trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Børge Brende (Høyre), 2016-03-02:
Jeg reagerer faktisk litt på tonen i det spørsmålet som nå stilles. Å begynne å beskylde andre for at man ikke forholder seg til menneskerettighetene og de konvensjonene vi har sluttet oss til, er faktisk ganske alvorlige beskyldninger. Jeg bygger mitt politiske arbeid på å forholde meg til de standarder som er satt. Og Norge er ledende på å bidra humanitært, og vi er ledende nå i å forsøke å få til en bedre ansvarsfordeling mellom de europeiske landene. En mer rettferdig ansvarsfordeling gjør at vi kan ta vare på flere flyktninger og asylsøkere, slik at man kan unngå den type polarisering vi nå opplever. Jeg varslet akkurat i svaret til Lysbakken at vi nå også ser på mulighetene til å gi humanitære midler til Hellas. Jeg tror vi alle stort sett ønsker å bidra positivt og godt i denne situasjonen, men jeg mener faktisk at vi ikke i fortsettelsen greier å håndtere 1 million flyktninger og asylsøkere inn i Europa hvert år fremover. Og der ser vi det annerledes enn SV gjør, og derfor trapper vi opp innsatsen bl.a. i utsatte land.
Svein Roald Hansen (Arbeiderpartiet), 2016-03-02:
Spørsmålet til utenriksministeren var: Hva kan Norge konkret bidra med? Utenriksministeren svarte ved å peke på hva Tyrkia burde gjøre, hva Hellas burde gjøre, og hva EU burde gjøre sammen med disse. Det er vel og bra, men hva kan Norge konkret bidra med? Vi er medlem av Schengen. Vi har et medansvar. Vi har ikke bare en interesse av at Schengen fungerer, vi har også et medansvar for at det fungerer, utover å ha kontroll på vår del av Schengen-grensen. Vi er med i Dublin-samarbeidet og har et medansvar for hvordan Dublin er, og i gårsdagens redegjørelse sa utenriksministeren at Norge er tjent med at Dublin endres slik at man får en fordeling av flyktninger gjennom Dublin-systemet. Det vet vi at man sliter med å få enighet om i EU. Men igjen: Hva er Norges bidrag til at en slik fordeling kan komme på plass?
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2016-03-02:
Det er eit viktig spørsmål Arbeidarpartiet tar opp. Eg høyrde regjeringa, ved statsministeren, i går seie veldig tydeleg at Noreg skal bidra for å få til ei løysing i Europa – ikkje einsidig, men bodskapen frå Noreg er at me skal bidra, såframt dei andre landa i Europa òg bidreg. Det er eg veldig glad for, for eg tenkjer at det er veldig viktig at me er ein del av ei løysing for å få dette til. Utanriksministeren seier at dette er migrasjonsutfordringar, og dette er eigentleg til dels den same debatten som òg pregar den amerikanske valkampen no, med eit litt anna bakteppe. Men i den amerikanske valkampen er det òg nokon som ikkje vil bidra til ei løysing. Og når me ser valresultatet frå i natt, er mitt spørsmål til utanriksministeren: Kva tenkjer han om at Donald Trump kan bli den neste presidenten i USA?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2016-03-02:
Arbeidarpartiets representant peikar på utfordringane han ser sør i Europa. Fleire representantar i EU-parlamentet kritiserer no EU-kommisjonens forslag for å møte utfordringane. EU-kommisjonen har føreslått å gi vesentleg meir makt til ei grensestyrke som i yttarste konsekvens kan verte gitt fullmakt til å ta kontroll over eit lands grense, mot landets vilje. Representanten Ska Keller i EU-parlamentet, som er frå partiet Die Grünen i Tyskland, slo på måndag fast at forslaget vil gi grensestyrken eit eineståande nivå av makt, utan naudsynte sikringstiltak eller offentleg tilsyn. Senterpartiet har vore kritisk til dette forslaget, sidan suverenitetshevding over eiga grense er ein grunnleggjande rett for eit land. Det slo òg statsministeren fast i spørjetimen den 13. januar. Likevel har me ikkje sett at regjeringa har gjort det klart korleis ein vil stille seg til forslaget frå EU-kommisjonen. Kan statsråden her gjere greie for korleis regjeringa vil stille seg til dette forslaget?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-03-02:
Vi er i en alvorlig situasjon – først og fremst for dem som er flyktninger, som flykter fra krig og uroligheter – men det er også i Europa. Det er ikke noe problem å være enig med utenriksministeren i at man trenger felles europeiske løsninger. Vi trenger å ha bedre kontroll på yttergrensene, og vi må ha en byrdefordeling i fellesskap i Europa. Men samtidig er jo det som nå skjer, egentlig det motsatte. Det er summen av enkeltlands beslutninger som blir politikken, enten det er Hellas som ikke følger opp i tilstrekkelig grad, eller det som skjedde i forrige uke, da ti land, med Østerrike i spissen, satte sine egne begrensninger på hvor mange immigranter og flyktninger man ønsker å ta inn. Man har også en situasjon med innstramminger i enkeltland, hvor det i stor grad handler om å flytte dem som kommer over – og velge andre land. Da blir mitt spørsmål til utenriksministeren: Hva er hans vurdering av hvordan vi kan komme over i det felleseuropeiske sporet, og hvordan kan Norge bidra til at så skjer?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-03-02:
Jeg ser med spenning fram mot en handlingsplan, men mitt tilleggsspørsmål går til utenriksministeren. Når det gjelder menneskesmuglere og organisert kriminalitet i forbindelse med det, har det ofte sitt utspring i land hvor det er krig, hvor det er konflikt, og der man har svake statsinstitusjoner, i områder hvor det er lett å peke på hvem man er imot og trenger å nedkjempe, enten det er IS eller andre, mens det er langt vanskeligere å finne støttespillere. Hvordan bygger man opp det framtidige, stabile samfunnet som også har en legitimitet, enten det er i Libya, i Irak, i Afghanistan, hvor vi har hatt langvarig tilstedeværelse, eller i Syria? Mitt spørsmål til utenriksministeren blir: Har vi en tydelig strategi fra norsk side inn mot disse landene for hvordan vi stabiliserer, hvordan vi ser både militær og sivil innsats i sammenheng, enten det er i Afghanistan, i Libya eller andre steder, og også inn mot Syria, med så mange aktører? Hvordan ser utenriksministeren på hvilke aktører vi skal kunne støtte opp under og bygge opp i et framtidig Syria uten konflikt?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-03-02:
En viktig del av effekten av et godt landbruk over hele landet og de miljømålene vi skal oppnå, er å ivareta kulturlandskapet. Det gjelder både for å ivareta det biologiske mangfoldet og også den opplevelsen det er å ha et godt kulturlandskap. Likevel er vi i en situasjon, som landbruksministeren og andre også opplever når de reiser rundt i landet, hvor vi ser at vi har et kulturlandskap som i stor grad gror igjen. Det var et program på NRK for litt siden, om framtidsbonden, som også påpekte denne problemstillingen. Om en i dag ser på andelen fôr fra beite til norske melkekyr, er den nede i 9,7 pst., og vi bruker stadig mer kraftfôr, kraftfôr som er så billig at det ikke lenger lønner seg å bruke utmarka, selv om vi har store utmarksressurser. Vi tar vel i bruk omtrent en tredjedel av dette i dag. Da blir mitt spørsmål til landbruksministeren: Hvordan vil han følge opp slik at vi i større grad tar i bruk de utmarksressursene vi har og får flere dyr på beite, sånn at vi kan ivareta kulturlandskapet bedre?
