trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Regjeringen har annonsert at vi skal legge frem en opptrappingsplan for rusomsorgen. I den sammenhengen mottar vi nå masse innspill, og vi inviterer til innspillsmøte. Det skal også de fire partiene som står bak samarbeidsavtalen, arrangere til uken – et innspillmøte med alle for å høre hva vi skal gjøre av forbedringer. I forbindelse med den handlingsplanen tror jeg nettopp at man må se på hvordan vi sikrer barn i en slik situasjon, hvordan vi sikrer hele familier, og hvordan vi sikrer kvaliteten. Det er viktig med mer rusomsorg og flere tilbud. Det er også viktig å fokusere på at de tilbudene vi gir, faktisk gir kvalitet. Vi vet det betyr at de må ha en viss lengde, at man må se hele livssituasjonen til en rusmisbruker for å få det til, og man må se de pårørende sammen. Jeg regner med at svarene på dette vil komme når vi er ferdig med behandlingen av den handlingsplanen og den opptrappingsplanen som skal komme, hvor det vil være rom for – også innenfor disse pengene som kommunen nå får overført – å etablere mange flere av denne typen tiltak.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Taxfree-ordningen og vinmonopolordningen har levd side om side i uminnelige tider uten at det har vært oppfattet som at de utfordrer hverandre. Også taxfree-ordningen er et regulert salg. Det at folk reiser mer, og flere derfor kan benytte seg av taxfree-ordningen, er en del av den velferdsutviklingen vi har i dag. Regjeringen har ingen tanker om å fjerne taxfree-ordningen. Det ville også medføre en relativt stor utfordring knyttet til hvordan vi da skal sikre en del av de inntektene som vi nå har. Den bidrar til at distriktsflyplasser i Norge opprettholdes. Den er faktisk i dag en viktig inntektskilde også for den infrastrukturutviklingen som Distrikts-Norge er helt avhengig av.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Statsministeren har nå kommet opp i et dilemma, for statsministeren har ikke deltatt i regjeringens arbeid med spørsmålet om arealavgift, da jeg selv har vurdert at dette er innenfor forsiktighetsreglene for habilitet da min søster sitter i konsernledelsen i Marine Harvest, et av de selskapene som vil rammes betydelig av en slik avgift. Det betyr at det er vanskelig for statsministeren å svare i Stortinget på en sak som statsministeren ikke deltar i den praktiske behandlingen av. På et generelt spørsmål om hvordan regjeringen skal bidra til mer vekst, kan jeg svare, men på et spesielt spørsmål som dreier seg om arealavgiften, har jeg altså erklært meg inhabil til å delta i den typen diskusjoner og har heller ikke deltatt i regjeringens arbeid med det spørsmålet. Men jeg vil understreke at denne regjeringen har økt andelen som kommunene får, av f.eks. den avgiften som betales når man får en ny konsesjon, altså konsesjonsprisen. Det har vært blant de tingene som regjeringen har bidratt med, slik at kommunene skal være interessert i at det utstedes nye konsesjoner.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Jeg tror jeg skal oversende det spørsmålet til resten av regjeringen, så kan de sikkert finne et tidspunkt til å svare på om det vil være en revurdering fra regjeringens side. Jeg kommer ikke til å delta i den vurderingen, basert på at jeg ikke har gjort det når det gjelder arealavgiften.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Vi arbeider nå med spørsmålet om vår oppfølging av denne konvensjonen og hvordan vi skal ivareta det biologiske mangfoldet, og spørsmålet om restaurering av områder. Noen av disse tiltakene går jo også hånd i hånd, f.eks. går restaurering av myr hånd i hånd med klimautfordringene. Vi har bevilget mer penger til økt kunnskap om natur, vi har vedtatt å oppføre noen nye arter og naturtyper på listen over prioriterte arter, bl.a. fjellreven og kystlynghei, og vi jobber med oppfølgingen som sådan. Vi ser på dette som et veldig viktig kartleggingsarbeid. Jeg har lyst til å si at i mange saker kommer vi i en konflikt mellom utbyggingshensyn og kartleggingen av naturmangfold. Men det vi ser når vi kartlegger mer, er at det også faktisk gir grunnlag for lettere prosesser innen utvikling. Det at vi har gjort det kartleggingsarbeidet på et tidligere tidspunkt, gjør at det blir lettere å finne den riktige veien å gå gjennom de planene som foreligger. Derfor er det viktig, og jeg sier at vi følger opp. Detaljene får vi komme tilbake til igjen når regjeringen har besluttet akkurat når vi kommer med det, og på hvilke områder.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
For det første gjør vi handlinger nå. Vi har nettopp vernet mer skog, på Østlandet bl.a. Vi har vernet mer viktig skog innenfor Oslomarka for å sikre spesielle skogområder og verdier knyttet til det. Men før vi bestemmer hvilke handlinger vi gjør, må vi altså kartlegge godt nok hva vi skal verne, og på hvilken måte vi skal gjøre det. Vi er åpne for å lage en handlingsplan knyttet til dette, men det første vi må gjøre, er å ha kartlagt godt nok hvilke områder, og hva vi nå forplikter oss til.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Det har vært gjort et grundig arbeid med å kartlegge konsekvensene miljømessig av å gi utvinningstillatelse i Engebøfjellet. Det har vært gjort med hensyn til både fiskeriinteressene og de øvrige miljøinteressene og konsekvensene det vil ha. Det man har konstatert, er at det vil kunne ha konsekvenser for to fiskearter i området, pigghå og blålange, der det vil ta litt lengre tid å nå de bestandsmålene som vi har satt for dem. Men utover det er jo opplevelsen at dette ikke vil gi større miljømessig påvirkning på forholdene. Det er det som er den miljømessige og den fiskerimessige vurderingen knyttet til dette. Basert på det har Klima- og miljødepartementet fastsatt strenge vilkår for utslippene og skal følge nøye med på dem, men vi mener at balansen mellom arbeidsplasser og miljø er til å leve med.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Vi har oppført fjellreven på listen over prioriterte arter, og vi har oppført kystlyng på listen over prioriterte arter. Vi har i løpet av denne våren vernet flere skogsområder for å sikre dem for fremtiden. Ja, det tar litt tid å komme med nye initiativ, men nå har vi faktisk gjort ganske mye praktisk på noen områder. Det som er mitt spørsmål tilbake, er hvordan Arbeiderpartiet egentlig stiller seg til utvinningen i Engebøfjellet. Det er veldig greit for Arbeiderpartiet å kritisere, men i Sogn og Fjordane applauderer de det. Hva er Arbeiderpartiets standpunkt til dette? Er det bare kritikk man skal komme med, eller har man et standpunkt? Er man for eller imot disse arbeidsplassene? Hva mener Arbeiderpartiet om dette? Før valget skulle de rydde opp i snøscootersaken, hva mener de nå egentlig om det? Er de valgløftene de ga før valget til dem som var opptatt av snøscootere, helt vekk fordi de kan angripe oss i regjeringen?
