trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-03-22:
Timen før behandlingen av saken er det full forvirring om innholdet i og konsekvensene av saken. Arbeiderpartiets såkalte ufravikelige krav er at det ikke skal gis konsesjoner til utenlandskabler før det er gjort erfaringer med de to kablene som er under bygging. De vil ikke være i drift før i 2021, så vi kan tidligst høste erfaringene i 2022. Dette forstås som en stans for den omstridte NorthConnect-kabelen til Skottland. Men så viser det seg at den endelige avtalen mellom disse fem ACER-partiene ikke har med denne formuleringen. Det ble bekreftet av Erna Solberg i denne salen i går. Arbeiderpartiets såkalte ufravikelige krav og betingelse er altså ikke oppfylt i avtalen som de har inngått med de andre ja-til-ACER-partiene, og som et knapt flertall i Arbeiderpartiets stortingsgruppe stemte ja på grunnlag av. Så prøver statsministeren å rydde opp i dette på Facebook i går kveld og skriver følgende: «Regjeringens beslutning forutsetter samfunnsøkonomisk lønnsomhet, og før vi tar beslutningen, skal vi høste erfaringer og gjøre grundige analyser av de kablene som allerede eksisterer eller er under bygging.» Gitt dette kan ingen arrestere statsminister Solberg for avtalebrudd om hun høster erfaringer av kablene som i dag finnes, som går til Danmark og Nederland, og så analyserer virkningene av de to som er under bygging. Det kan gjøres i morgen, lenge før de to nye kablene er ferdige og i drift, som først er i 2021. Med andre ord: Vår tolkning er at Erna Solberg på en presis måte har punktert det som har blitt framstilt som et ufravikelig krav av Espen Barth Eide fra Arbeiderpartiet. Alle tror NorthConnect stanses med avtalen, men de faktiske vedtakene fra komiteen betyr ikke det. I sum gjør ikke bare Arbeiderpartiet en historisk feil; de gjør det under falske forutsetninger. Derfor må saken utsettes til dette er helt tydelig avklart. Det er ikke gjort i stortingssalen av Erna Solberg, det er heller ikke gjort på Facebook av Erna Solberg, og det ligger ikke i avtalen mellom partene. Premissene dette inngås på, er altså falske og feilaktige og må klargjøres før saken kan behandles på en seriøs måte av Stortinget.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-03-22:
La meg først bare få vekk den stråmannen: Vi er for kraftutveksling, vi har hatt det siden 1960-tallet i Norge. Vi har full forsyningssikkerhet med dagens kabler. Ytterligere kabler vil naturligvis føre til en harmonisering av prisene, dvs. at vi får økte priser på strøm i Norge, og at de får lavere priser i EU. For oss er det viktig å sørge for at industrien vår får strøm til billig pris. Det er altså et klimapoeng i dette, nemlig at vi produserer aluminium og andre metaller med langt lavere utslipp enn de som fyrer med gass eller kull i Kina. Det gir åtte ganger mer utslipp å lage aluminium på kull enn på vannkraft i Norge. Grunnen til at LO nå er bekymret for og går mot ACER, er at de ser at det å gi råderetten over politikken til EU – ikke minst hvis det oppstår en tvist, at de faktisk kan bestemme i en tvist mellom land om overføringskapasitet – kan føre til at vi får flere kabler og dermed også import av høyere priser.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-03-22:
For det første bidrar vi til bedre klima ved å produsere metaller som verden trenger, på vannkraft istedenfor på gass og kull som hos konkurrentene våre. For det andre er vi ikke bekymret for Tesla-eierne, men for de 250 000 menneskene i Norge som har så dårlig råd at de må prioritere mellom å eie to par sko og å betale strømregningen. Vi er for et toprissystem med lave priser for dem som har et normalt forbruk, og så legge på prisen for dem som har et luksusforbruk – både for å spare strøm og for å ha et sosialt rettferdig system for strømprisen. Vi er ikke for økte priser for vanlige folk som har et normalt forbruk, men vi er for å øke prisene for dem som varmer opp garasjen sin, har et par Teslaer e.l. Det er snakk om både å tenke på sosiale hensyn og på at vi eksporterer metaller gjennom klimavennlig produksjon i Norge istedenfor på gass og kull i Kina.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-03-22:
Først til folkeavstemning: Vi tror at vettet er noenlunde likt fordelt i landet, det er ikke bare til stede i stortingssalen. For saker av avgjørende betydning som kan være irreversible, som å gi bort suverenitet over kraftpolitikken, vil det være riktig, mener vi, å la folket få si sin mening i en rådgivende folkeavstemning. Vi har tro på at folk er i stand til å forstå hva det handler om. Det viser også målingene, at langt flere der ute er imot ACER enn her inne fordi de nok har skjønt hvor viktig det er å beholde nasjonal kontroll over kraftpolitikken. Når det gjelder EØS-avtalen, er det en voksende motstand mot den, også i eksportrettet industri, fordi mange ser at vi får import av høyrepolitikk fra Brussel, og at skremslene om at det nærmest blir handelsstans mellom Norge og EU, bare er skremsler. For EU trenger de varene vi produserer, og vice versa, og vi vil naturligvis kunne handle med EU som vi gjør med andre land verden rundt, hvor vi har normale handelsavtaler istedenfor en avtale som pålegger Norge å importere EUs lover og regler.
