Susanne Bratli (Arbeiderpartiet), 2011-12-14:
I Europa var 44,5 millioner uten jobb i juli i år. Med flere tegn til at den økonomiske veksten stanser helt opp i den vestlige verden, vil vi for første gang i utviklinga oppleve at en generasjon vil ha trangere kår enn sine foreldre. Det er nok mange som ikke gleder seg til jul. For de aller fleste her i Norge er førjulstida 2011 en periode hvor gode nyheter faktisk er stablet oppå hverandre: Aktiviteten i økonomien er høg, og arbeidsledigheten er lav. I mitt hjemfylke, Nord-Trøndelag, har vi i år hatt størst fall i arbeidsledigheten av samtlige fylker i landet. Mye av det skyldes stor aktivitet innenfor industri og bygg- og anleggssektoren. Forrige uke mottok jeg nyhetsbrev fra Midtre Namdal samkommunes utviklingsavdeling, MNS Utvikling, som er førstelinjetjenesten for næringslivet og etablerere i Midtre Namdal samkommune, dvs. kommunene Namdalseid, Fosnes, Overhalla og Namsos. Den gode nyheten var at hittil i år var det etablert 107 nye bedrifter i regionen. Av disse er 28 bedrifter etablert av kvinner, og 39 av bedriftene er etablert av ungdom under 35 år. Tidligere i år kom nyheten om at to prosjekter fra Nord-Trøndelag vant fram i den nasjonale konkurransen om nye klyngeprosjekter gjennom det såkalte Arena-programmet, som eies av Innovasjon Norge, Norges forskningsråd og SIVA. Sammen med Vindklyngen på Verdal, som vant fram i samme konkurranse i fjor, har vi nå plutselig tre slike prosjekter i fylket vårt. De to andre prosjektene har de to velklingende trønderske navnene Smart Water Communities Cluster og Arena Smart Grid Services. Tenk at lille Nord-Trøndelag er kommet i klasse med næringssterke fylker som Hordaland og Oslo! Hva det er som har hendt? Jo, det handler først og fremst om et godt regionalt samarbeid mellom virkemiddelaktørene, Innovasjon Norge og SIVA, næringslivet, kunnskapsmiljøene og ikke minst fylkeskommunene. De tre Arena-prosjektene er alle innenfor området energi og miljø, som er et betydelig politisk satsingsområde i Trøndelag gjennom felles fylkesplan for Nord- og Sør-Trøndelag fylkeskommuner. Dermed har fylkeskommunene og virkemiddelapparatet alle dratt i samme retning. Da får prosjektene sterk utviklingskraft. Det at fylkeskommunene som regionale utviklingsaktører med regionale utviklingsmidler og målrettet satsing er med og drar lasset, er helt avgjørende i slike sammenhenger. At fylkeskommunene, gjennom sine regionale utviklingsprogram, gir styringssignaler til Innovasjon Norge i sine egne fylker som handler om regionale satsinger på regionale fortrinn, er et av suksesskriteriene. Vi skal ikke glemme at fylkeskommunene eier 49 pst. av Innovasjon Norge, og dermed er Innovasjon Norge i de ulike fylkene blitt fylkeskommunenes næringsavdeling. Å satse på innovasjonskraften i regionene og de regionale fortrinnene er framtidsrettet politikk. Det hjelper lite for innovasjon og næringsutvikling i Nord-Trøndelag hvis vi gjør som Høyre foreslår, å øke Innovasjon Norges ramme for landsdekkende innovasjonslån med 100 mill. kr når de i utgangspunktet har tatt vekk 1,5 mrd. kr fra fylkeskommunene i regionale utviklingsmidler, som i Nord-Trøndelag betyr 52 mill. kr direkte til næringslivet i Nord-Trøndelag, som bare skal brukes i Nord-Trøndelag. Slike julenisser har vi ikke bruk for i distriktene.