trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Kristin Ørmen Johnsen (Høyre), 2021-05-20:
Krisesenter skal være et lavterskeltilbud til alle voldsutsatte som trenger det – og det er ikke minst dem som trenger det aller mest, som skal ha denne trygge havnen. Jeg er glad for at regjeringen har varslet at den vil utrede lovendringer med tiltak for å øke kvaliteten på krisesentrene. Mangel på kontroll og styring over egen økonomi er ofte en del av voldsbildet. Det er alvorlig at personer som har behov for tilbudet, ikke vil benytte seg av tilbudet dersom de frykter egenbetaling i en eller annen form, og i dette tilfellet gjelder det mat. Takk til representantene fra SV som fremmet dette forslaget. Jeg er veldig glad for at departementet vil se nærmere på bruken av egenandeler i forbindelse med loven som skal gjennomgås. Det er komiteens enstemmige ønske at man skal gjennomgå loven og legge opp til at det ikke tas egenandel for mat fra den enkelte. Høyre støtter at det var et godt grep å overføre krisesentrene til kommunene. Tilbudet bør være nær brukerne, og finansieringen bør ligge i kommunene. Velferdsforskningsinstituttet NOVAs evaluering av kommunenes implementering av krisesentrene viser at tilbudet blir stadig bedre – og ikke minst tilbudet til menn. Jeg er glad for at departementet vil se på det. Norge er et langstrakt land, og det er en utfordring i en del kommuner at det er lang reisevei. Rapporten Kommunenes krisesentertilbud – en kunnskapsoversikt, fra av Barne-, ungdoms- og familiedirektoratet, viser at kvaliteten i de minste sentrene ofte er dårligere enn i de større, og dette gjelder særlig relatert til æresvold og vold i nære relasjoner for personer med minoritetsbakgrunn. En god faglig oppfølging under et opphold er avgjørende for at man skal klare å reetablere seg, eller etablere seg. Ofte er det interkommunale løsninger som gjør at man får gode krisesentre, og jeg har lyst til å trekke fram et tilbud i Ringerike kommune. Det er et interkommunalt kompetanse- og krisesenter, som står fram som et meget godt eksempel. De samarbeider med Ringerike kommune om styrking av kompetansen på rusfeltet på tvers av ulike instanser til beste for dem som oppholder seg der. De jobber tverrfaglig og har også egen avdeling for menn som er utsatt for psykisk og fysisk vold. Det viser at det nytter å samarbeide, og det nytter å jobbe på tvers.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-20:
For litt over to år siden møtte vi 20 000 klimastreikende skoleungdommer her utenfor Stortinget. Det var ungdom som var bekymret for framtiden sin, som organiserte seg og samlet seg om noen helt avgjørende krav for vår felles framtid. Mange av disse ungdommene var eller ble senere aktive i organisasjoner som Natur og Ungdom. Deres demonstrasjoner, deres stemmer i samfunnsdebatten, er en helt avgjørende del av det norske demokratiet, ikke bare for å vekke oss som styrer landet i dag, men også som arena for politisk læring, kjennskap til demokratiet og hvordan det kan brukes på best mulig måte for vår felles framtid. Om noen år vil det være kvinnfolk og menn som brukte ungdomstiden sin på klimastreik, som fyller setene i denne salen. Demokratiet er helt avhengig av ungdomsorganisasjonene. Det er her vi finner det nye Norge, det er her nye politiske ideer gror fram, framtidens kulturtilbud utfolder seg, morgendagens miljøpolitikk dannes, og morgendagens politikere skoleres. Det siste året har de frivillige organisasjonene, som resten av samfunnet, måttet gjennomføre sine aktiviteter under til dels veldig strenge og inngripende smitteverntiltak. Det har gått spesielt hardt ut over ungdomsorganisasjonene. De har mistet et stort antall medlemmer. Derfor må vi sørge for å kickstarte ungdomsorganisjonenes arbeid igjen etter pandemien. Hvis ikke står vi i fare for å miste en generasjon viktige stemmer på veien. I organisasjoner som først og fremst retter seg mot voksne og eldre, vet mange at hvis vi holder ut, vil den normale aktiviteten ta seg opp igjen. Men folk som aldri har vært med i en organisasjon, og som får sitt første møte med organisasjonen gjennom digitale plattformer gjennom et helt år, kan lettere miste interessen. Resultatet er at vi kan gå glipp av veldig mange viktige deltagere i utviklingen av framtidens Norge. Hva skjer når de nye medlemmene ikke får mulighet til å møte opp på samlinger i organisasjonen, når landsmøtet – hvor det aller mest spennende som skjer, skjer utenfor landsmøtesalen – må arrangeres digitalt, når seminarene hvor man la seg i en sovepose sammen med mange andre i en gymsal, blir en digital happening? Klarer man da å holde motivasjonen oppe? Voksne politikere skal vokte seg vel for å fortelle hvordan vi skal kickstarte ungdomsorganisasjonene igjen etter pandemien – det vet ungdomsorganisasjonene best selv. Men vi kan gjøre noe for å legge til rette, gjennom å øke grunnstøtten, gjennom å gi organisasjonene innpass på skolen og gjennom at regjeringen tar med ungdomsorganisasjonene på råd når Norge igjen skal gjenåpnes.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-20:
Det er bra at regjeringen i fjor ga tilskudd til barne- og ungdomsorganisasjonene basert på medlemstall og aktivitet for 2019 og ikke lot pandemiåret ta livet av disse bevilgningene. Men det vi står foran her, er jo et langsiktig problem. Her snakker vi om ungdomsorganisasjoner som har mistet titusenvis av medlemmer, noe som vil forplante seg i årene framover. Derfor synes jeg det er skuffende at partier som Venstre ikke støtter det forslaget som SV har lagt fram sammen med Senterpartiet og Arbeiderpartiet i dag om å sikre en økning av grunnstøtten til barne- og ungdomsorganisasjonene i statsbudsjettet for neste år.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-20:
Jeg tror ikke jeg har tall på hvor mange ganger vi har diskutert snøscooter i denne salen de siste fire årene. Men det er mange. Den eneste fordelen jeg kan se med dagens debatt, er at Fremskrittspartiet avslører seg selv som det antinaturvern- og antifriluftslivspartiet de egentlig er. Etter å ha prøvd å profilere seg som en venn av naturen i kampen mot vindkraft på land, rett nok etter å ha hatt statsrådene som har gitt flest konsesjoner til vindkraft på land, ser vi nå Fremskrittspartiets egentlige ansikt. Trettito forslag – 32 forslag – finner Fremskrittspartiet det nødvendig å fremme for å sikre at det kjøres mer med snøscooter i norsk natur. Jeg blir lamslått. Jeg tror vel knapt at partiet har fremmet like mange forslag i noen annen sak i de fire årene som er gått. Altså, det å få herje fritt med snøscooter i naturen er den viktigste saken for Fremskrittspartiet. Jommen sa jeg naturvenn. Det beklagelige i saken er at de gjennom dette har fått med seg regjeringspartiene på enda en revidering av loven om motorferdsel i utmark – til skade for naturen og til skade for friluftslivet. Det er dypt beklagelig at regjeringspartiene har blitt med på det, og jeg frykter vel også at dette ikke er siste gang vi diskuterer frislipp av snøscooter i naturen. Etter valget får Stortinget sikkert rikelig anledning til det siden dette er den viktigste saken for Fremskrittspartiet.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-20:
Aller først vil jeg takke statsråden for støtten til en helt riktig og ganske nøytral beskrivelse, ifølge meg selv, av forslagene fra Fremskrittspartiet. Så til spørsmålet: Nå er det et forslag som ligger an til å bli vedtatt her i dag, hvor man vil gi økt lokalt selvstyre og redusert byråkrati knyttet til praktisering av loven om motorferdsel i utmark. Mitt enkle spørsmål er: Tror statsråden dette forslaget fører til mer eller mindre kjøring i naturen?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-20:
Ja, det finnes definitivt forslag som er verre enn det som blir vedtatt – det er jeg helt enig med statsråden i. Men det beste hadde jo vært om det ikke ble vedtatt noe i det hele tatt. Da vil jeg prøve en annen variant av spørsmålet mitt. Vil statsråden utelukke at denne endringen som nå ligger an til å bli vedtatt, vil føre til mer motorisert ferdsel i naturen?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-20:
Først må jeg bare oppklare at jeg gjorde meg skyldig i en faktafeil i mitt forrige innlegg. Jeg påsto helt urettmessig at Fremskrittspartiet kun hadde fremmet 32 forslag i denne saken. Det riktige er selvfølgelig 33 forslag, og jeg beklager å ha sagt feil fra Stortingets talerstol. Så hører vi at Høyre ikke har forhåndskonkludert når det gjelder om det forslaget som ligger an til å bli vedtatt, vil føre til mer eller mindre motorisert ferdsel i naturen. Da har jeg lyst til å spørre de andre forslagsstillerne: Fremskrittspartiet, tror de dette vil føre til mer eller mindre motorisert ferdsel i naturen? Venstre, tror de det vil føre til mer eller mindre motorisert ferdsel i naturen? Og Kristelig Folkeparti, tror de det vil føre til mer eller mindre motorisert ferdsel i naturen, når man skal gjøre det lettere å få tillatelse til å kjøre med snøscooter? Jeg ble utfordret av representanten Heggelund på om vi virkelig ønsker å sitte i en ny regjering etter valget. Ja, selvfølgelig ønsker vi det. Denne saken viser også hvor viktig det er med et sterkt SV i en slik regjering etter valget.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-20:
Statsråden var inne på oppfølgingen av naturavtalen i sitt innlegg, og det er klart at det er det som er det viktige i dette. Tidlig i april i år fikk statsråden et forslag fra Miljødirektoratet til nye nasjonalparker for Norge. Mitt spørsmål er om statsråden raskt vil følge opp forslaget fra Miljødirektoratet og legge fram forslag til nye nasjonalparker i Norge i tråd med det forslaget.
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-20:
Jeg takker statsråden for et veldig klart og godt begrunnet svar. Jeg kan dele den oppfatningen at det er viktig å ha brede runder rundt etablering av nye nasjonalparker. Men da vil jeg spørre, for i noen av disse områdene er det utbygginger som truer, bl.a. i Bjørn West-fjellene, som ligger i Vestland fylke, hvor det er kraftutbyggingsplaner som kan være i strid med det å skulle opprette en nasjonalpark: Vil statsråden sørge for at det ikke blir foretatt inngrep som ødelegger naturverdiene i disse områdene mens prosessene med tanke på eventuelt å opprette nasjonalparker pågår?
Lars Haltbrekken (Sosialistisk Venstreparti), 2021-05-20:
Norge har et særskilt ansvar for å forvalte våre villaksbestander i et langsiktig perspektiv. Mengden villaks er redusert med ca. 50 pst. de siste 35 årene. Det har vært på grunn av vedvarende stor trussel fra bl.a. oppdrettsindustrien og vannkraftproduksjonen. Og som en følge av dette er villaksen vurdert tatt inn på rødlista over arter som er truet eller nær truet. For mange av villaksbestandene er situasjonen svært kritisk. Jeg skulle ønske at forslagsstillerne tok opp i seg og uttrykte bekymring også for noen av disse truslene mot villaksen. På bakgrunn av at villaksmengden er redusert, tar vi til etterretning de foreslåtte innstrammingene i sjølaksefisket som iverksettes i 2021 fra regjeringen. Laksefisket har også vært en del av vår kystkultur så lenge det har vært bosetting langs norskekysten, og fortsatt er det en viktig del av næringsgrunnlaget for mange. For en del kystnære gårdsbruk er sjøfiskerettighetene en viktig del av inntektsgrunnlaget og driftsgrunnlaget for gården. Sjølaksefisket er for mange både en tradisjon, en kultur og en attåtnæring. Derfor er det viktig at vi klarer å opprettholde store nok villaksbestander til at også et fiske etter villaks kan beholdes. Det er viktig at vi i forvaltningen av villaksen har god kunnskap om bestandene, og at beslutninger om forvaltningen er kunnskapsbasert. Naturmangfoldloven som kom i 2009, åpner bare opp for å fiske på laksebestander som har et høstbart overskudd. Derfor er det avgjørende at det er kunnskap som legges til grunn i forvaltningen av alle høstbare arter. Vi mener derfor det bør iverksettes virkemidler for å sikre levedyktige villaksbestander, men disse bør også ivareta sjøsamisk kultur og næringsutøvelse. Vi har også fremmet et forslag i dag om at regjeringen framover må se på alternativer til å stanse krokgarnfiske i Finnmark. Alternativene kan være kvotebegrensninger. Så lenge fiskerne i dag i prinsippet kan ta i land all fisk de tar opp, er det i prinsippet ikke noen forskjell på om man fisker med krokgarn eller med not. – Jeg tar med dette opp forslaget SV står alene om, og forslagene vi har sammen med Miljøpartiet De Grønne.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-05-20:
Jeg tror det er feil. Det presidenten leser opp, tror jeg er det Høyre varslet at de egentlig gikk inn i i forrige sak. Høyre varslet i forrige sak at de skulle inn i forslagene nr. 1, 9 og 17, men det ble registrert på Fremskrittspartiet i denne saken.
