Jan-Henrik Fredriksen (Fremskrittspartiet), 2012-05-31:
Norske bilister betaler årlig inn langt mer i bil- og drivstoffavgifter enn det staten bruker på veinettet. Løsningen på dagens problemer er ikke å sende regningen nedover i systemet til bilistene, men å gjennomføre tiltak som vil virke langt bedre enn økte skatter overfor bilistene. Bare i 2012 vil bilistene betale rundt 55 mrd. kr i bilrelaterte avgifter, mens bevilgningene til Statens vegvesen er på 16,3 mrd. kr – ergo betaler bilistene ved et grovt anslag tre ganger mer i bilrelaterte avgifter enn det vi bygger veier for. Det er nær sagt ikke grenser for kreativitet når det gjelder hva disse skattene fra bilistene skal være med på å betale. Men blir det mindre svevestøv, støy og utslipp gjennom å åpne for at man kan øke lokale bompengetakster i kortere eller lengre perioder? Som vi ser av lovforslaget, er veitrafikken en kilde til forurensning. Forslaget blir begrunnet med våre folkehelseutfordringer knyttet til svevestøvog nitrogendioksidutslipp. Men spørsmålet blir jo om det er økte skatter som er det riktige verktøyet, og ikke minst om det er det som har størst virkning på miljøet. I så måte vil jeg minne Stortinget om at det var Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet som endret avgiftssystemet i 2007 for å oppmuntre folk til å kjøpe dieselbiler, med høye utslipp av nitrogendioksid. Begrunnelsen den gangen var hensynet til CO2 – litt mindre utslipp av dette fra dieselbiler enn fra bensinbiler. Allerede den gangen advarte Astma- og Allergiforbundet mot avgiftsmessig favorisering av dieselbiler da overfokusering på CO2 ville få konsekvenser for folkehelsen. Resultatet ble en politikk som tilsier at de fleste nye biler i Norge i dag er dieselbiler. Slik går det når troen er sterkere enn fornuften. Når vi vet at dieselbiler slipper ut 30 ganger mer nitrogendioksid enn bensinbiler, forstår vel de fleste hvilken avsporing som har foregått av og med denne regjeringen. Det viktigste vi kan gjøre i Norge for å redusere utslipp fra trafikken, er ikke å øke skattene for bilistene, men å tilrettelegge for at bilparken blir skiftet ut til en moderne bilpark som slipper ut langt mindre enn gårsdagens biler. Men da må det gjøres målrettet og fort. En statistikk fra Astma- og Allergiforbundet viser f.eks. at en hybridbil basert på bensin og elektrisitet slipper ut fire til fem ganger mindre enn en bensinbil, og sammenlignet med en dieselbil slipper dieselbilen ut 125 ganger mer nitrogendioksid. Staten har ikke akkurat dårlig økonomi og burde ha bidratt til å senke engangsavgiften, tilrettelegge for hybrider og driftsformer som gir langt mindre utslipp enn i dag. Dessverre ser vi at det eneste denne regjeringen har klart å tenke, er så fjernt fra virkelighetens miljø som det går an. Det eneste denne regjeringen egentlig er opptatt av, er mer og større skatteinngang. Et annet eksempel – siden utslippene fra dieselbiler er et ganske stort problem – kunne være å innføre GTL. Men dette er blitt en umulighet etter at Arbeiderpartiet, SV og Senterpartiet innførte mineraloljeavgift på syntetisk GTL-diesel som lages av naturgass. Igjen må vi dessverre erfare at det ikke er miljøet eller utslippene som er viktigst, men det er mer og flere inntekter til staten. Forslaget vi behandler i dag, føyer seg i så måte pent inn i rekken. Det kommer veldig klart fram i statsrådens svar på hva merinntektene ved en slik innkreving skal brukes til, at «det ikke blir noen føringer knyttet til at merinntektene skal brukes på miljøtiltak for å forbedre luftkvaliteten». Det er manglende satsing fra statens side på sikre, miljømessige veier som har ført oss opp i den situasjonen vi er i. Botemidlet er økte skatter og avgifter for bilistene, mens det svaret som virkelighetens verden egentlig krever, er effektive, miljømessige veier og det å stimulere til teknologiske løsninger som har langt mindre utslipp enn den bilparken vi har i dag. Jeg fremmer Fremskrittspartiets forslag.