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Jeg mener at vi hver dag følger opp det. Vi gjør det ved en aktiv klimapolitikk. Vi har fremmet overfor Stortinget forslag om og fått bred tilslutning til at vi skal ha ambisiøse mål mot 2030, og at vi skal gå inn i det såkalte EU-systemet for å realisere dette på en måte som gjør at vi både må ta egne belastninger og bidra til at vår del av verden når ambisiøse mål knyttet til det. 2-gradersmålet er kanskje det absolutt viktigste for fremtidige generasjoner å møte. Jeg mener ikke at økt oppdrett er et problem for fremtidige generasjoner. Jeg mener at oppdrett av fisk, som er en proteinkilde, er mer miljømessig og mer klimamessig riktig enn f.eks. kjøttproduksjon. Hvis mer av verdens produksjon av proteiner kommer fra fisk – og vi har en økning i verdens befolkning – vil det være mindre miljømessig fotavtrykk av det enn hvis protein skal hentes fra andre kjøttproteinkilder.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Jeg mener at det ikke er grunnlag for å si at denne regjeringen bidrar til naturødeleggelser. Det er viktig å stille spørsmålet: Er det slik at enhver ting som endrer naturen, f.eks. en gruveutbygging, i seg selv er helt umulig å gjøre, selv om en har miljøfokus? Nei, man må gå grundig inn og se hva som er konsekvensene. I den saken har Kommunaldepartementet og Klima- og miljødepartementet vurdert det slik at det er mulig å ta to hensyn samtidig. Når det gjelder snøscooterkjøringen, mener jeg at belastningen fra den er relativt minimal med hensyn til miljøet. Det er mange som liker å gå i fred i fjellet og ikke liker snøscootere. Derfor skal det være regulert, og det skal være regulert av kommunene, slik at man tar hensyn til alle brukerne av fjellet på det området.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Jeg kan bekrefte at det brede rovdyrforliket som ble inngått under forrige regjering her i Stortinget, vil vi følge opp med de bestandsmålene som ble satt. Jeg ser også at vi nå har fått en litt hurtigere avklaring på fellingstillatelser der rovdyr angriper, i områder der de ikke skal være, og der man har nådd bestandsmålene. Det er mulig at Miljøpartiet De Grønne ikke er enig i det forliket, men det forliket kommer til å være styrende for det. Det området som ikke er avgjort gjennom det forliket, er det som gjelder ulv. Det vil vi være i samtale med stortingspartiene om og komme med tilbakemelding om, slik klima- og miljøministeren har sagt. Jeg mener det er viktig at vi skal kunne ha dyr, at vi skal kunne ha gode leveforhold for folk i områder med rovdyr, men vi skal også ha rovdyr i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Dette er et alvorlig problem – det er jeg helt enig i. Det er alvorlig. Det som er klart dokumentert, er at helseutfordringene er store også under det som har vært dagens vedtatte grenser. Det betyr at vi jobber aktivt med å finne frem til de gode virkemidlene, de gode rammebetingelsene, for å få ned svevestøvet. Det er mange forskjellige tiltak som skal gjennomføres, og før vi vedtar nye krav, må vi vite litt mer om effekten av de ulike tiltakene og kostnadene ved de ulike tiltakene. Det er grunnen til at det tar tid. Departementene jobber nå med oppfølgingen av dette. Det vil være opp til kommunene å gjøre reguleringer knyttet til dette, og det går parallelt med mye av den diskusjonen vi har om byluft generelt, som ikke bare kommer av svevestøv, men også av NOx. Vi vet også at noen av byluftsproblemene ble forverret av de endringene som skjedde da det ble flere dieselbiler rundt omkring i byene. De endringene som ble gjort i avgiftssystemet fra 2007 av, bidro til mer utslipp av NOx, særlig, og det har gjort at byluften har blitt dårligere. På den positive siden er det flere elbiler og hybridbiler – det er blant de tingene som er bra. Derfor er det mange virkemidler som skal settes inn. Regjeringen jobber med oppfølgingen. Når vi bruker litt tid på det, er det fordi det å bare sette nye krav uten å vite konsekvensene av de virkemidlene som skal til for å nå kravene, blir urealistisk. Det viktigste er at vi får effekt av det som skjer.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
At regjeringen bruker litt over et år når de samme etatene og utrederne har brukt tre år på grunnlagsmaterialet, er faktisk ikke så lenge. Hvis det er det som er målestokken, kan vi gå tilbake og se på hvor mange ganger den forrige regjeringen brukte litt lengre tid på å se på hva kriteriene skulle være, og vite at det var realistisk. Det kan gjøres mye også rundt omkring. To byer i landet har f.eks. piggdekkforbud. Det bidrar i dette. Piggdekkforbud er viktig. Trondheim tok vekk piggdekkforbudet sitt. Det betyr dermed at Oslo og Bergen treffer flere lokale tiltak enn f.eks. Trondheim. Det er viktig at vi også har på menyen at noe kan gjøres allerede i dag for å få ned mengden av svevestøv. Så er det jo de store grepene, som å satse på kollektivtransport – sørge for at færre kjøper bil. Også utskifting av gamle biler til biler med ny standard, med lavere utslipp, er blant de viktigste tiltakene for at det skal kunne fungere i hverdagen – og å sørge for rene brenneovner, noe som betyr en utskiftingstakt for f.eks. vedovner i Norge.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Vi skal gjennomføre en rekke tiltak for å være sikre på at vi når de grenseverdiene som er. Det handler bl.a. om å sørge for at man skifter ut en del av de bussene som går på diesel og annet. Det forliket som er inngått mellom de fire partiene på Stortinget som står bak regjeringens budsjett, bidrar jo til det. Når man f.eks. har økt satsingen på biogass og laget en stimuleringsordning for det, bidrar det til at vi får færre utslipp fra dieseldrevne busser. Det betyr altså at vi i fremtiden kommer til å ha færre utslipp fra disse. Det er viktig at vi ser en sammenheng mellom de tiltakene som må iverksettes, før vi setter grenseverdiene, og at det er realistisk å gjøre det. Det er dette arbeidet regjeringen holder på med. Og selv om vi vet hva tall er, må vi også se på hvordan vi kan komme igjennom med de gode tiltakene.