trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Den viktigaste kimen til usemje har nok vore at investeringsavgjerdene for ein avgjerande del av Forsvaret – landmakta – er utsette til neste år. Det har skapt ein utryggleik. Mitt spørsmål til representanten Halleraker er: Når me veit at det er ein risiko for overskridingar på kampflyprogrammet – saksordførar Huitfeldt var òg inne på at me kan oppleve at effektiviseringspotensialet og gevinstane blir mindre enn føresett, og at det vil avgrense handlingsrommet for nettopp investeringar i Hæren, ein hær som òg treng nytt materiell – er det ei uro som representanten Halleraker deler?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Eg var litt usikker på om eg skulle ta replikk – det har vore innlegg representanten Tybring-Gjedde har halde som eg har vore betydeleg meir ueinig i enn dette. Men ein av dei tinga representanten tar opp, er Heimevernet. Representanten bruker ordet «lim» – Heimevernet bind landet saman. No har me fått ei løysing på Setnesmoen, HV-11 er sikra, og spørsmålet mitt, når ein er opptatt av nettopp at Heimevernet er eit lim og bind landet saman, er: Kva er da Framstegspartiets tenking rundt nettopp dette i eit litt lengre perspektiv enn det me har sikra gjennom budsjettavtalen for 2017?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Kristeleg Folkeparti står nok nærast Kristeleg Folkeparti i denne saka. Så er det slik at me har sett at sentrum har stått samla i ein del av strukturtenkinga. Men eg er òg ærleg om det og seier at me er opne for at me skal skaffe oss nye overvakingsfly, men før eg kan seie eit endeleg ja til det, må eg vere sikker på å kunne vise kva landmaktutgreiinga reelt sett vil gi oss av utfordringar, og kva investeringsbehov som vil liggje i ho. Eg synest det har vore krevjande at me har hatt ein langtidsplan som har gitt oss mange viktige føringar, men å sjå heilskapen for Forsvaret her vil me i realiteten ikkje gjere før me òg får landmaktutgreiinga. Det har vore ei utfordring. Me har vore ærlege på at me må sjå heilskapen før me tar dei endelege avgjerdene våre om kva me skal investere i.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Det er oppgåva vår som politikarar å sjå heilskapen. Når det gjeld Kystjegerkommandoen, er det ei av dei sakene me har prioritert i budsjettforhandlingane, nettopp i samarbeid med Høgre. Me har sikra å bevare han. Eit anna eksempel er utdanningssystemet. I salen sit forsvarssjefen, og han har kome med veldig tydelege faglege råd om å vente med utdanningsreforma. Han seier: «Regjeringen anbefaler imidlertid en omfattende omlegging av utdanningssystemet uten at erfaringer av ny militær ordning foreligger og tilsynelatende uten at konsekvensen av løsningen er grundig vurdert.» Her er det altså Høgre og Framstegspartiet som vel å gå på tvers av fagmilitære råd. Den fridomen tek dei partia seg. Kristeleg Folkeparti vurderer heilskapen, men nettopp å lytte til fagmilitære råd har vore viktig for oss i denne prosessen.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Me har svart veldig ærleg på dette. Me seier at når det gjeld innkjøp av nye overvakingsfly, ønskjer me å sjå landmaktutgreiinga før me gjer ei endeleg vurdering av det. Det er no eingong slik at når me skal sjå forsvaret vårt i heilskap, er det ei – vil eg seie – betydeleg svakheit med denne planen at me har to bein som me får full innsikt i, mens det tredje beinet får me ikkje moglegheita til å sjå. Når me ser på Luftforsvaret og på det marine, har me ei god innsikt i denne planen, men me har ikkje det same på landmaktsida. Eg meiner det hadde vore ein stor fordel om me hadde fått sett den heilskapen når me landar prioriteringane våre. Derfor vel Kristeleg Folkeparti å vere ærlege og seie: Ja, me går for investeringar både på ubåtsida og på flysida, men når det gjeld overvakingsfly, har me valt å vente til me ser landmaktutgreiinga. Da får me heilskapen, og da har me òg moglegheita til å gi svar på det som representanten Tybring-Gjedde med rette stiller spørsmål om.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-11-15:
Fordelen med ein langtidsplan er at der kan ein sjå lenger enn ein normalt gjer. Ikkje minst kan ein sjå heilskapen. Mitt spørsmål til forsvarsministeren er: Ser ho ikkje utfordringa i at me har fått ein langtidsplan som ser heilskapen når det gjeld Luftforsvaret og Marinen, men ikkje har ei landmakt som er klar før neste haust? Kor enkelt er det da å sjå heilskapen? Det er det eine spørsmålet mitt. Det andre spørsmålet er: Fleire gonger under denne debatten har eg referert til forsvarssjefens ord om nettopp det å implementere ein ny struktur for utdanningssystemet. Han seier det veldig tydeleg i det brevet han sende etter at regjeringa hadde gjort sine vedtak, at dette set regjeringa i verk «uten at konsekvensen av løsningen er grundig vurdert». Det er veldig tydelege ord. Korleis kan forsvarsministeren likevel velje å gå for ei slik løysing, når forsvarssjefen er så tydeleg imot?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-11-15:
Fleirtalet si løysing om nye overvakingsfly låg ikkje inne i forsvarssjefen si tilråding. Det er òg slik at utfasinga av Orion, som no er oppussa, det siste skal vel overtakast nyoverhalt om kort tid, har kosta ganske mykje pengar, og nye fly vil uansett ikkje bli fasa inn før om ein del år. Så spørsmålet mitt vert: Kvifor hastar det så mykje å få lagt ned Andøya flystasjon? Og kvifor hastar det så med å få vedteke overvakingsfly? Eg har hatt kontakt med mange frå lokale medium som hevdar at Arbeidarpartiet har fått nye opplysningar. Me har vel stort sett sete i dei same møta, men kanskje ikkje alle. Er det slik at Arbeidarpartiet har fått andre opplysningar enn det dei andre partia har fått i denne saka?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-11-15:
