trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Stefan Heggelund (Høyre), 2018-04-19:
Øystesevassdraget ligger vakkert til i Hardanger, i et område der de aller fleste elver allerede er bygd ut. Derfor er dette en viktig sak, og jeg har lyst til å takke komiteen for et godt samarbeid om denne saken. Som landskapselement i et område preget av villmark er Øystesevassdraget viktig. I tilknytning til vassdraget er det bl.a. flere rødlistede arter som trenger beskyttelse. Den 28. august 2017 avslo Olje- og energidepartementet en søknad om tillatelse til å bygge Øystese kraftverk i nedre del av Øystesevassdraget. I tillegg avviste departementet en søknad om tillatelse til å overføre vann fra Vossadalsvatnet i øvre del av Øystesevassdraget til Svartevatn reguleringsmagasin i Samnangervassdraget. Da skrev departementet: «Øystesevassdraget har særskilte kvaliteter knyttet til landskap og friluftsliv. Dette er verdier det er viktig å bevare. Etter en helhetlig vurdering har vi kommet til at begge søknadene avslås av hensyn til friluftsliv, landskap og biologisk mangfold». Det var en klok vurdering. I forbindelse med utarbeidelse av regjeringsplattform for den utvidede regjeringen ble det slått fast at Øystesevassdraget skal vernes, og i svar til komiteen har statsråden også bekreftet at dette er et arbeid som prioriteres. Vi er glade for det. Dette er en stor dag. Øystesevassdraget skal vernes.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
Jeg slutter meg til det meste av det som saksordføreren sa i sitt innlegg, for selv om vi stemmer forskjellig når vi skal votere i saken i ettermiddag, er det i realiteten små forskjeller mellom partiene i dagens behandling. I det hele tatt er dette en veldig positiv sak. Øysteses særskilte kvaliteter skal vernes for alltid. Dette er et av de få gjenlevende vassdragene som går fra fjell til fjord. Det er nettopp denne unike kombinasjonen som gjør at det ikke holder å verne bare deler av vassdraget, men at vi trenger å verne det hele. Det er, som saksordføreren sa i sitt innlegg, mange rødlistearter i området, og vassdraget er viktig for friluftslivet, spesielt for dem som bor der. Derfor var vi i Arbeiderpartiet veldig glade for at regjeringen i august sa nei til kraftutbygging, men vi mente dette ikke var nok. Man måtte få Øystese inn i verneplanen, slik at vassdraget kunne vernes en gang for alltid, og for at framtidige generasjoner kan få samme nytte av vassdraget som man har i dag. Derfor fremmet vi, sammen med SV og Miljøpartiet De Grønne, et representantforslag om å få Øystese inn i verneplanen. Det er et forslag vi skjønner de har skjelet til i regjeringsforhandlingene, for det har kommet inn i regjeringserklæringen, og dermed er det et veldig stort flertall bak det vedtaket som på et eller annet tidspunkt skal gjøres om å få Øystese inn i verneplanen. Med dette tar jeg opp forslaget Arbeiderpartiet har sammen med SV og Miljøpartiet De Grønne.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
President! Jeg stemte feil. Jeg skulle stemt for.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-04-19:
Senterpartiet er enig med flertallet i at Øystesevassdraget har særskilte kvaliteter knyttet til landskap og friluftsliv, og det faktum at Øystesevassdraget er ett av få uberørte vassdrag i Hordaland. Senterpartiets utgangspunkt har vært å veie naturverninteressene opp mot lokale hensyn, interesser og ønsker. Lokalt er det støtte til utbygging av nedre del av vassdraget, men sterk motstand mot å bygge ut øvre del. Det er der de største verneverdiene ligger, og en utbygging i øvre del vil kunne virke negativt inn på mulighetene for utbygging i nedre del av vassdraget. Historikken knyttet til vassdraget viser også at det i forbindelse med supplering av verneplanen i 2009 var svært ulike hensyn når det gjaldt både vern og utbygging. I Senterpartiets avveining mellom interessene står vi fast på vårt tidligere standpunkt om at det beste er vern av vassdragets øvre del, men ikke det nedre – altså delt vern – slik at den delen av vassdraget med reelt sett store verneinteresser ivaretas, mens den delen av vassdraget som går gjennom et kulturlandskap, ikke har de samme verneinteressene og dermed ikke bør tas inn i verneplanen for vassdrag. Dette er godt i tråd med de vedtak som er gjort både i Kvam kommune og i Hordaland fylkeskommune, som begge peker på øvre del av vassdraget og dets særlig store verdi for friluftsinteressene. Det er et område som gir grunnlag for rekreasjon og friluftsaktiviteter for hele regionen. Nærmere 400 000 mennesker har i dag Bergsdalen og Kvamsfjella som sitt aller nærmeste friluftsområde. Vi vet også at Hordaland har avstått mange vassdrag til kraftproduksjon, og de allmenne interessene for at ikke hele Øystesevassdraget skal bygges ut, er etter vår mening sterke og må balanseres opp mot kraftutbygging. Derfor vil vi gjennom dagens behandling foreslå og støtte at den øvre delen av vassdraget blir vernet og supplert inn i verneplanen. Jeg tar med dette opp Senterpartiets forslag.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-04-19:
