trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torbjørn Andersen (Fremskrittspartiet), 2008-02-14:
Representanten Kvassheim holdt et innlegg der han konsentrerte seg om litt smale områder. Det var fra min side litt uventet. Vi vet jo at Kvassheim og hans parti har vært iherdige og er iherdige miljøtalsmenn, og de fortjener ros for det. Jeg vil gjerne få utfordre representanten på noe annet hvis det er greit, i forhold til det han hadde i sitt innlegg. Vi vet at når det gjelder anvendelse av miljøvennlig biodrivstoff/biobrensel, så har Venstre vært en pådriver i den saken. Det er jo kommet en del informasjon i ettertid som viser at produksjon av forskjellige typer biodrivstoff slett ikke er så miljøvennlig allikevel. Vi ser også at matjord og produksjonsjord brukes og fortrenger produksjon av mat, slik at matvarepriser og slike ting øker. Da er mitt spørsmål til representanten Kvassheim: Ser Venstre litt mer nyansert på dette med å bruke landbruksarealer f.eks. til å produsere det som kalles miljøvennlig brensel/drivstoff?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-02-14:
Heldigvis har Norge mye ren energi. Likevel ser vi at vi til og med i et normalår har manko på energi. Vi har et stort potensial, bl.a. innenfor småkraftverk - et potensial vi kan ta ut uten særlige inngrep i naturen, for en rekke av disse prosjektene. Men vi ser at det er flaskehalser. Spesielt innen NVE, hvor det er et fåtall av saksbehandlere som arbeider med nettopp disse prosjektene, har vi en flaskehals. Vi ser at saksbehandlingstiden er blitt så lang som fem år ved en rekke av tilfellene. Mitt spørsmål til representanten Nordtun blir da - for jeg antar at han også deler Høyres bekymring over mangel på energi: Når kan vi forvente å se et regime i NVE som faktisk får ned saksbehandlingstiden når det gjelder søknader om å starte produksjon av ny fornybar kraft, inklusiv småkraftverk?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-02-14:
Det er ikke tvil om at i miljø- og klimapolitikken står Høyre og Fremskrittspartiet langt fra hverandre. Jeg tror samtidig at det er viktig å slå fast at Høyre ønsker og vil være en pådriver for et bredest mulig borgerlig samarbeid. Jeg tror at det på en rekke punkter vil være uproblematisk å finne fram til en felles god politikk som vil basere seg på sentrum-Høyre-løsninger, spesielt innenfor miljø- og klimapolitikken, og på andre politikkområder vil det være naturlig at Fremskrittspartiet får gjennomslag for noe av sin politikk. Men dette vil være forhandlinger i etterkant av en eventuell valgseier i 2009, og det vil være altfor tidlig å spekulere i forhold til hva som ligger der. Jeg vil si at for Høyre er det et absolutt mål at vi tar dagens klimautfordringer på alvor. Vi kan ikke løpe fra det faktum at vi, slik vi ser det nå, er inne i en akselerert fase av global oppvarming takket være menneskeskapte handlinger. Derfor trengs det menneskeskapte handlinger for å begrense dem nå.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-02-14:
La meg først si at det er også viktig å satse på en lokal tilnærming til miljø- og klimautfordringene. Vi trenger også å handle lokalt. Det er Norges troverdighet som et internasjonalt foregangsland som står på spill, og vi ligger nå dessverre langt under det målet vi har satt oss i Stortinget, så det trengs lokale og nasjonale tilnærminger til det. La meg også si at jeg deler representanten Andersens tilnærming til at vi trenger mer ren energi i Norge, og vi er samtidig svært heldige i og med at det allerede i dag er så mye av vår energi som kommer nettopp fra ren energi. For Høyres vedkommende er det ekstremt viktig at NVE får de ressursene som skal til for å behandle søknader både innenfor vindmøller, annen fornybar energi og også spesielt innenfor småkraftverk. Så har vi ønsket en større grad av lokal søknadsprosess knyttet til småkraftverk og har satt grensen på 1 MW, for vi mener at også de tiltakene kan ha en rolle som vil måtte trenge et nasjonalt regelverk og en nasjonal gjennomgang.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-02-14:
La meg da aller først ta opp de forslag som Høyre er enten medforslagsstiller eller forslagsstiller til. La meg også si at jeg støtter en strandsonepolitikk som gjør strandsonen tilgjengelig for alle, og det er viktig at strandsonen er nettopp det, i tillegg til våre andre viktige arealer, bl.a. på fjellet. Men det skal samtidig være en sterk grad av privat eiendomsrett også. Når det offentlige overtar arealer i strandsonen, må det være basert på markedskompensasjon. Det må også da følge med penger til vedlikehold av de samme områdene. Vi ser langs kysten at områder som er overtatt av det offentlige, i stor grad forfaller og gror igjen, med andre ord: De private sitter nå gjennom allemannsretten igjen med dårligere arealer enn de ellers ville hatt. Samtidig vil jeg si at det er viktig å ivareta det kommunale selvstyret. Det er ofte kommunene som kjenner den lokale situasjonen best, og bør bestemme i mye sterkere grad enn i dag, og spesielt etter at dagens regjering overtok, i forhold til forvaltningen av strandsonen. For strandsonen skal ha sterkt innslag av allemannsretten, den skal være for alle, men det må også være mulighet til å bo og ha hytte i strandsonen.
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-02-14:
Jeg er fristet til å spørre representanten om hva hun mener vil skje med prisene på eiendommer i strandsonen dersom man helt fjerner nybyggingen, men siden jeg allerede vet svaret, avstår jeg fra det. Jeg kunne imidlertid godt tenke meg et klart svar på noe som også representanten selv tok opp i sitt innlegg, nemlig at miljø- og klimadebatten i stor grad oppleves som en negativ debatt, og at vi i mye sterkere grad må fokusere på muligheter. Det er Høyre helt enig i. Stern-rapporten slår fast at vi må bygge ned de begrensninger som finnes på miljøvennlig adferd. Høyre har gjennom mange år fremmet en rekke positive tiltak, bl.a. skattestimulerende tiltak, for å få folk til å velge mer miljøvennlig adferd. Da er mitt spørsmål: Hvorfor er SVs tilnærming til disse forslagene alltid negativ, og hvorfor har ikke SV ett eneste forslag som går på skattestimulering i stedet for skatteøkning?
