Heidi Grande Røys (Sosialistisk Venstreparti), 2002-11-07:
I behandlinga av denne saka om kjønnsnøytralitet i private tenestepensjonsordningar tek vi eit langt steg vidare i arbeidet med å likestille kjønna òg på pensjonsområdet. Ein samla komite er oppteken av å finne ordningar som ikkje behandlar kvinner og menn ulikt som pensjonistar, og som heller ikkje fører til at kvinneleg arbeidskraft vert dyrare enn mannleg. Lov om innskottspensjon, som Stortinget vedtok i 2000, opna for ei direkte forskjellsbehandling av kvinner i forhold til menn som til då hadde vore ukjend her i landet, fordi tenestepensjonane våre til då hadde vore ytingsbaserte. Lov om innskottspensjon bygde på at kvinner og menn som har nøyaktig same løn ved pensjonsalder, same oppsparte pensjonskapital og same faktiske livslengde, ikkje skal ha krav på same årlege pensjonsutbetaling fordi kvinner i gjennomsnitt lever lenger enn menn. Spørsmåla om likebehandling, forholdsmessigheit og nøytralitet i forhold til kjønn fekk ein heilt ny dimensjon som følgje av reglane for innskottsbaserte pensjonsordningar. Ei slik forskjellsbehandling var det fleire parti som reagerte på under behandlinga av lov om innskottspensjon, og regjeringa Stoltenberg sette seinare same året ned Kvidal-utvalet for å sjå om ein kunne kome nokre av desse problema til livs. Proposisjonen vi har til behandling i dag, tek opp i seg det forslaget Kvidal-utvalet har lagt fram, sjølv om det ikkje er det som primært er det beste forslaget. Kvidal-utvalet konkluderer nemleg med at kollektive pensjonsordningar i arbeidsforhold der årleg innbetaling er lik for dei to kjønna, og der dette fører til like årlege ytingar, er dei einaste ordningane som fell inn under det ein kan forstå som lik handsaming når det gjeld pensjon. Men utvalet konkluderer vidare med at ordningar der ulike årlege innbetalingar gir like årlege utbetalingar, er meir akseptable ut frå omsynet til likestilling enn ordningar der ein har lik årleg innbetaling og ulik årleg utbetaling for dei to kjønna. Fleirtalet i komiteen deler dette synet, og støttar lovframlegget i sin heilskap slik det ligg føre frå Regjeringa. Likestillingsombodet hadde dette forslaget som eitt av sine alternativ for å få til likebehandling av kjønna i si høyringsutsegn knytt til lova om innskottspensjon i 2000. Likestillingsombodet uttaler òg at dette forslaget må sjåast på som positiv særbehandling som fremjar likestilling mellom kjønna. Vi fekk det ikkje til den gongen, så det er god grunn til å glede seg over at vi får dette på plass i dag. Fleirtalet har likevel vurdert den negative konsekvensen av eit slikt forslag, nemleg at forslaget isolert sett fører til høgare arbeidskraftkostnader for kvinner i arbeidsmarknaden enn for menn. Men vi viser til at både departementet og Kvidal-utvalet har sett på det og vurderer faren for utstøyting av kvinneleg arbeidskraft til å vere liten. Vi kunne ikkje behandle denne saka utan å skjegle til at Arbeidsretten har avsagt dom i saka om flytting av kommunale tenestepensjonsordningar frå KLP til livsforsikringsselskap. Fleirtalet i komiteen har merka seg positivt at Regjeringa har varsla organisasjonane i arbeidslivet om at ho ynskjer å gi alle livsforsikringsselskap anledning til å kunne tilby kjønns- og aldersnøytrale pensjonspremiar i offentleg sektor. Eit anna fleirtal i komiteen understrekar likevel at òg i privat sektor må ein få anledning til å velje tenestepensjonsordningar med kjønns- og aldersnøytrale premiar, og fremjar forslag om det. Forslaget går ut på å be Regjeringa kome tilbake med forslag til nye reglar for forsikringsverksemd som opnar opp for at forsikringsselskap og pensjonskasser kan tilby pensjonsordningar med kjønns- og aldersnøytrale premiar, både i privat og offentleg sektor. Avslutningsvis skal eg seie to ord om kva som har ført til at SV no kan støtte framlegget om høgare premie for kvinner enn for menn i pensjonsordningar. Vi stemte mot det forslaget, den opninga som låg i lov om innskottspensjon i år 2000, men har etter å ha både lese NOU-en frå Kvidal-utvalet og hatt samtale med m.a. Likestillingsombodet vorte overtydd om at dette faktisk er det vi kan få til i denne omgangen – gitt lov om innskottspensjon og dei reglane som ligg der. Det har òg å gjere med at den årelange praksisen til livsforsikringsselskapa om nettopp å bruke kjønn som variabel ved risikoberekning, står ved lag. Det som er avgjerande for oss, er likevel at vi har fått fleirtal for forslaget om å endre verksemdreglane i tråd med det eg nettopp gjorde greie for. Det er vi veldig glade for. Eg meiner det er all mogleg grunn både for komiteen og for SV til å vere godt fornøgde med den innstillinga som ligg føre.