Sonja Irene Sjøli (Høyre), 2007-02-06:
Interpellanten har reist en viktig og alvorlig debatt. Jeg vil gi honnør til representanten Ljunggren for å ta opp dette spørsmålet. Når mer enn 500 mennesker, mange av dem svært unge, velger å avslutte livet sitt, er dette et dramatisk varsel om at vår ytre velstand står i skarp kontrast til den indre smerte mange føler. Historien til enkeltmenneskene bak tallene er det som gjør sterkest inntrykk. Disse historiene kan også lære oss noe om hva vi fra myndighetenes side kan gjøre annerledes. Temaet for Verdensdagen for selvmordsforebygging i 2006 var «Forståelse gir nytt håp». Jeg synes dette er et godt utgangspunkt for vårt politiske arbeid med å forebygge selvmord. Sammenhengen mellom psykiske lidelser og selvmord er velkjent. Studier fra flere land tyder på at ca. 90 pst. av dem som tar sitt liv, har en psykisk lidelse ved tidspunktet for selvmordet. Opptrappingsplanen for psykisk helse har gitt mange viktige resultater i forhold til å styrke det psykiske helsevernet. I 2005 fikk 43 426 barn og unge behandling i det psykiske helsevernet. Dette er en økning på 110 pst. i forhold til nivået i 1998. Det har blitt utført 391 000 polikliniske samtaler med voksne som har psykiske lidelser, dvs. en økning på 82 pst. i forhold til 1998-nivået. Det er bygget 75 nye distriktspsykiatriske sentre som legger til rette for at pasientene kan få bedre hjelp i sitt nærmiljø. Samarbeidsregjeringen satte Opptrappingsplanen for psykisk helse på sporet. Høyres helse- og omsorgsminister, Ansgar Gabrielsen, var den første som instruerte helseforetakene i at veksten i psykisk helsevern skulle være sterkere enn i somatikken. Det er veldig gledelig at statsråd Brustad viderefører dette i sitt styringsbrev til de regionale helseforetakene for inneværende år. Det er allikevel åpenbart at mange av de kvantitative resultatene som er oppnådd, i mange tilfeller står i sterk kontrast til hvordan psykisk syke og deres nærmeste opplever tilbudet. En undersøkelse foretatt av NOVA, som ble omtalt i Dagsavisen i går, viser at den psykiske helsen for ungdom har forverret seg i løpet av en tiårsperiode. I lys av dette er det særlig alarmerende at ventetiden for barn og unge som har påbegynt behandling i psykisk helsevern, økte fra 86 dager i 2. tertial 2005 til 96 dager i 2. tertial 2006. Statsråden redegjorde for flere tiltak som kan bidra til et bedre psykisk helsevern og forebygging av selvmord. Nasjonalt kunnskapssenter har nylig publisert en kunnskapsoppsummering om forebyggende tiltak mot selvmord i rapport nr. 4 – 2007. Jeg forventer at statsråden sørger for at denne kunnskapen omsettes i et bedre tilbud for pasientene som er i risikosonen for selvmord. Jeg tviler ikke på statsrådens gode intensjoner. Noe av det gav hun klart uttrykk for i sitt innlegg. Det er jeg glad for, men Høyre er utålmodig på de psykisk sykes vegne. Jeg må si jeg ble skuffet over at Regjeringen foreslo en mindre vekst i bevilgningene til psykisk helsevern for i år i forhold til de to foregående årene. Det ble også kritisert av flere høringsinstanser under helse- og omsorgskomiteens budsjetthøringer før jul. Jeg vil utfordre statsråden til å garantere at hun vil foreslå bevilgninger som sikrer at vi i det minste oppfyller de økonomiske målene i Opptrappingsplanen for psykisk helse neste år. Fra Høyres side er vi heller ikke fornøyd med at helse- og omsorgsministeren har sendt ut et høringsforslag om at psykisk syke barn og unge skal være garantert hjelp innen tre måneder. Jeg er enig med statsråden når hun i Aftenposten 10. januar 2006 uttaler at tre måneder er uakseptabelt lang ventetid for disse barna, noe hun også gjentok i sitt innlegg her i dag. Slik Høyre ser det, må barn og unge få hjelp innen en medisinsk forsvarlig frist, som er satt etter en individuell vurdering, slik pasientrettighetsloven krever. Dersom disse bestemmelsene ikke fungerer etter hensikten, må statsråden følge opp dette overfor helseforetakene. En annen utfordring er knyttet til manglende utnyttelse av kapasiteten hos private avtalespesialister. Den 22. november i fjor stilte jeg spørsmål til statsråden om det var ledig kapasitet hos private psykologer og psykiatere som kunne utnyttes for å gi psykisk syke raskere hjelp. Statsråden svarte da at hun manglet oversikt over dette, men at hun ville arbeide for å kartlegge det. I forrige uke meldte NRK Nyheter at private aktører har ledig kapasitet, men får ikke avtaler med helseforetakene. Fra Høyres side vil vi forutsette at statsråden sørger for at helseforetakene umiddelbart utnytter denne ledige kapasiteten, slik at psykisk syke barn, ungdom og voksne kan få raskere hjelp.