trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Krohn Devold (Høyre), 2001-11-21:
Jeg vil selvfølgelig være forsiktig med å foregripe noen konklusjon på det arbeidet som skal gjøres frem mot en vårproposisjon. Jeg tror jeg i denne omgang vil begrense meg til å peke på at man i det vedtaket som ble gjort den 13. juni, har opprettholdt både Sortland, Ramsund og Olavsvern som base, og at en praktisk utfordring vi har foran oss, vil være å finne en noe slankere struktur enn det dette representerer, og at det er helheten i den økonomiske pakken til Forsvaret som vi får til til våren, som vil avgjøre hvilket ambisjonsnivå vi kan legge oss på også når det gjelder Sjøforsvarets fremtid.
Marit Nybakk (Arbeiderpartiet), 2001-11-21:
Statsråd Krohn Devold har i løpet av kort tid greid å skape full forvirring – for ikke å si maksimal forvirring – både om neste års forsvarsbudsjett, om budsjettrutiner, bruk av utenlandsbudsjett, bruk av oljepenger, kjøp av jagerfly og takten i omorganiseringen av Forsvaret. Det sitter nå tusenvis av ansatte i Forsvaret og lurer på hvordan organisasjonsprosessen egentlig kommer til å skje, hva som kommer til å foregå, og hva slags økonomiske rammer de vil få i forhold til den strukturen som er vedtatt. Ser statsråden at hun skaper uro, at hun skaper usikkerhet, at hun skaper uforutsigbarhet? Hva vil hun gjøre for å rette det opp, og hva er det egentlig som kommer i proposisjonen til våren?
Marit Arnstad (Senterpartiet), 2001-11-21:
Vi ser med spenning fram til den varslede proposisjonen om ressursene til Forsvaret. Noen er opptatt av kampfly, mens andre er opptatt av de ualminnelig klare vedtak som Stortinget gjorde i vår omkring både den andelen som skal utføre verneplikt, og også Heimevernets stilling og de ressursene som skal brukes der, bl.a. til utdanningssenter og til andre tiltak innenfor Heimevernet. Mitt oppfølgingsspørsmål går på om vi i den varslede proposisjonen kan forvente at Regjeringen vil følge opp de meget klare vedtak som i alle fall forsvarsministerens og Høyres samarbeidende partier i Regjeringen var med på, men som Høyre kanskje ikke var riktig så klare på.
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2001-11-21:
Jeg vil gjerne stille et spørsmål til utenriksministeren, som er både Høyres leder og nummer to i Regjeringen. Høyres leder drev valgkamp på skatt og skole. Vi ser i medieoppslag de siste dager at en rekke fylker nå dropper lærervikarer fordi de har dårlig økonomi, som statssekretær Bergersen i Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet sier. Bakgrunnen er at fylkeskommunene har økonomiske problemer. I inneværende år vil fylkene få et underskudd på opp mot 2 milliarder kr på grunn av mer aktivitet på sykehusene. Det er uaktuelt å dekke dette underskuddet, sier kommunalministeren. Gapet mellom budsjett og resultat har aldri vært større enn nå. Mitt spørsmål blir derfor, på bakgrunn av at utenriksministeren også er nummer to i Regjeringen: Hva vil Regjeringen gjøre for å sørge for at fylkene nå ikke gjør det som bl.a. Østfold varsler, å legge ned videregående skoler og svekke undervisningstilbudet for å få budsjettet til å gå i hop?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2001-11-21:
Jeg er enig med utenriksministeren i at Høyre og Regjeringen er godt i gang med å gi skattelettelser, særlig til de som tjener mest, men jeg er ikke like enig i at Regjeringen er godt i gang på skoleområdet. Det hjelper lite å styrke lærerutdanningen på lang sikt når fylkeskommunene er i en økonomisk situasjon som gjør at man ikke tar inn lærervikarer, noe som er i ferd med å bli et økende problem. Det hjelper lite å utdanne flere lærere hvis de ikke kommer i arbeid. Det hjelper heller ikke å utdanne flere lærere hvis fylkeskommunene må legge ned videregående skoler på grunn av mangel på penger. Det samme gjelder kommunene. For som kommunalministeren sa i Politisk kvarter i forrige uke: Kommunene har mer enn nok penger. De må lære seg å prioritere. De må prioritere mellom skole og eldreomsorg. Jeg kan ikke tro at Regjeringen mener at man skal prioritere vekk eldreomsorg. Da står skolen igjen, ifølge kommunalministeren. Skal kommunen prioritere vekk skole, blir det heller ikke der behov for de lærerne som Høyre tar sikte på å utdanne, og vi sitter tilbake med en dårligere skole. Underskuddet i den videregående skolen er på nærmere 2 milliarder kr for å komme opp på et akseptabelt nivå. Hva vil Regjeringen gjøre med disse tingene?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2001-11-21:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til fiskeriministeren: «Til NRK Finnmark har fiskeriministeren uttalt at han ser på leveringsplikten som et distriktspolitisk virkemiddel. Hvilke konkrete tiltak vil statsråden fremme for å sikre at leveringsplikten overholdes?»
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2001-11-21:
Det svaret som fiskeriministeren nå gav, kan jeg ikke akkurat si er egnet til å berolige. For meg høres det ut som at fiskeriministeren har til hensikt å lempe på flere av de bestemmelsene som har bidratt til at vi har sysselsetting og bosetting langs hele kysten i mange små lokalsamfunn, der folk har hatt sikkerhet for sine investeringer, både i industribedrifter og i hus og hjem. Det vi her snakker om, er altså de brudd som er foretatt på leveringsforpliktelsene. Den begrunnelse som fiskeriministeren har brukt overfor NRK Finnmark, om at mye har skjedd siden leveringsforpliktelsen ble knyttet til trålerne, kan ikke jeg se er noen god begrunnelse for å overse at det faktisk foregår brudd. Da legitimerer man at man går bort fra konsesjonsvilkårene, og at trålerflåten tar seg til rette. Kan fiskeriministeren akseptere at dette skjer?
