trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2008-11-05:
Jeg har et spørsmål til statsråd Bjarne Håkon Hanssen. «I Fredriksstad Blad 14. oktober kan man lese at Sykehuset Østfold har vært gransket i forhold til selvmordstilfeller. Sykehuset har mottatt sterk kritikk fra Helsetilsynet både når det gjelder mangel på kompetanse hos de ansatte og mangelfull risikovurdering. Det fremgår at det er begått alvorlige brudd på helselovgivningen, og hittil i år har sykehuset meldt inn fem selvmord. Styrelederen uttaler at rapporten ikke er tema for styret. Vil statsråden sørge for at styret tar ansvar og følger opp denne alvorlige saken?»
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2008-11-05:
Jeg takker for svaret. Det hadde vel kanskje vært vel og bra hvis det var en misforståelse. Det som imidlertid stod i Fredriksstad Blad, og som jeg ikke har sett noe dementi av, er at styrelederen bekrefter at han er informert om rapporten, men at han ikke selv har lest den. Han sier videre når journalisten spør om hva han vil gjøre med saken, at han anser det som viktig at sykehuset skal være en lærende organisasjon, og at han forventer at de har en plan – og en plan for hvordan den skal gjennomføres. Det er jo det som får meg til å stille spørsmålet til statsråden om hvilken rolle styrene egentlig skal ha ved oppfølging av saker. Det har vært mange tilsynssaker de siste fire årene ved Sykehuset Østfold når det gjelder selvmord. Det har vært oppfølging, men oppfølgingen har altså ikke ført til resultater. Det er ganske alvorlige tilfeller, ikke bare når det gjelder selvmord – man kan også tenke seg alle de pasientene som ikke har fått nødvendig oppfølging. Hvorfor har ikke styret oppdaget dette under sine evalueringer og oppfølginger i styremøtene? Det er jo det jeg etterspør også.
Vigdis Giltun (Fremskrittspartiet), 2008-11-05:
Jeg takker også for det svaret, men det som bekymrer meg, er at dette har pågått i fire år, og avvikene er tydeligvis ikke lukket. Det er alvorlige tilstander når det er såpass mange tilfeller av selvmord, som viser seg kanskje å ha årsak i manglende kompetanse, manglende risikovurdering, osv. Det er også en kjensgjerning at det er veldig mye bruk av tvang innenfor psykiatrien i Østfold. Dette kan jo også vitne om manglende kompetanse. For et års tid siden hadde jeg et spørsmål til daværende statsråd Brustad angående ubesatte stillinger. Når det gjaldt psykiatere og psykologspesialister ved Sykehuset Østfold, var 50 pst. av stillingene ubesatt, og det var utstrakt bruk av vikarer. Veldig mange sånne ting kan føre til at tjenesten ikke er slik den skal være. Slik jeg ser det, i hvert fall, kan ikke styret ha fulgt opp og evaluert underveis at de tiltakene som er iverksatt, har virket. Hva mener statsråden om det?
Kenneth Svendsen (Fremskrittspartiet), 2008-11-05:
På vegne av Jan Arild Ellingsen, Per Sandberg og meg selv ønsker jeg å fremme et forslag om raskest mulig å starte planlegging, prosjektering og bygging av ny bro på rv. 80 mellom Løding og Vikan samt legge fram forslag om statlig finansiering i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett 2009.
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-05:
Mitt spørsmål går til utenriksministeren. Jeg synes det er rett og rimelig at det på en dag som denne reises spørsmål i Stortinget om det amerikanske presidentvalget. I natt er det skrevet historie. For første gang er en amerikansk president med afroamerikansk bakgrunn klar til å innta Det hvite hus. Det er en hendelse som gir håp til store grupper amerikanere, men også til folkegrupper over hele verden. Den nye amerikanske presidenten står overfor store utfordringer på hjemmebane. Han skal innfri løfter om å løse konsekvensene av en stor finanskrise. Han skal innfri viktige løfter om å skape tilgjengelige helsetjenester for alle amerikanere, ikke minst for de mange titalls millioner som står uten. Men håpet om en ny rolle også i verdenspolitikken er stort, og spørsmålet vi bør stille oss, er hvordan det amerikanske presidentvalget kan innvirke på mulighetene for å bekjempe vår tids største etiske utfordringer, nemlig ekstrem fattigdom og ekstremt vær. Mitt spørsmål til utenriksministeren går langs disse linjer. Hvordan kan den norske regjering tenke seg å arbeide med den nye amerikanske administrasjonen når det gjelder å løfte disse store spørsmålene i internasjonal politikk over i et bedre spor enn det de har vært under den sittende amerikanske administrasjonen?
Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2008-11-05:
Den nyvalgte amerikanske presidenten har jo lagt stor vekt på aktivt diplomati og internasjonalt samarbeid og folkerett i sin utenrikspolitiske linje. Det er jo på den ene siden veldig viktig og gir grunnlag for håp, men han har også lagt vekt på en ny politikk i forholdet til Irak og i forholdet til Afghanistan som også kan komme til å berøre europeiske land og europeiske bidrag inn mot internasjonale operasjoner. Regner utenriksministeren med at nyvalget i USA vil få konsekvenser og utfordringer for norsk medvirkning i løsningen av disse viktige internasjonale oppgavene?