Roy Steffensen (Fremskrittspartiet), 2021-05-20:
Det stemmer ikke. Representanten Turid Kristensen var oppe på vegne av Høyre i forrige sak og sa at de ville støtte forslagene nr. 1, 9 og 17.
Solveig Schytz (Venstre), 2021-05-20:
President! Jeg tror det er riktig, det ble feil i 282.
Solveig Schytz (Venstre), 2021-05-20:
Det er riktig at det var en feil i voteringen på Dokument 8:282. Så vidt jeg kan forstå av nummereringen, skal regjeringspartiene stemme for forslagene nr. 2 og 5 og I og VI i innstillingen – hvis jeg har telt riktig.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2021-05-20:
President! Regjeringspartiene skal også støtte forslaget. Saksordføreren gjorde rede for det under saken.
Silje Hjemdal (Fremskrittspartiet), 2021-05-20:
Først og fremst vil jeg takke forslagsstillerne for å løfte viktige problemstillinger knyttet til dem i samfunnet som kanskje ikke har det så greit, og som faktisk er nødt til å rømme fra eget hus og hjem. Det er flere forslag fra representantene fra SV, det er syv forslag, men komiteen har entes om ett forslag, som lyder: «Stortinget ber regjeringen gå gjennom lov om kommunale krisesentertilbud og legge opp til at det ikke tas egenandel for mat fra den enkelte.» Der stopper imidlertid enigheten. Partiene har utdypet godt i saken hvorfor det er en uenighet knyttet til de andre forslagene, som jeg går ut fra at representanten fra SV senere vil løfte opp igjen. Men jeg synes statsråden har redegjort godt i sitt tilsvarsbrev for hva regjeringen er i gang med, og hvordan evalueringen av en del av de endringene som forslaget også peker på, skal gjennomføres. Imidlertid har jeg et sterkt behov for å si noe fra Fremskrittspartiets side. Ettersom ikke så veldig mye av dette ble nevnt i revidert nasjonalbudsjett, har jeg behov for å lese opp en merknad fra komiteens flertall, fra Høyre, Fremskrittspartiet og Kristelig Folkeparti, som viser til at «… kommunene har ansvar for å sørge for et krisesentertilbud, og anerkjenner at ideelle aktører er viktige samarbeidspartnere for mange kommuner.» Dette flertallet mener at «spørsmålet om offentlig eller ideell drift er et spørsmål det bør tas stilling til lokalt, og at den statlige politikken ikke må favorisere en av driftsformene. Flertallet understreker i denne sammenheng betydningen av å sikre kommunene verktøy til å velge foretrukken driftsform og av å ha et system for merverdiavgiftskompensasjon som likebehandler offentlig og privat drift av krisesentre.» Så bare med en liten understreking av den merknaden ønsker jeg lykke til videre med debatten.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-20:
Først vil jeg si at jeg deler representantenes engasjement for krisesentertilbudet. Krisesentrene er for mange en trygg havn i en svært krevende livssituasjon. For noen vet vi også at krisesentrene er med på å redde liv. Jeg vet at det er mange kommuner som jobber veldig bra, og som tar godt vare på kvinner, menn og barn som har behov for hjelp i en kritisk livssituasjon. Jeg vet også at kvaliteten kan være ujevn, og at vi må fortsette å jobbe for å få et enda bedre tilbud. Representantene setter fingeren på flere sentrale utfordringer i tilbudet. Det er kompliserte problemstillinger, og vi må hele tida balansere mellom målet om et likeverdig tilbud over hele landet og hensynet til at det er et stort mangfold blant de ulike kommunene. Det fins dessverre ikke enkle løsninger. Jeg vil overordnet påpeke at ansvaret for krisesentertilbudet ble lagt til kommunene for vel ti år siden. Vi må huske at kommunenes selvstyre er et viktig prinsipp. Kommunene skal kunne organisere sine lovpålagte oppgaver sånn de selv mener er best, ut fra de lokale forholdene. Jeg syns at vi skal unngå å detaljstyre det kommunale krisesentertilbudet, selv om det kan være nærliggende. Det er ikke alltid sånn at lovendringer løser alle problemer. Sterke føringer i kommunenes organisering av tilbudet skal derfor utredes grundig for å sikre treffsikre tiltak. Jeg er veldig takknemlig for at Stortinget debatterer krisesentertilbudet. Alle evalueringene som vi har, understreker at tilbudet har blitt bedre, og at det har blitt mer profesjonelt. Det er jeg glad for. Representantene peker likevel på en rekke svakheter som vi er kjent med, og som vi må jobbe med å forbedre. Vi er i gang med en gjennomgang av krisesenterloven, der vi skal vurdere tiltak for å styrke krisesentertilbudet. I dette arbeidet vil det være naturlig å drøfte en rekke av de problemstillingene som ligger på bordet i dag. Arbeidet mot vold og overgrep har høy oppmerksomhet i regjeringa. Vi legger snart fram en ny handlingsplan om vold i nære relasjoner med en egen del om vold i samiske områder. Om kort tid ferdigstiller vi også en ny handlingsplan mot negativ sosial kontroll og æresrelatert vold. For dem som er utsatt for disse særskilte formene for vold i nære relasjoner, er også krisesenteret et viktig beskyttelsestiltak.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-20:
Jeg kjenner meg virkelig ikke igjen i beskrivelsen av at denne regjeringa har kuttet i en rekke tilskudd til frivillige organisasjoner. Tvert imot har vi vært med på å øke tilskuddene til veldig mange, og vi bruker mye krefter og penger på å løfte og bidra til å støtte opp under ideell og frivillig sektor, nettopp fordi vi mener at det er ekstremt viktig. Så jeg deler situasjonsbeskrivelsen av det positive de bidrar med, men ikke virkelighetsbeskrivelsen når det gjelder kutt. Når det gjelder akkurat tilskuddet til Krisesentersekretariatet: Vi er opptatt av det, og jeg er helt enig i at de gjør en viktig jobb. Så det har bare vært en vurdering ut fra alle mulige gode ønsker som ligger i et statsbudsjett, og da har vi ikke prioritert dette i denne omgang.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-20:
Takk for et viktig spørsmål. Jeg er fullt ut enig i beskrivelsen. Det kan ikke være sånn at det er kostnader ved krisesentertilbud som gjør at en velger ikke å reise dit. Derfor står det også i loven at tilbudet skal være gratis. Det var vel for så vidt på bakgrunn av et skriftlig spørsmål fra en av medrepresentantene til representanten Øvstegård at vi begynte å undersøke hva praksis er. Det viser seg at det er litt ulik praksis. De aller fleste håndterer dette på en veldig god måte, og på veldig mange av stedene kjøper en også inn egen mat. Så er det noen steder der en får maten, og at det da også er en egenandel knyttet til det. Jeg deler intensjonen og engasjementet fullt ut. Derfor er vi i gang med å se på hvordan dette kan følges opp i det utredningsarbeidet vi har i gang, og da også eventuelt se på lovendringer, men det er litt for tidlig å si om det skal løses på den måten. Mitt inntrykk er at dette hovedsakelig løses på en god måte på bakken, men det må ikke være en barriere for at en oppsøker et så viktig tilbud.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-20:
Jeg deler også bekymringen for at det kan være langt å reise og viktigheten av at det er geografisk spredning på dem. Vi har et veldig langstrakt land, og heldigvis bor det folk rundt omkring over hele landet, så det er klart at hvis en skal ha for mange krisesenter, vil det bety at det blir veldig små krisesenter. Det kan – jeg understreker «kan» – gjøre at tilbudet ikke blir så godt som det kanskje burde vært, og jeg hørte at representanten var veldig opptatt av et likeverdig tilbud. Som jeg også sa i mitt innlegg, er det noen dilemmaer her med størrelsen og det tilbudet man kan få, kontra nærhet, men jeg mener dette er en viktig problemstilling en må se på. Små sentre kan sikkert være et av alternativene, men også å hjelpe enda mer. Tilbakemeldingene jeg har fått, er at de er veldig opptatt av å hjelpe, så når noen søker hjelp, legger en til rette for ulike løsninger, men jeg ser at det er en problemstilling.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2021-05-20:
Jeg er enig i viktigheten av å ha et godt tilbud for denne gruppen, men jeg synes representanten gjennom sine innlegg belyser dilemmaene. På den ene siden ønsker vi veldig likeverdige tilbud, og så vet vi at det ikke vil være mulig hvis en også skal ha den nærheten. Det vil også være en ekstrem kostnad hvis en skal pålegge bitte små krisesentre å ha døgnåpent tilbud, jeg tror omfanget blir så stort. Jeg tror det viktige er at en får hjelp når en trenger det. Sånn jeg har forstått tilbudet, er det sånn at hvis en møter en stengt dør, vil det også være mulig å kunne ta kontakt med noen, og de aller fleste har opplegg som gjør at en blir møtt relativt raskt. Men som jeg sier, er flere av disse problemstillingene veldig relevante, og det er krevende dilemmaer, så jeg vil understreke at dette vil følges opp i det arbeidet vi gjør. Jeg sier også at det er ingen enkle svar her for å finne de optimale løsningene.
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2021-05-20:
Jeg ble bedt om å ha et innlegg i stedet for sakens ordfører, Else-May Norderhus. Svalbard er et stort sammenhengende villmarksområde. De urørte naturområdene har stor egenverdi og det er viktig for bevaring av det sårbare biologiske mangfoldet som finnes der. Bevaring av den særegne villmarksnaturen er et av hovedmålene for norsk svalbardpolitikk, og i den sammenheng er det alltid miljøhensynene som skal veie tyngst. Svalbardmiljøloven og annet miljøregelverk er de viktigste virkemidlene for å sikre at aktivitet i området skjer på en måte som ivaretar naturens særegenhet. Denne saken gjelder to endringer i lov om miljøvern på Svalbard. Svalbardmiljøloven regulerer områdevern, naturinngrep og ferdsel, vern av kulturminne, arealplanlegging i bosettinger, lokal forurensning og avfall samt jakt og fiske på Svalbard. Det som nå foreslås av endringer i § 82 a, omhandler et generelt forbud mot bruk av tungolje i hele territorialfarvannet på Svalbard. Denne lovendringen er formet som et forbud mot å bruke eller ha om bord petroleumsbaserte drivstoff med høyere tetthet, viskositet eller stivnepunkt enn det som er tillatt for marin gassolje. Dette vil nå bli gjeldende over hele Svalbard. Forslaget innebærer også at mer miljøvennlige typer drivstoff nå vil bli tillatt. Den andre endringen er endringen i § 51 andre ledd for å gi forskrift om gebyr for behandling av private planforslag, slik det i dag gjøres på land. Begge forslagene får bred støtte i departementets høringer. Jeg viser til at det er en samlet komité som står bak denne tilrådningen.
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2021-05-20:
Gjennom energi- og miljøkomiteens behandling av representantforslagene vedrørende lov om motorisert ferdsel i utmark og vassdrag er det kommet inn mange innspill. Det er også fremmet en rekke forslag underveis i prosessen. Ikke overraskende er det motstridende interesser mellom friluftsinteressene og dem som ønsker en liberalisering av lovverket og økt mulighet for motorisert ferdsel i utmark. Mulighet for å fatte vedtak om motorferdsel er i dag tillagt kommunene. Arbeiderpartiet mener det er et viktig prinsipp at det er kommunene som har ansvaret for å etablere egne løyper for motorferdsel i utmark gjennom plan- og bygningsloven og lov om motorferdsel i utmark. Kommunene skal ha råderett over sine arealer og selv bestemme hvor løypa for snøscooter skal gå, og myndighet til å gi dispensasjon. Snøscooterløyper til rekreasjonskjøring, dispensasjoner til nyttekjøring og næringsaktivitet blir behandlet kommunalt. I mange kommuner ligger det godt til rette for opprettelse av snøscooterløyper. Arbeiderpartiet mener det er viktig at vi har et overordnet regelverk for motorisert ferdsel i utmark. Det er likevel verdt å merke seg at lokalpolitikere har påpekt et økende behov for å se på loven og en revisjon av den. Arbeiderpartiet mener det er naturlig at regelverket utvikler seg i takt med samfunnsutviklingen, der tilgjengelighet, teknologi og hensynet til natur, miljø og dyreliv og hensynet til øvrige næringsinteresser ivaretas. Loven må også ses i sammenheng med øvrig lovverk. Det vil bli en helhetlig avveining mellom ulike interesser, hvor det er avgjørende at konsekvenser av Stortingets vedtak synliggjøres. Derfor mener Arbeiderpartiet at endringer må komme etter åpne demokratiske prosesser, med høringer hvor alle har en mulighet for å komme med innspill i henhold til god forvaltningsskikk. Arbeiderpartiet går derfor ikke inn i alle enkeltforslag som er framlagt, men vil stemme for en gjennomgang og full revisjon av lov om motorferdsel i utmark og vassdrag. Arbeiderpartiet fremmer derfor fellesforslag sammen med Senterpartiet. Forslaget lyder: «Stortinget ber regjeringen fremme forslag om revidering av lov om motorferdsel i utmark og vassdrag med sikte på redusert byråkrati knyttet til praktisering av loven og at loven i større grad samordnes med plan- og bygningsloven slik at kommunene får økt myndighet.» Vi ser at det er to løse forslag i saken. Arbeiderpartiet kommer, om det ikke blir flertall for vårt forslag, til å stemme subsidiært for regjeringspartienes og Fremskrittspartiets forslag nr. 41. Arbeiderpartiet kommer ikke til å støtte løst forslag fra Senterpartiet, nr. 40. Med dette tar jeg opp det forslaget Arbeiderpartiet er en del av.
