trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Jeg synes det er et skuffende svar, det må jeg si. Jeg hadde faktisk forventet at representanten hadde satt seg bedre inn i saksforholdene. Vi har selv valgt å behandle Dokument 8:86 S om innhold i kriminalomsorgen samtidig med denne meldinga og lovforslagene. Så disse tre behandlingene går parallelt. Vi har lagt inn et forslag om innhold i soninga, som heller ikke statsråden var helt avvisende til i sitt svar til den saka. Men jeg forstår at det er andre forpliktelser som tynger mer for Kristelig Folkeparti. Det neste spørsmålet mitt går på menneskerettigheter. For Arbeiderpartiet er det sånn at lovmessige forhold om menneskerettighetene rammer inn det som er nestekjærlig og solidarisk barmhjertighet. Jeg lurer på: Hvilke vurderinger har Kristelig Folkeparti gjort som er annerledes, når både Venstre og andre partier på Stortinget pluss Advokatforeningen, Sivilombudsmannen og de andre jeg nevnte, har en annen opplevelse?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Takk for det, president. Jeg har full forståelse for at det har vært mye å gjøre, og jeg har også full forståelse for at representanten er alene i komiteen. Jeg tror dette har vært en veldig travel høst for alle som sitter i justiskomiteen, og det sier meg også at dette har vært et hastverksarbeid fra regjeringas side, som for det første har fremmet sakene på så forskjellige tidspunkt: Meldinga først og så kommer lovforslaget, som vi var avhengig av for å kunne behandle meldinga, og dermed ble mye utsatt i behandlinga i komiteen. Så det har jeg full forståelse for. Men jeg synes allikevel det er svært beklagelig at Kristelig Folkeparti ikke kan stemme for et forslag om innhold. Så litt tilbake til dette med Nederland. Representanten Ropstad har sendt et skriftlig spørsmål til justisministeren om ungdom som soner i utlandet, da han var bekymret for rehabiliteringa til disse ungdommene. Jeg lurer på: Er den bekymringa forsvunnet som dugg for sola når det er snakk om å gi løfter om nederlandsleie?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Jeg registrerer at statsråden stadfester at meldinga ikke var bred, det er kun lukket kapasitet vi snakker om, og jeg regner med at justisministeren da kan opplyse sine kolleger på Stortinget om at det verken var en bred kapasitetsplan eller en bred kriminalomsorgsmelding, for jeg tror dine kollegaer er litt forvirret over begrepsbruken. I hvert fall bruker de det om hverandre i innstillinga. Jeg vil henlede oppmerksomheten på innspillet som kom fra PST. Justisministeren er veldig opptatt av å bekjempe terror og radikalisering. PST skriver i sitt høringssvar: «Selv om en person skulle bli domfelt og fengslet for et straffbart forhold vil vedkommende likevel kunne utgjøre en trussel. Det kan for eksempel være dømte terrorister som tilhører et ytterliggående radikalisert miljø.(…) Ved et soningsopphold i utlandet vil slik informasjonsinnhenting bli vanskeligere.» (…) PST etterlyste løsninger som forskriftsfesting eller lovfesting. Det har ikke justisministeren kommentert i sin proposisjon. Hvorfor?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Jeg registrerer at ministeren henviser til den målgruppediskusjonen som pågår både i proposisjonen og også så vidt i innstillinga. Jeg registrerer også at flertallet har behov for å skrive i innstillinga at de forutsetter en mengde ting når det gjelder dette med målgrupper. Det kan jeg tenke meg ikke vil berolige PST, selv om jeg ikke skal påta meg å gjøre deres vurderinger. Men de skriver altså at det i en slik prosess må være avgjørende med tett oppfølging for å søke å hindre at vedkommende utvikler negative tankesett, og at en slik oppgave best vil kunne ivaretas ved soning i Norge. PST har altså gitt sitt klare råd om at de vil ha en vurdering av dem som soner, gjennom en forskriftsfesting og lov – det har ikke justisministeren vurdert.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Jeg konstaterer at justisministeren ikke har funnet det nødvendig å gjøre noen unntak for den gruppa vi her snakker om. Jeg vil gjenta det spørsmålet som jeg stilte til saksordføreren, om tidsfastsettelse for oppstart av bygging av fengsel i Agder. Vi har hørt fra regjeringspartiene her at de er utålmodige, samtidig som jeg mener at det som er levert, er forholdsvis ufullstendig. Meldinga er ikke bred. Det er ikke redegjort for en god del innvendinger, og tidsfastsettelse for oppstart er overhodet ikke nevnt. Men regjeringa er veldig god til å levere nye planer og nye utredninger til Stortinget. Kan ministeren fortelle Stortinget når det er tenkt å gå i gang med bygging av fengsel i Agder?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Bakteppet for dette forslaget og for det vedtaket som fattes i dag, er at Kristelig Folkeparti med sin støtte sikrer en stor seier for Fremskrittspartiets ideologiske politikk: Send dem bort. Andre land er framoverlent, med nye tiltak og nye ideer. Belgia vil si opp sin avtale med Nederland. Regjeringa går altså ikke bare på tvers av viktige høringsinstanser i Norge, men også på tvers av den trenden som er ute i Europa. Det er et faktum at dette tiltaket krever unntak fra dagens lovverk, unntak fra straffegjennomføringsloven. Det betyr at når posisjonen framholder at vi har de samme verdiene som ligger til grunn, er ikke det riktig. Hadde de samme verdiene gjeldt, hadde det ikke vært behov for unntak fra dagens lovverk. Representanten Werp var inne på at Arbeiderpartiets svar var at en måtte se dette «fra budsjett til budsjett», og det skulle være så dårlig. Det eneste jeg har hørt fra regjeringa i denne saken, er at løsningene skal komme fra budsjett til budsjett, eller i tillegg kan vi si at de skal komme fra plan til plan. Det er ikke ett ord om penger, ikke ett ord om tidspunkt for gjennomføring. Så litt til dette med alternativ straffegjennomføring og lukkede plasser. Komiteen har fellesmerknader som beskriver behovet for flere ordninger når det gjelder straffegjennomføring, som beskriver behovet for et variert sett av virkemidler og behovet for at en må ta innhold med i betraktningen når en snakker om hva som virker i kriminalomsorgen eller ikke. Vi snakker om forvaringsdømte og progresjon, og vi snakker om unge, og vi er på linje med hensyn til at det er viktig. Når det er spørsmål om lukkede fengselsplasser, kan vi også stille spørsmålet til posisjonen: Kunne vi ha fått flere før? Vi får en bamseklem fra Hårek Elvenes fordi vi vil for mye, men det vil tydeligvis ikke regjeringa. Det ligger verken penger eller tidspunkt her. Varetektsargumentet er viktig. Der har vi nesten vært enige med regjeringa tidligere. Vi hadde en mellomløsning mellom Venstres og regjeringas forslag som var tydeligere og strammere. Vi er enig i at den må følges nøye.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Etter at de fleste har hatt innlegg flere ganger, kan vi slå fast at det er ingen konkrete løsninger fra regjeringa – det er ingen penger, det er ingen tidsangivelse – og når det gjelder hvordan Nederland kan ivareta de menneskerettslige bekymringene, som flere har pekt på, så ligger altså bevisbyrden på regjeringa og Kristelig Folkeparti. Når det er snakk om enigheten, framstilles det som om det er en enighet om det som har vært tradisjonell kriminalpolitikk i mange år. Det er ikke riktig. Det er ikke enighet om de lange linjene. Viktige tradisjoner og verdier brytes nå. Når det gjelder justeringer i budsjettet, har altså vi forsøkt å få oversikt over disse kostnadene i gjentatte spørsmål til ministeren, over lang tid, nettopp for å få på plass penger til budsjettet. Ministeren har svart oss hele tiden at det ikke kan komme på plass før vi får på plass avtalen med Nederland. Soningskøen gikk ned med 2 423 personer i våre første år i regjering.