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-11-05:
For å spare tid vil jeg slutte meg til representanten Høybråtens omtale av nattens begivenhet – den er historisk på mange måter. Alle som er opptatt av politikk i hele verden, har fulgt den amerikanske kampanjen. I natt fikk vi resultatet, og det er et historisk resultat. Noe som er veldig viktig, er Obamas kommunikasjon om håp – ikke splittende retorikk, men samlende retorikk, og en inspirasjonstale som strekker seg over de politiske skillelinjene. Jeg tror det er mye å lære av det, og det er også helt avgjørende for de oppgavene han nå står foran. Så er jeg enig med representanten Høybråten i at de spørsmålene han peker på, er vår tids store spørsmål. Det er min holdning at disse spørsmålene blir ikke løst, man får ingen framgang her om ikke USA er en del av løsningen – de kan ikke være en del av problemet. Så må vi advare mot å tro at dette valget over natten vil endre amerikansk politikk og kurs. Obama var selv i sin tale i natt opptatt av at det måtte velges skritt for skritt, steg for steg – ikke ett år, kanskje ikke én periode, men lenger. Det er noen store, kompliserte prosesser vi skal inn i. Norge har søkt å holde kontakten med de to kampanjene gjennom alle disse månedene. Vi har et godt nettverk inn mot dem, og vi kommer fra første stund til å bruke de sjansene vi har, i en ellers ganske tett strøm av folk som ønsker å få det nye lederskapet i tale. Vi er blant dem, og vi ønsker å gjøre det på de områdene hvor også Norge har noe å bidra med. Vi må ha USA med i oppløpet mot København. Både McCain og Obama var opptatt av å gjøre et nytt løft på klimaområdet. Det må de holdes ansvarlig for på en positiv måte. I fattigdomsbekjempelsen må vi ha USA med – det henger jo sammen med klima, og det henger sammen med løsningen av finanskrisen. Så jeg kan forsikre om at for Norge er USA vår viktigste allierte. Vi skal bygge ut kontaktnettet med den nye administrasjonen fra dag én, med utgangspunkt i hva Norge kan bidra med, og hvor Norge kan samarbeide, fortsatt og dypere, med USA.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-11-05:
Jeg tror vi kommer til å se et mer innflytelsesrikt USA, for vi kommer nå til å bli imponert over det som virkelig inspirerer oss med USA – den kreative kraften, hele bredden av hva USA står for, eksemplets makt, og ikke bare den militære makten, selv om den militære makten også er viktig, ikke minst for oss som allierte gjennom NATO. Norge vil aktivt gå i dialog med USA på disse to områdene som representanten nevner. Vi har etterlyst større grad av vilje til å dele oppgaver og engasjere allierte fra USAs side. Hvis og når den viljen kommer – og det er sannsynlig – kan vi ikke vende ryggen til. Vi må også være åpne for å bidra. Det handler om bidrag langs en veldig bred skala. Afghanistan er for oss prioritet nr. 1 av de to områdene som representanten nevnte, for der er vi engasjert. Og det er nå en veldig viktig omfokusering på gang blant bidragsyterne. Der vil den nye presidenten komme midt inn i en prosess hvor Norge er veldig godt skodd for å bidra, og det vil vi bruke anledningen til fra første dag.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-11-05:
Jeg velger å vektlegge den nyvalgte presidentens sterke betoning av multilateralt samarbeid, internasjonal rett, bindende avtaler og en fokusering av den påvirkning USA kan ha på verdens utvikling gjennom aktiv deltagelse i de organene. At en amerikansk president i krisetider må være lyttende og i dialog med folk som er urolige for arbeidsplasser som følge av internasjonal konkurranse, er naturlig. Begge kandidatene har vært det. Vi kjenner det også igjen fra vår eget politiske miljø. Men jeg forventer faktisk at USA kommer til å være en positiv og kreativ kraft også i videreføringen av WTO-arbeidet. Vi merker oss at dette arbeidet har pågått i hele høst på ekspertnivå. Det kommer til å pågå i hele desember opp mot den nye amerikanske administrasjonen, og jeg tror vi skal kunne komme i godt inngrep med den administrasjonen også på dette området. For USA har så mye mer å tape på at denne ordningen bryter sammen, enn de utfordringene vi alle kommer til å møte ved en ny avtale som særlig skal være gunstig for fattige land.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-11-05:
Jeg slutter meg til den beskrivelsen representanten Solberg gir. Jeg er glad for at hun er glad for nattens resultat. Jeg mener at USAs innflytelse i verdensorganisasjonene vil øke ved at disse organisasjonene blir mer representative, at de fanger opp nye land som i dag er sentrale i internasjonal økonomi og internasjonal politikk, men som kanskje ikke var det da disse institusjonene ble laget. Slik at reform, inkludering og bredere deltakelse kan kanskje gi USA og andre vestlige land relativt sett mindre innflytelse, men reelt sett økt innflytelse, fordi organene får større betydning. Jeg leser i alle fall av den nyvalgte presidentens retorikk rundt dette, at det trekker i den retningen, nemlig et bredt engasjement. Dette er USAs styrke: engasjementspolitikk – overfor allierte, overfor motstandere og overfor de institusjonene USA faktisk var helt instrumentell i å skape. Vi vil også på dette området ha et nært samarbeid med USA når det nå skal tenkes nytt i månedene som kommer.
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-11-05:
Jeg gleder meg både over det og over representanten Sponheims kjærlighetsliv på dette området, som jeg – uten at man misforstår – vil slutte meg til.(Munterhet i salen) Det er ingen tvil om at klimaspørsmålet, fornybar energi og energisikkerhet ikke kan løses uten USAs kloke hoder. USA har de kloke hodene. De har gjennomført fundamentale transformasjoner på teknologisiden tidligere, og det gir grunn til optimisme om USA slipper det potensialet løs. Men jeg mener det er viktig å komme tilbake til den nyvalgte presidentens ord i natt om at dette vil ta tid. Det er krevende prosesser å snu, men han har i sin valgkamp pekt på at deler av løsningen for USAs krise nå ligger i miljøteknologien, i nye måter å gjøre ting på, og ikke minst i å velge et annet energispor som gjør USA mindre avhengig av de fossile brenslene, og mer nyskapende i å finne de nye energiformene. (Munterhet i salen)
Jonas Gahr Støre (Arbeiderpartiet), 2008-11-05:
Det er et viktig spørsmål og et viktig signal fra dette valget. For det første er det et signal om at i USA er alt eller det meste mulig. Det er amerikanere på representantens og min alder som har vokst opp med at de ikke kunne sitte på benker fordi de var av en bestemt hudfarge. I dag er det valgt en afroamerikansk president, en svart president, i USA. Jeg tror det kommer til å ha en enorm signalvirkning – ikke bare etter denne natten. Nå skal vi se en farget amerikaner representere USA på alle scener, de nasjonale, rundt om i USA, og i internasjonale sammenhenger. Det har vi sett mange vitnesbyrd om fra amerikanere selv – ikke minst fra dem som har stemt fram dette skiftet, og mange av dem har for første gang i livet gått til stemmeurnene i troen på at demokratiet faktisk betød en mulighet for dem, og at det ikke bare var noe for andre. Det tror jeg også sender et signal til hele verden, til alle minoriteter, om at det er mulig, og til alle majoriteter om at de må holde den muligheten åpen, for det er i fellesskapets interesser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2008-11-05:
Vi vil alle slutte oss til gratulasjonene til Barack Obama. Det er klart at på noen områder har han vært veldig tydelig på å ville forandre, særlig amerikansk utenrikspolitikk. Det gjelder kanskje først og fremst spørsmålet om internasjonal frihandel, hvor Obama gjennom hele valgkampen har vært tydelig på en mer proteksjonistisk linje, til tross for at det pågår forhandlinger om en bred internasjonal frihandelsavtale som vil være viktig ikke minst for den tredje verdens muligheter til å komme seg ut av dyp fattigdom. Hvordan ser utenriksministeren på muligheten for å få på plass en bred frihandelsavtale som gir rom for de fattige landene, med de relativt dystre signalene om mer proteksjonisme fra den nyvalgte amerikanske presidenten?
