trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Eg registrerer at representanten Ingalill Olsen hevdar at regjeringspartia i statsbudsjettet prioriterer kommunane og at Samhandlingsreforma er fullfinansiert. Når ein snakkar med lokalpolitikarar, får ein ei litt anna tilbakemelding. Der melder ein om auka vedlikehaldsetterslep. Ein høyrer om pensjonplikter der det er større og større sprik mellom det som er bokført, og dei reelle pliktene. Av og til snakkar ein om 25 mrd. kr, av og til snakkar ein om betydeleg høgare tal enn det. Mitt spørsmål til representanten Olsen er om ho ser desse vedlikehaldsetterslepa og pensjonspliktene som eit problem, og kva Arbeidarpartiet eventuelt vil gjere for å løyse dette.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Det er heilt riktig observert og registrert av representanten Sivertsen at Framstegspartiet ønskjer å redusere offentleg byråkrati. Det har vi også gjort i vårt alternative statsbudsjett. Vi har redusert byråkratiet i departementa, byråkratiet i direktorata og på ei mengd andre område. Det vil vi også leggje til rette for i kommunane. Då gjeld det først og framst den detaljstyringa som regjeringa har blitt eit symbol på og har ivra veldig for dei siste åra, at ein detaljstyrer og har regelstyring av kommunane. Fylkesmenn kjem også med innseiingar i plansaker, som medfører eit enormt byråkrati for kommunane, i tillegg til at kommunane opplever dette som eit angrep på sjølvråderetten til kommunane. Så dette er noko som vi vil rydde opp i, forenkle og avbyråkratisere.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Først vil eg gjerne seie til representanten Hagen, som brukar ordet «privatisere»: Framstegspartiet vil ikkje privatisere, vi vil konkurranseutsette. Det er to forskjellige ting. Viss ein privatiserer, er det private som utfører det, og ein finansierer det privat. Det er altså ikkje det Framstegspartiet snakkar om. Vi snakkar om at ein heile tida skal ha ei offentleg finansiering, men at ein kan la private utføre det dersom dei er betre i stand til å gjere det, altså dei vinn ein anbodskonkurranse. Så til finansieringa av velferdstenestene. Det er heilt riktig observert at Framstegspartiet har ein litt annan innfallsvinkel når det gjeld det enn Høgre har. Vi meiner dette skal vere statleg finansiert. Det omfattar ikkje noko byråkratisk i det heile tatt, det er same måte som barnehagane var finansierte på tidlegare. Då fekk vi ingen klagar på det, men nå får vi masse klagar på problem når det gjeld finansiering av barnehagar.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Det er heilt riktig observert at Framstegspartiet går inn for anslagsvis 30 mill. kr ekstra i erstatning til dei bøndene i landet – vi har brukt Indre Troms som eksempel, men det gjeld òg andre delar av landet – som har vore utsette for flaum, og som altså ikkje har fått den erstatninga dei bør ha for å bli nullstilt. Det er noko heilt anna enn vår politikk når det gjeld å leggje om finansieringssystemet, å leggje om støtteordningar til landbruket og òg redusere støtte til landbruket, samtidig som vi avbyråkratiserar det. Her er det rett og slett bønder som har blitt utsette for flaum, som gjerne har fleire jordlappar, og som må ha eigenandel på kvar einaste jordlapp. Då finn vi det naturleg at den skaden som dei ikkje hadde forventa og budsjettert med at dei skulle bli påførte, skal vi rette opp igjen og erstatte.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Kommunalministeren viser til at kommunane har fått meir pengar. Det er jo riktig, men kommunane har også fått auka kostnader, auka utgifter og fleire oppgåver. Samhandlingsreforma er ei av dei oppgåvane og utfordringane som kommunane slit med. I oktober i år kom det ein FoU-rapport utarbeidd av NORUT på vegner av KS. Han slår fast at kommunane så langt har hatt utgifter som er 2 mrd. kr utover dei kostnadane som kommunane er kompenserte for når det gjeld Samhandlingsreforma. Eg antar at kommunalministeren er kjend med denne rapporten, som er utarbeidd på venger av KS, og eg ønskjer at kommunalministeren kommenterer den rapporten og seier om ho meiner han er rett eller om han gir eit feil bilete.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Først vil eg gi uttrykk for takknemlegheit for at representantar for regjeringspartia les Framstegspartiet sine merknader. Det synest eg er bra. No er det heilt riktig det som blei sagt frå representanten Eirik Sivertsen, at vi ikkje ønskjer rammefinansiering, vi ønskjer å ha behovsstyrt statleg finansiering. Vi meiner at det som er problemet for kommunane, er den regelstyringa som ein har i dag, der ein styrer i detalj – det er altså ikkje dette at ein har for mykje øyremerkte midlar og for lite frie midlar. Der har vi sagt at vi vil ikkje stille nye krav til kommunane, gi nye oppgåver til kommunane, utan at det følgjer pengar med. Samhandlingsreforma er jo eit godt eksempel på ei reform som blei underfinansiert, og som skaper store utfordringar for kommunane. I tillegg er det veldig mykje regelstyring som går på f.eks. plan- og bygningsloven, med forskrift osv., som førte med seg eit enormt behov for byråkrati i kommunane for å handtere dette. Det gjeld sjølvsagt spesielt små kommunar som rett og slett har problem med å følgje alle reglane på grunn av at ein har for små fagmiljø og derfor vil ha problem med å følgje opp dette. Her vil vi ha ei forenkling, avbyråkratisering, og det vil gjere at ein kan frigjere pengar som i dag blir brukte til administrasjon og byråkrati i kommunane, til tenesteyting for innbyggjarane. Representanten Aksel Hagen var inne på dette med fylkesmannen, at vi omtrent som lyn frå klar himmel hadde kome og sagt at vi ville avvikle fylkesmannsembetet og innføre ein forvaltingsdomstol. Dette er jo noko som vi har fremja ei rekkje gonger og også hatt som representantforslag, så dette kan umogleg vere noko nytt. Representanten Håkon Haugli har òg vore inne og lese våre merknader, og det synest eg er veldig bra. Der viser vi bl.a. til at sosialistiske løysingar er vi imot når det gjeld bustadutfordringar og alt dette, og så skriv vi at slike løysingar «er dyre, ressurskrevende, byråkratiske og skaper grobunn for korrupsjon». Så viser vi også til her at vi ønskjer oss «ikke tilbake til den gang da det var prisregulering og folk måtte betale penger under bordet for å få seg et sted å bo». Representanten Lise Christoffersen har jo tidlegare tatt til orde for at dette med prisregulering var noko som vi gjerne burde vurdere å innføre. Det synest ikkje vi, på grunn av at det er eit forslag som vil skape grobotn for korrupsjon og bestikkingar og pengar under bordet.
