trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-05-28:
Denne våren har statsministeren både vært sjenerøs og rundhåndet. I lønnsoppgjøret punget statsministeren ut med 100 milliarder kr i framtidige ekstra utbetalinger over statsbudsjettet. LOs Per Østvold har sagt han er overrasket over hvor mye penger Arbeiderpartiet har lagt på bordet, men hevder at dette var noe partiet måtte gjøre, for Arbeiderpartiet visste at kritikerne i LO måtte få sitt, for å unngå konflikt. Østvold sier at LO aldri har dratt så mye penger ut i et lønnsoppgjør noensinne. Jeg skal ikke spørre om lønnsoppgjøret, men jeg skal spørre om politiske prioriteringer. Denne regjeringen sier jo at den vil bruke de store pengene på de viktigste spørsmålene. For Kristelig Folkeparti er det avgjørende viktig at vi bygger et samfunn med plass til alle. Vi må dessverre konstatere, til tross for de flotte slagordene som statsministeren har gjentatt her i dag, at utviklingen går i feil retning når det gjelder fattige. Utviklingen går i feil retning når det gjelder å inkludere yrkeshemmede i arbeidslivet. Det er blitt flere, ikke færre fattige, og antallet nye mottakere av uføreytelser vokser like mye som før. Nå står statsministeren sikkert allerede og verker etter å fortelle hvor mye mer penger denne regjeringen har brukt enn den forrige regjering gjorde når det gjelder målrettede tiltak mot fattigdom. Det skulle da virkelig også bare mangle, så mange ekstra milliarder som denne regjeringen har hatt til disposisjon i denne perioden, at den ikke har brukt penger, og mer penger, på tiltak for å forebygge fattigdom. Men nå står vi mot slutten av denne stortingsperioden og må konstatere at det virker ikke, statsminister! Da er spørsmålet: Når vi ser denne utviklingen, som går i feil retning, ser statsministeren at det nå kan være behov for å gå til Stortinget og invitere til et samarbeid om å ta noen nye grep, sette inn noen nye målrettede tiltak for institusjoner for rusomsorg, gjeldsordning for gjeldsofre og kapasitet i barnevernet, og målrettede tiltak for mennesker som har store fattigdomsproblemer?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-05-28:
Statsministeren gjentar nå mange gode ting som denne regjeringen har gjort i denne perioden. Men han svarer ikke på spørsmålet. Problemet er at denne regjeringen, som skulle avskaffe fattigdommen, har kjempet mot fattigdommen i hele denne perioden, og fattigdommen har vunnet. Det er det som er situasjonen. Og da er spørsmålet: Hvilke nye grep har den regjeringen som skulle bekjempe og avskaffe fattigdommen, å komme til Stortinget med? I revidert nasjonalbudsjett har vi lett med lys og lykte, og vi finner ingenting. Mitt spørsmål til statsministeren er: Vil statsministeren i Stortinget i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett være med på å ta nye grep overfor bl.a. de spesielle gruppene som han nevnte? Problemet er at vi ikke inkluderer disse gruppene på arbeidsmarkedet, til tross for at vi har tidenes sterkeste arbeidsmarked, som statsministeren selv sa. Vi må tilbake til 1960-tallet for å finne et bedre arbeidsmarked. Og da er spørsmålet: Vil statsministeren ta initiativ til at vi i Stortinget kan ta noen nye grep for å bekjempe fattigdom?
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg forstår godt at statsministeren har utfordringer i spørsmålet om kampen mot fattigdom, for sannheten er jo den at aldri har lønnsforskjellene vært større, aldri har vi hatt så mange minstepensjonister under fattigdomsgrensen. I sin helhet har vi aldri hatt så mange under fattigdomsgrensen. Vi har 700 000 som nærmest står utenfor arbeidslivet. Det er en betydelig arbeidskraftreserve, som Regjeringen ikke gjør noen ting for å utnytte. Tidligere i spørretimen i dag synes jeg statsministeren avslørte seg, for Regjeringen forsvarer økte skatter og avgifter med at det blir en økt kjøpekraft på 3 pst. på grunn av lønnsoppgjøret. Alle disse menneskene vi snakker om i forbindelse med fattigdom, vil ikke være med i den typen lønnsforhøyelser som vi har nå, og de vil ikke oppnå den økte kjøpekraften. Dermed vil skatte- og avgiftsøkningen fra Regjeringen slå negativt ut bare for én gruppe, og det er disse 700 000 menneskene som står utenfor arbeidslivet. Så her synes jeg statsministeren kan prøve å rense samvittigheten sin med hensyn til disse gruppene.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Når flørten og et eventuelt partnerskap mellom Stoltenberg og Sponheim allerede har vært et tema, er det kanskje grunn til å nevne at i neste uke vil flertallet i denne sal stemme for en ny ekteskapslov, mot Fremskrittspartiets og Kristelig Folkepartis stemmer. Da vil det kanskje bli reelt at Stoltenberg og Sponheim ganske raskt inngår det ekteskapet, slik at velgerne får avklart situasjonen før valget i september neste år. Men mitt spørsmål går i retning av at det er vår, og det er streik. Min utfordring til statsministeren er selvfølgelig ikke at han skal kommentere konflikten mellom arbeidsgiver og arbeidstaker. Jeg ønsker heller ikke at statsministeren skal ta utfordringen i at det er hans venner i fagforeningene som nå streiker, men mer kommentere konflikten på et generelt grunnlag. Det er tverrpolitisk enighet om at streikeretten skal bevares, og det er tverrpolitisk enighet om at helse og liv skal stå i fare før man griper til tvungen lønnsnemnd. Men det som kjennetegner streikene denne våren, er at det er monopolet som streiker. Det betyr at det nærmest bare er de streikende som tjener på det, og de som er uskyldige, taper. Arbeidsgiver taper ikke på det, og arbeidstakeren taper ikke på det. For å ta eksempelet med lærerne som nå streiker: De har full lønn, mens kommunene faktisk jubler fordi de sparer 17 mill. kr hver eneste dag. Det er enkelte kommuner som faktisk vil redde budsjettsituasjonen gjennom streiken nå. Da har streik fått en helt annen dimensjon. Når monopolet blir så stort og svært at det rammer bredere og bredere, vil streikevåpenet bli så sterkt etter hvert at noen får et sterkere våpen enn andre. Det samme så vi under streiken i Avinor. Der var det bare uskyldige som ble rammet. Arbeidsgiver og arbeidstakerne ble nærmest ikke rammet i det hele tatt. Jeg ønsker statsministerens kommentar til denne utviklingen - når monopolet streiker på denne måten.