Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2007-06-07:
Flere av endringene som nå foreslås av Regjeringa, er det stor enighet om. Det gjelder særlig endringene i opplæringsloven om godkjenning av mellomstatlige avtaler og en ordning med kollektiv ulykkesforsikring for alle elever. Høyre syns Regjeringa fortjener ros for de endringene som nå foreslås. Likevel ønsker Høyre, sammen med Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre å gå lenger enn Regjeringa gjør når det gjelder forsikring av elever. Vi mener at forsikringen må omfatte sykdom i tillegg til ulykker. Det er unaturlig å sette et skille mellom ulykke og sykdom. Elever er på skolen ofte like lenge som – ofte lenger enn – det arbeidstakere er på jobb. Sykdom som oppstår som følge av forhold ved skolen eller i forbindelse med skolens aktiviteter, bør det være like naturlig å forsikre elevene mot som en ulykkeshendelse. Også når det gjelder endringene i opplæringsloven om fag- og yrkesopplæringa, er det enighet om mye. Høyre har sammen med Fremskrittspartiet og Venstre fremmet forslag om at Yrkesopplæringsnemnda fortsatt skal avgi rapport om sin virksomhet til folkevalgt nivå, fordi det må være en god forankring for virksomheten i folkevalgte organer for å få til bedre resultater innen fagopplæringa. Når det gjelder saken om lovregulering av reklame i skolen, er enigheten mindre. For Høyres del er det viktig å understreke at det ikke er noe stort reklamepress i den norske skolen i dag. Etter vår mening har de lokale skoleeierne og skolelederne håndtert det som er av kommersielt press mot skolen, på en god måte, noe som også ble bekreftet bl.a. av barneombudet under komiteens åpne høring. Selv om Høyre i likhet med alle de andre partiene på Stortinget ikke ønsker at skolen skal være en kommersiell arena, ser vi ikke noe poeng i å innføre en skjønnsmessig lovbestemmelse for å forby et ikke-eksisterende problem. Dessuten vil bestemmelsen bli vanskelig å håndheve. En veileder i hvordan skoleeiere bør forholde seg til reklame, med gode råd og tips, vil vi derimot ønske velkommen. Også på det neste området kan det nok vise seg å være noen skillelinjer når det gjelder lovfesting av skoleeiernes ansvar for at elevene i videregående opplæring får nødvendige trykte og digitale læremidler. Da representanten Anna Ljunggren skulle fortelle historien om hvordan det var under Trond Giskes tid som statsråd, var nok ikke den historien helt korrekt. Alle trinnene hadde ikke gratis læremidler. Det som var realiteten, var at det var brukt 200 mill. kr på å kjøpe inn noen bøker som ble lånt ut til noen elever. Det var altså et snitt på en–to bøker på hver elev, og det var en utlånsordning som bl.a. Elevorganisasjonen mente var utrolig dårlig, spesielt fordi den ikke gav rom for å innarbeide læremidlene med studieteknikk. Det som skjedde da vi overtok regjeringsmakten, var at de bøkene ble værende i skolen, eller de ble solgt. Pengene ble brukt til skolen, og i vår regjeringsperiode økte altså overføringene til læremidler for elever i den videregående opplæring fra 200 mill. kr under Trond Giske til 750 mill. kr da vår regjering gikk av. Høyre har allerede i forbindelse med St.meld. nr. 16 for 2006-2007 slått fast at pc er et nødvendig digitalt læremiddel, og fremmet sammen med de andre opposisjonspartiene forslag om at Regjeringa skulle definere pc som et nødvendig digitalt læremiddel. Det stemte regjeringspartiene imot. Vi ser det derfor som naturlig at skoleeiere ikke kan pålegge elevene å skaffe egen pc til undervisningen uten at man også finansierer den. Det er også rimelig at man begrenser en eventuell egenandel til 800 kr i året, lik det laveste nivået på det ikke-behovsprøvde stipendet til utstyr som alle elevene får gjennom Lånekassa. Høyre er positive til en lovfesting av skoleeiernes ansvar for nødvendig læremidler, men vi er skeptiske til å velte denne utgiften over på skoleeierne. Det er i realiteten en ansvarsfraskrivelse fra den rød-grønne regjeringa når lovfestinga ikke blir fulgt av en reell fullfinansiering. Høyre ønsker ikke å bidra til det, og vil på det grunnlag og med de premissene Regjeringa har lagt, stemme imot en lovfesting av det nå. Det er ingen skoleeiere i dag som kan skaffe sine elever i Vg2 til høsten pc, trykte og digitale læremidler for den finansieringen Regjeringa har lagt på bordet. SV-representant Per-Olav Lauvstad i Akershus fylkeskommune sier rett ut at Regjeringas ordning med gratis læremidler i videregående opplæring kun er en utlånsordning. Det forklarer hvorfor de statlige bevilgningene bare skal gjelde de tre første årene. Både Høyre, Venstre og Fremskrittspartiet er enig med Elevorganisasjonen i at en slik utlånsordning er en pedagogisk dårlig løsning som gir elevene dårligere forutsetninger for å erverve seg – og oppdatere – gode kunnskaper. I tillegg kommer de erfaringene man har fra skoler som har drevet med utlån av bærbare pc-er, og de er ganske klare på at utlån er en dårlig ordning ut fra et vedlikeholds- og oppdateringsperspektiv.