trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
Som det framgår av Miljøpartiet De Grønnes alternative statsbudsjett fra i fjor og vil framgå av vårt alternative budsjett i år – her kommer det en budsjettlekkasje – er det ikke tvil om at vi kommer til å videreføre satsingen på veistandard og veisikkerhet i distriktene. Men vi foretar altså et valg når det gjelder de store veisatsingene, og jeg er uenig med Senterpartiet, selv om representanten Navarsete har helt rett i at vi er enige med Senterpartiet om mange ting. Det store veivalget vi foretar, er at vi ikke går inn for en storskala videre motorveiutbygging. Vi vil flytte den satsingen over på kollektivtransport – tog, bane osv. – og sykkel. Det gjør vi fordi vi er helt overbevist om at Norge som helhet har en stor fordel av det, og at både-og-politikken som ligger i motorveisatsingen ved siden av jernbanesatsingen, undergraver langsiktige miljø- og bærekraftmål.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
Takk for et godt og vanskelig spørsmål. La meg ta Oslopakke 3 først. Der er situasjonen at det er veldig forståelig at et parti som Venstre, som har vært med på å forhandle fram en sånn pakke, ser det som politisk nødvendig å stå bak den. Samtidig mener vi det er fruktbart og riktig for et parti som står fritt i forhold til en slik pakke, å påpeke det faktum at kollektiv- og miljøinnholdet i pakken er for dårlig. Derfor kommer Miljøpartiet De Grønne til å stå på sitt standpunkt om å være imot den pakken, for å gjøre den markeringen. Når det gjelder det andre spørsmålet, om finansieringsordninger osv. for kollektivtransport, skal jeg være helt åpen og ærlig om at der har ikke Miljøpartiet De Grønne et ferdigspikret program, og vi ser fram til å diskutere både med Venstre og med venstresiden i norsk politikk hva som er de beste løsningene på det området.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
Det viktigste Rasmus Hansson vil få til, er, for å svare i stort, for det første en mer solidarisk politikk – en politikk som er solidarisk med dem som er svake i samfunnet, og en politikk som er solidarisk med dem som er svake internasjonalt. Det er selvfølgelig et fryktelig bredt svar, men det sier noe om hva som er verdigrunnlaget for den måten vi tenker på. Helt konkret vil det viktigste jeg vil arbeide for på Stortinget, være at vi får en flyktning- og innvandringspolitikk som tar innover seg det faktum at verden rundt oss befinner seg i en helt eksepsjonell situasjon, der vanlig tenking rundt de spørsmålene rett og slett ikke når opp til den skalaen problemene har. Så vi vil arbeide for en politikk som er rausere, romsligere og mer imøtekommende overfor de menneskene som har det vanskelig rundt oss her på jorda.
Rasmus Hansson (Miljøpartiet De Grønne), 2014-10-06:
Forsvarsministeren understreket betydningen av at Norge har et solid folkerettslig grunnlag for vår deltakelse i internasjonale operasjoner. Nå er Norge en del av en USA-ledet operasjon og skal bistå Irak i kampen mot ISIL. Da kom det overraskende på mange at USA, som leder denne operasjonen, bombet inne på syrisk territorium. Spørsmålet er da, når Norge er en del av denne operasjonen: Hva er det folkerettslige grunnlaget, eventuelt den folkerettslige problematikken, som forsvarsministeren ser ved at vi er en del av en operasjon som utvider operasjonsområdet utover det som er det eksplisitt folkerettslige grunnlaget?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Jeg vil takke representanten Hareide for et perspektivrikt innlegg, som viser på samme måte som det siste innlegget før valget, at bistand til verdens fattige er Kristelig Folkepartis aller viktigste sak. Da er vi jo enige – og det er også flertallet i denne salen – om et anstendighetsnivå på 1 pst. Hareide har tidligere støttet forlik om skattepolitikk og jernbanepolitikk, klimaforlik og pensjonsforlik. Derfor lurer jeg på hvorfor ikke Hareides parti ønsker å bli med på et bistandsforlik som sikrer det det er flertall for i denne salen, nemlig 1 pst. til bistand. Høyres parlamentariske leder sa nettopp at Stortinget hadde fått mer makt i denne perioden. Så hvorfor ikke være med på å skape flertall for det som er den viktigste saken for Kristelig Folkeparti:1 pst. til verdens fattigste?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Betyr det at det ikke vil være mulig for Kristelig Folkeparti og Venstre å inngå i noe flertall i denne salen uten støtte fra Høyre og Fremskrittspartiet? Da betyr det at parlamentarisk leder fra Høyre på ingen måte har rett i at denne salen har fått mer makt – hvis det er slik at situasjonen på Stortinget nå skal være den at i alle spørsmål som har budsjettmessige konsekvenser, må Kristelig Folkeparti og Venstre alltid få støtte fra Høyre og Fremskrittspartiet først.
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
For noen uker siden mente regjeringa at det var viktig at Norge bidrar humanitært og ikke militært til å løse konfliktene i Syria og Irak. Så kom regjeringa til Stortinget og ba om støtte til fem stabsoffiserer, noe Arbeiderpartiet støttet. Hva er regjeringas syn på videre militær deltakelse? Kan statsråden gjøre rede for hvorvidt det er riktig å stille med flere militære bidrag her, eller bidra til økt satsing i nordområdene, og også stå fast ved forpliktelsene i Afghanistan?
Anniken Huitfeldt (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Hva kan kapasitetsbyggingstiltak være?
Iselin Nybø (Venstre), 2014-10-06:
Representanten Hareide minner oss om hvor privilegerte vi egentlig er, som får bo i dette landet. Likevel har vi en del utfordringer også her med å sørge for at alle har de samme mulighetene. Ikke minst er skolepolitikken viktig for å sørge for dette. De siste månedene har Kristelig Folkeparti holdt fanen ganske høyt når det gjelder å få færre elever per lærer. Det er vanskelig å være uenig i at gode forhold for lærerne er viktig. I Venstre har vi fokusert på at vi må få inn flere yrkesgrupper, og vi har fokusert på å redusere byråkratiet, for en av utfordringene med å ha færre elever per lærer er at vi ikke har de lærerne. Vi har i dag 9 000 som er såkalt ikke-kvalifiserte, og vi vet at vi kommer til å mangle 11 000 lærere i 2020. Så mitt spørsmål til representanten er: Hvilke konkrete tiltak vil Kristelig Folkeparti sette i verk for å få disse lærerne inn i skolen? Eller er det ikke så viktig at det er kvalifiserte lærere – holder det med voksne omsorgspersoner?