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Jeg vet ikke om statsministeren bevisst misforstår, eller om det var jeg som var litt uklar. Jeg snakker ikke om fagforeningene som monopol, det gjør ikke Fremskrittspartiet. Vi snakker om profesjonene. Det er slik at 95 pst. av lærerne i Norge jobber i offentlig sektor. Derfor får de en dimensjon og en kraft som ingen andre arbeidstakere har. Det samme gjelder Avinor, som har ansatte ved 46 flyplasser. Da har man monopol. Profesjonene her har monopol på å drifte flyplasser. Og når disse går til streik, får de en helt annen slagkraft enn andre som bruker streik som våpen. Og det er jo i en slik situasjon at Regjeringen kanskje burde se på streikeretten i forhold til det som oppstår i monopolsituasjoner. Det fører meg over til at Regjeringen kanskje, likeens som Fremskrittspartiet, i større grad bør se på en modernisering av offentlig sektor. Når det gjelder Avinor, er det slik at hvis en splitter opp Avinor, får en selvstendige enheter på flyplassene, slik at det blir konkurranse mellom flyplassene og de ansatte. Det samme kan man gjøre med lærerne, med en større andel private skoler bl.a.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-05-28:
Som statsministeren nettopp sa, rusmisbruk fører ofte med seg fattigdom. Likevel svikter Regjeringen i rusomsorgen. Det kjøres en anbudspolitikk overfor ikke-kommersielle institusjoner i rusomsorgen i dag som truer tilbudet til hundrevis av brukere, dette til tross for at EØS-avtalen åpner for unntak fra anbudskravet. Kristelig Folkeparti inviterte til høring om dette forrige uke. Tilbakemeldingen var entydig fra mer enn 20 institusjoner. Rusbehandlingen i Helse Sør-Øst-området er i oppløsning, pasienter avvises, køene vokser, institusjoner som har drevet godt i mange tiår, er på vei mot avvikling, og mange ansatte har allerede fått sin oppsigelse - alt dette på grunn av Regjeringens anbudspolitikk og aversjon mot private ideelle institusjoner. I spørretimen for en måned siden uttrykte statsministeren forståelse og lovet å se nærmere på dette. Situasjonen er langt verre nå. Har han fått sett på saken? Vil han nå gripe inn? Til høsten er det faktisk for sent.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-05-28:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til helse- og omsorgsministeren: «Evangeliesenteret har fått tildelt 19 mill. kr i år. I fjor fikk de 25 mill. kr. Det er usikkerhet omkring ytterligere tilskudd i år. Evangeliesenteret har fulgt opp granskingsrapportene og rettet opp alle påpekte forhold. Endringer som er foretatt, gir også økte faste utgifter for Evangeliesenteret. Det er derfor dramatisk dersom tildelingen i år reduseres. Kan statsråden forklare hva grunnen er til at Evangeliesenteret ikke får full støtte i år, tatt i betraktning at de har rettet opp de forhold som har blitt påpekt?»
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-05-28:
Jeg takker for svaret, og har et oppfølgingsspørsmål knyttet til det statsråden sier om at det fortsatt gjenstår forhold som gjør at man har fått tilsagn på bare 19 mill. kr i år. Jeg har selv hatt et møte med Evangeliesenteret for ikke lenge siden, og de sier at de har fått veldig positive tilbakemeldinger fra departement og direktorat omkring de oppryddingene de har gjort. De har også økt utgiftene til tariffavtaler, og de har innført pensjonsordninger for de ansatte, hvilket de ikke hadde tidligere. Det synes jeg er veldig positivt. Spørsmålet er om Evangeliesenteret har fått helt klarhet i hva det er som mangler nå, eller om statsråden kan påpeke spesielle forhold som gjenstår. Slik vi har forstått det, har de ryddet opp i det de skulle.
Laila Dåvøy (Kristelig Folkeparti), 2008-05-28:
Jeg får respektere det, og får håpe at det blir klargjort, så Evangeliesenteret får muligheten til å rydde opp fort, slik at de også kanskje kan få ytterligere tilskudd i år. Det er en annen ting som statsråden sa i sted, som jeg reagerer på. Statsråden sier at det skal foreligge en kommunal garanti for at man skal kunne ta inn mennesker, eller skal få tilskudd til å drive. Det virker etter min oppfatning veldig rigid og spesielt. Så mitt spørsmål er følgende: Evangeliesenteret er et av de sentrene som veldig tidlig begynte å ta imot ruspasienter. Også i dag bruker de av egne midler - de bruker ikke bare midler som de får fra staten, de bruker faktisk egne midler i stor grad. De avviser ingen pasienter. Mener statsråden med det hun sier, at Evangeliesenteret er nødt til å gå over til en annen praksis, nemlig å avvise mennesker dersom de ikke har penger med seg fra sin egen kommune? Det vil i så fall være enda mer dramatisk for Evangeliesenteret og for ruspasientene først og fremst, som faktisk søker til dette stedet, og som ønsker å være der. Dette må statsråden være snill og klare opp i.
Jan Tore Sanner (Høyre), 2008-05-28:
Det er ingen grunn til at statsministeren trenger å hisse seg opp over at NHO har påpekt at vi står i fare for å få enda flere renteøkninger. Da Stoltenberg var i opposisjon, mente han at den ene renteøkningen, som kom våren 2002, var regjeringens ansvar alene, mens han nå sitter med ansvaret for 14 renteøkninger. Det er åpenbart overhodet ikke Regjeringens ansvar. Vi har fått et lønnsoppgjør i offentlig sektor som er over det Regjeringen la til grunn, og som også er over hva markedet hadde forventet. Mitt spørsmål er i forlengelsen av det Sponheim tok opp, nemlig situasjonen for konkurranseutsatt industri, som Arbeiderpartiet, i likhet med LO, en gang var bekymret for, og som sentralbanksjefen nå har påpekt vil møte utfordringer på grunn av den sterke lønnsøkningen, en styrket krone og Regjeringens manglende strukturpolitikk. Hva vil Regjeringen gjøre fremover for å bidra til at konkurranseutsatt industri kan styrke sin konkurranseevne, slik at vi unngår konkurser og utflagging av norske virksomheter?