Bjørnar Moxnes (Rødt), 2018-03-22:
Arbeiderpartiets landsstyre sendte ledelsen sin inn i forhandlingene med ett ufravikelig krav: at ingen ny kabel skal vurderes før det er høstet erfaringer med to kabler som alt er under bygging. Dette betyr at en tredje kabel, altså NorthConnect, tidligst kan vurderes når de to som bygges, er bygd og vi høster erfaringer med hva det har å si for strømprisene og vilkårene for vår kraftkrevende industri. Men så sies det noe annet fra statsråden og fra statsministeren: at man skal høste erfaringer og gjøre grundige analyser av kablene som allerede eksisterer eller er under bygging. Spørsmålet vi må få et svar på, er: Vil statsråden vente til de to kablene er bygd og vi kan høste erfaringer fra dem, før man vurderer konsesjonssøknaden fra NorthConnect, eller ikke?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-03-22:
Gratulerer med nytt verv, president! Til representanten Bjørnar Moxnes: Heldigvis skal denne saken verken vedtas eller avklares på Facebook. Det skjer i denne salen, og alt tyder så langt på at det er det et stort behov for. Denne saken har vært grundig debattert. Den ble levert fra regjeringen til Stortinget før jul. Vi har hatt mange måneder på oss, komiteen har tatt seg mer tid, så den er grundig belyst. For øvrig er det ni år siden EU vedtok den tredje energimarkedspakken, så vi har hatt god nok tid. Det som denne saken roper på, er en avklaring. For øvrig er utenlandskabler ikke egentlig en del av de direktivene vi skal behandle i dag, men det er en avtale mellom fem partier som er enige. Det kommer vi til i debatten når saken behandles. For øvrig er det å si at å vente på Island og tillegge dem norsk suverenitet, at de skal ta avgjørelsen på vegne av oss, er ikke Stortinget tjent med.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-03-22:
Jeg vil også anerkjenne Haltbrekkens innlegg, som sier mye riktig om klima og den omstillingen vi må gjennom, men som feiler noe på hvordan vi skal gjennomføre dette. Norge har inngått en forpliktende avtale, Parisavtalen, vi har knyttet oss til internasjonalt samarbeid, og EU er en pådriver for å gjennomføre dette. EU går foran med effektiviseringstiltak, fornybartiltak og kvotesystemer. Uten at EU hadde gått i front og tatt på seg det ansvaret på vegne av et fellesskap, hadde vi ikke hatt en Paris-avtale som var så forpliktende og så ambisiøs. Oppi dette sier representanten Haltbrekken at det nordiske samarbeidet er viktig, at langsiktighet er viktig. Ja, vi har samarbeidet om pakke én og to siden midt på 1990-tallet. Utfordringen nå er at en står i fare for å miste de avtalene. Bilaterale avtaler – hvordan skal dette skje? Hvorfor skal vi bruke så mye byråkrati og ressurser på å inngå enkeltavtaler for å nå det …(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-03-22:
Jeg takker for spørsmålet. Suverenitetsdebatten framstår som noe pussig, for dette handler egentlig om å etablere et organ som vi i dag har i NVE. Det skal påse at forbrukerne kan skifte strømleverandør. Vi får et mer effektivt energisystem. Å si at det er en stor suverenitetsavståelse at et organ som er underlagt ESA, kan pålegges å utlevere informasjon fra Norge, er ikke det denne saken handler om. Jeg skjønner at dette for Senterpartiet handler om et ja eller et nei til en EØS-avtale. Vi skal foreta et klimaskifte og et energiskifte i Europa, og da handler det om å sette aktørene i stand til å bidra til det og skaffe dem muligheten til å produsere ny fornybar energi. Norge kan være en aktør som bidrar med våre ressurser i den omstillingen.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-03-22:
Den viktige suvereniteten for Norge er at det er vi som vedtar utbygging av produksjon og produksjonskapasitet. Det avgjør norske politikere suverent. Vi har mer enn 5 000 folkevalgte i norske kommuner. Det er 173 vannkraftkommuner i Norge. Det er de som fatter de første beslutningene, det er de som eier mange av kraftkonsesjonene, og som får store konsesjonskraftinntekter. Det er mange fylkespolitikere som gjør det. Vi sitter også på en stor myndighet, over Statkraft, som er en stor aktør. Utenlandskabler kan ingen andre enn norske politikere vedta. Så vi må snakke om proporsjonene i den suvereniteten som debatteres her. Det handler om et konkurransetilsyn som får en liten avdeling innenfor NVE, og som vi som norske politikere vedtar budsjettene for. Så vi har også stor kontroll over hvilken kapasitet den reguleringsmyndigheten vil ha i Norge. De sitter i Norge.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-03-22:
For det første må vi vel oppklare: Det var Senterpartiet med Eivind Reiten som statsråd som innførte det deregulerte systemet vi har i Norge i dag, og la til rette for det kraftsystemet vi har i dag, som vi senere har fått de nordiske landene med på, og som Europa i dag vil ha. Hundre år etter at NVE ble etablert, er det det Europa også vil ha. Så de lange linjer her viser at Senterpartiet har vært med på å legge til rette for den utviklingen som en nå tydeligvis ikke ønsker seg på vegne av klimaet og miljøet – men også selvfølgelig norske kommunekasser, som får betydelig av de inntektene som vi henter fra europeiske land, særlig også fra våre naboland. Til effektkjøring: SINTEF og CEDREN har avvist at det er noen sammenheng her. Hvis det er behov for effektkjøring, kan vi gjøre det mot havbassenger og andre utløp i stedet for å kjøre det i elvene, så det er ingen sammenheng her.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-03-22:
Det hadde vært fristende å ta replikk på replikksvaret, men det skal jeg ikke gjøre, apropos det luksusforbruket. Representanten Moxnes var innom politikerforakt i sitt innlegg. Jeg tror nesten ikke jeg kan tenke meg noe som ville skape mer politikerforakt enn å invitere til en folkeavstemning om ACER: En folkeavstemning om – hæ? Hadde invitasjonen vært å stemme på om vi skal ut av EØS-avtalen, hadde det kanskje gitt mening og også et engasjement. Av kraftkrevende industriproduksjonssteder nevnte ikke representanten Moxnes Raufoss. Jeg bor på Gjøvik, og Raufoss-industrien leverer bildeler til hele verden, til enhver bil i hele verden. Det første de sier når jeg kommer på besøk, er: Ikke rør EØS-avtalen, markedet er det viktigste, ikke strømprisen. Hva har Rødt å si til det?
Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-03-22:
Jeg merker meg at Island er en del av debatten. Det er interessant i seg selv. Jeg synes Norge er et langt bedre eksempel: Vi har vår egen valuta, men vi er også det mest elektrifiserte landet og samfunnet i verden. Det er «helt elektrisk» hvordan vi nå går foran og er verdens ledende forsøksområde. Det gjelder for elbiler, grønne datasenter, havvind og når det gjelder å bygge store batterilagre. Vi var først ute med å skille nettdrift fra strømproduksjon og å etablere markedsregulering, og Senterpartiet erkjenner at de gikk i bresjen for det. I samarbeid med de nordiske landene har vi vært en foregangsregion i Europa. Det var et helt annet Senterparti enn det vi hører her i dag. Det viktige er å se på hva som skjer rundt oss i verden nå, for det samarbeidet vi har hatt i Norden over 25 år, har ført oss langt. Det har gitt oss kapital, rimelig energi og sikkerhet for forsyning. Men når store deler av den øvrige verden skal over på andre energibærere, pågår det stor forskning og utvikling og rask teknologisk utvikling, og hvis vi ikke holder på det samarbeidet vi har utviklet sammen med de nordiske landene, kommer noen til å gå forbi oss. Sol- og vindteknologien utvikler seg enormt raskt, og hvis kapitalkreftene i Asia og USA setter fart på denne utviklingen, har ikke vi mer enn det forspranget på 25 år som vi allerede har, på å møte den utfordringen. Det er i den forbindelse vi må snakke om hvilke investeringer vi skal gjøre, hvilke ressurser vi har, og hva vi skal møte framtida med. Det gjelder å forske mer og samarbeide mer og ikke reversere, hoppe av et samarbeid og stoppe verden: Hjelp, jeg vil av! Hvis vi skulle sagt nei i dag, er utfordringen: Skulle vi da inngått avtaler med Sverige, Danmark og Finland, som er med i EU, og som raser avgårde i den farten? Vi må tenke framover og bruke de mulighetene vi har til å samarbeide, og investere videre i det vi allerede har lagt inn av ressurser. Representanten Arnstad var innom NorthConnect. Den er jo ikke et tema i dag. Den vedtok vi i forrige periode. I dag reverserer vi avgjørelsen om at andre kan få muligheten. Dette er såkalt private, men det er jo Agder Energi, Lyse og E-CO Energi, og det er offentlig eierskap i de aktørene. Det er en problemstilling knyttet til at aktører kan få inngå bilaterale avtaler. Det er egentlig det vi reverserer her i dag, at Statnett skal følge kablene helt ut. Det er faktisk en harmonisering av regelverket med andre land i EU, noe som EU anbefaler.
Ketil Kjenseth (Venstre), 2018-03-22:
Jeg tar ordet fordi jeg antar at debatten går mot slutten, og at vi snart skal fatte et vedtak. Som komitéleder vil jeg bare si at jeg takker komiteen for et konstruktivt arbeid, og en særlig hilsen til de fem partiene som nå har inngått en avtale. Det er ikke en helt vanlig allianse. Det er antagelig første gang Miljøpartiet De Grønne og Fremskrittspartiet i Stortinget inngår en avtale. Men det er en blå-grønn allianse – med Arbeiderpartiet oppe i båten. Vi skal videre etter denne debatten, og det følger noe av dette. I merknadene står det noe om behovet for å se på grønn industribygging, ikke minst i Nord-Norge. Jeg er litt overrasket over at det er så mye diskusjon om utenlandskabler, men overføringskapasiteten i Norge, og særlig fra nord til sør, er svært viktig. Det gjør at vi ikke får flyttet så mye kraft derfra og ut. Derfor må det bygges. Vilkårsrevisjoner i vassdragene må vi også se på. Så her kommer det oppfølginger som vi alle har felles interesse av, og jeg oppfordrer også til å vende blikket framover.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Jeg blir litt usikker på hva vi skal utsette saken for, om det er på grunn av forhold og en debatt som foregår på Island, eller om det er på grunn av usikkerhet knyttet til NorthConnect. I min verden har jeg alltid vært av den oppfatning at hvis det skulle råde usikkerhet eller forvirring, så tar vi debatten. Kun å utsette saken kan da ikke ha noen hensikt eller føre til at vi kommer noe nærmere. Den tredje energimarkedspakken ble vedtatt av EU i 2009. Det er med andre ord nærmere ni år siden. Komiteen har hatt saken til behandling siden 3. november. Vi har med andre ord holdt på en stund. Jeg tror det er tilstrekkelig til å kunne behandle denne saken i dag på en god måte. Fremskrittspartiet kommer ikke til å støtte forslaget om å utsette saken.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Det er et veldig viktig spørsmål som blir tatt opp. For Europas del ser vi at utfordringene deres går på klima og klimautfordringer, og for Norges del har dette en stor økonomisk betydning. Når vi ser hvilke land som har klart å redusere sine klimagassutslipp, er det USA og Storbritannia som skiller seg kraftig ut. Det er på grunn av at de har klart å fase ut kull mot gass. Hvis den energimengden fra Norge som går til Europa, skulle bli erstattet med kull igjen, hadde det tilsvart 300 000 millioner tonn CO 2 -utslipp, seks ganger Norges utslipp. Så dette er en god avtale for Norge, økonomisk, og det er en stor fordel for verdens klima.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Jeg tror ikke en i denne saken skal blande inn diskusjonen om en er for eller imot EU. Fremskrittspartiet har vært en stor tilhenger av EØS-avtalen, og vi forholder oss til den. Den avtalen som vi inngår i dag, vil bare bli en del av EØS-avtalen videre. Når det gjelder suverenitetsavståelse, har vi nå to ganger fått en vurdering fra lovavdelingen i Justisdepartementet, hvor en sier at denne er lite inngripende. Det ser vi ingen grunn til å overprøve. Så er det slik at det har vært en praksis på Stortinget i de sakene der det har vært en suverenitetsavståelse, men den myndighetsoverføringen er såkalt lite overgripende. Og så blir det i en mer global verden innført mange avtaler – ofte avtaler mellom nasjoner – som har akkurat den overgripende biten, men det er en så liten inngripen at en allikevel velger å bruke § 26.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Nei, jeg gjør ikke det. Dette er ingen EU-debatt. Når Fremskrittspartiet har vurdert denne avtalen, har vi vurdert den veldig enkelt, ut fra Norges utgangspunkt – er det en fordel for Norge å gå inn, eller er det en fordel for Norge å stå utenfor? Her har vi konkludert med at det er en fordel å gå inn i avtalen. Det som gjerne avviker, er at det er EU som nå kopierer det markedet som Norden har hatt, og nå vil se på de effektene og den gevinsten som Norden og Norge i mange år har fått, og prøve å overføre det til Europa. Jeg blir nesten litt overrasket over at SV ikke ser gevinsten av en lettere og bedre flyt av fornybar energi mellom nasjoner.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
I 1972 kom fargefjernsynet til Norge. I den forbindelse ble det i denne sal framstilt slik at synden hadde kommet til jorda. I dag, 46 år etter fargefjernsynets inntreden i norske hjem, har synden igjen kommet til jorda, og den har ikke bare kommet i farger. Skal vi tro på den skremselspropagandaen Senterpartiet har kommet med de siste ukene, skal EU og ACER styre norsk kraftproduksjon, med galopperende strømpriser, og gi konsesjoner for utenlandskabler fra Norge – ingen ting med rot i virkeligheten. På den bakgrunn har jeg lyst til å utfordre representanten Myhrvold til et lite veddemål: Hvis vi om et år ser at strømprisen har gått opp til europeisk nivå, og at EU har overtatt kontrollen over vannkraften, skal jeg tilby meg å betale hele strømregningen for neste år. Dersom det derimot ikke har skjedd, regner jeg med at representanten betaler min. Mitt spørsmål er derfor: Tror representanten Myhrvold oppriktig på alle påstandene framsatt av Senterpartiet? I så fall burde det være et enkelt veddemål å ta del i.