Ved førre langtidsplan ville ikkje Høgre inngå forlik med den raud-grøne regjeringa fordi ein meinte at landmakta var for svakt beskriven, at ein trong tre panserbataljonar, og ein ville satse på Heimevernet for å få ei massiv styrking av landmakta. Seinast i fjor la regjeringa fram eit forslag i investeringsproposisjonen, der ein omtala nettopp investeringar i Hæren som heilt vesentlege for ikkje å få eit svekt forsvar. Jamvel for årets budsjett, 2016, skreiv ein at ein var i gang med investeringar som har stått på vent i denne perioden for Hæren. Kva er det som har skjedd det siste året, som har gjort at alt det ein meinte for eitt år sidan – og også for fire år sidan – no har endra seg så dramatisk?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-11-15:
Dette er jo ikkje det fyrste forslaget om privatisering som har kome frå regjeringa, ein har allereie private løysingar på fleire felt, og der uttrykte Senterpartiet ein viss grad av skepsis. Me opplevde vel ikkje at Arbeidarpartiet var like sterke då. Det må jo vere anten – eller. Anten er ein for private løysingar på nokre felt, eller så er ein imot det. Senterpartiet har ei pragmatisk haldning til det. Det er særdeles viktig at gradert informasjon vert sikra, slik at han ikkje kjem folk eller organisasjonar i hende som han ikkje skal kome i hende. Utover det har ikkje Senterpartiet aversjonar mot at private kan ta over mindre delar av Forsvaret si oppgåve viss det kan gjere Forsvaret meir effektivt og me får nytta pengane betre til dei føremåla Forsvaret skal bruke pengane til.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-11-15:
Ja, Senterpartiet meiner framleis at hær og heimevern er nedprioriterte. Årsakene til det kan ein spekulere mykje i – om det handlar om økonomi, eller om det handlar om at nye overvakingsfly kom «seglande inn som ein rett høgre», som ein eller annan uttalte, etter at forsvarssjefen hadde lagt fram si tilråding. Poenget er at ein skyv hær og heimevern inn i ei utgreiing, at ein låser store delar av langtidsplanen sine midlar før alle forsvarsgreinene har fått si behandling. Det kan godt hende at ein er fornøgd i Stjørdal – trøndarar er flinke til å få lagt nye kapasitetar til sitt område. Men viss du møter Hæren og Heimevernet rundt omkring elles i landet, jublar dei ikkje over innretninga på langtidsplanen. Me held oss til den totale situasjonen, og den er dessverre ikkje slik at ein har prioritert opp hær og heimevern, sjølv om det er lagt på nokre kroner i neste års budsjett.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-11-15:
Då Framstegspartiet hadde vedteke at partiet skulle gå for 2 pst., uttala representanten Tybring-Gjedde at dette var ein merkedag, og at det ville bety ein stor forskjell for forsvaret i Noreg. Så eigentleg burde eg spurt representanten Tybring-Gjedde om han og Framstegspartiet framleis står for deira eige landsmøtevedtak. Senterpartiet står for sitt, og det vil òg vise seg når me legg fram vårt alternative budsjett at me, i motsetning til Framstegspartiet, følgjer opp vedtaket ved å leggje inn meir midlar til Forsvaret allereie i neste års budsjett. Me trur det er nødvendig, ikkje fordi vi skulle ynskje det var det, men fordi situasjonen me er oppe i, krev det, og fordi Senterpartiet ynskjer at me skal ha ei satsing på alle forsvarsgreinene og ikkje prioritere ned landmakta og delvis kystforsvaret, slik som det er gjort frå regjeringa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-11-15:
Eg fekk ikkje noko svar frå Halleraker om kva endringar som har skjedd det siste året. Eg skal lese høgt litt frå proposisjonen som vart lagd fram 24. april i fjor – investeringsproposisjonen. Der står det: «Ei manglande modernisering av stridsvognene vil gje ein hærstruktur i teknologisk ubalanse. Dette vil føre med seg ei svekking av systemet som heilheit, til dømes at stridsvognene ikkje er digitaliserte.» Vidare sa ein at ei oppgradering skal sikre at «strukturen ikkje har vesentlege veikskapar som kan verta nytta av ein motstandar», og at ekstern kvalitetssikrar har konkludert med at dette er både «nøkternt, balansert og framtidsretta». Regjeringa hevdar at me ikkje kan gjere investeringar i Hæren og Heimevernet sidan sikkerheitsbiletet har endra seg så mykje. I fjor var regjeringa ikkje i tvil i det heile. Difor vil eg spørje statsråden om ho kan svare meir konkret på kva som har skjedd det siste året som gjer at me ikkje lenger treng stridsvogner og artilleri, som regjeringa seinast i fjor varsla Stortinget om at dei ville kjøpe.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-11-15:
Når me les framlegget til langtidsplan, kan ein undre seg på om me som bur på Nord-Vestlandet, ikkje har same krav på tryggleik som andre i Noreg. Det burde me ha, men det ser ikkje ut til at regjeringa meiner det. Ein går jo laus på nedbygginga av Heimevernet allereie i statsbudsjettet for 2017, og ein vil avvikle HV-11. Heldigvis har Venstre brukt den politiske kapitalen sin til å hindre at det skjer, dvs. til å utsetje at det skjer, og så får ein jobbe godt i mellomtida. Sjøheimevernet vert dessverre lagt ned, og ein vil òg ta bort korvettane. Det betyr at kysten vert svekt. Eg sa litt i hovudinnlegget mitt om kor stor kapasitet ein meiner ein skal ha på å drifte Sjøforsvaret, slik at det skal vere 80 pst. av tida i drift. Det er ingen som trur at det er mogleg, og eg trur at kystbefolkninga vil få eit svekt forsvar. Dersom me ser det i samanheng med politireforma, meiner eg at me òg får svekt tryggleik. Riksrevisjonen har sagt at korkje politiet, Justis- og beredskapsdepartementet eller Forsvarsdepartementet gjer jobben sin når det gjeld objektsikring, og me veit at mange av dei objekta som skal sikrast, òg ligg langs kysten og utanfor kysten. I dag har me høyrt