Det er som kjent ikke første gang denne forsamlingen debatterer kraftkabler, heller ikke i år. Det gjorde Stortinget som en del av ACER-debatten, der det var et forlik mellom regjeringspartiene og Arbeiderpartiet der det sies at Statnett skal eie og drifte alle framtidige mellomlandsforbindelser. Hvordan dette skal foregå, all den tid NorthConnect ligger til konsesjonsbehandling, hersker det noe usikkerhet om. Senterpartiets standpunkt har vært og er at utenlandsforbindelsene de facto er en del av sentralnettet, det såkalte transmisjonsnettet, og således skal bygges, eies og driftes av Statnett. I motsatt fall kan konsekvensene bli at alle har sitt prosjekt, og at ingen tar det helhetlige ansvaret. Man kan saktens lure på hvor ansvarligheten er når vi allerede har to kabler under utbygging som vil øke utenlandskapasiteten til rundt 30 pst. Med NorthConnect vil den øke til ytterligere 35 pst. EUs mål for utvekslingskapasitet er som kjent 10 pst. Det hevdes at kablene er samfunnsøkonomisk lønnsomme. Lønnsomme for hvem? Neppe norske strømkunder og neppe kraftkrevende industri, og det er vel kanskje derfor Hydro nå har kommet på banen og advarer mot prosjektet, fordi det vil ha negativ effekt for Hydros fabrikker på Vestlandet og i Midt-Norge om kraftprisene økes og forsyningssikkerheten svekkes. Da Stortinget behandlet endringer i energiloven høsten 2016, sto Arbeiderpartiet sammen med Senterpartiet og SV om merknader som krevde erfaring og grundige analyser før ny utvekslingskapasitet kom på tale. Nå nøyer man seg tilsynelatende med konsesjonsbehandlingen og de kravene den stiller. Vi sto også sammen med Arbeiderpartiet om merknader hvor vi pekte på at nye forbindelser i de samme markedene hvor en allerede har etablerte utenlandsforbindelser, svekker lønnsomheten og verdiene i eksisterende forbindelser. Disse realitetene er ikke endret. Jeg registrerer at Lyse-sjef Eimund Nygaard, som er en av eierne i prosjektet, til nyhetsbrevet Montel sier at de ikke kommer til å droppe prosjektet, på tross av det forliket Arbeiderpartiet har inngått med regjeringspartiene. Der i gården forutsetter man nemlig at konsesjonsbehandlingen går som planlagt, og at lover ikke får tilbakevirkende kraft. Det er ingen tvil om at den allerede vedtatte økningen i utvekslingskapasitet vil ha innvirkning på driften av det norske kraftsystemet og for norske kraftkunder, som vi tidligere har sagt at vi skal høste erfaring med. Det minste Stortinget derfor bør gjøre i en sånn uavklart situasjon, er å stille konsesjonsbehandlingen i bero inntil vi har erfaring med de kablene som allerede er under bygging. Jeg vil med dette ta opp forslagene fra Senterpartiet og SV.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-04-19:
Statsråden sier at konsesjonsbehandlingen skal gå etter gjeldende regelverk, og det er bra. Så sier han også at man i saken om EUs tredje energimarkedspakke er enig om at energiloven kommer til å fastslå at transmisjonsnettet skal eies av Statnett. Dette er for så vidt Senterpartiet enig i. Men hva tenker statsråden rundt at man nå kanskje velger å gi konsesjon til en privat aktør, og hva gjør man da? Vil denne lovendringen få tilbakevirkende kraft, slik Lyse-direktøren mener at den ikke bør få?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-04-19:
Det er litt uvanlig fra Fremskrittspartiets side å si at man skal åpne for å overta privat virksomhet, eiendom eller infrastruktur, slik man her kanskje legger opp til hvis konsesjonsbehandlingen ender positivt. Spørsmålet er: Hvis konsesjonsbehandlingen ender positivt, har statsråden, departementet og regjeringen gjort seg noen tanker om hvordan man skal overta denne infrastrukturen, og til hvilken pris?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-19:
Fra fjellene i Hardanger renner en elv ut i Hardangerfjorden, fra fjell til fjord. I tiår etter tiår har naturvernere kjempet for at elva skal få renne fritt til glede for naturen og kommende generasjoner. Snart kan de slippe jubelen løs og feire – feire at deres kamp er kronet med seier. Den norske vassdragsnaturen er vår regnskog. Etter mange år med hardhendt kraftutbygging har vi et stort ansvar i å ta vare på mye av det vi har igjen. To tredjedeler av vassdragsnaturen er utbygd, men heldigvis har vi klart å verne nesten 400 vassdrag. Det er en av de største og viktigste naturvernseirene i dette landet. Norsk miljøkamp har vært tett knyttet til pulsårene i landskapet – elvene som forbandt bygd og by, livsnervene i landet. Etter hvert som konfliktene ble større, vokste også erkjennelsen av viktigheten av å ta vare på noen av disse skattene framover. I spørsmålet om vern av Øystese har nå alle partiene på Stortinget vært for vern i en eller annen form. Problemet er at vi ikke har vært det samtidig. Selv om vi ikke får flertall for vårt forslag om vern av Øystese her i dag, får vi egentlig det, for etter at vi la fram vårt forslag om vern av Øystese, har regjeringen slått fast at elva skal vernes. Jeg skal ikke gjøre det til en vane – det er det ingen grunn til – men i dag synes jeg det er på sin plass å gratulere regjeringen med beslutningen om å verne hele Øystesevassdraget. Og jeg lover å spandere kaker og kaffe, kokt på vann fra Øysteseelva, på mine kollegaer i energi- og miljøkomiteen den dagen vi endelig slår fast at kraftutbyggerne bare kan gi opp tanken på utbygging i Øystesevassdraget. – Så gratulerer til alle som har stått på for elva, for naturen i alle disse årene. De kan nå forberede den endelige seieren. Og gratulerer også til regjeringen, som nå forbereder det endelige vernevedtaket.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-19:
Dette trodde jeg aldri jeg skulle komme til å si, men i dag snakker statsråd Søviknes som en skikkelig naturverner. Takk for det! Invitasjonen til kake og kaffe, kokt på vann fra Øystesevassdraget, gjelder selvsagt også statsråden. Jeg har likevel ett spørsmål. Jeg hadde et spørsmål i spørretimen i går til statsråden om de naturundersøkelsene som er gjort av utbyggere i Øystesevassdraget, men også andre vassdragssaker som vi har sett har vært for mangelfulle, og der man har vært avhengig av at frivillige organisasjoner har gått inn. Jeg synes de svarene jeg fikk i går, var litt vage. Derfor ønsker jeg å høre litt mer fra statsråden om hva han tenker å gjøre for å sikre at disse naturkartleggingene blir så gode som mulig før beslutningen tas.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-19:
Jeg takker for svaret og vil bare si at jeg ser fram til kaffe og kake også med statsråden og det endelige vernevedtaket for Øystese. Tusen takk!
