Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2021-06-15:
Kommunene er førstelinjen i arbeidet med å gi innbyggerne trygghet, utdanning, veier, drikkevann, avløp, hjelp i byggesøknader, bistand til næringsutvikling og helsetjenester av ulike slag – alt fra jordmortjenester til tjenester ved livets slutt. Det har kommunene et stort ansvar for. Det er ikke få oppgaver Stortinget, regjeringen og innbyggerne forventer at kommunene skal levere på, hver dag året rundt – og døgnet rundt for mange av tjenestene. Forventningene til gode kommunale tjenester kommer ikke bare utenfra. Slik jeg kjenner kommunepolitikerne, har også de store ambisjoner og stor entusiasme for at akkurat deres egen kommune – deres eget lokalsamfunn skal utmerke seg med de beste tjenestene. Jeg vil gi en liten hyllest til våre lokalpolitikere. De fleste av dem er helt vanlige folk som har tatt på seg et folkevalgt oppdrag som ikke alltid er like enkelt å løse, i både store og små beslutninger som gjøres i by- og kommunestyrer og i våre fylkesting. Disse folka er på en måte grunnstammen i vårt demokrati, sammen med alle dem som jobber med et like stort hjerte i utallige lokale og regionale frivillige lag og foreninger. Jeg har som ordfører stått nær frivilligheten og sett hvilken forskjell de kan utgjøre i et lokalsamfunn, og det er ikke lite. Sannheten er at om frivilligheten forsvinner, blir vi et fattig samfunn, for vi klarer ikke å betale oss ut av alle de oppgavene som frivilligheten står for i våre lokalsamfunn. De frivillige lagene og foreningene våre er på mange måter selve limet i et godt lokalsamfunn. For Arbeiderpartiet er arbeid, velferd og klima grunnleggende viktige saker. Kommunene har – og vil ha – en viktig rolle for alle disse tre punktene – arbeid, velferd og klima. Når vi mener det, må vi også prioritere slik at kommunene kan få et rimelig utgangspunkt for å kunne gjøre det som forventes. Skal vi nå målsettingen om likeverdige tjenester uansett hvor man bor i landet, må kommunene få rammer som faktisk gir dem en mulighet til å finne gode løsninger, alene eller i samarbeid med én eller kanskje flere nabokommuner. Vi mener at regjeringen legger opp til et altfor svakt økonomisk opplegg for kommunesektoren for 2022. De ser en anslått vekst i inntektene – frie inntekter – på mellom 2 mrd. kr og 2,4 mrd. kr, og da skal denne veksten dekke demografiske merutgifter på 0,9 mrd. kr og økte pensjonskostnader, anslått til 0,6 mrd. kr. Ser vi den foreslåtte økningen i sammenheng med KS’ høringsinnspill, bedres ikke handlingsrommet til kommunene for 2022 med regjeringens forslag. Derfor mener vi at det opplegget som kommunesektoren skal få av regjeringen, er for dårlig. Ser man dette i sammenheng, f.eks. 2020–2022, er det en betydelig svekkelse av kommunenes muligheter til å yte gode velferdstjenester. Rammene fra regjeringen gir ikke økt handlingsrom til å satse på kvalitet på viktige velferdsområder. Regjeringens rammer møter i hvert fall ikke de ambisjonene Arbeiderpartiet har for gode tjenester i Kommune-Norge. Derfor foreslår vi i denne saken å styrke kommunesektoren for 2022 med 3 mrd. kr utover regjeringens forslag, for å gi innbyggerne bedre kvalitet på viktige velferdstjenester som barnehage, skole, eldreomsorg, helsetjenester og andre sentrale tjenester kommunene og fylkeskommunene har ansvar for. Det er vanskelige tider for mange – det har vært det og er det fremdeles. Pandemien har rammet skjevt og gjort samfunnet mer urettferdig. Nesten én av tre arbeidsledige er under 30 år. Store deler av livet til barn og unge er satt på vent. Det har vært stengte skoler, hjemmeundervisning, karantenetid. Dette kan ha skapt store kunnskapshull hos barn og unge, og det som kan føre til økte kunnskapsklasseskiller, må tettes så raskt som mulig. Kommunene må få mulighet til å gjøre en jobb med det. Derfor er en god, langsiktig og stabil kommuneøkonomi helt nødvendig å ha på plass. Usikre engangsinntekter skaper ikke muligheter for langsiktighet i driften av kommunene, og det er nettopp det det er behov for – gode rammevilkår over tid, som gjør at driften kan være både effektiv og god. At kommunene har fått noen relativt gode overskudd, er egentlig bare flaks og et resultat av at Finansdepartementet har regnet feil i sine anslag over skatt og pensjon, som eksempel. Faktum er at om regjeringens anslag hadde truffet blink, hadde Kommune-Norge vært om lag 36 mrd. kr fattigere enn de faktisk har vist seg å bli, fordi anslagene har vært feil. Det gikk i kommunenes favør. Regjeringens historiefortelling om god og stabil kommuneøkonomi stemmer rett og slett ikke, og prisverdig nok beskriver regjeringen det selv i proposisjonen, hvor de sier at de har tatt feil i anslagene. Det gikk i kommunenes favør, og det er vi alle selvsagt glad for, men langsiktighet og stabil styringsmulighet gir jo ikke slike ekstrapenger. Vi har i dag forslag som går på klargjøring av koronaregnskap – om kommunene har fått dekket sine utgifter slik de har blitt lovet. I stort sies det at det er slik, og det er det kanskje grunn til å anta at det er. Men så får vi altså beskjed, f.eks. fra Oslo kommune, om at de mener de har fått 240 mill. kr mindre i kompensasjon enn det de egentlig skulle ha. Derfor mener vi at vi må bruke Statsforvalteren til å gå gjennom med kommunene hvordan det faktisk ser ut, for en sånn usikkerhet om kompensasjonen mener vi ikke bør få lov til å henge. Det er litt skuffende at ikke regjeringspartiene og Fremskrittspartiet kan være med og bruke Statsforvalterne til å ta en gjennomgang med kommunene. De kjenner kommunene sine godt. Det er ingen stor jobb, og vi ville kunne fjernet en del usikkerhet om det, hvis man hadde fått flertall for det forslaget. Til slutt skal jeg nevne at vi nå er i sterkt behov av en totalgjennomgang av inntektssystemet for kommunene. Vi ser fram til at det nedsatte utvalget kommer med sine anbefalinger og redegjørelse for hvordan det ser ut. Vi ser at det blir fremmet en del forslag i dag fra andre partier om endringer i kommunenes inntekter eller inntektsmuligheter. Arbeiderpartiet er nok der at vi mener vi må ha en helhetlig behandling og ikke bør behandle dette stykkevis og delt. Vi tror det er viktig at vi får et helhetlig syn på det, en helhetlig gjennomgang, og at vi har et fordelende og rettferdig inntektssystem som har en langsiktighet i seg, som tidligere nevnt. Det er en viktig forutsetning for at våre kommunepolitikere kan planlegge driften sin på en god måte. Med alle de tunge oppgavene og forventningene som både storting, regjering og andre har til kommunene, skylder vi å gi dem en real mulighet til å styre godt i sine lokalsamfunn. Da skal jeg ta opp det forslaget som Arbeiderpartiet står bak, og jeg skal også gi en kort stemmeforklaring til løse forslag som har blitt lagt inn. Arbeiderpartiet vil støtte og stemme for Senterpartiets løse forslag nr. 27, som angår en mandatutvidelse for inntektssystemutvalget.