Jan Tore Sanner (Høyre), 2021-06-18:
Da Norge var stengt ned i fjor, dukket de første regnbuetegningene opp med budskapet: Alt blir bra. Ingen av oss visste da omfanget av hva som hadde truffet oss, og hvor lenge det ville vare. Men vi hadde troen på at vi skulle komme oss igjennom. Økningen i arbeidsledigheten var uten paralleller i moderne tid, og det var enorm usikkerhet. Koronapandemien førte til det kraftigste tilbakeslaget i norsk økonomi siden krigen. Et drøyt år senere ser det ut til at vi i Norge har klart oss godt gjennom krisen. Felles innsats og strenge smitteverntiltak har gitt resultater. Omfattende vaksinering ser ut til å gi kontroll med pandemien i løpet av den nærmeste tiden. Verdiskapingen nærmer seg nivået fra før pandemien. Mange har kommet tilbake til jobb, og jeg registrerer tydelige, positive signaler fra næringslivet. NHOs økonomibarometer tyder på en betydelig optimisme i næringslivet. Virke melder at den negative utviklingen for handels- og tjenestenæringen har snudd. Tidligere denne måneden meldte SSB at overskuddet på vare- og tjenestebalansen første kvartal 2021 var det høyeste siden 2014, og eksporten fra fastlandsindustrien har økt med 26 pst. fra mai i fjor til mai i år. Mest sannsynlig vil vi kunne fortsette den gradvise gjenåpningen av samfunnet de nærmeste ukene og månedene. Da vil veksten i norsk økonomi trolig skyte fart, og enda flere permitterte vil komme tilbake i jobb. Men vi har fortsatt en lang vei foran oss. For mange står uten arbeid. Usikkerheten er betydelig. Nye virusvarianter, utfordringer med vaksineleveranser og smittesituasjonen i andre land kan forsinke veien ut av pandemien, og det kan fortsatt være nødvendig med lokale smitteverntiltak i områder med de største utbruddene. Gjennom hele krisen har regjeringen vært opptatt av at pandemien ikke skal føre til at flere støtes varig ut av arbeidslivet. Vi har iverksatt tiltak for inkludering, kompetansebygging og jobbskaping. Tiltakene forsterkes i revidert nasjonalbudsjett. Det er gledelig at arbeidsledigheten nå faller raskt – over hele landet og i alle næringer. Sammenliknet med ledighetstoppen 7. april i fjor er det nå 260 000 færre arbeidssøkere hos Nav. Men selv om det går riktig vei, er det fortsatt mer enn 171 000 arbeidssøkere. Det er for mange. Krisen har rammet skjevt. Mange bedrifter har holdt aktiviteten oppe, men de som lever av at vi møtes, er hardt rammet. Mange har en trygg jobb å gå til, andre er blitt permittert eller ledig. Regjering og storting har sammen fått på plass omfattende tiltak for å hjelpe folk og bedrifter gjennom krisen. Regjeringen har også styrket innsatsen for sårbare grupper, som er hardt rammet, og elever og studenter, som har mistet verdifull tid i skole og på studier. Vi må gjøre det vi kan for å begrense de negative langtidsvirkningene av pandemien. Vi har også lagt vekt på å redde arbeidsplasser ved å hjelpe levedyktige bedrifter gjennom pandemien. De økonomiske tiltakene som er innført, har gitt mest støtte til dem som er hardest rammet og har tapt mest. Nesten 60 pst. av støtten via kompensasjonsordningen for næringslivet og lønnsstøtteordningen har gått til bedrifter med inntil 50 ansatte. I lånegarantiordningen har 75 pst. av utlånsvolumet gått til små og mellomstore bedrifter. Vi har justert tiltakene underveis for å tilpasse dem endringer i smitteverntiltak og utviklingen i økonomien. Når smitteverntiltakene nå tas ned, må vi tilbake til en normal og bærekraftig situasjon, også når det gjelder offentlige støtteordninger. Ellers risikerer vi å bremse nødvendig omstilling og aktivitet. Jeg er derfor glad for at regjeringen nå får støtte til å trappe ordningene ned. Jeg merker meg at IMF mener regjeringen gjennom sin politikk har lykkes godt med å begrense smitten og det økonomiske tilbakeslaget. Også OECD peker