Ola Elvestuen (Venstre), 2016-03-02:
Jeg er også glad for denne tydelige avvisningen av borgervernsgrupper. Det skal vi definitivt ikke ha. Men det siste som justisministeren gikk inn på, er interessant, nemlig situasjonen i Oslo og det samarbeidet som politiet har med lokale myndigheter. Politiet er styrket, og de trenger å ha en tilstedeværelse, men det er vanskelig å ha tilstedeværelse mange steder. Jeg har i Oslo selv vært med på å ta initiativ til og også fått vedtatt et system med Oslo-vakter, nemlig trafikkbetjenter som er med og supplerer den tilstedeværelsen som politiet ikke har. Og man har natteravner og andre som også bidrar til å ha en tilstedeværelse i det offentlige rom, som er den viktigste demokratiske arenaen vi har. Da blir mitt spørsmål til justisministeren: Hvordan ser justisministeren på den type lokale initiativ, som kan være med og gi en trygghet i det offentlige rom og ha en tilstedeværelse, i godt samarbeid med politiet?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-02:
Alle er enige om at de som kommer til Europa av økonomiske og sosiale grunner, skal avvises. Utfordringen nå er at summen av de europeiske landenes politikk gjør det stadig mer umulig for de menneskene som har et reelt behov for beskyttelse, å be om beskyttelse. Det er virkeligheten i den nasjonale egoismens Europa som har overtatt for festtalene om samarbeid. Den utviklingen er Norge med på gjennom at denne regjeringen fører en politikk – sammen med stortingsflertallet – for ikke bare å stramme inn i tråd med andre land, men for å lede an i det nordiske kappløpet for innstramminger. Utenriksministerens redegjørelse i går var blottet for nye initiativer som handler om det som Norge burde gjøre nå, nemlig å være en pådriver for det økte europeiske samarbeidet som vi trenger, og det økte nordiske samarbeidet som vi trenger, f.eks. for en fordeling av flyktninger. Mitt spørsmål er: Når har regjeringen tenkt å ta Norge ut av rollen som et av de nasjonale, egoistiske landene i Europa og inn i rollen som pådriver for felles nordiske og europeiske løsninger?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-02:
Mitt spørsmål går til utenriksministeren. På TV 2-nyhetene i går kveld kunne vi følge fortellingen om lille Mohammed på fem år som var kommet bort fra mammaen sin og familien sin da makedonske grensevakter brukte tåregass mot flyktninger på den gresk-makedonske grensen. Vi vet at det gikk bra med den lille femåringen, vi vet ikke hvordan det gikk med alle andre som var involvert i tumultene. Det vi vet, er at en stor andel av de flyktningene som nå kommer inn i Hellas og prøver å ta seg videre i Europa, er kvinner og barn – en langt større andel enn i fjor. Når tåregass tas i bruk mot kvinner og barn, er det i en situasjon der Makedonia har stengt grensen fordi land lenger nord stenger sine grenser, og makedonske myndigheter er redd for å komme i en situasjon hvor veldig mange flyktninger blir stående stille i deres land. De som vokter disse grensene, opptrer sånn sett på vegne av Norge og andre land som ikke vil ta imot flyktninger. Vi må da spørre oss hvor mange barn som skal sove i kulden, utsettes for vold og avvises før europeiske regjeringer begynner å gjøre det som burde være hovedprioriteten nå, nemlig å samarbeide om noe annet enn stengte grenser – en eller annen form for solidarisk fordeling av flyktninger i Europa. Jeg ønsker derfor å spørre regjeringen om hva regjeringen synes om konsekvensene av det som også er Norges politikk, nemlig at barn på flukt utsettes for den typen behandling som vi så Mohammed ble utsatt for på TV 2 i går. Hva er regjeringens syn på den typen behandling av flyktninger, og hva vil regjeringen gjøre med det?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-02:
Utenriksministeren svarer jo ikke på mitt spørsmål. Jeg benekter ikke at det er utfordringer for Norge i dette, men regjeringen må forholde seg til konsekvensene av sin egen politikk. Og konsekvensene av kappløpet mot bunnen i flyktningerettigheter i Europa som Norge er med på, er jo det vi ser på den makedonske grensen. Det kan ikke den norske regjeringen la være å mene noe om. Det må vi kunne be om et ordentlig svar på hva utenriksministeren mener om, og hva slags melding han f.eks. vil gi til makedonske myndigheter. Jeg har lyst til å stille et spørsmål om Hellas, for jeg reagerer på den kritiske tonen utenriksministeren hadde tidligere mot greske myndigheter. Det er en absolutt illusjon å tro at den greske kysten skal kunne stenges for flyktninger. Derfor er det meningsløst å støtte den typen krav. Den greske regjeringen har møtt en vanskelig situasjon med verdighet. Jeg møtte representanter for Syriza, regjeringspartiet, senest i helgen. De ber om hjelp. De ber om hjelp nå. Det er en svært dramatisk situasjon. Det er bra at Norge har bidratt med noe EØS-midler, men nå ber altså den greske regjeringen om betydelig større hjelp. Jeg ønsker derfor å få vite om regjeringen i Norge vil svare på det ved å øke hjelpen til Hellas ytterligere.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-02:
«Kunnskapsdepartementet trakk anbudet for en evaluering av forsøket med økt lærertetthet i ungdomsskolen 9. desember 2013. Likevel uttalte statsråden dette til Aftenposten 23. september 2014: «Når det gjelder å vurdere en nasjonal norm, som den forrige regjeringen heller ikke var for, mener jeg vi først bør evaluere lærerløftet i ungdomsskolen med 600 ekstra stillinger, som vi har videreført.» På dette tidspunktet hadde ikke statsråden informert Stortinget om at evalueringen var stanset. Visste statsråden at følgeevalueringen var stanset da han kom med uttalelsen, og hvorfor valgte han i så fall å gi inntrykk av det motsatte?»