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
President! Kan du repetere voteringsgrunnlaget i sak nr. 5?
Kari Henriksen (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Det er greit.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2015-06-08:
For det første er det jo veldig interessant at representanten tar opp et forslag som står i meldingen, som har vært klart og kjent for alle medlemmene av justiskomiteen – også for Fyresdal kommune – og så kommer det fram nå, i sluttfasen av behandlingen. Men samtidig er det jo helt klart at meldingen gir oss klar tilbakemelding på at det er lukkede plasser det er størst behov for. Det kan godt være at det er behov for flere åpne plasser. Det vil den planen i forhold til bygging vise, når vi får den tilbake, men det legges inn i forslaget her: Lukkede plasser, samt åpne plasser i Evje. Og vi må ha en viss oversikt over antall plasser, både lukkede og åpne, så man får en god progresjon i soningen.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2015-06-08:
For det første: Når jeg sier at Fyresdal kommune og representantene på Telemarksbenken vet dette – og du er representant på Telemarksbenken – er det fordi vi har lest meldingen alle sammen, det står i meldingen. Det er det jeg viser til når jeg sier at man har muligheten til å se det. Hvis man har lest meldingen, så har man sett at det sto der. Men det viktigste her er at tilbakemeldingene fra kriminalomsorgen er klare og tydelige på at vi har behov – et stort behov – for lukket fengselskapasitet. Da må vi løse den utfordringen. Men så må vi også ta inn over oss at vi har behov for åpne plasser for å få en progresjon i straffegjennomføringen. Og forslaget som nå ligger fra Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, sier at kriminalomsorgen får vurdere hvor man har behov for åpne plasser, og hvor det er mest effektivt at de plassene etableres.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2015-06-08:
Jeg registrerer at Arbeiderpartiet snakker om at med sitt forslag har man 335 plasser i Norge. Ja, det kan godt hende det er 335 plasser – jeg klarer ikke å se at det er 335 plasser, i hvert fall er det åpne plasser og ikke lukkede plasser, som det er størst behov for her. Så det er jo litt interessant at Arbeiderpartiet sitter på en kompetanse som tilsier at de mener at det er åpne plasser som det er mest behov for, istedenfor det som meldingen er klar og tydelig på, at utfordringen er størst i forhold til lukkede plasser. Men det viktigste, som er spørsmålet mitt, går på Nederland. Representanten Kari Henriksen var også til stede i Nederland da vi hadde møte med ledelsen i Norgerhaven fengsel. Representanten snakket om at man lyttet til innspillene i høringen. Men lyttet man også på de tilbakemeldingene man fikk fra Nederland om hvordan de driftet fengslet, hvordan de ivaretar de innsatte, og hvordan de ivaretar progresjon i straffegjennomføringen?