Terje Halleland (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Det har i forbindelse med behandlingen av den tredje energimarkedspakken oppstått en rekke debatter om konstitusjonelle forhold. Dette er viktige debatter, og jeg ønsker også å understreke viktigheten av at vi som stortingsrepresentanter er oss vår rolle bevisst og bevisst det ansvar vi har i lys av Grunnloven. I den forbindelse er jeg nok ikke helt alene om å registrere Kristelig Folkepartis standpunkt i denne saken. De ønsker i realiteten å skyve avgjørelsen i saken over til andre statsorgan. Det kommer kanskje ikke som noen overraskelse at Kristelig Folkeparti har hatt problem med å bestemme seg i det siste, men det er noe nytt når man nå forsøker å skyve avgjørelser som skal fattes i denne sal, over på andre. Jeg vil gjerne minne om maktfordelingsprinsippene og det faktum at Stortinget er det lovgivende organ i Norge. Det betyr at det er Stortinget og ingen andre som skal fatte vedtak om innlemmelse av den tredje energimarkedspakken for Norges vedkommende. Mitt spørsmål til representanten er derfor: Har Kristelig Folkeparti glemt det faktum at det er Stortinget som er det lovgivende organ i Norge?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2018-03-22:
I denne debatten har det florert en rekke interessante påstander, noen med et litt avslappet forhold til fakta. Et av de temaene som det imidlertid er viktig å få en avklaring på, er hvordan et tettere samarbeid med EU på energifeltet vil påvirke norsk industri og norske arbeidsplasser. Hvordan ser Arbeiderpartiet på de utfordringene som nå kan møte kraftkrevende norsk industri?
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2018-03-22:
Først til denne «dissingen» av alle som kjører Tesla: Altruisme er ikke den eneste veien til å kutte klimagassutslipp. Jeg vil bare minne om at når folk velger Tesla foran en stor Audi SUV, kan det være veldig fint. I denne debatten har vi sett ganske voldsomme reaksjoner på innføringen av noe som vil bidra til kutt av klimagassutslipp i Europa. Om man er tilhenger av EU eller ei: Norge er uansett en del av Europa. Klimagassene snur ikke akkurat ved Svinesund. Vi har derfor et felles ansvar for å bidra til å nå de målene vi har satt oss i Paris. Samtidig kan utbygging av fornybar energi – da tenker jeg ikke bare på kablene, men også på andre typer fornybar energi – gå på bekostning av noe av det flotteste vi har i Norge: naturen. Derfor er jeg litt nysgjerrig på om Miljøpartiet De Grønne framover kommer til å være mest opptatt av naturvern eller klimagasskutt og fornybar energi.
Lene Westgaard-Halle (Høyre), 2018-03-22:
Rødt er for høye strømpriser. Alle som bruker mye strøm, som vi jo gjør i Norge, skal betale dyrt for å varme opp hjemmene sine. Det forstår jeg, all den tid Rødt er imot alle tiltak som kan bidra til billigimport av strøm til Norge. Det er for så vidt greit, de snakker bare ikke så veldig høyt om det. Det jeg derimot ikke får til å stemme helt, er at Rødt er for å satse på vannkraft for energieffektivisering og for vindmøller til havs. Vi har allerede overskudd av strøm, og disse tiltakene vil øke overskuddet ytterligere, men dele vil de ikke, og Rødt er ifølge sine egne nettsider imot kabler. Er det sånn at Rødt vil at staten skal tjene seg rik på strøm på bekostning av norske forbrukere og norsk industri? Og hvorfor vil ikke Rødt at norsk ren kraft solidarisk skal bidra til utslippskutt i Europa?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Jeg er en ganske sindig og moderat mann, og jeg er for så vidt enig med Heggelund i at vi trenger et moderat debattklima her i landet. Det har vi diskutert nok denne uken, nå diskuterer vi norsk tilknytning til EUs tredje energimarkedspakke. Representanten Heggelund snakket om respekt for Grunnloven. Jeg tror at Heggelund og jeg er enige om at vi er grunnlovskonservative representanter. Spørsmålet er hvorfor Høyre ikke vil bruke § 115. Justisdepartementets lovavdeling sier at vi her er i ferd med å avgi suverenitet, om enn i liten grad. Men en av Norges fremste juridiske eksperter, professor Eivind Smith, sier at det er klokt av Stortinget å behandle saken etter § 115, fordi dynamikken i EØS og i avtaleverket er på den måten at man ikke kan ha full oversikt over suverenitetsavståelsen på nåværende tidspunkt. Hvorfor vil ikke Heggelund og Høyre være med på slik klokskap?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Jeg innser at Høyre og Heggelund ikke vil høre på rådet fra Eivind Smith om at Stortinget hadde gjort klokt i å bruke § 115 i en sak der suverenitetsavståelsen er noe uklar. Heggelund er som meg opptatt av klima, men i motsetning til meg er han en svoren EU-tilhenger. Er Heggelund enig i at hovedformålet med EUs tredje pakke er å sikre fri flyt av energi, sikre et felles marked, fjerne flaskehalser og sikre mest mulig lik markedspris i et felles marked?