Nikolai Astrup (Høyre), 2021-11-25:
Hvis ikke vi henger sammen, blir vi hengt hver for oss. Det var ikke europeisk samarbeid Jan P. Syse hadde i tankene da disse ordene falt, men det kunne ha vært det. Vår tids store utfordringer har det til felles at de ikke kan løses i ensomhet. Norges tilknytning til EU gjennom EØS-avtalen er derfor en nødvendig om enn utilstrekkelig samarbeidsmekanisme med det viktigste politiske fellesskapet i vår del av verden og er avgjørende for evnen til å ivareta norske interesser. Utenriksministeren trakk frem en rekke viktige saker som det jobbes med i EU for tiden, og jeg vil benytte anledningen til å fremheve EUs klimapolitiske agenda. Norges tilslutning til EUs klimapolitiske rammeverk er helt avgjørende for norske bedrifter, som kan konkurrere på like vilkår i det europeiske markedet. Europa er ikke bare politisk knyttet sammen. Vi er gjensidig avhengige av hverandre. I energipolitikken har vi fått en klar påminnelse om dette de siste månedene. Høye gasspriser, CO 2 -priser som nå har passert 70 euro per tonn og mye tørt og vindstille vær har påvirket kraftprisene betydelig. Våre svenske venner har redusert krafteksporten til Norge, og Statnett har svart med å redusere krafteksporten til Sverige. Hvilke følger dette får for forsyningssikkerheten i Norge, prisutviklingen på kraft og hvor lenge denne situasjonen skal vedvare, er uklart, men at regjeringen må kjenne sin besøkelsestid, er hevet over tvil. Heldigvis har vi muligheten til å klage slike saker inn for ACER. Kraftsituasjonen i Europa denne høsten har også vist hvor avhengige europeiske land er av norsk gass. Det understreker at unilateral utfasing av norsk gassproduksjon og eksport inntil gode alternativer er på plass, vil føre til energikrise i Europa. Frem mot 2050 skal Europa gjennom en enorm omstilling for å nå klimamålene. Her ligger det store muligheter for Norge. Vi har teknologi, kompetanse, kapital og naturressurser som til sammen kan bety mye for vår felles evne til å nå målene, men også for norske arbeidsplasser og verdiskaping. Men det krever også politisk vilje og handlekraft. Havvind i Nordsjøen kan få stor betydning, grunnlaget er lagt, to områder er tilgjengeliggjort for utbygging: Sørlige Nordsjø II og Utsira Nord, med et tak på 4,5 GWh installert effekt. Men det må bare være begynnelsen. Regjeringen må straks sette i gang arbeidet med å få frem nytt areal. Det viktigste er likevel å klargjøre rammevilkårene som aktørene skal forholde seg til, som f.eks. hybridkabler. Norge kan også være en del av løsningen innen karbonfangst og -lagring når sokkelen har kapasitet til å lagre 80 mrd. tonn CO 2 . Interessen for Langskip og Northern Lights er stor i Europa. Lykkes vi med kostnadseffektiv fangst og lagring av CO 2 , åpner det seg også store muligheter for at blått hydrogen produsert på norsk naturgass kan være en betydelig del av løsningen på vei mot netto null og full avkarbonisering. Energiinnholdet i oljen og gassen vi i dag eksporterer til Europa, tilsvarer rundt 8 000 TWh. Til sammenligning produseres det rundt 135 TWh vannkraft i Norge. Selv med storstilt energieffektivisering og massiv utbygging av fornybar energi vil det være vanskelig å oppnå netto null uten bruk av hydrogen. Så her ligger det store muligheter for Norge, men regjeringen må føre en aktiv europapolitikk for at norske interesser skal bli ivaretatt.