Peter Skovholt Gitmark (Høyre), 2008-02-14:
Skattesystemet må vris fra røde skatter til grønne skatter. I svaret på min replikk til representanten Thorkildsen tok hun bl.a. opp bilavgiftene. Høyres innfallsvinkel er at vi trenger sikrere og mer miljøvennlige biler, og det må vi bruke avgiftssystemet for å få til. Det var også grunnen til at Høyre introduserte et privat forslag der vi ønsket en miljøkomponent eller en CO2-komponent, noe også Regjeringen fulgte opp i sitt forslag til statsbudsjett for 2007. Så er mitt spørsmål: Hvis vi nå slår fast at vi ønsker å få opp salget av mer miljøvennlige biler på bekostning av eksisterende bensin- og dieselbiler, ønsker da statsråden å presse egen finansminister til å legge til rette for et avgiftssystem som i tilstrekkelig grad belønner de positive sider ved f.eks. flexifuel-, hydrogen- eller hybridbiler? Og: Ønsker statsråden å gjøre dette systemet så forutsigbart at folk tør kjøpe en bil ved at de noenlunde vet hva avhendingsprisen vil være?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-14:
Vi har erfart at det er en del av miljømålene i Soria Moria-erklæringen som nå fravikes fordi de åpenbart ikke var kvalitetssikret nok. Ett av de målene er en reduksjon av støybelastningen med 25 pst. innen 2010. I det dokumentet som Regjeringen nå har lagt fram, svekkes denne målsettingen betydelig, og det kunne være greit å høre representanten Nordtuns vurdering av bakgrunnen for at en nå senker ambisjonsnivået. Hvordan kan en være sikker på at en ikke nå får en ny målsetting som det ikke blir gjort en aktiv innsats for å nå? Det bekymrer meg at posisjonspartiene ikke stemmer for opposisjonens forslag om at det skal legges fram en stortingsmelding om konsekvensene av og tiltak mot støyforurensning. Kan vi vente nye nedjusteringer av støymålene etter hvert som Regjeringen lar være å levere på dette området?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-14:
Nå er det nok slik at Venstres politikk generelt er noe mer nyansert enn det som er Fremskrittspartiets politikk. Det preger dette området, og det preger andre områder. Det er helt rett som det her sies, at det er ikke slik at alt biodrivstoff er produsert på en miljøvennlig og god måte, men mye av det er det. Derfor er det viktig å få på plass en sertifiseringsordning som gjør at det er de gode løsningene som blir valgt, og som blir stimulert og løftet. Jeg var senest for få dager siden og besøkte et avfallsområde på Lillehammer, hvor en planlegger å produsere biodiesel basert på avgangsgasser fra avfallsfyllingen. Det fins mange eksempler òg knyttet til trevirke på at en kan få en god produksjon, men det er viktig å få på plass en sertifiseringsordning. Så registrerer jeg òg med undring at representanten Andersen sier at jeg holdt meg til de smale områder i mitt innlegg. Jeg hadde klimapolitikk i en bred forstand som en hovedinngang i innlegget, men jeg registrerer altså at det oppfatter Fremskrittspartiet som et smalt miljøområde.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-14:
Svaret på spørsmålet er ja. Venstre er for å ta i bruk biomasse til energiproduksjon og bidrog i forrige regjering til å legge til rette for det i vesentlig grad. Men i motsetning til Senterpartiet, som forholder seg som et særinteresseparti når en diskuterer skogpolitikken, er Venstre et miljøparti som tar helhetlige hensyn. Derfor er det slik at en både må ta hensyn til biologisk mangfold og det å få tilgang til skogsarealene. Derfor er det grunn til å gratulere Senterpartiet med at en får gjennomslag i Regjeringen for at snevre skoginteresser skal legges til grunn. Derfor har en endret de skatteordningene. En har igjen åpnet for investering i vei, til stor fortvilelse for miljøbevegelsen. Men det er altså mulig å kombinere disse hensynene, og det er Venstres politikk.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-14:
Vi vil gjøre som vi gjorde da vi var i regjering: Vi laget en plattform og slo fast at det ikke skulle gis tillatelse til bygging av gasskraftverk uten CO2-håndtering. Det praktiserte vi. Vi gav ingen nye tillatelser til bygging av gasskraftverk utover det som var beskrevet i regjeringserklæringen. Den politikken førte vi i samarbeid med Høyre, i motsetning til dagens regjering, som leverer noe helt annet enn det den lovte når det gjelder Mongstad, og som lovte rensing på Kårstø i 2009. Nå vet vi at det vil skje mye senere. I praksis, gjennom samarbeid om klimaforliket, har Høyre vist at vi sammen var i stand til å samle oss om en vesentlig mer ambisiøs klimapolitikk enn det regjeringspartiene var. Jeg er helt overbevist om at det ikke har stått på SV, men SV har i interne samarbeidsrelasjoner i Regjeringen altså ikke klart overfor Arbeiderpartiet og Senterpartiet å få gjennomslag for det som vi med Høyre i ryggen klarte å få til i Stortinget.
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-14:
I morgen legger det regjeringsoppnevnte Thorium-utvalget fram sin innstilling. Det vakte stor begeistring i thoriumlobbyen da Regjeringen valgte å gå til det skritt å oppnevne et utvalg, og det er skapt forventninger. Det er etter Venstres syn slik at det ikke finnes et land i Europa som ligger dårligere til rette for bygging av kjernekraftverk enn Norge, og det er knapt noe land som har mindre grunn til å satse på kjernekraft innenfor energipolitikken enn Norge. Etter vår mening bør arbeidsdelingen når det gjelder økonomi- og teknologiressurser, knyttes mot CO2 -fangst og f.eks. mot en storstilt havmølleproduksjon. I Venstre kommer vi til å være krystallklare på et nei til kjernekraft i norsk energipolitikk i tiden som kommer. Kan vi forvente at Regjeringen kommer til å være like klar?