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Eg registrerer at Senterpartiet stort sett er einig i det meste av regjeringa sin innvandrings- og integreringspolitikk. Det var kanskje ikkje noka stor bombe, sidan Senterpartiet sit i regjering, men det står i motsetning til SV, som sa klart ifrå at viss SV hadde fått gjennomslag for sin asyl- og innvandringspolitikk, ville det blitt fleire som fekk opphald i Noreg. Eg er nysgjerrig: Viss Senterpartiet hadde fått gjennomslag fullt ut for sin asyl- og innvandringspolitikk, ville det då blitt færre, fleire eller like mange som hadde fått opphald i Noreg?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
No er det i denne meldinga varsla at det blir innført krav om passivhusnivå om to år – frå 2015. Passivhus kjenner vi lite til. På spørsmål nr. 9, frå saksordføraren, svarer statsråden at det er «lite sannsynleg» at straumbrot eller midlertidige tekniske feil i passivhus kan gi nokon helseskade. No er det slik at «lite sannsynleg» sjølvsagt medfører ein viss sannsynlegheit. Eg kunne tenkje meg at statsråden svarte på: Kva for helseskade risikerer vi med passivhus? Korleis vil dette slå ut for astmatikarar og allergikarar? Kva for helseskadar er det ein først og fremst risikerer?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
No er det slik at «lite sannsynleg» betyr at det er ein viss risiko. Eg er klar over at ein kan ha vindauge og dører opne, men viss ein ligg på eit soverom med vindaug og døra igjen, og elektrisiteten sviktar, altså straumen går, eller det skjer ein datafeil som gjer at ein ikkje får lufting mens ein ligg og søv, er spørsmålet: Korleis vil dette påverke helsa, og vil dette gi ein helserisiko? Det er det som er spørsmålet. Eg vil òg seie at eg synest det er veldig bra at ein greier ut dette med helserisiko, men ein burde ha gjort det før ein vedtek innføring av passivhus. Eg synest ein eigentleg går baklengs inn i framtida når ein gjer det på denne måten. Spørsmålet mitt er framleis: Kva slag form for helseskade kan vi risikere dersom straumen går eller det blir tekniske feil i passivhus?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Jeg beklager hvis jeg må skuffe representanten Hagesæter, for jeg har ikke tenkt å ta opp det rituelle spørsmålet, siden jeg har gitt opp å få en forklaring på hvordan dette andre systemet til Fremskrittspartiet skal fungere. Jeg tenkte mitt spørsmål skulle gjelde Fremskrittspartiets opptatthet av effektivitet i det offentlige. Fremskrittspartiet skriver i sine merknader at det er et viktig politisk mål å redusere og effektivisere det offentlige byråkratiet. Jeg deler iallfall oppfatningen om at vi skal ha et effektivt offentlig byråkrati. Samtidig skal Fremskrittspartiet avskaffe rammestyring som prinsipp, et prinsipp som påviselig er mer effektivt enn stykkprisfinansiering, som Fremskrittspartiet tar til orde for. Man bruker, hørte jeg i innlegget, ressurskrevende tjenester som et forbilledlig eksempel på hvordan pengene skal tildeles kommunene, et system som krever en omfattende, komplisert og byråkratisk rapportering. Hvilket krav til effektivisering er det Fremskrittspartiet vil ta bort – som man skriver i sine merknader – når man ønsker å si at effektivisering til kommunene er så omfattende at det er vanskelig for mange kommuner å forholde seg til dem?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Jeg fikk ikke godt nok svar fra representanten Hagesæter i replikkordskiftet. Vi hadde en interessant ordveksling om effektivitet i offentlig sektor. Enten misforsto representanten meg, eller så uttrykte jeg meg uklart, så jeg benytter anledningen til å forsøke å stille spørsmålet på nytt igjen. Vi var enige om at det er et politisk mål å ha så høy effektivitet som mulig i offentlig sektor – og med offentlig sektor mener vi vel da både stat, fylke og kommune. Fremskrittspartiet har også en merknad som går på dette. Min kritikk mot partiet var jo at samtidig som man er opptatt av effektivitet, vil man innføre et nytt prinsipp som i seg selv medfører ineffektivitet, ved at man vil forlate prinsippet om rammestyring og vil ha en stykkprisfinansiering som er nyansert på visse måter, men som vil måtte foranledige en omfattende, komplisert og byråkratisk rapportering til staten for å redegjøre for pengebruken. Samtidig har altså Fremskrittspartiet i sine merknader til budsjettet en annen merknad. Da skriver de: «Kravene til effektivitet, rapportering, kompetanse mv., gjør hverdagen svært vanskelig og – i noen tilfeller – uhåndterlig for mange kommuner.» Det spørsmålet jeg forsøkte å stille representanten Hagesæter, var: Hvilke krav til effektivitet hos norske kommuner er det Fremskrittspartiet vil ta bort? Jeg trodde partiet forsøkte å si at det var opptatt av effektivitet. For Arbeiderpartiet og for denne regjeringen er det viktig at vi driver innovasjon, omstilling og effektivisering i kommunene. I den sammenhengen har nå også fornyingsministeren varslet det såkalte digitaliseringsprogrammet, som er en stor og viktig satsing nettopp for å utfordre hele den offentlige forvaltningen på digitalisering og ta i bruk de mulighetene som ligger i ny teknologi for å effektivisere. Men Fremskrittspartiet sier nå det motsatte i sine merknader: Det vil ta bort kravene til effektivitet i kommunene. Mitt spørsmål blir da – som jeg håper Hagesæter benytter anledningen til å svare på i sitt etterfølgende innlegg: Hvilke krav til effektivitet og hvilke krav til kompetanse er det som gjør hverdagen så vanskelig for norske kommuner, og som Fremskrittspartiet vil ta bort?
