Jan Tore Sanner (Høyre), 2015-12-12:
Jeg vil takke komiteen for et grundig og godt arbeid med budsjettinnstillingen, og en spesiell takk til Kristelig Folkeparti og Venstre for konstruktivt samarbeid om budsjettet. Når Stortinget nå vedtar budsjettet for 2016, er det med bakgrunn i en virkelighet som ser ganske annerledes ut enn ved inngangen til dette året. Krigen i Syria og konflikter andre steder driver mennesker på flukt, og mange søker en trygg havn hos oss. Vi skal ta vare på dem som trenger det, og sørge for at de som ikke trenger beskyttelse, reiser hjem. For kommunene er det særlig viktig at vi setter dem i stand til å bosette flyktninger og gi dem en rask vei til arbeid og selvforsørgelse. Omstillingen av norsk økonomi kom raskere enn tidligere forutsatt. Fallet i oljeprisen har skapt problemer for mange virksomheter, særlig på Sørlandet og Vestlandet. Bedrifter må si opp ansatte, familier kommer i en vanskelig situasjon. Mange lokalsamfunn rammes. Vi ser også på skatteinntektene til kommunene at det er store forskjeller. I Troms har det vært en vekst i skatteinntektene frem til og med oktober på hele 8. pst. I Hedmark er det en vekst på hele 6,3 pst, mens i Rogaland er veksten kun på 3,7 pst. Samlet er skatteinntektene til kommunene nå høyere enn det som var anslått i revidert nasjonalbudsjett. Det er viktigere enn noen gang at vi lykkes med omstillingen, slik at vi kan skape nye næringsveier og arbeidsplasser som kan sikre velferden vår i fremtiden. Regjeringens sterke satsing på å bygge landet og å gjennomføre et kunnskaps- og innovasjonsløft er avgjørende for å lykkes med dette. Samtidig er det viktig at vi også har tiltak på kort sikt for å sikre arbeid og aktivitet. Budsjettet for 2016 setter oss godt i stand til både å ruste oss for fremtiden og utnytte mulighetene. Kommunenes økonomi styrkes gjennom god vekst både i frie og samlede inntekter. Realveksten til kommunene samlet sett er på hele 8,7 mrd. kr – veksten i de frie inntektene 4,7 mrd. kr. For alle de nyvalgte kommunepolitikerne er det imidlertid ikke veksten alene som er avgjørende for deres mulighet til å gi gode velferdstjenester til kommunene. Det viktigste er at man faktisk har et økonomisk handlingsrom etter at utgiftene til demografi og pensjonskostnader er dekket. Og det har kommunene fått, både i 2016 og i de to foregående årene. Kommunenes økonomiske handlingsrom er reelt sett større i årene 2014–2016 enn i de tre foregående årene, under regjeringen Stoltenberg. Kommuneopplegget er godt og forutsigbart. Derfor har det også vært lite diskusjon om kommunenes rammer for 2016. Samtidig vil det alltid være slik at kommunene må prioritere og sørge for god ressursbruk i kommunesektoren. Ambisjonene vil alltid være større enn det økonomiske handlingsrommet. Vi skal gjennomføre et kunnskapsløft som gir muligheter for alle, og fortsetter derfor tidenes satsing på etter- og videreutdanning av lærere. Vi innfører en ny naturfagtime og styrker det pedagogiske innholdet i barnehagene. De frie inntektene økes også for å gi rom for flere barnehageplasser og mer fleksibelt opptak. Regjeringen vil styrke det sosiale sikkerhetsnettet, slik at færre faller utenfor, og flere løftes opp. Derfor styrkes kommunenes frie inntekter særlig til arbeidet i helsestasjonene, skolehelsetjenesten og tiltak for rusavhengige. Dette er prioriteringer regjeringen har holdt fast ved, og som vi vil holde fast ved. Vi forutsetter derfor at kommunene følger opp. Samtidig er det viktig at vi unngår byråkratiske ordninger med søknader og rapportering, som tar tid fra viktige oppgaver i kommunene. Derfor er jeg glad for at Stortingets flertall har sluttet seg til at disse satsingene skal finansieres som en del av kommunenes frie inntekter, og ikke gjennom øremerking. Øremerking innebærer at pengene flyttes fra kommunenes inntektsrammer og over til statlige direktorater, slik at kommunene må søke og