representantar frå Arbeidarpartiet, Høgre og Framstegspartiet i flokk og følgje gå opp her og seie kor triste og leie seg dei er, og kor frykteleg det er å leggje ned Andøya flystasjon. Vel, ein behøvde faktisk ikkje gjere det, dersom ein synest det er så trist. Ein kunne faktisk utsett det, for det er ikkje noko hastverk. Ein har ikkje gjennomført det prosjektet ein burde gjort, eit luftvernprosjekt, for å få dei reelle kostnadene på bordet. Det verkar etter dagens debatt som at ein trur ein kan forlate Andøya – 11,5 millionar m 2 areal og 95 000 m 2 bygg – utan at det skal koste noko. Så skal ein oppretthalde flystripa for å sikre at Andøya Test Center kan få bruke ho og dei andre fasilitetane. Heng dette på greip? I tillegg veit me òg ganske så sikkert at det kjem til å verte ein langt større kostnad enn det ein vart førespegla for Evenes. Ein burde lært av Ørlandet, ein burde lært at her treng ein langt betre og sikrare fakta. Me meinte at det var greidd ut opp og ned og i mente, men me ser at det sprekk som berre juling. Eg skulle ynskje at det var eit enda breiare fleirtal i denne salen i dag, men det verkar som at nokre prestisjeprosjekt var så viktige at det ikkje var mogleg å gi seg på det i forhandlingane. Dessverre var eitt av dei Andøya.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-11-15:
Det er interessant å lytte til mange gode innlegg. Me kan vere ueinige om mykje, men me er òg samde om mykje, og det er viktig for nasjonen vår. Eg kunne likevel ikkje avslutte debatten utan å kommentere siste talar, som er forundra over at ein kan skuve på overvakingsfly. Det same partiet som utan å nøle skuver landmakta inn i ei utgreiing, går inn for investering i nye overvakingsfly. Kvar er utgreiingane? Dei aksepterer at Noreg som einaste NATO-land må ha luftvern for å halde fram på Andøya, altså MPA-basen. Kvar er utgreiinga om det som er vorte lagt fram for oss? Kvifor kan ein skuve nokre sektorar av Forsvaret inn i ei utgreiing, mens andre aksepterer ein over bordet, utan å vite verken pris, tidspunkt eller kva implikasjonar det måtte ha. Det er forunderleg – men takk for debatten!
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-11-15:
Jeg prøvde å si i mitt innlegg at den klokkertroen på at bare man legger ned, flytter og bygger opp nye ting, sparer man penger, har ikke jeg. Jeg tror faktisk at det å bygge på noen av de strukturene vi har, når de er både militærfaglig og økonomisk riktige, er det riktige å gjøre. Jeg tror at det vi har lært gjennom de siste forsvarsinvesteringene, er at disse nybyggene alltid blir mye dyrere enn man tror. De aller fleste investeringene blir mye større enn man tror, mens innsparingen ikke blir så stor som man tror. Tallene rundt Andøya flystasjon har virkelig skapt stor debatt der ute. Det er ingen som har klart å forklare i det offentlige rom hvorfor dette er et økonomisk fornuftig grep å ta. Så ikke kom og anklag Venstre for at vårt økonomiske program ikke henger sammen, for det gjør det. Det gjør det, for vi tror faktisk at å bygge på noen grunnleggende strukturer også bringer oss i mål.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-11-15:
Jeg er glad for at jeg fikk det spørsmålet – jeg skulle gjerne svart ordentlig på det forrige også, men det skal jeg nok få mulighet til i senere innlegg. Hvis man skal ha en hær, må man også ha helikopter som er effektive i forhold til den hæren. At man skal legge ned alle funksjonene i Bardufoss og så likevel ha et godt tilbud til Hæren gjennom de redningshelikoptrene som skal plasseres der, har ikke jeg noen tro på. Det at man prøver å løse beredskapstroppens utfordringer ved å bruke langtidsplanen for Forsvaret og undergrave Hærens basisstrukturer, tror ikke vi er riktig løsning. Vi må løse det for beredskapstroppen på sitt felt, og så må vi sørge for at Hæren har helikoptertjenester som gjør at de faktisk kan gjøre jobben sin. Det gjør man ikke med de redningshelikoptrene som skal opp dit.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-11-15:
Der var det mye å ta tak i. Hvis Tybring-Gjedde skal angripe Venstres forslag, må han sette seg inn i hva vi gjør. Vi ønsker bare å endre forskyvningen av innfasingen av flyene. Vi ønsker ikke færre fly. Men problemet med det som er regjeringas forslag, er at altfor mange av investeringene innenfor hær og heimevern settes på vent fordi man vil flytte innfasingen av disse flyene fram i tid. Vi mener at dette bør man skifte mellom. Så investeringene er helt like i Venstres alternativ som det er i regjeringas, det er bare en ulik innfasing. Jeg syns kanskje at hvis man representerer regjeringa, som har kuttet hele romfartsforskningsprogrammet i budsjettet, bør man ha en litt lav profil når det gjelder ønsket om å støtte romforskningen i Norge. Det må vi ha inn i budsjettforhandlingene hvis vi skal kunne klare å flagge det høyt. Men jeg tror at norsk forsvarsindustri ikke bare er avhengig av flykjøpene. Den er også avhengig av de andre investeringene, og det ligger like mye investeringer i vår plan som det ligger i regjeringas.
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-11-15:
Jeg har lyst til å begynne med overfor forsvarsministeren at vi kan være enige om at vi er uenige om en god del tall og om en god del av det som er blitt lagt fram under behandlingen av denne langtidsplanen, f. eks. prosjektet Andøya. Det jeg vil forsikre meg om, er to ting. Det ene er at statsråden, hvis det viser seg at de tallene som er lagt fram, er feil, kan forsikre oss om at den vurderingen kommer til denne salen igjen. Det andre er at dette er en avgjørelse det er knyttet lav tillit til. Hva vil statsråden gjøre for at en får høyere tillit til de vurderingene som kommer framover, og høyere forståelse for og tillit til at de tallene som er der, faktisk er de rette?
