Terje Johansen (Venstre), 2000-11-27:
Vi i Venstre har sammen med sentrum fått betydelig gjennomslag for vår politikk i dette budsjettet. Det er foretatt omprioriteringer på om lag 22 milliarder kr, mer enn i noe tidligere stortingsbudsjett. Mange store og viktige føringer er sikret flertall. Regjeringens opprinnelige budsjettforslag var knapt egnet til internt bruk i Arbeiderpartiet. Fra Venstres ståsted var Regjeringens forslag svært dårlig. Aldri før har det vært nødvendig å flytte på så store summer i en regjerings budsjettforslag. Regjeringen ville øke skatter og avgifter med 12 milliarder kr og la nesten hele denne belastningen på arbeidsplassene. Det er ikke mulig å trekke klart skille mellom arbeidsliv og forbrukere. Svekkes arbeidsplassene, rammes arbeidstakerne. Tap av arbeid er en katastrofe for arbeidslystne mennesker. Det er uforståelig at politikere fra Arbeiderpartiet så åpenlyst stod frem og sa at arbeidsplasser må nedlegges for å frigjøre mennesker til offentlig sektor. Her er en av de grunnleggende forskjellene mellom Venstre og Arbeiderpartiet: forskjellen i synet på utviklingen av Norge. Norge, med verdens nest høyeste kjøpekraft pr. innbygger, trenger mer arbeidskraft for å dekke all den velferd vi etterspør, men Arbeiderpartiet vil bygge ned de arbeidsplassene som er med på å skape denne rikdommen, og overføre arbeidskraften til offentlig sektor. Venstre vil derimot sikre arbeidsplassene i den konkurranseutsatte del av næringslivet og isteden bygge ned millimeterbyråkrati for å redusere kontrolloppgaver og for å overføre frigjorte ressurser til service overfor innbyggerne. Vi vil samtidig sikre tilgang på arbeidskraft gjennom økt arbeidsinnvandring. Disse menneskene og deres familier vil Venstre gi tilbud om å bli fullverdige borgere i det norske samfunnet. Venstre og sentrum har flyttet trykket fra Arbeiderpartiets økte arbeidsgiveravgift, som blindt rammer arbeidsplasser i det private og det frivillige Norge, over til tiltak som henter bidrag til felleskassen der hvor det er noe å hente, fra overskudd i bedrifter som går godt, og over på tiltak som letter presset i eiendomsmarkedet, i håp om at boligprisene kan bringes under kontroll. Neste års statsbudsjett vil etter budsjettavtalen gi et løft for høyere utdanning og forsking, det som er selve såkornet i fremtidens kunnskapssamfunn. Miljøprofilen blir langt bedre enn i Arbeiderpartiets forslag. De mest alvorlige truslene mot arbeidsplassene er avvist. Vi har gjennomført en historisk flyttesjau på Regjeringens budsjett. Den er særlig gunstig for det kunnskapsbaserte arbeidslivet, for fremtidens arbeidsplasser og for grunnlaget for kommende generasjoners velferd. På en rekke områder er det gjort påplussinger i forhold til Arbeiderpartiets opprinnelige forslag. Venstre vil særlig peke på følgende: Et løft på over 300 mill. kr til universiteter, høyskoler og forsking og 500 mill. kr ekstra til Fondet for forsking og nyskaping. Det sikres 190 mill. kr i økte bevilgninger til kollektivsatsing og 60 mill. kr til økt satsing på energiøkonomisering og fornybar energi. Kalking av vassdrag, friluftsliv, Lokal Agenda 21 m.v. styrkes med 25 mill. kr. Fjernvarmeprodusenter fritas for elavgift. Elbiler får nullsats for moms, noe som vil gjøre det langt mer lønnsomt å velge dette miljøvennlige bilalternativet. Kommuneøkonomien styrkes med 1 250 mill. kr. Bostøtten økes med 160 mill. kr, noe som er til direkte hjelp for dem med minst å leve av. Det blir 75 mill. kr mer til kulturlivet, særlig innrettet mot det frivillige Norge og til kulturen rundt om i landet. Samtidig sparer det frivillige Norge ca. 100 mill. kr ved at Arbeiderpartiets konjunkturavgift ikke innføres. Økt satsing på næringsrettet forsking med 25 mill. kr. Det blir også økte bevilgninger til norgesprofilering og til eksportfremme.