Arild Grande (Arbeiderpartiet), 2016-05-03:
Over hele landet finnes det tusenvis av ildsjeler. Det er mennesker som gir av sin tid, sine krefter og sine ressurser – for saker de brenner for, og for et godt lokalsamfunn. Frivilligheten er noe av det fineste ved vårt samfunn. Det finnes i dag rundt 100 000 frivillige lag og organisasjoner over hele landet. Disse sitter på en stor kompetanse, som vi kan bygge på i den store samfunnsdugnaden som Norge nå står overfor. 20 000 har meldt seg inn i Røde Kors på landsplan siden september. Det viser at det finnes mange som ønsker å bidra til at vi som samfunn lykkes. De frivillige er en fantastisk ressurs som viktige brobyggere i integreringsarbeidet. De gir verdifull kunnskap og veiledning til nyankomne flyktninger. Samtidig er de ambassadører i sine egne kretser og kan snakke om menneskene bak tallene. Jeg har sett mange eksempler på dette i det siste. Tidligere i vår besøkte jeg Stella kvinnesenter, som er en del av kvinnesatsingen i Oslo Røde Kors. Oslo Røde Kors har 7 000 frivillige i sitt system, som stiller opp for enkeltmennesker. I Nærøy har de fokus på arbeid og kompetansebehov. De mener kartlegging av ressurser og kompetanse må settes i gang i det øyeblikket asylsøknaden er mottatt. Integrering handler om 24-timersmennesket, og ikke bare i offentlige kontorers åpningstid. Derfor er frivilligheten avgjørende. I Hegra fikk de nylig nytt mottak. Kort tid etter at det ble kjent, ble bygningen utsatt for hærverk. Folk spurte seg: Hva kan vi gjøre for å snu dette til noe positivt for bygda? Idrettslaget, som ligger like ved, fattet vedtak om å tilby flyktninger god mottakelse og tilby aktiviteter. De som utførte hærverk, oppnådde det motsatte av det de ønsket. I går besøkte jeg Sagene Internasjonale og Flerkulturelle Frivillighetssentral, Saiff, som viser oss hvordan man kan bygge gode lokalsamfunn. Den frivillige innsatsen gir resultater for den enkelte, på skoleresultater og i det kriminalitetsforebyggende arbeidet. Og like før denne debatten begynte, fikk jeg mail fra ExtraStiftelsen, som er frivillighetens egen stiftelse, som gir støtte til flere integreringsprosjekter for nyankomne flyktninger, og som melder fra om at de ønsker å bidra. Andre gode aktiviteter jeg gjerne vil benytte anledningen til å nevne, er Kafe Verden i min hjemkommune Levanger, som drives på dugnad, og som er et flott møtested, bowlingkvelder i Mosvik, ekstra besteforeldre i Inderøy, høylandsmesterskap på sparkstøtting, svømmetrening i regi av Norsk Folkehjelp i Malm. I sum viser dette at det finnes mange gode krefter i vårt samfunn som ønsker å stille opp. Men dessverre opplever både folk og organisasjoner en del utfordringer når de ønsker å stille opp. Frie midler til å prioritere egne aktiviteter for frivilligheten er viktig. Mange av midlene er imidlertid i dag prosjektbasert og krever søknadsrunder. Søknadsprosesser om midler tar mye tid. UDI har f.eks. satt av midler til frivillige organisasjoner, men krav til dokumentasjon og omstendelig regelverk gjør jobben vanskelig for frivilligheten. Vi hører også om tidkrevende prosesser med politiattester, og at det er manglende tilgang til lokaler og anlegg. Noen kommuner er gode på dette, andre ikke. Asker, Skedsmo og Klæbu er kommuner som har satt samarbeid med frivilligheten i system – noe som andre kommuner kan lære av. Så har vi dessverre en regjering som ikke gjør jobben sin. For det første har vi en regjering som virket totalt uforberedt på de høye ankomsttallene, til tross for at varsellampene hadde blinket lenge. For det andre har representanter for regjeringen brukt mer tid på å uttrykke frykt og å problematisere samt å komme med negative karakteristikker av andre partier framfor å gjøre den jobben en regjering faktisk har ansvaret for. For det tredje har regjeringen kuttet i viktige tiltak som kunne ha fremmet frivillighetens rolle i integreringsarbeidet. Regjeringen har kuttet i norskopplæringen på mottak. Det er vi svært kritiske til. Vi vil videreføre 250 timer norskopplæring for asylsøkere i mottak og innføre plikt til å delta i norskopplæringen. Integreringen må starte fra dag én. Når regjeringen likevel kutter, blir det enda viktigere med språktiltak gjennom frivilligheten framover. Da må man styrke frivillighetens kapasitet. Tidligere kunne organisasjoner i alle landets kommuner søke om midler fra støtteordningen for lokale integreringstiltak. I statsbudsjettet for 2015 ble denne posten kuttet med 5 mill. kr, og kun landets 20 største bosettingskommuner kan nå søke om IMDi-midler til frivillig aktivitet. Disse kommunene står for kun 25 pst. av den totale bosettingen i 2015. Vi foreslo 50 mill. kr mer til frivilligheten i vårt alternative budsjett. Videre foreslo vi 259,2 mill. kr mer i integreringstilskudd. Det ville kunne frigitt flere midler til frivillig arbeid i kommunene. Arbeiderpartiet vil at det skal stilles krav om at mottakene skal samarbeide med frivillige organisasjoner, og at det settes av ressurser til dette i mottakene. Hensikten må være at asylsøkere får hjelp til norsktrening og sosialt samvær, samtidig som de oppfordres til å delta i frivillig arbeid. Vi vil styrke aktivitetstilbudet i mottakene og øke tilskuddet til frivillige organisasjoner som jobber med integrering av flyktninger med oppholdstillatelse. Midlene må også bidra til å spre Vox’ opplæring av frivillige språkmedarbeidere fra Oslo og ut i hele landet. I Dagbladet 8. februar forsikret statsråd Hofstad Helleland oss om at hun skal «redde flyktningene». Siden har vi verken hørt eller sett noe. Jeg vil derfor gi uttrykk for noen forventninger og stille noen spørsmål tilbake til statsråden: Hva vil statsråden bidra med for å gjøre hverdagen enklere for frivilligheten, slik at de faktisk slipper til, og slik at de kan gjøre den jobben de ønsker å gjøre? Hva vil statsråden gjøre for å sørge at frivilligheten får bedre økonomiske rammer i framtiden, og at økningen kommer som frie inntekter? Hva vil statsråden gjøre for å bidra til at flere kommuner inngår forpliktende avtaler med frivilligheten? I budsjettet for 2016 foreslo Arbeiderpartiet om lag 400 mill. kr mer til frivilligheten, økt grunntilskudd til barne- og ungdomsorganisasjonene, mer i momskompensasjon, mer til frivillighetssentraler og motstand mot å overføre sentralene til kommunerammer, økning i Frifond og mer i momskompensasjon ved bygging av idrettsanlegg samt en regelstyrt ordning som gir mer forutsigbarhet. Det ville utløst vesentlig større ressurser på den frivillige sektor enn det vi ser i dag. Nylig la Arbeiderpartiets frivillighetsutvalg fram sin rapport. Utvalget peker på at dersom man styrker frivilligheten lokalt, vil både frivilligheten og Norges muligheter til å lykkes med et inkluderende samfunn styrkes. Derfor blir spørsmålet til statsråden: Hvordan vil regjeringen arbeide for å understøtte og utvikle det gode arbeidet som gjøres av frivilligheten for å styrke integreringen i Norge?