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Det er nettopp den typen tiltak og hvilke konsekvenser de har, vi bruker litt tid på å se på. Dette er tiltak som vil ha gode konsekvenser for luften. Alternativet er f.eks. de krisetiltakene som har vært innført i Bergen, hvor en bruker oddetall og partall som en måte å registrere på. Det er litt mindre målrettet, men vi er nødt til å se igjennom konsekvensene dette har. Særlig dreier dette seg om nyttetrafikken, fordi det er mest dieselbiler i nyttetrafikken. Det er de rundene regjeringen går nå før vi legger frem de tiltakene vi kommer med. Det kommer vi til å gjøre. Vi vil gå igjennom dette og konkludere og så legge frem tiltak som gjør at kommunene i enda større grad skal kunne gjøre noe med disse utslippene.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Det påligger en regjering et saksbehandlingskrav om å ha belyst alle sidene av de vedtakene den fatter, også konsekvensene det vil ha for kommunene. Det er klart at de utredningsretningslinjene som foreligger, er litt mindre for Stortinget, og Stortinget står fritt til å vedta hva de vil. Regjeringen står ikke fritt til å hoppe over steg i den prosessen vi mener er nødvendig for å utrede tiltak.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Jeg er veldig positiv til å gjøre noe for å senke grensene for svevestøv. Jeg er veldig positiv til at vi skal gjøre noe med bymiljøluften. Jeg kommer fra en familie med mange astmatikere, jeg vet at dette er ekstremt vanskelig for folk med astma, og jeg vet at det er vanskelig for folk når forurensningen blir høy på enkelte dager. Men jeg mener også, som statsminister, at vi skal gjøre ordentlige saksforberedelser, som også utredningsinstrukser og annet krever at vi gjør, og at vi tar stilling til konsekvensene. Det er ofte lett å si at fordi det er kommunene som skal gjennomføre tingene, skal vi ta mer lettvint på vår plikt til å utrede. Det synes ikke jeg – jeg synes vi skal gjøre det. Så til min lille tilbakemelding i forrige spørsmål, hvis jeg får lov. Jeg vil bare si at hvis man føler at denne statsministeren stiller for mange spørsmål tilbake på retoriske angrep fra opposisjonen, vil jeg anbefale lesing av referatene fra alle spørretimene under forrige regjering.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Jeg har lyst til å understreke at da finansministeren la frem revidert nasjonalbudsjett, var hun veldig tydelig på én ting, og det var at det var stor usikkerhet rundt de prognosene som foreligger når det gjelder arbeidsledighet. Vi vet at vi er inne i et skifte. AKU-tallene er høyere enn de registrerte ledighetstallene, det er et større gap enn det har vært på lang tid. Det kan skyldes kortsiktige endringer, og det kan skyldes at det er et varsel om en høyere ledighet fremover, fordi mange går på sluttpakker og er arbeidssøkende. Hvor mange som ender opp som helt ledige, vet vi ikke – det avhenger av om de som er på jobbsøking, får nye jobber før de faktisk blir registrert som helt ledige. Så det er ikke slik at vi har forlovet oss med hensyn til de tallene som ligger i revidert nasjonalbudsjett. Tvert imot understreker vi at de har stor usikkerhet ved seg. Vi er inne i et skifte. Ledigheten øker, særlig i vestlandsfylkene, men der øker den slik at den nå ligger opp mot landsgjennomsnittet, fra en ekstrem mangel på arbeidskraft til at den ligger på samme nivå. I andre fylker i dette landet har vi sett en økt sysselsettingsvekst, som en konsekvens av det som er bufferen i norsk økonomi, nemlig det faktum at kronekursen er lavere, at vi har fått et moderat lønnsoppgjør, og at partene har tatt ansvar i denne situasjonen. Det har jeg gjentatte ganger rost dem for – det er det viktig at de har gjort. Så er spørsmålet: Hva er da riktige tiltak? Ja, vi gjør altså mer på samferdsel. Vi planlegger for å gjøre enda mer på samferdsel. Det er et viktig tiltak for å øke sysselsettingen. Vi gjør det særlig på områder som vedlikeholdssiden – det bidrar til det. Den langsiktige omstillingen bidrar vi til ved å gi mer penger til forskning, utvikling og nyskaping. Vi vil se om det er andre tiltak som kan bidra til at omstillingen går raskere, og at de nye arbeidsplassene kommer raskere på plass. Ikke minst er selvfølgelig 23. konsesjonsrunde utrolig viktig for dette.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Noe av det viktige vi gjør, er å bidra med mer penger til forskning, innovasjonstiltak og annet som gjør at man kan bruke den kompetansen på andre områder. I bunnen er det en omstilling hvor det vil være et litt lavere investeringsnivå i årene fremover enn det det har vært. Men så har vi fått en ekstra konjunkturutfordring på grunn av en lavere oljepris. Så er det sånn at nettopp når vi bruker mer penger på veivedlikehold og annet, bidrar det til å etterspørre en del av den fagarbeiderkompetansen som trengs. Vi bidrar med et relativt ekspansivt budsjett i år, og det blir interessant å høre hva Arbeiderpartiet selv mener om sitt eget alternative budsjett som de la frem – de ville ha et litt mindre ekspansivt budsjett, for de mente at vi viste mangel på måtehold i høst, og nå sier de at vi kommer for sent med for lite. Vi kom altså med mer i høst enn Arbeiderpartiet, og nå er det for sent og for lite. Det henger ikke på greip.