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-02:
La meg først si at jeg er glad for at statsråden har tatt det initiativet han har tatt nå. Så må det vel også være lov å si at helheten i denne saken etterlater et litt merkelig inntrykk. At det skulle ta to år å komme dit vi er nå, at statsråden mener det er behov for mer informasjon om dette, og at både det nevnte sitatet i avisen og den runden vi hadde i Stortinget for kort tid tilbake, der statsråden måtte korrigere seg selv, skaper et inntrykk av at det her har vært lite kontroll og en lite gjennomtenkt holdning til et veldig stort og dyrt forsøksprosjekt. Nå vil det da bli samlet inn så mye kunnskap som mulig mot slutten av dette forsøket. Men jeg ønsker å utfordre statsråden på hva han selv konkret nå vil gjøre for å innhente mest mulig informasjon også direkte. Jeg besøkte nylig en av de skolene som nå har hatt gleden av å ha disse ekstra lærerstillingene, og mitt spørsmål er da om statsråden også har tenkt å direkte oppsøke de lærerne og elevene som har vært med på forsøket.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-02:
La meg da til slutt spørre: Hva vil være en naturlig fortsettelse av dette? Det er riktig at de daværende regjeringspartiene nok hadde litt ulike oppfatninger om både behovet for økt lærertetthet og hvordan en sånn ordning eventuelt kunne videreføres, men det det ikke er noen tvil om, er at også de partiene som var mest for dette, hele tiden har hatt en åpen holdning til hvordan de stillingene burde fordeles. Det er jo ikke gitt, om de 600 stillingene skal videreføres, at de bør være på akkurat de skolene som har dem i dag. Det tenker jeg er noe av det den informasjonsinnhentingen som nå kommer i gang, bør fortelle oss. Men det som jeg er veldig opptatt av, er at det ikke nå skal legges føringer som gjør at det blir naturlig for regjeringen å ta disse pengene og bruke dem på noe helt annet. Det er sånn brevet til skolene kan leses. Derfor vil jeg gjerne ha en bekreftelse på at det ikke er sånn at det er uaktuelt for regjeringen med en videreføring av disse 600 stillingene i en eller annen form.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-03-02:
Mitt spørsmål går til justisministeren. Daglig ser vi tragiske bilder av mennesker på flukt som prøver å komme seg over Middelhavet, mennesker som desperat søker en tilværelse uten bomber og terror for seg og sin familie. De flykter fra krig, diktaturer, fattigdom og håpløshet. Det er ulike grunner til at mennesker drar ut på den farefulle ferden over Middelhavet, men de har én ting til felles, og det er at de utnyttes av kyniske bakmenn – menneskesmuglere som utnytter menneskers desperate situasjon. Faktum er at ni av ti flyktninger betaler menneskesmuglere på veien mot Europa, ikke fordi de vil, men fordi de ikke ser at de har noe annet valg. Ifølge VG har Europol uttalt at bakmenn tjente 60 mrd. kr på flyktningsituasjonen i 2015. Mennesker på flukt er i en ekstra sårbar situasjon og kan lett utnyttes av menneskesmuglere og menneskehandlere. Det er derfor helt avgjørende at det settes inn tiltak som kan stoppe bakmenn og forebygge menneskehandel. Regjeringen har i sin plattform sagt at de vil styrke arbeidet mot menneskehandel, og det er bra. Men det er ikke nok bare å si det i en plattform, man må også handle. Vi har, sammen med regjeringspartiene, fått til gode tiltak, bl.a. etterforskningsgrupper i alle politidistrikt. Ofre for menneskehandel skal nå sikres god helsefaglig, sosialfaglig og juridisk oppfølging, og vår tids slaveri skal bli en del av pensum i skolen. Noe har skjedd, men mye arbeid gjenstår. Handlingsplanen mot menneskehandel gikk ut høsten 2014. Kristelig Folkeparti stilte derfor justisministeren høsten 2014 spørsmål om når en ny plan ville være på plass. Statsråden svarte at den var rett rundt hjørnet. Så stilte vi det samme spørsmålet ett år etter, og svaret var det samme: Den er rett rundt hjørnet. Med forbehold om at statsråden kanskje har en litt annen forståelse av uttrykket «rett rundt hjørnet», begynner Kristelig Folkeparti å bli ganske utålmodig, for skal vi klare å bekjempe vår tids største utfordringer, må regjeringen sikre nødvendige tiltak. Menneskehandel er grov utnyttelse av andre mennesker. Ikke helt uventet blir mitt spørsmål til justisministeren: Når vil en ny handlingsplan mot menneskehandel foreligge?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-03-02:
Jeg vil takke for svaret og håper at det er fullt trykk på arbeidet med handlingsplanen, og at vi snart vil få den. Det er ekstremt krevende å ta bakmenn og menneskehandlere. Da er muligheten for telefonavlytting avgjørende. Justiskomiteen behandlet høsten 2015 representantforslag fra Kristelig Folkeparti om tiltak for å bekjempe vår tids slaveri. Kristelig Folkeparti fikk da gjennomslag for å gi politiet tillatelse til å foreta kommunikasjonsavlytting ved mistanke om menneskehandel. Det er et veldig viktig tiltak, som vil bidra til å hjelpe politiet i deres arbeid med å etterforske menneskehandel. Så mitt spørsmål er: Når vil statsråden forelegge en lovsak om dette for Stortinget?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2016-03-02:
Jeg er også veldig glad for at Anders Anundsen sier seg helt enig med landets statsminister hva gjelder Odins soldaters verdisyn, og at han også tar avstand fra det. Noe av det som Odins soldater prøver å skape et inntrykk av, er at det er langt mer utrygt å ferdes i norske bygater i dag enn det har vært tidligere. Uten å bruke Odins soldater som sannhetsvitner kunne det vært interessant å høre justisministeren si litt om hvordan han opplever gatebildet og tryggheten, eventuelt utryggheten. Hva vil eventuelt justisministeren gjøre for å gjøre bygatene våre tryggere?
