Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2019-04-09:
Den teknologiske utviklingen gir oss helt nye muligheter til å utvikle gode, effektive og mer miljøvennlige transportløsninger. Transportsektoren står foran store endringer. Den er i ferd med å reformeres på flere områder. Bilparken elektrifiseres, og grønn skipsfart er på frammarsj. Det offentlige sørger for rammebetingelser som oppmuntrer til utvikling og innovasjon. Hoveddriverne i utviklingen er ikke alltid politiske, men den styres av megatrender og internasjonale markeder. Likevel er politiske vedtak viktige. Politisk bestemte rammebetingelser har betydning, og staten er i seg selv en viktig markedsaktør. Derfor må vi ta debatten om hvordan vi utnytter de mulighetene som ligger i ny teknologi innenfor transportsektoren. I tiden som kommer, vil vi – og må vi – bruke ressursene mer effektivt. Det vil utvikles nytt og mer miljøvennlig drivstoff, bruken av intelligente transportsystemer, ITS, vil gi mer effektive løsninger, og en mer moderne og tilpasset infrastruktur vil gi en bedre transporthverdag for alle. Dette ønsker Kristelig Folkeparti velkommen. Transportutfordringene vil bli stadig viktigere å løse i framtidens byer. Knappheten på areal vil dra seg til, og utslippene må ned. For å løse utfordringene som bl.a. er knyttet til trafikksikkerhet, kapasitet, miljø og klima, trenger vi å modernisere transportsystemet. For eksempel vil intelligente transportsystemer kunne være en viktig faktor i denne typen moderniseringsprosesser. Systemer for anvendelse av informasjons- og kommunikasjonsteknologi i veisektoren kan påvirke atferd og forbedre transportløsninger og trafikkavviklingen. Nye teknologiske løsninger kan gi bedre framkommelighet, øke trafikksikkerheten og bidra til lavere utslipp fra transportsektoren. Jeg er glad for at vi har en regjering som er aktiv i arbeidet med å modernisere transportsystemet, også ved hjelp av teknologisk innovasjon og tidlig bruk av nye løsninger. For Kristelig Folkeparti er det viktig at dette arbeidet forsterkes framover, og at vi sørger for at vi får et regelverk og en lovgivning som til enhver tid er oppdatert og relevant. Det er ikke lenge siden vi behandlet stortingsmeldingen Digital agenda for Norge. Der forpliktet staten seg til å øke innsatsen innen teknologi og digitalisering. Det samme gjorde vi da gjeldende NTP ble vedtatt. Det er jeg glad for, og det viser at denne regjeringen vil være en aktiv driver av utviklingen. Det er store trender vi snakker om her, men det er også en utvikling vi kan stimulere, forsterke og sette retning på. For en teknologioptimist byr utviklingen på kjempestore muligheter! Jeg skal ikke påta meg noen rolle som spåmann og trekke konklusjoner om hvordan framtiden vil se ut for norsk transportsektor. Det er det kanskje ingen av oss i denne salen som bør gjøre i dag. Men jeg vil likevel trekke fram fire hovedtrender innen teknologiutviklingen som kan bidra til å prege utviklingen i årene som kommer. Det er fire trender som vi allerede i dag ser gjør seg gjeldende, og som vi må anta vil forsterke seg i tiden som kommer. Det handler om elektrifisering, digitalisering, automatisering og autonomi og sist men ikke minst om framveksten av nye forretningsmodeller. Elektrifisering er kanskje det meste åpenbare og det som vi lettest får øye på, og det som er mest oppe i dagen i dag. Vi ser alle at elbilene ruller av gårde. Elektrifisering vil ha konsekvenser for utslipp, men kan også ha store konsekvenser for egenskaper ved transportmidlene. Og etter hvert som markedet og teknologien utvikles, kan det legges til rette for at kostnadene går ned. Når det gjelder personbilparken, har vi kommet langt i Norge, og det skal vi være glade for. 31 pst. av nybilsalget i 2018 var elektriske biler. Det er noe som vi gleder oss over. Det