Eirik Sivertsen (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Det var representanten Ørsal Johansens innlegg som fikk meg til å tegne meg. Strengt tatt hører vel budsjettkapitlene hjemme i den forrige debatten, men innlegget er politisk relevant fordi vi nå diskuterer integreringspolitikk. Representanten Ørsal Johansen presterte å si fra talerstolen at den norske stat har behandlet samer på en svært lite hyggelig måte. Jeg må få lov til å si at det må også være dagens underdrivelse. Jeg tar sjansen på å forskuttere også de kommende debattene. Han var også opptatt av å klargjøre at det var Arbeiderpartiet som hadde ansvar for den fornorskingspolitikken som ble ført. Ja, det er riktig at Arbeiderpartiet må ta sin del av det ansvaret, men fornorskingspolitikken startet allerede på 1800-tallet og ble ført gjennom 1800-tallet og 1900-tallet. Men det var også Arbeiderpartiet som tok et oppgjør med den politikken, som kulminerte med at Hans Majestet Kongen frambrakte nasjonens unnskyldning til det samiske folk ved åpningen av Sametinget i 1997. Vi har lagt denne politikken bak oss. Vi har tatt et oppgjør med den og fører en annen politikk. Og, som min gode kollega Ingalill Olsen sa, vi har lært av våre feilgrep. Det var representanten Arild Stokkan-Grande som tok opp samepolitikken i forrige debatt. Han var opptatt av å vise til nylige eksempler på samehets, bl.a. fra Trondheim, der det ikke bare er muntlig trakassering, men der man også tenner på dem man oppfatter som samer. Han viste også til statistikk som viser at den samiske befolkningen opplever å bli utsatt for mobbing ti ganger så ofte som andre. Dette er et alvorlig samfunnsproblem. Men det er ikke riktig, som Ørsal Johansen og Fremskrittspartiet framstiller det, at politikken overfor det samiske ikke fungerer. Representanten burde ha satt seg inn i det faktagrunnlaget som faktisk finnes, istedenfor å etterlyse manglende faktagrunnlag. Han kunne ha slått opp i Samiske tall forteller 5, som kom ut i år, som bl.a. viser at det er en sterk økning i bruk av samisk i videregående skole, at tallene for bruk av samisk som førstespråk i grunnskolen er stabile, og at det også er stabil bruk i barnehager. Det er også mulig å redde utdødde språk. På øya Isle of Man var gælisk utdødd som språk. Man bestemte seg for å gjøre noe med det, og nå snakker man gælisk i både barnehager og skoler der. Det er altså fullt mulig å gjøre noe med dette. Jeg skal være forsiktig med å karakterisere hvordan andre opplever den retorikken som jeg hørte fra representanten Ørsal Johansen. Men for meg var det en retorikk som spiller på frykt, på fordommer og på usikkerhet om hva som kan skje. I tidsrommet mellom mitt innlegg og Ørsal Johansens var jeg innom nettet. Der så jeg at det så sent som i dag – i min hjemby Bodø – var noen som igjen hadde tagget ned det ene skiltet med det samiske(presidenten klubber) navnet på Bodø. Dette er et samfunnsproblem(presidenten klubber igjen) (presidenten klubber) (presidenten klubber igjen)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-12-11:
Til min store overraskelse oppdaget jeg at Fremskrittspartiet i sine merknader til Kommunal- og regionaldepartementets budsjett er bekymret for distriktslandbruket. Det er overraskende at det kommer i Kommunal- og regionaldepartementets budsjett, og enda mer overraskende at de er opptatt av distriktslandbruket, i grell kontrast til det som er foreslått av nedskjæringer i landbruket i andre budsjett. La nå det ligge. Fremskrittspartiet peker på en del utfordringer som bønder i Indre Troms opplever etter flommen. Det er bekymringer som Senterpartiet absolutt deler, og har stor oppmerksomhet mot for å løse på best mulig måte. Som vi alle vet skal skjønnsmidler under Kommunal- og regionaldepartementet gå til kommunal og fylkeskommunal infrastruktur. Hadde vi ikke hatt disse ordningene – som jeg selv har opplevd å ha dratt god nytte av – hadde iallfall ikke sentrum i min hjemkommune vært oppbygd i dag. Spørsmålet mitt er: Hvorfor i all verden er det ønskelig å ta skader på landbrukseiendom og avling ut fra jordbruksavtalen og Landbruks- og matdepartementet og inn på Kommunal- og regionaldepartementets budsjett?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-12-11:
Høyre omfordeler penger mellom kommunene gjennom endring i selskapsskatten og gjennom redusert skatteutjevning. 373 av kommunene i landet vil tape, 55 kommuner vil tjene på opplegget. Blant de 55 som tjener på det, er de rikeste kommunene. Bærum vil f.eks. tjene 240 mill. kr, Oslo 1 200 mill. kr. I hele sju fylker vil samtlige kommuner tape på Høyres kommuneopplegg: Østfold, Hedmark, Oppland, Vestfold, Nord-Trøndelag, Troms og Finnmark. Hvordan kan det stimulere til innovasjon og næringsutvikling i disse sju fylkene, når kommunene blir fratatt muligheten til å være en viktig aktør? Hvem er det som skal ha ansvaret for den regionale utviklingen i disse fylkene?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-12-11:
I likhet med mange andre er jeg bekymret for den gjeldsoppbyggingen som er i norske kommuner, og det blir en utfordring hvis vi skulle få en renteøkning. Vi vet at vi får en renteøkning en gang, men vi vet ikke når den kommer, og vi vet at gjeldsoppbyggingen i norske kommuner er stor. Når Finansdepartementet tar den risikovurderingen, er jo det et signal til kommunene om at de bør være forsiktige med ytterligere gjeldsoppbygging. Men jeg tror at de fleste kommunene er fornuftige når det gjelder sine låneopptak, og at de tar høyde for at det kan bli en annen renteutvikling i tiden som kommer, med den risikoen det selvsagt innebærer.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-12-11:
Fremskrittspartiet ønsker kraftige kutt i budsjettene, både når det gjelder utlendingsforvaltningen, og når det gjelder mottak. Begrunnelsen er at de vil ha en helt annen asylpolitikk, en asylpolitikk som gjør at behovet for ressurser vil bli betydelig svekket. Hvor skal denne reduksjonen tas? Skal den tas på feltet arbeidsinnvandring? Skal den tas på feltet kvoteflyktninger, eller skal den tas på feltet asylsøkere? Og er det slik at innstrammingen skal foregå helt uten at Norge skal forholde seg til internasjonale konvensjoner og avtaler? Det var helt umulig ikke å tolke innlegget her i dag på den måten at han sier at dagens praksis er altfor liberal, det er flere som får opphold med begrunnelsen beskyttelsesbehov osv. Dette er i sterkt kontrast til det innlegget Ørsal Johansen hadde i Klassekampen 16. januar, der han beskylder regjeringen for å ha en altfor streng innvandringspolitikk – det er for få som får bli, og vi setter barn i fare fordi UNE(presidenten klubber) ikke utnytter skjønnsrommet. (presidenten klubber) Kan representanten(presidenten klubber) forklare denne(presidenten klubber) (presidenten klubber) (presidenten klubber)
Heidi Greni (Senterpartiet), 2012-12-11:
Å spå er vanskelig, særlig om framtiden, var det en som sa. Jeg tror at det nivået vi ligger på i asyl- og innvandringspolitikken i dag, er et riktig nivå. Jeg tror vi sender klare signal ut til omverdenen om hva slags linje vi har i innvandringspolitikken, og jeg tror at det at flere nå får opphold av dem som kommer hit, tyder på at de fleste vet hvordan det ligger an. Det er et godt tegn at færre som ikke har behov for beskyttelse, kommer, synes jeg. Jeg tror vi ligger på det nivået som Senterpartiet mener er fornuftig.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-12-11:
Det er fristende å svare at denne replikken hadde vært unødvendig hvis representanten Olsen hadde hørt mitt innlegg, for jeg redegjorde nettopp for tenkningen bak dette å koble lokal verdiskaping til lokal skattekraft. Vi tror at summen av det som skapes, ikke er endelig, men at det ligger dynamiske elementer i at man oppmuntrer kommunene til å hjelpe frem næringsliv, hjelpe frem arbeidsplasser og ha en bevisst prioritering av dette også i sin arealpolitikk og stedsutvikling. Hvis man ser så statisk på verden som representanten Olsen gjør, vil man sikkert kunne regne seg til at noen i det korte løp vil tape noen kroner, men vi tror at en slik omlegging er en grunnleggende sett riktig måte å fremme vekst og utvikling i lokalsamfunnene på. Dessuten står vi på inntektsgarantiordningen, som gjør at det ikke blir store utslag fra det ene året til det andre.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-12-11:
Jeg tar det siste først. Det er riktig at Fremskrittspartiet historisk sett ofte har gått inn for standardiserte løsninger, diktert av staten. Men vi ser også Fremskrittspartiet på nært hold i kommunal- og forvaltningskomiteen, og jeg synes at de i de større sakene vi har hatt de siste årene, har lagt større vekt på det lokale selvstyret. Når det gjelder hvilke kostnadselementer som skal inngå i en konkret anbudskonkurranse når man skal kåre en vinner, kan det bero på flere vurderinger enn bare pris – også kvalitet. Det er de to tingene man er ute etter når man arrangerer anbud. Det å gå inn i lovlige bedrifters lovlige utgifter og kalkyler er ikke oppgaven til dem som arrangerer anbudene. Det vil også SV ha oppdaget da NSB i medhold av det fjerde samferdselsdirektivet fra EU, ble satt ut på anbud.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-12-11:
Jeg tror vi må ta et steg tilbake og minne om at grunnlaget for alt demokrati er at det er samsvar mellom skattlegging og stemmerett. Det er et prinsipp som også bør gjelde lokalt. Når det skapes verdier i et lokalsamfunn, og man er tilhenger av et lokalt selvstyre, kommer man ikke forbi en holdning til hvor de pengene skal brukes – også for fellesskapsløsninger. Representanten viser til tall som for meg ikke er verifisert. Jeg kan bare si at vi står på inntektsgarantiordningen, som betyr at tilpasninger vil skje over tid. Da må også skjevheten for de skattesterke kommunene som i dag har tatt altfor mye av lasset, og som knapt har midler til å legge til rette for den infrastrukturen som en voksende befolkning krever, bli mindre.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-12-11:
Senterpartiet er jo en selverklært tilhenger av lokalt selvstyre. Så kommer det meldinger fra mange kommuner om at de har problemer med å rekruttere folk til å stå på kommunevalglistene fordi de ikke oppfatter at det kommunale selvstyret er reelt. Mitt spørsmål til statsråden, og kanskje også til henne i egenskap av senterpartileder, er om statsråden kommer til å fremme ett eneste konkret initiativ for enten å øke fullmaktene til kommunene eller å skjære vekk et bebyrdende pålegg som i dag begrenser det lokale selvstyret.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-12-11:
Jeg merket meg at statsråden igjen legger vekt på alt det som skal komme, de programmene som lanseres, og at man er villig til å investere milliardbeløp for at det en gang i fremtiden skal bli enklere å administrere Norge. Nå er det vel ikke så overraskende at man etter hvert tar i bruk tekniske hjelpemidler og IKT, slik departementene i sin tid tok i bruk telefonen, ganske enkelt. Men spørsmålet er om man har en idé om at det rett og slett er funksjoner som er unødvendige, om det er skjemaer som ikke behøver innsendes i det hele tatt. Det er jo ikke stor hjelp for næringslivet hvis man skal bruke de samme antall timer over skjemaet, selv om man lettere får sendt det inn til Altinn etterpå. Det er et spørsmål om man har konseptuelle endringer på plakaten, som virkelig strømlinjeformer og slanker offentlig forvaltning, slik at man kan frigjøre arbeidskraft til tjenesteyting.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-12-11:
Det er alltid en glede å rykke frem i køen. Måtte det også gjelde dem som står i helsekø! Det var innleggene til representanten Christoffersen og Haugli som fikk meg til å be om ordet igjen, for det første fordi Christoffersen hadde innvendinger mot min beskrivelse av Høyres alternative kommunesektor. Vi har samme vekst og rammer for kommunesektoren som regjeringen har, men vi har altså en annen innretning, som jeg redegjorde for i mitt første innlegg, som skal styrke det lokale selvstyret og næringsutviklingen i kommunene. Jeg ble ikke motsagt på det, men derimot ble jeg nærmest på moralsk bakgrunn irettesatt for ikke å ta i betraktning hva kommunalminister Solberg ville ha gjort hvis hun hadde fortsatt etter 2005, implisitt det Arbeiderpartiet kaller å sultefôre kommunene. Det er kontrafaktisk historieskrivning, og det er morsomt som familieunderholdning, men det er ikke noen kilde til å forstå samtiden fordi historien nettopp ble en annen. Det vi derimot kan fastslå som faktisk historieskrivning, er at etter at man hadde stemt imot de skattelettelsene som ble vedtatt i perioden 2001–2005, 24 mrd. kr, fant man altså ut i den rød-grønne regjeringen at nettopp det skattenivået man vedtok for 2004, var det rimelige, riktige og kloke skattenivået. Man kan kanskje si at det ikke var noe dårlig skattenivå, for det har gitt grunnlag for en balansert byrdefordeling mellom skatteytere og offentlige behov. Det har gitt oss vekst og kanskje også vært med på å fremme den pengerikeligheten som regjeringen senere har kunnet smykke seg med. Så her kan vi kanskje si at hvis man først går inn på historie, har Høyre sin andel av de skattelettelser som er gitt tidligere, og som har vært vekststimulerende. Det andre innlegget var av Håkon Haugli, som etterlyste Høyres syn på sosial boligbygging. Da må han minnes om at vi nettopp var med på å stemme for en utvidelse av startlånordningen og Husbankens rammer fra 15 mrd. kr til 20 mrd. kr, og at vi for øvrig opprettholder vårt syn på at det var meget uklokt fra den ene dagen til den andre å øke egenkapitalkravet med 50 pst., noe som virkelig slår i hjel boligdrømmene til unge i etableringsfasen.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-12-11:
Landets ordførere kan merke seg uttrykket fra representanten Lise Christoffersen. Arbeiderpartiet mener at situasjonen nå er slik at våre kommunalpolitikere bader i penger. Det tror jeg nok ikke de vil kjenne seg igjen i. Hvis det er slik at man har så mange penger, vil jeg tro at også arbeiderpartistyrte kommuner etter hvert vil fylle de bassengene som de en gang gikk til valg på å ordne opp i. Vårt alternative opplegg inneholder en styrking av veisektoren, og der vet vi at regjeringen tidligere har lagt et stort vedlikeholdsetterslep over på fylkene. Det er store investeringer som må gjøres. Det minner meg om at vi fra kommunalministeren heller ikke i dag har fått en nærmere redegjørelse for om regjeringen har en politikk for å hindre at kommunenes og det offentliges veier og anlegg forfaller ved den budsjetteringsmåten vi har valgt – og for øvrig det økonomiske opplegget for kommunesektoren i sin helhet.
Michael Tetzschner (Høyre), 2012-12-11:
Jeg nevnte i mitt hovedinnlegg at meldingen nok hadde en del interessante tilløp til resonnementer rundt regelforenkling. Men etter disse tilløpene ble det ikke noe mer av det. Det løp ut i sanden, fordi det er veldig lite konkret. Jeg tenkte jeg skulle gi statsråden anledning til å være noe mer konkret. Mitt spørsmål til statsråden blir dermed om hun er enig med meg i at vi kunne klart oss uten igangsettingstillatelse, i hvert fall der det er gitt rammetillatelse på forhånd?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Finansdepartementet har i kapitalforskrifta bestemt at det er 20 pst. meir risikabelt å låne ut pengar til kommunane enn til staten. Grunngjevinga er eit EU-direktiv om risikovurdering. Dette kostar norske kommunar ca. 1 mrd. kr i året. Det som er verkelegheita i EU, er at dei fleste av EU-landa ikkje har innført denne forskrifta, men Noreg har gjort det. Meiner Senterpartiet at det er meir risikabelt å låne ut pengar til kommunane enn til staten?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
For kort tid sidan var statsråden i Stortinget og svarte meg på eit spørsmål om dei har vore i Danmark og sett på dei omstillingane som ein har gjort på IKT-området, der ein har spart fleire titalls milliardar kroner. Til det svarte statsråden at det hadde dei. Eg oppfatta det slik at dei meinte at ein heil del av det som Danmark har gjort, er gjennomførleg også her i landet. Mitt spørsmål til statsråden er: Kva er det ein har gjennomført av endra arbeidsoppgåver og rasjonalisering innafor det offentlege som har gjort at det offentlege sparar pengar? Og kor mykje pengar har ein no greidd å spare det offentlege for med dei omstillingane ein har gjort?