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
La meg først takke spørsmålsstilleren for et veldig godt spørsmål om et veldig viktig tema. Det er svært mange mennesker som utsettes både for menneskesmugling og, enda verre, for menneskehandel, som på mange måter ribber en fra råderetten over eget liv, hvor en blir hensatt i en tilstand som er helt forferdelig. Derfor er det viktig, som også representanten peker på, at det er gjennomført en rekke tiltak i kampen mot menneskehandel, bl.a. jobber vi nå, gjennom nærpolitireformen, for å styrke politidistriktenes evne til å arbeide med disse sakene. Vi følger opp evalueringen som Norge ble utsatt for i 2013, på viktige punkter. Dette vil også ligge til grunn for den handlingsplanen som kommer om ikke lenge. Jeg er enig med representanten i at dette hjørnet har vært litt for langt å runde, rett og slett. Det henger sammen med at vi i departementet har en rekke prioriterte oppgaver. Dette er en viktig sak for oss, og jeg skal ikke si at handlingsplanen ligger rett rundt hjørnet, men den er under fullt arbeid, og vi har til intensjon å legge den frem så fort som det overhodet er mulig. Det som er viktig med handlingsplanen, er at vi da kan samordne de tiltakene og få en plan som viser hvordan en samlet sett kan legge til rette for både forebygging av menneskehandel og gjennomføring av etterforskning, påtale og oppfølging – og som ikke minst viser hvordan ofrene for menneskehandel skal håndteres.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Som Stortinget er kjent med, jobber regjeringen med oppfølgingen av Metodekontrollutvalgets innstilling. Der vil det også bli omtalt spørsmål knyttet til på hvilke områder en bør benytte den formen for kommunikasjonskontroll. Vi er helt i sluttfasen med det arbeidet. Vi har tatt sikte på å legge frem en sak for Stortinget i løpet av svært kort tid, hvor nettopp oppfølgingen av Metodekontrollutvalgets innstilling del II vil bli fremlagt for Stortinget. Der vil dette være ett av temaene.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Jeg har lyst til å si at en handlingsplan er viktig for å se helhet og koordinere, men samtidig tror jeg ikke representanten bør leve i den villfarelsen at handlingsplanen er det som er tiltaket som vil løse opp i eller bidra til å sette politi, påtalemyndighet og forebyggende virksomhet i stand til å håndtere situasjonen – det er faktisk det som gjennomføres. Det er gjennomført en rekke tiltak allerede, helt uavhengig av arbeidet med handlingsplanen, som har vært intensivt, som vi har jobbet med over tid, og som vi fortsatt jobber med. Blant annet er det iverksatt et tiltak, et pilotprosjekt, ved Oslo politidistrikt, for at det skal bli enklere og bedre å få fulgt opp personer som utsettes for menneskehandel. Vi har arbeidet for å sikre oppfølgingen, vi har gjennomført tiltak som har styrket politiets evne til å arbeide mot menneskehandel, og det er ingen tvil om at det er en prioritert oppgave i politiet å sikre arbeidet mot menneskehandel. Handlingsplanen er veldig viktig for å få det helhetlige perspektivet, men man må ikke gå i den fellen og tro at det er handlingsplanen som i seg selv løser dette problemet – det er de tiltakene vi gjennomfører, som også vil komme igjen i handlingsplanen.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Jeg er enig med statsministeren i hennes uttalelser om dette spørsmålet. Jeg har lyst til å kommentere noen andre av de forholdene som representanten også tar opp. Hvis hun hørte på det representanten Ellingsen faktisk sa i Politisk kvarter, sa han at en vil aldri komme i en situasjon hvor en kan bevilge seg bort fra kriminalitet. Det er ingen regjering som vil klare det. Det betyr ikke det samme som at politiet ikke har ressurser til å håndtere den jobben de er satt til å gjøre, og siden regjeringsskiftet har vi styrket politiet med 1 054 nye stillinger, hvis en tar med budsjettet for 2016. Det betyr at de nå er betydelig bedre rustet til å håndtere også denne formen for oppgaver. Så jeg tror at akkurat den siden av uttalelsen mer var myntet på at vi aldri vil komme i en situasjon hvor man kan bevilge nok penger til et politi som sørger for at vi aldri vil oppleve kriminalitet. Det er ikke noe forsvar for at en skal mobilisere borgervernsgrupper. Det er ikke tillatt i Norge. Det er politiet som har til oppgave å trygge våre gater i dag, og det er sånn det skal være i fremtiden.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Jeg er ikke enig i at norsk politi ikke har ressurser nok til å håndtere tryggheten i våre gater. Men jeg synes, i rettferdighetens navn overfor representanten Ellingsen, at man ikke bare må ta med seg det ene sitatet, man må også ta med seg det han sa for å presisere det sitatet i debatten etterpå. Det var nettopp, som jeg sa i mitt forrige svar, konteksten om at man ikke kan bevilge seg bort fra kriminalitet gjennom å gi penger til politiet. Da ville vi leve i et samfunn som verken representanten Tajik eller jeg vil synes var akseptabelt. Men det er helt åpenbart at den styrkingen som vi har gjort av norsk politi, har gjort politiet i enda bedre stand til å håndtere også tryggheten i våre gater, og det er ikke noen grunn til å gå rundt og være utrygg i norske gater i dag. Vi lever i et trygt land og har et politi som er svært effektivt. Vi har også gjennomført en rekke tiltak for å bedre responstiden til politiet. For første gang i historien har vi f.eks. fastsatt responstidskrav til politiet, noe denne regjeringen har vært opptatt av, men som den forrige regjeringen mente var utenkelig.