Margunn Ebbesen (Høyre), 2015-06-08:
Det er interessant å følge debatten her i dag når det gjelder utfordringene vi har i kriminalomsorgen. Det er ingen tvil om at den største utfordringen vi har – hvis vi skal lytte til Kriminalomsorgsdirektoratet og ikke til politiske representanter – er lukkede plasser. Jeg forholder meg til de faglige innspillene og innspillene vi har fått gjennom meldingen, som viser at det er lukkede plasser det er mest behov for. Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen har tatt denne utfordringen på alvor fra de kom inn i regjeringskontorene. Bare i budsjettet for 2015 ble straffegjennomføringskapasiteten økt med 45 permanente fengselsplasser, og vi har bevilget 100 mill. kr i ekstraordinære vedlikeholdsmidler over to år. Men på grunn av manglende prioritering av kriminalomsorgen fra den forrige regjering er man nødt til å finne midlertidige og umiddelbare løsninger på kapasitetsutfordringene. Derfor leier vi 242 fengselsplasser i Nederland. Dette er en midlertidig avtale, i påvente av at det bygges nye plasser i Norge. Norgerhaven fengsel vil ha norsk direktør, og de ansatte vil få opplæring i norsk straffegjennomføring, i regi av Kriminalomsorgens utdanningssenter. I tillegg er det et krav om at det alltid skal være ansatte på jobb som behersker engelsk. Men det er viktig å ha med seg at det er språkutfordringer også i de norske fengslene i dag. Langt fra alle innsatte snakker norsk. Den innsattes progresjon og tilbakeføring til samfunnet vil måtte ivaretas også ved gjennomføring av straff i en annen stat. Når jeg hører de kritiske merknadene til representantene fra opposisjonen, spør jeg meg selv om vi har lest samme proposisjon og hørt de samme representantene fra Norgerhaven uttale seg. Etter møtet vi hadde med ledelsen i Norgerhaven fengsel, er jeg ganske trygg på at det å sende våre innsatte til Nederland ikke vil være et brudd på menneskerettigheter. Norgerhaven fengsel har en godt utbygget arbeidsdrift for innsatte som gir mulighet for ulike former for arbeidstrening. Ikke minst har fengselet en bygningsmessig kvalitet som er godt på høyde med kvaliteten i norske fengsel. Helsedirektoratet har også vært inne og kontrollert hvordan forholdene vil være for de innsatte helsemessig. Da har man fått tilbakemelding om at det vil være greit. Jeg er veldig glad for at regjeringen har gjort det den har gjort, at man har sørget for få økt kapasiteten i Norge i dag. Det er viktig.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2015-06-08:
Jeg ønsker å takke alle som har deltatt i debatten her i dag. Det har vært veldig interessant å være vitne til det engasjementet som alle sammen viser for dette viktige området. Det har vært mange gode innspill, og jeg regner med at justisministeren tar med seg alle de gode innspillene til regjeringen. Det er et veldig godt vedtak vi i dag fatter beslutning om. Jeg ønsker å knytte noen kommentarer til noen av innspillene her, bl.a. det som representanten Andersen tar opp om at det er vanskelig å si fra for en barnehageansatt. Det er nettopp sånne tabuer vi må komme bort fra. Uansett hvor det er, om det er i barnehagen, om det er i skolen, eller om det er en nabo, må vi komme dit at alle tar det på alvor og sier fra. Så får vi heller se hva vi kan sette inn av støttetiltak for å hjelpe personene videre – for å hjelpe barnet, men også den som er melder i systemet. Så til et annet tema som er fryktelig viktig: barnevernet og den rollen barnevernet har i å ivareta våre mest sårbare – våre barn. Den rollen må vi støtte opp om, og den må vi, som representanten Andersen sa, slå ring om. Barnevernet er en viktig ressurs som vi er avhengige av å ha i samfunnet vårt i dag. Jeg er fryktelig glad for at vi har dem. Jeg vet at det er noen som mener at de driver med overgrep og inngripen i privatlivets fred, men den inngripenen aksepterer jeg som stortingsrepresentant at barnevernet gjør – at de skal gjøre. Jeg er veldig fornøyd med samarbeidet med Venstre og Kristelig Folkeparti. I revidert budsjett ble det en styrking av midler til barnehusene. Jeg føler meg ganske trygg på at denne regjeringen følger opp de behovene som vil komme framover når det gjelder barnehusene, men uansett hva slags tiltak det er snakk om, sørger man for å ivareta barna våre på best mulig måte – vi sørger for at de får en god barndom og en god ungdom og dermed kan bli gode samfunnsborgere i lag med oss.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Høgre og Framstegspartiet viser handling, sa representanten – og det er sikkert og visst: I stortingsmeldinga føreslår regjeringa å leggje ned ei veldig god avdeling i mitt fylke, i Kleivgrend i Fyresdal. 28 opne soningsplassar er føreslått flytta til Agder. I saka i dag ligg det eit forslag frå Høgre, Framstegspartiet og Kristeleg Folkeparti om å utsetje dette noko mens ein ventar på utfasing, så ein stadfestar nedlegging i forslaget i dag. Ingen innspel eg har motteke, tilseier at ein bør gjere eit slikt grep. Så eg lurar på om representanten kan forklare meg kva innspel ho, eller regjeringspartia, har fått som skulle tilseie at desse 28 plassane i Fyresdal burde leggjast ned?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Ja, eg er fullstendig klar over at det står i meldinga, og eg er ueinig i forslaget. Derfor skriv både Arbeidarpartiet og Senterpartiet i innstillinga at me ikkje ønskjer å leggje ned dei plassane. Så høyrer eg òg at representanten meiner at Fyresdal kommune var informert om dette. Det er ein heilt annan informasjon eg har fått. Ordføraren i Fyresdal har ikkje vore klar over desse planane om å leggje ned, og heller ingen på Telemarksbenken. Eg registrerer at representanten meiner at dette er rett å gjere, og då lurar eg på kva innspel representanten har fått fagleg sett, og gjerne òg politisk, for kvifor dette er lurt – 28 soningsplassar på ei avdeling som kanskje er den billigaste å drive i heile landet. Er det fordi ein ønskjer ein auke i lukka fengselsplassar, så er det ei ærleg sak, men eg vil gjerne vite kva innspel representanten har fått, som skulle tilseie at denne avdelinga burde leggjast ned.