Bror Yngve Rahm (Kristelig Folkeparti), 2001-04-26:
Vi behandler i dag en av de største og viktigste sakene i hele denne stortingsperioden. Delprivatiseringen og børsnoteringen av Statoil innebærer store endringer innen norsk olje- og gasspolitikk som skal være retningsgivende for mange, mange år framover. Parallelt med utsalg av SDØE-andeler snakker vi om den største omleggingen av petroleumsvirksomheten som har skjedd på 15 år, kanskje enda lenger. Hva vi gjør i dag, vil derfor få betydelige konsekvenser for landet vårt og for norsk økonomi i uoverskuelig framtid. Veivalgene som Stortinget nå gjør, er derfor av største viktighet. Jeg er glad for at det viste seg mulig å samle et bredt flertall bak det forliket som ligger i innstillingen. For enkelte politikkområder er det av største viktighet med solid og bred oppslutning for å sikre en robusthet som kan stå for ulike regjeringer og konstellasjoner i Stortinget. Petroleumspolitikken er et slikt område, og det resultatet som foreligger i dag, har en innretning som bør tåle skiftende politiske værforhold. Internasjonal petroleumsvirksomhet er i rask endring. Selskaper fusjonerer i et stort tempo og skaper store enheter med betydelig finansiell styrke. Det gir handlingsrom og mulighet for å operere på flere virksomhetsområder og i flere deler av verden. De omorganiseringer som Stortinget i dag vedtar, vil i større grad sikre at også Statoil gis mulighet til å delta mer aktivt i et internasjonalt marked. Selskapet gis større anledning til å handle raskt, basert på større frihet og en styrket finansiell situasjon. Hovedhensikten er å maksimere de verdier som norsk sokkel representerer, til beste for det norske folk, det norske samfunnet og for fremtidige generasjoner. Den hensikten er etter min vurdering godt ivaretatt gjennom det forliket som ligger til behandling i Stortinget i dag. Rammebetingelsene for Statoil har endret seg på 1980- og 1990-tallet. Fra å være et privilegert selskap og politisk instrument konkurrerer selskapet i dag på rent forretningsmessig grunnlag i liberaliserte markeder både internasjonalt og på norsk sokkel. Et helstatlig eierskap i Statoil har vært viktig og nødvendig, bl.a. i en oppbyggingsfase av norsk petroleumskompetanse. En videreutvikling av denne kompetansen forutsetter ikke lenger nødvendigvis et statlig eierskap, og de økonomiske og styringsmessige begrunnelser for helstatlig eierskap er ikke lenger relevante. Staten kan sikre sine inntekter ved andre virkemidler, og Statoil kan i dag øke sin verdiskaping på sokkelen ved en større grad av fristilling fra statlige bindinger. Det er likevel viktig å understreke at olje- og gassressursene på sokkelen fortsatt er å betrakte som statlig eiendom, og at staten må sikre framtidig kontroll og sty- ring av virksomheten. De omorganiseringer som i dag foretas, er ikke til hinder for dette. Det gjenspeiles bl.a. i at staten fortsatt sitter igjen med en betydelig eiermajoritet i Statoil. Mye av debatten har så langt dreid seg om omfanget av delprivatiseringen og hvor stor del av SDØE-porteføljen som skal legges ut for salg. For Kristelig Folkeparti har det først og fremst vært viktig å sikre at også salg av SDØE-andeler bidrar til å sikre økt effektivitet og verdiskaping på sokkelen, samtidig som statens inntekter sikres og maksimeres. I og med at SDØE har vist seg som et robust redskap for å sikre staten grunnrente, er det viktig at staten fortsatt beholder betydelige andeler i de store olje- og gassfeltene. Det har også vært viktig å sikre en noe større balanse mellom Statoil og Norsk Hydro ved tildeling og salg av SDØE-andeler enn det som var Regjeringens utgangspunkt. Jeg er derfor glad for at flertallet er enige om å øke prosentandelen som skal legges ut for salg, noe. Dette sikrer Statoil 15 pst., i tråd med Regjeringens forslag, mens 6,5 pst. kan fordeles mellom Norsk Hydro og andre selskaper, i tråd med de øvrige tre partienes synspunkter som inngår i forliket. Kristelig Folkeparti er opptatt av at sokkelen fortsatt skal være attraktiv for utenlandske interessenter og investorer. Vi har fokusert på de små selskapenes naturlige plass som en del av mangfoldet på norsk sokkel. Ikke minst er dette viktig i forhold til småfelter og haleproduksjon som ved hjelp av mindre selskaper kan bidra til en bedre ressursutnyttelse, og derigjennom økt verdiskaping på norsk sokkel. Alle disse hensyn er ivaretatt i flertallsinnstillingen vi har til behandling. Det legges i innstillingen opp til at det opprettes et nytt statsselskap som skal forvalte SDØE-porteføljen i utvinningstillatelser, rørledninger og landanlegg som staten beholder andeler i. Flertallet, inklusiv Kristelig Folkeparti, legger til grunn at selskapets mål først og fremst vil være å maksimere statens netto kontantstrøm i et langsiktig perspektiv, samtidig som det er en klar forutsetning at selskapet ikke skal utvikle seg til et tradisjonelt oljeselskap. Jeg er glad for at den innstillingen som i dag ligger til behandling, representerer et bredt kompromiss som er robust i møte med ulike konstellasjoner og regjeringer i framtiden.