Gerd Janne Kristoffersen (Arbeiderpartiet), 2013-06-21:
Foregående taler må – til tross for nitide studier av rangeringer – ha gått glipp av viktig informasjon. Siden 2005 har det blitt 340 000 nye arbeidsplasser her i landet. To tredjedeler av dem er i privat sektor. Vi gikk i 2005 til valg på en aktiv næringspolitikk. Vi har satset der vi er gode. Vi har styrket virkemiddelapparatet hvert år. Vi har levert verftspakke og skogpakke. Vi har levert når det gjelder forenkling. Eksempler er fjerning av revisjonsplikten for småbedrifter og en stor innsats når det gjelder digitalisering. Mange har snakket om det, men den rød-grønne regjeringen har gjennomført det. Det er en turbulent tid i Europa. Millioner av mennesker er uten arbeid, og det er alvorlig. Mange ungdommer tar utdanning og går rett ut i arbeidsledighet. Over halvparten av spansk ungdom er uten arbeid. Selv i nabolandet vårt Sverige er hver fjerde ungdom uten jobb. Svenske ungdommer drar i hopetall over grensen til Norge for å få seg arbeid. Veksten i eurosonen for 2013 blir negativ, mens vi har god vekst i Norge. Vi har imidlertid hele tiden sagt – og det er gjentatt flere ganger i dag – at også Norge kan bli påvirket av kriser. Vi ser at den eksportrettede industrien har utfordringer. Da er det godt at vi har muligheter til å gjøre tiltak. Derfor har vi i revidert nasjonalbudsjett varslet en vekstpakke for næringslivet. Vi skal redusere bedriftsbeskatningen fra 28 pst. til 27 pst. Vi skal utvide SkatteFUNN-ordningen med 100 mill. kr, og vi skal øke satsen for startavskrivningen på maskiner. Dette er viktige bidrag til norsk næringsliv, som har blitt veldig godt mottatt over hele landet. Inndekningen tar vi krone for krone gjennom tetting av skattehull for multinasjonale selskaper og innstramming i formuesskatten for dem som eier flere boliger. Som jeg sa, dette har blitt svært godt mottatt i næringslivet. Velkommen etter, sier Høyre og Fremskrittspartiet. Det synes jeg er merkelig, all den tid de aldri har foreslått å senke bedriftsskatten. De har i stedet snakket om formuesskatten og eierne. Her gjør vi et grep som går direkte på fortjenesten til bedriftene. I tillegg har vi satt ned et eget utvalg som skal se på bedriftsbeskatningen i et internasjonalt perspektiv. Slik skal vi sikre at Norge fortsatt vil være konkurransedyktig. Denne uken har vi levert mange gode politiske saker – en ny nasjonal transportplan med 508 mrd. kr som skal brukes på samferdsel de neste ti årene, en jordbruksavtale som gir jordbruket nye muligheter, og kommuneproposisjonen, som ble behandlet i salen i går. Gjennom disse sakene ser vi også hva vi kan stå overfor dersom det skulle bli et borgerlig flertall etter valget. På samferdselsområdet er det total uenighet om bompenger, om totalrammen og om OPS. Og Fremskrittspartiet stemmer imot hele jordbruksavtalen. Når det gjelder hvordan tjenestene i kommunal sektor skal finansieres, er Fremskrittspartiet i sin egen verden – med stykkprisfinansiering og detaljstyring av kommunene, noe som vil øke det statlige byråkratiet kraftig. Så det viktigste, og som Marianne Marthinsen beskrev veldig godt: Det er ingen enighet om hvor mye penger det skal brukes totalt. Siv Jensen sa til DN torsdag at hun ikke ville følge handlingsregelen – men hun vil gjerne bli finansminister. Erna Solberg sier at hun vil følge handlingsregelen. Pengebruken er altså i det blå. Noe annet som har skapt usikkerhet når det gjelder næringslivet, er Fremskrittspartiets forslag i forbindelse med lønnsoppgjørene. Både i fjor og i år fremmet de forslag om at regjeringen skal gripe inn i oppgjøret gjennom skattelette. En av pilarene i den norske modellen er at partene i arbeidslivet tar ansvar for at lønnsveksten over tid holdes innenfor rammer bedriftene som eksporterer, kan leve med. Denne ansvarligheten undergraves om staten griper inn i oppgjøret. Tidligere erfaring med tilsvarende tiltak viser at dette fører til at statsfinansene og norsk økonomi blir kraftig svekket. En rekke spørsmål i den økonomiske politikken er uavklart på borgerlig side, først og fremst når det gjelder Fremskrittspartiet, som nettopp tar mål av seg å være førende i den økonomiske politikken i en ny borgerlig regjering.