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2012-12-11:
Komiteen er samd om at alle kommunar og fylkeskommunar må prioritere å ha god styring av ressursane, både i kommunen si eiga verksemd og ved eigarskap til verksemder som er skilde ut i heil- eller deleigde selskap. Fleirtalet i komiteen, alle unnateke medlemmane frå Høgre, ser det som viktig å gjennomføre føreslegne endringar i kommunelova og tilhøyrande forskrifter for å styrkje rolla og drifta til kontrollutvalet. Framstegspartiet synest på generelt grunnlag at mange av desse framlegga i Prop. nr. 119 L er uproblematiske og utgjer korreksjonar til ulike lover. Framstegspartiet er samd med KS om å hindre leiarar og styremedlemmar frå val til kontrollutvalet. Vi meiner likevel at dette ikkje er nok dersom ein vil skape nødvendig truverde hos innbyggjarane. Framstegspartiet har derfor følgjande framlegg og vil at det i kommunelova § 77 nr. 2 skal lyde slik: «Utelukket fra valg er ordfører, fylkesordfører, varaordfører, medlem og varamedlem av formannskap og fylkesutvalg, medlem og varamedlem av kommunal eller fylkeskommunal nemnd med beslutningsmyndighet, medlem av kommuneråd eller fylkesråd, medlem og varamedlem av kommunestyrekomité og fylkestingskomité etter § 10 a, ansatte i kommunen eller fylkeskommunen, og ledere og styremedlemmer i kommunale selskap.» Framstegspartiet meiner openheit og innsyn er viktige demokratiske prinsipp. Vi meiner derfor at også interkommunale selskap og føretak skal vere opne, med unntak av dersom nokon av desse driv med næringsverksemd. Framstegspartiet har derfor eit eige framlegg om dette. Eg vil samtidig presisere at Framstegspartiet har den oppfatninga at det er lite gunstig at kommunar og fylkeskommunar driv kommersiell næringsverksemd. Framstegspartiet meiner også at kontrollutvala må få rammer slik at fleire forvaltningsrevisjonar vert bestilte, og meiner at dette må gjerast ved at føresegn om årleg forvaltningsrevisjon vert innskjerpa. Framstegspartiet har derfor også eit eige framlegg om dette. Framstegspartiet meiner også at teieplikta til kommunerevisorar må mjukast opp og verte samordna med dei prinsippa som gjeld for Riksrevisjonen. Vi vil vise til at ein kommunerevisor i dag har ei veldig streng teieplikt, som nesten er altomfattande og går mykje lenger enn føresegner om teieplikta til Riksrevisjonen. Vi har derfor også eit eige framlegg om dette for å justere revisors teieplikt i kommunelova, slik at ho er meir i harmoni med dei prinsippa som gjeld for Riksrevisjonen. Sjølv om Framstegspartiet meiner at teieplikta til kommunerevisorane må mjukast opp, er vi på same tid opptekne av å kvalitetssikre opplysningar før dei når det offentlege rom. Vi meiner derfor at ei utsett offentlegheit for revisors høyringsutkast bør innførast, og at kommuneadministrasjonen har rett til å uttale seg innan endeleg rapport vert lagd fram. Framstegspartiet har derfor følgjande framlegg: «Stortinget ber regjeringa fremje dei nødvendige framlegg om å innføre utsatt offentlegheit for høyringsutkast.» Eg tek opp våre forslag i saka.
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Kristelig Folkeparti er etter det jeg skjønner også interessert i at vi skal kunne bo i hele landet – ta hele Norge i bruk. Da lurer jeg på hvorfor Kristelig Folkeparti vil kutte nærmere 600 mill. kr i fylkeskommunenes midler til regional utvikling. Disse midlene er nettopp der for at vi skal kunne ha næringsutvikling og for at distriktene skal å bli gode steder å bo.
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Jeg vil følge opp den første replikken min til representanten Bekkevold. Det er klart at man kan disponere pengene på en annen måte – det er det som er prioritering. Men jeg lurer litt på de 600 mill. kr som skulle gå til regional utvikling, og som skulle brukes på samferdsel. I budsjettet har også Kristelig Folkeparti brukt nærmere 300 mill. kr på regional utvikling, så pengene blir, slik jeg ser det, brukt to ganger. Da blir mitt spørsmål: Henger postene i Kristelig Folkepartis budsjett sammen? Det er litt vanskelig å bruke de samme pengene to ganger.
Hilde Magnusson (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Rettferdighet og fellesskap er rammene for statsbudsjettet 2013. Fellesskapsløsningene skal ligge til grunn når det offentlige skal løse velferdsoppgaver innenfor helse, omsorg og utdanning. En av de viktigste oppgavene kommunene har, er det kommunale barnevernet. De barna som trenger ekstra oppfølging på en eller annen måte, må bli sett og få den hjelpen de trenger. Barn som er i en sårbar situasjon, skal være trygge på at samfunnet stiller opp for dem. Vi klarer dessverre ikke alltid det, men i statsbudsjettet for 2013 gir regjeringen et videre løft for barnevernet. Regjeringen foreslår å styrke det kommunale barnevernet med ytterligere 205 mill. kr i 2013. Kommunene skal kunne søke om midler til stillinger og kompetanse- og samhandlingstiltak. Sammen med satsingen fra 2011 og 2012 vil til sammen rundt 500 mill. kr være øremerket det kommunale barnevernet. Regjeringen har inngått en samarbeidsavtale mellom staten og KS om videreutvikling av barnevernet. Avtalen går ut i 2013, men Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet og KS vurderer nå avtalen og diskuterer hvordan samarbeidet skal videreføres. Regjeringen følger også opp NOU 2009 :8 Kompetanseutvikling i barnevernet, det såkalte Befring-utvalget. Dette utvalget har tatt for seg kvalifisering til arbeidet i barnevernet. I år er det blitt satt i gang et arbeid med å opprette et videreutdanningstilbud for å kvalifisere erfarne ansatte i barnevernet til å gi profesjonell veiledning til nytilsatte kolleger. Fremskrittspartiet fortsetter svekkelsen av det statlige barnevernet. De vil nå åpne for et pilotprosjekt hvor kommunen skal ta det helhetlige ansvaret for barnevernstjenesten. Deres styrking av det kommunale barnevernet og privat barnevernstjeneste er satt til 450 mill. kr. Men med kutt i det statlige barnevernet på 550 mill. kr er dette en misforstått politikk, i og med at det statlige barnevernet i stor grad sikrer tiltakene til de barn og unge som har de største utfordringene. De flytter 300 mill. kr av kuttet til kjøp av private barnevernstjenester, men dette er en litt lite lur problemstilling. For poenget med de tiltakene som settes inn, er at de skal tilpasses det enkelte barn og den enkelte ungdom. Noen ganger brukes offentlige tiltak, andre ganger brukes private tiltak. Fremskrittspartiet ønsker også å legge ned fylkesnemndene og overføre sakene til de ordinære domstolene. Men hva skal vi da gjøre med den kompetansen som ligger i fylkesnemndene, der alle gjør en veldig god jobb i disse svært vanskelige sakene? Regjeringen har styrket overføringene til det kommunale barnevernet og vil fortsette med det i årene framover.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-11:
Venstre er ikke representert i komiteen, og jeg henviser til vårt alternative statsbudsjett. Men jeg har behov for å knytte noen bemerkninger til spesielt denne delen av budsjettet. Det er hevet over enhver tvil at det ligger mer penger til kommunene i regjeringas forslag til budsjett. Det støtter også Venstre. Men det ligger også flere forpliktelser der. Vi vet at kommunene ikke oppfatter det som at de har fått et bredere handlingsrom, da mye av det handlingsrommet, er spist opp av de forpliktelsene som de har, eller blir pålagt. Kommunen er kanskje den viktigste velferdsprodusenten for norske borgere i hverdagen. Samtidig ser vi at forventningene øker fra borgernes side, både når det gjelder profesjonalitet, kompetanse og kvalitet på de tjenestene som kommunen tilbyr. Det vil være den store utfordringen for kommunesektoren framover. Vi må øke profesjonaliteten, vi må øke kompetansen, og vi må øke kvaliteten i de tjenestene som vi gir til borgerne. Derfor syns Venstre også at det er viktig å flytte makt nedover i systemet. Vi ser i dag at vi stadig vekk, skritt for skritt, bit for bit, flytter makt inn i denne salen og bort fra de lokale, folkevalgte nivå. Hvis vi skal gjøre noen skikkelige grep for å flytte makt nedover igjen, vil det kreves at vi har noe større kommuner enn det vi har i dag, for her betyr faktisk størrelsen noe. Når man skal lage tjenester som bygger på at man skal etablere kompetansemiljø, må man faktisk ha et kompetansemiljø å utvikle de tjenestene i. Den største utfordringa, sånn som vi ser det, når det gjelder å flytte makt nedover, handler om å ha kommuner som er store nok til å ivareta dem. Eller for å sitere min mor: Vi har den samme kommunestrukturen i Norge nå når vi kjører bil, som vi hadde da vi kjørte hest og kjerre. De regionale utviklingsmidlene er også en viktig del av dette budsjettet. Da må jeg si at jeg er ganske forundret over at regjeringa går inn og kutter i den regionale arbeidsgiveravgiften, RDA-ordninga, som er både viktig og målrettet, og som er et distriktspolitisk virkemiddel som vi tror virker. Derfor reverserer Venstre kuttet på 70,9 mill. kr i sitt alternative statsbudsjett. Et annet punkt når det gjelder regional utvikling som vi i Venstre syns er viktig, er inkubatormiljøene til SIVA. Disse inkubatormiljøene gjør at vi får flere bedrifter, at de overlever lenger, at de blir større, at de får større markedstilgang, og at de får flere ansatte. Det er faktisk sånn at for hver krone vi plasserer i SIVA, får vi 16 kroner og 50 øre tilbake. Det er, ut fra det jeg kan vurdere, en veldig god investering. Derfor er jeg forundret over at regjeringa ikke vil investere i noe som både fører til regional utvikling, distriktsutvikling og næringsutvikling, og som er så virkningsfullt som det er å bruke inkubatormiljøene mye mer. Venstre har økt bevilgningene på dette feltet med 75 mill. kr.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-11:
Hvis man bruker konkurranseutsetting, er det for å få nye måter å løse oppgaver på, ikke for å sette arbeidstakernes rettigheter på anbudet. Det er ikke målsettinga med det. Målsettinga er at vi også i offentlig sektor trenger større grad av innovasjon, nytenking og nye måter å gjøre ting på. Det er ikke alltid den måten vi driver kommunene på, lager de rammene som gjør at vi klarer å skape den nytenkinga. Jeg er villig til å se på om vi kan bruke lovverket for å sikre at det ikke er det som man har anbudene på, når det går på arbeidstakernes rettigheter.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-11:
Jeg tror at det går an å inngå en deal med kommunesektoren litt som det ble gjort i Danmark, der man sier at man er villig til å flytte makt på ulike områder nedover, hvis man klarer å lage enheter som er store nok til å ivareta den makten. Det vi så skjedde i Danmark da, var at de fikk en sammenslåing i logiske strukturer, som også ble drevet nedenfra fordi man ønsket å flytte mer makt nedover. Vi har nå mange områder, f.eks. innenfor barnevern og innenfor helse- og omsorgssektoren, som jeg tror hadde hatt veldig godt av å lage bedre tjenester hvis vi hadde fått flytte dem nærmere borgerne. Men da må vi ha store enheter som klarer å ta imot det. Jeg tror at den danske modellen, der man bruker «gulrøtter» for å få til sammenslåing, faktisk er en prosess som hadde vært konstruktiv å ha med i kommunene.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-11:
Ja, vi har i hvert fall ambisjoner om at vi skal klare å påvirke politikken i vår retning. Det er derfor vi stiller til valg. Jeg skal ikke si at det er lett å finne likhetspunkter mellom Fremskrittspartiet og Venstre på asylfeltet, men når vi ser hva regjeringa har stått for, og hvordan regjeringa har overkjørt SV i denne saken, tror jeg at hvis jeg skal gi et godt tips til Høyre – som ser ut til å bli storebror – er det ikke å kjøre over Venstre på samme måte.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-11:
Det jeg har sagt tidligere, er at det er store likhetstrekk mellom Arbeiderpartiets og Fremskrittspartiets innvandringspolitikk, ikke nødvendigvis i retorikk, men i praktisk politikk er det ikke lett å se forskjellene lenger. Jeg tror at utfordringa i dag handler om å få et så stort fokus på dette at vi klarer både å beholde humaniteten og få til et regelverk som gjør at vi ikke behandler folk som kasteballer – eller som jeg i mitt hovedinnlegg sa var et av våre hovedgrep i budsjettet, at det blir følger av at man får et ja eller et nei, og at følgene kommer ganske fort. For oss som har reist rundt på asylmottak og sett hvordan folk lever sitt liv, er det faktisk en ganske stor utfordring å se at folk i Norge får sitt liv satt på vent i år etter år. Og vi ødelegger veldig mange mennesker både psykisk og fysisk med det livet vi tilbyr dem på mottak.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-11:
Jeg mottar gjerne lykkønskninger, men det er klart at dette kan man ikke forhandle om før et valg, for det er velgerne som skal bestemme. Det er klart at denne politikken blir annerledes om Venstre får lagt en tung hånd på rattet enn dersom vi ikke får det. Jeg tror at det kanskje er et valg som det norske folk skal få lov til å gjøre, og jeg gleder meg til at de skal få gjøre det.
