Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2013-12-03:
Med regjeringens tilleggsproposisjon får vi nå et budsjett hvor en i mye større grad tenker helhet. Det styrker vesentlige deler av justis- og beredskapssektoren. Et eksempel på helhetstenkningen er når regjeringen og regjeringspartiene og samarbeidspartiene i Stortinget løfter straffesakskjeden som sådan som et satsingsområde, og ikke bare tar ut visse deler av straffesakskjeden. Det er viktig med politi, men det er også viktig med domstoler. Den helheten som denne tilleggsproposisjonen og også budsjettavtalen i Stortinget representerer, representerer egentlig en større nytenkning enn det en skulle tro. For fokus i justisdebatten har veldig ofte vært på enkelte deler av straffesakskjeden, mens det å løse en utfordring må gjøres gjennom fokus på balanse i hele straffesakskjeden. At det nå blir 90 mill. kr mer til økt politikraft i forhold til de rød-grønnes forslag, vil føre til at vi får flere politifolk ut i gatene. Vi bruker nå ressurser ikke bare på å ansette de politistudentene og andre som ikke har fått jobb, men også på å ansette flere sivile som f.eks. arrestforvarere, som i realiteten vil utgjøre én polititjenestemann eller -kvinne per nyansatt arrestforvarer, fordi den jobben i dag gjøres av polititjenestefolk. På den måten vil politiet få gjøre politioppgaver, mens sivile kan gjøre andre oppgaver. Andre eksempler er styrking av grensekontrollen, som i mye større grad kan gjøres av sivile. Det er en sterk og ny satsing mot økonomisk kriminalitet og cyberkrim, ved at man også på disse feltene ansetter andre enn bare dem med ren politiutdannelse. Det er åpenbart at revisorutdannede folk kan bidra aktivt til å oppklare økonomisk kriminalitet. Regjeringen har som mål å nå en politidekning på to per 1 000 innbyggere innen 2020. For å gjøre det må vi ikke bare ansette nye studenter, men vi må også sikre at vi beholder den kompetansen som eldre politifolk er i besittelse av. Vi skal ikke fjerne retten til å gå av for polititjenestefolk fra 57 og 60 år, men vi skal gi dem muligheten til å fortsette hvis de ønsker det. I dag er systemet sånn, dessverre, at mange av disse med mye kompetanse føler seg utsatt for å bli fjernet fra jobben fordi det er billigere å ansette nye enn å beholde kompetansen. Det skal altså være en rett til å gå av, men ikke en plikt. Så er det tverrpolitisk enighet om å styrke beredskapen. Det er regjeringen svært fornøyd med. Det er gjort ganske mye siden terroren rammet oss i 2011, men det er gjort for lite. Heldigvis gjør nå den nye regjeringen store satsinger for å sikre en bedre beredskap i hele landet. Blant eksemplene er selvfølgelig bedre grunnbemanning i politiet og økt antall tjenestemenn i beredskapstroppen med 13 stillinger i høst og 13 stillinger til neste år. Det vil gi en vesentlig forsterket beredskap. Et annet arbeidsområde som det har vært fokusert på, også i debatten, er beredskapssenteret. Regjeringen har sterkt fokus på å rette opp de feilene som vi har arvet fra den foregående regjeringen om uklarheter knyttet til beredskapssenter. Vi har sterkt trykk på dette. Vi kunne hatt enda sterkere trykk hvis grunnlaget for beslutningen hadde vært bedre fra før av. I tillegg er det viktig å fokusere på at beredskapsfokuset ikke må ha som konsekvens at det svekker andre deler av politiets virksomhet. Jeg har registrert en bekymret riksadvokat som har utfordret kvaliteten på en del av de etterforskningssakene som har gått fra politiet. Vi skal ta de signalene også på alvor. Derfor er det viktig å styrke hele straffesakskjeden, inkludert politijurister og etterforskningsledere. Så er det et viktig tiltak som kanskje har fått litt for lite oppmerksomhet, og det er at med Justisdepartementets nyvunne rolle som fast lederdepartement har det også fulgt med et situasjonssenter. Det har ikke vært døgnbemannet. Nå blir det døgnbemannet. Det er en vesentlig forsterkning av den kapasiteten vi har til å være fast lederdepartement i nasjonale kriser, og jeg er glad for at det ikke møter særlig motstand. Vi styrker i tillegg Sivilforsvaret og hovedredningssentralen og er glad for at vi nå er i sluttløpet med redningshelikoptrene. Det er en viktig del av den jobben som skal gjøres. Så vil jeg – overraskende raskt – komme til slutten, tiden går raskt. Jeg har lyst til bare kort å si at satsingen på fengselsplasser er viktig. Den er sterk. Vi frigjør 88 nye plasser. Det er avgjørende og et mye bedre alternativ enn å satse for mye på andre typer soningsmuligheter. Vi gjør altså mye på veldig kort tid, og jeg vil takke Stortinget til slutt for et godt samarbeid. Det er mye enighet i komiteen, og vi tar selvfølgelig de signalene med oss i vårt videre arbeid.