Siri A. Meling (Høyre), 2014-06-20:
Differensiert arbeidsgiveravgift har vært et viktig, ubyråkratisk og treffsikkert distriktspolitisk virkemiddel. Derfor er det viktig at saken behandles nå, sånn at vi sikrer en – i utgangspunktet – videreføring av ordningen, selv om det blir endringer. Jeg har òg lyst til å takke saksordføreren, Lisbeth Berg-Hansen, for et godt samarbeid om denne saken. Europakommisjonen vedtok nye retningslinjer for regional statsstøtte 19. juni 2013, og ESA vedtok sine retningslinjer 23. oktober 2013. I forbindelse med denne revisjonen forpliktet Norge seg til å avvikle gjeldende ordning for differensiert arbeidsgiveravgift innen utløpet av juni 2014, samtidig som norske myndigheter har notifisert ordningen på nytt for perioden 1. juli 2014 til 31. desember 2020 med disse endrede retningslinjene. Denne notifiseringen ble for øvrig godkjent av ESA sist onsdag. Disse endringene er dels positive ved at 31 nye kommuner kommer inn i ordningen, og denne utvidelsen innebærer at arbeidsgiverne her får en årlig avgiftslettelse på om lag 500 mill. kr. Dette er et viktig bidrag til kommuner som har utfordringer når det gjelder befolkningsutvikling og sysselsetting. Videre er det positivt at skipsbygging, som er en sektor som tidligere var utenfor ordningen, nå er innlemmet i ordningen for de kommuner eller deler av landet dette gjelder. Ulempen med de nye retningslinjene er at norske myndigheter har vært nødt til å unnta noen nye sektorer fra ordningen med differensiert arbeidsgiveravgift. Dette gjelder energisektoren, transportsektoren, flyplasser, stålsektoren, syntetfibersektoren, finans- og forsikringssektoren samt hovedkontorfunksjoner og visse rådgivningstjenester i konsern. Disse ulempene kommer spesielt frem hos bedrifter i vår nordlige landsdel, men også Nord-Trøndelag, Oppland, Hedmark og andre geografiske områder er rammet. Regjeringen har arbeidet hardt for å få en mest mulig snever definisjon av sektorbegrepene, og det er derfor en velfortjent honnør som flertallet gir regjeringen i merknads form for dette arbeidet. Regjeringen har vært opptatt av å gi kompenserende tiltak til dem som blir rammet av bortfall av differensiert arbeidsgiveravgift. Det legges derfor opp til en størst mulig grad av provenynøytralitet, men for å sikre de mest effektive grepene er det ikke nødvendigvis på sektornivå, bedriftsnivå eller kommunenivå. Denne kompensasjonen vil bli gitt i form av en såkalt fribeløpsordning eller bagatellmessig støtte til enkeltbedrifter som er berettiget. Videre legges det opp til infrastrukturtiltak i Nord-Norge og økt statlig innkjøp av transporttjenester, fylkeskommunalt kjøp av transporttjenester og en kompensasjon gjennom nettolønnsordningen. Høyre er fornøyd med at vi gjennom komitébehandlingen og denne flertallsinnstillingen også ber om en vurdering av om ikke forsyningssikkerhet på strøm bør omfattes av begrepet infrastrukturtiltak, og en vurdering av om det bør tilbys kompetansehevende tiltak til de sektorene som vil inngå i unntaket fra å kunne benytte redusert arbeidsgiveravgift. Videre er det også bedt om en vurdering av om tilstøtende geografiske områder, som namdalskommunene, også bør være en del av det geografiske området for infrastrukturtiltak. Høyre ønsker å styrke næringsliv og sysselsetting i distriktene gjennom å videreføre en best mulig ordning med differensiert arbeidsgiveravgift, fribeløpsordning og andre tiltak. Jeg er glad for at både regjeringen og flertallet i Stortinget legger opp til å følge utviklingen nøye fremover, både hva angår effekten av omleggingen av differensiert arbeidsgiveravgift og treffsikkerheten i de kompenserende tiltakene. Videre er det bra at regjeringen vil følge mulighetsbildet fremover og se om det kan være muligheter for ytterligere innsnevringer av sektorbegrepene for dem som er unntatt fra ordningen, bl.a. transportsektoren. Det er med relativt stor grad av undring jeg leser Senterpartiets merknader og forsøk på en virkelighetsbeskrivelse av denne saken og prosessen som har vært forut for dagens behandling i Stortinget. Det finnes ingen antydning til erkjennelse av at endringen av retningslinjene knyttet til differensiert arbeidsgiveravgift ble initiert 19. juni i 2013, mens Senterpartiet satt i regjering og deres egen partileder var kommunalminister. Vår regjering finner omtrent ikke spor av aktiviteter knyttet til dette spørsmålet fra den forrige regjeringen og Senterpartiets kommunalminister og leder på dette tidspunktet. Representanten Navarsete la i EØS-debatten her i Stortinget 27. mai 2014 ikke skjul på at hun hadde vært klar over sektorunntakene, men at hun allikevel ikke hadde funnet grunnlag for å informere Stortinget om dette, på tross av de dramatiske konsekvensene av Europakommisjonens retningslinjer i juni 2013.