Odd Roger Enoksen (Senterpartiet), 2001-11-21:
Jeg takker statsråden for svaret og forutsetter at når statsråden sier at det skal være et distriktspolitisk virkemiddel også i framtiden, så vil han holde fast på det. Jeg erkjenner at det selvsagt kan være grunner til å lempe på leveringsforpliktelsene for enkeltfartøyer i forbindelse med f.eks. eierskifte. Men det er stor forskjell på det og på generelt grunnlag å uttale at mye har skjedd siden leveringsforpliktelsene ble gitt, og at man derfor ikke akter å foreta seg noe, slik det nærmest framstod i NRK Finnmark i forrige uke. Jeg konstaterer at fiskeriministeren har et noe annet syn på det i dag, og at han vil komme til å følge opp at leveringsforpliktelsene vil blir overholdt, og vil prøve å få til virkemidler som skal sikre at det skal kunne skje.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2001-11-21:
Jeg vil spørre utenriksministeren om han har noen tanker om det danske valget og det som har foregått i valgkampen der, med sterke tilløp til fremmedfrykt og rasisme, og at flere partier enn Dansk Folkeparti har brukt terroranslagene den 11. september til dette formålet.
Thorbjørn Jagland (Arbeiderpartiet), 2001-11-21:
Det var positivt å høre de prinsipielle oppfatningene, som jeg også visste at Jan Petersen har. Mitt tilleggsspørsmål går på hvilke tiltak som han mener kan settes i verk her i Norge, hva som kan gjøres her i Norge for at man ikke får en liknende utvikling, der man nettopp bruker denne situasjonen med kampen mot terror til den type agitasjon og til å fremme politiske standpunkter som det man har sett i Danmark.
Carl I. Hagen (Fremskrittspartiet), 2001-11-21:
Det var den danske sosialdemokratiske regjeringssjef som både utskrev nyvalg etter den 11. september og også åpnet for en debatt i Danmark om innvandrings- og flyktningpolitikken, meget fortjenstfullt, fordi det er en viktig debatt i alle land. Jeg vil gjerne få høre om utenriksministeren er enig i at man også i Norge burde ha en mer åpen og fri meningsutveksling om disse spørsmålene, istedenfor at den skal være fullstendig stoppet og lukket av venstreorienterte journalister og den tidligere regjering. De greide å gjøre det. Jeg vil gjerne også få bekreftet at den norske regjering selvsagt vil ha et normalt forhold til den sannsynligvis nye danske regjering, og ikke – slik som landbruksministeren har antydet at man skulle – gå til kamp mot en ny regjering ledet av Venstres leder i Danmark, Anders Fogh Rasmussen, som han i går tydeligvis ønsket å sparke ut av den internasjonale organisasjonen de begge tilhører. Kan jeg få en bekreftelse på at Norges regjering vil ha et normalt forhold til den nye danske regjering og ikke vil foreta noen straffeekspedisjoner som man gjorde mot Østerrike?
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2001-11-21:
Mitt spørsmål går til olje- og energiministeren. Stortingsflertallet vedtok i vår å tilføre Statkraft totalt 16 milliarder kr i form av 6 milliarder kr i kapitaltilskudd og 10 milliarder kr i økte låne- og garantirammer. Fremskrittspartiet advarte sterkt mot dette på bakgrunn av at Statkraft da kunne få så stor markedsmakt at de nærmest ville få monopol i det norske markedet, og at strømkundene til slutt ville kunne bli rammet av enda høyere strømpriser. Nå ser vi dessverre at våre spådommer er i ferd med å gå i oppfyllelse, i og med at Statkraft stadig kjøper opp mindre kraftselskaper. Mitt spørsmål blir derfor: Deler statsråden Fremskrittspartiets og selvfølgelig også strømkundenes bekymring over denne utviklingen, og hva vil statsråden eventuelt gjøre for å hindre en slik monopolutvikling?
Øyvind Vaksdal (Fremskrittspartiet), 2001-11-21:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg ser med tilfredshet at Konkurransetilsynet er begynt å se på denne saken og for så vidt har samme synet som Fremskrittspartiet har her. Statkraft har jo som målsetting å bli et ledende nordeuropeisk energiselskap, og det er greit nok. Det vi imidlertid ser, er at selskapet i all hovedsak ekspanderer innenlands, med de konsekvenser for konkurransen som jeg nevnte i mitt hovedspørsmål. Jeg vil derfor følge opp med følgende spørsmål: Kunne statsråden tenke seg å gripe inn overfor Statkraft, og be om at den framtidige ekspansjonen skal skje utenfor Norge?
Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2001-11-21:
Siden det hersker stor grad av enighet mellom Arbeiderpartiet og Høyre i utenrikspolitikken, vil jeg stille statsråd og partileder Jan Petersen følgende spørsmål: Høyre gikk som kjent offensivt ut i valgkampen på to hovedsaker – skatt og skole. Høyre har nå lagt fram sitt statsbudsjett. De foreslår skattelettelser på 1,5 milliarder kr. De gir skattelette for de rikeste, mens det er elever og studenter som må betale for kjøpefesten for disse rikeste med kutt i utdanningsbudsjettet på ca. en halv milliard kr. Studentene markerte sin avsky for to dager siden. Statsråden uttalte til Dagbladet før regjeringsskiftet at folk skulle merke forskjellen når de kom til makten. Jeg er fristet til å spørre om ikke Jan Petersen får en flau smak i munnen når han ser på innholdet i sitt eget budsjett. Er dette virkelig en oppfyllelse av valgløftene fra valgkampen om en bedre skole.
Karita Bekkemellem (Arbeiderpartiet), 2001-11-21:
En kan jo konstatere at statsråden likte godt å snakke om skole før valget. Men etter valget er det ikke like fristende å bli utfordret på temaet skolepolitikk. Jeg er fristet til å konstatere at Kjell Magne Bondevik fikk rett i sine uttalelser før valget om Høyres politikk: «Det er ikke nok å si «en bedre skole». … Jeg mener Høyre går for langt i løfter om skatte- og avgiftslettelser. Det vil svekke vår mulighet til økt innsats på områder der dette er helt nødvendig.» Det er jo slik for en regjering at det er statsbudsjettet som er det viktigste styringsinstrumentet. Høyre hadde nå muligheten til å ta et konkret og offensivt grep i skolepolitikken, men det vi opplever fra Høyres statsråd i skolespørsmål, er at hun viser til Sem-erklæringen og de kommende fire årene. Jeg er fristet til å si at med denne defensive åpningen i årets forslag til statsbudsjett fra Høyre tror jeg det vil gå mange, mange år før Høyres lovnader i valgkampen vil komme til å bli innfridd.