Trine Skei Grande (Venstre), 2016-11-15:
Jeg rakk ikke innom budsjettet i mitt hovedinnlegg, men jeg må bare – både ut fra hvem som har tegnet seg, og hvem som akkurat har hatt ordet – si at Arbeiderpartiets krokodilletårer for Andøy-samfunnet har jeg ikke veldig stor respekt for. Hvis det hadde vært viktig for Arbeiderpartiet å sikre Andøya, hadde det vært et klart flertall i denne salen. Det vet Arbeiderpartiet godt. Venstre har hatt muligheten til å påvirke ved at vi nå er en del av budsjettenigheten, og vi kan bruke budsjettet til å få gjennom noen av de for oss viktige sakene. Overordnet har det handlet om at vi ikke skal legge ned viktige hær- og heimevernsstrukturer før vi har landmaktstudien på plass, sånn at vi beholder de strukturene vi har, inntil vi ser helheten. Det mente vi var svakheten ved regjeringens budsjett, nemlig at man foregrep en del av de vedtakene der man egentlig har trykt på pauseknappen. For oss var det viktig med kystjegere, med en del investeringer til Hæren og Heimevernet, og med utdanningsreformen, at den også blir sett som en helhet, og at man ikke foretar den massive nedleggelsen. Så det er helt klart at dette kan bli en valgkampsak, en sak som også kommer til å gripe inn i valget. Jeg tror det skal stor kreativitet til i denne salen hvis man skal danne regjering og komme utenom alle de tre sentrumspartiene for å få til det. Det siste jeg har vært opptatt av, som ikke direkte påvirker vår militære del, er musikkorpsene. Jeg kan røpe at jeg har hatt en personlig kampanje på gang mot forsvarsministeren; ved enhver offisiell situasjon har jeg lent meg fram mot forsvarsministeren og påpekt: Hvordan hadde dette blitt uten korps? For meg handler korpsene også om en del av Forsvaret, for det handler om en del av moralen, om en del av kulturen og om den tradisjonsbæreren som ligger i Forsvaret vårt. Vi har falt ut av merknaden om musikkinspektøren, som SV står alene om, og som vi gjerne skulle vært med på, men vi må finne noen gode løsninger for musikkorpsene framover som gjør at denne kampen ikke må kjempes hver gang. Jeg tror dette er tredje gangen jeg holder på med dette i min tid i Stortinget. Vi må lage noen forutsigbare og klare rammer, som gjør at det kan være forutsigbart for folk som jobber i dem, og at dette ikke er en diskusjon i hver eneste langtidsplan eller ved hver eneste viktige merkestein i Forsvarets historie.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Mykje av debatten rundt langtidsplanen no har dreidd seg om Hæren. Eg trur det er to grunnar til det – eller det kan vere fleire. Men iallfall har merksemda rundt at vi må ha kapasitet til heile breidda av ulike oppgåver, vorte større, samtidig som mange av dei store investeringane har vore på andre område, og ein del av avgjerdene er foreslått flytta fram i tid gjennom ein landmaktstudie når det gjeld Hæren. For Framstegspartiet må dette vere litt spesielt, for i førre periode nekta dei å vere med på forlik bl.a. på grunn av at det var for lite løyvingar til landmakta, og foreslo store aukingar til Hæren. No – både i budsjettet for i fjor og budsjettet for i år – er det slik at Framstegspartiet i samband med det endelege vedtaket i Stortinget foreslår mindre til Hæren enn SV gjer, òg i det opplegget dei har no. Sidan Framstegspartiet si gruppe er suveren, ifølgje Tybring-Gjedde, så er dette vilja. Derfor er spørsmålet mitt: Kva vil Framstegspartiet gjere for å strekkje seg opp mot SV sitt nivå når det gjeld Hæren?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Til det første er det – uavhengig av det som har skjedd i det siste – ingen diskusjon om at det er behov for eit sterkt og godt fungerande kampflyvåpen for ein nasjon som Noreg. Det vi diskuterer, er om talet på 52 er det rette, eller om vi kunne ha nokre færre for å skape rom for andre, store og viktige investeringar, som eg trur òg Arbeidarpartiet er tilhengjar av. Til det andre, som er uhyre viktig, vil eg seie at det er ni Bell-helikopter på Rygge i dag. Men dei faglege tilrådingane er at vi må gjere noko for betre å kunne støtte terrorberedskapen. Uavhengig av talet er det nødvendig med meir personell og betre organisering for å sikre at dei kan ha betre oppetid.. Eg har ikkje sett at det i materialet vårt er lagt fram eit godt nok grunnlag for at det ikkje skal vere mogleg å gjere det med ni helikopter – at det trengst fleire. Men vi er opne for å diskutere det vidare. Det er viktig for terrorberedskapen med helikopter i Sør-Noreg, men det er òg viktig med helikopter i Nord-Noreg for å støtte Hæren og som sivil beredskap.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
SV har alltid ei positiv tilnærming, det er berre det at representanten Halleraker kanskje ikkje fullt ut har fått det med seg. Når det gjeld innhaldet i spørsmålet, er eg ikkje i tvil om at det er avgjerande viktig for Noreg å ha nasjonal kontroll over og ha svært god kapasitet til å gjennomføre overvaking og etterretning i våre eigne havområde. Det er grunnen til at vi har gått inn for at det er riktig – etter å ha sett oss inn i det – å ha som mål å kjøpe nye maritime patruljefly. Det er likevel sånn at vi har P-3 Orion-fly som nyleg er oppgraderte. Eg veit det er utfordringar med å drifte dei, bl.a. fordi færre og færre land gjer det, men dei er der likevel. Det er òg eit felt i rivande utvikling. Eg vil ikkje utelukke at ubemanna fly kan handtere endå meir av det same i framtida. Difor trur vi det hadde vore klokt å gjennomføre ei grundigare utgreiing av det før vi endeleg konkluderte.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Nei, det er ikkje i min fantasi. Det er i noko som vert kalla budsjett. Det vert lagt fram, og det er der ein behandlar økonomiske løyvingar for neste år. Det var budsjetta eg viste til. I fjorårets budsjett, altså det som gjeld for i år, føreslo SV meir til både hær og heimevern enn det som vart det endelege vedtaket – og for så vidt det som var regjeringas forslag. Det same gjeld no. Sidan det på dette feltet no er forhandla fram einigheit mellom partia, veit vi kva dei har. SV la i går fram vårt alternative budsjett, der vi igjen løyvde meir til dette. Men eg sa ikkje – og vil ikkje seie – at Framstegspartiet kraftig nedprioriterer det. Eg meiner at SV prioriterer det, og Framstegspartiet er berre eit stykke unna SV. Det er bra, men eg vil seie, som eg sa tidlegare i dag, at eg synest Framstegspartiet har eit stykke å strekke seg etter det dei tidlegare har sagt om kor viktig det er å styrkje Hæren.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2016-11-15:
Forsvarets musikk er vel ikkje i kjernen av det som skal forsvare landet i åra som kjem, men det er iallfall nær kjernen av ein viktig historieberar og svært viktig for norsk kulturliv – og dessutan under ansvarsområdet til forsvarsministeren. Ifølgje Musikernes fellesorganisasjon, som organiserer mange av dei som jobbar der, har den ekstraløyvinga på 7 mill. kr som no kjem i budsjettet for neste år, gjort at det er nok til lønskostnader til fem korps, men ikkje til å spele konsertar, reise, investere i instrument, ha noter, gjere noko ekstra – ting ein kanskje ville sagt er relativt nødvendig for å operere orkesteret, og iallfall viktig når ein først har dei. Så spørsmålet mitt til forsvarsministeren er todelt: Kan ho forsikre oss om at vi får drift av fem fullverdige korps, med det det inneber, neste år, og vil ho ta eit initiativ overfor kulturministeren for å diskutere ei meir langsiktig løysing for forsvarskorpsa enn dei gjentekne truslane om nedlegging ein har høyrt over mange år?
