg har sitert vårt standpunkt flere ganger, men jeg har nesten begynt å slutte å tro på at det er mulig å registrere hva som blir sagt. Men vi har skrevet det i vårt program, og det står også i våre merknader. Jeg ber statsråden og andre som rister på hodet, om å finne hvor det står at vi vil avvikle hjemfallsinstituttet. Det står ingen plasser. Det står det stikk motsatte i vårt program. Og det skal vi selvfølgelig videreføre. Det er dagens regjeringspartier som forandrer en hundreårig norsk utøvelse av vannkraften. Det er de som diametralt forandrer politikk i dag og fratar norsk industri den kraften som den har til eget eie og egen disposisjon inntil hjemfallsdato. Det er her vi har det store skiftet. Det må vi ha klart for oss videre i den debatten som kommer til å gå i alle fall i opptakten til den kommende valgkamp. Vi står hundre prosent oppreist for det vi presenterer i dag. Det som er overraskende, er den skråsikkerheten som man har fra regjeringshold til de meritter som den samme rådgivingstjenesten til Regjeringen har bak seg i å gi råd til Regjeringen om hvordan man skal forholde seg overfor EFTA-domstolen og ESA-instituttet. Jeg tror man vil stå seg på, hvis man vil norsk industri vel, å ha en langt mindre skråsikkerhet. Men jeg merker meg at det ikke er én representant fra regjeringspartiene - kanskje med Arne Haugen som et enslig unntak - som har uttrykt bekymring for norsk industri. Alle andre har unngått å ta ordet bekymring om hva som blir framtiden for norske industrisamfunn, i sin munn i dagens debatt. Det synes jeg er påfallende. Man velger heller å mønstre i dagens debatt med Kommunenes Sentralforbund og LVK som sannhetsvitne for at man fører en rett linje. Og så skremmer man med å si at Høyre eller andre opposisjonspartier har som formål å selge kraften til utlandet. Faktum er at dagens vedtak åpner for et langt større privat eierskap til kraften enn vi har i dag, og enda større mulighet for å leie ut store deler av den norske vannkraften til dem som betaler mest, og vi vet at utenlandske krefter er i stand til å betale godt.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-09-22:
«Ein historisk dag» kallar Tore Nordtun dette. Ja, det er ein tung dag for mange, ikkje berre på Karmøy, men for mange, mange andre. Det er ikkje til å tru at Arbeidarpartiet ikkje vil gå vidare på det kompromissforslaget som kunne ha samla eit heilt storting, som industrien stiller seg bak, og som tunge juridiske miljø seier ligg innanfor EØS-dommen. Når Nordtun seier at ein er krystallklar på at dette ikkje går, er professor Seierstad, som Regjeringa har brukt, langt frå krystallklar i sin konklusjon. Så mitt spørsmål er: Kvifor er ikkje Arbeidarpartiet med på dette og går vidare på dette kompromissforslaget? Er det viljen, er det vågemotet, eller er nokon slags uforståeleg kjepphest ute og går?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-09-22:
SV sin parlamentariske leiar er ein praktisk og løysingsorientert person, og difor lytta eg med stor interesse til innlegget hans. Men eg fekk ikkje svar på alt. Dei juridiske høyringane viste jo at det er eit betydeleg handlingsrom i høve til premissane i EFTA-dommen. Når både industrien og fagrørsla stort sett samrøystes ber om ei brei og samlande løysing som den justerte modellen er, så er spørsmålet: Kvifor har ikkje SV lagt maks press på å få utnytta dette handlingrommet for å laga ei meir smidig og slitesterk løysing? Eller er det slik at dei har prøvd, men at dei saman med Senterpartiet har vorte nedvalsa av storebror i regjeringskonstellasjonen - altså at dei ikkje fekk lov til å testa ut dette handlingsrommet?