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Fredag den 16. mars la Fremskrittspartiet ut på sin Facebook-side at norsk politikk skal bestemmes i Norge, derfor sier Fremskrittspartiet nei til norsk EU-medlemskap. «Fra å handle om handel og deregulering, har EU blitt et byråkratiprosjekt med reguleringsiver på alle nivåer, der nasjonalt byråkrati blir supplert av overnasjonalt byråkrati fremfor å erstattes.» Dette sier partileder Siv Jensen. Men nå er det faktisk slik at Justisdepartementets lovavdeling sier at vi avgir suverenitet, sågar til et overnasjonalt byråkrati, ja, sågar må det opprettes et eget byråkrati i byråkratiet her i landet for å få det til å gå opp, nemlig RME. Hva tenker representanten Halleland om denne konstruksjonen?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Senterpartiet har aldri vært imot kraftutveksling. Senterpartiet er for kraftutveksling. Vi har også vært for de to kablene som nå bygges av Statnett. Vi har stilt som en forutsetning at utenlandskabler skal være en del av transmisjonsnettet og eies av Statnett. Der er vi helt enig med Arbeiderpartiet. Men Senterpartiet vil ikke godta en suverenitetsavståelse, slik som det nå legges opp til. Vi er opptatt av at vedtaket skal bygge på godt underbygd kunnskap og dokumentasjon, og vi mener at denne saken ikke er godt nok utredet. Vi vet ikke hva som vil bli konsekvensen i framtiden, verken for norsk suverenitet, for norske forbrukere, for industrien eller for utbyggingen videre av energi og kabler. Det er det som er kjernen i saken fra Senterpartiets side, ikke hvem som fikk saken på bordet først, og i hvilken regjering.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Jeg vil gjenta dette: Senterpartiet er ikke imot kraftutveksling. Senterpartiet har vært for det tidligere. Ola Borten Moe har vært for det tidligere. Det som er Senterpartiets anliggende her, er at norsk kraftpolitikk har tjent norske interesser godt gjennom lang, lang tid, Vi er opptatt av å ivareta norsk suverenitet over de ressursene. Det vi nå ser, er at det legges opp til avgivelse av suverenitet. Vi kjenner også dynamikken i EØS og EU, og vi er sterkt skeptiske til det som kommer i vintermarkedspakken, og ønsker nå å sette en fot i bakken og få en skikkelig utredning av disse sakene.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Jeg vet ikke om presidenten tillater gambling i denne salen. Men uansett: Senterpartiet har stått for en langsiktig, forutsigbar energipolitikk. Det ønsker vi fortsatt skal ligge til grunn. Det Halleland kaller skremselspropaganda, kaller jeg å være føre var. Senterpartiets viktigste anliggende i denne saken er at vi ønsker å beholde norsk sjølråderett over norsk energipolitikk. Det er det viktigste. I tillegg vet vi at energipolitikken også handler om andre ting, bl.a. utenlandskabler, og jeg tror det er et uomtvistelig faktum at utenlandskabler vil øke strømprisene.
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Representanten Kjenseth snakker om nestekjærlighet og solidaritet. Og ja, klima er vår tids viktigste sak. Men dette handler ikke om å låse inn norsk kraft, det handler heller ikke om å låse oss ute fra Europa, men det handler om hvem som sitter på nøklene. Dessuten er miljøkamp mer enn klima. Dette handler om et fritt energimarked, med fri flyt, hvor markedskreftene skal få rå. Det betyr at konsekvensene kan være økt effektkjøring, med de konsekvenser det får for vannføringen i norske vassdrag og derved konsekvenser for insekter, elvemuslinger, fisk, fiskeegg, gytegroper osv. Hvordan stiller Venstre seg til det?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Det er ingen tvil om at Kristelig Folkeparti har en historie som sterk forsvarer av EØS-avtalen. At Kristelig Folkeparti nå sier det er på tide å bruke handlingsrommet, synes jeg er interessant. Jeg vil utfordre representanten Bekkevold: Hva er det i denne saken som gjør at Kristelig Folkeparti vil utnytte handlingsrommet som ligger i EØS-avtalen?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Kjernen i miljøvern har alltid vært ønsket om å beskytte natur, og senterpartister er nøkterne folk. Selv kjører jeg en gammel Opel, som jeg har tenkt å bruke opp før jeg går til nyanskaffelse av en Tesla eller hva det måtte bli. Noe på el blir det antagelig. Spørsmålet er om Miljøpartiet De Grønne har glemt helheten i sin iver etter å avgi nasjonal suverenitet til det frie markedet i sin kamp for klimaet. For konsekvensene er at vi risikerer økt effektkjøring i norske vassdrag, beskrevet som «økologisk hærverk» av ingeniør og fluefisker Jostein Henriksen i Aftenposten den 20. mars, med tilhørende raske endringer i vannføring, vannstand og temperaturer, som gjør at fisk, elvemuslinger og insekter strander, at gytegroper, fiskeegg og insektslarver tørrlegges, at beverdemninger raseres, og at fugler tømmer elven for byttedyr. Er ikke Miljøpartiet De Grønne redd for denne effekten når vi skal være Europas grønne batteri?