Trine Skei Grande (Venstre), 2008-05-28:
Først vil jeg bemerke at hvis Siv Jensen oppfattet det som skjedde mellom statsministeren og Lars Sponheim som flørting, kan hun ikke være spesielt romantisk anlagt. Jeg har lyst til å stille et spørsmål til statsministeren. Jeg har bare et lite grunnfag i sosialøkonomi, og statsministeren har nok mange flere vekttall å brife med, men høy rente er kanskje det som gjør at det overføres mest penger fra fattige til rike, fra fattige generasjoner til rike generasjoner, fra fattige kommuner til rike kommuner. Det er ingen ting som omfordeler så mye penger som høy rente - i motsatt lei av det de aller fleste partiene her ville sagt at man ønsker å gjøre. Likevel opptrer finansministeren som om vi bare har nådd et normalisert rentenivå nå. Det er liksom ikke et ønske om å komme ned på det nivået de borgerlige partiene klarte i sin tid. Det er faktisk slik at nå har det normalisert seg, og renta er ikke lenger så nøye for omfordeling. Jeg lurer på om statsministeren har den samme oppfatning, med sin bakgrunn.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-05-28:
Jeg skal naturlig nok ikke gå inn i de pågående lønnsforhandlingene. Men i VG 21. mai kunne vi lese at Utdanningsforbundets leder, Helga Hjetland, mistenkte statsminister Stoltenberg for å tenke mer på finansiering av sin egen valgkamp enn på å skape verdens beste skole. Hjetland henviser til de tette båndene mellom Arbeiderpartiet og LO, og hun sier: «Det er helt utrolig at folk ikke reagerer. De setter seg ned i den avsluttende meglingen og diskuterer valgkampstrategien. Midt i meglingen reiser han til Sørmarka for å skaffe seg penger til sin egen valgkamp. Det var ikke spesielt lurt. LO fikk være der, mens halve fagbevegelsen ikke får bli med.» Jeg skal ikke sette meg til doms over hvem som har rett. Mitt spørsmål til statsministeren er ganske enkelt: Hvorfor setter han seg i en situasjon der det skapes mistanke om at dette er tilfellet?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-05-28:
Vi har en situasjon i skolen der stadig færre søker seg til lærerutdanningen. Vi har mange unge lærere som slutter i yrket. Vi har mange eldre lærere som er i ferd med å gå av med pensjon ganske snart. Høyre har ved flere anledninger fremmet konkrete forslag om å lage rekrutteringsplaner for lærerne. Vi har i tillegg fremmet forslag om seniortiltak for eldre lærere for å beholde den kompetansen de har i skolen, lenger. Framleggelsen av PISA- og PIRLS-undersøkelsene høsten 2007 medførte en ganske stor debatt, og etter hvert engasjerte til og med statsministeren seg i debatten og skulle skape verdens beste skole. Men så vet vi jo samtidig at det viktigste verktøyet for å skape en god skole er engasjerte og kompetente lærere. Det har vi heldigvis mange av i skolen, men vi trenger flere av dem. Da er det slik at Utdanningsforbundet har gjort beregninger som tyder på at vi årlig vil mangle ca. 1 000 kvalifiserte lærere i åra framover. De to siste åra, viser tall fra NAV, er det blitt 3 500 nye ledige stillinger i utdanningssektoren. I VG 21. mai sier Helga Hjetland: «Jeg opplever at skoleverket forvitrer rundt Jens Stoltenberg og at han sitter og ser det forfaller. Vi har en meget stor lærermangel, vi har stadig flere ufaglærte i skolen og søknadene til lærerutdanningen er falt med 50 prosent på ti år.» Da Høyre tok opp dette spørsmålet i spørretimen forrige onsdag, mente statsråd Solhjell at dette ikke var noen aktuell problemstilling, og at vi i dag har nok kvalifiserte lærere. Da blir mitt spørsmål: Hvem mener statsministeren tar feil her? Er det Utdanningsforbundet og kommunene, som merker lærermangelen på kroppen, eller er det statsråd Solhjell som har feil virkelighetsoppfatning?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-05-28:
Under normale omstendigheter ville jeg ha takket statsministeren for svaret, men det forutsetter at han svarte på det jeg spurte om. Det gjorde ikke statsministeren denne gangen heller. Lærertettheten går faktisk ned, og gruppestørrelsen øker i kommunene. Det har skjedd mens Jens Stoltenberg har vært statsminister. Vi vet også at den stortingsmeldinga om lærerutdanning som statsministeren nå snakker om, der det sikkert kan være mulig å finne mange tiltak vi kan være enige om, har Stortinget ventet på siden høsten 2006. Da kom evalueringen av allmennlærerutdanningene. Statsråd Øystein Djupedal foretok seg ingenting for å få den meldinga fram til Stortinget, han foretok seg ingenting for å øke rekrutteringen til allmennlærerutdanningen. Men jeg tror jeg er nødt til å gjenta det som var mitt spørsmål. Statsråd Solhjell stod her i spørretimen forrige onsdag og sa at det ikke var en aktuell problemstilling at vi har en stor rekrutteringsutfordring når det gjelder læreryrket. Helga Hjetland sier i VG 21. mai at det er en stor rekrutteringsutfordring, hun sier også at skoleverket forvitrer, mens Jens Stoltenberg sitter og ser på at det skjer. Det kan ikke være så veldig vanskelig(presidenten prøver å avbryte taleren) for statsministeren å vurdere om det er statsråd Solhjell eller om det er Helga Hjetland som har rett i sin beskrivelse. (presidenten prøver å avbryte taleren)
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-05-28:
Denne regjeringen har blitt veldig flink til å prate om hva de skal gjøre i fremtiden, hva slags vurderinger de vil gjøre i fremtiden, og sier veldig lite om hvilke handlinger som faktisk er gjennomført. Å rekruttere lærere handler om å bli tatt på alvor og å se helheten. Statsministeren gjorde et stort poeng i sin egen nyttårstale av hvor viktig skole var, og skapte store forventninger i Skole-Norge. Utfordringene står i kø: Ungene våre blir syke av dårlig inneklima på skolen, Regjeringen fjerner rentekompensasjonsordningen. Resultatene i norsk skole blir dårligere, Regjeringen lovfester retten til bananer og gulrøtter. Skolen skriker etter kvalitet og kvalifiserte lærere, Regjeringen går imot alle forslag om rekrutteringstiltak for lærere. Lærerne ber om kompetanseløft, Regjeringen går imot forslag etter forslag om etter- og videreutdanning for lærere. Elevenes behov for spesialundervisning øker, Regjeringen kutter 7 mill. kr i det nasjonale spesialundervisningssenteret. Bråk og uro er et kjempeproblem i norsk skole, Regjeringen går imot alle tiltak. Når planlegger statsministeren å slutte å bare prate om skolesatsing, og å begynne å handle i tråd med det han prater om?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-05-28:
Det er ikke første gang vi snakker om skole og kvalitet i spørretimen, og det kommer vi helt sikkert til å gjøre igjen. Statsministeren har tidligere sagt, og sa også i dag, at flere timer var en enkel og sikker løsning for å skape kvalitet og mer læring i skolen. Dette vil jo skape et økt behov for lærere, lærere som vi ikke har, og som vi i hvert fall ikke har i framtiden. For Kristelig Folkeparti er svaret på å skape en god skole ganske enkelt. Vi er enige med elever, lærere og foreldre som sier at læreren er en viktig ressurs og kanskje den viktigste, for å klare å skape en god skole. Da blir det feil svar å ha en svær diskusjon med en veldig engasjert kunnskapsminister som har som sitt største ønske å få lovfestet en ordning med frukt og grønt i skolene. Det utgjør mange lærerstillinger på flere skoler. Det blir helt feil svar å snakker om flere timer istedenfor å snakke om flere lærere. Det blir feil svar, som noen ønsker, å snikinnføre et nytt kull med unger i skolen, og det blir også helt feil å si nei til å videreføre etter- og videreutdanningen, som opposisjonen har foreslått. Tror man virkelig at dette er rette grep for å skape en god skole for lærere i framtiden?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-28:
Den nordiske velferdsmodellen som statsministeren har snakket om, hviler på en skole med gnistrende gode lærere - den hviler på at kunnskap er makt. På dette området er det igjen likhetstrekk mellom statsministeren og hans kunnskapsminister, de bedriver ord, men ikke handling. De har så mange kjærlighetserklæringer til lærere at det går an å skjønne hvorfor man blir frustrert som lærer. Fordi: Forslag fra Venstre, og senere opposisjonen, om rekruttering - nedstemt, nedstemt, nedstemt. Forslag om å stille kompetansekrav til det å undervise - nedstemt. Forslag om å forbedre lærerutdanningen - nedstemt. Forslag om systematisk videreutdanning for lærere, kompetansegivende, som nå gjennomføres i Sverige - nedstemt. Og så toppen av alt sist uke, når vi vet at man i norske kommuner, også under denne regjeringen, må prioritere: Når folk lokalt vil prioritere lærere og ikke bananer, har denne regjeringen sørget for at bananer er viktigere enn lærere. Er lærerne virkelig i praksis viktigst for statsministeren?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-28:
Jeg har følgende spørsmål til kunnskapsministeren som vil bli besvart slik presidenten har sagt. «På hvilken måte vil statsråden bidra til å sikre at eksamensformene i grunn- og videregående skole tar utgangspunkt i det enkelte fags egenart?»
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-28:
Jeg skal nøye meg med denne kommentaren, siden det ikke er fagstatsråden som er her: Svaret jeg har fått, er solid og skikkelig. Grunnen til at jeg stiller spørsmålet, er at jeg kjenner til tilfeller i dette land hvor Utdanningsdirektoratet har delegert til fylkene å utforme eksamen, og så ender man i den situasjon, i f.eks. fag som matematikk og fysikk, at man utelukkende sitter med en hjemmeeksamen til en prosjektoppgave. Det er med respekt å melde ikke respekt for fagets egenart. For det er åpenbart at det innenfor realfag er noe man bør kunne uten å bruke hjelpemiddel, og så er det like åpenbart at det er noe man med stor klokskap og stort vett må kunne ved å bruke hjelpemiddel. Min reaksjon er at vi kommer opp i situasjoner hvor man, f.eks. i realfag - fag hvor man med tanke på egenarten både skal kunne noe uten hjelpemiddel og også kunne noe med hjelpemiddel - ender opp med utelukkende å bruke hjelpemiddel. Det er forebygging av den type situasjoner jeg egentlig vil be statsråden ta med til sin kollega, slik at det vil være i samsvar med de alminnelige holdninger som jeg følte ble formidlet til meg nå. Så det er i korthet den oppfordring jeg vil sende via statsråd Brustad til statsråd Solhjell.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-05-28:
La meg si det med et klart eksempel - for jeg tror statsråd Brustad og jeg skjønner dette: Jeg har tidvis stoppet på bensinstasjoner for å gjøre opp for meg - og så er det ingen som klarer å takle kalkulatoren helt riktig. Da regner jeg det ut. Da ser dette unge mennesket bak skranken på meg og sier: Kan du regne, du da? Vi vet at Kunnskapsløftet har gått på helt grunnleggende ferdigheter. Og når det gjelder noen av disse grunnleggende ferdighetene, sa en lærer til meg at ikke alle lærere liker gangetabellen, så hun tok den som allsang, for å bruke en utradisjonell pedagogikk, slik at elevene skulle bli med på noe som var nødvendig. På moderne norsk heter det ikke lenger pugging, det heter hukommelsesdrill, og er man riktig avansert, heter det quiz. Så dette er i grunnen et innlegg om at man i ulike fag - jeg har brukt realfag som eksempel - har prøveformer som tester det man skal kunne, både uavhengig av hjelpemidler og med hjelpemidler. Så dette var mer en utdypende del av en allmenndannende samtale mellom statsråd Brustad og meg, derfor valgte jeg å bruke svaret på denne måten.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-05-28:
Skoleverket forvitrer, sier Helga Hjetland, og det er jo ingen hvem som helst i skolesystemet. Jeg noterer meg at det blir mye prat i svarene. Statsministeren gikk til angrep på dette med forhandlingsansvar. Det var noe det var tverrpolitisk enighet om, som den borgerlige regjeringen gjennomførte, og som Arbeiderpartiet ikke turte å ta tak i. Jeg tror det mer er det som er realiteten. Så var det kommuneøkonomien. Når man har fått 158 milliarder kr mer til disposisjon, skulle det også bare mangle at man ikke kan skryte av å bruke litt mer penger. Jeg registrerer også at statsministeren sier at det regner inn med Dokument nr. 8-forslag. De er ganske konkrete, og de følger opp den linjen som vi hadde i forrige regjering. Vi registrerer samtidig at det meste blir nedstemt. Da blir spørsmålet til statsministeren: Når skal han skjønne at han gjennom nyttårstalen faktisk knyttet seg opp til at det er noen utfordringer i skolen som det må tas tak i ganske raskt for å skape resultater?
