Harald T. Nesvik (Fremskrittspartiet), 2003-12-16:
St.meld. nr. 5 omhandler flere forslag til endringer, og da særlig innen finansieringen av spesialisthelsetjenesten. Det som imidlertid er et faktum, er at hoveddelen av den debatten som foregår, er blitt knyttet opp mot at Regjeringen endrer den innsatsstyrte delen av finansieringen av spesialisthelsetjenesten fra å være 60 pst. i dag til å utgjøre 40 pst. i framtiden. Helsereformene som er innført de senere år, har fungert. Dette gjelder ikke bare den statlige overtakelsen av spesialisthelsetjenesten, som vi har behandlet tidligere, men også ikke minst innføringen av et innsatsstyrt finansieringssystem i helsevesenet. Dette har medført at stadig flere pasienter faktisk får den behandlingen de både har behov for og krav på. Det er skuffende at flertallet nå har bestemt seg for å endre den innsatsstyrte finansieringsdelen, under dekke av at dagens modell har medført visse vridningseffekter. I media har det bl.a. framkommet at prisingen av f.eks. snorkeutredning har vært for høy. Så lenge dette er tilfellet, er det riktig at man endrer prissettingen for denne tjenesten istedenfor å endre hele systemet, som faktisk har medført at omfanget av pasientbehandlingen har økt betydelig. Det er naturlig at en med jevne mellomrom gjennomgår den DRG-vektingen som en benytter for de enkelte behandlingsformer, bl.a. grunnet nye behandlingsmetoder, nye medisiner etc. Fremskrittspartiet går som det eneste partiet imot å redusere den innsatsbaserte delen av finansieringen av spesialisthelsetjenesten. Det er grunn til å frykte at en som en følge av Regjeringens forslag til endringer som nå blir vedtatt, eller som allerede er vedtatt, vil kunne oppleve at køene i helsevesenet nok en gang vil øke, eller at en ikke klarer å få redusert tilstrekkelig de køene som allerede eksisterer. Det foreslås i meldingen at når det gjelder trygderefusjon, skal denne fortsatt utbetales direkte til de private avtalespesialistene og psykologene. Dette støttes av Fremskrittspartiet. Det er også viktig at trygderefusjon til de private laboratorie- og røntgenvirksomheter utbetales direkte til disse. Det som imidlertid får flertall i dag, er at dette kun skal gjelde dem som har avtaler med de regionale helseforetakene, og ikke alle. Fremskrittspartiets hovedmålsetting er at pengene skal følge den enkelte pasient, slik at det er pasientens valg som skal utløse refusjonen, og ikke hvorvidt en har avtale med et regionalt helseforetak eller ikke. Det må etter Fremskrittspartiets mening være tilstrekkelig at disse institusjonene og helsetilbyderne er godkjent av myndighetene. Vi har den senere tid sett flere tilfeller som undertegnede og Fremskrittspartiet frykter vil gå utover pasientbehandlingen – i hvert fall føre til et dårligere tilbud. Vi tror at ved å redusere den innsatsstyrte delen av finansieringen, som tidligere nevnt, vil køene kunne øke eller pasientbehandlingen i hvert fall flate ut eller reduseres. I tillegg frykter undertegnede at det som Stortinget tidligere har gjort, ved å overføre syketransporten og den biten til helseforetakene, vil være med og ødelegge en del av det som har vært bygd opp den senere tid. Til slutt tar jeg opp Fremskrittspartiets forslag, som er tatt inn i innstillingen.