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-19:
Det blir kanskje ikke like mye kaffe i denne debatten. Siden 1960-tallet har vi hatt strømforbindelser med andre land. De eksisterende mellomlandsforbindelsene til kontinentet, samt de to som er under bygging, er viktige av hensyn til forsyningssikkerhet og miljø. Fram til nå har de viktigste argumentene for å bygge mellomlandsforbindelser for bedre kraftutveksling vært å sikre stabil strømforsyning. Norge har vært sårbart, noe f.eks. strømkrisen i 2003 viste. Den gang ga dårlig kraftutveksling oss de svært dyre og sterkt forurensende mobile gasskraftverkene. Uten mellomlandsforbindelsene vi har i dag, ville vi i Norge også fått større press på naturverdier ved bygging av flere kraftverk og flere større dammer med flerårsmagasin. Det at vi har kunnet eksportere i overskuddsår og importere i år med underskudd, har tjent vår økonomi og vår natur. I dag er vi imidlertid i en litt annen situasjon. Vi har stor utvekslingskapasitet med utlandet. Statnett konkluderer i sin nettutviklingsplan fra 2017 med at det ikke er grunnlag for nye mellomlandsforbindelser nå. Derfor vil jeg også vise til merknaden som Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV sto sammen om i forbindelse med Prop. 98 L for 2015–2016: «Komiteens medlemmer fra Arbeiderpartiet, Senterpartiet og Sosialistisk Venstreparti er enig i regjeringens betraktning slik den fremkommer i Meld. St. 25(2015–2016) (2015–2016) I tillegg til dette må nye kabelprosjekter veies opp mot norsk industriutvikling, arbeidsplasser og muligheter for utfasing av fossil energi i Norge. Jeg har denne uken besøkt to av bedriftene som er avhengige av stabile kraftleveranser til forutsigbare priser, Hydro Aluminium på Karmøy og TiZir i Odda. Begge er bedrifter som har satset tøft på miljø de siste årene. Vi må sørge for en kraftpolitikk som sikrer disse bedriftenes overlevelse og mulighet til fortsatt satsing. Derfor mener vi at behandlingen av konsesjonssøknaden fra NorthConnect må stilles i bero inntil vi har høstet erfaringer fra mellomlandsforbindelsene som er under bygging.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-19:
Jeg har lyst til å utfordre olje- og energiministeren på det som står i regjeringens egen stortingsmelding, Kraft til endring, som er den siste stortingsmeldingen på feltet som ser dette i en helhet. Der skriver regjeringen at «det er behov for å høste erfaringer og gjøre grundige analyser før utvekslingskapasiteten økes ytterligere.» Så vet vi at de to kablene som er under bygging, ikke er ferdige før i 2021. På hvilken måte vil statsråden sørge for at vi får erfaringer med driften av disse kablene før en beslutning tas, når det ligger an til at beslutningen tas i løpet av et halvt til kanskje ett år?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2018-04-19:
Siden den første rapporten fra FNs klimapanel kom i 1990, har vi vært godt kjent med de konsekvensene våre utslipp av klimagasser har. Vi har visst at våre utslipp destabiliserer klimaet. Vi har visst at vi må handle, at utslippene må kuttes. Men for lenge har vi tillatt oss å komme med unnskyldninger. For lenge har vi tillatt oss å vente på nye teknologier. For lenge har vi forventet at noen andre en annen gang et annet sted skal ta ansvar og kutte utslippene. Klimameldingen, som regjeringen la fram før sommeren i fjor, og som vi skal behandle i starten av mai, er historisk. Det er den første klimameldingen hvor en regjering ikke kommer med et eneste nytt forslag til hvordan vi skal kutte utslipp av våre egne klimagasser – ikke ett forslag! Det er en lite ærerik måte å bli historisk på. Regjeringen kan ikke unnskylde seg med at den ikke visste, for den vet bedre enn noen andre før dem. De har langt flere forskningsrapporter å lene seg på, og de trenger ikke lenger å forholde seg kun til framtidige konsekvenser. Hadde regjeringen løftet blikket, ville den sett at verden er i forandring. Den ville sett at klimaet har endret seg, at vi har fått tøffere regnskyll, at faren for jordras og skred har økt. Det holder ikke lenger, dessverre, bare å kutte utslipp, vi må også lære oss å leve med noen klimaendringer. Da trengs det mer enn fagre ord og løfter på Dagsrevyen – som da regjeringsmedlemmer traff flomofre i starten av oktober i fjor – løfter som elegant ble brutt da statsbudsjettet ble lagt fram noen dager etterpå. Det trengs handling, og det trengs penger for å kunne leve med og håndtere de klimaendringene som vi har vært så sent ute med å avverge. Denne tilpasningen kan vi ikke forvente at andre gjør for oss. Vi må gjøre den selv, og da er det sterkt beklagelig at flertallet i denne sal ikke vil ta det ansvaret vi har gjennom å bruke mer penger, slik at vi kan redusere skadene av klimaendringene som allerede er i gang.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2018-04-19:
Eg vil få begynne med å takke saksordføraren – og ikkje minst takke representanten Haltbrekken for ein triveleg invitasjon til kaffi. Det ser eg fram til. Eg ser òg fram til at vi skal få denne saka til behandling til hausten. Dette har jo ei forhistorie som går mange år tilbake, og der Kristeleg Folkeparti ved fleire høve har støtta forslag om å gå imot utbygging av dette vassdraget, men òg å pushe på for å få eit vern. Nokre gonger taper ein saker i stortingssalen, men vinn dei seinare. I dag kjem forslaget som Kristeleg Folkeparti står bak i lag med store delar av opposisjonen, til å bli stemt ned, men statsråden har sagt at ein ønskjer å kome tilbake til Stortinget, og at dette er eit arbeid som er prioritert. Det ser eg fram til, for det er viktig for dei distrikta det handlar om, det er viktig for turinteressene i dette området, det er viktig fordi det er eit vassdrag som har nokre unike kvalitetar i eit distrikt der det er veldig få av vassdraga som renn heilt frå fjell og til fjord, utan å vere regulert. Eg ser fram til at denne saka skal kome igjen, og eg er glad for at sjølv om Kristeleg Folkeparti blir stemt ned i salen i dag, har vi vunne saka på lengre sikt. Det er jo det som er det viktige.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2018-04-19:
Det er nokre ting som det er viktig å minne om i denne saka. For det fyrste er det viktig å minne om at alle kablar skal konsesjonsbehandlast, og ein skal greie ut konsekvensar av ein eventuell prisauke for kraftkrevjande industri, konsekvensar for effektkøyring for vassmiljøet og konsekvensar for utvekslingskapasiteten mot landa rundt oss når vi blir tettare knytte til den norske kraftmarknaden. Dette pågår no. Kraftselskapa som leverer straum til kablane, har kraftproduksjon der m.a. omsynet til miljøet blir vurdert, og det pågår no vilkårsrevisjonar av alle norske kraftverk som skal vere ferdige i 2022. Den viktigaste avgrensinga av effektkøyring vil vere kraftverket og løyva, ikkje kablane. Så er det viktig å hugse på – eigentleg minne Stortinget om – at det viktigaste fortrinnet til vasskrafta er at ho kan regulerast. Regulering kan ikkje vere eit problem i seg sjølv. Dette er eit fortrinn som vi må bruke, og som er til beste for oss og for dei distrikta der kraftproduksjonen i dag skjer. I den komande tida vil det vere meir kraft i nettet som ikkje kan regulerast, og då er det nødvendig å supplere med regulerbar fornybar kraft. Eg vil òg nytte høvet til å minne om ein siste ting: Noreg er i dag tett integrert med dei andre nordiske landa i det kraftsamarbeidet vi har, bl.a. gjennom Nord Pool. Det har stor kapasitet, noko som betyr at vi i dag har eit stort overføringsnett, bl.a. til Danmark, som held på med sine utgreiingar av kablar, f.eks. til Storbritannia. Det er òg eit viktig moment å ha i bakhovudet når desse sakene blir debatterte. Kristeleg Folkeparti kjem ikkje til å støtte nokon av forslaga i denne saka.
