Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2005-12-05:
Jeg vil konsentrere mitt innlegg om Budsjett-innst. S. nr. 14, altså svalbardbudsjettet for 2006, siden jeg er ordfører for den saken. Det er stor grad av enstemmighet i denne innstillingen. Unntaket gjelder de endringer i skattesatser som er foreslått i svalbardskatten. Nordområdepolitikken står sentralt i Regjeringens utenrikspolitikk. Svalbard og havområdene rundt har vært i sentrum av begivenhetene i høst. Hendelsene med russiske og spanske fiskefartøyer viser at norsk tilstedeværelse på og ved Svalbard er meget viktig. Målene for svalbardpolitikken ble vedtatt ved behandlingen av St.meld. nr. 40 for 1985–86 og stadfestet i St.meld. nr. 9 for 1999–2000. Målene er en konsekvent og fast håndheving av norsk suverenitet, korrekt overholding av Svalbardtraktaten og kontroll med at traktaten blir etterlevd, videre bevaring av ro og stabilitet, bevaring av den særegne villmarksnaturen i området og opprettholding av norsk samfunns- og næringsliv på øygruppen. Justisdepartementet har ansvar for å samordne forvaltningens arbeid med polarsaker for å sikre en helhetlig norsk svalbardpolitikk. Samordningen skjer i hovedsak i det interdepartementale Polarutvalget. Sysselmannen, Regjeringens øverste representant på Svalbard, og Longyearbyen lokalstyre er viktige medspillere for å sikre en god forvaltning av øygruppen. Budsjettrammen for svalbardbudsjettet for 2006 er om lag 188 mill. kr. Underskuddet for 2006 er stipulert til om lag 96 mill. kr og blir dekket inn gjennom et tilskudd over Justisdepartementets budsjett. Bortsett fra statstilskuddet er skatter og avgifter fra Svalbard den viktigste inntektsposten. I statsbudsjettforslaget som ble lagt fram av Bondevik II-regjeringen, ble det foreslått at prinsippene i skattereformen også skal gjelde på Svalbard, dvs. å innføre skjermingsmetoden for aksjeinntekt og å harmonisere skattesatsene på nærings- og kapitalinntekt og lønn også på Svalbard. En slik harmonisering innebærer at skattesatsen på lønnsinntekter økes fra 8 pst. til 12 pst. De nåværende regjeringspartiene opprettholder dette forslaget. Jeg har merket meg de sterke reaksjonene fra Svalbard på disse skatteendringene. Jeg har videre merket meg at det er igangsatt et arbeid for å gjennomgå skattesystemet på Svalbard. Jeg forutsetter at lokale myndigheter på Svalbard blir involvert i denne gjennomgangen. I en slik gjennomgang må virkningene av de vedtatte endringer i skattesystemet for Svalbard belyses nærmere. De akademiske miljøene i Longyearbyen blir nå samlet i Svalbard forskningspark, som ferdigstilles høsten 2005. Det er en viktig milepæl i utviklingen av samfunnet på Svalbard. Det er også gledelig at antall studieplasser ved Universitetssenteret på Svalbard økes til 125. Forsknings- og utdanningsvirksomheten på Svalbard har utviklet seg positivt det siste tiåret og er blitt sentral både i nasjonal og internasjonal sammenheng. Med det nye arktiske marinlaboratoriet i Ny-Ålesund er et viktig tilskudd til forskningsmiljøet etablert. Laboratoriet har fått stor internasjonal oppmerksomhet, og en rekke land har allerede forpliktet seg til å delta i prosjektet. Klimaendringene vil, som påvist gjennom den store ACIA-rapporten, ha langt sterkere virkning i Arktis enn i verden for øvrig. Den forskning som pågår med utgangspunkt i Svalbard, er med på å gi viktige bidrag til ny kunnskap om hvordan klimaendringene slår ut i dette sårbare miljøet Miljø- og naturvern er et viktig tema på Svalbard. I miljøvernarbeidet vil det bli fokusert særlig på en effektiv gjennomføring av svalbardmiljøloven og på videreutvikling av forvaltningsplaner for å styrke verneområdet. Effekten av den økende ferdselen på utsatte og sårbare kulturminner og på naturmiljøet skal overvåkes. Viktige leveområder for vilt skal sikres mot påvirkning fra lokal virksomhet. Vi er kjent med at Longyearbyen lokalstyre arbeider med nye arealplaner, herunder plan for havneområdet. Jeg vil understreke viktigheten av at berørte departementer, i samråd med de lokale myndighetene på Svalbard, avklarer hvilke eventuelle nasjonale behov som måtte foreligge, og hvordan slike skal ivaretas gjennom planprosessen. Store Norske Spitsbergen Kulkompani A/S står overfor store utfordringer etter at det i juli 2005 brøt ut brann i Svea Nord-gruva. Ennå kjenner vi ikke den totale konsekvens av gruvebrannen. Kulldriften er fortsatt – sammen med kunnskap og reiseliv – en av de bærende pilarene i Svalbard-samfunnet. Jeg har merket meg at Regjeringen vil ha en grundig dialog med selskapet om de økonomiske forutsetningene for videre aktivitet. Med dette anbefaler jeg komiteens innstilling. Jeg viser for øvrig til komiteens merknader.