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2021-05-20:
Jeg vil begynne med å takke komiteen for godt samarbeid i denne saken. Jeg vil også takke for gode innspill fra diverse organisasjoner på vegne av sjø- og elvefiskere, rettighetshavere, organisasjoner, politikere og enkeltpersoner. Engasjementet har vært stort, og det har kommet veldig mange gode innspill. Villaksen er i utgangspunktet fredet, og det er forbudt å fiske etter anadrome laksefisk, men naturmangfoldloven tillater fiske på bestander som har et høstbart overskudd. Det er avgjørende at beskatningen av villaksen er i tråd med bærekraftsprinsippet, og at forvaltningen av bestanden sikres mot overbeskatning. Vitenskapelig råd for lakseforvaltning viser til at de største bestandene stort sett har et høstbart overskudd, og at fiske derfor ikke utgjør noen trussel, men påpeker samtidig at mange av de 400 villaksbestandene i Norge er truet og i fare for å bli beskattet for hardt. I forslag til nye reguleringer av fiske i sjøen av anadrome laksefisk som ble lagt fram av Miljødirektoratet, ble det anbefalt at det ikke lenger ble åpnet opp for fiske med krokgarn i Finnmark, og at det ikke åpnes opp for fiske i kystområdene sør for Finnmark, med noen få unntak. Klima- og miljødepartementet ga Miljødirektoratet i oppdrag å vedta nye regler for fiske etter laks, sjøørret og sjørøye i elv og sjø i tråd med direktoratets innstilling. Arbeiderpartiet vil understreke at laksefiske har vært en del av vår kystkultur så lenge det har vært bosetting langs kysten, og at det fortsatt er en viktig del av næringsgrunnlaget. Sjølaksefisket er for mange både tradisjon, kultur og næring. Sjølaksefisket utgjør en viktig biinntekt for mange yrkesfiskere. Derfor mener Arbeiderpartiet det er avgjørende at et bærekraftig sjølaksefiske beholdes med sine tradisjoner, som en viktig kulturbærer og næring. I forvaltningen av villaksen er det avgjørende med god kunnskap om bestanden og at beslutningene om forvaltning er kunnskapsbasert. Naturmangfoldloven åpner bare opp for fiske på laksebestander som har et høstbart overskudd. Arbeiderpartiet mener Norge har et særskilt ansvar for å forvalte våre villaksbestander i et langsiktig og bærekraftig perspektiv. Samtidig mener vi det er viktig å sikre at retten til fiske ivaretas i et bærekraftig laksefiske både i sjøen og i elvene. For å sikre en bærekraftig høsting er det avgjørende at høstingen skjer ut fra bærekraftige bestander og etter byrdefordelingsprinsippet. Arbeiderpartiet vil ikke støtte nye regler om ikke å åpne opp for fiske med krokgarn i Finnmark i 2021. Arbeiderpartiet tar ellers til etterretning at de øvrige foreslåtte innstrammingene i sjølaksefisket iverksettes for 2021 i lys av bestandsutviklingen for enkelte av villaksstammene. Med det tar jeg opp de forslagene Arbeiderpartiet er en del av.
Runar Sjåstad (Arbeiderpartiet), 2021-05-20:
Jeg reagerer på at man prøver å legge det fram sånn at hvis man kommer med et forbud mot å bruke krokgarn rett før man starter sesongen, er alternativet til det å innføre sterke begrensninger på øvrig fiske. Det synes jeg er et forsøk på et politisk spill og en skremselspropaganda. Jeg har behov for et oppklaringsspørsmål til statsråden. Er det virkelig sånn at hvis man ikke får presset gjennom et krokgarnforbud, går man løs på fisketiden for å straffe de samme fiskerne?