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Vi har det jo ikke slik i Norge, som er et åpent demokratisk samfunn, at vi skal forfølge eller overvåke mennesker basert på verdisyn. Det gjør vi basert på om de begår straffbare handlinger. Om Odins soldater skulle begå straffbare handlinger, er det politi og påtalemyndighet som følger opp det, ikke statsråden. Helt generelt, hvis representanten Henriksen tenker på mer radikaliserte holdninger, det vi kaller ekstremisme, har jo regjeringen en egen handlingsplan mot radikalisering og voldelig ekstremisme, der det er en rekke tiltak – 30 i tallet, egentlig er det flere nå, for vi har supplert med flere tiltak etter å ha gjennomført deler av planen – som skal bidra til å trekke personer ut av miljøer som kan gjøre dem radikalisert og utgjøre en trussel for Norge på lengre sikt. Det er ikke en handlingsplan som bare er rettet inn mot noen få former for ekstremisme, det er en handlingsplan som er rettet mot ekstremisme generelt.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Til det første: Det er i hvert fall ikke noe sprik i regjeringen når det gjelder dette spørsmålet. Vi har sett, som representanten riktig sier, at det har vært ulikt håndtert fra politiets side. Vi vil nok fortsatt kunne se at en håndterer de ulike situasjonene ulikt i de ulike politidistriktene, men politidirektøren har gitt politidistriktene beskjed om hvordan de overordnet skal forholde seg til grupper som Odins soldater. Det er i samsvar med det som er lovverket – det er ikke tillatt med borgerverngrupper i Norge. Dersom det er grupper av mennesker som har det som hensikt og opptrer på en måte som om de skulle ha en form for myndighet, vil politiet selvfølgelig slå ned på det.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Det er et spørsmål jeg er veldig glad for å få, for jeg er ikke enig i at det er utrygt i norske gater. Jeg mener at vi lever i et trygt land, vi ser at det har vært en utvikling også av kriminalitetsbildet som viser det samme – at f.eks. i Oslo, som har vært et av de politidistriktene som har vært mest plaget av både ran, gatevold osv., er tryggheten de siste årene blitt ekstremt mye bedre. Det vil aldri være slik at en ikke kan risikere å bli utsatt for noe, det skjer i absolutt alle deler av samfunnet. Men i Norge og i våre byer ferdes en i all hovedsak veldig, veldig trygt. Vi må alltid fokusere på hvordan vi kan gjøre ting bedre. Det er det siste som har ført til at en nå har fått så mye bedre resultater i Oslo. Politiet i Oslo er til stede der de skal være, de er til stede der det normalt skjer flest hendelser. Vi så en veldig god håndtering og oppfølging – for så vidt i dialog med flere – i den ransbølgen vi hadde for et par år siden. Det viser at politiet hele tiden er på for å løse utfordringen og sikre at du og jeg skal ferdes trygt i våre gater.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Det mener jeg er veldig bra, og det som har skjedd i Oslo, er egentlig et eksempel til etterfølgelse, hvor en fra lokalt nivå sammen med politiet samarbeider om hvor det er viktig å være og på hvilke tidspunkter det er viktig å være der. Samarbeidet med Natteravnene er upåklagelig. Det er et samarbeid med vekterselskapene som bidrar til det samme. Derfor er også fokuset nå når vi skal gjennomføre nærpolitireformen, at en skal klare å etablere de gode og sunne lokale samarbeidsarenaene mellom politiet på den ene siden og lokale myndigheter på den andre siden sånn at en får utnyttet ressursene best mulig samlet sett. Men det er også viktig i denne diskusjonen å holde skillet mellom det som er utøvelse av politimyndighet, og det som er tilstedeværelse på områder om gjør at politiet raskt kan få varsel hvis noe er i ferd med å utvikle seg. Det er et samarbeid jeg er veldig positiv til, og som jeg er opptatt av at vi skal videreutvikle.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Jeg må bare få lov til å kommentere premissene også i dette spørsmålet, hvor representanten henviser til en morsom kommentar på Facebook lenge før jeg ble statsråd, om en oppfyring med en bestemt avis i peisen. Jeg synes rett og slett ikke det er verdig Stortingets talerstol å trekke frem slike merkelige eksempler, men det får representanten Henriksen ta ansvar for selv. Jeg synes det drar debatten ned på et nivå hvor den ikke fortjener å være. Jeg er opptatt av at de som driver med rettspolitikk, skal være en tydelig og god røst i det offentlige ordskiftet. Det er de også. Men samtidig er jeg opptatt av at Stortingets forutsetninger på dette området også må følges. Vi hadde en stor tilskuddssak i kontroll- og konstitusjonskomiteen i forrige periode, hvor bl.a. temaet var om tilskuddene hadde gått til det som var formålet med tilskuddsordningen. Når vi får en evalueringsrapport som sier at det i varierende grad er måloppnåelse i samsvar med det som er formålet med tilskuddet, ville det vært en unnlatelsessynd for statsråden ikke å gjøre noe med det.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Det hjelper tydeligvis ikke at jeg sier at jeg ikke er enig i premissene for spørsmålet, for premissene blir bare gjentatt og gjentatt. Det er altså ikke noe mål å hindre organisasjoner i å delta i åpne ytringer og debatter om rettspolitikk, men det er et mål at tilskuddene skal brukes i samsvar med det som er formålet. Dersom Stortinget ønsker å endre det formålet, er jeg åpen for det. Men det er altså slik at formålet med denne tilskuddsordningen klart fremgår av statsbudsjettet, og det er også slik at det i statsbudsjettet er omtalt at vi kommer til å stramme inn på vilkårene for å sikre bedre måloppnåelse. Da å dra det inn som et element at vi skulle hindre noen i å delta i det offentlige ordskiftet om rettspolitikk og om viktige samfunnsspørsmål, mener jeg rett og slett blir fullstendig feil. Det er bare det at da må man ta de ressursene man bruker på det, fra andre områder enn akkurat denne tilskuddsordningen. Så er jeg åpen for å vurdere om tilskuddsordningens ramme er innenfor eller utenfor det som er det egentlige formålet. Hvis det er noe annet Stortinget ønsker, er jeg åpen for å diskutere det. Men vi må diskutere på de rette premissene.