Iselin Nybø (Venstre), 2014-10-06:
Også jeg har lyst til å følge litt opp det som representanten Tingelstad Wøien var inne på, det med tidsbruken i skolen, for nå har regjeringen lagt fram et lærerløft. Der synes jeg det var veldig mange gode tiltak for å styrke undervisningen, for å styrke skolen, for å styrke statusen til lærerne. Men jeg synes det er litt spesielt – og jeg synes det er litt mangelfullt – når statsråden legger fram et lærerløft og ikke adresserer den kanskje viktigste utfordringen i skolen i dag, nemlig tidsbruken. Og jeg er enig med statsråden, som nettopp sa at forrige gang vi så på tidstyvene i skolen, rant det litt ut i sanden, og det kom ikke så mye ut av det. Jeg har lyst til å være konkret og bare spørre statsråden om han er villig til å sette et konkret mål, som f.eks. Venstre har gjort, som har frontet 25 pst. – vi vil kutte 25 pst. i skolebyråkratiet og jobbe ut fra det.
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
SV og Kristeleg Folkeparti deler eit engasjement for betre behandling av asylbarna. I fjor, ca. på denne tida, triumferte Hareide i vandrehallen over gjennomslaget han hadde fått i asylpolitikken med regjeringa og Venstre i samarbeidsavtalen. I dag ser vi fasiten på det: På fredag blei det offentleggjort at 484 asylbarn har blitt sende ut av landet, som da er 162 fleire enn det den raud-grøne regjeringa sende ut i same tidsperiode. Dette har fått biskopen i Sør-Hålogaland, Tor B. Jørgensen, til å be Hareide om å seie unnskyld overfor asylbarna. Den reaksjonen kan ein forstå, men Kristeleg Folkeparti og SV er vel mest opptatte av ikkje å seie unnskyld, men å få konkret handling. Mitt spørsmål til representanten Hareide er derfor: Vil Kristeleg Folkeparti trekkje støtta si til regjeringa dersom det ikkje kjem vesentlege endringar i asylpolitikken?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Etter at kunnskapsministeren hadde lagt fram lærarløftet, hadde eg ein prat med ei gruppe lærarar. Dei var skuffa over det som blei lagt fram. Ein sa at å kome og kalle dette for eit lærarløft, er ikkje det eit misbruk av omgrepet? Dette er mange tiltak som er skubba fram i tid, det er òg skubba på kommunar. Ein sa at dette er ikkje eit lærarløft, det er ein lærardytt – ein har berre dytta frå seg ansvaret for å gjennomføre dette, anten det er inn i framtida eller det er over på andre aktørar. Skulle dette verkeleg ha vore eit lærarløft, ville ein ha sørgt for at det var fleire lærarar som kunne drive denne læringa og følgt forslaget til Kristeleg Folkeparti og SV. Men det vil ikkje kunnskapsministeren, for han meiner det ikkje er nokon samanheng mellom fleire lærarar og betre læring. Det er veldig få som kan forstå det som logisk, men det meiner da kunnskapsministeren. Mitt spørsmål til kunnskapsministeren er derfor, som kunnskapsminister: Meiner kunnskapsministeren at det er konsensus i forskinga på at fleire lærarar ikkje har(presidenten klubbar) (presidenten klubbar)
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Samferdselsministeren er av dei som har den oppfatninga at om ein berre får på plass eit vegselskap, blir det fart på saker og ting. Som han seier: Vegselskapet skal auke gjennomføringstempoet på store prosjekt. Om det stemmer at eit vegselskap skal presse tannkrem ut av tubene, er det uforståeleg at ikkje samferdselsministeren gjer det same på jernbanefeltet. Då Framstegspartiet sat i opposisjon, foreslo dei så seint som i 2012, i forbindelse med behandlinga av klimameldinga, følgjande: «Stortinget ber regjeringen opprette et statlig selskap for utbygging av jernbane, basert på «Avinor-modellen».» Så spørsmålet mitt er: Står Solvik-Olsen framleis for det han lova før valet? Og er dette noko vi nå kan begynne å sjå fram til i samband med behandlinga av jernbanereforma?
Torgeir Knag Fylkesnes (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Ein etter ein kjem dei opp på talarstolen og proklamerer at alt som går bra i dette landet, er eit resultat av handlekrafta til den nye regjeringa. Eg er sikker på at dersom vi andre menneskelege her i salen berre hadde halde kjeft og late den blå-blå sjølvtilfredsheita få lov til å utfalde seg fritt og hemningslaust, hadde dei også tatt æra for den nydelege sommaren vi har hatt, for så fine somrar var det jo ikkje under dei raud-grøne! Denne sjølvtilfredsheita er eit symbol på det som er Noregs eigentlege fiende. Overdriven tru på eigne evner førte til hybris i det antikke Hellas. Det var straffa frå gudane for dei som mista kontakten med verkelegheita og fortapte seg i seg sjølve og si eiga fortreffelegheit. Ja, vi er eit land med stor rikdom, god velferd, fordeling og likestilling – bygd på ein samfunnsmodell som alle amerikanarar ville kalla sosialistisk. Men nei, det betyr ikkje at alt som står på spel, er kven som har æra for historia, og kven som har sørgt for det gode sommarvêret. Kontakt med verkelegheita må bety å sjå dei alvorlege utfordringane Noreg og verda står overfor, og audmjukt jobbe saman for å løyse dei. Fordi vi har store ressursar, har vi også moglegheiter til å satse og til verkeleg å risikere noko for framtida vår. Kva om det var utgangspunktet for næringspolitikken? Da kunne vi ha møtt velferdsutfordringa, med éin av tre eldre og potensielt pleietrengjande i framtida, gjennom å revolusjonere både bruken av teknologi og måten å organisere helse og omsorg på – ikkje med småprosjekt her og der, ikkje med pilotprosjekt innan telemedisin eller e-helse, men gjennom ei nasjonal storsatsing som både skaper betre og meir menneskevenleg velferd og samtidig løftar ei IKT-næring som vi veit vi kjem til å trenge i framtida. Innanfor utdanning ville ei meir offensiv satsing kunne skape ei meir tilpassa læring og hjelpe elevane til betre læring. Innanfor industrifeltet, der det går føre seg ei enorm utvikling internasjonalt når det gjeld digitalisering av industriprosessar, har Noreg stilt seg på utsida. Innanfor det marine feltet er det verkeleg mogleg for Noreg å vere verdsleiande når det gjeld berekraftige løysingar, men der vel ein å selje seg ut av oppdrett og auke utsleppa. Eg håper vi kan bevege oss ut av dette tilbakeskodande og sjølvopptatte året, sjå framover, løfte blikket og kanskje tore å verkeleg satse noko som land.
