Hans Fredrik Grøvan (Kristelig Folkeparti), 2016-01-12:
Episoden i august 2015 med flygerne og kabinpersonalet på Air Baltic-flyet, hvor det ble avdekket promille langt utover tillatt grense, var et varsku, slik som vi oppfatter det, om at regler og rutiner for testing av flypersonell må forbedres. Det kan ikke være sånn, som det var i dette tilfellet, at det er overlatt til tilfeldighetene hvorvidt promille blir oppdaget før en flygning eller ikke. I dag mangler det lovpålagte rutiner for denne typen kontroll. I tilfellet i august i fjor på Gardermoen var det en hotellansatt som oppdaget at flypersonellet var ruspåvirket, og varslet myndighetene. Dagens system er etter Kristelig Folkepartis oppfatning i for stor grad avhengig av tips fra publikum eller gjennom altfor sjeldne og tilfeldige politikontroller. I forbindelse med den saken kunne politiet opplyse om at det var tatt to–tre kontroller per år på Gardermoen. Det var den vanlige frekvensen på antall kontroller. Dagens system er derfor for sårbart, og det bør etter Kristelig Folkepartis oppfatning gjennomføres strengere regulering med bedre kontrollrutiner. Så skal vi være glad for at luftfarten i Norge i sin alminnelighet synes å være preget av høy sikkerhet. Likevel er det ikke tvil om at hendelsen i august i 2015, hvor fire av fem av personellet på det aktuelle Air Baltic-flyet var til dels sterkt beruset, er en alvorlig påminnelse om at arbeidet med nulltoleranse for alkoholmisbruk, og for så vidt misbruk av andre rusmidler, ikke kan tas for gitt. I svarbrevet til komiteen henviser statsråden til Luftfartstilsynet, som anslår at det på verdensbasis kan være tale om ulykker med passasjerfly hvert andre eller tredje år på grunn av alkohol eller medikamenter. Basert på undersøkelser og statistikk over forekomst blant amerikanske flybesetningsmedlemmer, samt på grunnlag av forholdet mellom ulike former for rusmidler blant norske bilister, er Luftfartstilsynet av den oppfatning at det kan være grunn til å anta at rusmisbruk blant besetningsmedlemmer også utgjør, som de sier, en viss sikkerhetsrisiko i vårt land. Det er derfor interessant å konstatere at obligatorisk rusmiddeltesting av besetningsmedlemmer før flygning er ett av tiltakene Luftfartstilsynet allerede er i gang med å vurdere, og at det er mest aktuelt å innføre det på passasjerfly. Jeg mener at det er riktig og forståelig at det er passasjerfly som må prioriteres. Det er på passasjerfly at besetningen har ansvar for flest mennesker, f.eks. sammenlignet med fly som kun frakter gods. På kort sikt synes denne form for testing enklest å gjennomføre ved hjelp av pusteprøve i alkometer. En slik prøve vil kunne gjennomføres enten ved hjelp av sikkerhetspersonell eller i regi av det enkelte flyselskap, men for å få dette til kreves det regelendringer. Undertegnede er derfor svært forundret over at regjeringspartiene i denne saken ikke ønsker å være med på forslaget om å be regjeringen vurdere regelendringer som sikrer at promillekontroller av piloter og kabinpersonale implementeres i rutinene før flygning. Stortinget vedtok våren 2015 å be regjeringen fremme forslag om innføring av alkolås og hvordan dette best kan innfases i kjøretøy på vei som driver persontransport mot vederlag. Flere busselskap har implementert alkolås i deler av bussparken allerede. Det er derfor på høy tid at også flybransjen innfører alkotester for sine piloter og kabinpersonale før hver flygning. Stikkprøver fra politiets side er ikke tilstrekkelig. Det kan ikke gambles med flypassasjerenes sikkerhet. Så merker jeg meg at saksordfører Michaelsen i dag i sitt innlegg snakker om de mange kontrollpostene før en inntar flyet. Det er i ordets rette forstand ikke noen formelle kontrollposter, men møtepunkter med andre mennesker. Hadde det vært tilfellet at det hadde vært formelle kontrollposter, så hadde det ikke vært nødvendig med forslaget i dag. Derfor er det nødvendig at lovhjemler kommer på plass for å sikre rutinemessig kontroll og ikke at dette skjer kun gjennom tilfeldige og svært sjeldne kontroller, som i dag. Dette handler om vår sikkerhet som flypassasjerer. Ut fra den kunnskap en har i dag, synes den enkleste måten å gjennomføre dette på å være gjennom bruk av alkometer. Det viktigste er at det gjennomføres regelmessige kontroller. Jeg er glad for at en samlet komité ber regjeringen om å løfte denne saken på internasjonalt nivå. Det er en styrke at en kan stå sammen internasjonalt i arbeidet med å sikre nulltoleranse for alkoholmisbruk i luftfarten. Dette gjelder i Norden så vel som i Europa. Forslaget som vi har sammen med Arbeiderpartiet, er tatt opp.