Monica Mæland (Høyre), 2016-03-10:
Konkurransepolitikken er en viktig del av den økonomiske politikken. Virksom konkurranse gir effektiv bruk av fellesskapets ressurser og fremmer innovasjon. Regjeringen vil legge til rette for et fritt og uavhengig næringsliv uten konkurransehindrende avtaler, som gir fri flyt av varer og tjenester og fri tilgang til markeder. Det gir økonomisk vekst og nye arbeidsplasser. Konkurransetilsynet er et sentralt virkemiddel som stanser mye konkurranseskadelig adferd hvert år. Det er den direkte virkningen av konkurransepolitikken. Men den indirekte virkningen er antageligvis mye viktigere. Den består i at fusjonsplaner skrinlegges fordi bedriftene ser at de vil bli stoppet av tilsynet, eller at bedriftene unnlater å samarbeide om pris fordi de vet at det kan føre til fengselsstraff og bøter. Dagens lovendringer styrker konkurranseloven og konkurransemyndighetene, og både den direkte og den indirekte virkningen av konkurransepolitikken blir enda litt bedre. Nå blir konkurransepolitikken litt klarere, litt strengere og litt mer forutsigbar, og samfunnet tjener litt mer enn før på å ha en effektiv konkurranselov. Et eksempel på et lite, men viktig tiltak er å harmonisere fusjonskontrollen i Norge med reglene i resten av Europa. Inngrepsvilkåret legges om til en såkalt forbrukervelferdsstandard. Det betyr at en konkurransebegrensende fusjon stanses hvis kundene kommer dårligere ut. Den nye bestemmelsen er litt enklere og marginalt strengere enn den gamle. Det viktige er imidlertid at både tilsynet og bedriftene kan forholde seg til samme regler i Norge som i EU. Det øker forutsigbarheten og gir forenklinger både for Konkurransetilsynet og for bedriftene. Det er riktig som Arbeiderpartiet og Senterpartiet påpeker, at den nye fusjonsregelen ikke erstatter en dagligvarelov. Det er heller ikke poenget. Poenget er at fusjonskontrollen blir litt strengere, både i matbransjen og ellers. I tillegg skal vi følge opp Stortingets ønsker med flere tiltak, som vi skal komme tilbake til. Av samme grunn kan medieeierskapsloven oppheves uten fare for at mediemangfoldet svekkes gjennom fusjoner og oppkjøp. Medieeierskapsloven er derfor foreslått opphevet av kulturministeren. Et annet viktig grep er å innføre en ordning med kartellforlik. De som har gjort noe galt, kan få en liten gevinst for å bidra til forenkling av tilsynets saksbehandling, mens lempningsregelen styrker incentivet til å bli ferdig med saken. Begge deler styrker de indirekte virkningene av konkurranseloven. Det viktigste i dagens lovsak er likevel å styrke konkurransemyndighetenes politiske uavhengighet. Å oppheve adgangen til politisk begrunnet omgjøring er helt sentralt for å realisere målet i Sundvolden-erklæringen om å styrke Konkurransetilsynet og konkurransepolitikken. Jeg er glad for at dette forslaget får flertall. Politisk omgjøring betyr at noen få kan slippe unna konkurranseloven og Konkurransetilsynet. De bedriftene som klarer å få et politisk gjennomslag, får et ekstra privilegium som kundene og samfunnet må betale for, men det verste er at muligheten til politisk omkamp svekker den allmenne respekten for loven og for tilsynet. Å innføre en uavhengig klagenemnd er viktig for å sikre en god faglig overprøving av Konkurransetilsynets vedtak. Selv om Konkurransetilsynet gjør en veldig god jobb, er partenes rett til å klage og få saken vurdert en gang til en viktig rettssikkerhetsgaranti og en viktig del av norsk forvaltningsrett. Nemnda skal overprøve alle Konkurransetilsynets vedtak – både de som i dag behandles i departementet, og de grove lovbruddene som i dag prøves for domstolene. Å la nemnda behandle alle saker vil gi en spesialisert og enhetlig behandling i alle saker, og det effektiviserer håndhevingen av loven. Nemnda blir et forvaltningsorgan, men skal samtidig organiseres slik at den blir et uavhengig tribunal i EMKs forstand. Det er viktig i gebyrsaker, som regnes som straff etter EMK. Nemnda skal behandle sakene etter vanlig forvaltningsprosess. Det gir mulighet for en mer effektiv saksbehandling enn dagens domstolsprøving i gebyrsaker. Domstolsprosessen er tidkrevende, og jeg tror sakene blir mer effektivt behandlet ved at nemnda klagebehandler før domstolene overprøver. Jeg er glad for at Stortinget vil slutte seg til regjeringens forslag til en styrking og effektivisering av konkurranseloven. Beslutningsprosessene etter konkurranseloven har vært et stridstema i de 100 årene vi har hatt pris- og konkurranselovgivning i Norge. Det er derfor gledelig – og en merkedag – at vi nå får en politisk uavhengig klagenemd i Norge.