Gunnar Kvassheim (Venstre), 2008-02-14:
La meg starte med å fremme det forslaget som Venstre har i innstillingen. Representanten Nordtun gjør seg skyldig i å blande sammen to forhold som blir omtalt i mitt innlegg. Jeg var i mitt innlegg svært tilfreds med klimaforliket, og slo fast at det langt inn i regjeringspartiene er glede over at opposisjonen maktet å flytte Regjeringen i positiv retning. Det ble entydig kvittert ut i mitt innlegg. Det er det Nordtun i sitt innlegg nå referer til, og der er vi altså enige. Det som var bakgrunnen for at jeg tok fatt i en del gamle forhold, var at miljøvernministeren har sagt at han nå er lei av å måtte rydde opp i gamle miljøsynder. Da var det jeg sa at det for alle praktiske formål må bety en ramsalt kritikk av Jens Stoltenberg. For de gamle miljøsyndene som en i norsk politikk har måttet forholde seg til de senere månedene, er i stor grad løftet fram og initiert av Jens Stoltenberg i tidligere regjeringssammenheng. Så er det ikke slik som Nordtun sier, at Bondevik II-regjeringen ikke leverte en offensiv klimapolitikk. Det gjorde en både på hjemmebane og internasjonalt. Jeg vil minne representanten om at flere av de klimaforslagene som Bondevik II-regjeringen hadde, var så ambisiøse og offensive at Arbeiderpartiet ikke kunne stemme for dem. Det ble da løst i Stortinget på den måte at Bondevik II-regjeringen fikk flertall sammen med SV. Jeg vedkjenner meg definitivt forhistorien, akkurat som jeg vedkjenner meg det vi har gjort i forbindelse med klimaforliket. Jeg har lyst til å komme inn på to forhold som jeg ikke fikk tid til å nevne i mitt første innlegg. Det ene er behovet for et skatteskifte i forlengelsen av klimaforliket. Det er et område hvor Venstre gjerne vil invitere til samarbeid med Regjeringen, for å finne gode løsninger for å endre samfunnsutviklingen i en mer miljøvennlig retning. Vi hadde i vårt alternative statsbudsjett en skatteveksling på over 3 milliarder kr, og vi håper å kunne få til et opplegg i forbindelse med budsjettet for 2009. Så har statsråden rett i at kulturminner burde vært en mer sentral del av denne debatten. Det er behov for tiltak både i forhold til dem som eier fredede bygninger, og det er behov for å løfte den alminnelige innsatsen på dette området. Derfor er det litt forunderlig å registrere at regjeringspartiene ikke stemmer for to forslag som vedrører akkurat dette, som ligger i innstillingen, både når det gjelder fradragsrettigheter for dem som har fredede bygninger, og en forpliktelse til å øke Kulturminnefondet. Men vi forventer, i lys av det som statsråden sa, at slike positive bidrag vil komme i statsbudsjettet.
Ann-Kristin Engstad (Arbeiderpartiet), 2008-02-14:
Når man diskuterer miljø og klima, kommer den enorme avstanden mellom Høyre og Fremskrittspartiet tydelig fram. Fremskrittspartiet nekter å anerkjenne at klimaendringene er menneskeskapt, men det gjør Høyre. Det er store uenigheter rundt CO2-håndtering på Kårstø - der er det tydelig stor forskjell. Partiene står milevis fra hverandre når det gjelder rovviltforvaltning, og det nylig inngåtte klimaforliket viser også enorm avstand til Fremskrittspartiet. Med en slik avstand i sentrale temaer i miljø- og klimapolitikken, hva slags tanker gjør representanten Skovholt Gitmark seg om et eventuelt regjeringssamarbeid hvor Fremskrittspartiet er en del av det parlamentariske grunnlaget til Høyre?
Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2008-02-14:
Thorkildsen er kjent med Vestfolds store strandsoneproblematikk. Nå har det seg sånn at vi kommer fra ulike fylker og ulike kommuner. Noen av oss har veldig god tilgang til arealer langs kyststripen, i hundremetersbeltet. Etter som jeg forstår, kommer det nye signaler nå. Tidligere har Regjeringen signalisert aksept for differensiering mellom ulike kommuner, pressområder, i den nye plan- og bygningsloven - altså rom for differensiering. Er det så å forstå at Regjeringen og Thorkildsen nå går vekk fra at det er behov for differensiering i forhold til behovene i de ulike kommuner og fylker?
John Thune (Kristelig Folkeparti), 2008-02-14:
Kristelig Folkeparti mener at dagens regelverk for distribusjon av uadressert reklame bør speilvendes, slik at den som ønsker å motta slik reklame, må henge opp klistremerke med «Ja, takk» på postkassa. Spørreundersøkelser viser at opptil 80 pst. av befolkningen ikke vil henge opp et slikt merke. Endring av markedsføringsloven i tråd med «ja, takk»-prinsippet vil medføre en kraftig reduksjon av avfallsmengden i tillegg til miljøbesparelser i form av redusert produksjon og distribusjon av reklamemateriell. Da er mitt spørsmål: Hvordan stiller SV seg til å endre markedsføringslovens bestemmelser knyttet til distribusjon av uadressert reklame i tråd med «ja, takk»-prinsippet?
John Thune (Kristelig Folkeparti), 2008-02-14:
Uansett hvilken posisjon Kristelig Folkeparti sitter i, skal vi ta vare på miljøet. Vi ønsker å sikre det. Jeg synes at det er det viktigste. Å forskuttere hvilken regjering Kristelig Folkeparti skal gå inn i i framtiden, gjør jeg ikke her. Men vi skal uansett posisjon sørge for miljøet.
John Thune (Kristelig Folkeparti), 2008-02-14:
Jeg synes at det klimaforliket vi nå har fått til, vel også sier sitt om hvem vi samarbeider best med. Å koble dette mot regjering nå synes jeg er for tidlig. Men vi skal sørge for det klimaforliket som er inngått. Det vi på, og det arbeidet vil vi fortsette med.
John Thune (Kristelig Folkeparti), 2008-02-14:
Det enkle svaret er ja. Det mer utfyllende er at vi gjennom de siste årene har hatt mange miljøplaner i en del kommuner hvor Kristelig Folkeparti har vært aktiv, og vi kommer til å være aktive i mange andre fortsatt. I en del kommuner har det skjedd veldig mye på områdene energisparing og lokale forbrenningsanlegg som gjør at de har fått fjernvarme og spart mye oljeutslipp. Jeg kommer selv fra en kommune hvor vi har redusert CO2-utslippene med 4 pst. regnet pr. innbygger på grunn av disse ordningene. Så der vil vi bidra.