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2016-11-15:
Som en av demonstrantene som satt der oppe på Finnmarksvidda og ventet på hva som kom, satte jeg og setter fortsatt meget stor pris på den veldig klare enigheten om skillet mellom Hærens oppgaver og politiets oppgaver i Norge. Det skillet må være like soleklart nå som det har vært før. Så lærte vi under terroraksjonen vi opplevde for en del år siden, at det logistiske samarbeidet og beslutningsstrukturene i forholdet mellom politi og hær var for dårlig organisert. Det arbeidet som nå pågår for å samorganisere politi og hær under operasjoner, er Miljøpartiet De Grønne selvsagt positiv til, men vi må understreke at det må foregå på basis av et like soleklart grunnleggende oppgaveskille mellom politi og hær som det vi har hatt hittil.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Arbeiderpartiet er imot ideologisk privatisering – altså privatisering som ikke gir et bedre forsvar. Avtalen med Wilhelmsen mener jeg er god. Et veldig dårlig eksempel på privatisering er det man har gjort når det gjelder renhold, hvor man i realiteten bare fratar de ansatte pensjonsrettigheter, og så blir det ikke noe billigere. Det var nylig en sak i en avis om at Securitas måtte følge en del renholdsarbeidere rundt for å ivareta sikkerheten. Her mener jeg at denne regjeringa går for langt – ikke bare på forsvarsområdet, men på veldig mange områder. Privatisering vil i mange tilfeller gi økte utgifter. Jeg er imidlertid fornøyd med at vi klarte å bli enige om verkstedet i Horten. Så får vi se på andre løsninger for framtida, men jeg er ikke tilhenger av den linja som forsvarsministeren i dag fører.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Ja, jeg mener det er riktig å ta initiativ, slik Forsvarsdepartementet har gjort, til en endring i utdanningssystemet, slik at vi i større grad kan se de ulike skolene i en sammenheng og sørge for at de ulike forsvarsgrenene og utdanningene innenfor disse i større grad ses i en sammenheng. Det jeg er noe mer usikker på, er om alt det effektiviseringspotensialet som var lagt inn, slår til. Vi har en utdanning i dag som er veldig kostbar. På den annen side gir det en veldig god oppfølging av den enkelte ansatte som får utdanning. Om vi når alle kravene, er jeg ikke helt sikker på, men at det trengs en reform, og at Forsvaret i dag må se de ulike forsvarsgrenene i en sammenheng, mener jeg er helt riktig.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Jeg mener at hvis vi skal ha god kontroll med våre havområder, som er en svært viktig kapasitet i NATO, trenger vi overvåkingsfly. Jeg vet også at representanten Navarsete er gjort kjent med hva forsvarssjefen mener om dette, at dette er en viktig kapasitet for Norge. Når vi nå skal innføre nye fly, mener jeg at det skal være full sikkerhet rundt disse flyene. Derfor mener jeg det er riktig å ha en kraftsamling av kampfly og overvåkingsfly på Evenes. Jeg kjenner ikke all informasjonen som representanten Navarsete har fått, men jeg er i hvert fall overbevist om at når vi investerer i en såpass kostbar kapasitet, må vi se på sikkerheten rundt dem, og at den er 100 pst. troverdig.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Mitt spørsmål handler om samarbeid mellom politi og forsvar, for i hele etterkrigstida har det vært klart at her må det være klare skiller. Forsvaret etter Menstadslaget skulle ikke brukes på samme måten mot norsk befolkning, og forsvarsminister Thorvald Stoltenberg ble spurt i 1981 om å vurdere om norske soldater skulle brukes mot Alta-demonstranter. Svaret var klart og entydig nei, og det mener jeg var helt riktig for troverdigheten til det norske forsvaret. Spørsmålet er: Terrortrusselen og terrorfaren vi i dag står overfor, krever et helt annet samarbeid mellom politi og forsvar, både når det gjelder materiell, og at Forsvaret skal yte helt klar bistand til politiet. Det har vi sett også i andre land som har vært rammet av terrorangrep, at de har vært helt avhengige av dette samarbeidet. Mener representanten Hansson at vi må se nytt på samarbeidet mellom politi og forsvar i lys av terrorfaren?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Jeg er enig med forsvarsministeren i at det er behov for å se på landmakten i lys av de nye sikkerhetspolitiske utfordringene, men det er jo slik at dette har forsvarsministeren hatt lang tid på å utrede, og det burde vært forelagt Stortinget sammen med resten av langtidsplanen. Forsvarssjefen hadde laget ett forslag. Jeg tolker det dit hen at dette ikke var et solid nok grunnlag til å kunne bli lagt fram i langtidsplanen. Kan forsvarsministeren si noe om hva slags forventninger hun har til landmaktutredningen, hva slags sikkerhetspolitisk analyse og utfordring som landmakten vil stå overfor i tida som kommer, og hva slags opplegg hun forventer for dette?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Jeg vil takke for en god diskusjon, men det er noe om det overordnede forsvarskonseptet som jeg tenker ikke kan stå uimotsagt. For det er blitt hevdet fra denne talerstolen at det forsvaret som vi nå legger opp til, handler mer om avskrekking enn tidligere. Det er ikke riktig. Det konseptet som ligger til grunn for denne forsvarsplanen, er nøyaktig det samme som har preget det norske forsvaret siden annen verdenskrig – både avskrekking og beroligelse. Jeg er glad for at det er stor oppslutning om kampflyene. Et parti vil gjøre om på vedtaket fra 2012, et annet vil skyve på innfasingen. Men det betyr likevel at det er stor oppslutning om de store investeringene som er helt avgjørende for at vi skal kunne ha kontroll over norsk territorium. Jeg er overrasket over dem som sier at de vil skyve på overvåkingsflyene. Dette er en av de mest sentrale kapasitetene som vi har i NATO, og jeg mener det er helt avgjørende at vi gjør denne jobben selv. Vi er avhengig av at vi har nasjonal kontroll over våre egne territorier, derfor vil vi også ha nye fly. Jeg er også uenig med dem som stiller spørsmål ved det teknologiske forsvaret. Vi trenger å ha det teknologiske overtaket. Hvis vi ser på antall mennesker, har NATO et