Ole André Myhrvold (Senterpartiet), 2018-03-22:
Det er hyggelig at også Venstre kan være med på å reversere litt i denne stortingsperioden. Jeg vil dvele litt ved de løfter og avtaler som er inngått i denne saken. Blant annet har Arbeiderpartiet lovet tilslutning til EUs tredje energimarkedspakke. Det betyr ikke «at Norge automatisk sier ja til framtidige endringer som kan komme på energifeltet i EU». At man ikke skal gi et automatisk ja, innebærer vel for så vidt heller ikke at man skal si nei, men det er ikke det viktigste. Det viktigste er at dette rører ved en grunnleggende bekymring, nemlig at vi har hørt slike formuleringer før. Vi har hørt om på hvilken måte innlemmelse av nye direktiver, proposisjoner og regelverk ikke forandrer norsk politikk og samfunn – og så ser vi det fundamentalt motsatte: Energi skulle ikke være en del av EØS. Faglige rettigheter skulle ikke bli påvirket av EØS. Distriktspolitiske tiltak skulle ikke bli påvirket av EØS. De gjentatte forsøkene på å gi lovnader og sette skranker for utviklingen og rekkevidden av EUs beslutningsmyndighet har hittil ikke hatt noen verdi. Dette er med på å fordekke hva man forplikter seg til, når vi gjentatte ganger ser at det er den frie flyten som styrer – og det er helt naturlig, for det er et fundament EU er grunnlagt på. Problemet er at når den frie flyten nå skal overføres også på energiområdet, er målet å utligne de nasjonale fortrinnene – fortrinn som Norge bygger store verdier på. Nøkkelen til suksess har vært fornuftig og nasjonal balansering av ulike interesser. Det settes nå på spill gjennom et såkalt betinget ja, og så overlates det til regjeringen, med Søviknes i spissen, å bringe dette i havn overfor EU, for avtalen mellom Arbeiderpartiet, regjeringen og Miljøpartiet De Grønne forandrer ikke det faktum at vi nå legger deler av energipolitikken på EUs bord. Det skal «avgis en formell erklæring overfor EU/EØS som gir uttrykk for vår holdning», står det i Innst. 78 S for 2017–2018, som vi behandler nå. Hva betyr det? Hva er det verdt når vi f.eks. vet at det allerede foreligger konkrete forslag om endringer av måten ACER skal fatte beslutninger på? Det endrer allerede rekkevidden av vedtaks- og beslutningsmyndigheten som ligger til ACER. Før vi har behandlet saken ferdig her i dag, er forutsetningene allerede under endring. Begrunnelsen for endringen fra EUs side oppgis å være at der noen få land kunne blokkere avgjørelser og hindre viktig framdrift, vil dette nå gå lettere. Nettopp! EU finner veier for å sikre fri flyt. Dette bare understreker det faktumet at EU utvikles kontinuerlig gjennom stadig nye vedtak og nye konkrete avgjørelser utenfor vår kontroll. Så spørsmålet til statsråd Søviknes blir: Hva er egentlig en erklæring som er vedtatt av norske partier, verdt når den framlegges i Brussel?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
En del av denne saken som ikke har fått stor oppmerksomhet ute, er nettopp det representanten tar opp: eksport av naturgassen vår, som gir landet viktige inntekter. Den blir ikke sendt i strømnettet, men i kabel, slik de fysiske lovene tilsier. Det som er viktig, og som er nærliggende her, er hvordan vi skal forholde oss til det europeiske markedet. Hva er fordelen, slik representanten ser det, med å være på innsiden av dette markedet kontra eventuelt å stå utenfor?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Representanten snakket om at det er viktig å bruke handlingsrommet, og at man er usikker på hvordan myndigheten vil virke. Da er det interessant å spørre om den utredningen Lovavdelingen har hatt av myndighetsorganet RME, som vi skal opprette i Norge: Hva er det som er uklart når det gjelder det? Hva er det Kristelig Folkeparti ønsker at RME skal ha av oppgaver? Slik situasjonen er nå, har vi redusert oppgavene som ble lagt inn i saken fra starten, så vi har brukt det handlingsrommet vi har. Oppgavene er minimalisert ut fra EUs krav. Hva mer må til for Kristelig Folkeparti?
Else-May Norderhus (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Jeg synes det er greit å komme innimellom alle Senterparti-innleggene her. Men det som er interessant, er at Senterpartiet snakker om Arbeiderpartiet hele tiden. Det var faktisk en representant som kun snakket om Arbeiderpartiet hele tiden. Og hadde det bare vært sannhet i det man har sagt, hadde det vært strålende. Men jeg synes også det kan være viktig å vise til Senterparti-politikk, når vi er i den situasjonen vi står i nå. Sandra Borch sa at vi avstår suverenitet i dag. Ja, hvor står det? Når skal vi vedta det? I hvilket dokument står det, og hva er det Senterpartiet ønsker å bidra med når det gjelder det i denne saken? Jeg har ikke sett ett forslag som gjelder hva man skal forholde seg til, man bare sier nei, ingen konsekvensutredning når det gjelder et nei-resultat. Det synes jeg er ganske uforsvarlig. Så har jeg lyst til å minne om Terje Riis-Johansens strålende innlegg fra 2008, hvor han sa: «Det som skjer i Europa påvirker Norge i stor grad. Vi har blitt stadig mer integrert i det europeiske energimarkedet, og internasjonale rammebetingelser har blitt viktige for Norge. Innenfor EU arbeides det for å utvikle et felles europeisk kraftmarked. Norge støtter denne utviklingen.» Så sier han videre: «Først og fremst skal vi sikre nordmenns energibehov med fornybar kraft. Men vi skal heller ikke unnlate å ta ansvar for at vi med våre naturressurser kan bidra til at Norge kan spille en viktig rolle for å erstatte fossil energi med fornybar energi i våre naboland.» Videre kan vi finne sitatet: Det er positivt at EU er i ferd med å utforme en felles tiltaksplan når det gjelder å bruke energien så effektivt som mulig. Norge ser den store betydningen av ACER. ACERs plan vil stimulere til energieffektivitet. Så er det Åslaug Haga som slår til og sier: «Selv om Norge allerede i dag ligger i tet i Europa på fornybar energi, har vi ambisiøse planer om å bygge ut produksjonen av fornybar energi i form av blant annet bioenergi, vindkraft, småkraft og offshore vind. Min ambisjon er at Norge skal bli en stor eksportør av rein og fornybar energi.» Det er fint å kunne minne om disse utspillene, for det er helt tydelig at vi har et annet Senterparti her i salen i dag, enn hva det var da dette samarbeidet faktisk startet. Jeg ønsker å vise til det nok en gang, fordi det er mange som ønsker å skape splid når det gjelder det både statsråden og statsministeren har sagt med tanke på vår avtale. Det som statsministeren bekreftet på sin Facebook-side i går, er riktig, og det har også ført til uttalelser om at det er glede i LO i dag. Så de har faktisk blitt lyttet til, og de er glade for at de er blitt tatt på alvor.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2018-03-22:
Fra Kristelig Folkepartis side er det nettopp det som har med de juridiske vurderingene og det konstitusjonelle å gjøre, som har vært i hovedfokus i denne saken. Derfor har vi foreslått og ønsket at Høyesterett skal komme med en vurdering når det gjelder suverenitetsavståelse og de konstitusjonelle sidene ved denne saken. Det er også fordi – og jeg vil understreke at Kristelig Folkeparti er en veldig sterk forsvarer av EØS-avtalen – at det å ha stadige diskusjoner rundt det juridiske er vi ikke tjent med all den tid vi ønsker at EØS-avtalen skal bestå. Den har tjent Norge godt. Vi mener at det av og til kan være grunnlag for også å si nei, og det å be Høyesterett vurdere det juridiske grunnlaget og de konstitusjonelle sidene mener vi burde være et riktig spor å følge.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2018-03-22:
Nei, det har ikke gått i glemmeboken hvem som er det lovgivende organ, men vi forholder oss også til Grunnloven. I Grunnloven § 83 gis det anledning til å be om en juridisk gjennomgang av et annet organ, og vi peker på Høyesterett. Det har ingenting med vårt maktfordelingsprinsipp å gjøre. Grunnloven gir oss den muligheten. Det er ikke første gang Kristelig Folkeparti har fremmet et liknende forslag. Da vi behandlet saken om finanstilsyn, fremmet vi også et slikt forslag, og vi registrerte også den gang at det i Stortinget ikke var flertall for det.