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
Regjeringen har i Sem-erklæringen lagt stor vekt på at Regjeringens gasspolitikk bygger på et ønske om å stimulere fram såkalt CO2-fri gasskraft. I så måte er det jo positivt at det er satt ned et offentlig utvalg som skal utrede mulighetene for utvikling av en mer miljøvennlig naturgassteknologi i Norge, og som skal avgi sin innstilling i mars. Etter SVs mening ville det være naturlig å avvente innstillingen fra dette offentlige utvalget før man eventuelt inngår en avtale om bygging av en gassrørledning til det planlagte konvensjonelle gasskraftverket på Skogn. Deler olje- og energiministeren denne oppfatningen?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
Jeg takker for svaret. Jeg vil stille statsråden et oppfølgingsspørsmål: Hvordan stiller statsråden seg til prosedyrene ved den offentlige utredningen som kommer? Jeg oppfattet ikke at det spørsmålet ble besvart konkret. Vil man følge vanlige prosedyrer i forhold til muligheter for offentlige diskusjoner rundt dette viktige spørsmålet, slik at man kobler den offentlige utredningen til stortingsmeldingen om naturgass?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
«I tråd med energi- og miljøkomiteens innstilling i juni 2001 slo samarbeidsplattformen for den nye Regjeringen fast at Norge skal følge opp Rio-konferansen gjennom å etablere en nasjonal Agenda 21. Frivillige organisasjoner har vært svært kritiske til den avgåtte regjeringens manglende samarbeid i denne prosessen. Hvordan vil statsråden sikre at samtalene med tredje sektor styrkes, slik at resultatet blir et sektorovergripende miljøperspektiv i tråd med Sem-erklæringen?»
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
Jeg takker for svaret. På Synergi 21-konferansen i Stavanger, som statsråden refererte til, kom en gruppe kommuner med en sterk oppfordring til Regjeringen om å støtte det videre arbeidet med Lokal Agenda 21, gjennom å opprette et såkalt Agenda 21-fond, hvor kommuner så vel som frivillige grupper og organisasjoner skal kunne søke støtte. Vil statsråden vurdere å ta initiativ til opprettelsen av et slikt Agenda 21-fond?
Ingvild Vaggen Malvik (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
I sommer, da samtlige partier i energi- og miljøkomiteen, med unntak av Fremskrittspartiet, gikk inn for en fortsatt økt satsing på Lokal Agenda 21 samt å lage en nasjonal Agenda 21, ble Lokal Agenda 21-enheten i Miljøverndepartementet lagt ned. Vil statsråden sørge for at denne omorganiseringen ikke blir til hinder for en fortsatt sterk satsing på Lokal Agenda 21 fra Miljøverndepartementets side?
Christopher Stensaker (Fremskrittspartiet), 2001-11-21:
Jeg vil stille utenriksminister Jan Petersen følgende spørsmål: Som det går frem av media i den senere tid, har enkelte ledere i Nordalliansen i Afghanistan nektet allierte styrker på afghansk jord. Hva akter statsråden å gjøre for å forhindre at Nordalliansen etablerer et nytt undertrykkende totalitært regime i Afghanistan, etter at Talibans totalitære regime har falt ved hjelp av vestlig militærmakt?
Christopher Stensaker (Fremskrittspartiet), 2001-11-21:
Jeg takker statsråden for svaret og vil stille følgende tilleggsspørsmål: Vinteren står nå for døren, og mange sivile i Afghanistan står overfor en katastrofe med hensyn til sult og kulde. Vil statsråden bidra til at en del av den norske u-hjelpen blir omdisponert til katastrofehjelp til Afghanistan i denne forbindelse?
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-11-21:
«19. oktober i år ble den katolske presten Father Nguyen Van Ly dømt av en såkalt folkedomstol i Vietnam til 15 års fengsel og 5 år i husarrest på grunn av sin kamp for religionsfrihet i Vietnam. Hva vil utenriksministeren gjøre for å påvirke vietnamesiske myndigheter til å sette Father Ly fri?»
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-11-21:
Jeg vil gjerne få takke utenriksministeren for svaret. Jeg synes det var meget positivt at han ønsker å ta opp denne saken med Vietnams visestatsminister. Vietnam fremstår i dag for besøkende utenfra som et liberalt og åpent samfunn, med reklame for Coca-Cola, Kodak, IBM, Nokia osv., og med gode muligheter når det gjelder f.eks. å investere og etablere nye bedrifter. Det kan derfor være lett å glemme at Vietnam er en av de få gjenværende kommunistiske ettpartistater i verden. Og når det gjelder muligheten for å fremsette kritikk mot regjeringen, er det liten toleranse og åpenhet. Den katolske presten Nguyen Van Ly og buddhistmunken Thich Quang Do, som i år var nominert til Nobels fredspris, har fremstått som to av de fremste forkjemperne for ytringsfrihet, religionsfrihet, demokrati og menneskeretter. Den eneste kriminelle handling fader Nguyen Van Ly har utført, er, så vidt jeg forstår, at han har satt opp et banner utenfor kirken hvor det står: Vi krever religionsfrihet. Dessuten har han(presidenten klubber) skrevet et lite hefte hvor han krever religionsfrihet. (presidenten klubber) Nå ser det ut til at utenriksministeren har forståelse for at han er dømt for politisk aktivitet. Jeg vil gjerne be om en nærmere utdyping av det.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-11-21:
Jeg synes det er svært positivt at vi er helt enige i denne saken. Jeg synes bare det er viktig å påpeke … Jeg må nesten få spørre om denne klokken er korrekt. Den står på 38 sek. når jeg begynner å snakke.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-11-21:
Jeg blir litt forvirret. Og jeg trodde faktisk jeg hadde to minutter på det første innlegget.
Lars Rise (Kristelig Folkeparti), 2001-11-21:
Jeg beklager. Som sagt synes jeg det er positivt at vi er enige. Jeg synes det er viktig å se på hva denne presten har gjort. Jeg hadde anledning til å besøke ham den 9. april i år. Han satt da i husarrest. Jeg spurte ham: Hva består din forbrytelse i? Han fortalte da at han har skrevet et dokument som inneholder ni punkter om demokrati og religionsfrihet, og distribuert det til folk. Han har altså skrevet i et hefte at Vietnam har signert den internasjonale menneskerettighetskonvensjonen. Han har referert hva §§ 18 og 19 sier, og på den måten gjort det kjent for Vietnams befolkning at de har disse rettene. Men det ser ikke ut til at regjeringen tåler kritikk. Det er positivt at Norge nå har startet en menneskerettighetsdialog med Vietnam, og jeg kunne tenke meg å høre hvordan utenriksministeren vil føre denne dialogen videre med Vietnam.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2001-11-21:
Jeg har følgende spørsmål til finansministeren: «Det har i den siste tiden vært fokus på forskjeller som mva.-systemet fører til mellom transportnæringen til lands og til sjøs. For eksempel må det beregnes mva. på transport mellom anlegg til Statens vegvesen om denne foregår på kjøl, mens landtransport er fritatt. Anleggsarbeid vedrørende veiutbygginger er fritatt mva. mens tilsvarende ved havner er mva.-pliktig. Hva er årsaken til dette, og vil statsråden vurdere å fremme forslag om å likestille avgiftssystemet for disse to næringene?»
