Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 1999-11-26:
Det har vært lite fokusering på helse hittil i debatten. For pasientene betyr det mye at en i budsjettet for år 2000 følger opp og viderefører de store helsereformer og handlingsplaner som er vedtatt. Opptrappingsplanen for psykisk helse følges opp med 408 nye millioner neste år. Dette gir optimisme hos brukerne, brukerorganisasjonene, personell og kommuner. Det merkes at psykisk helse settes i fokus. 10. oktober er verdensdagen for psykisk helse. Aldri har denne dagen blitt så markert som i år. Mottoet var: «Tid for åpenhet». Og større åpenhet er også viktig i opptrappingsplanen. Det er sagt at de stigma som fremdeles hefter ved psykisk syke, er det siste store brennemerke i vårt århundre. Ved starten på et nytt århundre er det viktig å fjerne disse. Det skrives daglig om sykehuskriser. Økte ressurser neste år vil gi rom for å behandle flere pasienter og korte ned ventetiden. Innsatsstyrt finansiering – ISF – har hatt en del startvansker. Ved oppstart var registreringen av pasienter og diagnoser mangelfull, men det er nå blitt bedre. Flere sykehus har nådd «krypgrensen» i år. Deretter gis en gjennomsnittspris pr. pasient. Dette kan føre til at en behandler pasienter ut fra hva som lønner seg økonomisk, og ikke ut fra medisinske behov. For å unngå en slik vridningseffekt er «krypgrensen» hevet. Sammen med en forventet økning i DRG-indeksen vil dette øke utbetalingene til sykehusene, selv om enhetsprisen reduseres noe. Kristelig Folkeparti er glad for den store økningen til ISF på 695 mill. kr, altså om lag 700 mill. kr, og at det er blitt en overslagsbevilgning, slik at sykehusene er sikret betaling for økt aktivitet. ISF gir sykehusene bedre incitament til å se på kostnader og identifisere flaskehalser, bedre pasientflyt og økonomi. I tillegg vil 0,5 milliarder kr mer til nytt utstyr neste år gi mulighet for mer effektivitet. Regjeringen har satset sterkt på sykehusene våre og på rekruttering av helsepersonell. Da er det et tankekors at tall fra SAMDATA viser at i 1998 ble kun to nye pasienter behandlet pr. uke for hver nyansatt lege. Det er viktig at en arbeider videre med organiseringen av våre sykehus og passer på at helsepersonell gjør de oppgavene de er utdannet til. Jeg er glad for at Regjeringen i sitt budsjett foreslo å senke inntektskravet for sykepenger tilbake til ½ G. Avtalen med Arbeiderpartiet gjør dette mulig alt fra 1. januar. Denne endringen er viktig ikke minst for deltidsarbeidende kvinner og studenter. År 2000 vil være det tredje året i eldresatsingen. Satsingen er i rute når det gjelder økt bemanning og antall omsorgsboliger og sykehjemsplasser. Stortinget har stilt store krav til de kommunale handlingsplanene før de øremerkede tilskuddene utbetales. Det har vært en del uro i forhold til kravene om aktivitetsvekst. Jeg er glad for at det nå kun er seks kommuner som ikke har fått utbetalt det øremerkede driftstilskuddet for 1999. Disse midlene har vært til god hjelp for videreutvikling av eldreomsorgen i kommunene og gitt bedre kvalitet på tjenesten. Det er viktig å se på de individuelle behov til hver enkelt. Brukerstyrt personlig assistanse er en tjeneste som har vært utprøvd i seks år, med gode erfaringer. Hjelpen blir tilpasset den funksjonshemmedes behov. Bevilgningen økes med 10 mill. kr neste år og fører til at 700 brukere får hjelp. Det er positivt at denne ordningen skal lovfestes. Dagens velferdsordninger i landet vårt kan selvfølgelig forbedres, men jeg er glad for at vi ved starten av et nytt årtusen, sammen med Arbeiderpartiet, har prioritert å øke bistandshjelpen til dem som liten eller ingen velferd har.