May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2000-12-15:
Det er første gong i denne stortingsperioden at familie-, kultur- og administrasjonskomiteen har ein felles budsjettdebatt for alle tre rammene samtidig. Det kan vere krevjande, fordi det er eit veldig vidt område, som spenner frå m.a. barnevern og Statsbygg til museum. Ikkje alle sakene får dermed den merksemda som dei fortener. Budsjettarbeidet har gått veldig bra i komiteen, og eg vil gi honnør til alle komitemedlemene for eit godt samarbeid. Budsjettrammene innanfor kultur og familie har fått eit skikkeleg lyft neste år. Det er gledeleg. Eg reknar med at dei ulike partia vil ta for seg sine forslag i debatten, så eg vil difor konsentrere meg om Kristeleg Folkeparti sine synspunkt. Det er viktig at alle som ønskjer ein barnehageplass, får det. Regjeringas framlegg gir 6 000 nye barnehageplassar for neste år. Det er framleis mange private barnehagar som slit på grunn av at kommunane har ulik behandling av kommunale og private barnehagar. Eg blei difor svært overraska over at Barne- og familiedepartementet ser ut til først no å starte arbeidet sitt med å utarbeide ein mal for kommunale samarbeidsavtalar med private barnehagar, og at statsråden ikkje har tenkt å ha representantar frå dei private barnehagane med i arbeidsgruppa, men berre i referansegruppa. Eit fleirtal i komiteen har bedt departementet om å vurdere dette på nytt. Det hastar med å få sett i verk tiltak som gir dei private barnehagane likeverdige rammevilkår. Kontantstøtta har blitt ei populær ordning. 75 pst. av eitt- og toåringane mottar kontantstøtte. Mange småbarnsforeldre får dermed meir tid saman med barna sine. Enkelte har vore uroa over ei eventuell oppblomstring av bruken av praktikant som følgje av kontantstøtta. Ei undersøking frå NOVA, Rapport 4/99, viser at berre 15 pst. av kontantstøttebarna i hovudsak blei passa av praktikant. Kontantstøtta gir valfridom og fleksibilitet, den gjer kvardagen enklare for mange. Regjeringa foreslo endå ein gong kutt i adopsjonsstønaden, og det var svært mange som sende reaksjonar til komiteen på dette. Kristeleg Folkeparti er difor svært glad for at vi gjennom forliket fekk den auka frå 15 000 kr til 22 500 kr. I tillegg ber eit solid fleirtal i komiteen departementet vurdere tiltak for å sikre at tilskotet til adopsjon blir meir føreseieleg. Dette er viktig. Kristeleg Folkeparti ønskjer å bygge opp om frivillig engasjement. Difor er vi nøgde med at vi har fått auka driftstilskotet til familie- og likestillingspolitiske organisasjonar, og reknar med at t.d. Aleneforeldreforeningen no vil halde fram med sin organisasjon. Vi treng eit mangfald av organisasjonar som er med i den offentlege debatten om ulike saker på dette området. Landsforeningen for Barnevernsbarn og Røde Kors kontakttelefon for barn utfører eit viktig arbeid for mange. Begge desse har fått auka løyvingar utover Regjeringas framlegg. Heile komiteen har understreka at det er viktig å kome tidleg inn med tiltak innan barnevernet og innan andre delar av tenesteapparatet, t.d. i helsestasjonar, skolar og barnehagar. Det er mange barn og unge som tar kontakt med og stiller spørsmål til Barneombodet, spesielt via Internett. For å ha høve til å følgje opp dette arbeidet har vi foreslått å auke løyvingane til dette formålet. Kristeleg Folkeparti er glad for at eit fleirtal i komiteen har sikra eit mangfaldig familievern også etter 2001. Kirkens Familievern og OFO skal sikrast vidare driftsstøtte og ikkje avviklast. Samlivstiltak er viktig, og gjennom forliket har vi fått til ein kraftig auke på 3 mill. kr til dette formålet. Hovudmålet er å støtte opp om samliv, spesielt med sikte på å skape gode oppvekstvilkår for barn. Forbrukarpolitikken blei grundig debattert gjennom forbrukarmeldinga, som blei handsama i haust. Det er viktig å ha lover og reglar som sikrar forbrukarane rettar. Arbeidet som både Forbrukarrådet og Forbrukarombodet utfører, er viktig. Hovudutfordringar for ein offentleg forvaltningspolitikk er ei tilgjengeleg, effektiv og styrbar forvaltning, som skal sikre likeverdige tenestetilbod over heile landet. Brukarorientering, openheit, forenkling og omstilling er her viktige