Mudassar Kapur (Høyre), 2014-10-06:
Jeg er glad for at vi nå har en bred politisk enighet i Stortinget om at vi skal gjennomføre en kommunereform. Den reformen handler om å sikre gode tjenester til innbyggerne nå og i framtiden. Lokalt har en rekke Senterparti-politikere uttrykt ønske om en reform. Erik Seem, tidligere ordfører i Grong, har sagt til Trønder-Avisa at de er opptatt av namdalingene og Namdalen, og at de ser at det er noen utfordringer som ikke er så fryktelig hyggelige. «Hvis vi er virkelig ærlige, tror jeg ikke vi vil klare å gi namdalingene tjenestene de fortjener», sa Seem. Senterpartiets ordfører i Andebu i Vestfold sa i juni i år på hele førstesiden av Tønsbergs Blad at lokaldemokratiet står sterkere med en sammenslåing, og foreslår flere sammenslåinger i Vestfold. Som en kontrast til dette har Senterpartiet i Stortinget inntatt en rolle som bremsekloss for reformen. Mitt spørsmål er følgende: Hva har Senterparti-toppene her i Stortinget forstått som de mener deres egne lokalpolitikere ikke har forstått?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Det er spennende å høre på hva som er Senterpartiets budskap i trontaledebatten. Det er ett år siden Senterpartiet gikk ut av regjering, og jeg skjønner at kampen mot sammenslåing og omorganisering i kommunesektoren blir den store, store saken for Senterpartiet. Så får vi se da, om de vil få innflytelse på den saken. Men det er egentlig det som er utgangspunktet mitt og det jeg lurer på, for det handler om dette med innflytelse. Jeg konstaterte ved starten av møtet i dag at Senterpartiet var særs aktive med å fremme en rekke representantforslag, og det er veldig spennende da å se at på en rekke områder begynner Senterpartiet nå å distansere seg mer og mer fra de tidligere partnerne i regjering, og på en rekke områder får Senterpartiet sikkert også gjennomslag. Vi har sett det i kanskje en mindre sak, om motorferdsel i utmark. Vi har sett at de har mulighet til å kunne få gjennomslag i Nasjonal transportplan, kanskje, hvor vi overoppfyller, og hvor Senterpartiet alltid har vært opptatt av betydelige økninger. Men er det nå slik at vi kan konstatere at det ikke lenger er noen rød-grønn blokk, siden Senterpartiet velger den veien de nå velger?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Jeg registrerte at Senterpartiet var opptatt av kampen mot statlig byråkrati og detaljstyring. Det var noe av mantraet som gikk igjen i forbindelse med kommunereformen. Det er ofte slik at når Senterpartiet snakker om makt nedover, er det makt til kommunene, mens når Fremskrittspartiet og Høyre-regjeringen snakker om makt nedover, er det til den enkelte innbygger. Det er veldig bra hvis Senterpartiet kan være med regjeringen i kampen mot statlig byråkrati og detaljstyring. Derfor har regjeringen satt i gang en rekke reformer allerede etter det første året i regjering. Jeg kan nevne det man nå gjør med tolletaten, jeg kan nevne det man gjør med skatteetaten og de lokale kemnerkontorer. Man prøver å få mindre byråkrati og mindre detaljstyring rundt dette. Er det slik at Senterpartiet vil være med regjeringen på denne typen reformer? Eller er det slik jeg frykter, at man kommer til å være imot enhver reform, og heller vil kjempe for det bestående? Hvilken enorm reform var det Senterpartiet satte i gang, da man f.eks. satt i Kommunaldepartementet, for å sørge for at den enkelte innbygger fikk mer makt på bekostning av det statlige byråkratiet?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
I mitt parti er vi opptatt av at den enkelte innbygger skal kunne ta flere beslutninger direkte. Med f.eks. det regjeringen nå har varslet, at man øker muligheten for digitaliserte søknader osv. i kommunal sektor, kan man – framfor å måtte gå til et rådhus og snakke med en byråkrat i kommunen – selv sitte og fylle ut søknaden og få svar elektronisk. Det vil være en kjempereform og et veldig bra initiativ av regjeringen. Tilbake til mitt spørsmål i sted: Hva gjorde Senterpartiet da de satt i regjering? Jeg konstaterer at flere store direktorater ble opprettet. Jeg konstaterer at det ikke var noe kutt i budsjettposter knyttet til noen av direktoratene i statlig forvaltning. Man fortsatte altså slik det var. Mange av de reformene som Senterpartiet nå snakker om, var allerede satt i gang da Senterpartiet satt i regjering. Jeg skjønner at det er ille å bli stilt til ansvar for hva man selv har gjort – man vil gjerne snakke om avbyråkratisering og det å fjerne detaljstyring. Denne regjeringen er i hvert fall i gang med å gjøre noe. Jeg håper at Senterpartiet sammen med denne regjeringen vil være med på å jobbe fram dette arbeidet og sørge for at innbyggerne får mer makt, på bekostning av kommune og stat.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Vi blir stående her, det er hyggelig. Det er slik at sist jeg sjekket, var ikke alle detaljene rundt dette med fritt behandlingsvalg helt på plass. Men igjen: Der er det en reform hvor den enkelte pasient skal få mulighet til å velge, framfor å sitte og være prisgitt hva byråkratiet i det enkelte helseforetaket finner av plass. Det vil være en bra reform for den enkelte innbygger. Til det at man er redd for at det blir en sentraliseringsreform i politiet: Det er slik at det er lagt ned et betydelig antall lensmannskontorer de siste årene – også da Senterpartiet satt i regjeringskontorene. Jeg tror ikke folk flest opplever at det har blitt voldsomt mer tilgjengelighet. Det denne regjeringen prøver på, er faktisk å innfase bl.a. IKT-løsninger, som for det store flertallet av det norske folk gjør at enkelte av oss kan komme i kontakt med bl.a. politi og andre når vi ønsker å anmelde ting eller komme i kontakt med de forskjellige instansene. Jeg konstaterer at Senterpartiet ønsker den utviklingen, men at man gjorde særs lite da man selv satt med makten – og det er kanskje slik det ofte er – men denne regjeringen kommer til å levere og har heldigvis tre år igjen på å levere.