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-05-28:
Mitt spørsmål går til finansministeren: «NRK Sportsrevyen meldte søndag 18. mai at fylkesskattesjefen i Hedmark ønsker å skattlegge Birkebeinerselskapene. Birkebeiner-arrangementene er store, men drives i stor grad av frivillighet. AS-formen er valgt fordi det er fornuftig. Idrettslagene som er eiere, får utbetalt sin andel av overskuddet. En skattlegging vil ramme de frivillige rundt Birkebeiner-arrangementene hardt. Ser statsråden dette som et problem, og vil hun foreta seg noe for å unngå at skattereglene her kan ramme utilsiktet?»
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-05-28:
Jeg takker for det jeg oppfatter som et veldig positivt svar. Jeg synes finansministeren også kunne ha tatt med at disse virksomhetene faktisk fikk skattefritak i 1993, så det er en ganske ny vurdering fra skattemyndighetene. Dette dreier seg om enkeltarrangementer, ikke regulær virksomhet, og det er åpenbart at både eierskap og utbetaling av utbytte er ideelt. Det føler jeg at finansministeren dekket inn veldig godt. Det som er det spesielle her, synes jeg, er at det virker som om skattemyndighetene har gått inn og vurdert at virksomhetene nå begynner å bli så store at det skapes så store verdier at det plutselig er blitt grunnlag for beskatning. Der merket jeg meg også at finansministeren var rimelig klar, at det egentlig ikke er noen vurdering som skattemyndighetene skal gjøre. Det er formål og mottaker, om det er ideelle formål, som er det viktige her. Det blir egentlig bare å be om en bekreftelse på det.
Gunnar Owe Gundersen (Høyre), 2008-05-28:
Jeg har oppfattet finansministeren akkurat så positiv. Jeg håper at også Skattedirektoratet leser referatene fra Stortinget. Det som er litt spesielt her, er jo at den frivillige innsatsen faktisk avregnes med en timelønn på 70 kr. Altså: AS-formen er valgt rett og slett ut fra at man skal ha en beskyttelse i tilfelle det går skikkelig dårlig. Da skal lagene som står bak, ha en beskyttelse. 70 kr i timen ville i mange tilfeller bli kalt for sosial dumping i en del sammenhenger, så det ville være ganske urimelig om staten gikk inn og tok sin andel av overskuddet når man skal dele ut det som er blitt resultatet av den frivillige innsatsen. Jeg oppfatter at svaret er så positivt at jeg egentlig bare ønsker å avslutte med det som en kommentar.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
I utgangspunktet er selskaper som driver økonomisk virksomhet, skattepliktige for sine overskudd. Dette følger av skatteloven § 2-2 sammenholdt med § 5-1. Fra dette utgangspunktet oppstiller skatteloven § 2-32 ett viktig unntak. Selskap eller organisasjon som ikke har «erverv til formål», er imidlertid fritatt for skatteplikt. Det foretas i hvert enkelt tilfelle en konkret helhetsvurdering, hvor det bl.a. legges vekt på hvordan organisasjonen er bygd opp, om vedtektene gir uttrykk for et allmennyttig formål, og om virksomheten som drives, er av ikke-ervervsmessig karakter. Slike organisasjoner er det vi kaller for ideelle organisasjoner. Skattefritaket omfatter også inntekter som ideelle organisasjoner har av økonomisk virksomhet, dersom inntekten går direkte til å realisere det ideelle formålet. Dette gjelder selv om inntektene blir høye, fordi arrangementene i seg selv er store, og derfor kan de framstå som mer kommersielle enn mindre arrangementer. Dagens regel i skatteloven § 2-32 gjør at idrettslag og idrettsarrangementer i stor utstrekning er fritatt fra skatteplikt. Jeg mener at regelen utgjør et viktig og riktig unntak, som er med på å sikre at inntekter fra arrangementer som er basert på frivillighet og god dugnadsånd, ikke blir skattlagt, men i stedet kan gå uavkortet til det ideelle formålet. Generelt ser jeg god grunn til å godta at de deler av idrettssektoren i Norge som driver noen arrangementer med overskudd, og noen med underskudd, får beholde overskuddene skattefritt til dekning av andre underskuddsarrangementer og øvrige driftsutgifter i den ideelle idrettsvirksomheten. Det er ligningsmyndighetene, med Skattedirektoratet som øverste administrative instans, som foretar vurderingen av om et selskap eller en organisasjon oppfyller vilkårene i disse unntaksreglene. De har tidligere kommet til at de to aksjeselskapene som arrangerer Birkebeinerrennet og Birkebeinerrittet, er skattepliktige fra 2007. I dialog med Finansdepartementet foretar Skattedirektoratet nå en fornyet vurdering av spørsmålet om de to aksjeselskapenes overskudd likevel kan gå inn under fritaksbestemmelsen i skatteloven § 2-32. Selskapene eies av lokale idrettslag på Rena og Lillehammer, og overskuddene bidrar til finansieringen av disse idrettslagenes ordinære, ideelle aktiviteter. Jeg vil derfor vente til Skattedirektoratet har behandlet saken på nytt før jeg vurderer om det er nødvendig å foreslå endringer som sikrer skattefritak av denne type virksomhet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
Representanten Gundersen har rett i at dette er et så positivt svar som det overhodet lar seg gjøre å gi, uten at jeg skal overta den behandlingen som ligger i Skattedirektoratet, og det har jeg ingen intensjon om å gjøre. Det handler om at vi har en unntaksmulighet i skatteloven som nettopp dreier seg om ideelle organisasjoner. Selv om man går med overskudd, selv om det skulle være et betydelig overskudd, er det en åpning i skatteloven for å gjøre unntak for den typen virksomhet så lenge det går tilbake til annen ideell aktivitet. Jeg vil at denne saken skal behandles ordinært, som saker skal behandles, og det betyr at det er Skattedirektoratet som nå behandler den håndteringen som er gjort lokalt. Men jeg åpner også for å vurdere utfallet av denne saken, eventuelt komme tilbake med endringer i loven dersom ikke intensjonen følges, slik jeg oppfatter at det er bred enighet om i Stortinget.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
Den skatteloven vi har i dag, forvaltes av ligningsmyndighetene og av Skattedirektoratet. Det behandles slik at det er ankemuligheter. Jeg går ikke inn i den saksbehandlingen som nå pågår. Men jeg er fullt innforstått med det som jeg oppfatter at det er bred politisk enighet om, nemlig at når ideelle organisasjoner, selv om de er organisert som AS, har store idrettsarrangementer og går med overskudd som brukes til andre ideelle arrangementer som kan gå med underskudd, eller til andre aktiviteter, er det en åpning i skatteloven for en håndtering som Birkebeinerrennet har hatt tidligere.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
Tusen takk!
