Karin Lian (Arbeiderpartiet), 2000-06-13:
Som saksordfører skal jeg redegjøre kort for innstillingen. Forslaget gjelder noen materielle endringer, noen lovtekniske justeringer og klargjøring av praksis samt et forslag om endringer i de administrative bestemmelsene for samordning av pensjons- og trygdeytelser. Til slutt har komiteen en tilleggsmerknad om en ny sak som vi ber Regjeringen vurdere i forbindelse med budsjettet for 2001. Komiteen er enig i at når en person har fått innvilget gradert uførepensjon og mottar både uførepensjon og sykepenger, skal sykepengegrunnlaget fastsettes ut fra inntektsgrunnlaget for vedkommendes yrkeskategori. I dag fastsettes inntektsgrunnlaget etter bestemmelsene for selvstendig næringsdrivende. Dette er unaturlig når vedkommende faktisk er arbeidstaker. Komiteen er også enig i at personer som mottar avtalefestet pensjon og som benytter seg av muligheten for å kombinere arbeid og trygd fra de er 62 år, vil kunne motta sykepenger som andre yrkesaktive, det vil si i ett år. I dag får disse sykepenger i 90 dager, som var naturlig da ordningen ble innført og de ble sammenlignet med alderspensjonister. Fremskrittspartiet vil redegjøre for sitt tilleggsforslag om også å gi alderspensjonister like lang tid til å være sykemeldt. Flertallet i komiteen mener at personer som nå har fått mulighet til å ta ut delvis AFP-ordning fra 62 år, i større grad enn alderspensjonister vil gjenoppta arbeidet også etter lengre sykdomsperioder. Når det gjelder retten til å ta ut pensjon fra 67 år og fram til den offisielle aldersgrensen for alderspensjon i folketrygden, som er 70 år, har beregningene vært svært kompliserte og tidkrevende for administrasjonen, samtidig som de har vært vanskelige å forstå for pensjonisten. Komiteen er enig i forslaget om forenklinger i denne perioden fram til fylte 70 år. Riksrevisjonen har påpekt mangler ved ordningen med særskilte registre av arbeidsgivere og arbeidstakere. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet, er enig i at det innføres en gebyrordning da nåværende ordning med tvangsmulkt viser seg å være et utilstrekkelig virkemiddel for å få arbeidsgiverne til å melde inn i tide. Komiteen støtter forslaget om at fylkestrygdkontorene og Folketrygdkontoret for utenlandssaker blir delegert ansvaret for påtale i straffesaker når feil utbetalt trygdeytelse skal kreves tilbake. Komiteens flertall, alle unntatt Fremskrittspartiet og Høyre, mener det er hensiktsmessig å gi en generell hjemmel i loven for å gjennomføre forsøk. Dagens ordning er lite hensiktsmessig da loven må endres hver gang det oppstår behov for å gjennomføre en forsøksordning. En praksis fra 1991 om beregning av etterlattepensjon støttes av komiteen. Det samme gjelder en lovfesting av gjeldende praksis om at dyrere transport dekkes når det ikke går rutegående transport. Komiteen er også enig i en presisering i loven om at legeerklæring skal leveres til arbeidsgiver innen 14 dager regnet fra det tidspunkt arbeidsgiver kan kreve legeerklæring. Til slutt presiseres at folketrygden kun gir støtte til tekniske hjelpemidler for funksjonshemmede elever og ikke til læremidler. Videre er det et forslag om at rehabiliteringspenger og attføringspenger blir likestilt med arbeidsinntekt og registrert som pensjonsgivende inntekt. Komiteen støtter dette. Komiteen har fått henvendelse fra Norske Ortoptisters Forening som behandler bl.a. skjeling, skader og nedsatt syn. De ber om lovfestet refusjonsrett for ortoptisk behandling. Stortinget gav våren 1999 sin tilslutning til at disse skulle få autorisasjon. Komiteen ber Regjeringen vurdere å lovfeste pasientenes rett til refusjon i forbindelse med statsbudsjettet for 2001.