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-09-22:
Ein spelar ikkje med arbeidsplassar, har det vore sagt frå fleire hald i dag - eg meiner at representanten Nordtun òg sa det same - og det er ganske mykje spel som går føre seg i salen i dag. Spelet frå dei raud-grøne si side er at ein trumfar igjennom ei løysing på eit veldig spinkelt politisk grunnlag, og det gjev liten slitestyrke til den ordninga som vert vedteken i dag. Det vert lite føreseieleg for industrien. Å gjera dette til eit spørsmål om om ein reint juridisk med godt samvit kan gjera det ein gjer fordi industrien visste om dette, ein har ikkje teke frå dei noko, er ikkje det denne saka dreiar seg om i det heile. Korfor er industrien og fagrørsla så opptekne av å finna slitesterke, langsiktige løysingar? Jo, nettopp for å sikra at det vert føreseieleg og langsiktig for norsk industri og norske arbeidsplassar.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-09-22:
Her er det ikkje snakk om å gambla. Er det nokon som gamblar, er det dei raud-grøne regjeringspartia og fleirtalsregjeringa, som trumfar ei sak igjennom i dag med eit veldig spinkelt fleirtal. Eg skulle ønskt at dei raud-grøne regjeringspartia ikkje hadde ei så dogmatisk haldning til dette, men at dei såg verdien av å skaffa langsiktige, slitesterke løysingar. Der vil eg rosa Framstegspartiet og Høgre, som har andre - heilt andre - primærstandpunkt enn Kristeleg Folkeparti i denne saka, men dei har strekt seg for å prøva å finna eit kompromiss i eit ærleg forsøk på å finna ei løysing som ein kan samla seg om, slik at eit breitt fleirtal kunne stilla seg bak ho. Gamblinga som skjer i dag, er nemleg at fleirtalet bak det som sannsynlegvis vert vedteke, er så spinkelt at det ikkje vil bli ro om denne saka. Det er gambling med industri, og det er gambling med arbeidsplassar.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-09-22:
Det er heilt rett som representanten Sande seier, at det var einigheit om at det var ueinigheit. Det var samtidig ei betydeleg einigheit etter høyringane om at her er det eit handlingsrom. Etterlysinga vår og kritikken vår går ut på at dette handlingsrommet ikkje er utforska meir - eit handlingsrom for å finna ei løysing som er slitesterk, og som samlar eit breitt fleirtal. Sejersted er brukt fleire gonger her i dag - representanten Ryan brukte vel eit avisinnlegg. Det er greiare å halda seg til dei dokumenta som ligg føre, det som er skrive i dei juridiske betraktningane, og konklusjonen som vart send over i eit vedlegg frå statsråden. Det er rett at det hadde ein konklusjon, men ein forsiktig konklusjon, som òg i si oppsummering kom til at her er det ei betydeleg usikkerheit. Andre uhilda juridiske ekspertar har gått mykje lenger i retning av å seia at her er det heilt klårt at dette ligg innanfor EØS/ESA sitt handlingsrom.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-09-22:
Ein vesentleg del av bakgrunnshistoria i saka er at ESA fekk 100 pst. medhald i EFTA-domstolen. Men ein veit òg at eit slikt 100 pst. medhald som regel gjev opning for å finna fram til fleksible løysingar. Det var nettopp det som kom fram i dei juridiske høyringane, og som seinare har kome fram og vorte stadfesta av ulike juridiske ekspertar. Så når representanten Nordtun spør om kva konkret industrien har vorte fråteken, skal eg prøva å gje eit kort, tydeleg og konkret svar på det. Det industrien har vorte fråteken, er moglegheita for ei slitesterk, pragmatisk, god løysing som har eit stort fleirtal, kanskje eit samla storting, bak seg.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-09-22:
Eg skal prøva å ta dette systematisk. Når eg nemnde Ryan sitt innlegg, var det for å understreka at når han viste til Sejersted - ok, det var ein kronikk - hadde det vore mykje greiare å visa til konklusjonen i det dokumentet som vart sendt over til statsråden, og som komiteen har fått. Det er meir ryddig å halda seg til den typen dokumentasjon. Om eg er 100 pst. sikker: Nei, me kan ikkje vera 100 pst. sikre. Og det er nettopp det vår kritikk går på - at det handlingsrommet ein er 100 pst. sikker på ligg føre, ikkje er testa betre ut. Men det er Regjeringa som sit med nøkkelen til å testa dette ut. Og det kritiserer me, for dette kunne ha samla Stortinget og gjeve ein heilt annan slitestyrke for eit regime som i dag er veldig spinkelt. Eg er heldigvis ikkje sikker på nedlegging av arbeidsplassar, men eg fryktar det, og eg ønskjer ikkje å gambla med arbeidsplassar. Eg ønskjer at industrien skal ha gode, føreseielege og langsiktige vilkår.