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Eg skal ikkje bidra til å forlengje debatten veldig mykje. Eg representerer ikkje lokalavisa Dølen. Eg burde kanskje heller ha representert lokalavisa Bjørnen, i og med at det er ein bjørn i kommunevåpenet til kommunen min. Berre kort når det gjeld Kleivgrend: Representanten Werp har heilt rett i at det har vore nedleggingstrua før. To gonger dei siste 15 åra trur eg det har vore nedleggingstrua. Det har kome innspel frå fagleg hald om å slå saman til større einingar. Det er ikkje noko nytt at faglege instansar i Noreg innafor sjukehus, politi og andre område meiner at større einingar er betre einingar. Politisk har ein støtta dette dei to tidlegare gongene. Me frå Telemark – og då trur eg at eg snakkar på vegner av heile benken – kjem til å gjere ein innsats for at dette blir forhindra nok ein gong, bl.a. fordi det Werp nemner om rekrutteringsproblem og utfordringar ein har hatt der tidlegare, ikkje lenger er til stades. Det får me bekrefta, både frå Agder fengsel og frå NFF. Me kjem iallfall til å gjere det me kan for å overtyde om – jf. det Ropstad sa i stad – at denne avdelinga framleis bør kunne vere der. Så registrerer eg at representanten Ropstad meinte ein ikkje hadde fått noko innspel før vedtaket var gjort. Men vedtaket er ikkje gjort. Det er Stortinget som vedtek dette, og det gjer me i dag. Eg ser at representanten Ropstad ikkje er her, men det har ikkje stått på innspel frå alle representantane frå Telemark. Så det er ei dårleg unnskyldning for heller å vere ærleg på at ein er ueinig, og heller ynskjer desse plassane til Evje. Det kan eg for så vidt skjøne at Ropstad kanskje ville.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Eg vil starte med å takke saksordførar Elvenes for å ha gjort ein svært god jobb med dette forslaget, og som ein av forslagsstillarane er eg svært glad for at det er ein samrøystes komité som går inn for å be regjeringa gjennomgå og evaluere ordninga med besøksforbod. Det er heilt nødvendig. Eg ser at Senterpartiet ikkje er med på forslaga, slik som saksordføraren gjorde greie for. Eg håpar at det er ein feil, og at Senterpartiet eventuelt rettar opp det. Talet me har frå Politidirektoratet på talet på meldingar for brot på besøksforbod, er svært uroande. I perioden 2010–2014 såg me ein auke i talet på brot på besøksforbod på heile 18 pst. Dette er veldig alvorleg for dei det gjeld. Me veit at mange unge samfunnsstemmer til tider blir stille på grunn av dette. Me veit at mange, som aldri er i media, og som ikkje er kjende personar, opplev dette dagleg. Dei opplev brotne besøksforbod og eit liv i konstant redsel. Det er behov for ei eiga stalkinglov, og eg er veldig glad for at Høgre no er for det. Stalking og personforfølging er eit vaksande samfunnsproblem, og det er ikkje meir enn eit halvt år sidan Høgres Linda C. Hofstad Helleland uttalte til Aftenposten at det ikkje var behov for ei slik lov. Det bekymra meg. Eg såg då med redsel på at me kanskje ikkje kom til å få denne lova, men då Høgres landsmøte nyleg gjorde eit vedtak og me såg Hofstad Helleland i VG seie at ho ønskte ei ny stalkinglov, blei eg veldig glad for det, for det er no to år sidan høyringa på det stalkinglovforslaget som den raud-grøne regjeringa la fram, var ferdig, så det er berre å setje i gang med det arbeidet. Det er behov for eit betre og meir heilskapleg strafferettsleg vern for personar som er utsette for personforfølging. Land som Sverige, Danmark, Storbritannia og Nederland har eit lovverk retta mot dette. Under den raud-grøne regjeringa blei det i 2013 utvikla 40 såkalla omvendte valdsalarmar, og me kan vel ikkje kalle det eit nytt verkemiddel lenger. Me er einige i komiteen om at det er uroande at dei er tekne for lite i bruk, og meiner at det er viktig å gjere det tiltaket og verkemiddelet mykje betre kjend. Men Arbeidarpartiet meiner òg at justisministeren burde gjere greie for Stortinget for korleis dei er tekne i bruk dei siste åra, kva slags vurderingar som er gjorde. Det er difor me fortsatt opprettheld vårt forslag om ei slik utgreiing. Det er veldig bra at me er einige i komiteen om å gjere bruken av omvendt valdsalarm meir kjend, få besøksforbodordninga evaluert og å få til ei lov mot stalking – det er på høg tid. Me synest det har teke for lang tid, men det kan kanskje ha noko med å gjere at det tok litt tid før Høgre bestemde seg for kva dei meinte om saka. Men det er mange av oss som har snakka med personar som har vore utsette for personforfølging og stalking, og dei opplev ikkje å bli tekne nok på alvor. Dei opplev at deira problemstilling ikkje er så alvorleg som ho faktisk er. Difor er dette veldig bra. Eg er veldig glad for at det er ein samrøystes komité som står bak dei viktigaste forslaga. Dette er bra for dei personane som dagleg opplev krenkingar av privatlivet.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Det ønskjer eg.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Eg vil takke statsråden for innlegget. Det er viktig at me kan einast i viktige spørsmål som dette, og dei omvende valdsalarmane har me no hatt i to år. Sist me diskuterte bruken av dei her i Stortinget, var vel i haust. Då delte justisministeren mi bekymring for at bruken av dei omvende valdsalarmane var låg. Spørsmålet mitt til justisministeren er: Kva har justisministeren konkret føreteke seg, sidan sist me diskuterte dette i Stortinget, for å bidra til å auke bruken av dei omvende valdsalarmane?