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2018-04-19:
Statsråden viser til dei omsyna som blir tekne når ein skal sjå på konsesjonar og forskjellig anna. Det er veldig bra. Eg har lyst til å utfordre han litt på historia til ein del liknande prosjekt som vi har hatt, og då spesielt prosjektet NorGer – som òg blei utvikla av aktørar i kraftbransjen i Sør-Noreg, som var ein kraftkabel mellom Noreg og utlandet som blei greidd ut, og som blei selt til Statnett då dei fekk ein majoritet, men som seinare ikkje er blitt realisert. Dette var eit sal som skjedde i 2011, og prisen – som eg ikkje kjenner til – var blitt lagd over på dei som finansierer Statnett, og då til sjuande og sist på dei som betaler nettleige. Kva tenkjer statsråden vi kan lære av den prosessen i den situasjonen som vi står i no?
Tore Storehaug (Kristelig Folkeparti), 2018-04-19:
Eg vil begynne med å takke saksordføraren, komiteen og stortingsfleirtalet. Eg vil òg takke for at det ikkje blir kaffikalas på det overflatevatnet vi her diskuterer. Eg er veldig glad for at det er eit samla storting og ein samla komité som anerkjenner at det er nokre utfordringar – i ei tid då vi veit at vi må drive med meir klimatilpassing, då vi veit at det blir meir regn og meir ekstremvêr, og at regnet som kjem, kjem til å kome tettare der det kjem, og at vi har nokre utfordringar opp mot kommunar og fylkeskommunar som vi er nøydde til å kome tilbake til og utbetre, for vi er nøydde til å få til byrdefordelinga på ein betre måte. Det er eg veldig glad for. Det er to forslag i dag som ein samla komité står bak. Det eine handlar om korleis NVE skal kartleggje og følgje opp. Det er eit viktig framlegg fordi det er eit stort etterslep, og vi veit at det er viktig for kommunane å ha med denne viktige fagetaten i det arbeidet som dei står i for å tilpasse sine område. Det andre forslaget handlar om korleis vi betre kan trå til når fylke blir ramma uforholdsmessig hardt. Det trur eg òg har blitt aktualisert det siste året. Vi har hatt hendingane i Agder, som fleire representantar har referert til i debatten. Det har òg vore hendingar i mitt heimfylke denne sommaren, i Utvik. Matjord som var opparbeidd gjennom tusen år, blei skylt på sjøen i enormt omfang, det blei gjort stor skade på infrastrukturen til både kommunen og fylket, og ungane i bygda mista den einaste skikkelege samlingsplassen, nemleg fotballbanen. Eg trur ikkje det er siste gongen vi ser dette, og vi er nøydde til å ha gode prosessar for korleis vi kan klare å løyse desse utfordringane betre i framtida. Eg er veldig glad for at ein samla komité klarer å kome fram til gode framlegg, og eg er veldig spent på det som kjem til å skje når vi skal sjå nærmare på regelverket. Eg kan varsle at Kristeleg Folkeparti kjem til å følgje det vidare, for dette er eit område eg ikkje trur vi er ferdigsnakka om.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-04-19:
For miljøbevegelsen og for flere partier, inkludert Miljøpartiet De Grønne, har vern av Øystesevassdraget vært en viktig sak i mange år. Sjelden har jeg i min korte stortingstid hørt så mange glade innlegg etter hverandre som jeg nå nettopp har hørt. Jeg må bare slutte meg til dette med å rose regjeringen for at de har avslått søknadene om utbygging, og at det nå er slått fast i regjeringserklæringen at verneplanen for vassdrag skal suppleres med Øystesevassdraget. Dette er en hardt vunnet seier for natur og friluftsliv. Det å sikre denne bevaringen av de unike naturverdiene betyr at dette viktige naturområdet i Bergens- og Hardangerregionen nå forblir uten tunge tekniske inngrep. Så til både statsråd Søviknes og også Venstre, som helt sikkert har vært en sterk pådriver her: Stor takk! Men det har vært en lang kamp. Vassdraget har vært truet i lang tid. Saken var oppe under den rød-grønne regjeringen, og den var oppe i den forrige stortingsperioden, da min partikollega Rasmus Hansson var saksordfører i samme sak og forsøkte å få til et flertall, i samarbeid med SV og Venstre. De siste årene har vi sett at interessen for store vannkraftutbygginger har økt. Felles for ganske mange av elvene som fortsatt renner fritt, er at det er relativt lite kraft å hente, samtidig som verneverdiene er store. Øystesevassdraget er en av de viktigste og mest verdifulle elvene som hittil ikke har fått vern, og det er et strålende eksempel på en elv der en utbygging ville smakt lite, men kostet mye. En utbygging ville produsert strøm som tilsvarer bare ca. 4 100 husstander. Til sammenligning vil Statoils nye havvindprosjekt i Østersjøen produsere strøm til 400 000 husstander, altså hundre ganger så mange. Som medforslagsstiller i denne saken vil jeg understreke at Miljøpartiet De Grønne gjerne skulle fått på plass et stortingsvedtak om vern av Øystese her og nå. Selv om regjeringen har vedtatt at de planlegger å verne vassdraget, er vi – i likhet med de andre forslagsstillerne her – utålmodige etter å få vernet på plass. Så når forslaget likevel blir nedstemt her i dag, stoler vi på at saken uansett vil bli raskt fulgt opp av regjeringen, og at vi snart kan anse denne lange kampen om Øystesevassdraget som avsluttet – med et lykkelig utfall.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-04-19:
Miljøpartiet De Grønne sier nei til formålsløs ødeleggelse av norsk natur. Vi skal ikke bygge ned mer norsk natur for å øke eksporten vår ytterligere. Derfor fremmer Miljøpartiet De Grønne et forslag som direkte sikrer at kabler ikke blir en driver for naturødeleggelser bare for å få økt krafteksport. Det skjer nemlig i dag en stor utbygging av ny både vind- og vannkraft, som bare øker det norske kraftoverskuddet. Denne naturødeleggelsen drives aktivt fram av regjeringspartiene, men også med støtte fra Arbeiderpartiet og Senterpartiet i perioder. Miljøpartiet De Grønne har fremmet en rekke forslag som vil gi norsk natur reell beskyttelse mot videre unødvendig ødeleggelse. Norge kan helt fint få en bærekraftig fornybar framtid hvis vi effektiviserer og bruker energien vår smartere og produserer ny fornybar energi uten å ødelegge mer natur. Vindkraft til havs og solenergi er nå de store mulighetene framover for Europa, som også Norge systematisk må satse på. Miljøpartiet De Grønne er opptatt av at naturhensyn skal veie tyngst når framtidige beslutninger om både kabler og kraftproduksjon skal fattes. Dugnaden for å gjøre Europa til et lavutslippssamfunn faller også på oss, men vi trenger heldigvis ikke bygge ut mer kraftproduksjon for at dette skal lykkes oss. Vi har allerede i dag et overskudd i kraftmarkedet. I tillegg har vi et kjempepotensial for energieffektivisering på om lag 10–30 TWh, og vi kan hente ut ytterligere 7–20 TWh gjennom oppgradering av eksisterende vannkraftverk. Dette kraftoverskuddet kan vi bruke for å hjelpe Europa med deres omstilling. Det er noe med høna og egget her. Miljøpartiet De Grønne ønsker ikke at vi skal teppelegge havbunnen med kabler til kontinentet og tørrlegge alle elver for å fylle disse kablene. Situasjonen er at Europa er i gang med en gedigen energiomstilling, og Norge har et kraftoverskudd som kan bli enda større. Da kan det være rasjonelt å bygge flere kabler, men det er ikke kablene som bør være bestemmende for beslutningene om ytterligere produksjon. Men i dag, da vi altså har et kraftoverskudd, vil vi understreke at kablene ikke skal bygges for deretter å presse igjennom nye utbygginger. Tap av naturtyper, arter og mangfold må stoppes. Vi må basere beslutningene på samfunnsøkonomisk lønnsomhet og innenfor rammen av en helhetlig, økosystembasert forvaltning. Slik kan vi utnytte de fornybare energiressursene våre på en måte som skaper størst mulig verdi for samfunnet, til en lavest mulig kostnad – uten at det går på bekostning av naturen eller framtidige generasjoner. Med dette tar jeg opp vårt forslag.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-04-19:
Vekslende regjeringer har tillatt en gradvis nedbygging av norsk natur gjennom mange tiår. Disse inngrepsfrie områdene utgjør i dag bare 5 pst. av Sør-Norge. Samtidig har verdifulle våtmarksområder og særlig unik vassdragsnatur forsvunnet i stor skala. Derfor fremmer Miljøpartiet De Grønne i dag et eget forslag der vi ber regjeringen innføre kostnader knyttet til naturinngrep som et avgjørende kriterium ved vurdering av hvorvidt NorthConnect bør gis konsesjon til utbygging av en kabel til Skottland. Jeg legger merke til at statsråden gjentatte ganger her i salen nevner samfunnsøkonomisk lønnsomhet som kriterium. Men hva med naturhensyn? Hva vil statsråden gjøre for å løfte naturhensyn i behandlingen av konsesjonene?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-04-19:
Politikere over hele verden har dessverre en tendens til å ignorere kostnader og problemer som ligger langt fram i tid. Horisonten blir typisk tre–fire år. Hensynet til velgernes komfortsone prioriteres ofte høyere enn behovene som er vitale for framtidige generasjoner, som f.eks. behovet for et stabilt klima eller intakte matjordarealer. Nettopp flom og skred gir oss en smakebit på hva som venter oss hvis ikke vi tar grep i klimakampen nå. Forslagsstillerne har helt rett i at det er behov for nye tiltak og økte bevilgninger til flom- og skredforebygging, så vi i De Grønne støtter initiativet og forslaget. Samtidig er det liten tvil om at omfanget av dette problemet vil bli langt større i framtiden enn det dette forslaget overskuer. Temperaturstigningen vi er i ferd med å utløse, har bare så vidt begynt. Likevel merkes konsekvensene allerede over hele Norge i form av hyppigere flommer, flere skred, økte kostnader og mer usikkerhet for mennesker som reiser til jobb og skole gjennom skredutsatte områder. Mange har bygd huset sitt på en tomt som ble ansett som trygg for 15 år siden, men de som bor der, opplever plutselig at huset deres er truet av naturkatastrofer i et klima som har blitt uforutsigbart og farlig. Flom- og skredforebygging er et eksempel på et felt der det åpenbart er lurere å forebygge enn hele tiden å drive og reparere etter at skaden har skjedd. Derfor er det et paradoks at det viktigste forebyggingstiltaket av alle ikke har vært tema verken i innstillingen eller spesifikt i debatten her i dag. Hvis vi virkelig skulle gått til roten av problemet, burde vi egentlig behandlet dagens sak om flom- og skredforebygging sammen med Miljøpartiet De Grønnes forslag om å stanse oljeleting, som ble debattert her i vinter. Som en av verdens største eksportører av klimagassutslipp er Norge også en av verdens største eksportører av flom- og rasødeleggelser over hele verden, inkludert vårt eget land. Det kunne derfor vært vesentlig mer ryddig å debattere norske bidrag til å utløse flom og ras sammen med våre nye løsninger og forsøk på å stanse dem. Jeg er redd Norge har kommet ut som netto bidragsyter til katastrofene, ikke netto forebygger. Vi i Miljøpartiet De Grønne får ikke flertall for en tydelig og tallfestet økning i de kommende årenes satsing på flom- og skredforebygging, slik vi foreslår sammen med Senterpartiet. Vedtakene som gjøres her i dag, og innstillingen fra komiteen er tross alt et framskritt, og disse merknadene og vedtakene bør da gjøre det totalt uaktuelt for regjeringen å forsøke å kutte i bevilgningene til ras- og skredforebygging enda en gang, slik de gjorde i forslaget til statsbudsjett for 2018.