Hans Olav Syversen (Kristelig Folkeparti), 2016-03-02:
Menneskesmugling og det første temaet, migrasjon, har også et internasjonalt perspektiv, så mitt oppfølgingsspørsmål går derfor til utenriksministeren. I en senatshøring i forrige uke sa NATOs øverstkommanderende i Europa, Philip M. Breedlove, at Russland og Syria bruker flyktningkrisen som et våpen. NATO-generalen sa at Russland og Assad bruker migrasjon som et våpen for å overvelde Europas strukturer og skade europeiske løsningsmekanismer. Så mitt spørsmål er: Er det en beskrivelse og en analyse som den norske regjeringen deler?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-03-02:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til justisministeren. Det er ganske oppsiktsvekkende at justisministeren svarer «ikke lenge» på spørsmål om når en handlingsplan mot menneskehandel kommer. Stoltenberg-regjeringens handlingsplan gikk ut i 2014, og i den situasjonen vi står i i dag, er en handlingsplan både et sikkerhetstiltak og et beredskapstiltak for å møte den situasjonen – den krevende situasjonen – vi kommer til å stå overfor, og vi faktisk har stått overfor i noen år nå som Fremskrittspartiet har hatt justisministeren. Det er både tiltak for å beskytte ofrene og tiltak for å ta bakmenn som er viktig. Vi står nå overfor en situasjon der vi får personer som ikke er registrert, som ikke er kartlagt, og i den situasjonen har altså justisministeren valgt ikke å arbeide med en så viktig handlingsplan. Kan justisministeren i det minste angi om handlingsplanen vil komme i denne sesjonen?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-03-02:
Det er bra at justisministeren er tydelig i verdispørsmålet om at Odins soldater har noen grunnleggende verdier som ikke er ønskelige i det norske samfunnet, det er bra at justisministeren er tydelig på at det er han enig i. Mitt spørsmål er: Når justisministeren har uttalt seg så tydelig som han har gjort om det verdisynet, lurer jeg på: Hva vil justisministeren gjøre for å følge opp det verdisynet i praktisk handling i Norge? Vi snakker om rekruttering, vi snakker om overvåking, og vi snakker ikke minst om å få disse gruppene og det verdisynet til å bli mindre, og at de i større grad ikke kan utføre den typen «borgervern» som de tydeligvis ønsker. Hvilke konkrete tiltak vil justisministeren sette i verk for å følge opp sitt eget verdisyn, nemlig at dette ikke er ønskelig?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-03-02:
«Departementet slår i tildelingsbrevet til Juss-Buss fast at midler ikke kan benyttes til rettspolitisk arbeid. Juss-Buss sier det forhindrer deres rettspolitiske arbeid. De har vært kritiske til regjeringens politikk, bl.a. om å sende fanger til Nederland og behandlingen av asylbarn. Det kan synes som om statsråden ved tildelingsbrevet ønsker å stilne kritikk. Aldri tidligere er slik avgrensning gjort. Hva er årsaken til at statsråden mener det er behov for å forhindre Juss-Buss å delta i den rettspolitiske debatten?»
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-03-02:
Ministeren har tidligere erfaring med å forsøke å stilne kritikk – brenne avis i peisen, lage film som framstiller statsråden i et mer positivt lys enn det mediene gjør – og nå et forsøk på å kneble organisasjoner som ytrer seg om kritikkverdige forhold. Det kalles «gag clauses», klausuler som hindrer stats- og regimekritikk. Det er uforståelig at statsråden kan konkludere med at rettspolitikk er atskilt fra rettshjelp, som er kjernespørsmålet her. Dersom reglene eller praktiseringa av reglene er til ugunst for individene de skal hjelpe, vil ikke nettopp det å si fra om den typen ugunst være en viktig forutsetning for det som ministeren sier han ønsker – best mulig rettshjelp til flest mulig – og som det er stor enighet om? Hvordan mener ministeren at rettshjelperne kan drive god rettshjelp dersom det viser seg at reglene er feil og de ikke kan arbeide for eller opplyse om at regler eller vedtak bør endres?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2016-03-02:
Spørsmålet her er om det er utenfor formålet, og om stortingsflertallet tolker vedtaket i forbindelse med proposisjonen som statsråden henviser til, på samme måte som statsråden gjør. Både Kristelig Folkeparti og Venstre har uttalt offentlig at de ikke er enig i statsrådens tolkning av merknadene. Kjell Ingolf Ropstad har uttalt: «Vi har i alle fall ikke hatt noe mål om å stoppe det viktige påvirkningsarbeidet til Juss-buss.» Venstres leder, Trine Skei Grande, har uttalt: «(…) fram til nå er Stortingsflertallet enige om at midlene kan brukes til rettspolitisk arbeid.» (…) Norske tradisjoner har nettopp vært å oppmuntre til kritisk deltakelse i det sivile samfunnet. Ut fra det samarbeidspartiene nå har uttalt offentlig, hva vil statsråden gjøre for å få tildelingen i tråd med det som åpenbart er stortingsflertallets intensjon?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-02:
Utenriksministeren kan bli stående, for mitt tilleggsspørsmål går også til ham, og det går på hva det er som internasjonalt nå fôrer menneskehandlerbusinessen knyttet til flyktningsituasjonen. Det er slik at når mange land strammer inn, blir det bedre business for menneskehandlerne. Det har UNHCRs europadirektør også sagt til Norge knyttet til de innstrammingene som er foreslått her: Med en så restriktiv linje vil norske myndigheter bare fôre trafficking-industrien. For hva gjør du hvis du blir stilt overfor disse utsiktene? Jo, du betaler heller menneskesmuglere for å få familien over. Da er mitt spørsmål til utenriksministeren: Hva gjør Norge internasjonalt for at disse innstrammingene ikke skal ramme slik at man øker trafficking og menneskesmugling?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-02:
Dette er hovedpoenget med økologisk landbruk, nemlig at vi skal ta vare på matjorda vår i et tusenårsperspektiv, for de som kommer etter oss, skal også ha mat. Omsetningen av økologiske produkter i Norge dobles, men det meste er import. Det kunne vært både norsk og nært, så det er behov for nye tiltak. Det håper vi kommer i forbindelse med landbruksoppgjøret. I mellomtida er statsråden veldig opptatt av at det må være et marked som etterspør – mens han svarer ganske vagt på spørsmål om staten sjøl, gjennom sine innkjøp, kan bidra til å øke innkjøpsvolumet, som kunne ført til at det blir et marked der det er mulig å få omsatt disse produktene. Spørsmålet er om statsråden vil ta initiativ til at alle statlige kantiner og alle statlige tiltak sørger for å ha en viss andel av økologisk mat i sine bestillinger.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2016-03-02:
Ja, det gjenstår at utenriksministeren svarer på om han mener det er akseptabelt at vi i Europa skal møte kvinner og barn med piggtråd og tåregass. Det er en konsekvens av den politikken som nå føres i land etter land, og der regjeringen og stortingsflertallet har motsatt seg SVs forslag om f.eks. å ta initiativ til å reforhandle Dublin-avtalen for en bedre ansvarsdeling. Her ser det ut til at lekkasjen fra UDs notat om at menneskerettighetene må vike for å sikre stabilitet, faktisk er regjeringens politikk. Så til spørsmålet: Utenriksministeren sier at man også skal ta nordiske initiativ. NTB kunne melde i går at statsråd Listhaug er på et nordisk møte nettopp nå, men verken i redegjørelsen i går eller i svarene i dag får vi noe konkret ut om innholdet i dette nordiske møtet. Hvilke tiltak er det nå Norge forhandler med de nordiske land om når det gjelder å håndtere flyktningkrisen?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-03-02:
Mitt spørsmål går til statsråd Dale. Det nærmer seg jordbruksoppgjør. Stortinget krever at matproduksjonen på norske ressurser skal økes i årene framover. Skal vi lykkes med å produsere mer mat i Norge, må vi ta vare på matjorda vår. Det er matjorda, den dyrkede marka, som er grunnlaget for matproduksjonen. Et samlet storting har – mot regjeringens vilje – fastsatt et mål om at mindre matjord skal legges under betong og asfalt i årene framover. Jordvernstrategien slår fast at omdisponeringen skal ned til 4 000 dekar innen 2020, en reduksjon på 50 pst. Hvert dekar matjord teller. Ett dekar matjord tilsvarer 1 000 brød i året, og jordvern er ingen bondesak. Bonden blir alltid mett. En stor del av matjorda som bygges ned, er begrunnet i samferdselsprosjekt. Stortinget har i jordvernstrategien understreket at det må tas hensyn til matjorda tidlig i planleggingen av nye samferdselsprosjekt. Det har ikke regjeringen tatt noe som helst hensyn til når de har fått utarbeidet sin nasjonale transportplan. Og det er jo ikke så løyent, det, for regjeringen har heller ikke bedt om noe. Det kan virke som om regjeringen ikke bryr seg om Stortingets vedtak om et forsterket jordvern. Så mitt spørsmål til landbruksministeren er om han, som ansvarlig for jordvernstrategien, vil sørge for at vi får vite hva forslaget til ny transportplan betyr for matjorda. Og hvordan vil han, som ansvarlig for jordvernstrategien og matjorda, sikre at den transportplanen som regjeringen til slutt legger fram for Stortinget, er i tråd med jordvernmålene?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-03-02:
Skal en nå målene, er det viktig å ha kunnskap, og det er viktig å ha kunnskap tidlig. Der har regjeringen nå endret praksis når en ikke har bedt fagetatene redegjøre for hva dette betyr for jordvernet. En annen statsråd som er ivrig etter å bygge ned matjord, er kommunalminister Jan Tore Sanner. Han reiser fra konferanse til konferanse og viser power point-plansjer som viser hvor lite en bryr seg om innsigelser som er fremmet. I realiteten er det innsigelser som ville ha reddet matjord. Nå er det snart tre måneder siden Stortinget vedtok jordvernstrategien. Da vil jeg spørre statsråden: Hvilke konkrete grep f.eks. overfor fylkesmennene har statsråden og regjeringen gjort etter at Stortinget vedtok jordvernstrategien? Hvilke konkrete grep?
Geir Pollestad (Senterpartiet), 2016-03-02:
Jeg har et spørsmål til statsråd Dale som jeg tror jeg deler med ganske mange forbrukere. Mitt spørsmål er rett og slett: Mener matministeren at økologisk produsert mat er sunnere enn mat fra tradisjonell landbruksproduksjon?
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
På spørsmålet høyrest det ut som om regjeringa har levert ein ferdig NTP. Det er ikkje tilfellet. Ein har fått innspel frå fagetatane som gjev grunnlag for dei vurderingane som regjeringa skal gjere. Og då er jordvern eit av dei spørsmåla som er sentrale. Det har det vore tidlegare, og det vil det framleis vere. Når Stortinget har fastsett eit mål om ikkje å byggje ned meir enn 4 000 dekar per år, er det mi oppgåve å sørgje for å følgje opp det. Men det er også sånn at hovudgrepet i NTP handlar om å byggje meir veg heilskapleg og samanhengande, og tilsvarande på jernbane og kysttransport. I dei forslaga som no kjem, er det rom for å gjere det, og detaljplanlegginga, der arealdisponering er mest avgjerande, skjer altså på KVU-plan-, på kommunedelplan- og på reguleringsplannivå, ikkje på NTP-nivå. Det gjer at dei prioriteringane vi gjer i dei daglege vala av trasé, er minst like viktige som den NTP-en ein lagar, der ein tenkjer heilskapleg og meir samanhengande. Det viktigaste grepet som er gjort under denne regjeringa, er faktisk å sørgje for at vedlikehaldsetterslepet går ned – for første gong på fleire tiår. Det at vi vedlikeheld den infrastrukturen vi har, betre, gjer at vi har mindre behov for å byggje nytt, og det gjev mindre press på matjorda. Det er eit av dei viktigaste grepa som vi må sjå føre oss også dei komande åra. Berre på den måten kan ein bidra til å sikre at matjorda vert halden i hevd, mens vi samtidig byggjer ut heilt grunnleggjande nødvendig infrastruktur, som også er viktig for jordbrukssektoren.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Eg er oppteken av at ein lokalt kjenner dei lokale forholda best. Det gjer at eg meiner det er grunnleggjande fornuftig at reguleringsansvaret ligg i kommunesektoren og ikkje er styrt frå eit kontor i Oslo. Eg har følgt opp bl.a. dei vedtaka Stortinget har gjort, gjennom å sende brev til både kommunar og forvaltninga og vore tydeleg på at eg forventar at dei følgjer opp målsetjinga om ikkje å byggje ned meir enn 4 000 mål i året. Men så er det viktig å minne om at i 2014 bygde vi ned oppimot 6 000 mål per år, mens i den tida Senterpartiet sat i regjering, var snittet over 7 000. Så det går i det minste rette vegen.