stort overtak i dag, men vi ser at andre land er i ferd med å ta oss igjen på det teknologiske. Det er helt avgjørende skal vi ta Forsvaret inn i en ny tid. Jeg synes det er litt artig å se på Høyres representanter her, som på den ene siden forsøker å si at det er et taktskifte, og på den andre siden tar ære for de tilleggene som er lagt inn i denne planen, men jeg ser på dette som en positiv konkurranse der vi konkurrerer om å bruke mest mulig til forsvar. Det er en konkurranse jeg er med på. Jeg er derimot ikke med på konkurransen om en tungest mulig struktur. Det er nemlig veldig ødeleggende for Forsvaret i framtida. Det er mange som har protestert mot en del basenedleggelser. Slik er det alltid, men det er nødvendig. Å si til de lokalsamfunnene som nå står midt oppe i krevende omstillinger, at vi tar omkamp på omkamp framfor omstilling, mener jeg er et feil signal. Skal man ha omsorg for disse lokalsamfunnenes framtid, må vi legge mye penger inn i omstilling. Det er mange kommuner i Norge som har vært gjennom krevende omstillinger i Forsvaret, og de som nå går gjennom disse omstillingene, skal også få hjelp av storsamfunnet. Jeg takker for en veldig god diskusjon. Det er stor enighet om hovedlinjene i norsk forsvarspolitikk, og aldri har så mange stortingsrepresentanter stilt seg bak en langtidsplan som det som vil bli tilfellet under voteringen senere i dag.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Nå har Arbeiderpartiet blitt enige med regjeringen, så jeg skal ikke være så vanskelig mot Anniken Huitfeldt denne gangen. Men i innlegget sa Huitfeldt at Arbeiderpartiet var imot en privatisering og konkurranseutsetting av tjenester. Det er interessant. Forsvaret har brukt dette over lengre tid, og bl.a. har man inngått et logistikksamarbeid med Wilhelmsen. Er det slik at også representanten Huitfeldt er imot dette, eller er det bare enkelte ting man er imot når det passer partiet?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg takker Arbeiderpartiet for støtten til langtidsplanen, at de styrket langtidsplanen utover det som lå der. Det synes jeg vi skal være ærlige på. Det er vi glad for. Så er det slik at 2 pst. kommer an på BNP – Hellas har nå nådd målet på 2 pst. av BNP etter at de omtrent har halvert, hvis ikke mer, sitt eget nasjonalprodukt. Så det er også en måte å gjøre det på – vi håper at vi ikke kommer dit. 2 pst. i Norge er langt mer enn det er i andre land, altså i kroner og øre. Skulle man gått opp til 2 pst., ville man måtte ha økt med 17 mrd. kr. Det er i dag helt urealistisk at vi skal øke forsvarsbudsjettet med 17 mrd. kr. Men det er ikke dermed sagt at man ikke skal ha det som mål på sikt, og det er også noe som alle landene i NATO har sluttet seg til. Fremskrittspartiet har altså foreslått, som vi gjerne skulle hatt støtte til fra Arbeiderpartiet, et investeringsfond for forsvarsanskaffelser, noe som ville gitt 3,5 mrd. kr mer til Forsvaret enn det som ligger der i dag. Jeg håper at Arbeiderpartiet i fremtiden vil se det som en mulighet som ikke vil belaste statsbudsjettet totalt sett.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Hareide er alltid litt gøyal på talerstolen. Det er klart at HV er viktig for landet totalt sett, og det har vært slik at vi har hatt utfordringer med å bemanne med det ønskede antall HV-soldater, og det har vi også tatt inn over oss. Vi skulle gjerne drive aktiv kampanje for å få flere inn i HV, og jeg tror det er bra at en har en bevisstgjøring om hva Forsvaret faktisk er. Fremskrittspartiet ønsker å få flere folk inn i verneplikten, altså førstegangstjenesten, en obligatorisk tjeneste som gjør at man kan få det limet som er viktig for samfunnet – det som kan binde sammen, også i et integreringsperspektiv, som jeg antar at Hareide også er opptatt av. Jeg tror at dette at en møtes og er sammen om felles utfordringer, får kjeft av det samme befalet, må pusse skoene sine, knytte lissene sine og re opp senga si, kan være et godt bidrag til å få et samfunn til å holde sammen – i et fellesskap og i tillit mellom folk. Så jeg tror førstegangstjenesten er enda bedre enn Heimevernet, men Heimevernet er også et godt bidrag.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Det er interessant at vi ligger bak SV på hærsiden. Jeg vet ikke hvordan det var tidligere år – da var kanskje SV ikke like aktive som de er nå, i opposisjon. Men sånn er nå det politiske livet, og jeg innrømmer gjerne at når vi skal inngå kompromisser, må vi inngå kompromisser. Nå hadde vi en prioriteringsliste i vår stortingsgruppe hvor Kystjegerkommandoen lå øverst, som vi ville kjempe for å beholde, og det fikk vi gjennomslag for, men det er også andre prioriteringer som vi har fått delvis gjennomslag for. Men sånn er det, vi kan ikke regne med at stortingsgruppen skal overgå en langtidsplan som har blitt utarbeidet over to år, og som også baserer seg på det fagmilitære rådet. Det vil være helt urealistisk. Men jeg kan sikkert si at førsteprioritet for Fremskrittspartiet skulle vært å styrke Hæren ytterligere. Vi vil gjerne styrke Forsvaret ytterligere også, men dette er altså realiteter vi må forholde oss til innenfor en ramme som kunne vært styrket dersom SV hadde støttet vårt forslag om et fond som ville gitt mer penger til Forsvaret.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg tenkte jeg skulle følge opp Svein Roald Hansens gode spørsmål. Kristelig Folkeparti er nærmest Kristelig Folkeparti, Kristelig Folkeparti er nærmest Venstre og Senterpartiet, men Kristelig Folkeparti er også nærmest Høyre og Fremskrittspartiet – hva da med Miljøpartiet De Grønne? Men det var ikke spørsmålet. Kristelig Folkeparti ønsker å opprettholde Andøya flystasjon, de ønsker å opprettholde skolevirksomheten på Kjevik, de ønsker kanskje å kjøpe overvåkningsfly – det kommer litt an på – og så er de i tvil om besparingsbehovet på 40 mrd. kr. Allikevel bruker partiet like mye, 165 mrd. kr. Da har man selvfølgelig møtt alle partienes forutsetninger, slik at man kan være enig med alle, men samlet sett må man faktisk be til høyere makter for å få det til å gå opp. Hva mener representanten om det?