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2001-11-21:
Jeg takker for anledningen til å forklare finansministeren hvordan dette fungerer, og jeg skal gjøre det veldig enkelt. Ved frakt av asfalt f.eks. fra et statlig anlegg til Statens vegvesen eller hvor som helst: Når lastebilen kjører asfalten til kaia og laster den om bord i en lastebåt, er lastebilen fritatt for moms på transporten. Lastebåten må kreve inn moms. Når båten legger til kaia og laster over til lastebilen igjen for frakt videre, blir det momsfritt å frakte asfalten fra kaia og til anlegget. Det må i høyeste grad være en forskjellsbehandling. Anleggsarbeid på jernbanelinjer til kaia er momsfritt, det er ikke avgift på anlegget. Men hvis man kommer til kaia og skal fendre kaia for at en båt skal kunne legge til, må man betale moms på fenderanlegget. Det er i høyeste grad en konkurransevridning mellom landtransport og sjøtransport, og den er på 24 pst.
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2001-11-21:
For meg er det helt uforståelig at ikke finansministeren forstår at 24 pst. moms beregnet på anlegg som har med båt å gjøre, er konkurransevridende, når det er momsfritak på anlegg som har med veg, biltransport og jernbane å gjøre. Er det slik å forstå at vi skal sette hjul på båtene for å få momsfritak for de anleggene som har med båter å gjøre? Her er det en stor grad av konkurser i kystfrakteflåten, og det er på grunn av at konkurranseforholdet er vridd til fordel for veg. Her er kommet uttalelser i stortingsmeldinger og i Stortinget gang på gang om at man skal flytte mer transport over på sjø. Det er også nevnt i Nasjonal transportplan at man skal mer over på sjø. Som en kuriositet må jeg nevne at transport på sykkel – for å ta et lite sidesprang – har fått flere sider i Nasjonal transportplan, mens frakt på sjø står det nesten ingenting om. Det er selvfølgelig Stortingets ansvar. Jeg gjentar spørsmålet: Hva er årsaken til dette? Vil statsråden fremme forslag om å likestille avgiftssystemet for disse to næringene?
Steinar Bastesen (Kystpartiet), 2001-11-21:
Jeg kan love statsråden det.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2001-11-21:
Det er noe uklart for meg og for departementet hva som ligger i spørsmålet, men jeg vil gi en generell omtale av momsregelverket på transportområdet som kanskje kan bidra til en oppklaring. Varetransport er en momspliktig tjeneste. Denne avgiftsplikten er generelt utformet og innebærer at det ikke har noen betydning hvilket transportmiddel som brukes. Virksomheter som driver slik transport, skal beregne utgående moms på omsetningen, samtidig som de har fradragsrett for inngående merverdiavgift på anskaffelser. Persontransport er imidlertid unntatt fra merverdiavgift. Representanten mener at det foreligger en forskjellsbehandling mellom sjø- og landtransport, eksempelvis for transport mellom anlegg til Statens vegvesen. Som nevnt er det uklart hva det her siktes til. Det er imidlertid gitt særregler i regelverket for moms i forhold til offentlig vei. Det skal ikke betales moms ved tjenester som gjelder planlegging, prosjektering, anlegg, reparasjon og vedlikehold bl.a. av offentlig vei. Fritaket omfatter også ren transport helt frem til arbeidsstedet. Det skal imidlertid betales moms på all varelevering i forbindelse med slike prosjekter. Videre gjelder fritaket kun i siste omsetningsledd, og det vil derfor bare være den som fakturerer arbeidsytelser, f.eks. tjenester, på offentlig vei direkte til oppdragsgiver, som vil være stat, fylke og kommune, som omfattes av fritaket. Bakgrunnen for dette fritaket er ønsket om å motvirke konkurransevridning og skape avgiftsmessig nøytralitet mellom offentlig og privat drift i veisektoren. Uten denne regelen ville det lønt seg for Statens vegvesen, kommuner eller fylkeskommuner å benytte egne ansatte til å utføre tjenestene, i stedet for å kjøpe tjenestene fra private. Jeg er opptatt av at regelverket for moms skal virke mest mulig nøytralt. Dette er også uttalt i Sem-erklæringen. Regjeringen skal sette ned et utvalg som skal se på konkurransevridning i forhold til kommunene. Jeg kan imidlertid ikke se at det er grunnlag for å innføre nye særordninger på transportområdet.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2001-11-21:
Det er som kjent Stortinget, inkludert spørreren, som har fastsatt prosenten her, og som altså har fastsatt regelverket. Jeg tror kanskje spørreren går litt utenom det fritaket som gjelder, som er fritak knyttet til anlegg på offentlig vei. Regelverket for offentlig vei skiller ikke mellom hvilke transportmiddel som benyttes – lastebil, traktor, tanks – hvis man skulle ønske det, men det er vel mindre aktuelt – båt og andre transportmidler. Fritaket omfatter altså ren transport helt frem til arbeidsstedet. I praksis, står det i mitt manuskript, må det imidlertid antas at alt vesentlig av slik transport skjer på land. Det må sies å være et understatement, i og med at det dreier seg om vei. Men det er ingen forskjellsbehandling så lenge det dreier seg om anlegg knyttet til offentlig vei.
Per-Kristian Foss (Høyre), 2001-11-21:
Som det er svart i hovedsvaret og i tilleggssvaret, er svaret nei. Regjeringen planlegger ikke å fremme nye unntaksbestemmelser i forhold til momssystemet og tilhørende lov- og regelverk. Hvis representanten har sett forskjeller som statsråden ikke har sett, er statsråden særdeles lydhør for forslag som måtte komme fra Stortinget basert på faktiske forhold i det nåværende regelverk, eventuelt endringer av dette.
Sigbjørn Molvik (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
Jeg vil stille følgende spørsmål til kirke- og kulturministeren: «Styret for NRK vurderer på nytt å gå tilbake på planene om å skille ut Østfold og Nordland som egne fjernsynssendinger til tross for at Stortinget i statsbudsjettet for 1996 økte NRK-lisensen for å fullføre utbyggingen av distriktsfjernsyn. Hva vil statsråden gjøre for å sørge for at Stortingets vedtak om utbygging av distriktsfjernsyn blir gjennomført?»