Økte veiinvesteringer på 115 mill. kr og 80 mill. kr til reduserte ferjetakster. Regjeringen la fram det dårligste budsjettet for høyere utdanning og grunnforsking på svært lenge. Med budsjettforliket blir det rom for bedre tilbud til studentene, til styrket grunnforsking og til flere rekrutteringsstillinger for unge forskere. Reiselivet er viktig for arbeidsplasser over hele Norge, og moms ville rammet næringen hardt. Det var viktig å unnta reiselivet for moms. Og vi har sørget for at smålige definisjoner på kultur er fjernet, slik at også sirkus blir fritatt for moms. Det samme gjelder persontransport. Kollektivtransporten trenger skikkelig satsing, ikke nye kostnader. I tillegg til fritaket har sentrum fått flertall for 190 mill. kr til satsing på kollektivtrafikken. Vi har fått flertall for å fjerne investeringsavgiften fra 1. januar 2002. Fjerningen er viktig for nyskaping av arbeidsplasser, særlig innen kunnskapsindustrien. Investeringsavgiften er et gjennomhullet system, som oppfordrer til omgående øvelser i næringslivets gråsoner. Den rammer tilfeldig, og det er betydelige innkrevingskostnader. Fjerningen er et viktig skritt for Venstres og sentrums prosjekt «Et enklere Norge». Arbeiderpartiets forslag om å øke arbeidsgiveravgiften med 1,5 pst., den såkalte konjunkturavgiften, blir ikke gjennomført. Det offentlige var tenkt kompensert for avgiften, men det private og frivillige Norge ville fått betydelig økte kostnader. Den frivillige sektor har sine største kostnader til lønn, og frivillige organisasjoner ville alene fått økte lønnskostnader på over 100 mill. kr. I stedet for økt arbeidsgiveravgift er flertallet for en konjunkturavgift på næringsbygg. Denne avgiften er målrettet og reduserer presset i en næring med stor mangel på arbeidskraft. Lavere investeringer i næringsbygg skal frigjøre ressurser til økt boligbygging. Det nye skattesystemet som skal utredes for 2002, er et skritt i retning av Venstres prinsipper om flatere skatt og grønn skatt. Det nåværende systemet har store svakheter med den store ulikheten det er i skatt på arbeid og skatt på kapital. Redusert marginalskatt og økte bunnfradrag skal gjøre det mer lønnsomt å arbeide. Økte bunnfradrag vil først og fremst komme dem med de laveste inntektene til gode. Dermed sikres bedre fordeling. Samtidig skal nøytraliteten i skattesystemet beholdes, med lik beskatning av ulike typer kapitalinntekt. Skattesystemet blir enklere og mer rettferdig. Disse prinsippene skal ligge til grunn for den nye skattereformen som vil bli fremlagt neste høst, det er slått fast i denne budsjettavtalen. Venstre og sentrum har greid å slå tilbake de tyngste forslagene til forverring av delingsmodellen. Delingsmodellen er selve symbolet på urettferdighet og på forskjellsbehandling mellom dem som arbeider i egen bedrift og må skatte opp til 55 pst., og passive eiere som kommer på styremøter annenhver måned og slipper med 28 pst. skatt. Det er derfor svært viktig at Venstre og sentrumspartiene har fått flertall for at delingsmodellen skal fjernes fra 2002. I revidert nasjonalbudsjett 2000 bad stortingsflertallet Regjeringen legge fram forslag om fritak for formuesskatt på næringsaktiva. Regjeringen fremmet noe annet enn det flertallet ønsket. I tillegg ville Arbeiderpartiet finansiere dette ved å oppheve aksjerabattene og 80 pst.-regelen. Jeg ser dette mer som et provoserende forsøk på omkamp fra Arbeiderpartiets side enn forsøk på å oppfylle Stortingets flertallsvedtak. Arbeiderpartiets forslag om fjerning av aksjerabattene og 80 pst.-regelen ville ført til en skatteskjerpelse for ryggraden i norsk arbeidsliv – nok et angrep på aktive eiere og bedriftene deres. Venstre ber Arbeiderpartiet komme tilbake til Stortinget med et nytt forslag til system for fritak for formuesskatt på næringsaktiva. Det er ingen særlig stor hemmelighet at Venstre er motstander av utbytteskatten. Skadevirkningene er noe redusert gjennom satsreduksjon til 11 pst. og et bunnfradrag på 10 000 kr, som skjermer småsparerne. Det viktigste er imidlertid at utbytteskatten blir en rent midlertidig skatt, som bare gjelder for 2001. Budsjettforliket er i all hovedsak godt mottatt. Det viktigste er at sentrum har lyktes med et budsjett som ser ut til å hindre renteøkning. Ingen innstramming er mer usosial enn økte renter. Venstre og sentrum har igjen tatt ansvar for at Norge får et statsbudsjett. Det er ikke vårt ansvar å hjelpe Arbeiderpartiet med statsbudsjettet. Det ligger imidlertid i Venstres historiske tradisjon å ta ansvar for å lage et statsbudsjett som trygger velferden, gir bedre fordeling og minsker truslene mot miljøet. Begge de to høyrepartiene har lagt fram så ekstreme budsjettforslag at de har stilt seg selv utenfor ethvert mulig samarbeid. Dermed måtte sentrum ta ansvar for at landet får et budsjett. Venstre og sentrumspartiene har gjennom to og et halvt år vist at vi kan styre, og vi er villige til å ta ansvar til landets beste også i fremtiden.