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Jeg registrerer at Senterpartiet er opptatt av å styrke Forsvaret, og det har de vært hele tiden, i hvert fall i denne prosessen. Senterpartiet har også vedtatt et mål om at de skal ha 2 pst. av BNP til Forsvaret, og det er et fint mål, som man også har hatt ambisjoner om i NATO. Det betyr at man skal legge på 16 mrd. kr på forsvarsbudsjettet. Senterpartiet står jo nå utenfor regjering, og det er kanskje ikke fullt så krevende å stå utenfor regjering og fremme det man faktisk har vedtatt i eget parti. Så mitt spørsmål er om representanten Navarsete fremdeles er for 2 pst. til Forsvaret, eller om det egentlig bare er valgkampretorikk.
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Det hadde vært fristende å stille det samme spørsmålet som de to foregående spørrerne, men man får jo ikke noe svar, så da er det ikke noen vits i å rope inn i skogen. Venstre ønsker å faseforskyve anskaffelsen av F-35, de siste kampflyene. Og så skal man anskaffe andre ting til Hæren istedenfor de pengene man da eventuelt skulle spare. Venstre foreslår også at man skal anskaffe en del ting «Commercial Off-The-Shelf», altså COTS. Jeg vet ikke hvor godt representanten Skei Grande kjenner til forsvarsmateriell og anskaffelsesprosesser og hva slags materiell som kreves for ulike forsvar, men «Commercial Off-TheShelf» er ikke akkurat en vare som er veldig vanlig. Men mitt spørsmål er egentlig: Hva er det representanten Skei Grande har sett av forsvarsindustriens rolle i dette? For jo mer man ekskluderer forsvarsindustrien, jo færre arbeidsplasser og jo mindre teknologiutvikling får man i norsk forsvarsindustri. Og har representanten Skei Grande vært i kontakt med forsvarsindustrien og spurt om konsekvensene av det partiet foreslår, som gjør at teknologi ikke utvikles, f.eks. romfartsteknologi eller miljøteknologi, som forsvarsindustribedriftene også …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Christian Tybring-Gjedde (Fremskrittspartiet), 2016-11-15:
Litt tidligere i dag sa representanten Solhjell at Fremskrittspartiet ikke satset på hær og heimevern, at det var en mangel ved regjeringens satsing sammenliknet med tidligere, og at SV satset mer enn regjeringen på dette. Så leter jeg i innstillingen med lys og lykte, jeg leter og leter, og jeg finner ingen forslag fra SV om hær og heimevern. Da lurer jeg på om det egentlig er i Solhjells fantasi SV satser på heimevern, eller om han satser på heimevern uten å si det til noen andre.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2016-11-15:
Det er riktig at denne var foreslått nedlagt, og ser man i argumentasjonsnotatene for det, finner man hovedsakelig økonomiske begrunnelser. Jeg er derfor veldig glad for at vi har funnet økonomi til å videreføre den, og det virker som om hele Stortinget er enig i det. Når det gjelder videreføringen, har også flertallet lagt til rette for at regjeringen, forsvarsministeren og departementet kommer tilbake med en vurdering knyttet til videreføringen og den mulige samlokaliseringen og samorganiseringen som representanten her nevner. Jeg tror det er åpning nok i de merknadene som flertallet har levert, til at vi får en grundig vurdering av dette.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2016-11-15:
Det er riktig at de tre store strategiske kapasitetene som vi relativt tidlig i forhandlingene heldigvis ble enige om å gjennomføre – ikke minst fordi det foreligger ganske store forpliktelser knyttet til F-35-kjøpet, men også fordi F-35 ofte blir litt borte i debatten – representerer noe helt nytt i det norske forsvaret. Det er ikke en videreføring av et kampfly som F-16. Det er en helt ny kapasitet som skal ivareta helt andre forhold i sikkerheten til landet vårt. Derfor er det viktig å videreføre det. Det er klart at det alltid vil være en viss usikkerhet knyttet til investeringer som ligger langt fram i tid. Jeg har ikke sett at andre har kommet med alternativ finansiering av behovene til Hæren, men jeg ser at regjeringen har satt av 25 mrd. kr i det neste 20-årsperspektivet – i tillegg til 5–6 mrd. kr for neste fireårsperiode, som jeg nevnte.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2016-11-15:
Vi mener fortsatt at Hæren er helt vesentlig, for å bruke representantens eget uttrykk, og det viser vi ved at vi allerede neste år legger inn 7 mrd. kr til hær og heimevern. Aldri har hær og heimevern fått så mye penger på ett år – aldri tidligere. Det vi ser, er at verden rundt oss forandrer seg i et sånt tempo at også hærmakten må ses nærmere på. Så langt var ikke regjeringen kommet da planen måtte legges fram. Jeg tror det er ganske viktig å være klar over at det som har skjedd etter at den forrige langtidsplanen ble lagt fram, nærmest er en omveltning av den sikkerhetspolitiske situasjonen i verden, i Europa og det Norge må forholde seg til. Det er vi nødt til å ta inn over oss, alle sammen. Derfor må vi være fast i investeringene i de strategiske, avskrekkende kapasitetene – som vår allianse forventer av oss.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2016-11-15:
Jeg har lyst til å gi SV honnør i dag. Jeg synes de har hatt en veldig positiv tilnærming i denne behandlingen av langtidsplanen. Det viser også innstillingen. De er riktig nok med på et avvikende forslag, som jeg tror plager mange, i spørsmålet om Andøya. Ellers er de relativt positiv i sin tilnærming. Det er også gledelig å se at SV nå framholder NATO-samarbeidet som positivt. Det er i den relasjonen jeg har lyst til å spørre Solhjell om dette med maritime overvåkingsfly, for Norge har et enormt sjøterritorium, og vi ser økt aggressivitet fra Russland. Nordflåten seiler igjennom dette bastionområdet. Da er det slik at enten må Norge ivareta denne overvåkingen selv, eller så vil våre allierte gjøre det. Hva mener SV om den problemstillingen?