Sigbjørn Molvik (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
Jeg takker statsråden for svaret, som jeg oppfatter som svært positivt. Sjølsagt legger jeg til grunn at det er forpliktende for Regjeringa, og at det vil bli fulgt opp overfor NRK. Noe av bakgrunnen for mitt spørsmål er at så vidt jeg vet, ble denne saken utsatt nok en gang i NRKs styremøte den 12. november. I et brev til departementet fra NRK datert 6. april i år skriver NRK følgende: «Vi har derfor vedtatt at rekruttering og opplæring av medarbeidere i Østfold og Nordland skal skje i 1. halvår 2002 med oppstart av sendinger i løpet av 3. kvartal samme år.» Denne utsettelsen i styremøtet nå i november gjør meg urolig i forhold til om den tidsplanen som er skissert av NRK, vil holde. Jeg har derfor følgende spørsmål til statsråden: Vil statsråden sørge for at denne tidsplanen for gjennomføring av Stortingets vedtak nå blir fulgt uten ytterligere utsettelser?
Sigbjørn Molvik (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
Takk for positivt svar.
Lars Sponheim (Venstre), 2001-11-21:
Jeg legger til grunn at utbygging av distriktsfjernsyn i Østfold og Nordland er bindende vedtatt av Stortinget. Etter den avklaringen som kom fram da Stortinget behandlet statsbudsjettet for 2001, ser jeg det som selvsagt at NRK følger opp Stortingets forutsetninger. Dette blir bekreftet av NRK, som opplyser at det blir etablert egne fjernsynssendinger for Østfold og Nordland i 2002. Det er derfor ikke riktig at styret for NRK vurderer å gå tilbake på planene om slike sendinger.
Lars Sponheim (Venstre), 2001-11-21:
Ja – i det nevnte brev fra NRK til departementet sier NRK: «NRK vil således planlegge oppstart av egne distriktssendinger for fjernsyn i Østfold og Nordland fra høsten 2002.» Det legger departementet til grunn, og det skal skje.
Lars Sponheim (Venstre), 2001-11-21:
I henhold til dyrevernsloven § 9 skal dyr som skal slaktes, bedøves før blodtapping. Dette kravet er utdypet og videreført i forskrift om dyrevern på slakterier. Det er ikke anledning til å dispensere fra dette kravet. Av samme grunn gis det heller ingen tillatelser til såkalt halal-slakting i Norge. Lovlig rituell slakting, der dyret bedøves før blodtapping, gjennomføres imidlertid ved en del slakterier i Norge. For å føre tilsyn med at dyrevernsregelverket overholdes, er det i hvert veterinærdistrikt en statlig dyrevernsnemnd som har ansvar for å føre tilsyn med alt dyrehold og inspisere steder der dyr holdes. De har også ansvar for å føre tilsyn med dyr under transport. På slakterier er det ansatt egen tilsynsveterinær som har ansvar for å se til at regelverket overholdes. Statens dyrehelsetilsyn har ingen indikasjoner på at ulovlig rituell slakting har et særlig omfang. I 1999 ble det avdekket rituell slakting i en veiløs bygd i området til Fylkesveterinæren for Hordaland og Sogn og Fjordane. Fylkesveterinæren for Oslo, Akershus og Østfold har nylig fulgt opp et tilfelle hvor sauer ble rituelt slaktet på gården hos en bonde. For en del år siden ble det fra Fylkesveterinæren for Buskerud, Vestfold og Telemark rapportert om et forsøk på kjøp av et større antall dyr som det er grunn til å anta var ment å skulle slaktes rituelt. Forsøket ble imidlertid avverget. De aktuelle tilfeller av ulovlig rituell slakting skjer i det skjulte og på steder som vanskelig vil kunne avdekkes ved de ordinære rutinekontroller som foregår. Dyreeiere i Norge er generelt motstandere av rituell slakting, og bevisstheten omkring dette er relativt høy. Tips om mistanke eller konkrete forhold fra allmennheten vil derfor bidra til å avdekke slike forhold. Ettersom slik slakting ikke forekommer på norske slakterier, og det i henhold til hygienereglene heller ikke er tillatt å omsette kjøtt fra dyr som er slaktet utenfor slakterier, mener jeg at ulovlig rituell slakting ikke er et utbredt fenomen i Norge i dag. Statens dyrehelsetilsyn har og skal fortsatt ha høy beredskap i slike saker.
Lars Sponheim (Venstre), 2001-11-21:
Jeg forstår ikke at dette var et defensivt svar. Jeg gir uttrykk for at vi har ingen toleranse for den type ulovligheter det her er snakk om. Det er ikke akseptabelt at dyr slaktes og utsettes for dette. Så langt Landbruksdepartementet kjenner til, er omfanget ikke stort. Men det som er registrert gjennom de siste årene, er uakseptabelt; derfor må vi komme dette ondet til livs. Og det bør være uproblematisk, fordi det finnes gode lovlige alternativer for muslimer for å få til den rituelle slakting som de ønsker. Når det gjelder å kunne komme til livs dette og forebygge at det skjer, så må vi huske at her gjelder det å mobilisere mange gode krefter. Publikum må melde fra, og melde til politiet, når de har mistanke om at slikt skjer. Det er viktig å mobilisere dyreeiere, at ikke de på noe vis selger eller leverer fra seg dyr som de kan ha mistanke om kan bli utsatt for den type slakting. Jeg vil følge opp initiativet fra representanten Hedstrøm på en slik måte at jeg tar kontakt med Statens dyrehelsetilsyn om hvordan vi nå kan mobilisere gjennom informasjon, som her er nevnt, overfor muslimske organisasjoner, men også kanskje øke informasjonen til dyreeierne så en er sikker på at de ikke selger dyr til dette formålet.
Lars Sponheim (Venstre), 2001-11-21:
Dette vil jeg ta opp med Statens dyrehelsetilsyn, for jeg mener det er helt nødvendig at man forfølger dette og statuerer svært sterke eksempler på at staten ikke aksepterer noen toleranse på dette feltet. Dette må vi komme til livs, for vi har gode alternativer for dem som ønsker rituell slakting. Dette vil jeg ha en dialog med Statens dyrehelsetilsyn om.
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
Jeg vil stille følgende spørsmål til justisministeren: «Pressen har avdekket at en rekke personer i Finnmark har vært utsatt for overvåking helt opp til vår tid. Blant annet er det avslørt at en rekke samer har vært overvåket. Det har dreid seg om så vel personer med pressefaglig bakgrunn som personer med tilknytning til Høgskolen i Finnmark og Samisk Høgskole i Kautokeino. Vil statsråden ta noe initiativ til en gjennomgang av retningslinjene for Politiets overvåkingstjeneste?»