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Nei, det skal det ikke. Vi synes ikke at Arbeiderpartiet har fremmet noe forslag som bidrar i denne sammenhengen. De tingene man stort sett har hørt fra Arbeiderpartiet, er flere tiltaksplasser – det leverer vi på i revidert nasjonalbudsjett – og så har vi endret permitteringsreglene i tråd med at situasjonen er annerledes. Arbeiderpartiet har bare holdt det gående med den samme politikken over flere år, både når det er konjunkturtopp, og når det er konjunkturnedgang. Vi tenker at det er bedre å tilpasse virkemidlene til hvordan arbeidsmarkedet faktisk etterspør arbeidskraft. Så må jeg si at når vi har lagt frem 23. konsesjonsrunde med nye områder, som vi håper at Arbeiderpartiet bidrar til at vi faktisk kan realisere, så gjør det at vi skaper mer optimisme. Når vi legger frem TTO-er som bidrar til at man får flere leteområder, bidrar det til større grad av aktivitet i denne næringen. Og så er det en omjustering på vedlikeholdsprosjektene innenfor næringen nå for bl.a. å se om man kan komme ned på et litt lavere kostnadsnivå. Jeg tror at det vil komme mer av det etter hvert, for det er grenser for hvor lenge noen av disse selskapene kan utsette vedlikeholdsoppdrag.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Det at det er lavere investeringer og lavere takt i olje- og gassvirksomheten, var kjent da vi la frem budsjettet i høst. Derfor la vi også frem et budsjett som var tilpasset den økonomiske situasjonen. Så har oljeprisfallet gjort at det er blitt mer, at veksten er blitt lavere, og at det er et taktskifte, men det er ikke en helt ny situasjon. Og det er veldig viktig å huske at SV har ønsket denne situasjonen, hvor vi ikke skal ha så høy aktivitet i olje- og gassvirksomheten, men ha mindre aktivitet. Det får de altså nå, dessverre med store konsekvenser. Jeg mener at dypvannsteknologi er en fremtidsteknologi for Norge. Når regjeringen nå legger inn flere studieplasser, er det bl.a. fordi disse studieplassene bidrar til arbeidsplasser i næringslivet i Florø, i Sogn og Fjordane, hvor for øvrig noen driver en kampanje for at vi bygger ned fylket, mens vi tvert imot bygger opp fylket for fremtiden. Olje- og gassnæringen er ikke en solnedgangsnæring, den kommer til å være i Norge i 20–30 år, kanskje 50 år fremover, men med et litt lavere tempo.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Jeg mener at vi skal gi gode tiltak som er rettet mot sterke bransjer i Norge. Det gjør vi. Derfor har vi viktige forskningsprogrammer innenfor Forskningsrådet som nettopp går på bransjer hvor vi er sterke, både innenfor maritime og marine næringer, for å utnytte det. Også for mineralproduksjon og annet har vi programmer, og vi jobber i forhold til det. Men så er vi opptatt av at brede, gode rammebetingelser er viktig. Derfor har vi vært opptatt av å lage forskningsprogrammer og styrke de forskningsprogrammene som alle kan bruke, f.eks. BIA-midlene og FORNY2020. Vi vet ikke hvor. Vi vet at IKT er viktig å stimulere i Norge, og det er en del av muliggjørende teknologiprogrammer. Samtidig vet vi at IKT går inn i alle mulige andre områder. Da er det viktig å ha næringsrettede forskningsområder som er generelle, som alle bedrifter kan bruke, og som alle nystartede bedrifter kan bruke. Da får vi mest igjen av nye ideer og nye arbeidsplasser.
Erna Solberg (Høyre), 2015-05-20:
Det er ingenting i regjeringens politikk som dreier seg om å la det suse og gå. Vi er opptatt av de langsiktige utfordringene og den langsiktige omstillingen. Vi er opptatt av å sikre at vi omstiller oss gjennom et grønt skifte. Vi er opptatt av nettopp de ordningene som bidrar til at man får et mangfold av nye ideer, og at vi kan bidra til å skape mer gründerskap, mer entreprenørskap og å utvikle næringer. Det betyr ikke at olje- og gassnæringen ikke kommer til å være viktig fremover. Men vi har sagt at de ikke kommer til å ha en så stor del av veksten vår fremover. Vi må hente veksten i norsk økonomi fra andre områder. Men mye av sysselsettingen kommer fortsatt til å være relatert til olje- og gassvirksomhet. Mange av arbeidsplassene våre og økonomien vår kommer til å være knyttet til dette. Vi blir mindre avhengige i årene fremover hvis vi klarer å være vellykket på de andre politikkområdene. Men vi kommer til å være mer avhengige, selv med lavere aktivitet, hvis vi ikke klarer å etablere de nye, gode rammebetingelsene for andre deler av næringslivet. Derfor mener jeg det er viktig å klare å ha to tanker i hodet på én gang: Vi skal ha olje- og gassvirksomhet, men vi skal også skape noe nytt.
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Det skal bli anledning til å svare på spørsmålet fra representanten Gahr Støre. For snart et år siden hadde vi her i salen en interpellasjonsdebatt der jeg stilte spørsmål til statsministeren nettopp om situasjonen på arbeidsmarkedet. Da sa statsministeren at hun skulle følge situasjonen nøye. Alt da så vi utfordringer på arbeidsmarkedet, men lite handling fra regjeringa. Siden den gangen har regjeringa fortsatt å overse utfordringene, selv om de selv har varslet økt ledighet. I statsbudsjettet for i år overså regjeringa arbeidsgivernes og arbeidstakernes ønske om bedre permitteringsregelverk, flere tiltaksplasser og en mer aktiv næringspolitikk. De advarslene ble altså ikke hørt. I går var det de 300 ansatte i Rolls-Royce som mister jobben, som var temaet. Da var statsministerens svar fortsatt at hun skal følge situasjonen nøye. Da blir spørsmålet mitt: Når skal vi få se noe mer aktivt enn at statsministeren sier hun skal følge situasjonen nøye?
