Anne Berit Andersen (Høyre), 2002-06-11:
Denne saken handler om å spare menneskeliv og unngå mange menneskelige tragedier. Det er så altfor mange som går så altfor brått bort, eller som får sine liv ødelagt. Vi vet også hva dette gjør med den nærmeste familie. Vi har mange virkemidler for å redusere ulykkestallene, bl.a. utbedring av veinettet og andre forebyggende tiltak. For Høyre er det en kjempeviktig sak å få større sikkerhet og trygghet på veien. Derfor går vi inn for denne ordningen, som bl.a. gir en kraftigere reaksjon overfor gjentakelsesovertrederne. Det er det det gjelder i denne saken. Regjeringen foreslår å endre veitrafikkloven for å etablere hjemmel for innføring av prikkbelastning av førerkort og inndragning på slikt grunnlag. Formålet med forslaget er å bedre trafikksikkerheten og gi et enklere og mer effektivt system for reaksjon mot gjentakelsesovertredere. Vi ønsker strenge, forutsigbare reaksjoner overfor førere som gjentatte ganger viser manglende respekt for regelverket og liten forsiktighet for egen og andre trafikanters sikkerhet. Prikkbelastning av førerkort er et effektivt tiltak i trafikksikkerhetsarbeidet, og mange europeiske land har innført en slik ordning. Kritikerne av ordningen hevder at det ikke kan dokumenteres at prikkbelastning har noen effekt. Det er sant nok, det er ikke lett å trekke ut ett tiltak for å vise til en konkret effekt. Det er summen av alle tiltak vi setter inn for å forebygge, vi må se på. Jeg har tro på dette tiltaket, og jeg vil vise til TØI-rapport 446/1999 «Bedre trafikksikkerhet i Norge», der det heter at ordningen kunne redusert ulykkesrisikoen med 5 pst. blant førerne som påvirkes, og årlig gitt en reduksjon på om lag 90 skadde eller drepte. Den enkelte bilfører vil bli mer forsiktig i sin daglige kjøring. I disse fotballtider vil jeg vise til et eksempel. I en fotballkamp får en av spillerne gult kort. Det gule kortet vil skjerpe spilleren. Han vet at ved neste grove takling blir det rødt kort. Det er noe han vil unngå. Slik tror jeg også prikksystemet kommer til å fungere. Det vil ha en oppdragende virkning. Målet for oss alle må være å øke trafikksikkerheten og få ned tallet på drepte og skadde i veitrafikken. Hva legges til grunn ved innføring av denne ordningen? Det er først og fremst lagt vekt på enkelhet og sammenheng mellom ulykkesrisiko og de overtredelser som skal medføre prikkbelastning. Som et utgangspunkt forutsettes det at kun relativt få og enkelt konstaterbare forseelser skal kunne gi grunnlag for prikkbelastning. De straffbare forhold skal være alvorlige trafikkovertredelser, men ikke så alvorlige at de kvalifiserer for inndragning av førerkortet ved første gangs overtredelse. Nærmere bestemte straffbare forhold innen følgende kategorier av veitrafikkovertredelser vil gi prikkbelastning etter det forskriftsutkastet som nå foreligger: fartsovertredelserkjøring i strid med trafikksignal med fast eller blinkende lys med rød fargeulovlig forbikjøringovertredelse av vikepliktsregler For at overtredelsen skal kunne gi prikkbelastning, kreves det at forholdet er avgjort ved rettskraftig dom, vedtatt forelegg eller vedtatt forenklet forelegg. Hver overtredelse skal registreres med to prikker, med unntak av fartsovertredelser i det nedre sjiktet av ordningens virkeområde. Disse skal registreres med en prikk. En handling som innebærer flere overtredelser, skal registreres med summen av antall prikker som er angitt for de enkelte overtredelser. Registreringen skal foregå i et sentralt register som vil bli administrert av Vegdirektoratet. Registeret skal kun være tilgjengelig for politi og vegvesen. Inndragning av førerkortet vil skje hvis føreren har påført seg åtte prikker eller mer i løpet av en treårsperiode. Inndragningstiden vil bli et halvt år. Jeg vil være så ærlig og si at vi har vært i tvil om nytten av enda et nytt system, med mer byråkrati. Men når vi ser på alle de faglige instansene som går inn for denne ordningen, og som presiserer at dette har en forebyggende effekt, ja, da går Høyre inn for ordningen. Vi ser også at Norsk Automobil-Forbund, som er bilistenes interesseorganisasjon, går inn for dette, og det gjør også Trygg Trafikk og de fleste politidistrikt. Vi må få en ordning som er enkel og så lite byråkratisk som mulig, men som samtidig sikrer den enkeltes rettssikkerhet. Jeg håper at denne ordningen vil svare til de forventninger og mål vi har for trafikken, nemlig å få ned tallet på døde og skadde og få satt en stopper for de bilister som stadig tar sjanser, og som igjen setter eget og andres liv i fare. Regjeringspartiene går mot forslaget om å bevilge 2 mill. kr til Trygg Trafikk. Vi gjør ikke det fordi vi ikke er interessert i å støtte Trygg Trafikk, men vi gjør det fordi det etter vår mening ikke passer inn i denne saken. Dette er ikke en sak i et revidert budsjett, og det er ikke en sak i et statsbudsjett. Dette er en sak som handler om prikkbelastning av førerkort. Vi vil vurdere Trygg Trafikk når vi kommer til statsbudsjettet for 2003. Vi synes Trygg Trafikk gjør en kjempejobb, og da vil vi vurdere den.