Pål Farstad (Venstre), 2015-12-15:
Jeg vil starte med å takke saksordføreren for en vel utført jobb. Store deler av det som står i teksten, står også komiteen bak. Venstre satser på det nyskapende miljø- og klimavennlige næringslivet. Derfor er vi godt fornøyd med at vi har bidratt til et langt grønnere budsjett gjennom budsjettavtalen for 2016 – langt grønnere enn det regjeringen la fram. Selv om vi i Venstre gjerne hadde gått enda lenger, får vi nå styrket de ordningene som bidrar til teknologiutvikling, og som sikrer tilgang på risikovillig kapital til store, innovative og grønne prosjekter i næringslivet. Det er viktig å ha ordninger som sikrer tilstrekkelig støtte også utover utviklingsfasen. Mye av problemet i dag er at mange næringsaktører har forholdsvis lett for å få støtte til teknologi- og produktutvikling – forholdsvis lett, sier jeg – men at byrden med å få nye løsninger til markedet ikke støttes. Venstre vil bruke det statlige virkemiddelapparatet til å fremme grønne, vekstkraftige bedrifter. Til denne oppgaven må det skje endringer i mandat og oppgaver for bl.a. Innovasjon Norge, Siva og Argentum, som en del av arbeidet med det grønne skiftet. I dag investerer disse tre selskapene på vegne av den norske stat store summer i norsk næringsliv. Felles for alle er at det er en for liten andel som brukes til å stimulere grønn vekst. For hver krone Argentum investerer i fond med miljøprofil, investeres 10 kr i fond relatert til fossile. Det er allerede flere bedrifter på Vestlandet som har brukt sin høyt kvalifiserte arbeidskraft i regionen på å omstille seg til innovative, grønne teknologiløsninger og produkter. Dette er svært gledelig, og vi må sørge for at flere bedrifter deltar og bidrar til denne grønne omstillingen. Slike innovative bedrifter må Norge derfor ha flere av for å skape nye arbeidsplasser og for å øke den norske konkurranseevnen. Når det gjelder forslaget det skal tas stilling til i dag, deler jeg forslagsstillernes motiver og tanken bak det prisverdige initiativet. Når vi ikke støtter forslag nr.1, fra Arbeiderpartiet og Kristelig Folkeparti, er det fordi vi nå trenger tiltak mer enn kartlegging. I Venstres alternative statsbudsjett er det konkrete initiativer til tiltak som innen kort tid kunne bidratt økonomisk til utvikling og kommersialisering av ny teknologi. Et slikt tiltak var forslag om opprettelse av et ekstra såkornfond på 200 mill. kr, som skulle øremerkes bioøkonomi. Slike prosjekter, slike tiltak, vil vi jobbe videre med for å få på plass. Et slikt tiltak ville vært konkret og handlekraftig for mer utvikling og kommersialisering av grønn teknologi. Vi trenger ikke mer kartlegging og presentasjoner. Vi trenger konkrete tiltak. Når det gjelder forslag nr. 2, fra Arbeiderpartiet, synes jeg at virkeligheten, gjennom budsjettavtalen, har innhentet dette forslaget. Jeg viser til opprettelsen av Fornybar AS – som flere, deriblant saksordføreren, har vært inne på allerede – hvor nettopp statlige og private midler skal spille sammen for å utvikle og benytte grønn teknologi. Som det står i budsjettavtalen: «Stortinget ber regjeringen utrede hvordan et slikt selskap kan operasjonaliseres når det gjelder investeringsmandat, organisering, budsjettering og om det vil virke utløsende på denne typen investeringer i lys av eksisterende virkemidler, samt om slike investeringer bør begrenses til Norge eller ha globalt mandat, og komme tilbake i revidert nasjonalbudsjett 2016.» – altså allerede til våren – «Det tas sikte på at fondet over tid får en forvaltningskapital på 20 mrd. kroner.» Dette har jeg store forventninger til. Og derfor blir forslaget fra Arbeiderpartiet i praksis realisert gjennom Venstres gjennomslag for opprettelsen av Fornybar AS.