John Thune (Kristelig Folkeparti), 2008-02-14:
Kulturminner er en viktig del av samfunnets felles hukommelse. Det er derfor viktig å sikre istandsettelse av kulturminner og redusere tap av sådanne. Hovedtrekkene i kulturminnepolitikken fram mot 2020 ble trukket opp i St.meld. nr. 16 for 2004-2005, Leve med kulturminner, som ble fremmet av Bondevik II-regjeringen. I behandlingen av kulturminnemeldingen fattet Stortinget vedtak hvor Regjeringen oppfordres til å gjennomføre en opptrapping av fondskapitalen i Norsk kulturminnefond, slik at det når 1,4 milliarder kr i løpet av 2009. Fondskapitalen er i dag på ca. 1 milliard kr, og Regjeringen foreslo ingen økning av fondskapitalen i budsjettet for inneværende år. Kan statsråden her og nå forsikre om at Regjeringen i forbindelse med statsbudsjettet for 2009 vil følge opp Stortingets vedtak om å øke fondskapitalen til Norsk kulturminnefond til 1,4 milliarder kr?
Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2008-02-14:
I denne saken som i en rekke andre viktige miljøsaker, er vi vitne til at Kristelig Folkeparti står nærmere dagens regjering enn de står Fremskrittspartiet. Det er bra, spesielt for miljøet. Venstres partileder Lars Sponheim har gitt det norske folk en klar og tydelig beskjed om at noe framtidig regjeringssamarbeid med Fremskrittspartiet er uaktuelt, bl.a. fordi avstanden i miljøpolitikken er for stor. I den anledning lurer jeg på om Kristelig Folkeparti kan være like tydelig i dette spørsmålet som partiet Venstre. Eller er det slik at det eventuelt å sitte i en maktposisjon betyr så mye for Kristelig Folkeparti at framtidens miljøpolitikk blir taperen?
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-14:
Jeg vil konsentrere svaret om det første spørsmålet som ble stilt, nemlig hvorfor jeg bruker så mye tid på Fremskrittspartiet i innlegget mitt. Det er fordi Fremskrittspartiet kanskje er Norges største miljøproblem, og jeg skal forklare hvorfor. Jeg hørte professor Jørgen Randers, leder for Lavutslippsutvalget, snakke på Bedriftsøkonomisk Institutt denne uken. Han sa at kostnadene ved å løse klimaproblemene er veldig små, som også representanten Skovholt Gitmark var inne på. Hvis vi gjør dette nå, vil kostnadene være en mikroskopisk del av bruttonasjonalproduktet noen år fram i tid, så det er små kostnader. Men vi står overfor en gigantisk beslutningskrise, for det mobiliseres motstand mot en del av de tingene vi må gjøre. Når vi har et norsk parti som ser det som sin livsoppgave å reise rundt og mobilisere alle de lommer av motstand som måtte finnes noe sted i landet, mot flere av de tiltakene som en må gjøre, er det i seg selv et betydelig norsk miljøproblem.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-14:
Jeg vil først bare minne om at det selvfølgelig er samferdselsministeren som har det formelle ansvaret for dette, men svaret mitt på det generelle spørsmålet er ja; vi trenger en overgang slik at man blir premiert hvis man kjøper de miljøvennlige bilene. De vil gå ned i pris, og prisen på de mer miljøskadelige vil gå opp. Finansministeren hadde en konsultasjonsrunde med miljøorganisasjonene nettopp om grønn skatteveksling denne uka, og vi bruker uttrykket «fra blå til grønne skatter», men la nå det være. Ja, vi ønsker en slik omlegging. Så er det selvfølgelig mange tekniske spørsmål knyttet til dette, som vi kan komme tilbake til, men vi vil i budsjettet til høsten se om vi ikke kan komme vesentlig lenger i en slik omlegging. Jeg er også enig i det poenget representanten Gitmark har, at det må være en forutsigbarhet i dette for forhandlere, for bransjen og for folk flest. Hvis man vet at det skifter om seks måneder eller et år, er det klart at det ikke gir de rette incentivene.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-14:
Først vil jeg få lov til å takke representanten Thune for å ta opp kulturminner i denne debatten. Det har så utrolig lett for å bli glemt. Jeg hadde også noe om det i mitt manus, men jeg følte at jeg måtte sette Fremskrittspartiet litt på plass, og da ble ikke det av de tingene jeg fikk sagt. Kulturminner har lett for å bli glemt. Det er betydelige utfordringer når det gjelder forfall av norske kulturminner. Verdens Gang hadde nylig et oppslag om det, og det er et tema som vi vil forsøke å gjøre mer med. Når det gjelder det konkrete spørsmålet om Kulturminnefondet, som jeg merket meg at komiteen også er bredt opptatt av, vil jeg komme tilbake til det i budsjettet. Men jeg vil veldig gjerne innby Kristelig Folkeparti og opposisjonen til et bredt samarbeid om et sterkere vern av kulturminner i Norge. Vi har utrolig mange flotte kulturminner over det ganske land. Noen av dem er i bra stand, men noen er også i forfall.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-14:
Vi vil selvfølgelig avvente det som kommer i innstillingen fra Thorium-utvalget, men jeg deler veldig mange av de synspunktene som representanten Kvassheim har. La nå utvalget få legge fram sin innstilling, og la oss se hva de har kommet fram til, slik at vi kan få en mer opplyst debatt. Mer kunnskap om et tema vil alltid være av det gode. Mange av de vesentlige innvendinger mot kjernekraft ser ut til å bestå. Vi er meget langt fra å kunne ha et rent thoriumkraftverk hvor man ikke også må bruke uran. Da vil spørsmålet om spredningsfare til atomvåpen likevel eksistere. Jeg er også helt enig i hovedsynspunktet, at dette er ikke et område der vi har noen spesiell kompetanse. Norge har betydelig kompetanse på - og bygger opp - CO2-fangst og -lagring. Jeg mener det er naturlig for oss å bygge opp tilsvarende når det gjelder vindmøller, ikke minst vindmøller til havs. Vi bør innenfor internasjonal arbeidsdeling konsentrere kreftene der vi kan gi et spesielt bidrag. Det er veldig vanskelig å se at Norge har et bredt miljø av ingeniører og andre som skulle tilsi at Norge skal gjøre det på akkurat det området.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-14:
Nei, vi har ingen ambisjon om gjøre 62 pst. av Norge utilgjengelig, verken for det ene eller det andre. Det er jo det motsatte som er den aktuelle problemstillingen i Norge i dag, nemlig at vi har veldig få områder som er utilgjengelige, og som ikke allmennheten har bred og vid adgang til. Det motsatte av det som varsles her, er selve hovedproblemstillingen. Hvis vi ser på kart over hvilke områder i Norge som er i en viss avstand fra nærmeste vei, er det forsvinnende få sammenliknet med hva det var. Regjeringen varsler en gjennomgang av regelverket for tilskudd til bygging av skogsveier, og hensynet til inngrepsfrie naturområder vil bli vurdert i denne forbindelse. Selvsagt - og det tror jeg er innlysende - vil ikke 62 pst. av Norge bli gjort utilgjengelig for noe som helst.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-14:
La meg først svare Torny Pedersen at vi absolutt skal se grundigere på hvordan vi skal få til et bedre rapporteringssystem. La oss som en del av det se på hvordan det rapporteres i andre land. Det kan alltid gi gode indikasjoner på hvordan vi kan gjøre tingene bedre. Jeg har merket meg det som er skrevet om dette, og det innlegget som ble holdt om det. Jeg tror det vil stimulere til en bred debatt om å få et bedre rapporteringssystem. Så det skal vi ta fatt på. Jeg vil også si til Bente Thorsen at jeg skal se en gang til på emballasjen, se på om det svaret var godt nok, eller om det er mer vi kan gjøre. La meg også si, som Erling Sande sa, at det ikke er det at det stilles spørsmål ved eller er diskusjon rundt FNs klimapanel, som er problemet. Det er ikke det vi kritiserer Fremskrittspartiet for - selvsagt må all vitenskap gjennom alle tider diskuteres. Men når samtlige land i hele verden, uten unntak, reiser til Bali og sier at de vil basere sin framtidige politikk på de anbefalingene som kommer fra FNs klimapanel, og det er ett parti - i Norge - som sier at de ikke vil det som alle land i hele verden vil, da må man ha lov til å spørre: Hva er det Fremskrittspartiet vet? Hva er det George Bush, Hu Jintao, Putin og alle de andre ikke vet, men som Fremskrittspartiet vet? Når alle de tre sentrale presidentkandidatene som er igjen i USA nå, Obama, Hillary Clinton og John McCain, har en sterk og klar forpliktelse til, når en av dem blir president, å ta internasjonal ledelse på klimaområdet sammen med EU og Europa, hva er det da dere i Fremskrittspartiet vet som ingen andre i verden har skjønt? Det er det vi setter spørsmålstegn ved, ikke det at man diskuterer. Selvfølgelig skal man ha fortløpende diskusjon om disse temaene. Så til Kvassheim. Jeg tror vi legger til side de historiske debattene. Mitt hovedbilde er at det ble gjort veldig lite på miljøområdet i Norge fra midten av 1990-tallet og fram til 2005. At politikken er i drastisk utvikling i riktig retning nå, har Regjeringen hovedæren for, som jeg ser det. Men jeg er villig til å dele en god del av den æren også med opposisjonen, for opposisjonen har gjort en masse ting, f.eks. i klimaforliket, som man ikke gjorde tidligere. Bra er det. La oss da heller sammen feire de forbedringene som har kommet, men enda viktigere er det å rette blikket mot det vi ytterligere må gjøre. For det er ikke slik at det vi nå har som politikk, er det endelige målet. Vi kommer til å måtte utvikle politikken hver dag framover. Nå ble det ikke full tid til Tord Lien. Jeg vil bare si, som svar på det mest konkrete spørsmålet som ble stilt: Vikna kommune skal få større anledning til å planlegge sin utbygging gjennom den nye planloven og da se spørsmålene i sammenheng med hensyn til hvordan man ønsker å tenke rundt strandsonen i sin kommune. Men vi skal ha en sterk, tydelig og klar reduksjon i utbyggingen i de sentrale områdene som Kragerø, Lillesand eller Grimstad.
Erik Solheim (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-14:
La meg først kvittere ut den positive invitten Gunnar Kvassheim kom med om samarbeid rundt skatteskiftet. Det er et typisk spørsmål som krever politisk lederskap, og hvor det er viktig å få et bredt samarbeid i Stortinget. Grunnen til det er veldig enkel. Samtlige avgiftslettelser en regjering kan tenkes å komme med på det området, kommer til å gå enstemmig igjennom og ha full jubalong fra alt og alle. Nær sagt alle forsøk på å øke skattene på de miljøskadelige virksomhetene møter kritikk, framfor alt fra Fremskrittspartiet, som løper land og strand rundt og leter etter den minste lille gruppe som kan tenkes å være misfornøyd med noe som kan gjøre klimaet bedre, for å se på hvordan de kan utnytte den gruppen til å få stemmer. Det legger press på Høyre, som ellers kan være enig med Fremskrittspartiet om en del generelle spørsmål omkring avgiftspolitikken, og gjør det vanskeligere å få til den fornuftige politikken vi må ha - vi må ha mer av det som er hyggeligere, vennligere og positivt, og en tøffere holdning overfor det negative. Vi vil gjerne ha en bred diskusjon med opposisjonspartiene om det. Så vil jeg gjerne være veldig tydelig på hvorfor det var umulig å ha Fremskrittspartiet med på klimaforliket. Det er veldig enkelt. Hvis et parti mente at vi ikke trengte pensjonssystemet i Norge, hvordan i all verden skulle vi kunne ha et forlik med det partiet om pensjon? Man må ha et visst grunnlag i utgangspunktet. Bare de partier som synes at Norge skal ha et pensjonssystem, som synes at pensjon er viktig, og at eldre mennesker trenger pensjon, er naturlige partnere i et pensjonsforlik. Sånn er det også med et klimaforlik. Når man ikke engang er sikker på om det er et problem, så er man ingen naturlig partner i diskusjonen om hvordan man skal løse problemet. De seks andre partiene i Stortinget mener dette er en av de svære utfordringene menneskeheten står overfor, da kan vi også sammen sette oss ned og diskutere hvordan vi skal løse det. Når man ikke aner om det er et problem engang, så kan man selvsagt ikke være med i diskusjonen om løsninger på det. Så helt til slutt om hvem som vet best. Lokalpolitikerne har godt vett og god forstand. Det er bare i de ekstreme unntakstilfellene at man må beskytte kommende generasjoner mot de løsningene som lokalpolitikerne foreslår når det gjelder strandsonen. Men også der vil jeg be Fremskrittspartiet om å gjøre en gjennomgang av sine standpunkter. Vi kan ikke ha det slik at ikke også Fremskrittspartiets politikk blir diskutert ordentlig i Stortinget. Fremskrittspartiet ble startet på misnøye med lokalpolitikere. Anders Langes foredrag handlet om hvordan man mislikte politikere og byråkrater. Fremskrittspartiet har en helsepolitikk som vil frata lokalpolitikerne nesten all innflytelse på helsesystemet. Først når man kan skape misnøye med miljøpolitikken, er lokalpolitikerne viktige for Fremskrittspartiet.