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Arbeidarpartiet meiner at forslaget frå SV er bra. Eg meiner at ein kanskje bør sørgje for å fremje eit forslag som ikkje nødvendigvis konkluderer i utgangspunktet, for eg trur me alle er einige om målet. Som me har diskutert tidlegare om besøksforbodet, er ei av årsakene til at me må evaluere det, at det ikkje verkar – det verkar iallfall ikkje godt nok. Eg meiner det er naturleg å sjå på bruk av elektronisk kontroll som verkemiddel også i samband med besøksforbod, og sjå på det i den same evalueringa av ordninga. Arbeidarpartiet støttar forslaget frå SV. Eg er einig med representanten Ropstad, som før i dag sa at det er viktig at byrden blir lagt der han skal – på gjerningspersonane, og ikkje på ofra. Det er også ein av bakgrunnane for desse forslaga. Eg registrerer også at det er falle dommar i Høgsterett i nyare tid som det er grunn til å vere glad for. Høgsterett dømde i januar ein mann til 60 dagars fengsel på vilkår for gjentekne brot på besøksforbod. Det er ein viktig dom, og det var bra. Men det var for gjentekne brot på besøksforbodet, og med tanke på dei som opplever at dette blir brote, er det framleis altfor dårleg. Eg etterlyser deltaking frå Høgre i denne debatten. Det er spesielt at ingen frå partiet til no har bedt om ordet. Me er også litt nysgjerrige på å vite kva som er grunnen til at Høgre har ombestemt seg. Me er – misforstå meg rett – veldig glad for det, men tidlegare har det kanskje stått på Høgre at me ikkje har fått denne saka til Stortinget, så det hadde vore fint å få høyre frå dei. Til slutt vil eg oppfordre Senterpartiet til å støtte fleirtalsinnstillinga. Jamfør innlegget frå Lise Christoffersen om arbeidet til Noreg i Europarådet meiner eg det hadde vore fint om det var ein samla komité, med heile Stortinget, som hadde stilt seg bak og bedt regjeringa fremje den varsla proposisjonen om endringar i straffebodet for personforfølging og «stalking». Det oppfordrar eg Senterpartiet til å gjere.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Komiteen har fått opplyst av Domstoladministrasjonen at om ein fjernar juryordninga og erstattar ho med ein meddomsrett, vil ein kunne spare om lag 16 mill. kr. No vil sikkert det talet kunne variere, og som statsråden seier, må ein jo til hausten kome tilbake til om ein skal ha meddomsretten osv. Men spørsmålet mitt er: Viss det viser seg at det er store innsparingspotensial på å endre prosessform, vil statsråden vere einig med Arbeidarpartiet i at dei pengane bør bli att i domstolane?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Det blir bruka store ord i denne debatten, og etter mitt skjønn kan det verke som om enkelte ikkje heilt har fått med seg kva som er fleirtalets innstilling. For det står tydeleg i merknadene at alle partia som utgjer dette fleirtalet, er opptekne av at lekfolk skal utgjere fleirtalet. Det er ikkje slik at lekfolk berre skal delta i meddomsretten, dei skal utgjere fleirtalet. Me har fått mange innspel i arbeidet med denne saka, bl.a. frå Riksadvokaten. Og det er fleire som peiker på det som eg synest er snodig at ikkje blir lyfta høgare, for om det var slik at meddomsrett som prosessform var så skadeleg for rettssikkerheita i Noreg, er det underleg at han ikkje er utsett for langt meir kritikk enn det han er. For det viser seg nemleg at både lagrettefraksjonen og meddomsrettsfraksjonen i Juryutvalet var fornøgd med prosessforma meddomsrett, og alle veit at dei aller fleste sakene går for meddomsrett. Juryordninga har derimot vore utsett for massiv kritikk dei seinare åra, og det meiner eg er viktig å få fram – og at det ikkje heng att eit bilete av at Arbeidarpartiet eller dei andre partia no ynskjer eit embetsvelde i Noreg. Det er å dra det langt, langt utover det debatten eigentleg handlar om. Eg meiner òg det er viktig å få fram at ei av utfordringane med lagrettefraksjonen si innstilling var at dei la opp til etterrasjonalisering av vurderingane: at ein skulle diskutere fyrst, kome til ei avgjerd, og så skulle ein skrive grunngjevinga etterpå. Fleirtalet i komiteen skriv i merknadene at føresetnaden for gode, vel gjennomtenkte avgjerder er at ein grunngjev dei mens ein avgjer spørsmålet. Det er ein styrke for den prosessforma me har i meddomsretten i dag. Difor meiner eg at dette er ein gledeleg dag for rettssikkerheita. Me har i komiteen lytta til mange innspel me har fått frå fagleg hald. Ikkje minst politisk meiner eg dette er ein styrke, for me bevarer og forsterkar lekmannselementet på følgjande måte, og det vil eg spesielt seie til representanten Lundteigen: Empirisk sett er det ingenting som viser at det er påverknad frå fagdommar til lekdommar i dag. Det me tvert imot har fått innspel på, og som undersøkingar i domstolane viser, er at om jurymedlemer opplever påverknad og eventuelt overkøyring, er det frå juryleiaren, ikkje frå fagdommarane. Så eg føler meg veldig trygg på at det fleirtalet no innstiller på, er til det beste for rettssikkerheita, og det er gledeleg at me får meddomsrett i alle saker.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Som statsråden sa, så er kapasiteten utfordra – for å seie det forsiktig – i barnehusa om dagen. Talet på saker aukar, og Arbeidarpartiet ynskjer igjen å gje uttrykk for at me meiner at midlane til barnehusa må både styrkjast og øyremerkjast. Etter at me no har blitt einige i eit forlik om politireforma, ynskjer me at regjeringa vurderer å opprette eit nytt barnehus i politidistrikt aust. Men til løyvingane: Komiteen fekk tilbakemelding frå barnehuset i Trondheim om at dei hadde opplevd eit kutt på 200 000 kr i 2015. Er ikkje det eit bevis på at det er nødvendig å øyremerkje midlane til barnehusa, i tillegg til å styrkje dei?
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Takk for svaret. Eg lurer framleis på ein ting. Det blir heile tida sagt at barnehusa er styrkte, og eg registrerte at det kom ein liten auke i revidert nasjonalbudsjett, men når ein får tilbakemelding frå eit barnehus om at dei måtte kutte 200 000 kr i inneverande år, er det noko vanskeleg å seie at det er ei styrking. Eg veit at det ikkje er regjeringa som har gjort det, det er som justisministeren seier, på grunn av ulike prioriteringar i dei ulike politidistrikta, og det er bakgrunnen for at me har meint – som representanten Karin Andersen òg snakka om i sitt innlegg – at ein treng å øyremerkje midlane for å styre dei dit dei skal. Den raud-grøne regjeringa gjorde det når det gjeld barnevern, for å få det opp på det nivået det måtte. No ser me at auken i talet på saker i barnehusa er såpass stigande at eg vil igjen spørje statsråden om ikkje han vil vere einig i at ein må øyremerkje midlane for å styre dei dit dei skal.