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2018-03-22:
Det er av de samme grunner som da vi sa nei til det som hadde med finanstilsyn å gjøre, av de samme grunner som da vi sa nei til datalagringsdirektivet. Dette handler om å gi fra seg suvereniteten og styringen over et utrolig viktig område for Norge, som energi selvfølgelig er – og det er vi alle enige om. Men det er ikke noe helt nytt at Kristelig Folkeparti har håndtert saker på denne måten. Jeg nevnte bl.a. datalagringsdirektivet. Det ble det heldigvis ikke noe av. Men det er ikke første gang at Kristelig Folkeparti velger å innta en slik posisjon.
Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2018-03-22:
Det er en viktig sak vi behandler i dag, og jeg vil takke representanten Stoknes for det jeg synes var et veldig godt innlegg, både med hensyn til hva denne saken handler om og ikke handler om, og med hensyn til hvilke dilemmaer man står overfor. I både Miljøpartiet De Grønne og mitt eget parti er det ulike måter å balansere det på, men man har nå fattet en beslutning som begge våre partier står bak. Jeg ønsker å ta opp et av temaene som representanten Haltbrekken startet å snakke om. Han snakket om at denne debatten ikke handler om kabler. Likevel har det vært veldig mye oppe i debatten. Derfor ønsker jeg å spørre Miljøpartiet De Grønne om hva deres syn på utenlandskabler er, både ut fra et klimaperspektiv og ut fra et naturvernperspektiv her hjemme i Norge.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Da regjeringen la fram energimeldingen i 2016, var vi veldig tydelige på to perspektiv: forbrukerperspektivet og det at vi skal ta i bruk norsk kraft til å skape verdier og arbeidsplasser i Norge. Vi har i dag et overskudd av fornybar kraft, ca. 15 TWh i året de siste fem årene. Dette er kraft som vi har alle muligheter til å ta i bruk ved ytterligere å bygge ut tradisjonell kraftkrevende industri i Norge, hente hjem arbeidsplasser fra utlandet, også i tråd med digitaliseringen og mulighetene det gir for innføring av ny teknologi, og da med lave CO2-utslipp produsere viktige materialer og produkter her hjemme. Samtidig gir kraften vår muligheter for å bruke fornybar energi, ren energi, i nye næringsområder, f.eks. grønne datasentre.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Det undertegnede sa her i salen i spørretimen i går, og det Erna Solberg, statsministeren, understreket i salen her i går og også i Facebook-innlegg senere på dagen, er at vi skal behandle NorthConnect-søknaden etter det regelverket som gjelder, fordi den allerede er kommet inn. Da skal både samfunnsøkonomi, naturhensyn og virkningen på det norske kraftsystemet vurderes, herunder hører naturlig nok også å se på erfaringer og gjøre analyser av både eksisterende kabelkapasitet til utlandet og de to kablene som nå er under utbygging. Det er altså ingen motsetning mellom det som ble sagt i går, og det som blir sagt i dag. Det som har vært forsøkt dratt opp som en uenighet, er en konstruksjon for å skape en usikkerhet knyttet til NorthConnect og den kabelen, som egentlig ikke har noe med tredje energimarkedspakke og ACER å gjøre.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Når det kommer til konsesjonsbehandlingen av søknaden fra NorthConnect, er det myndighetene som bestemmer framdriften av den. Vi har en grundig behandling av søknadene om både utenlandskonsesjon og konsesjon. Vi har nå gitt NVE i oppdrag å forberede saken og gjøre sine vurderinger. Som et ledd i det har man en høring fram til 15. april. Det er også avholdt høringsmøte. Så skal det gjøres grundige vurderinger ut fra de kriteriene som jeg nettopp skisserte, og resultatet av det vil da avgjøre hvordan vi behandler dette i fortsettelsen, hvordan framdriften blir i behandlingen. Men det er ikke NorthConnect som definerer framdriften på konsesjonsbehandlingen, det er det norske myndigheter som gjør.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
La det ikke være noen tvil: Regjeringen – både den i forrige periode og denne som er utvidet med Venstre – heier på EUs arbeid med å utvikle nye energikilder for å få bygd ut ny fornybar energi. Men det er også viktig å understreke hvilken rolle gassen kan ha å spille i den energitransformasjonen som nå skjer. Det ser vi veldig gode eksempler på i Storbritannia, der man har innført en CO2-avgift som i realiteten har kuttet kullfyrt energiproduksjon med 60 pst. på to år. Det tilsvarer 24 pst. reduksjon i CO2-utslipp fra elektrisitetssektoren, tilsvarende 25 tonn reduksjon i CO2-utslipp, bare fordi man har klart å fase ut kull og ta inn norsk gass. Så det er ingen motsetning i det å promotere norsk gass og samtidig være opptatt av at Europa utvikler gode markeder både for fornybar energi og for gass – som egentlig er det tredje energimarkedspakke og ACER handler om.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
For det første: Regjeringen er opptatt av energieffektivisering. Det er bra i det store bildet. Vi følger opp det på en rekke områder, gjennom bl.a. Enova, som er vårt viktigste klimatiltak og vårt viktigste redskap innen energieffektivisering. Vi skal følge opp Stortingets anmodning om å få ned forbruket i bygg med 10 TWh. Det arbeider vi aktivt med. Vi vil allikevel ikke stoppe videre utbygging av fornybar energi – det bygges nå ut mer fornybar energi i Norge, under denne regjeringen, enn på 25 år. Det er bra for alle, både for forbrukerne der ute i husholdningene, for næringslivet og for staten og de andre offentlige eierne av fornybar energi. Når det gjelder havvind, har vi lagt fram en havvindsstrategi i budsjettproposisjonen i høst. Vi følger den opp med tanke på leverandørindustrien, og så vil vi komme tilbake igjen med åpning av ett til to pilotområder for offshore havvind langs kysten.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Jeg gjentar det jeg har sagt tidligere når det gjelder de kriteriene som blir vurdert knyttet til enhver søknad om nye utenlandsforbindelser. Vi har sagt i går, og vi sier i dag, at regjeringen vil følge opp det som nå foreligger som en innstilling i dag – og forhåpentligvis blir et resultat av Stortingets behandling av tredje energimarkedspakke og ACER – når det gjelder føringer i dokumentene, og holder det sammen med en behandling etter det regelverket som gjelder per i dag. Jeg håper på forståelse for at vi er tidlig i prosessen knyttet til behandling av søknaden fra NorthConnect. Nå er det NVE som har i oppdrag å utrede og holde høring, og før vi er kommet videre i den prosessen, kan ikke jeg gå inn og gi noen eksakte tidslinjer for når den saken vil bli ferdigbehandlet.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