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-02-14:
Med dagens øyeblikksbilde som jeg tok fra talerstolen: I Hå kommune i Rogaland - og statsråden kjenner jo Rogaland - finner man det helt nødvendig å øke lønnen med 80 000 kr for å få tak i lærere. I Stavanger, får vi vite, mangler man 200 lærere. Flere ganger tidligere har det vært fremmet forslag fra Venstre og andre partier om at vi bør ha en nasjonal forpliktende rekrutteringsplan, først for videregående skole og så for grunnskole. En slik plan vil selvfølgelig ha forskjellige elementer. Det er gang på gang blitt nedstemt. Ser statsråden nå at det kan være grunnlag for å få en slik systematisk rekruttering - altså ikke en fornyelse av lærerutdanningen - basert på den utdanningen vi har, basert på den etter- og videreutdanningen vi har, for å sørge for at norsk skole får de lærerne den trenger, og at vi klarer å beholde de seniorene som er villige til å stå et løp, hvis man har kloke tiltak? Sagt på en annen måte: Er statsråden nå beredt til å vurdere en nasjonal rekrutteringsplan for lærere både i videregående skole og grunnskolen?
Odd Einar Dørum (Venstre), 2008-02-14:
Det er jo i en slik debatt at det dukker opp mange temaer. Men det er ett tema som ikke skal få stå uimotsagt: Det har ikke vært lov å tjene på norsk skole. Og så lenge Venstre og Høyre, som har stått sammen om et lovforslag, har noe som helst å si i dette parlamentet, vil det heller ikke komme til å bli lov. De som kommer til å prøve å omgå det, vil bli tatt for at de prøver å jukse. Jeg vil gjerne si det så krystallklart. Det vil heller ikke være aktuelt å kunne dumpe søknader for å ta over det offentlige skoletilbudet i f.eks. Tromsø, Trondheim eller Stavanger. Det ble fremmet en presisering, en tydeliggjøring, i den gamle friskoleloven da saken var til behandling i fjor, nettopp for at det ikke skulle være mulig. Vi som hadde laget den gamle loven, mente at det ikke var hensikten da, men vi ville sørge for at det var helt klart og tydelig. La nå det spøkelset få hvile i ro, det kommer ikke til å gjenoppstå. Jeg vil anbefale talerne fra Arbeiderpartiet å la det være begravd der det er begravd, og konsentrere debatten om den offentlige skolen. Det er den som er temaet her. Så vil jeg til slutt si at når vi først blir nedstemt - og det er fair - er jeg glad for at statsråden aksler jobben på en måte som vi forventer av en statsråd i det norske storting. Jeg vil gjerne si det, på slutten av debatten.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-02-14:
Jeg er ganske fersk i denne salen, men jeg har bestandig hatt stor respekt for nasjonalforsamlingen og den kompetansen nasjonalforsamlingen rommer. Derfor ble jeg litt overrasket da representanten Lena Jensen konkluderte med at det er useriøst å fremme konkrete forslag. I det må da ligge at SV i hvert fall var useriøse fram til 2005 - at de i 2005 plutselig fikk et seriøsitetens skjær over seg selv. Det synes jeg er mangelfull respekt for Stortinget. Og nå er det slik at vi ikke skal fremme konkrete forslag, men diskutere helhet i stortingsmeldinger. Da er det betimelig å spørre: Hvor har helhetstenkningen til denne regjeringen vært i de to og et halvt foregående årene? Nå er det halvannet år igjen. SV skrøt av at de tidligere hadde fremmet forslag om en forpliktende etterutdanningsplan for lærere. Ja, det kan godt være, men i regjering har de stemt imot akkurat det samme forslaget. Jeg vet ikke om det er mer seriøst det enn det representanten Jensen forsøkte å illustrere overfor enkelte opposisjonspartier. Hun mente også at det var på tide at opposisjonen begynte å tenke politikk. Ja, kanskje det. Etter vår oppfatning er det kanskje noen som har tenkt politikk lenger enn det denne regjeringen har gjort. Det forslaget vi diskuterer i dag, ble fremmet i oktober - lenge før de stortingsmeldingene som det er vist til her, ble planlagt lagt fram, i hvert fall overfor Stortinget. Demonstrasjonsforslag gir ikke en bedre skole, nei. Men handling gir en bedre skole. Konkret handling gir en bedre skole. Det er opposisjonen som i denne salen i sak etter sak fremmer forslag til konkret handling. Og det er regjeringspartiene som i akkurat de samme sakene sier nei, dette må vi se nærmere på, dette må vi vurdere lenger. Tiden er i ferd med å renne ut for de elevene som er i skolen i dag. Det bør også regjeringspartiene ta inn over seg. Jeg synes ikke det er riktig at representanter fra regjeringspartiene bidrar til å svekke Stortingets stilling ved å si at det er useriøst å fremme konkrete forslag. Det er useriøst ikke å fremme konkrete forslag. Jeg synes også det er interessant at stortingsrepresentant Freddy de Ruiter legger det frem som om opposisjonen ved å sverte skolen skulle hatt intensjon om å legge til rette for private aktører i skolemarkedet. Det er en relativt useriøs påstand. Det er altså ikke opposisjonens formål å svekke skolen. Hadde det vært det, hadde vi jo ikke vært så opptatt av å fremme de konkrete forslagene for å gjøre skolen bedre. Målet er at skolen skal være best mulig også for de elevene som går der i dag, og da må det mer enn retorikk til fra denne talerstol.
Anders Anundsen (Fremskrittspartiet), 2008-02-14:
Jeg synes representanten Anniken Huitfeldt satte spikeren på hodet, hadde jeg nær sagt - traff spikeren på hodet i sitt korte innlegg her, når hun egentlig reduserer det hele til et politisk spill. Det var det hun i realiteten gjorde da hun kastet ballen over til den forrige regjering for å se hvor mange forslag de stemte for i den perioden. Er det der vi er i debatten om norsk skole, så er jeg svært bekymret. Denne regjeringen har gang på gang invitert til en god og nær dialog med opposisjonspartiene i Stortinget om viktige saker, og de har gjort det også i denne debatten. Det tar vi på alvor. Da må også vi, som opposisjon, bli tatt på alvor. Det er vi ikke blitt i denne sammenheng. Jeg synes det er leit hvis vi fortsatt skal ha det sånn i norsk debatt om skolen at opposisjonen stemmer for det alle er for, mens regjeringspartiene sier de er for, og stemmer imot noe de er for. Og i neste debatt diskuterer vi politikerforakt. Det er en sammenheng her.
