Anniken Hauglie (Høyre), 2018-05-07:
Det er et viktig mål for regjeringen å hjelpe flere unge ut av en passiv tilværelse og over i meningsfull aktivitet. Derfor har vi iverksatt flere tiltak på tvers av sektorer for å nå det målet. Forslagsstillerne kommer med fem forslag om aktivitetsrett og aktivitetsplikt for sosialhjelpsmottakere. Alle forslagene tar opp spørsmål på områder der regjeringen allerede har igangsatt eller varslet nye tiltak. Stortinget vedtok etter forslag fra regjeringen 7. april 2015 å innføre en plikt for kommunene til å stille vilkår om aktivitet ved tildeling av økonomisk stønad. Bakgrunnen var et ønske om økt bruk av denne typen vilkår og mer lik praksis for sosialhjelpsmottakere. Kommuner som har erfaring med å stille vilkår om aktivitet, kan vise til gode resultater, særlig for unge sosialhjelpsmottakere. Det var bakgrunnen for at regjeringen høsten 2016 foreslo, og fikk Stortingets tilslutning til, at det i første omgang innføres en aktivitetsplikt for mottakere under 30 år. Det ble i statsbudsjettet for 2017 satt av 60 mill. kr til formålet, noe som var i samsvar med beregningen av kommunale merkostnader, og saken var drøftet med KS. Jeg merker meg for øvrig at dette var en bevilgning som Arbeiderpartiet kuttet i sitt alternative statsbudsjett. En evaluering av erfaringene med aktivitetsplikt for mottakere under 30 år er igangsatt, og regjeringen vil når sluttrapporten fra denne evalueringen foreligger – anslagsvis høsten 2020 – komme tilbake til Stortinget med en vurdering og forslag til videre oppfølging. Det bes også om at regjeringen styrker bruken av kvalifiseringsprogrammet, Jobbsjansen og Individuell jobbstøtte. Arbeids- og velferdsdirektoratet har de siste årene sammen med fylkesmennene gjennomført en rekke tiltak for å øke tilgjengeligheten og bedre kvaliteten i kvalifiseringsprogrammet. Dette arbeidet videreføres i 2018. Før påske sendte regjeringen flere forslag til endringer i reglene for kvalifiseringsprogrammet som samlet sett vil utvide målgruppen og bidra til å gjøre programmet mer fleksibelt og mer tilgjengelig enn i dag. Jobbsjansen og Individuell jobbstøtte er styrket i statsbudsjettet for 2018. Regjeringen la våren 2016 fram en stortingsmelding som presenterer viktige hovedlinjer for videreutvikling av arbeids- og velferdsforvaltningen, hvorav én er å gi Nav-kontorene økt myndighet og handlefrihet. En annen er at Nav i større grad skal legge vekt på kvalitet og resultater for brukerne og mindre vekt på telling av gjennomførte aktiviteter. Regjeringen er opptatt av å styrke en helhetlig oppfølging av brukere med sammensatte behov. Aktivitetsplikten gir oss nettopp muligheten for å følge opp tett. Regjeringen har de siste årene også iverksatt en rekke satsinger som skal bidra til bedre koordinering av statlige virkemidler innenfor ulike sektorer og bedre samarbeid på tvers mellom ulike deler av velferdsapparatet, deriblant Nav-kontoret. Noen eksempler er den boligsosiale strategien Bolig for velferd, 0–24-samarbeidet og strategien Redusert tilbakefall til ny kriminalitet. En ny ungdomsinnsats ble innført 1. januar 2017. De siste tallene fra Statistisk sentralbyrå viser at både antall og andel unge utenfor jobb, skole og aktivitet nå går riktig vei for første gang på flere år. Forslaget om aktivitetsplikt medførte mye politisk motstand fra opposisjonen da det ble foreslått og vedtatt. Mottakelsen der ute har imidlertid vært veldig positiv, ikke minst fra ungdommene selv. De opplever å bli sett og tatt på alvor. De trengte noen som hadde forventninger til dem, og som krevde noe av dem. Dette er en vinn-vinn-situasjon for alle. Ungdommen holder seg i aktivitet – noen går tilbake til skole, andre får seg jobb – og kommunene sparer penger. Jeg er glad for at flere i denne salen nå ser at aktivitetsplikt er en fordel for alle. At nåværende opposisjonspartier har argumentert mot dette siden 1990-tallet, får så være, jeg er glad for at dette nå har bred oppslutning.