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Jeg synes det er veldig bra at Senterpartiets justispolitiske talskvinne har vært veldig klar på behovet for en god beredskap, en synlig beredskap og en lokal beredskap. Jeg tror et ganske samlet storting er enig i at dette med å ha en trygg, god beredskap er noe av det viktigste vi som samfunn og som storting kan tilrettelegge for. Så har vi dessverre sett store mangler i vår beredskap. Vi har dessverre, med erfaring fra 22. juli og den rapporten som kom i ettertid, sett hvilke store mangler det var. Derfor er jeg veldig glad for at vi nå har en justisminister og en regjering som jobber helt målrettet med å få på plass nye reformer og svare på de utfordringene som Gjørv-kommisjonen ga. Jeg ser fram til et godt samarbeid med Senterpartiet om disse reformene som kommer, og til å få på plass gode, nye løsninger. Men Senterpartiet satt jo i regjering og hadde ansvar i lang tid etter den tragiske situasjonen vi var i. Hva er representanten Klinge minst fornøyd med med tanke på hva man eventuelt gjorde eller ikke gjorde for å styrke beredskapen i Norge?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Det var litt uvanlig, president!
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Representanten Klinge var mye innom behovet for lokalkunnskap. Hun viste bl.a. til behovet i mange lokalmiljøer for lensmannsfunksjonen, som har vært viktig, og som helt sikkert er veldig viktig for mange. Men vi er i en situasjon i dag at selv om man har såkalte – jeg sier såkalte – lensmannskontorer, er de mange steder ikke åpne. De er stengt eller har en kontortid som er svært begrenset. Da er i hvert fall jeg bekymret for at mange vil oppleve en falsk trygghet. Er det ikke slik at representanten Klinge er enig i at det viktigste er at politiet er til stede – og ikke nødvendigvis om det heter lensmann eller politipatrulje?
Ulf Isak Leirstein (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Sist jeg sjekket, hadde ikke regjeringen lagt fram forslag til ny politireform. Det er det embetsverket og utredere som har gjort – så langt. Regjeringen har en prosess for å komme med en politireform før jul. Da får vi se om påstandene fra representanten Klinge medfører riktighet. Det tviler jeg sterkt på. Jeg er veldig glad for at vi i fjor fikk en formidabel økning i antall nye politistillinger, og at vi får et tilsvarende løft i år. Det blir utrolig viktig. Er det slik at Senterpartiet ønsker å ha en debatt og ser fram til å kunne bidra konstruktivt til en ny politireform, eller er man helt låst til de utspillene der Senterpartiet allerede har konkludert, som gjelder antall politidistrikter og en del andre forhold rundt politireformen?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Rundt omkring i mange av de lokalsamfunnene som Senterpartiet og SV bryr seg om, står det nå både skolepulter og barnehageplasser tomme. Det har vært en offensiv nå for å kaste ut de lengeværende asylbarna. Mange av dem har vært her i mange år og er akkurat like norske som mine barnebarn. SV har prøvd før å få stilt disse sakene i bero fordi det er en engangsløsning som kan gi noen flere mulighet til å få bli. Når disse familiene blir kastet ut av landet, som de blir nå, har de ingen reell mulighet til å kunne føre en slik sak. Derfor har SV igjen i dag lagt fram et forslag om å stille sakene i bero. Vil Senterpartiet nå støtte dette forslaget, slik at de som har vært her lenge, kan ha en mulighet i hvert fall til å søke?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
At nesten 500 lengeværende asylbarn nå er kastet ut i løpet av et år, står i ganske grell kontrast til avtalen mellom regjeringen, Kristelig Folkeparti og Venstre om at man skal ta mer hensyn til lengeværende barn. Mange av dem har jo ikke fått prøvd saken sin mot den kortvarige engangsløsningen, men nå har høringen om den varige ordningen vart en stund, og statsråden nevnte den sjøl i sitt innlegg. Svært mange av høringsinstansene er veldig kritiske og sier at dette reelt sett er en innstramming – UDI, bl.a., sier det. Er det da slik at hvis det nå skal tas mer hensyn til de lengeværende barna – og det regner jeg med – skal denne avtalen da reforhandles, eller vil justisministeren holde fast på teksten som høringsinstansene sier er en reell innstramming?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Sjøl om Arbeiderpartiet ikke har like stor satsing på kommuneøkonomien som det SV har, er vi enige om mange ting. Representanten Pedersen sa i sitt innlegg at hun var opptatt av at vi må løse bl.a. storbyenes utfordringer. Det er SV enig i. Vi er også enig i at det må skje innenfor et system der man fordeler inntektene mellom de kommunene som har høye inntekter og dem som har lave inntekter. Til det har vi bl.a. brukt både storbytilskudd og vekstkommunetilskudd. Når det gjelder dem, skiller SV og Arbeiderpartiet litt lag, fordi SV mener at vi skal legge de tilskuddene oppå kommuneøkonomien, mens Arbeiderpartiets løsning er først å trekke pengene ut av alle kommunene og så fordele dem til vekstkommunene. Dette gjør at noen av de kommunene som sliter med fraflytting og høye utgifter, er nødt til å være med på å betale for satsingen. Kunne Arbeiderpartiet tenke seg å vurdere SVs løsning – nemlig å legge disse pengene i tillegg til rammene?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
De eventuelle innbyggerundersøkelsene som skal gjennomføres i forbindelse med kommunesammenslåing, bør vel da være slik at alle kan delta. Nå har vi sett flere steder der det har vært gjennomført slike undersøkelser, at f.eks. folk som er over 75 år eller over 80 år gamle, har blitt utelukket. Det er ren aldersdiskriminering. Det har vært veldig stille fra Fremskrittspartiet i den saken, og jeg har spurt kommunalministeren og fått svar i dag. Jeg spurte: Vil regjeringen akseptere slik aldersdiskriminering ved disse undersøkelsene? Svaret er ja. Det har man ikke tenkt å legge seg opp i. Det skal altså være fritt fram for kommunene å velge hvilke deler av befolkningen de har lyst til å spørre, og folk som f.eks. er over 80 år, skal altså kunne diskrimineres når det gjelder deltagelse i disse innbyggerundersøkelsene eller quizene eller hva det nå er Fremskrittspartiet vil ha. Jeg må spørre lederen for komiteen: Er det virkelig sånn at Fremskrittspartiet har tenkt å sitte og se på at folk over 80 år ikke skal få lov til å være med og si sin mening, og at det ikke skal sikres nasjonalt?