Erna Solberg (Høyre), 2008-11-05:
Dette er jo tiden for spekulasjoner om hva som kommer i USA, og hvilke endringer som måtte dukke opp. Jeg tror vi alle er fornøyd med at valgkampen er over. Det har vært anstrengende for mange av oss som har hatt interesse for dette. Men det er også stor spenning knyttet til hva som skjer. Noe som er interessant å se, er at også demokratene i Obama-leiren i amerikansk politikk har utrolig sterke forventninger til hvordan vi skal møte en ny president. De har en forståelse av at de skal få en sterkere plassering i verdensbildet, fordi problemet har vært Bush, ikke en del amerikanske posisjoner. På samme måte har vi store forventninger til å møte en ny president som skal gi oss nye svar og større deltakelse. Da kommer på mange måter én hovedutfordring tilbake igjen på dagsordenen, og det er reform av FN. Fordi FN leder verdensordenen, som er Regjeringens mantra i mange sammenhenger, er et av problemene for øyeblikket at FN ikke leder, og USA har fylt et vakuum i ledelse(presidenten klubber) kanskje på feil måte – der ligger utfordringen. (presidenten klubber)
Lars Sponheim (Venstre), 2008-11-05:
Det er flott å kunne starte denne spontanspørretimen med å dele gleden over de forventninger Obamas forandringer kan medføre for oss alle. Hvis jeg skal få lov til å komme med et vitnesbyrd, er det om en livslang kjærlighet til Amerika og det amerikanske folk, og at jeg i dag kan få avløst åtte års kjærlighetssorg. Det er en god følelse, må jeg si! Men så er det alle de forventningene vi har til hva dette kan representere. Jeg vil iallfall sette ord på en viktig forventning, som jeg virkelig har fulgt nøye med på i valgkampen til Obama, og det er hva dette kan representere av endring i amerikansk energipolitikk og bruk av fornybar sektor. Tenk hva som kan skje når amerikanske hoder, forskningsmiljøer og industriell kapasitet settes inn med Obamas entusiasme! Det kan være starten på noe stort. Det er jeg helt sikker på at utenriksministeren også gleder seg over.
May-Helen Molvær Grimstad (Kristelig Folkeparti), 2008-11-05:
Martin Luther King skisserte i sin kjente tale «I have a dream» ein draum om at hudfargen ikkje skal avgrense kva moglegheiter ein skal ha i samfunnet. Det sterke raseskiljet heldt dei svarte nede, både når det galdt moglegheiter til udanning, til å sikre helsa og til å få eit godt menneskeverd. Det blei sagt at dei ikkje hadde det same menneskeverdet som dei kvite. I dag har draumen til Martin Luther King blitt verkelegheit. Mange trudde at det aldri ville vere mogleg å få ein svart president i USA. Men med valet av Barack Obama har ein vist at svarte har moglegheita og er like gode og dyktige som alle andre. Kva slags signaleffekt trur utanriksministeren dette valet vil ha for dei svarte eller minoritetane sin posisjon, og deira moglegheit til å kunne vere med og ta ansvar og jobbe og utgjere ein forskjell?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-11-05:
La også meg benytte sjansen til å gratulere vår nære allierte, USA, det amerikanske folket og Barack Obama med det historiske valget av den 44. presidenten i USA. Så til noe helt annet: kommuneøkonomi. Mitt spørsmål går til kommunalminister Magnhild Meltveit Kleppa. Vi er nå i en situasjon hvor kommunene er langt inne i budsjettprosessene, i gang med å planlegge den økonomiske aktiviteten til neste år. Man har etter Fremskrittspartiets syn et statsbudsjett å forholde seg til som det er veldig vanskelig å se noen realisme i, ikke minst i forhold til de skatteanslagene det der opereres med. Man legger i realiteten i statsbudsjettet opp til en ganske formidabel vekst i skatteinngangene neste år. Dette er forutsetninger som kommunene nå planlegger ut fra. Samtidig hører vi flere kommuner som melder om problemer med å få frem kapital til å bygge nye sykehjem og skoler. Etter Fremskrittspartiets syn er det helt nødvendig, når vi nå får de reelle virkningene av finanskrisen, å styrke kommuneøkonomien. Derfor gjør Fremskrittspartiet det. Vi styrker kommuneøkonomien med nærmere 5 milliarder kr til neste år, samtidig som vi ser behovet for å øke tilskuddsordningen og rentekompensasjonsordningen for å dra i gang utbygging av kommunal sektor. Ser ikke statsråden noe som helst behov for å styrke kommuneøkonomien når vi nå får realvirkninger av finanskrisen også i Kommune-Norge?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-11-05:
Jeg registrerer at statsråden ikke svarer på spørsmålet, men bare viser til disse litt små beløpene som ligger i statsbudsjettet, med rentekompensasjonsordning for skole- og kirkebygg som i realiteten kun beløper seg til 62 mill. kr til neste år – altså ikke det helt store å snakke om. Dersom det er slik at kommunene må vente til revidert nasjonalbudsjett for å få ryddet opp i en lavere skatteinngang og for å få stilt til rådighet kapital for å bygge Kommune-Norge, må det jo være bedre at vi møter den økte ledigheten som vi ser for oss til neste år, med å la kommunene investere i nye sykehjem og nye skoler, enn å utbetale trygd til arbeidsledige bygningsarbeidere. Ser ikke statsråden at dette er et poeng, en offensiv måte å møte de utfordringene vi sannsynligvis står overfor til neste år, istedenfor å vente til arbeidsledigheten slår om seg og blir en realitet, noe som i stor grad, dessverre, også kommer til å ramme Kommune-Norge?