på at Norge har relativt lave smittetall og et lavt antall døde, samtidig som den økonomiske aktiviteten har vært høyere enn i mange andre land. Vi har stått i denne krisen sammen. Nå skal vi ut av den sammen. Regjeringens strategi for Norges vei ut av krisen handler om hvordan vi skal legge til rette for et Norge som skaper mer og inkluderer flere. Det handler om å få folk tilbake i jobb og hindre at de med svak tilknytning til arbeidslivet blir stående varig utenfor, legge til rette for ny omstilling og vekst i private bedrifter, gi sårbare grupper den hjelpen de trenger, bygge nødvendig kompetanse for morgendagens arbeidsliv, legge til rette for grønn omstilling og være en viktig pådriver for internasjonale løsninger og globale utfordringer. Både for den enkelte og for landet er det viktig at flest mulig er i arbeid. På veien ut av krisen må ledigheten videre ned. Sårbare grupper som langtidsledige, ungdom og personer med innvandrerbakgrunn er særlig prioritert for deltakelse på tiltak. Nav har også fått betydelig økte bevilgninger for å følge opp permitterte og arbeidsledige. For å stimulere arbeidsgivere til å ta permitterte tilbake i arbeid har regjeringen på nytt iverksatt ordningen med lønnsstøtte. Det gir bedriftene økt fleksibilitet. Regjeringen forsterker også innsatsen for at flere skal fullføre videregående skole, og for at flere får den kompetansen arbeidslivet har behov for. Det gjelder også permitterte og ledige. Gode rammevilkår for næringslivet og et skattesystem som gir incentiver til verdiskaping og arbeid, er sentralt for å lykkes i omstilling og vekst. Samlet er skatter og avgifter redusert med om lag 35 mrd. kr. Det gjør økonomien mer vekstkraftig. Regjeringen har også i år prioritert lavere skatt på inntekt og videre nedtrapping i formuesskatten på arbeidende kapital for å legge til rette for et sterkt, mangfoldig norsk eierskap. For små og nyetablerte selskaper kan opsjoner være et godt virkemiddel for å tiltrekke seg og beholde dyktige medarbeidere. Derfor har regjeringen sendt på høring et forslag om en ordning med en enklere, gunstigere og mer forutsigbar skattlegging. Tallet på nyetableringer har vist en gledelig utvikling under pandemien. I første kvartal i år ble det etablert mer enn 20 000 nye foretak. Det er det høyeste tallet i noe kvartal siden SSB startet sine målinger i 2008. Det er klart at det betyr noe. Dette er arbeidsplasser til noen som forhåpentligvis kan bli arbeidsplasser til enda flere. Aldri før har børsnoterte selskaper hentet inn så mye kapital som i 2020, og antall børsnoteringer har ligget svært høyt de siste 18 månedene. Det er gledelig. Fremtidig verdiskaping må basere seg både på omstilling av eksisterende næringsliv og på oppstart og vekst i nye bedrifter. Da må både kapitaltilgang og andre rammebetingelser legge til rette for at det kan skje. Det har vært riktig og nødvendig å iverksette kraftfulle økonomiske tiltak for å gi folk trygghet og for å hjelpe kriserammede bedrifter gjennom pandemien. Alternativet ville vært flere konkurser og flere ledige. På samme måte som det politiske Norge er satt på prøve under krisen, vil vi nå bli målt på vår evne til å ta Norge godt ut av krisen. Når krisen er bak oss, må vi også avvikle krisetiltakene og få pengebruken ned for å gi rom for verdiskapingen i privat sektor, for å sikre bærekraften i velferdssamfunnet vårt og for å sikre evnen til å kunne håndtere nye kriser når de kommer. La meg helt til slutt få takke hele finanskomiteen og Stortinget for rask og god behandling av krisetiltak og godt samarbeid om gode løsninger. En spesiell takk til Fremskrittspartiet, som har inngått mange forlik etter at Fremskrittspartiet gikk ut av regjering, men også for et veldig godt samarbeid i regjering. Jeg ser frem til at det samarbeidet kan fortsette også i neste periode.