Geir Sigbjørn Toskedal (Kristelig Folkeparti), 2014-12-09:
Kristelig Folkeparti mener at opplegget og budsjettforliket nå er i samsvar med kommuneproposisjonen: stramt, men gjennomførbart, med videreutvikling av god velferd. Kristelig Folkeparti vil takke regjeringen og Venstre for et konstruktivt samarbeid for å komme dit. Kommunene forvalter de viktigste velferdsordningene i Norge. Da må inntektsgrunnlaget gi forutsigbarhet for bosetting og gode velferdstjenester i samsvar med de oppgavene kommunen skal løse. Kristelig Folkeparti vil ha en distriktspolitikk som gjør det mulig å bo, arbeide, drive næring og få et likeverdig tjenestetilbud i hele landet. Det er viktig å satse på utvikling, nyskaping og god infrastruktur for å utvikle alle regioner. Kristelig Folkeparti mener at en effektiv, moderne forvaltning skal sikre befolkningen et godt og tilpasset tjenestetilbud. Det må bli enklere å finne fram i det offentlige byråkratiet gjennom forenklinger av skjemaer og regelverk. Kristelig Folkeparti ser fram til å gjennomføre en demokratireform for kommuner, regioner og landsdeler. Det er en offentlig oppgave å føre en sosial boligpolitikk. Nye boliger og bygg må være universelt utformet, tilgjengelige og brukbare for mennesker med funksjonsnedsettelser, både unge og eldre. Bostøtten til kommunale og private boliger skal harmoniseres i løpet av en toårsperiode. Forenkling av plan- og bygningslov kan legge til rette for økt boligbygging: tiltak som på sikt medfører mindre press i markedet. Kristelig Folkeparti ønsker at flere får kjøpe egen bolig. Kristelig Folkeparti mener også at Husbankens låneramme med fordel bør økes. Budsjettforliket styrker arbeidet med bærekraftig bolig- og byggkvalitet med 2 mill. kr. Det er behov for flere miljø- og energivennlige boliger, bygg og uteområder. Kristelig Folkeparti er også glad for justeringen av bostøtte til uføre og venter med spenning på en varig ordning, slik at de ikke mister støtten på grunn av omlegging av uføretrygden. Kristelig Folkeparti og Venstre har i budsjettforliket bidratt til en påplussing til barnehageplasser på 207 mill. kr i tillegg til 100 mill. kr fra regjeringen, noe som gir 3 400 nye plasser. Tilbudet om gratis kjernetid i barnehage til lavinntektsfamilier er styrket med 51 mill. kr. Det blir økt inntektsgrense for differensiert barnehagepris. Budsjettforliket øker også bevilgningen til barnevernstiltak for familier i kommunene, inklusiv en styrking av barnevernet i Oslo, til sammen 30 mill. kr. I tillegg kommer en betydelig satsing i grunnskolen med å styrke lærerressursene for tidlig innsats i de lave klassetrinn med 200 mill. kr fra august. Kristelig Folkeparti er også fornøyd med en betydelig påplussing i satsingen innen skolehelsetjeneste, helsestasjoner, rusforebygging og psykiatri. Kristelig Folkeparti og Venstre bidro også til at kommunene får 220 mill. kr i refusjon for særlig ressurskrevende tjenester, noe forresten mange Høyre-ordførere ba meg om. Kristelig Folkeparti ønsker at brukere over 67 år blir innlemmet i denne ordningen på sikt. Kristelig Folkeparti er fornøyd med at vi bidro til videreføring av Den kulturelle spaserstokken. Enda viktigere er den økte bevilgningen på 78 mill. kr til økt lærlingtilskudd. Altfor mange ungdommer mangler godkjent lærekontrakt. Kristelig Folkeparti mener at omleggingen av skattesystemet for uføretrygdede i 2015 i minst mulig grad må påvirke fordelingen av frie inntekter mellom kommunene. Kristelig Folkeparti mener det må gis kompensasjon for ekstraordinære utgifter til opprydding og håndtering av akutte krisesituasjoner ved naturskade. Vi ber regjeringen komme tilbake til saken i revidert nasjonalbudsjett. Noen fylkeskommuner får utfordringer ved omlegging til nytt inntektssystem. Kristelig Folkeparti er tilfreds med at samlet tapskompensasjon økte med 60 mill. kr til 185 mill. kr i forhandlingene, med størst kompensasjon til dem som mister mest, i fem år. Situasjonen er krevende, og Kristelig Folkeparti ber disse fylkeskommunene om ikke å bruke bevilgningen til å utsette nødvendige tilpassinger. Sammen med Venstre mener vi imidlertid at regjeringen må vurdere behovet for en forsterking av tapskompensasjonen videre. 31 kommuner fikk i 2014 redusert arbeidsgiveravgift. Kristelig Folkeparti mener at de må få beholde gevinsten slik at ingen taper på endringen. I stedet for å trekke for fordelen av differensiert arbeidsgiveravgift gjennom skjønnsmidlene er fordelen trukket fra rammetilskuddet. Kompensasjon for tidligere endringer er lagt inn i basistilskuddet. Nå ber vi regjeringen påse at fylkesmennene ikke foretar endringer som medfører stor reduksjon i skjønnstilskuddet for enkeltkommuner fra ett år til et annet. Vi forventer også at regjeringen vurderer omleggingen og kommer tilbake til saken i kommuneproposisjonen og revidert nasjonalbudsjett. Kristelig Folkeparti vil legge til rette for et levende folkestyre der folkevalgte kan utnytte sin lokalkunnskap. Vi mener derfor at partistøtten burde økes, minst i samsvar med pris- og lønnsutviklingen. Nye offentlige pålegg overfor lokallagene har gitt et betydelig merarbeid og burde vært forenklet.