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2008-11-05:
Statsråden har muligheten nå til å si klart ja eller nei, ikke tone dette ned og prate seg bort fra sakens kjerne. Er det slik å forstå statsråden at ingen kommuner som nekter å ta i bruk eiendomsskatt, vil bli nektet skjønnsmidler, eller vil få redusert tildeling av skjønnsmidler, for 2009? Er dette stående og gjeldende politikk for denne regjeringen, så er det veldig flott om statsråden klargjør det her og nå, helt tydelig. For dette er en viktig del av lokaldemokratiet. Ja eller nei til eiendomsskatt og prioritering av hvordan man eventuelt skal bruke penger, er en viktig del av den lokalpolitiske debatten. Jeg trodde virkelig at Senterpartiet var et parti som var tilhenger av lokaldemokrati, lokal beslutningsrett. Når man nå ser den vanskelige økonomiske situasjonen kommunene går inn i i 2009, vil det være helt uholdbart dersom kommunene skal bli tvunget til å innføre eiendomsskatt. Ja eller nei ønsker jeg som svar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg følgjer nøye med på det som no skjer i kommunesektoren. Eg må seia eg var veldig fornøgd med å kunna leggja fram eit budsjett som betyr 8,4 milliardar kr meir til kommunane neste år i forhold til i år, som betyr at ei låneordning for vedlikehald av både skular, symjebasseng og kyrkjebygg er på plass, og som betyr at det òg er tilskott til 1 000 nye omsorgsbustader/sjukeheimar og 1 500 utleigebustader. Budsjettet for neste år blir krevjande, ikkje minst på grunn av kostnadsveksten for 2008 og sjølvsagt òg fordi det no er utryggleik. Er det noko som er sikkert, er det at det er mykje utryggleik akkurat no. Representanten nemnde skatteanslaget. I budsjettet legg Regjeringa til grunn ein samla skattevekst på 3 pst. for kommunar og fylkeskommunar. Det er vårt beste anslag. Så er det òg ei side som vert følgd nøye. Det er moglegheit for endring i revidert budsjett. Det er vanleg at vi ser på det då. Så nemnde representanten òg moglegheita til å få lån i Kommune-Noreg. Det er heilt openbert at skal kommunane få del i dei låneordningane som no er lagde inn i budsjettet for 2009, og skal dei ha moglegheit til å utøva si verksemd på best mogleg måte, er dei avhengige av ein velfungerande lånemarknad. Det er òg ei side som Regjeringa no følgjer svært nøye.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg tek avstand frå utrykket venta og sjå. Det som eg streka under i mitt svar, er at det faktisk er lagt fram tiltak i dette budsjettet som eg meiner det er viktig å få til å fungera frå 1. januar. Byggenæringens landsforening, f.eks., var svært positiv til budsjettet 7. oktober. Den vanskelege situasjonen kan anten forverra seg eller forbetra seg. Eg er ikkje klar til å gi mi tilslutning til 5 milliardar kr i pluss her og no, sjølv om Framstegspartiet føreslår det. Lat oss no sjå korleis budsjettet fungerer. Så får vi ha vår beredskap, og så må vi engasjera oss. Det aller viktigaste no både for kommunane, for mange innbyggjarar i dette landet og for mange som er redde for arbeidet sitt, er å få ned renta, og Stortinget har slutta seg til Regjeringas forslag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Lat meg aller fyrst seia at Regjeringa er oppteken av å sikra at kommunane har velfungerande lånemarknad å halda seg til. Kommunalbanken driv framleis med utlån, men dei kan møta bremsing i sin utlånsvekst på grunn av kravet til eigenkapital. Eg har hatt møte med Kommunalbanken, Kommunekreditt, KS og fleire andre nettopp for å vera oppdatert og for å kunna gjera dei nødvendige tiltaka i lag med Regjeringa. Når det gjeld Kommunekreditt, er dei i ein spesiell situasjon. Dei er åtte av Eksportfinans og høyrer formelt inn under Nærings- og handelsdepartementet. Det er sjølvsagt samtalar òg på tvers av departementa, for det er viktig å sikra Kommunekreditt slik at det er konkurranse blant dei to viktigaste aktørane i kommunesektoren.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg er faktisk litt usikker på om representanten Tørresdal har følgt med på det som eg har sagt i samband med framlegginga av statsbudsjettet. Eg har aldri lagt skjul på at eg på den eine sida meiner at 8,4 milliardar kr i pluss, som faktisk er meir enn kommunane kunne forventa ut frå varsling i mai i kommuneproposisjonen, utgjer ein stor forskjell. På den andre sida meiner eg ikkje det sløkkjer alle sorger eller løyser alle utfordringar til neste år. Så har eg no òg reist rundt i mange kommunar. Eg møter bekymringar, sjølvsagt, på den eine sida – men hugs vi har ein verre situasjon no, faktisk, meir uro enn i oktober. På den andre sida er det òg mange som seier at det kunne ha vore verre dersom vi ikkje hadde hatt ei regjering som viser at ho satsar på fellesskapet. Eg kan då roa Tørresdal med at eg følgjer med på situasjonen kvar einaste dag.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Svaret er nei. Statsbudsjettet har ikkje gått ut på dato. Så kan eg bekrefta at eg er einig med KS i at det er viktig å følgja situasjonen nøye. Eg trur òg Kongshaug bør lesa reaksjonane frå KS då statsbudsjettet vart lagt fram. Sitata frå Hedmark og Oppland viste også at situasjonen i kommunane er veldig forskjellig. Det var faktisk òg nokre som reiste seg opp på KS-konferansen i Hedmark/Oppland og var fornøgde fordi dei faktisk hadde fått meir enn dei hadde venta. Eg besøkte representanten sitt eige heimfylke denne veka. I Gjemnes kommune, som har ein krevjande økonomi, var dei veldig fornøgde med at dei no fekk del i låneordningar og kunne rusta opp Gjemnes skule. Eg trur eg skal gjenta det ein gong til: Alle utfordringar er ikkje løyste til neste år, alle sorger er ikkje sløkte. 