Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2016-06-09:
I Prop. 81 L for 2015–2016 fremmer regjeringen forslag om endringer i universitets- og høyskoleloven. Regjeringen ønsker å legge til rette for at NOKUT skal føre et målrettet og tematisert tilsyn med hvordan institusjonene arbeider med kvalitetsutvikling. NOKUT bør se på hvordan utdanningsinstitusjonene følger opp funn som er avdekket i kvalitetsarbeidet, og om arbeidet faktisk fører til bedre kvalitet på studietilbudene. Hensikten med lovendringen er ikke å utvide NOKUTs fullmakter eller å innskrenke utdanningsinstitusjonenes akademiske frihet. Det jeg ønsker å presisere i loven, er at NOKUT skal føre tilsyn med at det oppfølgende kvalitetsarbeidet faktisk fører til bedre utdanningskvalitet. Jeg er enig med komiteen i at det er viktig med god involvering av utdanningsinstitusjonene når NOKUT skal operasjonalisere sitt tilsyn med kvalitetsarbeidet, slik at det foreligger en omforent forståelse av kvalitetsarbeidet, og at tilsynet skjer etter forutsigbare kriterier. Regjeringen foreslår at det kan bestemmes i forskrift at doktorgradsutdanning ikke skal regnes som tjenestetid etter tjenestemannsloven. Det vil gjøre det lettere for stipendiater å få jobb ved universiteter og høyskoler etter endt doktorgradsutdanning. I dag blir tid brukt til egen doktorgradsutdanning regnet som tjenestetid etter tjenestemannsloven. Etter samme lov får midlertidig ansatte med mer enn fire års tjeneste såkalt sterkt oppsigelsesvern. Det gjør i praksis at universitetene og høyskolene må skyve lovende unge kandidater fra seg, med mindre de har fast stilling å tilby. For mange nyutdannede er det attraktivt å få kort engasjement rett etter utdanning hvis alternativet er å ikke få noe. Dagens regler hindrer det. Det er for høy midlertidighet i sektoren, og regjeringen arbeider for å redusere den. Dette forslaget vil imidlertid, etter vår vurdering, verken bidra til økt eller redusert midlertidighet, men tidligere stipendiater vil få mulighet til å konkurrere om kortvarige midlertidige stillinger ved egen institusjon. Det vil gi større forutsigbarhet for alle stipendiater, og de vil kunne regne med at ledige stillinger blir utlyst, slik at alle kan konkurrere om dem. Så må det legges til, som flere har påpekt, at hvis det skulle vise seg at vår vurdering er helt feil, at dette fører til det stikk motsatte, må vi selvfølgelig revurdere det, men dette er basert på vår vurdering. Regjeringen foreslår også en hjemmel til å innføre nasjonal deleksamen i enkelte fag og emner. Jeg mener at nasjonale deleksamener vil være et verdifullt bidrag i arbeidet med å heve kvaliteten i universitets- og høyskolesektoren. Informasjon fra nasjonale deleksamener skal gi institusjonene mulighet til å sammenligne studiene sine med tilsvarende studier ved andre institusjoner og vil gi fagmiljøene en mulighet til erfaringsdeling og videreutvikling av utdanningen. Videre vil nasjonale deleksamener kunne bidra til å skape tillit i samfunnet fordi kunnskapen måles på en enhetlig måte ved alle institusjonene. Men for at nasjonale deleksamener skal virke etter hensikten, må de være solid forankret i fagmiljøene. Fagmiljøene må bidra i alle deler av prosessen, fra valg av tema og utforming av oppgave via sensur til oppfølging av resultatene og iverksetting av eventuelle utviklingstiltak. Det nære samarbeidet med fagmiljøene vil sikre at institusjonenes autonomi blir ivaretatt, og at nasjonal deleksamen er relevant og kan benyttes til å videreutvikle kvaliteten i studietilbudene. Høringssvarene viser at det er motstand mot nasjonal deleksamen. Men jeg merker meg spesielt erfaringene fra fagmiljøene i bachelor i regnskap og revisjon og bachelor i sykepleie, som er så positive at fagmiljøene har bedt NOKUT om å bistå dem med gjennomføring av nasjonal deleksamen i de to studiene også i 2016 og 2017. Dette sier meg at nasjonal deleksamen er en ordning det er verdt å bygge videre på for å videreutvikle kvaliteten i høyere utdanning. Innenfor lærerutdanning har mulighetsstudien med deleksamen i matematikk vært gjennomført i to omganger. Høstens deleksamen ga gode resultater og viste i tillegg samsvar mellom nasjonale og lokale eksamensresultater, noe som gir tillit til institusjonene og måten de setter karakterer på. Vi har nettopp fått innblikk i at resultatene fra vårens deleksamen er urovekkende dårlige. Det er for tidlig å si noe om årsakene til dette, og om resultatene samsvarer med resultater fra lokal eksamen. NOKUT skal nå analysere resultatene, noe som vil gi lærerutdanningene hjelp i arbeidet med å utvikle en nasjonal standard for å vurdere studentene. Det er foreløpig et pilotprosjekt og en mulighetsstudie. Jeg har absolutt merket meg komiteens ønske om tilbakeholdenhet i bruk av nasjonal deleksamen i studietilbud som ikke er styrt av rammeplan. Igjen vektlegger jeg gode prosesser og involvering av fagmiljøene Jeg har også merket meg at det er stor støtte til ideen om en vitnemåls- og karakterportal, og at Stortinget understreker behovet for et godt personvern knyttet til det.