viser at politikken til dagens regjering virker. Innen skipsfarten er elektrifisering i en startfase, men vi ser at norske aktører tar en lederrolle også der. Jeg er glad for at norske myndigheter har vært tidlig ute med bl.a. å stille miljøkrav i anbudsprosesser. For luftfarten er det fortsatt langt fram til nullutslippsløsninger, men det skjer spennende ting også her. Avinor mener f.eks. at all innenriks luftfart i Norge kan være elektrisk i 2040. Det høres ambisiøst ut, men jeg tror det er en klok målsetting. Utslippene fra luftfarten må ned, og vi ser at f.eks. Airbus jobber med små elfly og dronekonsepter. Sammen med bruk av biodrivstoff og annen teknologiutvikling kan elektrifisering spille en viktig rolle her framover. Det andre hovedtrekket er digitalisering. Digitalisering innen transportsektoren åpner opp for et hav av muligheter. Digitalisering er ikke akkurat noe nytt. Det er en utvikling som har pågått over flere år, men mulighetene som digitaliseringen gir for transportsektoren, ligger foran oss. Tenk bare på autonomi, utvikling av samhandlende intelligente transportsystemer og ikke minst utvikling av nye forretningsmodeller. Vi kan få nye delingsløsninger, sømløse reiser, og kanskje vi i framtiden ikke eier våre egne framkomstmidler engang, men kjøper dem som en mobilitetstjeneste. Det tredje jeg vil trekke fram, er autonomi og automatisering. Det skjer en rask utvikling innen autonomi innenfor alle transportformer. På skinnegående transport finnes det flere steder i verden autonome løsninger i bybaner, tilbringertjenester og i intern transport på flyplasser. Til sjøs går utviklingen av autonome skip raskt. I luften utvikles det droner som kan brukes til stadig flere formål, enten det er forskning, overvåkning, beredskap, kommunikasjon eller rett og slett levering av tjenester. Det har vært mye snakk om selvkjørende biler. Her er det vel noen hver som kjenner på en viss usikkerhet, kanskje en viss skepsis også – for egen del også en viss skuffelse – til at vi kan komme til et punkt hvor sjåføren plutselig blir overflødig. Men det utvikles altså stadig bedre førerstøttesystemer, og kanskje blir disse etter hvert så gode at selv den mest engstelige av oss tør å slippe rattet. Det siste utviklingstrekket i transportsektoren som jeg vil trekke fram, handler om delingsmobilitet. Her utvikles nye løsninger, og det går fort. Det kan være bildeling, sykkeldeling, samkjøring, taxitjenester som Uber og annet. Gjennom denne typen løsninger kan transport tilbys som en tjeneste – en sømløs kombinasjon av ulike transportmidler og gjerne i en og samme reise. Kristelig Folkeparti ønsker nye tjenester velkommen, men her må vi sørge for å ha et oppdatert lovverk. Særlig viktig er det å sikre at vi har gode tilbud over hele landet. Vi må også i framtiden ha et minst like godt tilbud i distriktene som det vi har i dag, bl.a. når det gjelder drosjetjenester. Til slutt: Jeg har trukket fram noen problemstillinger i dette innlegget som jeg håper kan være grunnlag for en viktig debatt. Det er svært viktig å diskutere hvordan vi nå møter framtidens transportutfordringer. Selv om vi blir stadig flere mennesker som trenger transporttjenester, og selv om det blir stadig mer gods som skal fraktes, må debatten skje med positivt fortegn. Teknologien gir oss nye muligheter. Premisset for debatten må være hva vi kan få til, hvilke muligheter som finnes, og hvordan vi rigger oss for å møte nye behov. Hvilke reguleringer trengs, hva skal pengene gå til, hva er viktige rammebetingelser, og hva skal statens oppgave i dette være? Derfor utfordrer jeg nå statsråden til å gjøre rede for hva regjeringen gjør for å utnytte mulighetene som ligger i ny teknologi innenfor transportsektoren, og på hvilken måte ny teknologi kan være en viktig faktor når framtidens mobilitet skal planlegges.