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-02-14:
Forslagene som Høyre står bak sammen med flere andre opposisjonspartier, ble altså fremmet 5. oktober i fjor. Det var lenge før Regjeringa hadde fått bestemt seg for om den skulle fremme en stortingsmelding om lærerutdanning, og det var også lenge før man hadde begynt å snakke om en stortingsmelding om kvalitet. Derfor oppfatter jeg også statsråden dit hen at hun mener at forslagene ikke er useriøse eller demonstrasjonsforslag, slik hennes partikollega Lena Jensen åpenbart mener. Jeg vil gripe fatt i noe som representanten Inger S. Enger sa, nemlig at i Oppland kan 40 pst. av lærerne komme til å gå av med pensjon i løpet av en femårsperiode. Hun sier: «Vi får håpe at de ikke gjør det.» Vel, dette virker jo å være Regjeringas strategi når det gjelder lærerrekruttering: Sitt helt stille og håp at det går over. Men hvordan skal Regjeringa klare å rekruttere flere lærere til de stillingene som nå står tomme, ikke minst for å fylle opp det behovet vi har som følge av utvidet skoledag?
Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2008-02-14:
Etter at representanten de Ruiter fikk tilbake hvilepulsen etter først å ha vært høyt oppe i sitt forrige innlegg, er han nå veldig opptatt av å være varsom i den politiske debatten. Det er jeg helt enig i. Men da mener jeg at representanten de Ruiter også må ha et minstemål av etterrettelighet i forhold til hva han sier om andre partiers politikk. Det har aldri vært Høyres eller de andre opposisjonspartienes politikk, og kommer heller aldri til å bli det, at det skal være et - som han kaller det - fritt fram for kommersielle aktører på privatskolefronten. Dette vet representanten de Ruiter meget godt, derfor burde han altså holde seg for god til å komme med den type karakteristikker. Grunnen til at Høyre og de andre opposisjonspartiene fremmer de forslagene vi gjør, er jo fordi vi har et ønske om en god utvikling i den offentlige skolen. Da syns jeg det er spesielt når representanter fra regjeringspartiene sier at de skal presses til å vedta forslag over bordet. Forslagene våre har ligget der siden 5. oktober i fjor. De har ligget ute lenger enn en gjennomsnittlig stortingsmelding gjør, og de har hatt god anledning til å gå nøye inn i forslagene. Det som er det paradoksale, og det opposisjonspartiene påpeker i dag, er jo at dette er forslag som Regjeringa sier de er for. Likevel velger de altså å stemme imot. Det er derfor jeg syns denne debatten vi har hatt i dag, for så vidt har vært god, men også har vært avslørende for hva som er Regjeringas strategi.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-14:
SV er opptatt av de forslagene som fremmes i salen i dag, ikke i oktober, november eller desember. Ett av forslagene som ligger til behandling i salen i dag, er at kompetanseutviklingsprogrammet skal videreføres. Ja, kompetanseutviklingsprogrammet skal videreføres, og det har Regjeringen varslet. Vi har varslet at man kommer tilbake med en eller annen form for videreføring av den typen program i stortingsmeldingen som kommer om to måneder. Dette har flertallet i komiteen skrevet i en merknad i innstillingen. Det er dette jeg betegner som useriøst hos opposisjonen, for den kan heller være med i en debatt om innholdet og hvilken retning man ønsker at en slik type videreføring av kompetanseprogram skal ha. Høyre har i salen i dag varslet at de er meget fornøyd med den lærerutdanningen som er i dag. Det er bare det at institusjonene ikke følger den opp. Men SV er ikke enig i dette. Vi er godt i gang i en prosess for å endre og bedre den lærerutdanningen som er i dag. Evalueringen fra NOKUT er kommet. Den er veldig klar. Statsråden er i tett dialog med de ulike utdanningsinstitusjonene for å få en kjapp endring knyttet til de utfordringene man har. Statsråden har satt ned et utvalg av eksperter, fagpersoner, forskere, lærere, elever osv. som skulle komme med en konkret tilbakemelding om hva man ønsker å endre i lærerutdanningen. Det har dette ekspertutvalget kommet tilbake til. Man har satt i gang ulike typer forsøk innenfor lærerutdanningen og er godt i gang med dem. Det kommer en stortingsmelding om lærerutdanningen. Det som er viktig, er at man ikke har stykkevise og delte forslag. Det som opposisjonen i dag inviterer Stortinget til å gjøre, er å ta stykkevise og delte forslag, i forhold til en helhetlig lærerutdanning, opp til votering. Lærerutdanningen er så viktig at vi er nødt til å ha en grundig og omfattende prosess, en prosess der jeg ønsker å invitere opposisjonen til en bred politisk debatt. Denne regjeringen har styrket kommuneøkonomien. Vi har satset på etter- og videreutdanning. Vi har innført gratis læremidler i den videregående skole. Vi har satset på Ungt Entreprenørskap. Vi har satset på sterkere samarbeid mellom bedrift og skole. Vi har økt timetallet. Vi har innført frukt og grønt i skolen, fordi ernæring og læring hører sammen. Jeg kunne ha ramset opp mange typer ting som denne regjeringen har gjort. Vi er godt i gang og er i en god prosess for å skape en bedre skole for barna våre.
Lena Jensen (Sosialistisk Venstreparti), 2008-02-14:
Det er viktig at opposisjonen fremmer forslag, og det er viktig at posisjonen fremmer forslag i det norske storting. Det SV og jeg har tatt til orde for, er at når opposisjonen kommer med forslag som Regjeringen har varslet at man kommer med en melding om om noen måneder, så er det noe annet. Da kan man vurdere å karakterisere dette som et demonstrasjonsforslag. Jeg er veldig opptatt av at vi skal ha en god dialog. Vi skal diskutere, og vi skal diskutere innhold. Vi skal ta hverandre på politikk, ikke på retorikk - for det er så viktig å ha en lærerutdanning som gir de verktøyene som lærerne trenger for å kunne være en trygg og faglig sterk lærer. Det er viktig at vi får en lærerutdanning på plass, og at vi får gjort endringer når det gjelder den lærerutdanningen som er nå, på bakgrunn av både evalueringene og de innspillene som man har fått fra mangfoldige ulike sektorer og fra lærere, foreldre og elever. Det er viktig at vi tar det med oss videre - men diskuterer politikk, ikke retorikk.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-02-14:
La meg først kommentere det at det fremmes forslag når man vet at det kommer en melding. Jeg tror man kan se på statsrådens eget parti i forrige periode at det skjedde rett som det var, men det ble allikevel tatt med i en seriøs vurdering. La meg stresse litt dette med lærerutdanningen og endringer av den. I mitt innlegg nevnte jeg noe om dette med distriktstenkningen. Mitt første spørsmål er: Ser statsråden at det kan være en utfordring med for stor spesialisering i forhold til å kunne være lærer på små skoler? Det andre som jeg har lyst til å spørre om litt mer konkret, gjelder: Kristelig Folkeparti har sittet i regjering, og vi kan se utfordringen med å komme med delforslag. Men det er noen store overordnede forslag, f.eks. dette med nasjonal rekrutteringsplan. Dette er ikke noe vi må vedta i detalj. Det er mye mer det store, overordnede, dette vil vi sette i gang med, og det haster fordi vi har en nedgang i antall søkere til utdanningen. Ser statsråden at dette var noe man kunne ha gått for før man fikk det hele på bordet?