Dag Terje Andersen (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Får jeg anledning til å svare på det?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-05-20:
Jeg vil takke statsministeren for gode svar. Det er helt opplagt at det er mange virkemidler som er viktige for å styrke mulighetene for å skape bedrifter og trygge arbeidsplasser. To viktige grep i budsjettet er Mechatronic Innovation Lab, som er et laboratorium som kan teste ut piloter, slik at arbeidsplassene utvikles og forblir i Norge. Et annet er at regjeringen har varslet at den vil sette ned elavgiften for grønne datasentre, som kan bidra til en enorm verdiskaping i Norge – og ikke bare i landene rundt oss – slik at vi er konkurransedyktige. Det er likevel en alvorlig situasjon vi går inn i. En ser dystre utsikter, hvor det kan bli mange arbeidsledige. Derfor har Kristelig Folkeparti vært opptatt av at vi i slike situasjoner må bruke virkemidlet med tiltaksplasser, for å gi hjelp, bistand, utdanning og arbeidstrening både til dem som er ledige, og også til mennesker som har nedsatt arbeidsevne og trenger ekstra hjelp. I fjor fikk vi inn mer, men 200 mill. kr ble ikke brukt, og i revidert varsler regjeringen at 100 mill. kr av de pengene som ikke ble brukt i fjor, trekkes tilbake. Hvorfor vil ikke statsministeren heller bruke dem på flere tiltaksplasser?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-05-20:
Fra dag én har regjeringen drevet en sentraliseringspolitikk. En rekke plasser i Norge opplever, i tillegg til nedgang i sysselsettingen og nedgang i økonomien, at statlige arbeidsplasser flyttes vekk. Det pågår store sentraliseringsprosesser i Innovasjon Norge og i Fiskeridirektoratet, nedlegging av politidistrikt og statliggjøring og nedlegging av lokale arbeidsplasser for skatteinnkreving. Listen er lang. Dette vil ramme mennesker mange steder i Norge svært tungt og er definitivt ikke flisespikkeri. Senterpartiet krever at det foretas en samlet konsekvensvurdering av regjeringens sentraliseringspolitikk. Da vil både vi og innbyggerne få et samlet bilde av hvilke konsekvenser regjeringens sentraliseringspolitikk har for sysselsettingen på steder som Eigersund, Steinkjer, Måløy og Vadsø. Vil statsministeren ta initiativ til en slik samlet vurdering av konsekvensene som regjeringens sentralisering har for arbeidsmarkedet i ulike lokalsamfunn i landet?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-05-20:
Regjeringen sier i havbruksmeldingen at en vil legge til rette for en forutsigbar vekst i lakseoppdrettsnæringen. Skal regjeringen lykkes med dette, er en helt avhengig av at kommunene legger til rette nytt areal for oppdrettsnæringen. For å få kommunene langs kysten med på dette må den som stiller areal, få sin rettmessige del av verdiskapingen. Senterpartiet ønsker derfor en arealavgift til kommunene. I budsjettinnstillingen for statsbudsjettet 2014 ba et flertall på Stortinget om at arealavgiften skulle utredes, og at utredningen skulle være målrettet og konsentrere seg om hvordan kommunene skal få en langsiktig og stabil andel av verdiskapingen knyttet til havbruk. I revidert statsbudsjett sier regjeringen tvert nei til å gi kystkommunene en del av verdiskapingen gjennom en arealavgift. Med tanke på at regjeringen har hatt ett og et halvt år på seg til å utrede avgiften, er heller ikke begrunnelsen særlig imponerende. Det er hovedstadsbrillene og den kalde, finansdepartementale logikken som styrer regjeringens politikk, og regjeringen tar ikke inn over seg den virkeligheten som er langs kysten. Så mitt spørsmål er: Hvordan skal regjeringen nå sitt mål om vekst i oppdrettsnæringen om ikke kommunene ser seg tjent med å stille areal til disposisjon?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2015-05-20:
Dette var litt underlig, for her får jeg et halvveis svar, men ikke et helt og fullt svar. Dette handler jo om kommunenes adgang til å ilegge en skatt, og det mener jeg at statsministeren bør ha et syn på. Mitt spørsmål går videre på den manglende forutsigbarheten som er i det regimet som gjelder nå. I statsbudsjettet for 2015 ble vertskommunene forespeilet en inntekt på 540 mill. kr – uavhengig av hvem som betaler pengene. I revidert statsbudsjett får en beskjed om at to tredjedeler av de pengene blir det ingenting av, fordi konsesjonsprosessen ikke gikk som planlagt. Heller ikke i havbruksmeldingen legger en opp til et forutsigbart system. En legger opp til et system der de kommunale skatteinntektene – og velferdstilbudet til innbyggerne – til kommuner som Frøya, Finnøy, Aure, Steigen, Bømlo og andre kystkommuner er avhengig av lusenivået i laksemerdene. Så jeg prøver igjen å spørre om statsministeren vil revurdere sitt standpunkt om å si tvert nei til å innføre en arealavgift, uavhengig av hvem som betaler den?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-05-20:
Det er sjølvsagt urovekkjande at arbeidsløysa stig, og ho ville ha stige endå meir viss det ikkje var for alle arbeidsinnvandrarane som no forlét Noreg. I ein slik situasjon er det sjølvsagt viktig kva profil ein legg an på det reviderte nasjonalbudsjettet. I forslaga frå regjeringa aukar ein den offentlege utgiftsveksten frå 2,3 pst. til 2,8 pst., som er betydeleg over veksten i økonomien elles, som er anslått til å vere under 1,5 pst. Når ein legg opp til den typen utgiftsvekst, må ein føresetje at det i det minste bidreg til å skape nye arbeidsplassar og til omstilling. Det vi ser blir prioritert, er tiltaksplassar og rausare permitteringsreglar. Kva tiltak i revidert nasjonalbudsjett bidreg til å skape dei nye, grøne arbeidsplassane, som statsministeren har lova?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-05-20:
Det er ei naturvernsak som har sett den norske og den internasjonale miljørørsla i fyr, og det er regjeringa si avgjerd om å tillate etablering av eit gruvedeponi i Førdefjorden. Desse planane har fått tydelege faglege motsegner frå Havforskingsinstituttet og frå Fiskeridirektoratet. Det er vel og bra at regjeringa, som statsministeren seier, vil løyve meir pengar til kunnskap om natur, men då bør ein jo også lytte til den kunnskapen når ein snakkar. Dette er ein nasjonal laksefjord som ein no skal dumpe millionar av tonn gruveavfall og kjemikaliar i kvart år. Etter ferdig prosess vil fjorddjupna vere halvert over eit område på 4 km2. Saka er også klaga inn til ESA. Korleis meiner statsministeren at denne avgjerda bidrar positivt til å nå dei internasjonale måla vi har forplikta oss til på dette området?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-05-20:
Når land opplever lågkonjunktur og veksande arbeidsløyse, kan det ofte kome av ulike og kompliserte faktorar. I Noreg er årsaka prisen på éi råvare, som har gått ned. Så er svaret som statsministeren gjev til dei tidlegare replikantane, at ein del av svaret ein no skal kome med, er eit meir ekspansivt budsjett, som er finansiert med meir oljepengebruk, og det er 23. konsesjonsrunde. Då blir spørsmålet mitt: Når Noreg som velferdssamfunn, som økonomi, er så avhengig av éi råvare, av éi enkeltnæring – er det eit politisk mål for regjeringa, gjennom politiske grep, at ein skal bli mindre avhengig av prisen på éi råvare, eller skal ein la det suse og gå og satse på at noko anna kjem fram etter kvart?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-20:
I tidlegare tider med auka arbeidsløyse har ofte ulike regjeringar valt å auke kapasiteten i høgare utdanning. Det har vore eit viktig verktøy: Det dempar arbeidsløysa, gir folk moglegheita til å skaffe seg ny kompetanse og gir samfunnet eit verktøy for å møte viktige kompetanseutfordringar. Vi har eit prekært behov for folk med kompetanse til den grøne omstillinga av Noreg, og vi har eit stort behov for folk med kompetanse innanfor helse og utdanning framover. Stadig fleire ungdomar søkjer seg til nettopp desse utdanningane, utan å få plass, så kvifor ikkje auke kapasiteten på desse felta? Den einaste auken denne regjeringa foreslår, er 24 studieplassar innan petroleumsfag, nærmare bestemt djupvassteknologi. Kvifor er akkurat desse 24 studieplassane den einaste auken frå regjeringa?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2015-05-20:
Det er urovekkjande å følgje denne spørjetimen. Det har skjedd veldig mykje sidan statsbudsjettet blei lagt fram i haust. Analysen da var ein heilt annan enn den situasjonen vi ser i dag, med den store krisa i oljenæringa, som sender sjokkbølgjer inn i norsk økonomi. Arbeidsløysa aukar. Prognosane er usikre, men alle ser at vi går ei dyster tid i møte. Det ser også regjeringa, men likevel endrar ho ikkje kurs. På spørsmålet mitt tidlegare om studieplassar er altså den einaste satsinga 24 studieplassar innan djupvassteknologi – ikkje innanfor IKT, ikkje innanfor helse, utdanning osv. – eller for den saks skuld innanfor framtidsnæringar. Tidlegare i vår kom ei samanslutning som bestod av Abelia, Norsk Industri, Norsk olje og gass og Tekna med eit ganske billeg, men viktig initiativ om teknologioverføring, som ein kalla Transferit. Ikkje eingong det ser regjeringa rom for. Kva er regjeringa sin plan?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-20:
Det vi står overfor, er begynnelsen på slutten for oljesektoren. Vi kan diskutere hvor fort eller hvor langsomt det skal gå, men vi vil måtte erstatte den sektoren med én eller flere andre sektorer. Da holder det ikke å skape nye arbeidsplasser gjennom å fortsette å bygge veier. Vi trenger å finne de nye ressursene, og vi trenger å finne de nye teknologiene som skal gi arbeidsplasser i en størrelsesorden som kan erstatte oljesektoren. Da vet vi at det er naturressurser vi må se på, og da vet vi at det er fornybar energi vi må se på. Miljøpartiet De Grønne har f.eks. foreslått at vi får en stor satsing på å utvikle vindkraft, som er den største ubrukte energiressursen vi har i Norge. Spørsmålet er: Hvilke store, sektorpregede satsinger for utvikling av ny industri innenfor den grønne sektoren, som kan erstatte oljearbeidsplasser i stor skala, ser denne regjeringen for seg?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-20:
Det er godt at det er bred enighet om å treffe økte tiltak for å redusere alkoholskader i Norge. Et av de virkemidlene som er godt etablert her i landet, er vinmonopolordningen, som er med på å regulere omsetningen av alkohol, fordi tilgangen til alkohol opplagt er en svært viktig faktor i dette problemet. Så har vi samtidig plassert en kjempediger gjøkunge midt oppe i det reiret, som heter taxfree-omsetning av alkohol. Den øker veldig raskt, den øker tilgangen til og bruken av alkohol og truer vinmonopolordningen direkte i tillegg til at det er subsidiering av klimafiendtlige flyreiser. Hvordan vil statsministeren forklare at man opprettholder en slik ordning som undergraver andre alkoholpolitiske virkemidler?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-20:
Statsministeren leder en regjering som understreker at den er kunnskapsbasert, og er helt sikkert enig i at hvis vi skal klare å bevare norsk natur og norsk biologisk mangfold, må vi basere det arbeidet på kunnskap. Vi har en artsdatabank som ligger under Kunnskapsdepartementet, og som leverer kunnskap om hvilke arter som er mest truet i norsk natur, slik at man skal kunne treffe tiltak for å løse de problemene. Noen av disse artene er rovdyr, og Norges mest truede rovdyrart heter ulv. Den er kritisk truet, mens gaupe, brunbjørn og jerv er sterkt truet. Kan statsministeren bekrefte at hun vil treffe tiltak som får disse fire artene av listen over truede arter i Norge?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-20:
Det er hyggelig å snakke med justisministeren om noe hyggelig: «Regjeringen har bevilget 3 mill. kr til dyrepoliti i 2015. Når bevis sikres og flere saker etterforskes, vil flere kompliserte dyrekrim-saker også komme for retten, og vitner skal innhentes. Det nye dyrepolitiet burde i tillegg ha mulighet til kunnskapsinnhenting og studiereiser til land som USA og England, hvor de har erfaring med taktisk etterforskning i dyrekrim-saker. Hvor mye dyrepoliti mener statsråden vi får for 3 mill. kr, og kan vi forvente en opptrapping av midler til dyrepoliti i 2016?»
