Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2011-11-15:
Det er et viktig tema. Norge har et trafikksikkerhetsproblem. Selv om året i år ser ut til å gi en nedgang i forhold til et høyt nivå av dødsulykker og alvorlige ulykker i trafikken, er Norge lenger enn langt fra nullvisjonen. I mitt eget hjemfylke, Hordaland, er situasjonen spesielt bekymringsfull. Vi har fortsatt et høyt antall dødsulykker, og vi har ikke den samme markerte nedgangen i år som andre fylker har. I tillegg har Hordaland en farlig vei, med mange dødsfall, nemlig E16. Selvsagt må vi ta arbeidet med trafikksikkerhet på største alvor. Det trengs en rekke tiltak av ulik art for å redusere dødsulykker og alvorlige ulykker i trafikken. Det er likevel grunn til å minne om at de fleste trafikanter oppfører seg generelt bra i trafikken og følger trafikkreglene. De aller fleste bruker sikkerhetsutstyr, og de er ikke påvirket av rusmidler. I tillegg respekterer de fleste fartsgrensene, eller bryter dem bare marginalt. I alvorlige ulykker er det en overrepresentasjon av førere som kjører for fort, som er ruspåvirket, eller som ikke bruker sikkerhetsutstyr, men det er grunn til å peke på at mange unge menn mellom 18 og 24 år faktisk kjører ordentlig og opptrer ansvarlig. Likevel: Det er viktig å finne gode tiltak der tiltak er nødvendig, det er viktig å finne tiltak som virker, og det går an å være både tøff og klok. Vegdirektoratet har i sin rapport nr. 15, fra mars i år, sett på såkalte høyrisikogrupper i veitrafikken. På bakgrunn av dagens interpellasjon er det viktig å påpeke at det finnes flere slike grupper enn unge mannlige bilførere. Vegdirektoratets rapport omhandler eldre bilførere, motorsyklister, rusmisbrukere, innvandrere med ikke-vestlig bakgrunn og – nettopp – unge bilførere. Ungdom mellom 18 og 24 år er den mest ulykkesutsatte gruppen i trafikken. I Vegdirektoratets rapport heter det bl.a.: «Det er behov for mer kunnskap om ulykkesmønster og trafikkatferd for unge mannlige førere, og hvordan gruppen kan påvirkes.» Vi skal altså skaffe oss mer kunnskap før vi kommer med tøffe tiltak. På side 13 i rapporten står det videre om kontroll og restriksjoner: «Den mest ekstreme gruppen av risikotakere er vanskelig å nå. En måte å nå både utsatt ungdom og de mest fartsglade unge førere på, er bedre oppfølging med kombinasjoner av straff og rehabiliteringskurs når de har forbrutt seg.» For ett år siden var det i media stort fokus på det jeg vil kalle «den store dødsgåten», altså det at i Norge mister langt flere ungdom i denne aldersgruppen livet enn i Sverige. Forskere og veimyndighetene ante ingenting om den store forskjellen og kunne den gangen ikke svare på årsaken til den. Jeg tror fortsatt ikke de kan det fullt og helt, men det ble pekt på en del forhold, bl.a. på bilparken. Svenskene har nyere og sikrere biler. Svensk ungdom kjører sikre biler, norsk ungdom kjører gamle biler med dårlig sikkerhet. Høy engangsavgift gir høye bilpriser i Norge. Det er en skatt på trafikksikkerhet, på sikre biler, som vi bør se nærmere på, og som vi først og fremst bør redusere, slik Fremskrittspartiet ofte har påpekt. Veistandarden – svenskene har bedre veistandard, ikke minst mer motorvei og langt flere fysiske midtdelere. Dødsulykker blant ungdom i Norge er i stor grad møteulykker og utforkjøring. Bilbeltebruk ble også pekt på. Svenskene er noe flinkere enn oss til å bruke bilbelte. Regjeringspartiene har skjerpet prikkbelastningen fra 1. juli i år. Fremskrittspartiet var og er skeptisk til dette. Vi peker på et alternativ spesielt for denne aldersgruppen som vi altså har som debattema her, unge mannlige bilførere mellom 18 og 24 år – i stedet for økt prikkbelastning ha en obligatorisk tilleggsopplæring som gir spesiell innsikt i konsekvensene av å kjøre med for høy fart, å kjøre uten bilbelte og kjøring i ruspåvirket tilstand. Dette vil skape et mentalt rekkverk. Det er også tiltak som er mulig å praktisere. Dette er en tilleggsopplæring for dem som gjennom kontroll har vist at de åpenbart trenger tilleggsopplæring. Det bør være en tilleggsopplæring som kan gjennomføres i samarbeid med trafikksikkerhetshaller. Det bør være en opplæring til ettertanke. Å endre trafikantenes holdning til sikkerhet på veien er jo en av trafikksikkerhetshallenes viktige oppgaver. Men da må også det statlige bidraget innenfor rammen av statlige ressurser til trafikksikkerhetsarbeidet økes og ikke reduseres. Fortsatt er de viktige generelle tiltakene bedre veier og billigere sikre biler.