Sylvia Brustad (Arbeiderpartiet), 2009-03-23:
Innovasjon Norge er et viktig virkemiddel, særlig nå, slik flere talere har vært inne på. Så er det sjølsagt viktig, og det oppfatter jeg at vi alle er enige om, at den offentlige innsatsen både er målrettet og effektiv, og derfor er det også viktig at de institusjoner som forvalter offentlige virkemidler, med jevne mellomrom blir kontrollert, slik Riksrevisjonen nå gjør. Etter å ha hørt innlegget fra representanten Fostervold, vil jeg likevel ta sjansen på å si – jeg kan jo ikke tale på vegne av Riksrevisjonen – at vi leser ikke Riksrevisjonens påpekninger eller meninger i denne saken slik at Innovasjon Norge har blitt et politisk verktøy, som representanten Fostervold her tok til orde for og derved prøvde å ta til inntekt for sin politikk. Etter min vurdering peker Riksrevisjonen på en rekke utfordringer som det er viktig at vi tar med oss inn i den løpende styringsdialogen vi sjølsagt har med Innovasjon Norge, og også i det mer langsiktige arbeidet med å utvikle selskapet. Det skal vi ikke minst gå igjennom i den evalueringa som vi nå skal i gang med i løpet av dette året. Innovasjon Norge var jo flere selskaper, som representanten Vaggen Malvik orienterte om her, da de ble slått sammen for ca. fem år siden. Vi mener tida er inne for å igangsette den helhetlige evalueringa og har startet arbeidet med det. Vi ønsker, som jeg skjønner at også Stortinget gjør, å få svar på om de målene som er satt for selskapet, oppnås på en god nok og effektiv nok måte. Vi holder akkurat nå på med å utarbeide en nærmere beskrivelse av evalueringsoppdraget. Det gjør vi sammen med de andre oppdragsgiverne til Innovasjon Norge. Det er en stor evaluering som nå skal lyses ut på offentlig anbud. Jeg er sjølsagt, når vi nå er i gang med dette, opptatt av både å ta med meg det Riksrevisjonen påpeker, og komiteens merknader og innspill i denne debatten i Stortinget. Denne evalueringa skal vurdere om Innovasjon Norge når sine mål. Vi vil bl.a. se nærmere på om de tjenestene som Innovasjon Norge tilbyr, er effektive, oversiktelige og tilgjengelige nok for brukerne, slik flere talere har vært inne på. Jeg mener også at denne evalueringa må gi oss økt innsikt i resultatene av Innovasjon Norges virksomhet. Den vil dermed danne grunnlaget for eventuelle endringer i prioriteringa også av selskapets virkemidler. Vi må sikre at Innovasjon Norge til enhver tid er i stand til å møte behovene som er i næringslivet. Jeg har merket meg at komiteen deler Riksrevisjonens vurdering, at innovasjonsgraden i Innovasjon Norges virkemidler er for lav. Det tar jeg også sjølsagt med meg. Hovedmålet med Innovasjon Norge er som kjent å fremme bedriftsøkonomisk og samfunnsøkonomisk lønnsom næringsutvikling i hele landet og utløse ulike distrikters og regioners næringsmessige muligheter gjennom å bidra til innovasjon, internasjonalisering og profilering. Men det er også slik at en del aktivitet kan være både bedriftsøkonomisk og samfunnsøkonomisk lønnsom uten at graden av innovasjon alltid er like høy. Men i denne evalueringa vil vi se på om Innovasjon Norge oppfyller sitt hovedmål og sjølsagt også alle sine delmål. Jeg er enig med komiteen i at utfordringene knyttet til internasjonalisering bør vies større oppmerksomhet i tida framover. Det ligger også i sakens natur – vi har et næringsliv som i større grad må konkurrere med bedrifter også i andre land, i og med at vi er et land med en svært åpen økonomi. Det merker vi også nå, i den finanskrisa vi er inne i. I mitt svar til Riksrevisjonen har jeg beskrevet noen av de utforingene vi har hatt, knyttet til å integrere relevante deler av Innovasjon Norge i utenrikstjenesten. Jeg skal ikke gjenta de poengene her, men bare vise til at jeg erkjenner at det gjenstår mye arbeid. Dette vil vi fortsette å ha stor oppmerksomhet på, og selvsagt også se nærmere på i evalueringa. Så merker jeg meg at komiteen mener at det bør stilles spørsmål ved om Innovasjon Norge burde støtte mer risikoutsatte prosjekter. Nå er det som kjent slik at den ordninga som heter høyrisikoordninga under Innovasjon Norge, nettopp nå har fått betydelig mer penger. Det komiteen her sier, tar jeg likevel med stort alvor. Det er også naturlig å foreta en gjennomgang av det i den evalueringa som vi snart er i gang med. Jeg er enig med komiteen i at det er positivt at Innovasjon Norge har igangsatt tiltak for å forenkle porteføljen av virkemidler i selskapet. Det er noe vi hele tida arbeider med. Jeg har også merket meg at komiteen mener det er viktig at Innovasjon Norge driver mer utadrettet virksomhet. Det tar jeg sjølsagt også med meg. Komiteen bemerker at 40 oppdragsbrev og en omfattende tjenesteportefølje kan skape krevende styringsutfordringer. Det er jeg enig i. Her trengs det forenkling, og det trengs mer samordning. Vi har fra Nærings- og handelsdepartementets side tatt initiativet til flere ulike samhandlingsprosesser. Vi har nå bl.a. faste rutiner for samordning departementene imellom når det gjelder Innovasjon Norges ordninger, men her kan vi fortsatt bli bedre. Jeg registrerer imidlertid at selskapet synes å håndtere sine mange oppdragsgivere på en god måte. Ved implementeringa av forvaltningsreformen 1. januar 2010 vil som kjent til sammen 49 pst. av eierskapet i Innovasjon Norge overføres til fylkeskommunene. Det vil innebære en økt utfordring knyttet til koordinering også på eiersida. Jeg er glad for at Stortinget er enig i at det er nyttig og riktig å evaluere Innovasjon Norge, og sammen med Riksrevisjonens rapport vil evalueringa gi oss et godt grunnlag for å gjøre Innovasjon Norge til et enda bedre virkemiddel enn det som er tilfellet i dag.