Ingebrigt S. Sørfonn (Kristelig Folkeparti), 2008-09-22:
I sin omtale av justert modell kallar statsråden det for ei dristig ferd. Han seier vidare at industrien ikkje forpliktar seg til noko som helst. Det er direkte feilinformasjon. Heimfall er ei sterk forplikting. Så seier statsråden vidare at Regjeringa har tetta hola og nytta handlingsrommet for kommunane. Ja, det er vel og bra, men kvifor ikkje gå vidare og testa ut det nasjonale handlingsrommet som vart påvist under dei juridiske høyringane. Mitt spørsmål til statsråden er: Har statsråden gjort noko for å testa ut dette handlingsrommet som kunne gjeve oss eit breitt fundert og slitesterkt system eller ei ordning som igjen kunne gje ein føreseieleg situasjon og likebehandling for næringslivet?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Tore Nordtun kaller dette en historisk dag, og som Venstre-mann er jeg med på den beskrivelsen. Jeg har i saksordførerens redegjørelse savnet en henvisning til Venstres innsats for å få hjemfallsordningen på plass. Men historiske begivenheter bør ofte kombineres med politisk lederskap, og politisk lederskap ville tilsagt at en fikk en hjemfallsordning som ble bredt forankret i Stortinget og kunne stå over tid. Nå har Regjeringen forsømt seg i arbeidet med å få enstemmig tilslutning til en modell i Stortinget, og det snakkes allerede nå om omkamp. Hva er grunnen til at prinsipprytteriet ble satt foran politisk lederskap som kunne fått et enstemmig storting til å sikre hjemfallsordningen, ja faktisk styrke den, og samtidig vist noe mer fleksibilitet overfor industrien enn det Regjeringen legger opp til?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Høyre og Venstre var uenige om hjemfallsordningen for hundre år siden, og vi er det også i dag. Venstre ønsker å videreføre ordningen, Høyre ønsker å avvikle den. Men i Bondevik II-regjeringen klarte vi å bli enige. Der baserte regjeringen sitt arbeid på at hjemfallsordningen skulle videreføres. Jeg har oppfattet at Høyre i komitearbeidet har strukket seg langt i forsøket på å komme til enighet. Det en i realiteten er sammen med Venstre, Kristelig Folkeparti og Fremskrittspartiet om, er en ordning som styrker hjemfallsordningen samlet sett. Jeg har lyst til å spørre Høyres representant om denne kompromissviljen som er kommet til uttrykk i komiteen, også er uttrykk for at Høyre ønsker en robust ordning basert på hjemfallsinstituttet som kan ligge fast over valget som vi står foran neste år, slik at industrien og andre aktører kan ha et forutsigbart opplegg å forholde seg til i flere tiår framover.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Inge Ryan tar feil når han sier at Venstre svikter hjemfallssaken. Venstre står fast ved sitt hjemfallsstandpunkt. Den modellen som vi legger fram i dag, med de forslag som Regjeringen har til innstramming, representerer en styrket hjemfallsordning. Våre intensjoner i tillegg går ut på å lage en ordning som står seg over valg, og derfor har vi justert på det som Sejersted kaller «en liten flik». Hvis en hadde studert innstillingen like godt som de historiske dokumentene, ville det framgått at det var juridisk uenighet om muligheten for å nå fram, og det ville vært slik at Regjeringens opplegg var tilbakefallsposisjonen hvis en ikke lyktes. Mange på venstresiden har kritisert Regjeringens opplegg fordi den tillater en tredjedels privat eierskap. Mange i SV har kalt dette for en gigantisk privatisering av norsk vannkraft. Skulle egentlig SV hatt det forslaget ugjort i innstillingen? Synes en det undergraver offentlig eierskap at Regjeringen nå styrker muligheten for privat eierskap inntil en tredjedel gjennom sitt opplegg?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Senterpartiet har tidligere sagt at man i viktige saker må være villig til å utfordre ESA-systemet. I dag har man en så viktig sak at man ikke må utfordre ESA-systemet. Dette er en av de mange logiske bristene i Senterpartiets politikk på dette området. Da opposisjonens modell med utsatt og samtidig hjemfall ble kjent, var representanten Sande begeistret. Til Nationen sa han at det var en god ordning - kanskje fordi det skulle leses i distriktene. Men Nationen når også fram til og er viktig her i Stortinget. Når han var begeistret for denne modellen, må man anta at det skyldes at den sikrer hjemfallsordningen. Er det altså slik, dersom man ser bort fra jusen som det er ulike oppfatninger om, at representanten Sande mener at den modellen som opposisjonen står samlet om, er en innstramming av dagens hjemfallsordning og en god ordning, slik han gav uttrykk for til Nationen?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-09-22:
Nå gjør representanten Kristoffersen et forsøk på å vise til Ål for å finne uenighet i Venstre i denne saken. Det lykkes han ikke med. Venstre gav ros til Regjeringen da den la fram denne modellen, og det gjør vi her i dag også. Vi slutter oss til hovedtrekkene i Regjeringens opplegg. Men vi har en forbedring, mener jeg, som gir et større handlingsrom for industrien. Jeg hadde ærlig talt håpet at Arbeiderpartiet skulle være med på det sporet og finne fram til en bred enighet i Stortinget. I Arbeiderpartiet er det imidlertid ikke vanskelig å finne uenighet. En kan f.eks. gå til Karmøy, som har vært sentralt i dag, hvor et enstemmig kommunestyre, inkludert sentrale arbeiderpartifolk, ber om at regjeringspartiene går for opposisjonens opplegg. Det som har vært vårt poeng hele veien, er å kombinere en robust hjemfallsmodell med et opplegg som kunne fått så bredt flertall i Stortinget at den lå fast over valg og i flere tiår framover. Den muligheten har regjeringspartiene skuslet vekk på grunn av manglende samarbeidsvilje og samarbeidsevne.