8,4 milliardar kr utgjer ein forskjell. Vi følgjer veldig nøye med, for vi er ei regjering som er oppteken av å styrkja fellesskapet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg er imponert over alt kommunane har fått til på dei tre åra som no har gått, at dei i 2006 og i 2007 sørgde for at 35 fleire ungar kvar dag fekk plass i barnehage, at dei sørgde for 15 nye tilsette i pleie- og omsorgssektoren kvar einaste dag dei to åra. Så er det, som Thomsen her peika på, framleis utfordringar. Det er slik at mange kommunar har kostnadsvekst, men òg går i pluss til neste år. Det er altså ei låneordning som i alle fall nokre kommunar no skal kunna bruka – 2 milliardar totalt neste år på skular og basseng. Eg er ikkje så detaljorientert om Lørenskog. Eg ser at Lørenskog no tek eit tak for sine vanskelegstilte på bustadmarknaden. Det er veldig bra.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg meiner at eg den gongen svarte at Husbanken kom til å gje ei fullstendig oversikt over kva for prosjekt dei har vore inne i. Det har òg vorte gjort frå Husbanken si side, og det viste seg jo at den framstillinga som hadde vore i fleire media, var sterkt overdriven. Husbanken har følgt opp det engasjementet som dei har hatt. Altså: Dei har lånt til burettslag, som har lånt vidare, som har gjort at det her er enkeltpersonar som har kome i ei gjeldsklemme. Slik skal vi ikkje ha det. Husbanken har gått direkte inn i konkrete prosjekt for å bidra til å rydda opp, både i Tromsø og i Verdal. Det er òg slik at det går føre seg eit kartleggingsarbeid for å sjå kor stort det totale omfanget er på denne sektoren. Så snart vi har den oversikta, skal vi òg sjå på nødvendige endringar på lovsida. Det er slik at både Forbrukarrådet, eigedomsmeklarar og mange andre allereie har vore inne i ein dugnad. Heile prisen skal fram, for her har vi jo eit av dilemma når folk vurderer om dei skal kjøpa seg inn i eit burettslag. Det eg kan seia, er at dei eksempla som her vert omtalte, har vist at det var nødvendig å reagera både overfor Husbanken og andre, og at det òg er nødvendig for dei som kjøper seg inn i eit burettslag, å vurdera nøye og få med seg alle detaljar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg meiner at Husbanken har ei viktig rolle, og eg trur Husbanken i den situasjonen som landet no er i, vil få ei viktigare og tydelegare rolle i 2009. I Soria Moria-erklæringa legg Regjeringa til grunn ein svært ambisiøs bustadpolitikk, og eg er glad for å seia at det er mange punkt som faktisk blir oppfylte i budsjettet for 2009. Vi tek viktige skritt vidare. Det aller viktigaste er ei ny og forbetra bustøtte, som vil bety at 50 000 fleire husstandar frå 1. juli vil få høve til å få nøkkelen til ein tryggare heim. Det vil få følgjer for utleigemarknaden, fordi det gjev tryggleik både for dei som leiger ut, og for dei som leigar, og det vil bli fleire(presidenten klubber) utleigebustader … (presidenten klubber)
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg trur eg skal retta ein spesiell takk til representanten for dette spørsmål, fordi eg har merka at det er uro blant mange minstepensjonistar når det gjeld bustøtta. Lat meg seia at bustøtta blir utbetalt med bakgrunn i likningstala. Derfor skal ingen på dette tidspunktet merka endringar i forhold til trygdeoppgjeret. Når det gjeld trygdeoppgjeret, er det sagt at det kan oppstå uynskte reduksjonar overfor grupper av pensjonistar. Det er ei sak som Regjeringa skal koma tilbake til. Det er altså noko som Regjeringa og forhandlingspartane i samråd har blitt einige om korleis skal skrivast, og Regjeringa har eit oppdrag å følgja. Det er ingen grunn til uro på dette tidspunktet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg trur ikkje det ligg til kommunalministeren å uttala seg om boligskatt i dette forum. Det er det andre i Regjeringa som handterer. Eg står bak det Regjeringa føreslår. Men eg forstår at representanten Høie ikkje har fått med seg at Regjeringa faktisk har eit sterkt engasjement for ein meir sosial bustadpolitikk. Det kjem bl.a. fram i statsbudsjettet for 2009. Der føreslår vi ei ny og forbetra bustøtte, som gjeld 50 000 husstandar, og vi føreslår tilskot til 1 500 nye utleigeboligar, der det er mogleg å binda renta i Husbanken i 20 år. Og så må eg få lov til å seia at Husbanken er eit svært viktig verktøy for Regjeringa i denne tida. Husbanken har fått beskjed av meg om å utnytta sitt handlingsrom, slik at fleire unge kan få høve til å finansiera sine lån i desse dagar.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Det er veldig fint at Høgre er oppteke av både kommuneøkonomi og det lokale sjølvstyret, og at Høgre no følgjer nøye med på dei kutta som mange kommunar må vurdera. Eg tykkjer nok at Høgre òg bør ta med at situasjonen i Kommune-Noreg i dag er noko annleis enn under Bondevik II, t.d. når det gjeld talet på kommunar som må følgjast spesielt opp av fylkesmannen fordi kommuneøkonomien er ekstra krevjande når dei ikkje har budsjettet sitt i balanse. På ROBEK-lista var talet på eit tidspunkt under Bondevik II 118, no er det 43. Det utgjer ein stor forskjell. Det kan godt vera at det er fleire som kjem inn i 2009, men likevel. Så til eigedomsskatt: Det er mest slik at eg kunna ha lyst til å gratulera Høgre med ein vellukka kampanje landet rundt. For eg har heilt uventa blitt tildelt nokre overskrifter i ulike aviser, i retning utidig press frå Kleppa, Kleppa pressar kommunane og mange andre overskrifter, fordi eg skal ha gjeve nye retningslinjer til fylkesmennene for tildeling av skjønsmidlar. Det er ikkje tilfellet. Eg har endra retningslinjene for 2009 på eitt punkt. Det er at eg har bede fylkesmennene gjera merksam på at avgiftsinntekter ikkje inngår i berekninga av kommunane sine frie inntekter, på same måten som eigedomsskatt heller ikkje gjer det.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Denne regjeringa legg til grunn, som den førre regjeringa, at eigedomsskatt er ein frivillig skatt. Denne regjeringa legg til grunn, som den førre regjeringa, at det er lokale styresmakter som har ansvaret for eigen økonomi. Det blir òg spegla av i dei retningslinjene som departementet har sendt til fylkesmennene, og som nettopp er meint å ta vare på lik vurdering i embeta. Så må eg få lov til å seia at det som Erna Solberg bl.a. la til grunn, var følgjande: Fylkesmennene bør vera varsame med å dela ut skjønsmidlar til kommunar som ikkje utnyttar sitt eige inntektsgrunnlag, eller som set seg imot ei gjennomføring av forsvarlege utgiftsreduserande tiltak. Det er altså ei understreking av den totalvurderinga som fylkesmennene skal føreta, og som er identisk med det den førre regjeringa gjorde.