deretter rapportere. Regjeringen har tidligere sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre sørget for at fire- og femåringer fra familier med lav inntekt får et tilbud om gratis kjernetid i barnehage, og satt kommunene i stand til å gjennomføre dette. Gjennom budsjettforliket utvides tilbudet også til treåringene. Dette tilbudet vil bety veldig mye for å gi disse barna en mulighet for å utvikle seg i fellesskap med andre. Mange sier at de støtter dette tiltaket, men jeg er stolt over at det er regjeringspartiene sammen med Kristelig Folkeparti og Venstre som har sørget for at disse barna faktisk får denne muligheten. I 2016 vil vi også styrke bostøtten, særlig for barnefamilier. For å sette kommunene i stand til å gi både flyktninger og andre en god bolig har vi også styrket tilskuddet til utleieboliger. Vi faser nå inn et mer rettferdig inntektssystem for fylkene, med gode overgangsordninger, slik at fylkene har mulighet til å oppgradere fylkesveinettet. For både bedre og tryggere veier har vi sørget for en sterk økning i bevilgningene til fylkesveier – ja den er faktisk trappet opp med 1,2 mrd. kr siden 2013. Det er også viktig for fylkeskommunene, for elever, for næringslivet og for hele samfunnet at vi styrker lærlingordningen ved å øke lærlingtilskuddet nok en gang. Dette vil bidra til at flere får en lærlingplass og kan gjennomføre sin yrkesutdanning, slik at vi får nok fagarbeidere i fremtiden. Økt satsing på samferdsel skaper nye muligheter for vekst og utvikling, og det binder lokalsamfunn sammen. Jeg er glad for at komiteens flertall ønsker å målrette noe av fylkesveimidlene til kommuner som vil slå seg sammen og etablere en ny kommune. Dette vil være en positiv stimulans i de mange gode prosessene som nå pågår. Jeg registrerer at noen forsøker å skape inntrykk av at det ikke blir noen særlige endringer i kommunestrukturen, men i så fall følger man veldig dårlig med på hva som nå skjer rundt i landet. Over hele landet er det nå kommet i gang reelle og gode prosesser. Lokalpolitikerne ser at kommunenes utfordringer ikke går over, de ser at sterke velferdskommuner krever større kommuner. Lokalpolitikere som tar ansvar og ser fremover, fortjener bred politisk støtte fra Stortinget. Også i staten må vi kontinuerlig jobbe med å fornye, forenkle og forbedre våre tjenester. Det gjør vi med konkrete tiltak på en rekke områder. Vi gjennomfører nå et program for bedre styring og ledelse i staten, vi utvikler en ny statlig arbeidsgiverpolitikk, vi fanger tidstyver som tar unødvendig tid fra viktige oppgaver, vi jobber med et klarere språk i vår kommunikasjon med publikum. I tillegg gjennomfører vi nå et digitaliseringsløft – både for å effektivisere staten og brukerorientere offentlig sektor. Blant disse er en ny digital høydemodell, som vil være nyttig på mange områder, f.eks. gjøre det lettere å forebygge flomskader. Vi innfører en ny elektronisk postjournal, som vil skape mer åpenhet i offentlig forvaltning og frigjøre midler til andre oppgaver. Vi forbedrer systemet for elektroniske resepter og en rekke andre prosjekter. Regjeringen har nå også foreslått innføring av en ordning med tilskudd til mindre og mellomstore digitaliseringsprosjekter i statlige virksomheter. Dette er ofte veldig nyttige og lønnsomme prosjekter, som ikke når opp i de større budsjettprioriteringene. Et tydelig eksempel på dette er at Arbeiderpartiet har foreslått å fjerne potten til slike digitaliseringsprosjekter i sitt alternative budsjett. Dette viser med all tydelighet hvorfor arbeidet med å fornye og forbedre offentlig sektor stoppet opp i mange år. Budsjettet inneholder mange nye verktøy som vil bidra til større gjennomføringskraft i arbeidet med å modernisere offentlig sektor. Til våren legger regjeringen frem en ny Digital agenda. Da får Stortinget anledning til å diskutere helheten i satsingen på en mer digital og brukerrettet offentlig sektor.