Per-Kristian Foss (Høyre), 2004-06-18:
Ny informasjon den siste tiden bekrefter bildet av en positiv utvikling i norsk økonomi. Veksten i innenlandsk etterspørsel er sterk, og stemningsindikatoren tyder på at industrilederne venter både økt produksjon og økt sysselsetting fremover. Nasjonalregnskapstall for første kvartal i år viser at oppgangen i norsk økonomi fortsetter. Særlig er det sterk økning i husholdningenes etterspørsel, noe som må ses i sammenheng med det lave rentenivået. I tillegg bidrar sterk oppgang i oljeinvesteringene til å trekke aktiviteten opp i Fastlands-Norge. I revidert nasjonalbudsjett ble veksten i Fastlands-Norges BNP anslått til å ta steget fra 0,6 pst. i fjor til 3 pst. i 2004. Det ventes en vekst i fastlandsøkonomien på rundt 3 pst. også neste år. De siste prognosene fra Norges Bank og Statistisk sentralbyrå peker også mot at veksten i norsk økonomi tar seg klart opp i inneværende år. Omslaget i fastlandsøkonomien reflekteres i en mer positiv utvikling også i arbeidsmarkedet. Ifølge Statistisk sentralbyrås arbeidskraftundersøkelse stiger nå sysselsettingen, og siden bunnen i fjor sommer tyder de siste tallene på en sesongjustert oppgang i sysselsettingen på rundt 12 000 personer. I samme periode har AKU-ledigheten avtatt fra 4,7 pst. til 4,3 pst. av arbeidsstyrken. Også den registrerte arbeidsledigheten viser en synkende tendens. Hensynet til konjunktursituasjonen tilsier at man bør vise tilbakeholdenhet i budsjettpolitikken, slik at man hindrer press på renten og på kronekursen. Lyttende til mange innlegg i denne debatten, særlig fra partier som ikke er avtalepartnere med regjeringspartiene nå, får man et inntrykk av at veksten i særlig grad, ja faktisk utelukkende, er avhengig av offentlige bevilgninger. La meg minne om hva som var norsk næringslivs klare beskjed til politikerne for et år siden: Gjør noe med den sterke kronekursen. En eksportindustri kan ikke leve med en slik sterk kronekurs. Det har vi gjort noe med. Det har virket. Dernest var beskjeden at rentenivået måtte ned, og det har også virket så det monner. Derfor er det riktig å si at det finnes mange gode utgiftsforslag til mange gode formål, men summen av alle de gode utgiftsforslagene gir en ødeleggende næringspolitikk. Det hjelper ikke med støtte til innovasjon og nyskaping hvis bedriften ikke kan overleve med de priser som er, med de kostnader som er, og med den kronekurs som eksisterte. Jeg er glad for at det også er full oppslutning om Regjeringens forslag når det gjelder petroleumsbeskatning og Regjeringens forslag på andre områder, omtalt i petroleumsmeldingen. Siktemålet med forslagene er å følge opp Stortingets beskjed om særlig å stimulere investeringer i marginale felt. Det gjør man ikke ved å stimulere investeringene i felt med høy profitt, altså ved å redusere særskatten. Sammenhengen skulle være åpenbar. Jeg registrerer fra debatten at særlig Fremskrittspartiets talspersoner har sagt at denne skattedebatten skal fortsette. Jeg må understreke hvor uheldig det vil virke på den faktiske økonomiske situasjonen i Norge. Det vil si at selskapene kan ha et sterkt incentiv til å utsette lete- og utbyggingsaktiviteter for å forsterke krisen og styrke sin egen argumentasjon, ofte også kalt lobbyvirksomhet. Næringens fokus dreies bort fra det som er de store og viktige utfordringer, nemlig å gjøre noe med kostnadseffektivisering og teknologiutvikling. En pågående skattedebatt vil virke dempende på omsetningen av lisenser og kan dermed hindre nødvendig styrking av mangfold og konkurranse. Denne næringen har, som andre næringer, behov for stabile og forutsigbare rammevilkår. Forhastede eller kortsiktige skattetilpasninger vil øke risikoen for hyppige endringer. Det har vi sett eksempler på, ikke minst fra britisk sokkel. Jeg registrerer at Regjeringen har bred oppslutning om de tiltak som nå vil bli gjennomført innenfor petroleumssektoren, og det er viktig at det går inn som et element i en langsiktig og forutsigbar politikk.