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Det er riktig at de frivillige organisasjonene er uhyre viktige i samarbeidet med offentlig sektor om veldig mange velferdstjenester. Derfor skal jeg gi statsråden en ny mulighet til å svare på spørsmålet, for jeg hørte ikke noe svar på det forrige spørsmålet som ble stilt. Poenget er også at regjeringen har bestilt en utredning av dette, og den er avgrenset på en slik måte at det som da skal legges ut på anbud, både skal kunne gå til frivillige organisasjoner og til kommersielle leverandører, altså til dem som skal tjene penger på det. Det kan jo være en avgrensning som gjør at man kanskje får et negativt svar, og det synes jeg er ganske oppsiktsvekkende hvis det er sånn at regjeringens politikk ikke er å ville sikre at vi kan samarbeide med de frivillige, nonprofit organisasjonene – at det er viktigere for regjeringen å slippe til de kommersielle enn å sikre at de frivillige, nonprofit organisasjonene fremdeles kan være en god samarbeidspartner framover.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Det som er hele poenget med dette, er at vi er nødt til å bruke de pengene vi har i dette landet på en best mulig måte, sånn at flest mulig mennesker får et godt liv. Det er det som er hovedmålet med SVs politikk, og at vi gjennom det også skal kunne drive en god næringspolitikk og en god fordelingspolitikk, som gjør at flere beholder helsa og får en god skole. Derfor vil vi gjøre det som Audun Lysbakken sa i sitt innlegg i dag, men det er klart at vi også vil kunne se på mange andre måter å fordele skattebyrden på, på en slik måte at det blir mer rettferdig, og at alle sammen er med og bidrar. Det er jo noe av det aller viktigste og noe av det som den regjeringen representanten Asheim støtter, er med på å fjerne, nemlig at de aller rikeste ikke skal være med og bidra til dette spleiselaget. Det som er opprørende med forslaget om å fjerne formuesskatten, er jo at de aller rikeste i landet da blir gratispassasjerer. Det er SV veldig imot, for vi mener at man skal yte etter evne og få etter behov.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
I de årene som vi har påvirket kommuneøkonomien, har kommuneøkonomien blitt styrket vesentlig – hvert eneste år. I tillegg til det har vi fordelt inntektene på en mye mer rettferdig måte. Vi mener med kommuner som vi mener med folk, at de rike skal være med på å dele på utgiftene, slik at også de kommunene som har liten inntekt, skal kunne få muligheter til å ha gode skoler og gi god eldreomsorg. Jeg registrerer at den regjeringen vi nå har, vil forandre på det, slik at alle kommuner i mitt fylke, Hedmark, vil tape. Alle kommuner i Oppland og alle kommuner i Sogn og Fjordane vil tape, og nord for Trøndelag er det vel ikke en eneste kommune som vil vinne på det opplegget som Fremskrittspartiet og Høyre ser for seg, nemlig at de rike kommunene skal beholde mer penger sjøl. Da vil jo de som har lave inntekter, få mindre. I tillegg til det svikter skatten i år med over 2 mrd. kr. Det vil vi kompensere. Her ser det ut til at Fremskrittspartiet svikter.
Karin Andersen (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Ja, det å gi alle unger muligheter til å vokse og realisere alle sine evner og muligheter i livet vil SV være med på – helt fra barnehagen, gjennom den støtten vi gir til familiene, og gjennom skolen. Det vi vet, er at det er dessverre mye i skolen i dag som gjør at den gagner mest dem som klarer seg best fra før. Det å ha flere lærere har SV hatt i sitt program i flere år, i flere perioder, så der er vi enige. For meg er det helt åpenbart at hvis du har en klasse med veldig mange elever, har du ikke tid nok til å gi hver enkelt den oppmerksomheten de trenger, enten du kommer fra en vanskeligstilt familie eller ikke. De som kommer fra en familie med dårlig råd og er vanskeligstilt, trenger enda mer enn andre å bli sett og få personlig hjelp. Derfor er vi for at vi skal ha færre elever per lærer.
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Jeg har lyst til å berømme Trine Skei Grande for å bruke så stor del av innlegget sitt på klima. Jeg tror faktisk at jeg var enig i det meste av det hun sa på dette området, og det borger bra for framtiden, vil jeg tro. Ett av de områdene som er sentrale når det gjelder klima, er å få ned utslippene fra transportsektoren. Jeg antar at Venstres leder er ambisiøs på det området. Vi trenger bl.a. et sterkt NSB. Den 4. september ble transportkomiteens leder referert i et oppslag i VG under den fengende overskriften «Tut og kjør!». VG skriver: «Hun mener det er viktig at NSB-monopolet blir knust av regjeringens blåblå slegge så fort som mulig.» Det handler altså om konkurranseutsetting. Da er mitt spørsmål til representanten Skei Grande: Deler hun Høyres oppfatning om NSB, og ønsker hun å konkurranseutsette og bruke den samme sleggen?