Lene Vågslid (Arbeiderpartiet), 2015-06-08:
Senterpartiet føreslår gjennom dette Dokument 8-forslaget å be regjeringa fremje ei sak om endring av straffelova § 216, slik at bortføring av mindreårige som er omfatta av akuttvedtak i medhald av barnevernlova § 4-6, andre ledd, blir straffbart. I dag er det slik at § 216 i straffelova gjer det straffbart å bortføre mindreårige frå nokon som har foreldreansvaret, eller som har omsorga etter barnvernlova. Høgsteretts ankeutval kom fram til at eit akuttvedtak etter barnvernlova § 4-6 andre ledd, ikkje medførte at omsorga for eit barn blei overført til barnevernet på ein måte som er omfatta av § 216. Med dette merkar komiteen seg at avgjerda viser at Høgsterett si tolking av straffelova byggjer på forståinga deira av bruken av omgrep i barnevernlova. Ein samla komité meiner dette er uheldig i eit strafferettsleg perspektiv. Forslagsstillarane meiner at mindreårige som er omfatta av akuttvedtak gjorde av barnevernet, gjev desse barna eit dårlegare strafferettsleg vern enn andre barn. Komiteen meiner at dette gjev grunn til uro, og eg registrerer at òg justisministeren uttrykkjer den same uroa i brev til komiteen 10. april i år. Arbeidarpartiet er einig med forslagsstillarane i at desse ungane har eit dårlegare strafferettsleg vern. Stoltenberg II-regjeringa sette ned ei arbeidsgruppe hausten 2012 som skulle gjennomgå regelverket som gjeld barnebortføring og handtering av internasjonale barnebortføringssaker. I desember 2013 blei det føreslått av denne arbeidsgruppa å utvide straffeansvaret for barnebortføring til å omfatte alle tilfelle der det etter norsk rett er forbod mot å ta med seg eit barn ut av landet utan samtykke frå barnevernet. Statsråden har uttrykt gjennom svarbrev til komiteen at regjeringa ynskjer å utsetje saka til oppfølginga av utgreiinga frå arbeidsgruppa som departementet no arbeider med, blir lagd fram for Stortinget. Arbeidarpartiet og Senterpartiet ynskjer å behandle saka no. Arbeidarpartiet og Senterpartiet meiner at det er eit stort behov for ei rask lovendring. Stadig dukkar det opp nye saker der biologiske foreldre bortfører eigne barn når dei er fråtekne omsorga ved akuttvedtak i barnevernet. I denne fasen er ungane særdeles sårbare, og me meiner at eit lovforbod ville kunne ha ein preventiv verknad. På denne bakgrunnen meiner Arbeidarpartiet og Senterpartiet at det er behov for at Stortinget gjev regjeringa i oppgåve å fremje ei sak for Stortinget som tek opp i seg intensjonane i forslaget. Ei lovendring er nødvendig for å gje ungane tilstrekkeleg rettssikkerheit. Til avslutning vil eg understreke at heller ikkje § 216 i straffelova av 2005 i tilstrekkeleg grad tek vare på intensjonane i forslaget, og eg meiner det òg er behov for ei endring i den nye straffelova. Eg tek opp forslaget frå Arbeidarpartiet og Senterpartiet.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Først når det gjelder Agder: Representanten vet godt at det lå ikke penger til bygging av fengsel i Agder i budsjettet for 2014. Nå stemte jeg riktignok sammen med Arbeiderpartiet den gangen, ut fra at jeg gjerne skulle sett at en hadde satt spaden i jorda så fort som mulig, men det som har skjedd siden da, er at en har fått denne kapasitetsmeldinga. Det er fullt trøkk på hele feltet, og jeg regner med at representanten ikke ønsker å være uansvarlig og bevilge penger før planene er ferdige, for det var de ikke da, og det er de ikke nå. Som representanten Ellingsen sa i stad, vil det komme en proposisjon, en sak, til Stortinget om Agder, og da vil en også fatte investeringsbeslutninger. Men mitt spørsmål er: Når Arbeiderpartiet velger ikke å gå med på løsninger som sikrer flere lukkede plasser nå, og representanten sier at en isteden vil ha flere ut i åpne plasser, bygge flere åpne og sende flere ut til åpen plass, betyr det at en ønsker å senke terskelen for dem som egentlig burde vært på lukket, og overføre flere til åpne? Er det riktig forstått?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Takk for honnør for å være opptatt av innhold. Så vil jeg igjen presisere det jeg sa oppe fra talerstolen: Jeg skulle gjerne i etterkant sett at vi behandlet det forslaget på en annen måte. Med den enorme mengden av saker vi har hatt i komiteen, kunne det ha fått en grundigere behandling hvis en ikke hadde tatt det parallelt. Jeg skal selv også tenke på om det ikke er noe vi bør se på til høsten. Så må jeg også innrømme at i farta husker jeg ikke hva slags forslag Henriksen viser til. Men når jeg har gjort som jeg har gjort i innstillinga, er det fordi jeg har for vane å prøve å være konsistent og holde meg til det. Selv om jeg også gjør feil innimellom og må endre fra komité til sal, er jeg rimelig trygg på at jeg kommer til å stemme det ned. Men jeg vil presisere igjen at vi har en jobb å gjøre også når det gjelder budsjettet, for å sikre at en får et best mulig innhold ved at de innsatte får nok ansatte å forholde seg til, og at de ansatte kan tilby aktiviteter. Det er viktige ting for å sikre en best mulig rehabilitering.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Først til innhold: Ja, jeg må erkjenne at jeg ikke er perfekt. Jeg burde kanskje tenkt annerledes da komiteen vedtok at vi skulle behandle det parallelt. Så må jeg også be om forståelse og respekt for at jeg er alene i komiteen, og det har vært ekstremt mange saker. Jeg er fornøyd med det vi har oppnådd denne våren, men skulle gjerne gjort enda mer. Nå har jeg funnet fram i innstillinga og sett på forslaget som representanten viste til. En av utfordringene er f.eks. at en ønsker økt utdanningslengde for fengselsbetjenter. Det kan godt være at det er et interessant forslag, men jeg vil ikke hoppe rett på det nå. Derfor gjentar jeg at jeg er villig til å diskutere det eventuelt til høsten. Så når det gjelder Nederland: Ja, jeg hadde også spørsmål da jeg registrerte innvendingene både på Grunnloven og på menneskerettigheter. Men gjennom proposisjonen og gjennom høringa som komiteen selv hadde, der Advokatforeningen hadde en annen holdning enn de hadde i høringa før, og ikke minst gjennom svarene som vi har fått fra departementet og Lovavdelinga, er jeg veldig trygg på at juristene her er bedre enn representanten selv.