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
Min inngang til dette spørsmålet dreier seg om å sikre at forbrukerne har oversikt over det markedet de skal forholde seg til. Det som er tilfellet i dag, er at mange kunder i Postbanken tror at DnB NOR er en konkurrerende bank til Postbanken. Det er det ikke, det er samme bank. Mange kunder i Fokus Bank tror at Danske Bank er en konkurrerende bank til Fokus bank. Det er det ikke, det er samme bank. Det har betydning for sikringsordningene. De har altså en dårligere sikringsordning, fordi de har en ramme på 2 mill. kr, og ikke en ramme på 2 mill. kr i hver bank, som de ellers ville hatt. Det har betydning for personopplysninger som flyter fritt mellom DnB NOR og Postbanken, fordi det er samme bank, mens mange kunder lever i den villfarelse at de har personopplysninger i en av disse merkevarene som ikke flyter over til den andre. Jeg mener at det er store utfordringer på dette området, at det ikke er tilstrekkelig konkurranse, og at det ikke er tilstrekkelig oversiktlige forhold for forbrukerne til å kunne ta seg fram i dette markedet.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
Det er jo slik på mange områder i samfunnet at det er motstridende interesser som er vanskelige å forene. Jeg ser godt at næringsinteressene på dette området kan tilsi at en bank som har kjøpt opp og implementert en annen bank i seg, ønsker å beholde en merkevare. Men det er forvirrende for kundene, og det er vanskelig for kundene å ta seg fram i dette markedet. Jeg har mange, mange eksempler på at man ikke forstår at man forholder seg til én og samme bank når man sammenligner dette. Så er det mulig at dette lar seg løse på en annen måte. Men forbrukerhensynene i disse sakene er meget klare, faglig godt begrunnet, og tilsier at man er meget streng i forhold til hva slags merkenavn en skal kunne bruke på merkevarer som faktisk og reelt er én og samme bank. Så kan det finnes noen andre faglige hensyn som drar den andre veien, men min politiske linje i alle disse sakene som dreier seg om forbrukerspørsmål på finansmarkedet, har vært å vektlegge forbrukerhensyn meget sterkt. Og det kommer jeg til å fortsette med.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
Offentliggjøringen av skattelistene er viktig for å styrke den kritiske debatten om skattemessige forhold, og kan bidra til den samfunnsmessige kontrollen med ligningsmyndighetene. Hemmelighold av resultatet av ligningen kan skape grunnlag for spekulasjoner omkring ligningsarbeidet i sin alminnelighet og om fastsettingene for enkeltpersoner eller grupper av skattytere. Det er først og fremst pressen som kan bidra til kritisk debatt om uoverensstemmelser mellom virkelige og skattemessige verdier. Det er derfor viktig at pressen enkelt får tilgang til skattelisteopplysningene. Den forrige regjeringen foretok en kraftig innstramming av regelverket for offentliggjøring av skattelistene. Etter lovendringene i juni i fjor er dette delvis reversert, og pressen har igjen tilgang til disse listene i elektronisk form. Etter min oppfatning er det viktig for å stimulere debatten om skattemessige forhold at det nettopp er slik. Informasjon om inntekts- og skatteforhold er viktig i samfunnsdebatten. Fra tid til annen reises det fra ulike hold spørsmål om hensiktsmessigheten av offentliggjøringen av skattelistene. Av og til reises det også spørsmål om offentliggjøringen av skattelistene er i strid med våre folkerettslige forpliktelser. Det kan være spørsmål om forholdet til EØS-reglene eller Den europeiske menneskerettskonvensjon. Det er ikke konstatert at det foreligger en slik strid. I betenkningen fra dr. juris Kyrre Eggen konkluderes det med at offentliggjøring av skattelister i seg selv vil kunne være i overensstemmelse med EMK artikkel 8. Det konkluderes videre med at offentliggjøring etter gjeldende regler, med vidtrekkende elektronisk publisering, vil kunne innebære en krenkelse av EMK artikkel 8. I betenkningen understrekes det imidlertid at det ikke er mulig å gi noen sikker konklusjon. Dagens regler om offentliggjøring av skattelister er begrunnet i tungtveiende samfunnsmessige hensyn. Jeg ser derfor ikke grunn til å foreslå endringer i gjeldende regelverk på bakgrunn av konklusjonen i betenkningen fra Kyrre Eggen.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
Nei, jeg mener at vi har funnet en god balansegang i dette. Det er jo også slik at det er en del av de personopplysningene som tidligere var offentlige, som vi nå har fjernet. Det gjelder f.eks. fødselsdato, det gjelder gateadresse, og det gjelder skatteklasse. Nå er det skattyters navn, poststed, fødselsår, formue, inntekt og utlignet skatt som framgår. Med denne balansegangen mener jeg at man har funnet et system som gjør at det er mulig å holde en kvalifisert samfunnsdebatt om hvordan skattesystemet faktisk fungerer, men hvor en holder tilbake personopplysninger for nettopp å klare å ta personvernhensyn også.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
Vi har jo hatt mange runder om dette spørsmålet i Stortinget og i spørretimen tidligere også. Jeg mener at vi har funnet en balansegang som gjør at vi sikrer både offentlighet og personvernhensyn. Jeg vet ikke hvilke konkrete opplysninger representanten Flåtten nå ville ønske gikk fram av de opplysningene som utgis, og jeg kan vanskelig se at vi finner den balansegangen bedre enn det vi har gjort, så pr. i dag har vi ingen planer om å endre det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