Eva Kristin Hansen (Arbeiderpartiet), 2014-10-06:
Jeg takker for svaret. Jeg aner at det kan bli litt småslegge. Det kan bli interessant i tiden framover. Hvis vi holder oss litt til klima: Venstres leder er veldig ambisiøs i sin tale, og det er statsbudsjettider. Det jeg har lyst til å spørre lederen i Venstre om, er hvilke ambisjoner Venstre har for dette budsjettet. Hva må regjeringen faktisk levere for at Venstre skal være komfortabel og kunne stemme for det? Hvilke krav har man til regjeringen?
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-10-06:
Jeg registrerer at Venstre er redd for at kommunal- og moderniseringsministeren ikke vil ta seg bryet med å følge opp stortingsvedtaket om å videreføre trenivåmodellen, der fylkeskommunens plass i offentlig forvaltning blir videreført. Representanten Skjelstad har nylig stilt spørsmål til statsråden om nettopp dette. Venstre kunne ha unngått disse bekymringene hvis de hadde stemt for det som de selv foreslo i Dokument 8-forslaget sitt. Jeg siterer: «Forslagsstillerne mener det vil være uhensiktsmessig å legge opp til en kommunereform som ikke baserer seg på en forvaltningsmessig trenivåmodell.» De stemte altså imot dette i salen. Nå er det lagt opp til en delt og uavhengig utredning, der Vaboutvalget skal se på kommunenes oppgaver, mens Møreforskning skal se på fylkeskommunens rolle. Spørsmålet er om Venstre mener at to uavhengige utredninger med motstridende mandat er en tjenlig måte å legge opp det videre arbeidet med kommunereformen på. I den sammenhengen er det også interessant å vite om Venstre mener det er aktuelt å fjerne ansvaret for videregående opplæring og kollektivtrafikken fra det regionale nivået.
Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-10-06:
I Fremskrittspartiets prinsipprogram er det sterke formuleringer om lokalt selvstyre og bruk av folkeavstemning. Det står bl.a.: «Innbyggerne i en kommune har rett til å styre seg selv i saker som primært er av lokal interesse(…) (…) Videre står det: «Fremskrittspartiet ser svakheter ved vårt demokrati. Det bør derfor innføres et system der velgerne, gjennom folkeavstemninger, får direkte avgjørende beslutningsrett.» I gjennomføringen av kommunereformen anbefaler regjeringen, og dermed også Fremskrittspartiet, å tone ned bruken av folkeavstemning. Inndelingslovens bestemmelser om høring av innbyggernes syn i spørsmålet om kommunesammenslåing mener Fremskrittspartiet kan ivaretas med en innbyggerquiz. Senterpartiet mener at folkeavstemning i et så viktig spørsmål er en selvfølgelighet. Hvorfor mener Fremskrittspartiet at folkeavstemning ikke er viktig i et spørsmål som gjelder sammenslåing av kommuner, samtidig som man skal øke bruken av folkeavstemning i andre lokalpolitiske saker?
Nikolai Astrup (Høyre), 2014-10-06:
Regjeringen har gjort en rekke tiltak for å forsterke klimaforliket: Grønn avskrivning for vindkraft er nå varslet, et milliardløft for kollektivtrafikken i de store byene er på trappene, en grønn skattekommisjon er satt ned, det satses mer på fornybar energi under Statens pensjonsfond utland, og det er raskere utfasing av fossil olje i offentlige bygg – for å nevne noe. Er representanten Skei Grande fornøyd med at det er blitt et taktskifte i klimapolitikken etter at den nye regjeringen kom på plass?
Nikolai Astrup (Høyre), 2014-10-06:
Jeg er glad for at representanten Hansson er opptatt av et helhetlig perspektiv på ting. Etter å ha lest Miljøpartiet De Grønnes partiprogram må jeg kunne si at det mangler der, men kanskje er det ivaretatt av representanten. Man er f.eks. for fornybar energi, men mot at man skal ha vannkraft og småkraft inne i elsertifikatordningen, for å nevne et eksempel. Et helhetlig perspektiv er viktig også fordi både velferdsstaten og velferdssamfunnet, som Hansson var opptatt av i en tidligere replikkveksling, og også det grønne skiftet må finansieres. Det er ikke oljen vi lever av i Norge – det tror jeg de fleste er glad for – det er arbeidskraften vår. Så vet vi fra Miljøpartiet De Grønnes program at de ønsker at all reallønnsvekst skal tas ut i form av økt fritid. Det vil i så fall bety at vår evne til å finansiere velferden og det grønne skiftet vil bli mindre i fremtiden. Ser ikke representanten Hansson hvor problematisk en sånn omlegging av norsk økonomi vil være?