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-04-19:
Har presidenten det bra i dag?
Per Espen Stoknes (Miljøpartiet De Grønne), 2018-04-19:
Hvis vi ser for oss en stige, hvor ti er det best mulige liv og null er det verst mulige liv, på hvilket trinn er det presidenten personlig opplever å være for tiden? Presidenten skal slippe å svare. Men for meg er dagen i dag en god dag her på jobb, så jeg sier nok ti om presidenten spør meg. Bruken av livskvalitetsmålinger er et tema jeg som psykolog og rådgiver har jobbet med at Norge skulle ta fatt i og gjøre noe med over en periode på ca. 13 år. Jeg har tidligere forsøkt å få det inn i Statistisk sentralbyrå, to ganger tidligere på Stortinget, men da uten gjennomslag. Men i dag ser det endelig ut til å bli virkelighet. Derfor er det en god dag – ikke bare for meg, selvsagt, men også for de mange som har jobbet hardt med å ta dette temaet alvorlig i psykologisk og medisinsk forskning, filosofi, økonomi og politikk. For funnene herfra er forbløffende og viktige. Spørsmål som «Er du lykkelig?» ble lenge ansett som useriøst å forske på. Man har ment at hva folk svarer på den type undersøkelser, er synsing, og ikke fakta. Men de siste 30 årene har det vokst fram en hel tverrfaglig vitenskap om måling av lykke og livskvalitet. Dette har vært en kjernesak for Miljøpartiet De Grønne i lang tid. Vår visjon er et varmere samfunn i økologisk balanse. Og nå kan vi få datagrunnlaget for å begynne å dreie politikk og virkemidler i retning av et varmere samfunn, som faktisk gir folk et godt, sunt liv, og i mindre grad sporer av i retning av unødvendig ressursforbruk uten effekt på livskvalitet. Vi vet generelt mye allerede om hvor tilfreds folk er i gjennomsnitt, men vi har altfor lite nyansert kunnskap om andre sider av livskvaliteten i Norge, slik den oppleves. Vi vet f.eks. for lite om opplevelsen av engasjement og mening, om mestring og autonomi i ulike befolkningsgrupper, og om hvordan livskvaliteten hos disse gruppene utvikler seg over tid. Det har vært særlig mangelfullt ved måling av subjektive data, altså av hvordan folk opplever livet sitt over tid. Nå får vi endelig satt fortgang i å få på plass et helhetlig målesystem for Norge. Det var Mahatma Gandhi som i sin tid sa: «A nation’s greatness is measured by how it treats its weakest members.» Hvis vi ikke vet noe om hvordan våre svakeste medborgere har det, de som opplever livet sitt som vanskeligst, hvordan skal vi ellers kunne utforme en stadig bedre helse- og velferdspolitikk?
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Det er gledelig å høre samstemtheten i denne sal i dag. Vi har hatt mange runder knyttet til vern av vassdrag. Vi har fire verneplaner som har vært behandlet i årene 1973–1993, og vi har hatt suppleringer i 2005 og 2009. Disse omtales som en samlet verneplan for vassdrag. Totalt er det 389 vassdrag og vassdragsavsnitt, som utgjør et representativt utsnitt av norsk vassdragsnatur. Som referert av saksordføreren avslo jeg 28. august i fjor utbygging av både øvre og nedre del av Øystesevassdraget. I regjeringens plattform, som referert, framgår det at man nå vil supplere verneplanen for vassdrag med Øystesevassdraget. Jeg har satt i gang arbeidet med sikte på å supplere verneplanen for vassdrag med Øystesevassdraget og i første omgang bedt NVE om en oppdatert vurdering av vernegrunnlaget for vassdraget, bl.a. i lys av ny informasjon som kom fram i forbindelse med konsesjonsbehandling av vannkraftanleggene som var omsøkt i vassdraget. Vi skal ha en skikkelig saksbehandling av et verneforslag, og jeg legger opp til at proposisjonen om vern av Øystesevassdraget blir fremmet så snart som mulig for Stortinget. Dette vil være en prioritert oppgave høsten 2018. Senterpartiet ønsker kun å verne øvre del, og jeg vil i den forbindelse peke på at det er verdier også i nedre del av vassdraget som kvalifiserer for innlemmelse i verneplanen for vassdrag. Begrunnelsen for å avslå søknaden om utbygging av nedre del var knyttet til fossesprøytsonen og bekkekløften i Ørredalsfossen, som har stor verdi, og at en utbygging vil kunne medføre fare for at noen av de mest fuktavhengige og sårbare artene der vil bli redusert eller kunne forsvinne. Vi argumenterte også med at selve vannstrengen anses som urørt fra fjell til fjord, og dette ble tillagt vekt i avslaget. Jeg ser fram til å komme tilbake til Stortinget med en proposisjon så snart som mulig knyttet til vern av Øystesevassdraget, og tar gjerne del i både kaffe og kaker fra representanten Lars Haltbrekken når vi måtte være i mål.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Det er klare krav til utredninger, ikke minst konsekvensutredninger og kartlegging av biologisk mangfold, når man søker om utbygging av norske vassdrag. Det er viktig samtidig å ha et perspektiv på at kostnadene knyttet til utredningsplikt, konsesjonssøknader, må stå i forhold til det tiltaket som skal iverksettes. Det har vært diskusjon om dette, og det er viktig fra vår side at NVE i sitt arbeid med de ulike miljøene, selskapene som gjør denne type kartlegginger, bidrar til økt kunnskap. Så er det til slutt tiltakshaveren, søkeren, som er ansvarlig for å oppfylle utredningsplikten og bidra til at vi har et godt nok beslutningsgrunnlag, som kan brukes både av NVE og til slutt av Olje- og energidepartementet i de sakene som blir påklagd til oss.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Det er viktig å understreke at vi har et kraftmarked, og at vi har et deregulert marked i Norge. Det innebærer at man har hatt perioder der det har vært muligheter for ulike aktører til å søke om utenlandsforbindelser, i tillegg til Statnett. Nå har Stortinget vært tydelig, gjennom behandlingen av tredje energimarkedspakke, på at det er Statnett som for framtiden skal ha denne rollen, som eier av transmisjonsnettet i Norge. Hvilke vurderinger som har vært lagt til grunn i Statnett eksakt knyttet til NorGer, kan jeg ikke her og nå gi noe direkte svar på. Men det er jo også lønnsomhetsvurderinger Statnett gjør når de sitter og vurderer spesielt utenlandsforbindelser, samtidig som de tar hensyn til helheten i det norske kraftsystemet – nettopp for å sikre at vi har god forsyningssikkerhet, og at vi kan få eksportert det overskuddet vi har av fornybar kraft som nå er under utvikling.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