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Først når det gjelder hastverk: Jeg mener det er prisverdig det arbeidet som regjeringa har gjort ved at vi kan få på plass denne avtalen nå, så en kan sende de første fangene allerede fra høsten av. Så det var ikke det jeg mente. Men dette er en kapasitetsmelding – den dreier seg om kapasiteten. Det var ikke meninga at en tok fram innholdet, ikke fordi det ikke er viktig, men fordi vi i flertallspartiene har bedt om det fordi det aldri har skjedd før. Derfor mener jeg det var bra. Det står ikke i noen motsetning til at innholdet ikke er viktig, men det var ikke det vi diskuterte nå. Den rød-grønne regjeringa la fram masse bra på innhold som vi støttet opp om, og som vi ønsker å videreføre. Når det gjelder det skriftlige spørsmålet som representanten viser til, gjaldt det norske statsborgere som soner i ordinære fengsler i andre land, f.eks. i Spania eller i USA, for den saks skyld. Der viste regjeringa handlekraft og har satt i gang et arbeid for å få dem hjem. Om de kommer hjem, vet jeg ikke. Men det er stor forskjell på dette fengslet, som er under norsk kontroll, som har en norsk direktør, som har et helt annet aktivitetstilbud, og som har én på cella osv. Jeg kan ikke tenke meg hvilke forhold de andre soner på, og derfor var det viktig.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Jeg ble utfordret av flere, bl.a. komiteens leder, Tajik, og representanten Vågslid, når det gjelder hvorfor en støtter Nederland, at en ikke tar tak i alternative soningsformer, og at en mangler å fokusere på innhold. Jeg mener det er feil kritikk. Som jeg var inne på i mitt innlegg, skulle jeg gjerne hatt en stortingsmelding om innholdet i kriminalomsorgen. Jeg hadde vært glad for det. Men jeg er veldig glad for at vi i dag får muligheten til å diskutere kapasitetsutfordringene og løsningene på dem. Når en snakker om alternative soningsformer, løfter vi fram § 12-soning – vi ønsker mer av det. Vi viser til ungdomsstraff. Det er noe vi synes er bra, som fungerer og som vi bør bruke enda mer av. Vi viser til elektronisk kontroll. Det er en evaluering på gang, og vi håper det er noe vi kan utvide bruken av. Vi viser til konfliktråd. Det er noe vi har tro på, at det er bra for samfunnet, at det er forebygging, at det igjen kan hindre at en får mer kriminalitet, og at det er noe som vi ønsker å styrke ved å be regjeringen følge opp også med midler. Vi har ikke minst et forslag, som jeg synes er veldig spennende, når det gjelder velferdsobligasjoner – der en skal få et offentlig og privat samarbeid og faktisk få resultater. De frivillige organisasjoner ber oss om at vi kan stille en garantisum, så henter de inn private sponsorer, og hvis de oppnår resultater, får de tilbakebetalt – et kjempeflott tiltak, som vi har forslag til vedtak om i dag. At vi ikke får noe igjen for å støtte forslaget om Nederland, er jeg sterkt uenig i. For det første vil jeg si at det et godt tiltak, eller det eneste tiltaket, som kan løse utfordringene nå. Som flere har vært inne på, trenger vi lukkede plasser. Det får vi nå. For det andre får vi nå et romertallsvedtak om at det skal komme en plan for 500 nye plasser pluss eventuelt 500 til erstatning for gamle plasser. Og hvis ikke det er godt betalt, så vet ikke jeg. Jeg tror det er få partier som kan stå her og si at de har sørget for kanskje 1 000 nye plasser på fem år. Det tror jeg knapt noen partier kan gjøre. Så i samarbeid med Høyre og Fremskrittspartiet er det det vi har endt opp med. Og som jeg pekte på i mitt innlegg, betyr det at vi peker på Haugesund, Ålesund, Oslo, Valdres, Mosjøen, Bergen, Skien, Halden, Åna og Trondheim. Noen steder kan en bygge 100 plasser innenfor eksisterende murer, andre steder trengs det nye fengsel. Så får vi en plan til behandling neste år. Det synes jeg er godt betalt, for det løser den prekære situasjonen på kort sikt, og vi løser den på lang sikt. Noen påstår at vi bare sender penger til Nederland – det er feil. Det er den samme prisen vi hadde måttet betale for å ha dem til soning i dag. Det er ikke penger vi kunne brukt til bygg – det er penger som trengs for at de kan sone. Derfor kan man heller ikke bare svippe dem over til Norge. De brukes til bemanning. Kristelig Folkeparti er veldig godt fornøyd med den pakken vi har her i dag.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Takk for det. Jeg trenger ikke mer enn ett minutt, for statsråden kom med mye av de poengene som jeg ville trekke opp, spesielt det med at pengene til 242 plasser er driftsmidler. Jeg ser, når det argumenteres rundt om i ulike medier, at en sier at en skal bruke det til investeringer, og det er jo ikke riktig, som statsråden sa. Men nå tok jeg ordet fordi det har vært en diskusjon om Kleivgrend. I innstillingen i dag, under I, ber vi om en utfasingsplan og en opprustningsplan. Konsekvensen av det vil være at en sannsynligvis vil legge ned ganske mange fengsler, fordi 45 pst. av bygningsmassen ikke er egnet. Noe kan kanskje fikses på, mens andre må fases ut, og det er hensiktsmessig. De debattene vil vi ha hele tiden, og derfor vil vi komme borti den problemstillingen også i neste runde, neste vår. Så har vi også en utfordring i den saken når det gjelder Kleivgrend: Der er min klare opplevelse at jeg ikke fikk noen innspill underveis før vedtaket var fattet, og det gjør også at vi må ha gode prosesser fram mot neste vår.