Tord Lien (Fremskrittspartiet), 2015-12-01:
La meg benytte anledningen til å takke både saksordføreren og de øvrige medlemmene av komiteen som har hatt ordet, for gode og reflekterte innlegg. La meg allikevel minne om debatten vi hadde i stad. Den fantastiske vannkraftressursen har, sammen med økt fornybar energiproduksjon i Skandinavia, gjort at vi, i motsetning til landene rundt oss, ikke har hatt et stort behov for å fase ut sterkt forurensende kullkraft eller stadig mer kostnadsdrivende atomkraft. Vi har basert oss på prinsippet om at vi bygger ut de mest effektive kraftressursene først. Det har gitt oss et kraftsystem som legger til rette for verdiskaping i hele landet. Det er bakgrunnen for det brevet jeg skrev til komiteen 12. oktober i år. Jeg er glad for at de fleste – om ikke alle – som har hatt ordet, har vært veldig klare på at en havvindstrategi først og fremst er en næringsstrategi og ikke en kraftpolitisk strategi. Jeg er glad for at man fra komiteens side legger stor vekt på at satsing på havvind i Norge først og fremst må handle om forskning og utvikling også i tiden framover. Jeg har lyst til bare å kommentere forslaget fra Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Miljøpartiet De Grønne. Det er delt i to, reelt sett. På den ene siden har vi allerede stramme rammer på plass på norsk sokkel som tvinger selskapene til å jobbe målrettet med å ta i bruk lavutslippsteknologi, holde energibruken nede, holde utslippene nede. På den andre siden, til den andre delen av forslaget, nemlig hvorvidt Enova skal gi støtte til at denne typen ny teknologi tas i bruk, er det allerede på plass. Denne regjeringen har også styrket Enovas mulighet til å gi støtte til den typen prosjekter. Så jeg er for så vidt uenig i begge deler av forslaget. Den andre delen av forslaget mener jeg allerede er ivaretatt også gjennom siste års statsbudsjett. Så har jeg lyst til å si at dette markedet har vokst. Det har vokst bl.a. på grunn av store subsidier, først og fremst i Tyskland og i Storbritannia. Men det er ikke slik at vi ikke er med – for vi er med. Dette er drevet først og fremst av selskaper med bakgrunn fra olje og gass. Jeg har skrevet i brevet at det er i størrelsesorden 2–2,5 mrd. kr det ble eksportert for i fjor. Jeg kan si at det tallet kommer til å bli langt, langt høyere i år – bare enkeltkontrakter levert fra norsk olje- og gassleverandørindustri til enkeltprosjekter i Europa er alene verd mer enn hele fjorårets eksportverdi. Det er selskaper som Statoil og Statkraft som er langt framme i å være operatør på havvind, først og fremst i Storbritannia. Og det er selskaper som Aibel, Nexans, nå MacGregor – som representanten Per Rune Henriksen nevnte – Fred Olsen og ABB som er med i denne næringen. Selvfølgelig er også Hywind, som Statoil nå bygger, et kjempespennende prosjekt. Det er et resultat av mange års målrettet forsknings- og utviklingsinnsats, hele veien støttet av norske myndigheter. Så har jeg også lyst til å nevne at regjeringen allerede er i gang med å legge til rette for felles utlysninger for sterke maritime forskningsclustere, sterke fornybar energi-forskningsclustere, olje- og gassforskningsclustere og forskningsprogrammer i Norges forskningsråd – også et viktig bidrag til at vi kan hente ut de beste synergiene av disse forskningsmiljøene og disse svært, svært kompetente næringene i Norge. Med dette kan jeg bare bekrefte at jeg kommer til å ta komiteens ønske om en strategi innenfor vindkraft til havs med en næringspolitisk innretning med meg i det videre arbeidet med energimeldingen, som vi legger fram til våren.