Martin Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Jeg er glad for at forliket om langtidsplanen opprettholder Kystjegerkommandoen og Taktisk båtskvadron, og at regjeringas forslag om å legge ned Kystjegerkommandoen ikke får støtte. Med tanke på både utenlandsoperasjoner og hurtig reaksjon er Kystjegerkommandoen en kapasitet vi trenger. Flertallet sier i innstillingen at Kystjegerkommandoen skal videreføres, og at det skal vurderes å knytte den tettere til andre avdelinger, som spesialstyrkene. Det er en løsning som de tillitsvalgte ved både Kystjegerkommandoen og Marinejegerkommandoen selv har ønsket. Spørsmålet til Høyre som regjeringsparti er: Hvordan vil Høyre følge opp dette vedtaket og sikre at Kystjegerkommandoen blir vurdert også i en modell med spesialstyrkene?
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Uten Arbeiderpartiets støtte tror jeg få av Fremskrittspartiets landsstyrevedtak hadde blitt vedtatt i forbindelse med denne planen. Men det var ikke det jeg skulle spørre om. NATOs 2 pst.-mål har blitt ytterligere aktualisert etter det amerikanske presidentvalget. Europa må ta et større ansvar, er budskapet fra den nye presidenten. Fremskrittspartiet har vært veldig tydelig på at bevilgningen til Forsvaret skal opp til 2 pst. av BNP, slik representanten også var inne på i sitt innlegg. Jeg registrerer at denne planen ikke vil bringe oss nærmere – snarere tvert imot, er det mange som hevder, og jeg registrerer videre at det er få organisasjoner som er fornøyd med rammen i planperioden. Mitt spørsmål er: Er Fremskrittspartiet fornøyd med gjennomslaget hos egen finansminister og i egen regjering med hensyn til mer penger i planperioden og ikke minst å nå 2 pst.-målet?
Kåre Simensen (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Jeg kan ikke dy meg for å kommentere det representanten Elvenes sa om det forsvaret han overtok. Jeg lurer på om han har fulgt godt med i timen, eller om dette var et rent valgkamputspill. Jeg kan ikke ta det på alvor. Jeg tar ordet for å snakke om alliert trening og NATO i nord, og at det er viktig at man trener i nordområdene. Det sies og skrives at øving og trening skal skje der hvor våre soldater trener og øver i det daglige, men de føringene som legges i landmaktstudien om Hærens plass i indre Troms og Porsanger, gir håp om økt aktivitet, også i øvingsområdet i Porsanger. Sikkerhetspolitikken og forsvarspolitikken er selvfølgelig to sider av samme sak. Jeg har lyst til å fokusere litt på den viktige jobben Etterretningstjenesten gjør. Finnmarkskysten har som kjent mange anlegg som følger med på vår store nabo i nord. Jeg synes det er betryggende, og det er også en viktig arena for å dempe både frykt og usikkerhet om hva som er på den andre siden. Å vite hva den andre gjør, og at de vet hva vi gjør, er en god måte å praktisere sikkerhetspolitikk på i hverdagen. Åpenheten i vårt etterretningsarbeid og hvordan det praktiseres, har vært tema og blitt satt på dagsordenen i flere sammenhenger i det siste. Jeg synes det er viktig at man diskuterer Etterretningstjenestens arbeid. Det må være på dagsordenen, og det er viktig at folk også får vite hvorfor vi har en etterretningstjeneste. Når det gjelder spørsmålet om hva man arbeider med, og hvorfor man arbeider med det, synes jeg Etterretningstjenesten fortjener skryt for sin åpenhet. Vi leser alle sammen Fokus-rapportene, og Fokus 2016 er et godt eksempel på åpenheten. Men jeg synes det er viktig at Etterretningstjenesten setter ned foten når det gjelder å vite hvem som gjør arbeidet, og hvordan arbeidet gjøres. Det er en vesensforskjell. Men at vi diskuterer E-tjenestens arbeid, er særdeles viktig. Statsministerens redegjørelse tidligere i dag er et godt eksempel på nettopp en jobb som vår E-tjeneste har gjort for å sikre at både vi som politikere og andre kan ta de riktige beslutningene, basert på god og nødvendig kunnskap.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2016-11-15:
Kristelig Folkeparti reiser i merknader sammen med andre partier tvil om hvorvidt effektiviseringskravet som ligger i planen, er realistisk, men beholder en mer kostnadskrevende struktur. Men jeg kan ikke se at de har foreslått å bevilge mer til Forsvaret i sitt alternative budsjett for neste år. Det er allikevel langt til Venstres luftige økonomiske opplegg i innstillingen. Likevel snakkes det om at sentrum står samlet i denne saken. Spørsmålet er: Føler representanten Hareide at Kristelig Folkeparti står nærmest regjeringspartiene og Arbeiderpartiet eller nærmest Venstre i denne innstillingen?