Hill-Marta Solberg (Arbeiderpartiet), 2008-12-09:
Målene for norsk Svalbard-politikk ligger fast. Dette innebærer bl.a. en konsekvent og fast håndheving av suvereniteten, basert på Svalbardtraktaten, det innebærer ro og stabilitet i området samt bevaring av den særegne villmarksnaturen på Svalbard. Det er også et mål å opprettholde norsk bosetting, norske samfunn og norsk tilstedeværelse på øygruppen. Målene for Svalbard-politikken inngår i den helhet som Regjeringens samlede nordområdepolitikk utgjør. En vedvarende satsing på Svalbard er i tråd med denne politikken. Som det framgår av budsjettinnstillingen, er det bred enighet i utenrikskomiteen om det foreslåtte Svalbardbudsjettet for 2009. Det er positivt. Rammene for Svalbardbudsjettet for neste år er på om lag 230 mill. kr, en økning på 4,7 pst. fra i år. I tillegg kommer bevilgninger på om lag 307 mill. kr på andre departementers budsjetter. Av de viktigste satsingene for neste år vil jeg framheve nytt kraftverk i Ny-Ålesund, styrket miljøovervåking på Svalbard, økt bevilgning til Norsk Polarinstitutt, flere rekrutteringsstillinger, styrket koordinering av forskningen på Svalbard og økt bevilgning til Universitetssenteret på Svalbard, UNIS, neste år. Så noen kommentarer om viktige sider ved Svalbard-samfunnet. Utdannings- og forskningssektoren er en av pilarene som bærer den norske tilstedeværelsen på Svalbard. Svalbard er en unik arena for internasjonalt forskningssamarbeid i nordområdene. Sammen med forskningsmiljøet i Ny-Ålesund vil UNIS være kjernen i et sterkt kunnskaps- og forskningsmiljø innen polare spørsmål. Det internasjonale polaråret 2007–2008 har gitt et stort løft for polarforskningen. Mange av prosjektene foregår på eller ved Svalbard. I alt deltar ca. 50 000 forskere fra 63 land i ulike forskningsprogrammer. Det internasjonale polaråret har mobilisert svært stor interesse i de norske fagmiljøene. Bevilgningene til Polaråret på til sammen 320 mill. kr over fire år har gjort Norge til en sentral aktør i det internasjonale forskningsprogrammet. Selv om utdanning og forskning er i vekst på Svalbard, er det fortsatt slik at andre næringer er avgjørende for den norske tilstedeværelsen. Reiseliv er blitt viktig på Svalbard, og reiselivsnæringen bidrar til viktig verdiskaping der oppe. Men det er utfordrende å drive reiselivsvirksomhet på Svalbard. Det sårbare miljøet må sikres, og reiselivsvirksomhet på øygruppen må derfor være miljøtilpasset. Sammen med kunnskap og reiseliv er fortsatt virksomheten til Store Norske Spitsbergen Kulkompani AS avgjørende for å opprettholde det norske samfunnet på Svalbard. Ved utgangen av 2007 hadde Store Norske-konsernet 396 ansatte, og disse utgjør en betydelig andel av de fastboende på Svalbard. Spørsmålet om videre utvikling av kullvirksomhet på Svalbard vil måtte bli ett av flere sentrale spørsmål når en ny stortingsmelding om Svalbard skal legges fram for Stortinget våren 2009. Klimaendringene med nedsmelting av isen i Arktis vil også komme til å få betydning for Svalbard. Mer åpent farvann gjør områder som før var utilgjengelige, mer attraktive, både for transport og for mulig uttak av ressurser. Denne utviklingen vil for framtiden stille enda større krav til en tydelig norsk tilstedeværelse på og rundt Svalbard. Med dette anbefaler jeg innstillingen fra en samlet komité.