Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2011-06-17:
I overskriften til forslaget kommer det fram at det handler om rovvilt, rovdyr og forvaltning av våre rovdyr. Men det handler like mye om folk. Det som er det flotte ved dette forliket, er at det tar folk på alvor, og at det er en helt annen tone i forhold til de utfordringene lokalbefolkningen har, som har rovdyrene tett på kroppen. Jeg representerer et fylke, Hedmark, der vi har alle de fire store rovdyrene, og der konfliktnivået har vært veldig høyt. Det har vært mye sterke følelser. Jeg tror noen av følelsene har bakgrunn i at man ikke har følt at man har blitt lyttet til, at man ikke har følt at man har blitt sett, og at man delvis har blitt latterliggjort eller gjort dum. Dette forliket viser at hele Stortinget tar disse utfordringene på alvor, at vi tar på alvor de utfordringene folk som har rovdyr tett på kroppen, har. Det i seg selv er et konfliktdempende tiltak – kanskje nesten det viktigste konfliktdempende tiltaket. Vi i Senterpartiet mener at kursen har blitt snudd i dette forliket, og at det har blitt innført veldig mange gode tiltak. Jeg vil nevne noen av dem. Det blir bl.a. mer regional forvaltning – et godt tiltak for at de som bor nær problemene, skal få større makt til å løse dem. Det blir innført nødverge for hund. Det har vært en stor debatt over flere år. I Norge har vi en levende jaktkultur, og det tar vi på alvor. At det nå blir innført nødverge for hund, er et godt svar på den utviklingen vi har fått der. Hannbjørn skal tas ut. Unge hannbjørner, som unge menn, skaper mye trøbbel. Det har vært veldig mange unge hannbjørner, spesielt i mitt fylke, som har reist rundt uten mål og mening, og skapt mye bøll på sin vei. Når det nå blir slått fast på Stortinget at de skal tas ut, er det særdeles klokt. Det vil være et effektivt og målrettet tiltak som gjør at det blir mindre skader når det gjelder beitedyr og beitebruk, og mindre lokal uro. For eksempel noen kilometer fra der jeg bodde, var det en ung hannbjørn som prøvde å komme seg inn i et hus mange ganger i fjor høst. Den vil det nå bli lettere å ta ut. Det er bra, og det er klokt. Det offentlige skal ta et langt større ansvar for å ta ut skadedyr. Det er vi som har innført at vi skal ha rovvilt, og da skal vi også ha et ansvar for å ta dem ut. Det blir lagt mindre restriksjoner når det gjelder skadefelling, både tidsperioden den skal foregå i og det geografiske området hvor man kan foreta skadefellingen. Noe som har skapt utrolig stor frustrasjon, er hvis du har fått en skadefelling på et dyr og du kommer til en kommunegrense og så får du plutselig ikke felle allikevel selv om det er samme dyret. Det skal det endres på. Det slås også veldig tydelig fast at i prioriterte beiteområder har rovdyrforvaltningen ansvaret for at de prioriterte beiteområdene faktisk skal være prioriterte beiteområder, og at det ikke er den enkelte beitebruker, men at det er forvaltningen, det offentlige, som skal gå inn og ta det ansvaret når man har sagt at et område skal være prioritert for beitebruk. Dette er noen av en rekke tiltak som vil hjelpe folk, og som vil få ned konfliktnivået. Så er det flere som har vært innom dette med ulv. Der er det også betydelige grep. Det er et viktig prinsipp som blir innført, og det er at grenseulven skal regnes som en faktor på 0,5. Det har vært et stort konflikttema at man har veldig mange grenseulvflokker som ikke blir regnet med i det norske bestandsmålet. Hvis man har fire–fem flokker på grensen, og ingen blir regnet med, gir det et feil bilde av hvor mye ulv det faktisk er i Norge. Nå slår Stortinget fast at man for framtidige standsmål skal ha regnet med den ulven som faktisk er der, og at grenseulven skal regnes inn med en faktor på 0,5. Så får vi diskutere når vi kommer tilbake til det hva som skal være det nye nasjonale bestandsmålet. Der vil det være ulike utgangspunkt med bakgrunn i de posisjonene vi hadde i 2004. Jeg vil også løfte fram punktet om beitenekt – det er hyggelig å være så enig med en representant fra Høyre som jeg er i dag – der det sies helt tydelig at det skal gis full kompensasjon fra dag én. Det er et nytt godt punkt. Så til slutt: Tonen i forliket viser at nå tar man lokalbefolkningen på alvor, man tar beitebrukerne på alvor, og man tar dem som bruker naturen rundt omkring i Norge, på alvor og sørger for at alt blir mer forutsigbart. Det blir mulig å bruke utmarka, mulig å høste fra utmarka, mulig å ha et levende landbruk i hele landet, og man tar også på alvor den store frustrasjonen som har vært for dem som driver med jakt, ved at man innfører nødverge for hund. Dette er et godt forlik som drar politikken i riktig retning.