Trine Skei Grande (Venstre), 2012-12-11:
Først må jeg si at dette er ei viktig melding med et tema som angår veldig mange. Boligpolitikk og hvordan vi former den boligpolitikken rundt omkring i landet, er faktisk ganske avgjørende i mange menneskers liv. Vi i Venstre ser også fram til at denne boligmeldinga skal komme. Jeg hadde håpet at vi kanskje kunne sett dem i sammenheng, men vi har faktisk store forventninger til at det også skal komme noen grep der. Jeg har bare lyst til å bemerke noen punkter. For det første er det stort behov for forenkling på dette feltet. Det er kanskje større behov for differensiering. Det er mulig at man burde ha satt litt ulike krav i boligloven ut fra geografiske deler av landet med ulike behov for regulering. Men vi får alle sammen mange historier om møter med byråkratiet på dette feltet. Vi har lagt fram et Dokument 8-forslag om muligheter for å leie ut egen bolig og regler knyttet til det. Vi skulle gjerne ha tatt opp det i sammenheng også med dette, men det er mulig vi kommer tilbake til det. Der var det mange gode eksempler på hvilket byråkrati folk møter på dette feltet. Vi er dermed enig i de merknadene som Høyre og Fremskrittspartiet har når det gjelder gjennomgang av forskriftene og opprydding på dette feltet. Jeg syns det er viktig å ha lover og regler som angår borgerne – som borgerne kan forholde seg til. Men de aller fleste av oss vet at skal man komme gjennom på dette feltet, er det nesten bare profesjonelle mennesker som skjønner systemet, og som skjønner hvordan man skal forholde seg til alle de reglene som foreligger. Jeg mener at man bør ha et system så det går an for vanlige borgere også å forstå hvordan plan- og bygningslov, regler for utleie og alt sånt fungerer. En av de viktigste delene av denne meldinga, som jeg mener er noen av de viktigste utfordringene, er også energisida – det å bygge smartere. Jeg er veldig glad for at man i klimaforliket fikk til gode mål for mer energivennlige hus. Men det som ligger i meldinga, er bare gamle tiltak. Vi i Venstre mener at man trenger nye tiltak for å nå de målene som ligger i klimaforliket. Det er derfor vi har foreslått ei ordning med skattefradrag på inntil 50 000 kr for energisparingstiltak i egen bolig. Det tror vi hadde vært veldig målrettet, det tror vi hadde vært enkelt og ubyråkratisk å gjennomføre, og det hadde ført til at vi hadde fått skattestimuli for nettopp å strekke seg mot en mer klimavennlig måte å bo på. Det er også en stor mangel ved meldinga at vi ikke finner noe om plusshus og alle de mulighetene som ligger i det å tenke husbygging på andre måter. Til slutt har jeg lyst til å bemerke at regjeringas ambisjoner når det gjelder universell utforming, bare blir svakere og svakere og forsvinner i forhold til de store ambisjonene man hadde da man drøftet dette i Stortinget tidligere. Venstre har i sitt alternative statsbudsjett lagt inn penger til spesielt å få til mer universell utforming på skolebygg, men dette er et felt der vi ligger etter, også på den offentlige sida. Så skal jeg bare informere om at vi i Venstre støtter forslagene nr. 1–6 og forslag nr. 11 når vi skal stemme i denne saka.
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Representanten Grande snakker om å flytte makt nedover, men sier samtidig at størrelse betyr noe, med henvisning til kommunestruktur. Det er mange her i salen som er enig i at det er behov for større kommuner. Spørsmålet er hvordan vi kan få dette til. Jeg er nysgjerrig på hva representanten Skei Grandes og Venstres oppskrift er. Skal dette skje ved frivillighet, eller skal Stortinget inn og gjøre en vurdering – tvang er ordet som brukes – eller skal Stortinget ta ansvar for kommunestruktur? I så fall – hvordan er det forenlig med å flytte makt nedover?
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Kristelig Folkeparti er jo en varm forsvarer av kontantstøtten – som vi også har sett tidligere i dag – og var meget oppbrakt over at regjeringen la om ordningen. Nå ser vi at barn med minoritetsbakgrunn i stadig større grad går i barnehage, og skolene rapporterer om at minoritetsspråklige barn i stadig større grad enn tidligere mestrer norsk. Er representanten Bekkevold enig i at kontantstøtten har hatt negativ effekt på integrering og barns språkutvikling, og at den holder de barna som trenger barnehagen aller mest, utenfor barnehagen?
Håkon Haugli (Arbeiderpartiet), 2012-12-11:
Det er nettopp to tanker i hodet vi utfordrer Kristelig Folkeparti til å ha. OECD har pekt på at barn med minoritetsbakgrunn i Norge gjør det markant dårligere på skolen enn norske barn, og de har anbefalt at kontantstøtten avskaffes. Fordelingsutvalget kom til samme konklusjon. Hvis jeg oppfatter svaret fra representanten Bekkevold riktig, sier han at andre voksnes valgfrihet er viktigere enn minoritetsbarns språk og integrering. Det må i forlengelsen av det være naturlig å spørre: Hva med kvinners rett, mulighet og frihet til å delta i yrkeslivet? Er den valgfriheten helt uviktig for Kristelig Folkeparti?