Torfinn Opheim (Arbeiderpartiet), 2007-05-25:
Representantforslaget som vi behandler i dag, dreier seg om et viktig område i skolen, nemlig rådgivning. Med utgangspunkt i at rådgiverrollen er i endring, både i det individorienterte arbeidet med enkeltelever og i det systemorienterte arbeidet, ser vi at rådgivning har en sentral rolle i skolen. Forslagsstillerne viser til at rådgivningstjenesten har vært i fokus i mange år, men er likevel ikke helt fornøyd. Det er viktig å ha med seg noen store saker som har vært til behandling tidligere her i Stortinget, når vi i dag har til behandling en sak om rådgivningstjeneste. Vi trenger ikke å gå så langt tilbake i tid for å se at skolens innhold har vært og er sterkt i fokus. La meg kort nevne Kunnskapsløftet, som ble innført ved skolestart i 2006, og St.meld. nr. 16 for 2006-2007, … og ingen sto igjen, som vi behandlet senest i år. Det ligger føringer i Kunnskapsløftet om bedre rådgivning til elevene i forbindelse med personlige vanskeligheter og om valg av yrke og utdanning. Det nye programfag til valg er også et tiltak for å redusere feilvalg, ved at elever på ungdomsskolen skal få «snuse» på fag i den videregående skolen. Dette vil kunne bidra til økt engasjement og bedre forutsetninger for senere utdanningsvalg eller yrkesvalg. I St.meld. nr. 16 ble rådgivningstjenesten drøftet. Det ble vist til arbeid som pågår, samtidig som det ble initiert tiltak framover. Dette går også fram av komitebehandlingen. Det er ikke politisk uenighet om at en god og riktig rådgivning er viktig av mange årsaker. Det som i det siste har fått mye oppmerksomhet, er at mange elever gjør feilvalg i studieretning, at for mange elever dropper ut eller slutter av studieløp, og at det kanskje er en sammenheng mellom feilvalg, drop-out og for dårlig rådgivning, videre at samarbeidet mellom skoleeierne, altså kommune og fylkeskommune, helt åpenbart kunne vært bedre, selv om det finnes gode og interessante prosjekter i enkelte fylker og det helt klart kunne vært trukket større veksler på næringslivet og/eller andre aktører som kunne vært relevant for videre utdanning eller yrkesvalg. God og riktig rådgivning er også viktig som et virkemiddel for å utjamne forskjeller, noe som også understøttes ved at det er bred enighet også internasjonalt om at god veiledning kan forhindre frafall i utdanningsløp og i arbeidsliv. Skoleeier har selvsagt et stort ansvar for at rådgivningstjenesten er god, og skoleeier står fritt i organiseringen av rådgiverfunksjonen. Det skjer mye positivt når det gjelder samarbeid mellom skoler og næringsliv, og det er viktig at vi drar erfaring fra et slikt samarbeid. Til slutt: Representantforslaget viser at det er utålmodighet med hensyn til å få til en bedre rådgivningstjeneste. Dette kommer også til uttrykk ved at Stortinget skal behandle nok et representantforslag om noen få dager som også dreier seg om frafall i den videregående skole. Det er ingen tvil om at det vil være mye fokusering på rådgivningstjenesten framover – både som følge av tidligere behandling her i Stortinget og behandlingen vi har i dag, og også som følge av det arbeidet Regjeringen har signalisert skal gjøres. Det er bra for eleven, bra for skolen, bra for næringslivet, og det er effektivt for samfunnet.