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Dette er nok en god sak hvor justiskomiteen legger fram sin innstilling for Stortinget. Personforfølgelse eller stalking må, som flere har vært inne på, være veldig ubehagelig for dem som opplever det. Det er personer som utsettes for truende og farlig atferd, og som lever i daglig frykt for voldelige personer. Jeg vil derfor takke forslagsstillerne – og representanten Vågslid, som hadde ordet – for at de fremmet dette forslaget, som setter fokus på et veldig viktig tema for å hjelpe personer som trenger beskyttelse og hjelp. Jeg vil også takke saksordføreren for godt arbeid, og også for at vi faktisk strammet opp noen av forslagene for å understreke viktigheten av å få det raskt. Hvor mange som opplever dette problemet, vet vi dessverre lite om. Men det pågår nå et forskningsarbeid ved Oslo universitetssykehus, som har til formål å kartlegge omfanget av personforfølgelse, hvordan dette utarter seg og hvilke følger det har. Prosjektet skal etter planen avsluttes i 2016. Hensikten med studien er å framskaffe data for å kunne sammenligne dem som har opplevd personforfølgelse med dem som ikke har slike erfaringer. Det er bra – for vi trenger å vite mer for å kunne sikre gode tiltak, slik at vi kan hjelpe dem som blir utsatt, på en best mulig måte. Men vi vet nok til at mer må gjøres. Dessverre er det mange som lever i frykt for personer som har utsatt dem for vold eller truende atferd. Mange lever også i frykt etter at gjerningspersonen har sluppet ut av soning. Heldigvis har det skjedd en utvikling den senere tid, der man har gått fra at offeret har blitt flyttet og må leve i skjul, til at gjerningspersonen har blitt ilagt besøksforbud, og nå også omvendt voldsalarm. Omvendt voldsalarm er et godt virkemiddel i satsinga på bekjempelse av vold i nære relasjoner og gir politiet et godt verktøy i arbeidet med å beskytte voldsutsatte personer. Vi i Kristelig Folkeparti har lenge kjempet for å få innført omvendt voldsalarm. Det er fordi vi mener at den voldsutsatte ikke skal måtte bære byrden, men at det er den som truer eller som utøver vold, som bør ta byrden det er å gå med en elektronisk fotlenke. Omvendt voldsalarm er et viktig tiltak for å beskytte voldsutsatte personer, men det er viktig å påpeke at det ikke skal være til erstatning for andre tiltak. Etter at omvendt voldsalarm ble innført, er det kun avsagt to dommer der dette har blitt ilagt. Jeg er derfor glad for at komiteen og flertallet på Stortinget nå ønsker å be regjeringa sikre at ordninga er godt kjent, slik at den kan benyttes i enda større grad. Det er viktig for å sikre at voldsutsatte personer skal slippe å leve i frykt. I tillegg er jeg glad for at det kommer en proposisjon om et nytt straffebud om personforfølgelse allerede i løpet av høsten 2015. Så til stemmeforklaring. Vi opplever at redegjørelsen om omvendt voldsalarm kom i svarbrevet, og derfor støtter vi ikke det forslaget – nå husker jeg ikke nummeret – som representanten Vågslid refererte til i stad.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Jeg vil si meg enig med statsråden i at det er definitivt det viktigste at vi får de resultatene som vi ber om, og selvsagt at fristene for f.eks. når avhør skal være tatt, blir holdt. Der har vi jo en god sak på onsdag, som vi skal diskutere, så vi får god tid til å diskutere det videre. Når det gjelder bevilgninger, er vi også glad for de økningene vi fikk i inneværende år, men har i likhet med representanten Vågslid også kritiske bemerkninger til det som kom fram i høringen om hvordan pengene er blitt brukt. Gjennom komiteens arbeid ser vi at en del er gått til investeringer, som vi i komiteen også ba om, men vi vil be statsråden om å følge det videre. For med den enorme økningen av saker sier det seg selv at vi trenger mer penger, og derfor ber komiteen om det i høstens budsjett. Men mitt spørsmål var egentlig knyttet til opptrappingsplanen: Vi understreker jo det tverrfaglige, og justisministeren har ansvar for sitt felt, og det vi er opptatt av, er en tydelig forankring, på samme måte som tiltaksplanen var. Kan statsråden si litt om hva han tenker om arbeidet for å inkludere flest mulig departement for å få størst mulig bredde i tiltakene?
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2015-06-08:
Jeg vil først få takke forslagsstillerne for representantforslaget, som tar opp viktige spørsmål knyttet til barns rettssikkerhet. Det er vi som har ansvaret for å legge til rette for barn og unges oppvekstvilkår og ikke minst at rettssikkerheten deres ivaretas. Forslaget fra Senterpartiet og Arbeiderpartiet bygger på en dom fra Høyesterett fra 2013 som fastslo at barn som er plassert akutt under barnevernet, ikke har det samme strafferettslige vernet etter straffeloven § 216 som andre barn har. Straffeloven § 216 gjør det straffbart å bortføre mindreårige fra noen som har foreldreansvaret, eller som har omsorg etter barnevernsloven. Høyesterett kom altså til at omsorgen for barn som hadde fått et akuttvedtak, ikke var overført til barnevernet og dermed ikke ble omfattet av straffevernet etter straffeloven. Barn som er plassert på akuttvedtak, har dermed ikke samme vern som andre barn. Dette er bekymringsfullt. Jeg er glad for at en samlet justiskomité har påpekt dette. En arbeidsgruppe som ble satt ned høsten 2012, fikk i oppdrag å gå gjennom regelverket vårt knyttet til barnebortføring og håndteringa av internasjonale barnebortføringssaker i Norge. Arbeidsgruppen fikk så utvidet sitt mandat til å se på straffeansvaret for barnebortføring til å omfatte «...alle tilfeller hvor det etter norsk rett er forbud mot å ta med seg et barn ut av landet uten barnevernets samtykke». Utvalget la fram si innstilling i 2014, der de anbefalte at også alle tilfeller der det etter norsk rett er forbud mot å ta med seg et barn ut av landet uten barnevernets samtykke, gjøres straffbart. Det er avgjørende at denne saken får en grundig behandling. Kristelig Folkeparti støtter arbeidsgruppens anbefaling og mener at et lovforbud vil ha en preventiv effekt, som flere har vært inne på i dag. Kristelig Folkeparti er opptatt av at lovendringa kommer på plass så raskt som mulig av hensyn til de utsatte barna. Jeg er derfor veldig glad for at statsråden har lovet å komme tilbake til Stortinget med en proposisjon, og at vi – som det ser ut til – får saken til behandling allerede i høst. På den måten får vi en grundig behandling av spørsmålene og kan dermed sikre sårbare barns rettssikkerhet. Derfor ser ikke Kristelig Folkeparti noen grunn til å stemme for forslaget, men vi ser fram til behandlinga av proposisjonen som kommer.