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-20:
Fra Miljøpartiet De Grønnes side vil vi gjerne rose regjeringen og ikke minst Fremskrittspartiet for å ha fremmet dette dyrepolitiprøveprosjektet, og vi er selvfølgelig opptatt av at dette skal være et varig kompetanseløft for politiet og for samarbeidet rundt politiet med Mattilsynet og andre etater. Vi har forstått det slik at dette har vært en reell forhandlingssak mellom Fremskrittspartiet og Høyre, hvor Høyre ikke har vært like entusiastisk som Fremskrittspartiet kanskje har vært. Derfor er vi opptatt av å få mest mulig klar politisk bekreftelse på at dette er et prosjekt som man faktisk vil videreføre satsingen på, utover et prøveprosjekt. Så jeg går litt videre og spør om justisministeren kan bekrefte at dette er en ordning som skal ligge til grunn for en varig innsatsøkning for å bekjempe kriminalitet mot dyr.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2015-05-20:
Jeg tror på justisministerens tro på dette prosjektet, og regjeringens, og det er veldig bra. Miljøpartiet De Grønne har satt av 20 mill. kr i vårt alternative statsbudsjett fordi vi mener at dette er en type virksomhet som trenger en alvorlig innsats, betydelig utover 3 mill. kr. Vi respekterer at dette er et forsøksprosjekt, men vi er samtidig litt bekymret for at en så begrenset sum skal bidra til at resultatet ikke blir så godt at man ønsker å rulle det videre. Det siste vi trenger, er en dyrepolitiordning som skrinlegges fordi – i praksis – forsøksprosjektet ikke fikk nok penger. Et litt personlig spørsmål blir da: Vil justisministeren her bekrefte at han personlig vil arbeide for at dette prosjektet skal føres videre i 2016, på tross av at man har en ressurssituasjon i 2015 som er såpass begrenset at det nødvendigvis må bli litt begrensede resultater?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-05-20:
Alkohol er en del av vårt samfunn og, etter hvert, også en del av norsk arbeidsliv – til glede for noen og en kjempeutfordring for andre. Mellom 50 000 og 150 000 unger vokser opp med et alkoholproblem i familien og gruer seg til 17. mai, jul, påske, pinse – ja, hver helg, sågar hver dag. Verden blir helt annerledes når mor og far drikker. Angsten og utryggheten vokser hos de små. Hver misbruker har i gjennomsnitt tre personer rundt seg som blir skadelidende. Dette gjelder mange. De som har et misbruk, trenger behandling, omsorg og ettervern. Dette er noe som regjeringen, sammen med samarbeidspartiene, prisverdig har løftet fram. Det er en etterlengtet og nødvendig satsing. Men alkoholrelaterte problemer er ikke bare knyttet til storforbrukerne. Det er ingen klar grense mellom misbruk og bruk, mellom skadelig og ikke skadelig alkoholforbruk. Kristelig Folkeparti mener at det er mye god virkelighetsbeskrivelse i den nye framlagte folkehelsemeldingen Mestring og muligheter, men savner gode alkoholpolitiske tiltak. I meldingen påpekes det at alkoholomsetningen har økt med 35 pst. på ti år. Den store gruppen med moderat alkoholforbruk er de som forårsaker mest skade, sykdom og jobbfravær. Alkoholmisbruk har store kostnader for enkeltmennesker, samfunn og arbeidsliv. Det er mer effektivt å forebygge enn å behandle. Kristelig Folkeparti har nettopp lagt fram gode, offensive forslag om god alkoholpolitikk. Vil regjeringen slutte seg til Verdens helseorganisasjons mål om å redusere skaden med 10 pst. innen 2025? Vil regjeringen fortsatt jobbe for en solidarisk og restriktiv alkoholpolitikk som virker inn i folkehelsepolitikken og folkehelsearbeidet, og nå målet om 10 pst. skadereduksjon innen 2025?
Olaug Vervik Bollestad (Kristelig Folkeparti), 2015-05-20:
Jeg takker for svaret, og konstaterer samtidig at Kristelig Folkeparti nok opplever at en del endringer i norsk alkoholpolitikk i sum har utfordret hovedlinjene i norsk alkoholpolitikk. Regjeringen har samtidig prisverdig løftet fram fritt behandlingsvalg for dem som sliter med rus og psykiske problemer i spesialisthelsetjenesten. Så er det sånn at pasienter som er i kommunene og som ønsker noe annet enn spesialisthelsetjeneste, som kanskje ser for seg et opphold på et ideelt tilbud som f.eks. Blå Kors eller Frelsesarmeen, får nei fra kommunen fordi kommunen ikke får refusjon fordi det blir et dyrere tiltak. Hvordan vil regjeringen sikre at kommunene ikke bevisst nedprioriterer gode behandlingstilbud som pasientene selv ønsker, når de er en del av kommunen?
Line Henriette Holten (Kristelig Folkeparti), 2015-05-20:
Jeg er veldig glad for den inngangen som statsministeren tar for å se på konsekvensene som alkoholmisbruk har både for barn og for andre i familien, noe som er veldig viktig. Det er riktig at det ligger 400 mill. kr i kommuneproposisjonen som er til behandling her nå. Men i inneværende år har vi også lagt på plass penger. Det er en øremerking på 100 mill. kr til rusomsorg i kommunene og til kjøp av flere plasser fra ideelle aktører. I Østfold er det et mangfold av ideelle aktører – Frelsesarmeen, Phoenix Haga, Origosenteret, Blå Kors og Evangeliesenteret, for å nevne noen. Da jeg var på Evangeliesenteret på mandag og møtte dem der, sa de at de hadde kontaktmøter med kommunene, og østfoldkommunene visste ikke at det fantes midler som var øremerket til dette formålet i inneværende år. Hvordan vil statsministeren ta initiativ til at kommunepolitikerne, som er engasjert, vet det og kan søke innen fristen?
