Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2007-03-05:
Rammene for provokasjon og infiltrasjon er et usedvanlig viktig spørsmål, ikke minst i et rettssikkerhetsperspektiv. Hvor langt politiet skal kunne gå for å tilrettelegge for kriminalitet og dermed avdekke mulig kriminalitet, er et ganske grunnleggende spørsmål i et samfunn som bygger på menneskerettighetene. Rettsstaten skal sikre rettferdighet og like rettigheter for alle sine borgere, også for dem som er involvert i alvorlig kriminalitet. Derfor må det også eksistere klare grenser for hvilke myndighetsinitiativ som kan aksepteres før straffrihet for en kriminell handling blir resultatet. I dag avgjøres jo dette etter ganske grundige etiske og juridiske vurderinger, og vi har som lovgiver foreløpig akseptert at grensene trekkes opp gjennom rettspraksis og gjennom det nevnte rundskrivet fra Riksadvokaten. Det er på mange måter litt underlig at lovgiver på denne måten ikke har valgt å gi lovregler på et område som kan være helt avgjørende for den enkeltes rettssikkerhet. Fra Kristelig Folkepartis side vil vi gjerne gi Dørum honnør for å stille spørsmål ved om ikke regelverket for både provokasjon og infiltrasjon bør lovfestes og dermed bli gjenstand for en demokratisk kontroll. Fra Kristelig Folkepartis side ønsker vi at Stortinget så raskt som mulig får et slikt forslag til vurdering, gjerne gjennom en forutgående behandling i et utvalg. For oss er det faktisk viktig at regelverket også på dette området får en demokratisk forankring. Det er også viktig ut fra det kriminalitetsbildet vi nå ser. Utviklingen går jo i retning av bedre organisering, økt fleksibilitet og samarbeid mellom ulike kriminelle nettverk. Vi ser også økt internasjonalisering og økt mobilitet, og dermed også en ganske krevende oppgave for politiet. Politimetodeutvalgets analyse og trusselvurderinger fra Politiets sikkerhetstjeneste tilsier dessuten at f.eks. terrortrusselen mot Norge har økt i den senere tid. Dette er en del av dagens virkelighet. Utfordringen for politiske myndigheter er derfor å ta stilling til hvor langt politiet skal kunne gå for å avdekke denne alvorlige kriminaliteten. Kanskje vil Stortinget komme til at de domstolsskapte reglene om provokasjon er noe for stramme. Kanskje vil dagens rettstilstand langt på vei bli stadfestet gjennom formell lov. Det er ingen gitt å spå om et slikt utfall i dag. Kristelig Folkeparti leverer i dag et representantforslag som inneholder flere tiltak for økt trygghet. I denne sammenheng foreslår vi bl.a. å lovfeste regler om provokasjon og konkret å utvide adgangen til slik provokasjon i skjenkesaker. Jeg vil påpeke at en lovforankring av rammene for provokasjon og infiltrasjon er viktig også for å gi politiets vanskelige arbeid for å avdekke alvorlig kriminalitet legitimitet. Det er viktig med en så fri og åpen debatt om politiets metoder som mulig. Så til det justisministeren sa i sitt innlegg. Så vidt jeg kunne høre, sa justisminister Storberget at han var usikker på om en lovforankring ville kunne begrense politiets mulighet til etterforskning, i forhold til dagens situasjon. Det kunne jo tyde på at man mener at lovgiver nærmest hadde best av å ikke helt vite om hva som foregår, fordi en lovforankring kanskje vil sette strammere rammer for provokasjon og infiltrasjon enn det som er praksis i dag. Jeg vil gjerne utfordre justisministeren til å være litt klarere på hva han mente med den uttalelsen, og hva han egentlig sikter til. Jeg håper ikke det er slik at vi ikke tåler en diskusjon i det åpne rom om hvilke metoder politiet skal kunne ha. Hvorvidt vi som lovgiver da er beredt til å gi de nødvendige fullmakter eller ikke, må være resultatet av en åpen og fri debatt. Man må ikke være redd for å ha den debatten i det åpne rom.