Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2008-05-08:
Pasientombudenes erfaring tilsier at behovet for bistand er minst like stort innenfor kommunehelsetjenesten, hvor faktisk 90 pst. av helse- og omsorgstjenestene utføres, som innenfor spesialisthelsetjenestens ansvarsområde. I fjor mottok pasientombudet 2 200 henvendelser som gjaldt manglende kommunehelsetilbud, og etter hva jeg kjenner til, har de også i mange tilfeller forsøkt å hjelpe selv om ikke dette var deres ansvarsområde enda. Pasientombudene skal arbeide for å ivareta pasientenes og brukernes behov, interesser og rettssikkerhet overfor den statlige spesialisthelsetjenesten og den kommunale helse- og sosialtjenesten for å sikre pasientenes og brukernes rettigheter og for å bedre kvaliteten på disse tjenestene. I møte med Statens helsetilsyn i 2007 fikk helse- og omsorgskomiteens medlemmer høre at påpekninger fra Statens helsetilsyn om systemsvakheter både i spesialisthelsetjenesten og i kommunehelsetjenesten i liten grad førte til omlegging av rutiner, og at organisasjonene i for liten grad var lærende. Komiteen forventer nå at helsetjenesten på begge forvaltningsnivåer tar henvendelsene fra pasientombudene om manglende tilbud og svakheter på alvor og systematisk arbeider for forbedringer. Komiteen støtter lovforslaget som nå er framlagt av Regjeringen, om en pasientombudsordning som omfatter både spesialisthelsetjenesten og kommunehelsetjenesten, og flertallet, med unntak av Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre, støtter at sosialtjenestelovens kapittel 5 om økonomisk stønad og kapittel 5A Kvalifiseringsprogram og kvalifiseringsstønad holdes utenfor den nye ombudsordningen. Regjeringspartienes medlemmer i komiteen ber Regjeringen vurdere dette inn under samme ordningen, men Fremskrittspartiet mener at det skal holdes utenfor, og at det ikke er rett tid å vurdere nye utvidelser før man ser om ordningen fungerer etter intensjonen med de nye oppgavene som nå tilføres. Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre presiserer at spesielt eldre omsorgstrengende og andre grupper som kan ha vanskelig for å få tilpassede tilbud i kommunehelsetjenesten, må sikres god bistand, og at sakene behandles raskt og fortløpende. Det er, slik disse partienes medlemmer ser det, viktig at alle som trenger det, får rask hjelp, og at avvisning av saker kun skjer på bakgrunn av en faglig vurdering og ikke på bakgrunn av for stort arbeidspress eller ressursmangel. Det er gjort beregninger om bemanningsbehov, hvor man har regnet med at en utvidelse av ordningen vil innebære at 110 000 personer som i dag mottar kommunale helse- og sosialtjenester, vil komme inn under den nye ordningen. Fremskrittspartiet antar at ordningen i tillegg også vil rette seg mot et uvisst antall omsorgs- og pleietrengende som i dag ikke mottar den tjenesten de har rett til. Antallet nye stillinger må derfor, slik Fremskrittspartiet ser det, allerede fra starten av være betydelig høyere enn de 25 som er foreslått, og som de andre partiene går inn for. Pasient- og brukerombudet skal ha rett til å uttale seg om forhold som hører inn under ombudets arbeidsområder, og til å foreslå konkrete tiltak til forbedringer, men uttalelsene skal ikke være bindende. Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti ser at dette kan være en stor svakhet ved selve ombudsordningen, og mener derfor at ombudet bør tillegges sanksjonsmuligheter når det avdekkes svikt i tjenestetilbudet og klare brudd på rettigheter, og at dette må føre til sanksjoner i de tilfellene som de ansvarlige ikke følger opp. Jeg vil spesielt framheve at Fremskrittspartiet ved flere anledninger har fremmet forslag om et eget eldreomsorgsombud og om et eget ombud for psykisk utviklingshemmede. Disse forslagene har aldri fått flertall i Stortinget. Men den ombudsordningen som vi har foreslått for psykisk utviklingshemmede, har fått støtte fra Kristelig Folkeparti. Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti og Venstre mener det er viktig at det også blir en oppsøkende virksomhet, slik at psykisk utviklingshemmede blir godt ivaretatt. Fremskrittspartiet kjenner til at det er store mangler innenfor eldreomsorgen, og at eldre pleietrengende i mange tilfeller har vanskelig for å nå fram med sine krav. Den nye pasientombudsordningen er ikke Fremskrittspartiets primære ønske, men subsidiært vil vi gå inn for lovforslaget, da forslagene om egne ombud som vi har fremmet det siste året, ikke har fått flertall. Fremskrittspartiet ser at ved at man etablerer en generell ordning framfor fragmenterte ombudsordninger basert på diagnosegrupper og alder, vil det være en utfordring å sikre alle likeverdig bistand. Eldre pleietrengende og grupper som ikke er i stand til å gi uttrykk for egne tjenestebehov, herunder personer med utviklingshemninger, demente og andre som ikke kan ivareta egne interesser, må sikres en formalisert brukerrepresentant. Fremskrittspartiet mener også at navnet bør være «pasient- og eldreomsorgsombud », da veldig mange som vil bruke denne ordningen, vil være eldre. Fremskrittspartiet har også foreslått at den fylkeskommunale tannhelsetjenesten skal innlemmes i ordningen allerede nå. Jeg tar opp Fremskrittspartiets forslag i saken.