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Det er altså slik at eigedomsskatt er ein frivillig skatt som det er opp til den enkelte kommunen å avgjera om dei vil innføra. Svaret på det spørsmålet er: ja. Så er det då slik at skjønsmidlar er midlar som fylkesmennene har til disposisjon overfor enkeltkommunar etter ei totalvurdering. På det punktet gjeld framleis det som no har stått i retningslinjene i fleire år, nemleg at det er kommunane sjølve som må avklara kva verkemiddel som skal nyttast for å oppnå ein økonomi i balanse og ei god drift av kommunen. Det betyr at kommunane sjølve òg må vurdera både sitt inntektsgrunnlag og eventuelle kutt i utgiftene.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg var i Myklandsområdet den 29. august i år og fekk òg vera med i helikopter over området. Eg kjende brannlukta. Eg møtte folk som hadde stått på dag og natt. Eg er imponert over den store innsatsen frå lokalbefolkninga. Det er ikkje vanskeleg å skjøna uroa deira for framtida. I eit møte med Froland kommune vart eg orientert om situasjonen i kommunen og kva planar som no ligg føre. Dei ynskjer seg m.a. eit gjenreisingsfond på 10 mill. kr frå staten. Eg er einig i at situasjonen for Froland er vanskeleg, og at det kan vera nødvendig med statleg hjelp. Eg har difor vore i kontakt med landbruksministeren og miljøvernministeren. Regjeringa har enno ikkje konkludert om og i tilfelle korleis vi kan hjelpa kommunen i best mogleg grad. Spørjaren synest å meina at innsats frå skogbrannhelikopteret tidlegare ville ha avgrensa omfanget av brannen. Lat meg understreka at brannen vart av leiinga på staden rekna for å vera under kontroll dag éin, og innsatsmannskapet vart dimittert. Justisdepartementet opplyser at det var manglande ettersløkkingsarbeid i kombinasjon med generelt høg skogbrannfare og kraftig vind som var årsaka til at brannen fekk høve til å blussa opp igjen, etter at han var vurdert til å vera under kontroll. Då brannen på dag to vart meld ute av kontroll, vart begge tilgjengelege skogbrannhelikopter sende til Froland. Deretter vart det henta inn ytterlegare helikopterressursar, og ekstra mannskap vart stilt til disposisjon.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Eg kjenner ikkje denne rapporten. Eg skal setja meg inn i han. Lat meg understreka at den kontakten som var mellom ordføraren og sentrale styresmakter på dette tidspunktet, var med andre statsrådar. Rapporten ligg under justisministeren, så eg kan ikkje svara for dette no, men eg tok med nokre avsnitt etter påstandar frå spørjaren. Så vil eg på nytt understreka at eg ser at det kan vera behov for statleg hjelp. Eg hadde faktisk òg håpt at eg no skulle kunna vera meir konkret enn eg er, men eg synest spørjaren skulle vera roa av at eg arbeider med saka.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Det var sterkt å vera i Froland. Det var òg veldig nyttig, ikkje minst fordi eg møtte folk på staden som både hadde vore og var engasjerte i å få rydda opp i situasjonen og i å setja søkjelyset på framtida. Så hadde Froland kommune naturleg nok, i lag med fylkesmannen, som er Regjeringas representant i Aust-Agder, fylkeskommunen og andre, sjølv behov for å bruka noka tid, ikkje minst med omsyn til kven som skulle dekkja dei utgiftene som allereie var komne på, f.eks. til eit interkommunalt brannvern. Der trur eg ordførar Pedersen er godt fornøgd med departementets og fylkesmannens medverknad. Det var det viktigaste der og då. Så skal vi no konsentrera oss om framtida, og vi har altså eit arbeid i gang.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
Lat meg seia at eg er glad for at representanten Engeset heldt ved lag spørsmålet, for det var i Råde dette begynte, og det var greitt å kunna bruka noko meir tid på svaret, og dimed òg ha moglegheit til å sitera desse retningslinjene så direkte, noko som det ikkje var høve til innanfor den tida vi hadde på slutten av spontanspørjetimen. Når det gjeld skjønsmidlar for 2009, er det føreteke ein fyrste runde med tildeling. Eg ser ingen grunn til at det vert ei ny vurdering av dei. Så er det slik at fylkesmennene har halde nokre midlar igjen. Dei er pålagde å gjera ei totalvurdering etter å ha hatt kontakt med kvar enkelt kommune. Det betyr at når det gjeld den delen av potten som fylkesmennene har igjen, kan eg ikkje seia korleis midlane vert fordelte.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2008-11-05:
I denne saka har eg faktisk vore nøydt til å bruka nokre ord, fordi eg opplever at Høgre, med Råde som utgangspunkt for spørsmålet, har skapt tvil om fylkesmennene sine retningslinjer og Regjeringa si handtering frå fylke til fylke. Lat meg då understreka på nytt igjen: Det er lokale styresmakter som har ansvaret for eigen økonomi. Det betyr òg at det framleis er lokale styresmakter som skal gjera vedtak om det skal innførast eigedomsskatt eller ikkje. Eigedomsskatt er ein frivillig skatt. Men så er det nokre kommunar som er i ein vanskeleg situasjon, og som spør om skjønsmidlar. Eg antek at det heller ikkje er slik frå Høgre si side at dei går vekk ifrå dei retningslinjene som dei stod bak under den førre regjeringa, og som seier at det er forskjell på ein kommune som utnyttar handlingsrommet sitt på inntektssida eller eventuelt kuttar i utgifter, og ein kommune som ikkje vil gjera det.
Michael Momyr (Høyre), 2008-11-05:
Jeg har følgende tilleggspørsmål til statsråden: Vi ser nå mange eksempler på at finanskrisen fører til at kommunale investeringer utsettes eller stopper opp, på grunn av at institusjonene Kommunalbanken og Kommunekreditt har innført lånestopp. Allerede da vi behandlet tiltakspakken sist fredag, etterlyste Høyre en mer offensiv holdning til disse institusjonene. Jeg tillater meg å spørre statsråden om hva Regjeringen nå tenker å gjøre for å få Kommunekreditt og Kommunalbanken mer operative i forhold til kredittproblemet til norske kommuner.