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Arealdisponeringa vert ikkje fastsett i NTP, men i traséval og kommunedelplanprosessar, f.eks. Det å kople heile arealdisponeringsdiskusjonen til NTP meiner eg er eit sidespor. Det handlar faktisk om å gjere dei vurderingane når ein treffer dei enkelte trasévala, og det er mange måtar å gjere det på. Når ein f.eks. brukar noko dyrka mark når ein byggjer jernbanen, kan ein ved å redusere farten frå 200 til 160 km/t spare jordbruksareal utan å auke reisetida betydeleg – eit enkelt grep. Det andre er at infrastrukturbygging også legg grunnlaget for at folk bur nær dei knutepunkta ein faktisk byggjer. Det gjev rom for å spare dyrka jord i andre delar av areala – å samle busetnaden, rett og slett. Det er mange grep ein må sjå føre seg her, ein kan ikkje berre tenkje på NTP. Sjølv om det er eit viktig plandokument, handlar det om at arealdisponeringa går føre seg i andre prosessar.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Eg ser ikkje noko behov for å halde verken samferdselsministeren eller andre statsrådar i denne regjeringa i øyra, all den tid vi f.eks. har tal frå 2014 som viser at vi byggjer ned mindre areal enn vi gjorde i snitt dei åtte åra Arbeidarpartiet sat i regjering. Så første premiss før ein ber andre rydde opp, er å feie for eiga dør. Eg meiner det framleis er grunnlag for å sikre jordvernet, men eg meiner samtidig at då må vi sjå på kva som faktisk nyttar, og det er i trasévala vi gjer slike vurderingar, det er i kommuneplanprosessar. Difor er eg oppteken av å følgje det opp overfor kommunane, slik at dei gjer ein god jobb med dette. Samordning av motsegner og moglegheiter for å ha gode lokale prosessar bidreg til å auke jordvernet, og det kjem eg til å sørgje for at vi følgjer opp.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Det spesifikke spørsmålet burde ha vore stilt til samferdselsministeren, som er ansvarleg for dei prosessane. Men eg opplever at det er god framdrift i det, og eg er iallfall heilt sikker på at vi kjem ikkje til å prøve å forseinke dei prosessane, for dei er avgjerande når vi faktisk tek desse trasévala. Eg meiner Kristeleg Folkeparti er på rett spor når dei adresserer den problemstillinga, for det er der mykje av arealdisponeringa faktisk skjer. Eg har respekt for det vedtaket som er gjort, og eg trur at regjeringa frå si side vil problematisere forholdet mellom på den eine sida ei effektiv, samanhengande infrastrukturutbygging, som er avgjerande for alle dei fire samarbeidspartia, og på den andre sida moglegheiter for å betre jordvernet, for å nå dette målet som Stortinget no har sett, når ein melder tilbake på NTP. Men det er altså slik at regjeringa har fått denne rapporten no og skal gjere sine vurderingar, og vil kome tilbake til det når ho legg fram sitt forslag til ein samla NTP.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Det eine har eg allereie vore innom. Den målsetjinga som Stortinget har fastsett, er følgd opp overfor kommunane og forvaltninga. Det vil eg fortsetje å gjere – følgje med på at det faktisk vert følgt opp. Det er eit av dei konkrete grepa. Det andre er at det handlar om korleis vi faktisk bruker dei totale ressursane. Eg går ut frå at også Venstre er einig i at vi skal byggje ut jernbanesektoren i Noreg i åra framover. Det vil leggje press på matjorda, og difor er det bl.a. viktig at vi varetek den infrastrukturen vi har, best mogleg. Difor er den vedlikehaldssatsinga som Høgre, Framstegspartiet, Kristeleg Folkeparti og Venstre har fått til i fellesskap, eit viktig grep for ikkje å måtte byggje ut unødig, og spesielt ikkje på dyrka areal. Det arbeidet kjem til å halde fram. Så er det mange prosessar som går kontinuerleg. Eg kjem til å vere oppteken av å vareta den oppgåva eg har med omsyn til å sørgje for jordvernet, også i prosessar elles som går jamleg.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Det er grunn til å ta Riksrevisjonen si melding på alvor. Det er veldig krevjande å nå målet om 15 pst. økologisk innan 2020, og eg kan ikkje stå her og hevde noko anna. Det vil vere krevjande å nå det, og dersom ein skal klare det, må ein gjere det med fleire grep. Men så må vi hugse på at det som vi er privilegerte med i Noreg, er at det er veldig liten avstand mellom den økologiske produksjonen og den tradisjonelle jordbruksproduksjonen i motsetning til slik det er i veldig mange andre land. Representanten Farstad er veldig oppteken av produksjonen av det økologiske no, men det er altså slik at vi produserer 50 pst. meir økologisk mjølk enn det som vert selt som økologisk mjølk, fordi ho går over i det konvensjonelle før ho vert seld, og to tredjedelar av det økologiske kjøtet vi produserer, vert selt som konvensjonelt kjøt. Det er hovudutfordringa, for det hjelper ikkje å få opp den økologiske produksjonen dersom ein ikkje får omsett det i marknaden. Det handlar om den kommersielle etterspurnaden, som hittil ikkje er stor nok til at det legg grunnlag for ny produksjon. Men eg er oppteken av at vi skal klare å bidra til både regelforenklingar og andre tiltak for å leggje til rette for meir økologisk, slik Stortinget har føresett. Eit av dei grepa eg har gjort, er bl.a. å opne for at vi kan ha større og betre grunnlag for økologisk kalkunproduksjon. Det handlar om noko så enkelt som enkle regelverksendringar som gjev grunnlag for at vi får meir sakteveksande rasar inn til Noreg, og legg grunnlag for økologisk produksjon i dei områda der det er etterspurnad. Eg trur det er lurt å starte der. Det hjelper ikkje å produsere meir dersom vi ikkje omset det.
Jon Georg Dale (Fremskrittspartiet), 2016-03-02:
Svaret på det er nei, og difor er eg glad for at vi har eit regelverk i Noreg som legg til rette for at alle statlege institusjonar kan velje å kjøpe økologisk. Nokre er flinke til det. Riksrevisjonen peikar f.eks. på Forsvaret, som er bra. Vi har St. Olavs Hospital i Trondheim, som er bra. Mange fleire kan verte betre, og det meiner eg det er grunnlag for å påpeike. Det er handlingsrom for å velje meir økologisk når ein handlar inn frå staten si side. Den opninga ligg der, og den meiner eg det er rom for å bruke i endå større grad enn vi gjer i dag, men vi gjer også mykje rett. Så er det jo nokre gledelege tal, for i 2015 gjekk det økologiske jordbruksarealet opp med 7 pst. Det er vel ei god nyheit for representanten Farstad.