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
Jeg registrerer svaret fra justisministeren. Jeg har lyst til å ta opp to problemstillinger i tilknytning til det. Først: Man kan få inntrykk av at spesielt journalister med tilknytning til det samiske miljøet har vært overvåket. Journalisten Johs. Kalvemo i NRK Sameradioen har fått innsyn i sin mappe og kunne der se at ganske utstrakt grad av overvåking hadde funnet sted av ulike turer han hadde vært på, besøk i Russland og også andre steder på Nordkalotten, som jo er helt naturlig i og med at dette er områder der det bor samer. Det samme gjelder i forhold til Odd Mattis Hætta, som i sin tid var redaktør i NRK Sameradioen, og som nå jobber ved Høgskolen i Finnmark. Jeg vil spørre justisministeren om han ikke ser det betenkelige i at man kanskje spesielt fra overvåkingstjenestens side gransker journalister i deres gjerning, som foregår i full åpenhet, og at man på den måten faktisk kan ha behov for å la noen overvåke overvåkingstjenesten. Og hvem skal i så fall ta hånd om det?
Olav Gunnar Ballo (Sosialistisk Venstreparti), 2001-11-21:
Jeg takker igjen for svaret. Jeg oppfatter det slik at man har en innsynsrett knyttet til egen mappe som strekker seg fram til 8. mai 1996. Det er bra at personer kan se på hva slags måte man har vært overvåket, og det kan jo påvirke overvåkingstjenesten i deres arbeid så man ikke tar seg til rette overfor personer der det virker urimelig at man skal drive med overvåking. Jeg har lyst til å spørre justisministeren om det er rimelig å se på ordninger som strekker seg i tid utover det. Kunne man tenke seg at det tidsrommet fortløpende forskyves, nettopp for at overvåkingstjenesten vil måtte ha in mente at de kikkes i kortene, at andre vil kunne se mappa si på et senere tidspunkt, og at man dermed må være kritisk med hensyn til hva slags type overvåking man bedriver, og i hvor stor og utstrakt grad man gjør det?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-11-21:
Først generelt: Lund-kommisjonen gjennomførte et grundig arbeid i forhold til å avdekke ulovlig overvåking både mot enkeltpersoner og mot miljøer i det norske samfunnet. Parallelt med dette ble det gjort et arbeid av historikerne Bergh og Eriksen. På side 227 i bind II i deres verk heter det: «Det må understrekes at overvåkingspolitiet ikke på noe tidspunkt overvåket den samiske befolkningen på bredt grunnlag. Det var hele tiden et fåtall samer som ble registrert og gjort til gjenstand for aktive overvåkingstiltak.» Som følge av Lund-kommisjonen har vi fått et innsynsutvalg. Det er ikke kjent for Justisdepartementet hvor mange samer som har søkt om innsyn. Etter at Innsynsutvalget har avsluttet sitt arbeid, vil jeg vurdere om sekretariatet kan gi en redegjørelse for antallet samer som har søkt om innsyn, og behandlingen av disse sakene på generelt grunnlag, forutsatt at deres samiske identitet er kjent. For å kunne ivareta sine oppgaver er politiet avhengig av å ha kontakt med personer i en rekke miljøer. Oppsøkende virksomhet gjennom kontaktskapende arbeid og samtaler utgjør viktige elementer i politiarbeidet. Dette gjelder selvfølgelig også for POT. I overvåkingsinstruksen er det fastsatt at POT bl.a. skal gi bistand og råd til forsknings- og undervisningsinstitusjoner. Gjennom slik kontakt bedres POTs muligheter til å forebygge ulovlige handlinger, samtidig som tjenesten kan bli gjort kjent med forhold som er, eller som kan utvikle seg til, ulovlige handlinger. Dette er bakgrunnen for at POT i Finnmark også har hatt kontakt med ledelsen ved Samisk høgskole i Kautokeino senest i 2000. I samtalene ble det bl.a. gitt en kort innføring i hva POT arbeider med, og hvorfor man ønsket kontakt. Tilsvarende kontakt har POT tidligere hatt med ledelsen ved Høgskolen i Finnmark og andre høgskoler og universiteter en rekke andre steder i landet. Det er således ikke noe ekstraordinært som har funnet sted i forhold til høgskolene i Finnmark. Det forhold at høgskolen i Kautokeino er en samisk høgskole, gjør ikke at den blir gjenstand for spesiell oppmerksomhet fra POTs side. Det er en misforståelse dersom man tror at personer eller institusjoner som POT tar kontakt med, anses som en trussel mot rikets sikkerhet. Det er også et poeng at ingen – verken i Finnmark eller andre steder i landet – blir registrert av POT på grunn av at man er journalist, eller på grunn av etnisk tilhørighet. Jeg minner om at Stortingets kontrollorgan for de hemmelige tjenester – det såkalte EOS-utvalget – utøver kontroll med overvåkingstjenestens arbeid. Ut fra de forhold jeg har pekt på, kan jeg ikke se at de forhold som berøres i spørsmålet, nødvendiggjør noen ny gjennomgang av retningslinjene for Politiets overvåkingstjeneste. Derimot vil jeg sterkt understreke betydningen av at POT har en organisasjon, ressurser og kompetanse som samsvarer med de nye utfordringer tjenesten nå står overfor, et sammensatt trusselbilde, hvor bl.a. internasjonal terror inngår.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-11-21:
Når det gjelder Hættas sak, er den godt beskrevet i Bergh og Eriksens bok – på en måte som også maner til kritisk refleksjon over hvordan overvåkingstjenesten gjør sitt arbeid. Når det gjelder journalister, har jeg gitt et generelt svar på det. Man overvåkes ikke fordi man er journalist eller ut fra etnisk bakgrunn. At det foregår et arbeid, er ikke i seg selv noe som fører til at det blir en etterforskning. Når det gjelder hvem som overvåker overvåkingstjenesten, har vi i Norge hatt Lund-kommisjonen, som var særdeles grundig. Vi har Bergh og Eriksens verk, som er meget grundig, og som kom i 1998. Vi har EOS-tjenesten, som er et viktig organ, og som er Stortingets organ. Så vil jeg tilføye, siden jeg føler at det ligger i representantens spørsmål: Vil jeg som statsråd forvisse meg om at tjenesten i sitt forebyggende arbeid går fram med kompetanse, dyktighet og innsikt fordi vi trenger det? Ja, det vil jeg gjøre.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-11-21:
Jeg tar utgangspunkt i de ordningene vi har nå, og definitivt i EOS-utvalget, som Stortinget har opprettet, og som jeg ser på som et viktig organ. Jeg føler at vi på mange måter også har skaffet oss et historisk blikk, både gjennom Lund-kommisjonen og gjennom Bergh og Eriksens arbeid. Det som er situasjonen nå, er at vi må ha en overvåkingstjeneste som er rett organisert, som har ressurser lovmessig og teknisk, men også når det gjelder kompetanse, for å møte den nye trusselsituasjonen. Hvordan man utøver kontakt, berører en del av representantens spørsmål til meg. Og jeg gjentar mitt svar til representanten: Jeg vil gjøre det jeg kan for at denne tjenesten skal fungere på en best mulig måte. Jeg er helt sikker på at vi er enige om at den skal arbeide på en slik måte at man registrerer og overvåker dem som skal overvåkes, og at man ikke skaffer seg unødvendige fiender. Det er jo der kvalitetsskjæringspunktet ligger. Jeg vet at tjenesten er innstilt på det, og jeg vil også aktivt følge det opp i det som ligger til mitt ansvar som statsråd for denne tjenesten.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-11-21:
Først noen ord om hendelsesforløpet. Jeg har fått opplyst at Oslo Taxi mottok alarm fra den angjeldende taxi kl. 05.33. Kl. 05.50, dvs. 17 minutter etter, mottok Moss politistasjon melding fra Oslo Taxi om at det var utløst en alarm fra en taxi, og at de var urolige for at det «kunne ha tilstøtt sjåføren i bilen noe». At det kunne dreie seg om en voldtektssak, var det ingen indikasjoner på. Den aktuelle bilen skulle stå i et veikryss ved Hobøl kirke. Patruljen fra Moss ble umiddelbart sendt i retning det oppgitte sted. Patruljen kjørte utrykning. Patruljen meldte at den var i det oppgitte området og startet søk kl. 06.15, dvs. 25 minutter etter at Moss politistasjon mottok melding fra Oslo Taxi. De konsentrerte søket i området ved Hobøl kirke, da dette var det eneste referansepunktet som var oppgitt. Da patruljen ikke fant den aktuelle bilen der, valgte de å utvide søket til også å omfatte vestsiden av Rv 120. Kl. 06.30 ringte Oslo Taxi til politivakta og korrigerte gjerningsstedet, og 7 minutter senere ringte de igjen og opplyste at en annen taxi hadde møtt den ettersøkte kollegaen på Rv 120. Etter disse opplysningene var patruljen, som da var like i nærheten, raskt på stedet, dvs. innenfor en ramme av 2–3 minutter. Moss politidistrikt opplyser at taxien som kom til unnsetning, umiddelbart kjørte fra Oslo i retning Hobøl etter at alarmen gikk. Ved en tilfeldighet møttes de to taxiene på Rv 120. Det er all grunn til å berømme taxisjåføren for vedkommendes innsats. Så noen ord om arbeidsdelingen mellom Moss og Follo politidistrikter. Det er i Moss politidistrikt, som også i Follo politidistrikt, kontinuerlig aktiv tjeneste. Dette betyr at lensmannskontorene inngår i tjenesteordning ved Moss politistasjon og dekker hele politidistriktet. I politiets patrulje befant det seg en tjenestemann fra Moss og en lensmannsbetjent. Slik situasjonen er beskrevet, synes det ikke som om politiet kunne ha grepet inn tidligere, heller ikke om utrykningen hadde skjedd fra Ski politistasjon, jf. det faktum at stedsangivelsen ved den første meldingen var unøyaktig og kom hele 17 minutter etter at alarmen i taxien var utløst.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-11-21:
Selvfølgelig er voldtekt uakseptabelt, og selvfølgelig skal det reageres på det. Det jeg har måttet gjøre i denne situasjonen, er å innhente informasjon. Det som har skjedd, er at politiet i Moss har innhentet logg og lydlogg fra Oslo Taxi. Her framkommer det at det gikk hele 17 minutter fra alarmen ble registrert hos Oslo Taxi til politiet i Moss ble varslet. Det er ukjent hva grunnen til dette er. Lydloggen gir ellers ingen indikasjon på hva som skjer i drosjen. Så rykker politiet ut, og de søker tilleggsinformasjon. Når de har fått den, kommer de raskt til stedet. Samtidig har alarmen ført til at en drosjesjåfør har kommet sin kollega til unnsetning. Det betyr at mange har gjort det de ut fra situasjonen har kunnet. Med den informasjonen jeg har, har politiet reagert så raskt som de kunne, gitt informasjonsbildet og informasjonsstrømmen. Hvis det er noe som kan effektiviseres i dette, vil vi selvfølgelig se på det. Jeg deler selvfølgelig representantens bekymring, og at vi med alle signaler skal slå fast at vi ikke godtar denne type overgrep. Men jeg vil i hvert fall i denne sammenhengen under enhver omstendighet rose åndsnærværet både hos vedkommende som trykket inn alarmknappen, og hos taxisjåføren som kom til stedet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-11-21:
Som det framgår av det materialet jeg har innhentet, forelå det ingen klar indikasjon på hva som hadde skjedd. Både Moss og Follo politidistrikter har opplyst at de ikke visste hva som hadde skjedd. Derfor gjorde man ikke det som er vanlig. Dersom det f.eks. kommer inn en melding om ran, er det rutine at man varsler omkringliggende distrikter. Jeg skal ikke gå nærmere inn i det materialet vi innhentet, men det er i hvert fall et faktum at politiet ikke har oppfattet situasjonen slik at det var voldtekt. De fikk meldingen etter 17 minutter. Hvis det er noe i dette som man i en god diskusjon med taxinæringen kan lære noe av, skal jeg sørge for at det selvfølgelig blir gjort, for vi er alle tjent med at absolutt alle gjør sitt beste. Jeg har den informasjonen jeg har fått, og basert på den har politiet gjort hva de har kunnet. Men kan vi lære noe, slik at vi neste gang i et samarbeid mellom alle gode krefter blir bedre, vil både representanten og jeg være meget tilfreds med at vi oppnår det.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-11-21:
Det ble startet et prøveprosjekt med voldsalarmer i 1997, og siden da har 1 880 klienter hatt alarm, og pr. i dag er 524 alarmer i bruk. Erfaringene med voldsalarm er gode. Alarmen ser ut til å ha en forebyggende effekt, og klientene rapporterer om større trygghet. Dagens alarm er montert i den voldsutsattes hjem og kan ikke brukes utendørs. Dette innebærer at den voldsutsatte får en begrenset bevegelsesfrihet og livskvalitet. Det er uakseptabelt at kvinner og deres barn på denne måten hindres i å ha et tilnærmet normalt liv i sitt eget nærmiljø. Det har derfor lenge vært et ønske om en mobil voldsalarm. Politidirektoratet er i samarbeid med Oslo politidistrikt i gang med å vurdere hvordan et prøveprosjekt med utdeling av mobile voldsalarmer skal iverksettes. Siktemålet er å finne fram til ordninger som kan iverksettes raskt, samtidig som de gir den voldsutsatte god trygghet. Første del av prosjektet vil bli iverksatt allerede i løpet av de to første månedene neste år. Samarbeid med vaktselskap vurderes som ett alternativ, men det er også aktuelt for politiet å påta seg ansvar for å operere alarmene direkte. Oslo politidistrikt har allerede fremmet forslag om dette. Gjennom de erfaringene som høstes i prøveprosjektene, vil det bli tatt standpunkt til hvilke ordninger som skal innføres på permanent basis. Dette vil vi måtte komme tilbake til så raskt som overhodet mulig.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-11-21:
Det vi vil gjøre nå, er å teste muligheter. Det kan innebære at vi prøver både GSM- og GPS-ordningene, som hver for seg har fordeler, men også noen ulemper, og at vi deretter trekker konklusjoner etter prøveperioden. Vi har selvfølgelig ikke nå tatt stilling til valg av alarmleverandør. Her kan flere firmaer være aktuelle. Vi tar sikte på å gjennomføre et prøveprosjekt i Oslo, supplert med testing i et mindre politidistrikt. Men det viktigste er at vi vet hva teknologien gir gitt at vi har forskjellige variabler, og at vi har et reaksjonsopplegg. Når vi så ser på hva som i sum vil gi best effekt av tilgjengelig teknologi, og man har et reaksjonsopplegg som fungerer, vil vi komme tilbake til dette med praktiske ordninger så raskt som mulig. Jeg kan forsikre representanten – jeg må vel ha lov til å si det som statsråd – at jeg personlig har et sterkt engasjement i dette. Det vet jeg at mange i politiet også har. Etter å ha møtt mange av de kvinnene som har vært utsatt for dette, vet jeg også hvor forferdelig deres livssituasjon er.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2001-11-21:
Nei, etter min kunnskap kan flere firmaer være aktuelle. Det er fordi, etter de opplysninger som er innhentet, vi har modeller som f.eks. er bygd på GSM, som vi vet dekker noen steder og ikke andre steder, og så har vi GPS, som vi vet dekker, men som ikke alltid gjør det hvis det er mye betong. Poenget her har vært å ikke vente på det ideelle, men å prøve ut det som er utrolig mye bedre enn å være stengt inne i sitt hjem, og så får vi se hva som i sum gir det beste resultatet. Men uansett vil resultatet bli at de kvinnene vi snakker om, får en mye større frihet i sitt daglige liv. Det er hele hovedhensikten med å teste det ut.
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2001-11-21:
Jeg vil stille følgende spørsmål til justisministeren: «Forrige helg ble en kvinnelig drosjesjåfør fra Oslo voldtatt ved Hobøl kirke. Drosjesentralen, som også kunne lokalisere hvor voldtekten skjedde, varslet politiet. Likevel brukte politiet, som rykket ut fra Moss, ca. 40 minutter på å komme fram til stedet. Politiet klarte dermed ikke å forhindre voldtekten. Hvorfor brukte politiet så lang tid på å rykke ut, og ville politiet ha kommet raskere til gjerningsstedet dersom Follo-politiet hadde rykket ut først?»
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2001-11-21:
Jeg takker justisministeren for svaret. Jeg må imidlertid tilføye at voldtekt er en meget alvorlig sak som jeg regner med har topp prioritet i politiet når det skjer. Jeg tror at justisministeren og jeg skal være enige om at dette ikke var godt nok håndtert. Vi hadde faktisk en sak der alarmen ble utløst i bilen, en bil som inneholdt en GPS-sender, og vi vet at kjøreavstanden mellom Moss og Hobøl er litt over tre mil. Slike signaler som man sender ut til innbyggerne om at politiet kan være på stedet i rimelig tid, holder ikke i denne saken. Jeg vil spørre statsråden: Mener virkelig statsråden at 50 minutter, eller opp mot det, er akseptabelt i en sak der man egentlig har gode indikasjoner på omtrent hvor stedet er?
Signe Øye (Arbeiderpartiet), 2001-11-21:
Jeg takker statsråden for svaret. En av begrunnelsene til politiet for at de brukte så lang tid, var at det er så mange småveier rundt Hobøl kirke. Nå bor jeg tilfeldigvis i Hobøl, så jeg kjenner veinettet der ganske godt. Men dette er jo ikke en spesiell situasjon. De fleste steder der det skjer noe, er det ganske mange veier som fører fram til akkurat der åstedet er. Og jeg vil igjen si at her var det mange ting som kunne ha vært gjort for å lokalisere stedet nærmere. Hvorfor hadde ikke politiet kontakt med taxisentralen underveis, slik at man kunne ha brukt den som en «lokalisator» for å komme fort fram? Jeg vil også spørre: Er det ikke slik at i en så alvorlig sak må flere distrikter samarbeide bedre seg imellom, slik at man kan være flere biler og dermed også komme fram til stedet raskere?
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2001-11-21:
Jeg har et spørsmål til justisministeren: «Det er dessverre et faktum at mange norske kvinner daglig utsettes for vold og trusler, noe som fører til redusert livskvalitet. Vil statsråden ta initiativ til at det iverksettes et prøveprosjekt hvor et antall utsatte kvinner utstyres med voldsalarmer?»
Jan Arild Ellingsen (Fremskrittspartiet), 2001-11-21:
Jeg takker for et positivt svar. Jeg synes dette er helt nødvendig, for det er klart at det er livskvaliteten til det enkelte mennesket som her står på spill. Det er jo slik at enkelte kvier seg for å forlate sine hjem av redsel for hvem de kan møte utenfor. I så måte vil mobile voldsalarmer kunne være et utmerket hjelpemiddel. Jeg registrerer òg at statsråden sier at man vurderer vaktselskap. I den forbindelse vil jeg gjerne spørre om statsråden vil ta initiativ til at flere vaktselskap kan bistå politiet i dette arbeidet, slik at man får flere referansepunkter å basere en permanent ordning på.