CO2-avgiften på mineralske produkter, eller fossile brensler, er ment som et tiltak for å redusere utslipp av klimagassen CO2. Avgiften ble innført i 1991 og omfatter mineralolje, bensin og forbrenning av olje og gass på petroleumssokkelen. Biodrivstoff, som f.eks. biodiesel eller alkohol, fører ikke til økte netto utslipp av CO2 fordi det inngår i et lukket CO2-kretsløp. Slike drivstoff er derfor ikke avgiftspliktige. I den utstrekning biodiesel blandes inn i ordinær mineralolje, gis det fritak for andelen biodiesel som benyttes. EcoPar er basert på naturgass og er følgelig et fossilt brensel som ikke er klimanøytralt. Det slipper altså ut CO2 . Toll- og avgiftsdirektoratet har slått fast at produktet er å betrakte som mineralolje og omfattet av CO2-avgiften av den grunn. Den utgjør i dag 0,55 øre pr. liter. Satsen gjelder alle produkter som defineres som mineralolje. Bruk av EcoPar gir ifølge EcoFuel lavere utslipp av CO2 enn ordinær diesel. Dersom det er korrekt og målbart, kunne det tilsi at CO2-avgiften burde vært noe lavere for EcoPar, men det ville ikke være god miljøpolitikk å frita EcoPar for CO2-avgift i sin helhet. Mineralolje som brukes på biler, pålegges også autodieselavgift. Siden EcoPar er å betrakte som mineralolje, omfattes dette produktet også av denne avgiften. Alle trafikanter bør på prinsipielt grunnlag betale avgift som tilsvarer de kostnadene de påfører samfunnet i form av ulykker, kø, støy, utslipp til luft og veislitasje. Det meste av kostnadene ved bruk av personbil er knyttet til ulykker, kø og støy, og det er kostnader som i liten grad varierer med valg av drivstoff. Selv om EcoPar har lave NOx- og partikkelutslipp, vil altså kostnadene det påfører samfunnet, være tilnærmet lik det andre drivstoff medfører. I St.prp. nr. 1 for 2006-2007, Skatte-, avgifts- og tollvedtak, vises det til at det over tid vil kunne være nødvendig å avgiftsbelegge alternative drivstoff på linje med bensin og diesel. Det det da siktes til, er den delen av avgiftene som dreier seg om autodieselavgift, som biodiesel og alkohol ikke i dag er omfattet av. Bakgrunnen for at man ikke er omfattet av denne delen av avgiften, til tross for at også biler som går på biodiesel, selvfølgelig er med på ulykkesstatistikken og kø- og støystatistikken, er at vi gjennom det avgiftsfritaket har ønsket å stimulere til økt bruk av klimanøytrale drivstoff, slik at klimautslippene fra transportsektoren kan reduseres. Det er begrunnelsen. Det kan ikke i seg selv tas til inntekt for at fossile drivstoff, som i dag er avgiftspliktige, skal fritas for avgift.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
I hele dette arbeidet med å få en mer miljøvennlig bilpark, som vi har hatt stort fokus på i vår regjeringsperiode, har vi lyktes langt på vei gjennom omlegging av engangsavgifter og måter vi støtter introduksjon av nye drivstoff på, å få til en bevegelse på dette, og utslipp pr. ny bil har gått betydelig ned. Men vi har mye igjen å hente. Da er spørsmålet: På hvilken måte stimulerer man til bruk av nye drivstoff? Vi har ikke et ønske om å stimulere til bruk av nye drivstoff som faktisk slipper ut CO2, på en slik måte at vi gjennom avgiftssystemet gjør det betydelig billigere, for det finnes andre typer drivstoff som netto ikke slipper ut CO2, og som det er viktig å stimulere til bruk av. Så kan man si at det er ikke på CO2-siden dette EcoPar-drivstoffet har sitt fortrinn i forhold til ordinær diesel; det er i forhold til de lokale utslippene og partikkelutslippene. Det er den samme forskjellen vi også har når det gjelder bensin og diesel, fordi bensin har mindre NOx- og partikkelutslipp og er mindre lokalt forurensende enn diesel. Vi har ingen avgiftskomponent som tar høyde for det.
Kristin Halvorsen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-05-28:
Det er ikke urettferdig at drivstoff som slipper ut CO2, har CO2-avgift. Det er heller ikke urettferdig at drivstoff avgiftsbelegges i forhold til de kostnadene det påfører samfunnet. Det er det som er beskrevet, og det er det som er vår regjerings politikk.
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-05-28:
Det er tydelig at finansministeren er i en positiv modus i dag. Jeg vil derfor stille følgende spørsmål: «Finansdepartementet har sendt på høring et forslag om særbestemmelser for navnebruk i finansnæringen som vil ha store konsekvenser for banker som tvinges til å skifte navn. Konkurransetilsynet påpeker at merkenavn er en viktig del av bankenes strategi, og at forslaget kan begrense utenlandske bankers mulighet til etablering i Norge. Kredittilsynet mener forslaget er et uforholdsmessig inngrep, og at det kan være i strid med EØS-avtalen. Ser ikke statsråden at det er på tide å skrinlegge dette forslaget?»
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-05-28:
Jeg synes at høringsuttalelsene både fra Kredittilsynet og fra Konkurransetilsynet ganske tydelig viser at dette forslaget mangler en faglig forankring, og at det er et lettvint forslag, fremmet av politisk ledelse. Jeg synes også forslaget bærer preg av at Regjeringen har liten kontakt med næringslivet, og at den har liten forståelse for hvordan næringslivet fungerer. Ta f.eks. statssekretær Ole Morten Geving, som sier til Bergens Tidende den 21. mai med hensyn til Fokus Banks protester mot å bli tvunget til å skifte navn: «Fokus Bank overdriver betydelig både kostnadene og effektene av endringen». Dette synes jeg er ganske utrolig. Merkenavn er fundamentalt for nesten alt næringsliv. Det gjelder ikke bare ølbransjen, som Kristin Halvorsen her gjorde litt morsomheter ut av, men det gjelder også for alle andre typer næringsliv, enten det er konsulenttjenester, sjokolademerker eller for den del bank - så merkenavn i banksektoren er fundamentalt. Ser ikke statsråden at det å skifte merkenavn er en stor kostnad for bankene, f.eks. i forhold til kunderelasjoner, som de direkte blir pålagt på grunn av dette?