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-02-14:
For første gang på veldig lenge har vi i vårt land hatt en ordentlig debatt om skole. Derfor synes jeg det er trist både å lese intervju med kunnskapsministeren i en del aviser og høre representanter fra regjeringspartiene her kalle denne debatten for politisk retorikk og svartmaling av skolen. For første gang er vi nå i gang og diskuterer mer enn om vi skal ha mat eller ikke i skolen. For første gang er vi med og diskuterer innholdet i skolen og ikke bare forskjellen mellom private og offentlige skoler. Dette skulle man ha ønsket utrolig hjertelig velkommen, for det er dette engasjementet vi trenger for å skape en god skole. Regjeringspartiene sier her i dag at vi heller må komme tilbake til dette i en større sammenheng, når vi kommer til meldinger. Min erfaring med denne regjeringen er at når vi kommer til meldingene, og opposisjonen er klar igjen, med nye og gode forslag, stemmer regjeringspartiene nei også da. Det virker ganske demotiverende når en ønsker å være med og skape en god skole og komme med gode innspill til hvordan det kan gjøres. Det er underlig å høre representanten Jensen, som sier: Vi går for en forlengelse av kompetanseutviklingen, men vi vil ikke stemme for det. Det virker utrolig underlig på folk ute. Når Regjeringen og Regjeringens representanter selv, som statsministeren og statsråden, fremmer fempunktslister her og fempunktslister der om hvordan man skal gjøre skolen bedre, gjøres det før man kommer med disse meldingene hvor man skal se alt i sammenheng. Da kan man konkludere og komme med konkrete tiltak for hvordan man skal gjøre ting. Jeg synes denne regjeringen må begynne å flytte respekten inn i denne salen, hvor vedtakene og engasjementet for den gode skolen er; det er ikke bare ute i media det skal foregå. Vi trenger å jobbe sammen for å skape den gode offentlige skolen. Jeg har lyst til å gjenta enda en gang: Hadde Sosialistisk Venstreparti blitt behandlet på den måten, gjennom alle de forslagene og enkeltvedtakene og alt det man kom med i forrige periode, tror jeg frustrasjonsnivået hadde vært utrolig høyt. Men de ble tvert imot møtt med at dette er vi enige om, dette ønsker vi å jobbe sammen om, på flere punkter. Så la meg avslutte med å bruke det sitatet som Freddy de Ruiter brukte: Det er aldri for sent å snu. Jeg tror det kommer til å bli veldig sent før denne Regjeringen snur.
Dagrun Eriksen (Kristelig Folkeparti), 2008-02-14:
Jeg hadde først tenkt å spørre litt om tidsperspektivet, men der kom statsråden meg i forkjøpet og gav gode tilbakemeldinger på det. Det er et spørsmål vi får fra mange av de studentene som er opptatt av denne saken, så det kan vi nå viderebringe. Jeg har lyst til å utfordre statsråden på at vi i forslaget skriver noe om økonomi, og studiefinansieringen er en viktig bit av det. Mitt spørsmål er om statsråden f.eks. kunne snakke med barne- og likestillingsministeren og se på nivået på engangsstønaden, for det er en utfordring i dag at foreldre som får barn som ikke er tilknyttet arbeidslivet, i dag får kun 30 000 kr, og det er ikke en sum som gjør at det er mulig verken å kjøpe utstyr eller å være i gang med det. Min henstilling til statsråden er: Kunne statsråden tenke seg å ta en prat med barne- og likestillingsministeren, og se på nivået på engangsstønaden?
Inger S. Enger (Senterpartiet), 2008-02-14:
Jeg skal egentlig bare ta ordet for å takke Kristelig Folkeparti, for jeg syns at denne gangen hadde de et veldig godt forslag. Det vises ved at alle støtter det. For å være ærlig er det faktisk et mer kronglete regelverk - eller mangel på regelverk - enn en skulle tro på dette området, i 2008. Så det er bra at det ble tatt tak i dette, for vi vil jo at folk skal få barn - gjerne mange - og i tillegg vil vi at de skal få seg en god utdanning. Da er det viktig at vi gjør noe med regelverket, og at studenter som får barn, tilbys verdige forhold. Det er viktig å samordne regelverket, slik at det blir lettere å forholde seg til. Det viser også forslaget til vedtak. Komiteen ønsker å se på alle sider rundt dette temaet. Jeg skal nevne et lite eksempel som har kommet på mitt bord i denne saken - bare for å belyse hvor vanskelig og hvor rart det på en måte er. Det gjelder kvinner som blir sjuke under svangerskapet. Hvis de i tillegg er - skal vi si - så uheldige at de har en deltidsjobb som gir rett til sjukepenger, er altså Lånekassas regelverk innretta slik at hvis de får sjukepenger fra arbeidsgiveren, får de ikke sjukepenger fra Lånekassa som stipend, men som lån, til tross for at det de får fra arbeidsgiveren, kan være et mye mindre beløp enn det beløpet de hadde fått fra stipendordningen. Det viser at det er viktig å ta tak i dette. Vår venninne som ble sjuk under graviditeten, fikk beskjed fra Lånekassa om at hun ikke kunne ta imot sjukepenger fra bedriften. Og det er ikke greit - for seriøse bedrifter. Dette er bare ment som et eksempel, men det viser at det er svært viktig at dette ble tatt tak i av Kristelig Folkeparti. Og det var helt riktig og nødvendig at hele komiteen støtta opp for å få en gjennomgang av dette viktige feltet.