moment. Då regjeringa Stoltenberg la fram sitt forslag til kulturbudsjett for 2001, blei nok mange skuffa, ikkje minst innan kulturlivet. Noko som var positivt, var at produksjonsstøtta til avisene blei lyfta opp att på 1998-nivå. Det må vere lov å seie at vi er glade for dette budsjettforliket, der sentrumspartia fekk gjennomslag for å auke kulturbudsjettet med heile 75 mill. kr. Først då blei kulturbudsjettet ein «vinnar». Forliket blei ei redning både for kulturen og for frivillig sektor. Kristeleg Folkeparti gjekk inn i budsjettforhandlingane med eit sterkt ønske om å prioritere frivillig sektor og m.a. styrkje kulturtiltaka for barn og unge. Det har vi i stor grad lukkast med. For det første var vi opptekne av å innfri dei lovnadene vi var med og gav i samband med handsaminga av «frivillighetsmeldinga». Det har vi gjort ved å få på plass nye 40 mill. kr til organisasjonane. I tillegg blei det funne rom for styrking av fleire andre tiltak for målgruppa barn og unge. Eg nemner auka løyving til Ungdommens Kulturmønstring og midlar til oppstart av ein nynorsk barnebokklubb. Det siste er eit viktig tiltak for å sikre spreiing av nynorsk litteratur for barn og unge og for å utvikle glede over nynorsken som bruksspråk. Det blei også auka løyving til Norsk barnebokinstitutt, til organisasjonar som Musikk og Ungdom og Center for Afrikansk Kulturformidling og ikkje minst ei styrking av skolekonsertordninga til Rikskonsertene, noko som vil føre til at fleire kommunar får del i denne ordninga. Vi veit at køen av kommunar som ventar på dette tilbodet, har auka siste året. Noko av styrkinga av kulturtiltak for barn og unge kom ikkje som resultat av budsjettforliket i finanskomiteen, men gjennom det samarbeidet sentrum og Arbeidarpartiet hadde i komiteen. Eg har lyst til å gi ros til regjeringspartiet, som var med på å gjere dette mogleg ved å redusere løyvinga til det som blei oppfatta som ei flaggsak for Regjeringa i dette kulturbudsjettet, nemleg den kulturelle skolesekken. Av andre formål som ikkje er direkte retta mot dei yngste, men som vil ha stor vekt for all kulturaktivitet utover i lokalsamfunna, vil eg nemne utbygginga av kulturbygg. Ein auke på 23 mill. kr til denne saka, av det ein halv million til Norsk Kulturhusnettverk, er eit skikkeleg lyft i forhold til Regjeringas framlegg. Også dei regionale symfoniorkestra blei tilgodesette med ein bra auke i løyvingane denne gongen. Desse orkestra er viktige motorar i musikklivet ute i landsdelane, og gode rammevilkår er avgjerande for at dei kan fylle denne funksjonen og utløyse dei forventningane som er stilte til dei frå ulike hald. Eit viktig lyft har også musea fått ved at det er løyva 8 mill. kr ekstra til styrking av arkiv, bibliotek og museumssektor. Dette vil bli ein viktig start på ei større satsing på dette området. Med handsaminga av stortingsmeldinga om arkiv, bibliotek og museum har Stortinget gitt viktige signal om eit kraftig lyft over fleire år for å styrkje desse institusjonane i deira arbeid med å verne og vidareformidle kulturarven og skape viktige kulturelle møteplassar. Andre viktige løyvingar gjekk til ein redningsaksjon for kulturbåten «Innvik», som var foreslått stroken av budsjettet, og styrking av Internasjonalt Kultursenter og museum. Og sist, men ikkje minst er det auka løyvingar til Norsk Kulturråd, som må kunne leie til styrking både av festivalar og andre viktige kulturtiltak. Tida tillèt ikkje å gå inn på dei mange viktige føringane komiteen har lagt på fleire område. Det omfattar alt frå utgreiing av kor- og orkesterfeltet, organiseringa av norsk filmproduksjon, markeringa av tusenårsskiftet til vurdering av status for Henie-Onstad Kunstsenter, berre for å nemne nokre. Kristeleg Folkeparti og sentrumspartia la vekt på å rette opp situasjonen for det frivillige arbeidet og styrkje kulturtiltaka for barn og unge. Det er viktig. Frivillige organisasjonar og kultur fungerer som eit «lim» i samfunnet, det gir oss trivsel og sosiale nettverk som fører til å styrkje det enkelte mennesket si tilhørsle og eigenutvikling. Kultur gir både innsikt og bygger bruer mellom folk og nasjonar. Satsing på kultur er ei målretta investering for eit varmare samfunn.