Torbjørn Hansen (Høyre), 2008-05-28:
Jeg synes det er veldig underlig at vi har en finansminister som her uttaler seg om konkurransemessige forhold, samtidig som Konkurransetilsynet klart har avvist det forslaget som finansministeren har kommet med. Jeg vil anbefale at Regjeringen faktisk forholder seg til de faglige råd man får i slike saker. Jeg registrerer likevel at mange av høringsinstansene, inkludert næringen selv, i og for seg ser intensjonene i saken. Realiteten i dette forslaget er at man går for langt, og at det rammer banker som har gjort nødvendige tilpasninger, på en unødvendig kostbar måte. Det beste eksempelet er Fokus Bank, og jeg vil derfor spørre finansministeren: Hva er det som er forvirrende med merkenavnet «Fokus Bank filial av Danske Bank»? Jeg kan ikke se noe annet enn at dette er en navnebruk som uten tvil slår fast at denne banken er en filial av Danske Bank. Vil det ikke være naturlig i denne saken, med bakgrunn i de klare faglige anbefalinger som Konkurransetilsynet og Kredittilsynet har kommet med, å velge en mer moderat løsning?
Svein Flåtten (Høyre), 2008-05-28:
Mitt spørsmål til finansministeren er: «I en betenkning fra dr. juris Kyrre Eggen hos advokatfirma Wiersholm er en av konklusjonene at offentliggjøring av skattelister etter dagens regler, hvor det ikke eksisterer noen skranker for elektronisk publisering av de samlede lister, vil kunne innebære en krenkelse av Den europeiske menneskerettskonvensjon art. 8. Hva vil statsråden foreta seg for å unngå at det kan reises tvil om skattebetalernes rettigheter etter EMK art. 8 blir krenket ved at nåværende form for offentliggjøring fortsetter?»
Svein Flåtten (Høyre), 2008-05-28:
Jeg takker for svaret, som slett ikke er overraskende. Grunnen til at jeg tar opp spørsmålet, er at utviklingen i elektronisk kommunikasjon, ting som legges ut på nett osv., endrer seg sterkt. Det er jo et faktum at når finansministeren sier at dette skal styrke den samfunnsmessige kontrollen, styrke debatten, og at pressen har en rolle, er jeg helt enig, og det var også den forrige regjeringen. Men utviklingen gjør at man nå, via pressen, kan legge dette ut i ett år og med veldig enkle søkemetoder hele tiden finne ut hva som ligger i disse tallene. Jeg synes det er litt underlig at ikke finansministeren synes at det at det reises tvil om deler av dette har betydning for Menneskerettskonvensjonen, påkaller litt tvil om man kanskje bør endre på noe.
Svein Flåtten (Høyre), 2008-05-28:
Det er jo interessant å konstatere at finansministeren i hvert fall ikke bruker disse søkemetodene noe særlig, for da ville hun ha funnet ut at selv om ikke adresser og fødselsnummer ligger der, kan man via det som ligger ute - faktisk et helt år i pressen - bare ved navn finne ut av dette. Og adresser er det veldig enkelt å skaffe seg. Det er det dette spørsmålet går på, og det er det denne betenkningen fra Wiersholm som er bestilt av Skattebetalerforeningen, går på. Man er bekymret for utviklingen i elektronikken, for hvilke tverrsøk som kan gjøres, uansett om det finnes noen innskrenkninger. Spørsmålet er: Må vi kanskje innskrenke enda mer for å ivareta enkeltmenneskers rettigheter, mens vi fortsatt skal ha den offentligheten som gir debatten rundt dette? Det var det jeg håpet at kanskje finansministeren kunne tenke seg å tenke litt over. Jeg har fått svar om at hun ikke vil det, og jeg tror kanskje heller ikke at mine tilleggsspørsmål endrer noe særlig på det.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-28:
Jeg håper statsråden fikk med seg at finansministeren svarte positivt på det første spørsmålet. Dermed har jeg følgende spørsmål: «Islandske myndigheter har besluttet å utlyse sin første konsesjonsrunde for petroleumsvirksomhet på Jan Mayen-ryggen mellom Island og Norge, som grenser opp mot norsk sokkel. Norge og Island har en avtale om felles utnyttelse av ev. forekomster og gjensidig deltakelse på begge sider innenfor et betydelig område. Vil statsråden iverksette en prosess med sikte på åpning av norsk del av Jan Mayen-ryggen, og hvordan vil man følge opp avtalen om gjensidig deltakelse med Island i dette området?»
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-28:
Norske interesser kan være betydelige. Undersøkelser tyder på at geologien er lik på begge sider av grensen, og at flere prospekter kan inneholde kanskje betydelige olje- og gassforekomster som strekker seg langt inn på norsk side. Norge og Island har en avtale, som statsråden også sikter til, som sikrer felles utnyttelse av slike forekomster og gjensidig deltakelse på begge sider innenfor et langt større område. Området her er krevende både teknologisk og miljømessig, og islendingene vil kunne trenge norsk kompetanse, som er betydelig. Så oppfølgingsspørsmålet er: Hva slags beredskap har Regjeringen for å møte en eventuell situasjon der islandske funn også strekker seg inn på norsk sokkel, utover det statsråden allerede har varslet om?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-05-28:
Jeg takker nok en gang for svaret. Det er tre hovedmomenter som ligger fast. Det ene er tidsaspektet, det er svært viktig at Norge ikke somler i denne prosessen. Det andre er at Stortinget må involveres, for det kan være snakk om betydelige norske verdier. Det siste er, som statsråden også sier, at vi må øke vår kompetanse om hva som finnes også på norsk side. Det var på 1980-tallet et samarbeid om seismiske undersøkelser mellom Norge og Island. Etter det har det vært svært lite. Norge ligger langt etter Island når det gjelder kunnskap på området. Jan Mayen-ryggen er ikke en del av forvaltningsplanen for Barentshavet, og den kan derfor åpnes opp så snart det er forsvarlig. Vanligvis krever vedtak om åpning flere års forberedelser, så spørsmålet er: Vil statsråden på noen måte prøve å forsere dette, slik at vi kommer raskere i gang og kan ta en naturlig del av de rikdommer som kan finnes på norsk side?