Ruth Grung (Arbeiderpartiet), 2015-05-20:
Arbeiderpartiet til liks med Kristelig Folkeparti er veldig glad for at regjeringen er så tydelig i folkehelsemeldingen på sammenhengen mellom alkohol og folkehelse. Men vi savner en like sterk tydelighet når det gjelder tiltak for å forhindre og redusere alkoholskadene. Det viser seg at alkoholpolitikken er et av de mest gjennomregulerte områdene vi har. Men samtidig har vi påfallende nok veldig lite god statistikk om konsum og konsekvensene av alkoholbruk. Da kunne vi med større tydelighet sett konsekvensene av taxfree-salget og hva det har hatt å si for folkehelsen. Det samme kunne vi ha sett med at en større og større del av alkoholomsetningen nå skyves over til uregulert salg. De folkevalgte ville også – som statsministeren framhevet – ha fått et bedre instrument til å følge opp det lokale arbeidet. Hva vil statsministeren gjøre for at vi skal få en bedre og mer enhetlig alkoholstatistikk, nasjonalt og kommunalt, for å styrke kunnskapsgrunnlaget for det forebyggende helsearbeidet?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-05-20:
Regjeringa har gått grundig til verks og liberalisert felt etter felt på alkoholområdet etter valet. Taxfree-kvotane har auka, opningstida for Vinmonopolet er liberalisert, reklameforbodet skal mjukast opp, og ein har sagt nei til å innføra innhaldsmerking av alkohol. I morgon vil Stortinget vedta normerte reglar for kontroll og sanksjonar for skjenkeløyve som inneber at storbyane i Noreg skal verta pålagde eit system der skjenkeløyvet skal verta vanskelegare å mista samanlikna med dagens praksis. Ein skal kunna skjenka fleire mindreårige og fleire overstadig rusa utan at løyvet vert inndratt. Korleis statsministeren kan meina at dette er ein politikk som vil minimera skadeleg alkoholforbruk, er veldig uforståeleg. Eg vil gjerne ha eit svar frå statsministeren om det.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-05-20:
«Tysdag 12. mai gjekk det nok eit ras over både jernbanelinja og E16 i Vaksdal. Sidan tusenårsskiftet har det gått 260 ras på E16 mellom Bergen og Voss. Nær 40 gongar har dette ført til at all trafikk har vorte stansa, i tillegg har delar av vegbana vorte stengd rundt 30 gongar. Hyppige ras skapar stor usikkerheit for reisande, forseinkingar og problem for godstransporten. Kva er regjeringa sine framdriftsplanar for ny, trygg veg og bane mellom Bergen og Voss, og kva kortsiktige tiltak vert sette i verk?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-05-20:
Eg vil takka statsråden for svaret, og for at han har forståing for dei utfordringane ein føler veldig på på denne strekninga, både når det gjeld veg og bane. Mange er no, forståeleg nok, veldig utolmodige etter å få ein sikker veg og sikker bane mellom Bergen og Voss. Det vart vist til konseptvalutgreiinga som ligg på bordet til samferdsleministeren. Eg har forståing for dei utgreiingane som vert gjorde, men eg lurer òg på – no har det vel gått omtrent eit år sidan dette var ferdig – kva tid statsråden forventar at ein vil koma til ei løysing på kva prosjekt ein går inn for når det gjeld ny veg og bane på strekninga.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-05-20:
Eg lurar på om det kan vera aktuelt å starta etappevis utbygging av ny bane og ny veg, som eg ser har vorte lansert som ein måte å kunna sikra at iallfall dei verste strekningane kan verta rassikre på. Eg lurar òg på: Uansett kva tid ny bane og veg kjem, vil det gå år, og i mellomtida er det òg nødvendig med strakstiltak. Eg les at ein del midlar ligg inne, og at ein kan gjera små tiltak med dei midlane som ein har til rådvelde. Men det er kartlagd 29 rasfarlege område, og eitt større tiltak på den lista er eit nytt overbygg akkurat der kor dette raset gjekk. Det vil kosta over 100 mill. kr, som dei ikkje har pengar til i dag. Er det aktuelt å gi noko ekstra i mellomtida, mens vi ventar på ny veg, eller meiner statsråden at det skal gjerast innanfor dei midlane som er løyvde i budsjetta?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2015-05-20:
I morgen er jeg invitert til Høgskolen på Lillehammer og Østnorsk filmsenter på en filmpremiere. Filmen handler om å være barn som er pårørende av rusavhengige. Det er en film som regjeringen og samarbeidspartiene har gitt tilskudd til, og som jeg tror gir et svært nyttig verktøy til de barna som opplever å komme i denne situasjonen. De får et språk og en forståelse. Det er barn som er pårørende, det er Sykehuset Innlandet, og det er flere aktører som har vært involvert i det prosjektet. Samtidig jobber mange kommuner regionvis i Oppland med småbarnsmødre som har en rusutfordring. Det de mødrene opplever, er at de må banke på 16 dører for å få hjelp, så vi står også overfor noen strukturelle utfordringer med å gi hjelp til dem som er rammet i den situasjonen. Vi har om lag 150 Familiens hus, og vi har 428 kommuner. Spørsmålet er: Når satser regjeringen på å etablere flere Familiens hus i kommunene?
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-05-20:
En av de store utfordringene verden står overfor, er å begrense den globale oppvarmingen. Akkurat når det gjelder klimaarbeid, er Venstre godt fornøyd med det samarbeidet vi har med regjeringen gjennom de budsjettavtalene vi har, og også med den enigheten vi har om målet om sammen med EU å redusere utslippene med 40 pst. fram mot 2030, og vi ser fram til tiltak som skal gjennomføres for å oppnå det. En annen stor internasjonal utfordring er å stoppe tapet av naturmangfold. Norge har underskrevet Nagoya-protokollen til konvensjonen om biologisk mangfold, kanskje den viktigste globale miljøavtalen siden årtusenskiftet. Den ble vedtatt i 2010, og man ble enig om 20 delmål som skal bidra til at tapet av naturmangfold stanses i løpet av ti år, og at tapet av naturtyper minst skal halveres. Nå har det gått fem år. Ambisjonen for vern av natur er tallfestet til 17 pst. av landarealet og ferskvannsområder og 10 pst. av hav- og kystarealer. Et delmål sier at 15 pst. av de naturområdene som allerede er skadet, skal restaureres. Det er enighet om å legge om uheldige subsidier som bidrar til tap av naturmangfold. Man er enig om å ta vare på genetiske ressurser for matproduksjon og om at man skal bruke økosystemer i kampen mot klimaendringer. På bakgrunn av disse globale målene skal hvert land sette sine egne nasjonale mål og utvikle nasjonale handlingsplaner for å sikre at målene følges opp. Da blir mitt spørsmål: Hvordan ser statsministeren for seg at hun skal lede arbeidet med å ivareta det norske naturmangfoldet, og hvilke tiltak kan vi forvente?
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-05-20:
Jeg takker for svaret. Kartlegging er viktig. Det er viktig for å kunne handle, men samtidig ligger vi etter på mange områder. Når det gjelder produktiv skog, er det fortsatt bare 2,7 pst. av den som er vernet. Når vi ser på vern av havområder, er det vel fortsatt bare 2,6 pst., mens det er et helt konkret mål innenfor Nagoya-protokollen om 10 pst. En ting er kartlegging, men langt viktigere er det å drive aktiv skjøtsel, for her må man ha en bevissthet ikke bare om hva man verner mot, men nettopp om hva man verner for. Da blir mitt spørsmål: Kan man forvente ikke bare en kartlegging og en beskrivelse av situasjonen, men også en konkret handlingsplan, som man må få om klimaarbeidet, også når det gjelder det å redusere tap og ivareta naturmangfoldet?