Finn Kristian Marthinsen (Kristelig Folkeparti), 1999-02-18:
Ot.prp. nr. 6 og denne innstillingen er et resultat av Stortingets behandling av Lund-kommisjonens rapport. Ved behandling av Lund-kommisjonens rapport bad stortingsflertallet om at forslag til en slik midlertidig lov skulle legges fram for Stortinget, og Kristelig Folkeparti er glad for det forslaget departementet nå har lagt fram. Denne loven om innsyn i overvåkingspolitiets arkiver og registre er betydningsfull, fordi den avslutter en lang og viktig behandling av påstander om ulovlig overvåking av norske borgere i etterkrigstiden. Nå kan personer som har vært registrert eller overvåket i tidsrommet 8. mai 1945 – 8. mai 1996, få innsyn i dokumenter hvor disse opplysningene er nedtegnet. Kristelig Folkeparti støtter departementet i at vilkårene for innsyn bør være forskjellige, avhengig av om overvåkingen skjedde før eller etter 24. november 1977, da vi fikk ny overvåkingsinstruks. Loven ivaretar de rettssikkerhetsmessige og personvernmessige hensyn som tilsier at den enkelte bør ha en rett til å vite hva som er registrert på dem selv. Kristelig Folkeparti mener det er viktig å ivareta hensynet til individets integritet i forhold til det offentlige. De samme hensyn – rettssikkerhets- og personvernhensyn – tilsier imidlertid også at innsyn må skje på en måte som ivaretar andre personer som kan være nevnt i de aktuelle dokumentene. Det er i det hele tatt mange hensyn som skal tas når en lov som dette skal lages. Også overvåkingspolitiet har interesser som det må tas hensyn til – spesielt vil Kristelig Folkeparti peke på at det er viktig å ivareta forholdet til fremmede stater, og at hensynet til overvåkingstjenestens oppgaver og metodebruk også kan tilsi innskrenkninger i innsynsretten. Sikkerhetsmessige hensyn må også ivaretas. Kristelig Folkeparti synes Regjeringen/departementet har balansert de forskjellige hensynene på en god måte. Kristelig Folkeparti har lest overvåkingspolitiets brev til Justisdepartementet, datert 16. februar 1999, der overvåkingssjefen uttrykker bekymring for forholdet til fremmede stater og forholdet til bilaterale avtaler som Norge har inngått vedrørende behandling av gradert informasjon. Kristelig Folkeparti vil understreke at dette er ivaretatt i lovforslaget. På side 11 i Innst. O. nr. 30 står det at «det ikke skal gis innsyn når det vil kunne skade overvåkingspolitiets arbeid med å forebygge og etterforske lovbrudd eller Norges forhold til en fremmed stat ». Dette har også flertallet sluttet seg til. Kristelig Folkeparti anser derfor at de forhold som overvåkingspolitiet har tatt opp i brevet, er ivaretatt på en god måte. Justisdepartementet har i brev til Stortingets presidentskap sagt at departementet vil overveie å presisere dette i en forskrift. Det synes vi i Kristelig Folkepart er et godt forslag. Vi har også vært svært opptatt av hvordan man skal behandle det materialet som finnes i overvåkingspolitiets arkiver og registre, etter at innsyn er gitt. Kristelig Folkeparti har forståelse for at det finnes gode grunner til å gi den enkelte en rett til å kreve makulering av dokumentene. Når vi likevel ikke har støttet en slik regel, er det fordi vi har lagt avgjørende vekt på at en slik makuleringsrett vil skade mulighetene for i framtiden å studere og eventuelt granske enkeltsaker eller epoker i norsk overvåkingspolitis historie. Av hensyn til den enkelte som har vært ulovlig overvåket, bør det imidlertid nedtegnes på selve dokumentet at det inneholder uriktige opplysninger. Det er viktig at nedtegnelsen skjer på selve dokumentet, slik at ingen kan unngå å legge merke til beriktigelsen. Det er viktig for Kristelig Folkeparti at den urett som har rammet enkeltpersoner, klart blir rettet opp igjen. Det tror vi denne loven vil gjøre.