Bård Vegar Solhjell (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Det kanskje aller mest interessante ved representanten Trine Skei Grandes innlegg var at det var nok det varmaste forsvaret for Høgre–Framstegsparti-regjeringas klimapolitikk eg kan hugse å ha høyrt på ei stund frå Stortingets talarstol. Men eg skal spørje om noko anna. Venstre gjekk til val på ny regjering og fekk det. Så valde Venstre i Stortinget etter valet ikkje å gå inn i ho, med det tapet av innflytelse det gjev, men å ha ein annan type innflytelse gjennom ei samarbeidsavtale og den makta som fridomen til å gå ulike vegar i Stortinget gjev. Det eg har begynt å lure meir på etter kvart, er viljen og evna Venstre har til å bruke den fridomen. Lat meg derfor spørje om tre saker – om det i det heile er tenkeleg for Venstre å gå inn på dei. I Aftenposten i dag spør dei tre raud-grøne partia etter eit mediepolitisk forlik. Er det tenkeleg for Venstre å vere med på eit breitt forlik om det? I dag føreslår SV ei rekkje klimatiltak i Stortinget som eg trur Venstre eigentleg har sympati for. Er det aktuelt å støtte dei? Vi føreslår òg omgåande å stanse utsending av asylbarn som har vore her lenge. Er det aktuelt for Venstre å støtte det?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Det vil jeg veldig gjerne.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Sosialistisk Venstreparti gikk til valg på et veldig klart skatteløfte som vi kommer til å holde i våre alternative budsjetter. Det var at vi ville beholde det samlede skattenivået likt som det var i 2013, pluss 9 mrd. kr som vi vil hente fra bank- og finansnæringen, fordi bank- og finansnæringen ikke skattlegges på lik linje med øvrig næringsliv, noe bl.a. Finanskriseutvalget, som tidligere regjering satte ned, påpekte er problematisk, både for et rettferdig skattegrunnlag for næringslivet vårt, og for den finansielle stabiliteten. Så kommer vi til, krone for krone, å foreslå å reversere de usosiale skattelettene som denne regjeringen gir til de aller rikeste i Norge, som ikke trenger det, og heller bruke pengene både på skattekutt for lavtlønte og på fornuftige, framtidsrettede velferdstiltak.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Jeg syntes det var mange kloke refleksjoner om betydningen av SV i norsk politikk. For øvrig merker jeg meg at opposisjonen nå stiller spørsmål om SVs politikk til Arbeiderpartiets leder, og om Arbeiderpartiets politikk til meg. Jeg vil kanskje anbefale en litt bedre koordinering, sånn at vi faktisk kan svare for oss selv. Jeg svarer veldig gjerne for de standpunkt SV tar, både om skatt, om kontantstøtte og om andre debatter som nå er i vinden. Og så synes jeg det er rett og rimelig at det er Jonas Gahr Støre som får svare for Arbeiderpartiets politikk. At det er forskjeller mellom våre to partier, er ingen hemmelighet. Det er også derfor det finnes to partier på venstresiden i norsk politikk, akkurat som det finnes to partier på høyresiden i norsk politikk, med betydelige forskjeller seg imellom i en rekke viktige saker. Jeg ser fram til de avklaringene Arbeiderpartiet skal gjøre, men det er min jobb å være mest opptatt av de avklaringene og de prioriteringene SV skal gjøre, og det vil vi bl.a. gjøre når vi legger fram vårt første alternative statsbudsjett på ti år i høst. Det blir viktig og spennende.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Det var vel ikke et direkte sitat fra mitt innlegg Hagesæter kom med når det gjelder følgene av Sosialistisk Venstrepartis politikk. Sosialistisk Venstrepartis politikk vil være en politikk for færre forskjeller og mer desentralisering av både makt og penger i det norske samfunnet. Det kan være en viktig påminning til representanten Hagesæter at den skattepolitikken hans regjering står for, er langt bedre for Oslos vestkant enn for vårt felles fylke, Hordaland. Det er en fordelingstabell jeg vil anbefale Hagesæter å se nøye på. Når det gjelder formuesskatt, mener vi det er rettferdig, riktig og nødvendig at de rikeste betaler formuesskatt. Det er nødvendig for omfordeling, for å holde forskjellene nede, det er nødvendig for å unngå nullskattytere, og det er nødvendig for å finansiere velferden. Hvis høyresidens strategi for å unngå skatteflyktningene er å sørge for at de likevel slipper å betale noe skatt hvis de blir, synes jeg det er en dårlig strategi.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Det kan være verdt å minne om – når Fremskrittspartiet bekymrer seg for en såkalt særnorsk formuesskatt – at mens vi skattlegger eierne av bedriftene, noe som er sosialt rettferdig og nødvendig, har andre land, som ikke har den skatten, eller som har avskaffet den typen skatt, økt skattleggingen på bedriftene. For eksempel har man en langt høyere arbeidsgiveravgift i Sverige. Jeg mener det er mye mer fornuftig å fortsette en kurs der vi har skattlegging av eierne, og så kan vi heller vurdere skattleggingen av bedriftene. Den forrige regjeringen gjorde et grep som jeg mener var svært klokt. Den satte ned selskapsskatten samtidig som den økte skattene for en del andre deler av norsk næringsliv som den mente det var fornuftig å øke skattetrykket for, for å bidra til en skattepolitikk som flytter aktivitet dit vi ønsker den. En slik skattepolitikk er vi selvfølgelig for. Vi er åpne for å senke skattene for deler av næringslivet når det er fornuftig, men vi er ikke åpne for en usosial avskaffing av skatt for de rikeste eierne.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Jeg er jo glad for at Hareide understreker mulighetene for et annet flertall i 2017. Det er ingen tvil om at SV sitter med en nøkkel for å få det til. Men Hareide stiller et viktig spørsmål. SV er et parti der jeg tror omtrent alle synspunkt som finnes i bioteknologidebatten, finnes. Det er en situasjon jeg er veldig komfortabel med, for det er vanskelige spørsmål. Det er store dilemma knyttet til å ta i bruk mye av den nye teknologien som kommer, men også dilemma knyttet til ikke å ta den i bruk. Det er viktige verdidebatter, viktige etiske spørsmål, der jeg er glad for at begge syn veldig ofte er representert i vårt parti, sånn som det f.eks. var i den vanskelige debatten om tidlig ultralyd. Hvis ikke vi hadde to syn i mange av de sakene, ville jeg vært opptatt av å skaffe oss det, for det gjør også SV til et spennende sted å diskutere noen av de mest krevende utfordringene vi kommer til å stå overfor framover.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2014-10-06:
Synet til SVs gruppe og mitt syn er veldig klart: Ansvaret for den konflikten som nå foregår i Ukraina, ligger hos Russland. Det er Russland som både har brutt folkeretten og har gått fram med en stormaktsaggresjon som vi mener er fullstendig uakseptabel. Det betyr at det er helt avgjørende å stille krav til Russland om å avslutte sin aggresjon og legge om sin politikk. Vi legger sterk vekt på å være et konsekvent parti, et parti som er mot stormaktsaggresjon enten det kommer fra Russland eller fra USA, og som forsvarer folkeretten enten det handler om konflikten i Ukraina, konflikten i Midtøsten eller i sin tid USAs invasjon i Irak. Og det er viktig for meg at vi skal fortsette å være det. Det er en del andre partier i denne sal som har vært atskillig mindre konsekvente, og som har grunn til å stille seg selv overfor en slik utfordring.
Stefan Heggelund (Høyre), 2014-10-06:
Den 5. august kunne vi lese i Dagsavisen at Snorre Serigstad Valen krever at Arbeiderpartiet avklarer sin skattepolitikk. Han sa også at det er ingen ting som tilsier at 2004-nivået burde være utgangspunktet. Jeg er helt enig med Serigstad Valen i at Arbeiderpartiet bør avklare sin skattepolitikk. Men når Sosialistisk Venstreparti krever klare svar, må man også kunne kreve klare svar fra Sosialistisk Venstreparti. Mitt spørsmål er derfor: Hvilke skatter ønsker SV å øke?
