Frank Bakke-Jensen (Høyre), 2014-06-17:
Innledningsvis må jeg få lov til å replisere til representanten Omland at det faktisk er sånn at statsråd Listhaug har en betydelig større støtte i befolkningen enn noen av de rød-grønne landbruksministrene vi har hatt de siste åtte årene. Statistikk kan faktisk brukes på mange måter, og landbrukspolitikk er – selv om man ikke hører det hele tiden – noe som angår hele befolkningen. Jeg har gleden av å legge fram en hel annen sak med mye, mye større konsensus. Jeg skal legge fram næringskomiteens innstilling til vedtak i Prop. 108 S for 2013–2014 om reindriftsavtalen. Forhandlinger om reindriftsavtalen for 2014–2015 ble innledet den 6. januar 2014. Partene kom i avsluttende forhandlingsmøte den 18. februar til enighet om ny avtale. Avtalen gjelder for perioden 1. juli 2014 til 30. juni 2015. Rammen for reindriftsavtalen 2014/2015 er på 111,5 mill. kr. Dette er en økning på 2 mill. kr sammenlignet med inneværende avtale etter vedtatt budsjett for 2014. Forhandlingene om reindriftsavtalen er gjennomført i tråd med regjeringsplattformen og samarbeidsavtalen med Venstre og Kristelig Folkeparti. Videre er forhandlingene basert på Stortingets behandling av de siste års reindriftsavtaler og budsjettproposisjoner, samt situasjonen man står overfor i reindriftsnæringen i dag. Hovedmålet for reindriftsavtalen 2014/2015 er å bidra til å utvikle reindriftsnæringen som en rasjonell, markedsorientert næring som er bærekraftig i et langsiktig perspektiv. Det har vært viktig å opprettholde hovedlinjene i dagens tilskuddssystem, hvor de direkte tilskuddene er knyttet til verdien av det som produseres. Hovedtyngden av reindriften, om lag 70 pst., finner sted i Finnmark. Reintallet i Norge er i dag ca. 250 000 dyr i vårflokk, dvs. før vi får kalving. Kjøttproduksjonen er på om lag 2 000 tonn per år. Reindriftens utfordringer er mange og sammensatte. I deler av Finnmark foreligger det fortsatt utfordringer i forholdet mellom beitetrykk og beitegrunnlag. Derfor er det i forvaltningen av reindriften viktig å være bevisst på at utfordringene er ulike mellom beiteområdene, og at det også innad i de enkelte områdene i vesentlig grad kan variere. I de øvrige reinbeiteområdene er utfordringene særlig knyttet til tap av rein grunnet rovvilt og andre tapsårsaker, samt til en sikring av arealene for å opprettholde dagens tradisjonelle drift. I samtlige områder er det en utfordring å få til økt verdiskaping i reindriften. Det er en glede å legge fram innstillingen fra en enstemmig komité som uttrykker tilfredshet med at det er enighet om en avtale mellom partene. Komiteen gir også full støtte til at regjeringen fortsetter arbeidet med å tilrettelegge for en økologisk bærekraftig næring, og at det i den forbindelse også arbeides med å få etablert bruksregler for fellesbeitedistriktene. Det er et viktig poeng at reindriftsloven og reindriftsavtalen utfyller hverandre og trekker i samme retning. Reindriftsloven pålegger næringen å drive både økologisk, økonomisk og kulturelt bærekraftig. Her er det en åpenbar fare for at man kan operere med kryssende mål. Komiteen er derfor tilfreds med at staten dreier tilbudet mot og forsterker de ordningene som fører til høyere slaktevolum og derved tar næringen mer i retning av økologisk bærekraft. Komiteen støtter regjeringen når den varsler at den vil legge opp til en avkorting i utbetalingene av rovvilterstatningene i de tilfellene utøverne ikke følger reindriftslovens regler om øvre reintall. Det er viktig å poengtere at dette er forankret i en bred politisk enighet i Stortinget de senere årene. Avslutningsvis: Det er sånn at reindriften er i en unik situasjon. Potensialet for etterspørsel er langt større enn potensialet for produksjon. I dette ligger det store muligheter for økt verdiskaping. Komiteen er derfor enig med regjeringen i at det er sentralt at reindriften får utnyttet potensialet for verdiskaping. En moderne reindriftsnæring forutsetter at næringen besitter kunnskap om økologisk bærekraft og innehar god markedskompetanse. Årets reindriftsavtale forsterker ordningene for de utøverne som vil ta næringen i den retningen.