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-05-20:
I dag har eg lyst til å ta fram det litt uparlamentariske ordet «hurra». Mitt hurra er i første rekkje mynta på tungoljeforbodet som no vert innført i heile territorialfarvatnet rundt Svalbard. Eg kunne lett ha avslutta mitt innlegg med dette, for eit slikt hurra bør vera sjølvforklarande, men eg utdjupar gjerne litt. Farvatna rundt Svalbard og polarsirkelen er ekstra sårbare, og føre-var-prinsippet må leggjast til grunn i slike område. Me har no kome så langt i vår kunnskap og ikkje minst teknologiutvikling at alt ligg til rette for at eit slikt forbod vert innført. Dei store naturområda på og rundt Svalbard har stor verdi, og ei ulykke med tungolje kunne ha fått katastrofale utfall og påverka naturen i mange generasjonar framover. Utslepp av olje frå skip er ein av dei største truslane mot økosystema i Arktis. Og sjølv om det er innført eit forbod mot bruk av tungolje i verneområda på Svalbard, er ikkje dette godt nok, all den tid eit oljesøl utanfor verneområda diverre vil påverka verneområda også. Det er svært gledeleg å sjå at det har vore god støtte til forbodet gjennom høyringsinnspela som har kome. Me merkar oss likevel at Rederiforbundet ytrar ein viss skepsis og ønskjer at eit slikt forbod skal setjast i verk gjennom IMO. Samstundes vil eit slikt forbod opna dører for nye drivstoffalternativ, noko som me oppfattar at også Rederiforbundet er pådrivar for å finna gode innretningar til. Departementet legg opp til gode overgangsordningar som gjer at næringstransport får tid til å omstilla seg, men det er likevel ingen tvil om kva som er retninga, og målet står fast. Så vil eg ha eit litt meir moderat hurra til den andre delen av forskriftsendringa, som går på å opna for å kunna gje gebyr for private planframlegg med heimel i plan- og bygningslova. Men all den tid lokalstyret sterkt ønskjer å ha høve til å kunna gje slike gebyr, og sidan me er opptekne av sjølvråderett, tillèt eg meg difor å nikka anerkjennande til at det vert lagt til rette for å kunne gjera dette.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-05-20:
Fleire parti er opptekne av motorferdsel i utmark og vassdrag – gjerne med ulik ståstad og inngang til temaet. Dette gjer seg gjeldande i minst eitt representantframlegg i kvar sesjon. Denne gongen har me ikkje mindre enn to framlegg til handsaming, og eg vil takka komiteen for ein grundig og god gjennomgang av tematikken, med mange framlegg som me har vorte inviterte til å ta stilling til. Motorferdsel i utmark og på vassdrag engasjerer spesielt i to leirar: Det er dei som ønskjer å leggja til rette for meir motorferdsel, og det er dei som ønskjer at når ein ferdast i naturen, ja, då skal ein vera skjerma for motorstøy og farkostar som kan koma på i stor fart, samstundes som det kan uroa dyr, fugleliv og vegetasjon. Det er mogleg å ha forståing for argument frå begge leirar, og for å regulera dette har me motorferdsellova. Samstundes veit me at me har eit langstrekt land, med ulik topografi, ulikt klima, ulike naturtypar, ulik busetnad og ulike behov. Og ettersom motorferdsel er eit gjentakande tema i denne salen, kan det vera nyttig å ta ei grundigare vurdering av om det er eit grunnlag for revidering av nokre av områda i lova. Samstundes ligg det ei anerkjenning av at ein lokalt har inngåande kunnskap om og kjennskap til dei aktuelle forholda i sin kommune, og at det òg handlar om å gje lokaldemokratiet tillit innan gjevne rammer. Stortinget skal ikkje sakshandsama, og me skal heller ikkje leggja opp til å auka byråkrati og til å laga uklare retningslinjer for kommunane, noko det låg an til ville få eit fleirtal i saka i dag, etter framlegg frå Arbeidarpartiet og Senterpartiet. Eg er difor glad for at det ligg føre eit fleirtalsframlegg på bordet i dag som gjer at me kan gjennomføra ein grundig prosess der alle vert høyrde. Det gjer me no gjennom at me får ein grundig gjennomgang av lova, noko som sikrar at det vert demokratiske prosessar, der alle vert høyrde, og som vil belysa saka frå alle sider, også dei som gjerne ikkje har kome fram gjennom den sakshandsaminga me no har hatt i komiteen. Eg ser fram til ein konstruktiv og god debatt som eg vonar vil dreia seg mest om sak, heller enn om kven som har sakseigarskap.
Liv Kari Eskeland (Høyre), 2021-05-20:
Eg har lyst til å visa til argumentasjonen frå Senterpartiet om bruk av plan- og bygningslova. Eg kan berre seia at plan- og bygningslova er bra på mange område, men det ligg ingen automatikk i at bruk av plan- og bygningslova i denne saka i seg sjølv vil gje forenklingar eller auka mynde til kommunane – tvert imot. Det vil gje meir byråkrati, meir uklare retningsliner å jobba etter for kommunane, og dette har statsråden gjort klart uttrykk for i svarbrevet sitt til komiteen og i replikkordskiftet. Ei slik kopling kan opna opp for eit endå meir komplisert regelverk som ikkje heng saman, og som gjer at saksutgreiinga for kommunane vert meir komplisert. Gjennom framlegg til vedtak frå Senterpartiet og Arbeidarpartiet byggjer ein difor opp byråkratiet i staden for å byggja ned mengda av saksarbeid i kommunane. I Høgre ønskjer me å bruka skattepengane våre til tenesteproduksjon, ikkje til papirflytting og lange byråkratiske prosessar som berre fører til frustrasjon og liten reell lokal medverknad. Spørsmålet vert då: Er det ønsket om å kunna utøva ekspropriasjon for å leggja til rette for løyper som ligg til grunn for ei slik kopling? Eller er det ønsket om å leggja betre til rette for innseiingar frå andre statlege organ som ligg til grunn? Forholdet mellom plan- og bygningslova og motorferdselslova vart grundig vurdert i samanheng med innføringa av ordninga med snøscooterløyper i 2014–2015, og samankoplinga vart forkasta etter høyringsrunden. Me ser ikkje at landskapet har endra seg nemneverdig sidan sist dette var på høyring, og Stortinget gjer difor klokast i å røysta ned dette framlegget når me no går til votering. Vidare registrerer eg at SV har konkludert på førehand på utfallet av revideringa. Det har ikkje me.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-20:
Stortinget har til behandling to forslag om endringar i svalbardmiljølova. Det første er eit forslag om å lovfeste eit generelt forbod mot å bruke og ha om bord tungolje i heile territorialfarvatnet på Svalbard. Vi har alt eit slikt forbod i dei store verneområda der. Forslaget no er viktig for å styrkje vernet av det sårbare miljøet på Svalbard mot skade frå oljesøl, og eg er glad for at eit fleirtal i komiteen støttar forslaget. Svalbard er i hovudsak eit stort, samanhengande villmarksområde. Bevaring av Svalbards særeigne villmarksnatur er eitt av hovudmåla for norsk svalbardpolitikk, og politikken legg til grunn at miljøomsyn skal vege tyngst ved konflikt mot andre interesser. Utslepp av olje frå skip vert rekna som ein av dei største truslane mot økosystema i Arktis for lokal aktivitet, og skipsfarten rundt Svalbard har auka raskt i omfang. Svalbard er stort, og ei opprydding vil vere vanskeleg, om i det heile mogleg. Faren for skade på miljøet om det skulle skje eit større oljesøl, er så stor at det er nødvendig med eit regelverk som hindrar bruk av dei mest miljøskadelege drivstofftypane. Dei hørte instansane var i sak positive til forslaget om tungoljeforbod. Nokon meinte òg at reglane burde ha vore strengare enn foreslått. Eit innspel om lengre overgangsordningar er tekne omsyn til. Innspel om å følgje FNs sjøfartsorganisjon IMOs forslag om endringar i MARPOL-konvensjonen er ikkje aktuelt, då det vil gje eit dårlegare vern enn det som er i verneområdet i dag. Vi foreslår eit tungoljeforbod som opnar for bruk av meir miljøvenleg drivstoff i verneområda, som f.eks. LNG eller hydrogen. Samtidig vil vi ikkje tillate bruk av hybridolje, som er godkjend i IMO, og som mindretalet i komiteen tek til orde for. Hybridolje kan vere vel så farleg for miljøet som tungolje ved utslepp i kaldt vatn. Reglane i MARPOL-konvensjonen set minimumskrav og er ikkje til hinder for eit strengare drivstoffkrav på Svalbard. Vi meiner difor at lovforslaget gjev ei god avveging med omsyn til kva som må til for å beskytte miljøet mot skadelege utslepp, samtidig som andre omsyn vert varetekne. Vi foreslår ei overgangsordning for fartøy som går med kol eller stykkgods til eller frå Longyearbyen og Barentsburg, fram til 2024, for å gje desse samfunna litt betre tid til å tilpasse seg. Av omsyn til det sårbare naturmiljøet på Svalbard må overgangsordninga ikkje vere for lang. Det var det første forslaget. Veldig kort om det andre: Det handlar om å gje ein heimel i svalbardmiljølova til å gje forskrift om gebyr for behandling av private planforslag, for å dekkje lokalstyret i Longyearbyens behov for reglar tilsvarande det kommunar har på fastlandet, då omfanget av slike saker aukar. Vi er glad for støtte frå komiteen, og forhåpentlegvis frå Stortinget, også til den endringa.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-20:
Det er jo to Dokument 8-forslag som ligg til grunn for debatten her – eitt frå Senterpartiet og eitt frå Framstegspartiet – og det som går igjen i veldig mange av forslaga som vert fremja der og i salen, er at ein ønskjer kommunal sjølvråderett. Det er bra, det, men då finn eg grunn til å minne om her i starten av innlegget mitt at det allereie i stor grad er kommunane som styrer over motorferdselen i sin kommune. Nettopp fordi dei kjenner områda sine best, er det dei som behandlar søknader og gjev løyve der det er grunnlag for det. Det er også kommunane som fastset snøscooterløyper. Det er openbert at nokon ønskjer at ein skal gå veldig, veldig mykje lenger, litt tilbake til slik det ein gong var, då det var relativt fritt fram, og eg synest då det er godt å minne om at det er ei årsak til at vi har eit nasjonalt regelverk for motorferdsel. Før ein fekk den lova på plass, hadde ein sett ein stadig auke i motorisert ferdsel i utmark, med dei konsekvensane det hadde for natur og friluftsliv. Stortinget ønskte difor å unngå at ein skulle få ein vidare auke i motorferdselen, slik at ulempene kunne reduserast. Lova er frå 1977. Men lova gav kommunane stor fridom til å gje eigne forskrifter om motorferdsel. Samtidig fungerte det ikkje så godt som ein hadde tenkt, for motorferdselen og talet på køyretøy fortsette å auke kraftig også etter at den lova var på plass. Nokre kommunar tolka reglane svært liberalt, nokre av dei meir liberalt enn det var grunnlag for, og det var veldig stor variasjon, ikkje minst, mellom reglane. Difor fekk ein ei nasjonal forskrift i 1988, som gjev nokre felles spelereglar av omsyn til natur og friluftsliv, men også der godt rom for lokalt skjøn. Det er jo ei rekkje forslag her. Framstegspartiet har ei rekkje forslag og ønskjer ei kraftig liberalisering av regelverket i sum, og, så vidt eg kan forstå, at det eigentleg berre skal vere nasjonale reglar i verneområda. Ei slik endring vil oppheve grensa vi har hatt til no, at ein skal leggje til rette for køyring for nytteformål, men at anna køyring skal avgrensast. Eg trur at konsekvensen om dette skulle verte vedteke, vil vere ein veldig kraftig auke i motorferdsel. Det kan ein sjølvsagt ønskje, men eg trur nok det er det som ein må kunne vere einig om at ville skje. Det er klart det har konsekvensar for friluftslivet og for dei som ikkje ønskjer ein slik auke. Eg trur det er verdt å minne Stortinget og oss sjølve om at åtte av ti i Noreg er negative til auka motorferdsel i utmark. Det har med å gjere at det er veldig mange som bruker utmarka, ikkje berre dei som bruker henne med motoriserte køyretøy. I lys av at det er så veldig mange forslag her, og sterke meiningar frå mange parti, er det bra, synest eg, at det ser ut til å samle seg eit fleirtal om eit forslag om å få ein ordentleg gjennomgang og ei revidering av regelverka sett under eitt, der ein tek omsyn til natur og friluftsliv, og der alle får moglegheit til å verte høyrde. Det trur eg er ein god konklusjon på desse sakene, og eg vil sjølvsagt følgje opp det arbeidet samvitsfullt framover viss det skulle verte vedteke i dag.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-20:
Eg vil vel seie at måten både representanten Kjenseth og representanten Haltbrekken formulerte seg på, er innanfor det vi kan seie får vere greitt i ein debatt der det er mange sterke meiningar. Det har også vore relativt friske formuleringar frå andre i denne debatten, bl.a. representanten Borch. Eg tenkjer at det får også vere greitt. Vi toler det. Men så til spørsmålet frå representanten Strifeldt. Med summen av dei mange forslaga som Framstegspartiet legg fram i dag, klarar ikkje eg å sjå det på nokon annan måte enn at det då, i alle fall utanfor verneområda, vil vere meir eller mindre fritt fram, utan nasjonale avgrensingar på bruk av ulike motorkøyretøy i utmark. Om resultatet av det vil verte ei køyring som er roleg og forsvarleg eller fri og vill, vil i så fall tida vise, men at det vil verte meir køyring i eit betydeleg omfang, trur eg heller ikkje representanten vil vere ueinig i. Eg trur tvert imot at det er hensikta med forslaga. Det kan ein sjølvsagt meine, men eg vil ikkje anbefale at ein vedtek dei.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-20:
Eg er klar over at det finst sterke stemmer mange plassar i landet som ønskjer at ein skal kunne køyre veldig mykje meir med snøscooter, med ATV og med andre køyretøy i naturen. Eg tvilar ikkje på at dei finst. Det veit eg tvert imot veldig godt. Om det er slik at store fleirtal av folk rundt omkring i landet vil det, har i alle fall ikkje eg sett nokon målingar som tyder på. Eg tillèt meg nok å tvile på det, for i alle delar av landet møter i alle fall eg folk som er opptekne av både at det skal vere mogleg å nyte natur fritt for motorstøy, og ikkje minst at naturen skal kunne vere i fred frå menneskeleg påverknad. Det er mange område som er viktige for kalving, for hekking og for naturen, der ein betydeleg auke i motorferdsel vil vere veldig forstyrrande. Det trur eg mange meiner, også i bl.a. nordlege delar av landet. Men for å ta spørsmålet: Ja, dersom dette fellesforslaget vert vedteke, vil eg følgje opp det. Då vil eg absolutt leggje opp til ein brei prosess der vi kan få inn mange syn på desse sakene. Det trur eg er viktig – at ein ikkje berre hoppar rett inn på ei rekkje forslag slik det vart lagt opp til i dag, men derimot får ein grundig og forsvarleg prosess.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-20:
Eg er for at ein kan ha lokal påverknad på reglar rundt motorferdsel, og eg er generelt for å styrkje det lokale sjølvstyret. Eg meiner også at innanfor motorferdsel er det grunn til at ein bør ha den typen påverknad, og at ting skal opplevast som byråkratisk, er eg generelt imot. Så ein kan seie at eg har eit opent sinn når det gjeld å sjå kva som er veleigna for auka lokalt sjølvstyre, men eg er for at det også skal vere strenge nasjonale føringar rundt det som er viktige fellesverdiar, at ein tek vare på natur, at ein tek vare på friluftsliv. Det er eg veldig glad for at er vareteke i det forslaget som er felles, og som også Venstre står bak, i motsetning til forslaget frå Senterpartiet og Arbeidarpartiet, som nok låg an til å kunne få fleirtal. Det synest eg er bra. Så synest eg også det ville vore uheldig om ein no skulle begynne å blande dette inn med plan- og bygningsloven. Det ville ikkje gjeve noko mindre byråkrati, for å seie det forsiktig. Eg trur også det vil kunne få ei rekkje uheldige konsekvensar for naturen dersom ein skal begynne å bruke planverktøy til å regulere motorferdsel. Så eg er glad for at det forslaget som no ligg an til å få fleirtal, får det, heller enn det som var alternativet.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-20:
Det er mogleg å bruke ATV eller andre køyretøy for å frakte materiell og utstyr i forbindelse med utmarksnæring også på berrmark. Det krevst for så vidt heller ikkje nokre tungtvegande grunnar. Forskrifta krev at det ein skal gjere, er å køyre langs ein traktorveg, av omsyn til natur. Det har vore nokre saker, inkludert den representanten her viser til, der ein ikkje har traktorveg tilgjengeleg, men der ein likevel ønskjer å bruke ATV og køyre på rein natur, så å seie, til hytta. Det kan ein sjølvsagt meine at ein skal kunne gjere, men eg trur også representanten må erkjenne at det får store konsekvensar for naturen å gjere det. Det er veldig mange som har hytte i Noreg, som er i ein sånn situasjon, og det er ikkje sikkert alle brukar helikopter for å frakte ting dit. Eg veit at det er vanleg å frakte ting inn med snøscooter om vinteren når det er snø, og då er konsekvensane for naturen mindre, f.eks. Så det finst moglegheiter her, men å opne opp for at ein fritt skal kunne køyre til hytter på motoriserte køyretøy om sommaren, med konsekvensane det har for naturen, vil eg ikkje anbefale.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-20:
Svaret er at det kjem an på korleis denne revideringa til slutt vert, for det første føreslått av regjeringa og deretter vedteke i Stortinget. Så det er nok altfor tidleg å svare på det. Men eg vil jo tru at representanten, som eg oppfattar ønskjer at vi skal vekte natur- og friluftsinteresser tungt, er glad for at det er dette forslaget som ligg an til å bli vedteke, heller enn det som var alternativet frå samarbeidspartia til SV – Arbeidarpartiet og Senterpartiet – der ein legg opp til auka sjølvråderett lokalt om motorferdsel, men utan i det heile å nemne omsynet til natur- eller friluftsinteresser, og der plan- og bygningslova skal vere måten å regulere det på. Eg reknar med at representanten frå Sosialistisk Venstreparti ikkje ville ha føretrekt det forslaget, og i så måte burde han finne grunn til å vere glad for at vi no får ein betre prosess der alle relevante omsyn blir varetekne, og der vi har eit nasjonalt regelverk for motorferdsel som regulerer motorferdsel også i framtida.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-20:
Statsråden er nok i stand til å forstå at bak det verbale krumspringet som representanten forsøkte å omformulere spørsmålet sitt med, er spørsmålet eigentleg det same. Så svaret er nok det same som på det førre spørsmålet. Så trur eg då at det er bra at vi no kan få ein ordentleg prosess rundt desse sakene, for som fleire har vore inne på: Ja, det er mange som har eit sterkt engasjement for å få meir motorferdsel i norsk natur, og så er det også mange som er av ei veldig anna oppfatning. Eg trur det er bra, når vi no skal sjå litt på desse reglane i lys av eit sterkt engasjement, at alle får kome til orde. Så eg ser fram til å begynne på den prosessen.
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2021-05-20:
Forslaget frå Senterpartiet og Arbeidarpartiet om at vi skal begynne å blande plan- og bygningslova inn i dette, er eg einig i potensielt vil kunne gjere ting endå meir byråkratisk enn i dag. Og det vil verte eit uoversiktleg regelverk, der det vil vere vanskeleg å vite kva som gjeld, og kva ein skal halde seg til. Eg ønskjer ikkje meir byråkratiske prosessar generelt – heller ikkje rundt motorferdsel. Så trur eg også – og det vil eg leggje til – at å begynne å bruke plan- og bygningslova kan, i tillegg til å gjere det meir byråkratisk, i og for seg også gå hardare utover naturen – litt avhengig av korleis ein legg det opp. Ikkje minst kan det gå utover grunneigarinteresser, for grunneigarane er trass alt dei som kan bestemme om det skal vere motorferdsel på eigedomen deira eller ikkje. Det kan dei seie nei til i dag. Med plan- og bygningslova kan ein eventuelt opne opp for å tenkje ekspropriasjonsrettsleg og ta frå folk den retten. Så generelt vil eg seie det er ein usedvanleg dårleg idé å blande plan- og bygningslova inn i dette. Vi treng ein nasjonal lov om motorferdsel som er enkel å halde seg til og forstå, og som tek vare på både lokal sjølvråderett, natur og friluftslivsinteresser.