I denne forbindelse er det viktig å understreke tydelig fra min side at vi nå behandler NorthConnects søknad etter det regelverket som gjaldt da de søkte, og som fortsatt gjelder. Når det gjelder spørsmålet om framtid, vil det kunne være ulike prosesser som vil pågå mellom eierne av NorthConnect og Statnett. Jeg vil ikke gå inn i det nå. Det blir opp til NorthConnect å ta stilling til videre aktivitet den dagen vi har avgjort deres konsesjonssøknader. Det kan tenkes at de får konsesjon, det kan tenkes at de ikke får konsesjon. Den saken må vi komme tilbake til når vi har ferdigbehandlet konsesjonssøknadene, og de skal behandles etter alle de kriterier som nå har vært referert til i debatten, både fra saksordføreren og fra undertegnede.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Nå har vi en konsesjonssøknad – eller i realiteten to, både anleggssøknad og søknad om utenlandskonsesjon – til behandling. Det er det som er fokuset nå, og så vil vi kunne diskutere det representanten her tar opp, når vi har fått avklart konsesjonssøknadene. Dette er fra min side ikke tid og sted til å gå inn i det spørsmålet som nå ble reist her, og som er av forretningsmessig karakter. Det egner seg ikke for en diskusjon i åpen sal i Stortinget på dette tidspunktet i saksbehandlingen.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Tidsrammen for behandling av NorthConnect-søknadene vil være avhengig av hvordan grunnlaget etter hvert blir vurdert fra NVEs side i oppdraget vi har gitt dem foreløpig. Nå har de hatt saken på høring, og så vil høringssvarene gi svar på om det er behov for ytterligere utgreiinger, eller om NVE har nok kunnskap til å kunne gi en tilråding til Olje- og energidepartementet i saken. Det vi skal sikre, er at man både høster erfaringer og gjør analyser av det samlede kraftsystemet og påvirkningen av dette fra en eventuell NorthConnect-kabel, så vi har et bredt og godt beslutningsgrunnlag for å ta stilling til konsesjonssøknadene fra NorthConnect. Det er det som ligger i rammeverket som Stortinget har sluttet seg til i tidligere saker og gjennom behandlingen av tredje energimarkedspakke.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
La meg starte med å understreke at når representanten uttrykker det slik at man har tillatt nedbygging av norsk natur, vil jeg mene at det man har gjort, gjennom vekslende regjeringer og stortingsflertall, er å legge til grunn en fornuftig forvaltning av norske naturressurser, som har bidratt til at vi har kunnet utvikle det norske samfunnet gjennom mer enn hundre år, fra vannkraftutbyggingen begynte på 1890-tallet. Det har tjent Norge godt. Det å forvalte naturressurser er et av de store fortrinn Norge har, fordi vi har rikt med naturressurser, og vi har en solid forvaltning som tar hensyn til både vekst og økonomisk utvikling og miljøverdier knyttet til naturen vår. Det gjøres også fortsatt i enhver sak knyttet til energiloven, enten det gjelder utbygging av vannkraft, utbygging av vindkraft eller det gjelder utbygging av selve nettet, som legger grunnlag for at vi kan knytte ulik fornybar produksjon opp til strømnettet vårt og mot utlandet.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Den videre konsesjonsbehandlingen av NorthConnects søknad vil avklare tidsløpet for prosessen. Det vi skal ha på bordet før vi fatter en beslutning, er et godt, bredt beslutningsgrunnlag som ivaretar de hensyn som Stortinget tidligere har listet opp skal ivaretas ved behandling av utenlandskabler, i tillegg til de perspektivene som er understreket, om samfunnsøkonomisk lønnsomhet. Det kommer ikke til å bli gitt noe eksakt tidspunkt for sluttbehandling av NorthConnect-søknaden fra min side i denne debatten fordi vi rett og slett ikke vet når man har dette brede og gode beslutningsgrunnlaget tilgjengelig. Nå er det NVE som har fått et oppdrag om å utrede saken og komme med en innstilling til oss. Jeg avventer den innstillingen før jeg vil gi svar på videre saksprosess.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-04-19:
Det følger de samme linjer som tidligere. I NVE følger man utviklingen nøye, gjør sine vurderinger og har tilgjengelig risikobilde, og dette blir formidlet, i tråd med vanlig praksis, både til fylkesmenn og til de berørte kommuner, slik at man kan være best mulig forberedt. I tillegg har NVE vært tydelig på at kommunene nå må være så godt som mulig forberedt på en eventuell flomsituasjon, og at man gjør de tiltak man kan gjøre – se over de beredskapslagre man har, ta fram de beredskapsplaner som er utarbeidet for denne type situasjoner – og er godt forberedt hvis vi kommer i en situasjon der tiltak må iverksettes. Det er ikke muligheter på så kort sikt som en vinter, med mye snø, til å gjennomføre nye fysiske sikringstiltak. Her dreier det seg om å ha beredskapen i orden.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2018-04-19:
Me skal no drøfta Dokument 8:107 S, som er eit framlegg frå Raudt om kraftkablar til utlandet. Som saksordførar for denne saka vil eg først få lov til å takka komiteen for ei smidig og grei handsaming av saka, ei sak som òg er belyst gjennom debatten kring EUs tredje energimarknadspakke. Det saka gjeld, og som framlegget i korte trekk går ut på, er «å stille behandlinga av konsesjonen for NorthConnect i bero» inntil ein har greidd ut fleire forhold rundt konsekvensane av ein slik kabel. Det gjeld effektkøyring i norske kraftverk og sumverknader det vil få for norsk vassdragsnatur, endringar i straumpris og eventuell påverknad på kraftkrevjande industri og effekt av NorthConnect sett i samanheng med NordLink og NSN Link. For å eiga og driva utanlandsforbindelsar for straum vert det stilt krav om anleggskonsesjon og utanlandskonsesjon etter energilova. Når NorthConnect no har søkt om konsesjon for ein forbindelse mellom Noreg og Storbritannia, har Olje- og energidepartementet bede NVE om å gje si vurdering av saka. NVE har deretter sendt saka ut på høyring, med høyringsfrist 15. april 2018. Me har allereie gjennom media fått kjennskap til ein del av dei høyringsuttalane som har kome. Deretter vil NVE levera si vurdering til Olje- og energidepartementet, som i sin tur gjer vedtak i saka. Rammene for ei slik konsesjonshandsaming er gjevne av Stortinget. Her skal m.a. konsekvensar av ein eventuell prisauke for kraftkrevjande industri vurderast og effektkøyring av vassmiljø greiast ut, og konsekvensar av at utvekslingskapasiteten mot landa rundt oss vert tettare knytt til den norske kraftmarknaden, skal òg belysast. I tillegg skal miljøverknadene i norske vassdrag konsekvensutgreiast, slik det vart gjort i konsesjonshandsaminga av Statnett sine planlagde utanlandsforbindelsar til Tyskland og Storbritannia. Av dette kan ein slutta at eit eventuelt vedtak om konsesjon for å etablera nye utanlandsforbindelsar må innehalda ei vurdering av miljø- og prisverknader i tillegg til konsekvensar for drifta av kraftsystemet, forsyningssikkerheita, inntekter og utgifter og andre verknader som følgjer av dei rammene Stortinget har sett for konsesjonshandsaminga. Ut frå det som er gjort greie for her, vil nettopp det som forslagsstillaren har drege opp, verta belyst gjennom konsesjonshandsaminga, og eit fleirtal i komiteen vil difor rå til at framlegget vert avvist.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2018-04-19:
Naturen har i alle generasjoner utfordra oss, og me har i aukande grad utfordra naturen. Me utfordrar ved å byggja hus på stader der forfedrane våre aldri kunne tenkja seg å busetja seg, og me byggjer bruer og vegar der teknologi og maskiner no gjev oss moglegheit til å sprengja oss fram og spenna konstruksjonar over. Samstundes utfordrar me naturen gjennom menneskeskapte klimaendringar. Det er våtare og villare, og det vert meir utfordrande vêr, noko som igjen fører til ras og skred og naturøydeleggingar som påverkar lokalsamfunna våre. Slik sett er framlegget frå Kristeleg Folkeparti relevant, i den forstand at me må via desse utfordringane merksemd. Ei kunnskapsbasert tilnærming til naturkreftene som omgjev oss, kjem framover til å vera naudsynt, og me må i større grad akseptera at det ikkje er sikkert at me kan byggja og bu overalt her i landet. Difor er det viktig at NVE held fram si kartlegging av utsette område med busetnad for å få betre oversikt over trongen for flom- og rassikringstiltak. Me må halda fram med å følgja opp desse med konkrete tiltak. Me må i framtida òg syta for at me tileignar oss kunnskap om kvar me kan busetja oss, og kvar me ikkje bør etablera busetnad, og ha gode analysar når infrastruktur skal etablerast. Målet må vera at for nye tiltak er desse forholda sjekka ut, slik at ekstraordinære reparasjonar etter øydeleggingar ikkje i like stor grad vert ein realitet. Det viktigaste vil likevel vera kva me gjer langs dei store linjene, der me tek klimaendringane på alvor. Dette får me rikeleg tid til å drøfta og setja vårt preg på når klimameldinga skal leggjast fram i Stortinget om ikkje altfor lenge. Då vert temaet i større grad korleis me kan førebyggja, og ikkje kor mykje pengar me skal bruka på å reparera. Likevel – det er det me gjennom dette Dokument 8-framlegget er inviterte til å ta stilling til i dag, og eg er glad for at det er ein samla komité som ser at det er eit felles ansvar me må ta, når både ras, flom og skred rammar innbyggjarane våre og infrastrukturen vår.
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2018-04-19:
Takk til saksordføreren for en god redegjørelse. I forbindelse med EUs tredje energimarkedspakke inngikk Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne en avtale med regjeringspartiene. Det er en avtale i mange punkter, og innholdet har vært grundig debattert i offentligheten, for å si det mildt, så innholdet er godt kjent. Jeg ønsker likevel å ta opp noen av de punktene. Det går på at beslutninger om eventuelle nye utenlandskabler fortsatt skal være en suveren beslutning fattet av norske myndigheter. Eventuelle nye kabler skal være samfunnsøkonomisk lønnsomme, og det skal høstes erfaringer og gjøres grundige analyser før nye forbindelser kan etableres. Hvilken betydning dette får for eventuelle nye konsesjonssøknader, må vurderes som ledd i behandling av disse søknadene. Statnett skal eie og drive alle framtidige mellomlandsforbindelser, og det skal tas inn i energiloven. Så når vi behandler dette Dokument 8-forslaget i dag: Jeg mener at den avtalen Miljøpartiet De Grønne og Arbeiderpartiet har inngått med regjeringspartiene, er en bedre måte å behandle disse spørsmålene på enn gjennom løsrevne Dokument 8-forslag. Arbeiderpartiet kommer derfor ikke til å støtte forslaget fra Rødt og Moxnes.