Stefan Heggelund (Høyre), 2014-10-06:
Jeg takker for svaret. Det er godt å høre klare svar om skattepolitikk fra partier på venstresiden. Det er ikke noe vi er godt vant med. Jeg mener at det er bra at vi har mange partier. Det gjør brytningen bedre og nyansene flere. SV hører etter min mening hjemme i nasjonalforsamlingen. Dessverre kan det se ut som det ikke er så veldig mange andre som mener det, når vi ser på målingene. Jeg synes det er rart, all den tid jeg synes SV har vært gode til å markere seg i saker. Dessverre har ikke det offentlige ordskiftet egentlig handlet så mye om saker i det siste. Det har heller vært en søken etter hva det største partiet på venstresiden egentlig mener. Arbeiderpartiet har sådd tvil om hva Arbeiderpartiet mener om kontantstøtte, om skatt og om olje. Man kan kanskje si at de er i bevegelse. Er representanten enig i at det er en utfordring for hele debatten at man i Arbeiderpartiet er så uklar? Og hva mener egentlig representanten om den retningen, hvis man kan kalle den det, som Arbeiderpartiet nå tar?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Representanten Lysbakken fortel at Sosialistisk Venstreparti står for ein raud politikk som vil gi meir sentralstyring og mindre valfridom for den enkelte, og som i tillegg vil koste mykje pengar. Svaret på korleis dette skal finansierast, er bl.a. at dei rike skal betale meir skatt. Noregs rikaste mann, John Fredriksen, har ikkje betalt skatt til Noreg på veldig, veldig mange år. Ifølgje dei siste anslaga er han god for godt over 100 mrd. kr. Det betyr at dersom han skulle finne på å flytte tilbake igjen til Noreg, måtte han ha betalt 1 mrd. kr i formuesskatt i året, eller ca. 3 mill. kr per dag. Mitt spørsmål er: Dersom 3 mill. kr i formuesskatt per dag er for lite, kva er då riktig nivå? Kor mykje synest representanten Lysbakken at John Fredriksen bør betale i formuesskatt per dag dersom han finn på å flytte tilbake igjen til Noreg?
Gjermund Hagesæter (Fremskrittspartiet), 2014-10-06:
Det er dessverre eit faktum at vi har særnorske skattar. Formuesskatten er ein særnorsk skatt, og det gjer at det er mange som vel å busetje seg i utlandet og ikkje ønskjer å busetje seg i Noreg, på grunn av at ein får ei konkurransevriding, ein får ein skatt som altså utanlandske eigarar ikkje har. Det gjeld også for direkte skattar på bedrifter. Formuesskatt er ein indirekte skatt på bedrifter, på grunn av at eigarane må trekkje ut verdiar ifrå bedriftene for å betale og finansiere formuesskatten. Mitt spørsmål til Audun Lysbakken er: Ser Audun Lysbakken i det heile at skattenivået i eit land kan vere avgjerande både for kvar ein buset seg, og for kvar ein etablerer bedrifter? Og: Trur representanten Lysbakken at skattetrykket i eit land kan vere avgjerande for kor mykje verdiskaping vi kan få til i Noreg?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2014-10-06:
Det er mange viktige tema i ein trontale. Eitt av dei var den alvorlege situasjonen i Ukraina, i Europa, som også Lysbakken var innom i sitt innlegg. Grunnen til at eg tek replikk, er at eg har registrert at det har gått føre seg ein debatt i Lysbakkens parti i det siste med eit engasjement for det spørsmålet, der landsstyret som vart invitert til å kritisere Russland si aggressive framferd, heller enda opp med å kritisere NATO. Eg registrerte i førre veke at SVs nestleiar i Dagsavisen skreiv at han ikkje kunne stå inne for det vedtaket og bad om ei avklaring av SVs og venstresida sitt syn på situasjonen i Ukraina. Er det mogleg å få ei slik avklaring frå representanten Lysbakken i dag?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Vi lever i en tid da fattige land opplever økonomisk vekst på grunn av handel, globalisering og økonomiske reformer. Det er fantastisk. Samtidig ser vi økte ulikheter i vestlige land, og arbeidstakerne er under press fra den internasjonale konkurransen. Også i Norge må vi ta den internasjonale utviklingen innover oss når oljeinntektene avtar framover og norsk økonomi blir mer lik økonomien i våre naboland. Selskapsskatten må trolig reduseres, hvis ikke kan vi risikere at bedrifter flytter ut. Vi bør også gi skattelette til frivillige organisasjoner, som gjør en stor innsats i velferdssamfunnet. Og vi bør gi målrettede skattereduksjoner for å fremme miljøvennlige valg. Samtidig må vi vektlegge personbeskatning på privat formue, inntekt og forbruk der de med mest fra før, må bidra mest til fellesskapet. Deler Miljøpartiet De Grønne hovedtrekkene i vår tenkning?
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2014-10-06:
Arbeidet med å utrede fergefri E39 fra Kristiansand til Trondheim er godt i gang. Trasévalget er en viktig del av dette arbeidet, likeså konseptvalg for de store fjordkryssingsprosjektene som skal gjøre E39 fergefri innen 20 år. Høsten 2011 la Statens vegvesen fram konseptvalgutredninger for fjordkryssingsprosjekter langs E39 i Møre og Romsdal. Til tross for at et enstemmig fylkesting, etter forslag fra Kristelig Folkeparti, ba om at et klimaregnskap for de ulike alternativene skulle inngå i KVU-en som en del av beslutningsgrunnlaget, var dette knapt nevnt i utredningene fra Statens vegvesen. I trontalen blir tiltak for å møte klimautfordringene nevnt som en overordnet målsetting. Samtidig sender regjeringen klare signal om at takten skal økes når det gjelder veibygging. Dette framstår for de fleste som litt av et paradoks. Er representanten Bru enig i at utarbeidelse av klimaregnskap bør inngå som en obligatorisk del av utredninger som utgjør beslutningsgrunnlaget for politiske beslutninger om trasé- og konseptvalg for store veiprosjekter i framtida?