Bjørg Tørresdal (Kristelig Folkeparti), 2008-11-05:
Det er første gang jeg har hørt kommunalminister Magnhild Meltveit Kleppa si at neste år blir krevende for kommunene. Det er bra at hun har fått den rette oppfatningen. Vi får mange signaler om at det sitter mange ordførere, kommunepolitikere og rådmenn rundt i Norges land og strever med budsjettene. Det er bra at kommunalministeren ser dette, men det er alvorlig at hun ikke gjør noe med det. Vi ser at det kommer til å bli mindre skatteinntekter, det kommer til å bli høyere utgifter, og det kommer til å bli kutt i kommunebudsjettene. Da er det alvorlig at ikke en flertallsregjering tar tak, legger kortene på nytt og tar situasjonen på alvor for å unngå at en må kutte lærerstillinger, kutte hjelpepleierstillinger, lage et dårligere tilbud i norske kommuner for neste år. Kan statsråden være så snill å se på tallene en gang til og si noe optimistisk til norske kommunepolitikere og gi noen penger nå og ikke vente et halvt år?
Leif Helge Kongshaug (Venstre), 2008-11-05:
Det registreres at statsråden har vært på besøk i Hedmark og Oppland og møtt kommuneforvaltningen i de to fylkene med beskjed om at de har grunn til å være fornøyd med tanke på neste års budsjett. Men hva er svaret? Jeg siterer fra Kommunal Rapport: «Vi må kutte 23 millioner i 2009. Det har vi aldri opplevd før, sa varaordfører Svein Erik Hilmen(Sp) i Nord-Aurdal. I Østre Toten må Sp-ordfører Hans Seierstad, som også er KS-leder i Oppland, kutte 10-15 millioner de neste par årene.» (Sp) I tillegg får vi bekymringsmeldinger fra KS om at konjunkturutsiktene er dystrere enn det som var lagt til grunn da budsjettet ble laget. KS frykter en skattesvikt i kommunesektoren for neste år – forutsetningene er med andre ord feil – og ber Stortinget oppjustere skattøren. Er statsråden enig med KS og undertegnede i at årets budsjett er akterutseilt og gått ut på dato?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-05:
Vi kan få vekk tåkelegginga ganske enkelt ved å seie at det ikkje vil verte oppretta eit elevregister der vi skal registrere individdata om t.d. seksuell legning eller religiøs oppfatning. Det er det ikkje lagt fram forslag om frå meg, det står ikkje i høyringsbrevet, og vi kjem ikkje til å gjere det, for det er ikkje ønskeleg. Den enklaste måten å avklare det på er kanskje å lese dei neste setningane, som Bent Høie ikkje las, frå høyringsbrevet. Han siterte nøyaktig to setningar frå høyringsbrevet, og så stoppa han. Det som står etter det han las, er følgjande: «Bestemmelsen om behandlingen av opplysninger i opplæringsloven og privatskoleloven bør etter departementets vurdering derfor endres slik at de gir hjemmel til samle inn og behandle slike sensitive personopplysninger. Disse opplysningene er det ut fra dagens formål ikke nødvendig å lagre på individnivå i den nasjonale databasen. De kan etter innsamling på individnivå bli lagret på aggregert nivå før de slettes.» Eg understrekar igjen: Det er ikkje aktuelt å lagre individdata om t.d. religiøse oppfatningar eller seksuell legning i ein database. Det vil vere heilt feil. Vi ber ikkje om ein slik heimel i forslaget, og vi kjem ikkje til å gjere det. Det vi derimot kjem til å fortsetje med, som vi gjer i dag, og som vi meiner er viktig, er t.d. å spørje elevar om dei har opplevd å verte diskriminerte på bakgrunn av si religiøse oppfatning, eller om dei har opplevd mobbing på bakgrunn av sin seksuelle legning. Det er det mogleg å spørje om i dag, og data vert lagra på aggregert nivå – det vil vi kunne ha moglegheit til. Men eg gjentek: Vi foreslår ikkje individregistrering, det er ikkje aktuelt.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-05:
Det er ikkje misvisande å vise til elevundersøkinga, for det er nettopp elevundersøkinga det representanten Høie og eg las frå, dreier seg om. Det er opplysningar som vi samlar inn som dreier seg om læringsmiljø, der ein spør elevar om dei t.d. vert mobba eller diskriminerte i skulen. Vi ber om ei moglegheit til å lagre ein del av dei opplysningane om læringsmiljø på aggregert nivå. Så ber vi om moglegheit til å lagre ein del andre opplysningar. Det kan t.d. dreie seg om spesialundervisning på individnivå, som står spesifikt nemnt, så ein kan samanlikne i kva grad spesialundervisning får effekt for seinare læring. I så fall skal det vere pseudonymisert, så ein aldri kan spore det tilbake til individ eller person igjen. Men eg er einig i at når uklarleik oppstår, har vi ein jobb å gjere. Derfor må vi ha brei kontakt om forslaget vidare, t.d. med Datatilsynet. Det må ikkje vere tvil om dette spørsmålet.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-05:
Eg kan garantere at vi ikkje på individnivå vil lagre eller registrere opplysningar om t.d. seksuell legning eller religiøse oppfatningar i eit sentralt register, slik det har vorte hevda i media og herfrå at vi vil gjere. Vi foreslår det ikkje, det er ikkje aktuelt. Men det eg derimot meiner er viktig, er at vi i ei anonym undersøking, som t.d. elevundersøkinga er, faktisk kan spørje elevar om dei vert mobba på bakgrunn av sin seksuelle legning f.eks., og ei rekkje andre spørsmål. Elevundersøkinga er på mange måtar ei arbeidsmiljøundersøking for elevane. Blant dei som har vore opptekne av at spørsmål om diskriminering og mobbing skal stillast er Elevorganisasjonen, Landsforeningen for lesbisk og homofil frigjøring og andre. Men ut frå personvernomsyn og fordi det er heilt unødvendig og feil, skal vi ikkje lagre den typen opplysningar i eit register.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-05:
Eg gjentek igjen: Vi foreslår ikkje å lagre den type personopplysningar på individnivå i eit register. Det er ikkje ønskeleg. Det ville vere feil. Eg kjem aldri til å fremje eit slik forslag. Eg har ikkje foreslått det. Eg er ueinig i det. Eg veit ikkje heilt korleis eg skal uttrykkje det tydelegare. Men eg er einig i at det har oppstått tvil i den offentlege debatten om det, og at både opposisjonen, Datatilsynet og andre har hevda det. Tvilen er i seg sjølv eit problem, for dersom ein f.eks. skal kunne spørje elevar om den slags og dei skal kunne føle seg trygge på at det ikkje vert lagra, men at det er for å få fram informasjon om mobbing eller diskriminering, må vi fjerne den tvilen. Det er ein jobb som eg må gjere framover. Dersom vi skal gå vidare med ei form for eit register som dette, må vi ha ein prosess med alle involverte. Vi må lukke alle dører for all tvil om at vi skal lagre den typen opplysingar på individnivå.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-05:
I Kunnskapsdepartementet har vi stor respekt for og tiltru til Datatilsynet. Eg har sjølv lese deira høyringsuttale. Eg meiner dei forstår forslaget vårt feil, fordi dei òg skriv at det skal opprettast eit slikt register, og at det er ei blankofullmakt. Men vi foreslår det ikkje, som eg no har lese frå vårt eige brev og forsikra om her. Derimot meiner eg det no er viktig at vi faktisk går inn i denne prosessen og for det første vurderer om det er behov for eit register etter høyringsuttalene, men ikkje minst, dersom vi skal gå vidare med det, fjernar all tvil, lukkar alle dører for ein mistanke om at det kan vere aktuelt å lagre ein type individdata om f.eks. seksuell legning. Det er 100 pst. klart for meg at det ville vere feil, ikkje ønskeleg, heilt unødvendig. Eg er imot det. Den type forsikringar må alle kunne ha dersom vi skal samle den type kunnskap på aggrerert nivå eller andre viktige opplysingar som kan bidra til ein betre skule.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-05:
Den typen opplysningar vil det vere komplett uaktuelt å samle inn om barnehagebarn. Å ro eller ikkje ro – det eg har gjort her, er jo å lese frå det vi faktisk har sendt på høyring. Eg vil gjenta den sentrale setninga: «Disse opplysningene er det ut fra dagens formål ikke nødvendig å lagre på individnivå i den nasjonale databasen. De kan etter innsamling på individnivå bli lagret på aggregert nivå før de slettes.» Det er altså ikkje foreslått, ikkje aktuelt. Men eg er einig i at tvil om den typen spørsmål er ei alvorleg sak, for det dreier seg om at menneske skal føle seg trygge, at ein skal kunne delta i undersøkingar utan at opplysningar vert misbrukte seinare. Derfor må vi ta dette med stort alvor i den vidare prosessen. Eg kjem til å ha tett kontakt med Datatilsynet, Elevorganisasjonen og opposisjonen på Stortinget og diskutere om vi skal leggje det fram, og i så fall korleis vi skal verte 100 pst. sikre på at viktige personvernomsyn vert varetekne.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-05:
Barnevernsbarn i institusjon har dei same rettane etter lovverket, f.eks. opplæringslova, som alle andre ungar i Noreg. Dei skal ha ein like god skulegang og tilbod om ei like god utdanning som andre. Ein av grunnane til at vi har vore aktive med å føre tilsyn, er at vi vil sjekke om dei faktisk får det. Det stemmer at det er avdekt, ikkje berre i Sør-Trøndelag, men òg andre stader, at barnevernsbarn på institusjon ikkje får det opplæringstilbodet dei har krav på. Det er òg grunnen til at vi har vore så opptekne av å sjekke det. Eg må jo dessverre seie at vi veit at det òg er andre barn i den ordinære skulen som ikkje får det opplæringstilbodet dei har krav på, og som ikkje får den spesialundervisninga dei skal ha. Det er veldig alvorleg. Det viktigaste vi kan gjere med det, er i første runde å sjekke og å avdekkje det. Deretter skal dei som har ansvaret for opplæringa i den enkelte kommunen eller fylkeskommunen, rette opp dei feila, og syte for at det opplæringstilbodet som dei har krav på, faktisk vert gitt. I siste instans vert det ei sak for oss om vi er nøydde til å gå inn og sjå på om det er noko med rettane eller sjølve opplæringstilbodet som ikkje er bra nok. Mi oppfatning er at lovverket på dette området er dekkjande, men at det er den praktiske oppfølginga, det som faktisk skjer ute i skulane og i dei enkelte kommunane og på institusjonane, som ikkje fungerer godt nok. Derfor vil eg krevje at det som no er avdekt ved fleire kontrollar, vert retta opp og følgt opp.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-05:
Sanninga er jo at det har gått altfor lang tid utan at ein eingong har avdekt at vi har den typen uakseptable tilstandar i barnevernsinstitusjonar når det gjeld opplæring, enkelte stader i Noreg. Det har vore viktig at vi faktisk sjekkar og får det på bordet. Så krev vi at dette umiddelbart vert teke tak i, vert retta opp, at lovverket vert følgt, og at ein gir det tilbodet ein skal. Det skal faktisk vere ein ordinær skulegang, og det skal vere dei same krava til elevane, den same støtta og den same hjelpa. Så får vi òg gå gjennom dette og sjå på om det er noko meir vi frå nasjonalt hald må gjere når det gjeld lovverk eller løyvingar. Men i første omgang er det viktigaste at dei får tilbod om den same skulen som fylka og kommunane klarer å tilby til alle andre – altså dei same krava og den same støtta.
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2008-11-05:
Det er stikk motsett. Det er på grunn av at det er for mange uakseptable tilbod og elevar som ikkje får det dei har krav på, at vi går inn for ei betydeleg styrking med omsyn til å føre tilsyn, altså å gjere kvalitetssjekkar, i budsjettet for neste år. Vi vil doble kapasiteten ute hos den enkelte fylkesmannen. Vi løyver ca. 5 mill. kr meir til å føre tilsyn med skulene i fylka. I tillegg aukar vi kapasiteten til å føre tilsyn med og sjekke dei private skulane, og fører det opp på nasjonalt nivå. Det er nettopp fordi vi treng betre kapasitet til å avdekkje den typen ting som ikkje berre er avdekt i Sør-Trøndelag, men òg andre stader. Det viktigaste vi gjer med det, er at vi systematisk tek opp feil som vert avdekte, med dei som har ansvaret, forklarer kva rettane er, gir støtte og rettleiing, og krev at det vert retta opp. Dersom vi ser at det ikkje er kapasitet til det, går vi vidare med tiltak på nasjonalt nivå, som vi har gjort på ei rekkje slike område.