Partileder Trygve Slagsvold Vedum i Senterpartiet og andre Senterparti-representanter har både i debatten de siste ukene og i debatten her i dag vært tydelig på følgende: Nasjonal kontroll med kraftressursene har tjent oss godt. Jeg er helt enig i det – den har tjent oss godt, og den vil tjene oss godt i fortsettelsen. Det har vært mye snakk om i den politiske debatten de siste ukene at vi politikere ikke må nøre opp under frykt. Jeg mener det er nettopp det Senterpartiet gjør når de så til de grader nører opp under den ubegrunnede frykten som har reist seg der ute knyttet til hva faktisk den tredje energimarkedspakken og ACER er. Når det kommer sånne uttalelser fra Senterpartiet også fra Stortingets talerstol i dag, mener jeg at vi må utfordre på hva det er i den tredje energimarkedspakken og ACER som kan gi grunnlag for å hevde, fra Stortingets talerstol, at vi med denne tilslutningen gir bort norske kraftressurser eller gir fra oss styring og kontroll av norske kraftressurser, eller at strømprisen vil øke som følge av ACER. Jeg vil utfordre representanten Slagsvold Vedum eller noen av hans partifeller til å svare på dette og da ikke bare i overordnede termer, men være presise og peke på hvor i de ulike delene av tredje energimarkedspakke man finner holdepunkter for å nøre opp under disse påstandene. De finnes nemlig ikke. Når det blir snakket så mye om suverenitet og avgivelse av suverenitet av Senterpartiets representanter, burde man i hvert fall være ærlig og si hva ACER, ESA og RME, reguleringsmyndigheten for energi, har som oppgave i tillegg til å gi råd og veiledning. Jo, det er å gå inn når det er uenighet mellom to land knyttet til infrastruktur over landegrensene – en veldig begrenset myndighet. Den har vært brukt elleve ganger siden EU innførte den tredje energimarkedspakken. Jeg er sikker på at noen av mine forgjengere i rollen som energiminister fra Senterpartiet, både Ola Borten Moe, Terje Riis-Johansen og Åslaug Haga, som alle har vært tydelige på Norges tilknytning til Norden og EU, vrir seg i stolen i dag, og vi har fått mange sitater i debatten i dag.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
La meg innledningsvis bare få respondere på siste talers innlegg. Jeg er helt enig – vi skal møte de bekymringene som er, med ydmykhet. Vi skal være opptatt av å svare på alle de spørsmål som er – knyttet til denne saken og andre energispørsmål. Det har vi alle alt å tjene på. Det fordrer òg at alle bidrar til en opplyst og faktabasert debatt om disse spørsmålene. Det har vært reist noen spørsmål – igjen – knyttet til konsesjonsbehandlingen av NorthConnect. Den behandlingen er, som jeg har referert til tidligere i dag, nettopp kommet i gang, og jeg vil understreke nok en gang at konsesjonen for NorthConnect vil bli behandlet etter gjeldende lovverk og de føringer som stortingsflertallet gir her i dag. De føringene er igjen tatt fra den avtalen som regjeringspartiene har inngått med Arbeiderpartiet og Miljøpartiet De Grønne. Det er ikke noen uklarhet der. Vi står sammen om det utgangspunktet som den avtalen gir, og det vil jeg følge opp i det videre arbeidet både med utenlandskabler og med implementeringen av bl.a. RME som vår nye reguleringsmyndighet for energi, utskilt fra NVE. La det ikke herske noen tvil om det. Så har jeg òg lyst til å understreke at den frykt som enkelte har framført knyttet til videreutvikling av EUs energimarked, igjen er ubegrunnet fordi det vi tar stilling til i dag, er tredje energimarkedspakke og det som ligger i det regelverket. Når det kommer til vinterpakken, eller fjerde energimarkedspakke om en vil, vil det bli en helt ordinær politisk prosess der Stortinget igjen vil bli invitert til å fatte eventuelle vedtak som trengs fra parlamentets side. Skulle det være ting i den pakken som bryter med de premisser som de fem partiene her nå har vært enige om, eller bryter med premisser som et annet stortingsflertall – når vi kommer så langt – måtte ha satt opp, har man full anledning til da å si nei til den videre ferden. Så den erklæring som vi nå, i etterkant av denne saken, vil avgi til EU, knyttet til de stolper som nå er satt ned av disse fem partiene, vil være et tydelig signal om hvor det politiske miljøet i Norge og norske myndigheter nå står når det gjelder det videre arbeidet med utvikling av europeiske energimarkedspakker. Det er et tydelig signal til EU.
Terje Søviknes (Fremskrittspartiet), 2018-03-22:
En kort kommentar til Marit Arnstads innspill om at man blir fanget av utviklingen ved å slutte seg til tredje energimarkedspakke her i dag: Nei – jeg har tiltro til at enhver sittende regjering i Norge og ethvert valgt storting i Norge vil ivareta norske interesser og det norske folks interesser når det kommer opp eventuelle nye forslag fra i dette tilfellet EU og EØS-samarbeidet vårt. Det vil også gjelde på energiområdet, og jeg har tiltro til at dette hus vil ivareta de interessene som her gjelder. Avslutningsvis vil også jeg få lov til å takke for debatten i dag og det samarbeidet som har vært med en samlet komité om denne saken. Det har vært krevende – det er teknisk krevende – også for mange der ute som skal følge med på debatten. Men det sluttresultatet som nå tegner seg, vil gi et godt utgangspunkt for videre samarbeid om energipolitikken og samarbeidet innenfor EØS-avtalen på dette feltet.