Kari Kjønaas Kjos (Fremskrittspartiet), 2014-12-08:
I dag skal vi vedta et meget godt helsebudsjett, som fortsetter arbeidet med å bygge pasientens helsetjeneste. Da budsjettet ble lagt fram, ble det fort klart at mange jublet. Flere så at det ble satset mye og bra. Budsjetthøringen var den mest positive jeg kan huske gjennom mine år i helsekomiteen. Men opposisjonen er ikke fornøyd. Kjersti Toppe og Senterpartiet har uke etter uke det siste året pekt på det de mener er feil og mangler innen helse, og jeg tror hun nå har vært innom absolutt alle de områder som er mulig å finne. Rett før helgen gikk kritikken på psykisk helse i kommunene, og at det nå måtte komme en opptrappingsplan med øremerkede midler. Kritikk av egen politikk er beundringsverdig, og jeg deler Toppes bekymring. Derfor har regjeringen allerede satt i gang arbeidet med en opptrappingsplan for rus og psykisk helse, og allerede i forrige budsjett gjeninnførte vi øremerkede midler til dette. Dette videreføres med en økning i 2015. Dette budsjettet fortsetter også satsingen på kommunepsykologer med en videreføring av tilskudd. Fremskrittspartiet gikk til valg på en styrking av psykisk helse og rus, og dette leverer vi på. Det er sendt krav til sykehusene om at veksten innen rus og psykisk helse skal være større enn for somatikken. Vi har øremerket kjøp av 200 langtids heldøgnsplasser hos private. Veldig mange har allerede fått en ny mulighet, og flere vil komme til. Frivilligheten styrkes også i år. Disse gjør et uvurderlig arbeid og er for veldig mange den eneste tryggheten de har i sin hverdag. Lørdag var jeg med og feiret to år med rusfrihet for en jente på 24 år. Hennes befatning med rus startet da hun var ni år. Gjennom barnevernets system har hun måttet flytte 18 ganger. Hun bruker nå i sin hverdag frivilligheten mye. På lørdag hjalp Retretten henne å lage en fin markering av hennes toårsdag. Uten egen bolig hvor det er plass til å invitere mange mennesker, og uten familie å dele gleden med blir frivilligheten en fantastisk erstatning. Frivillige hos Retretten hadde pyntet og dekket til nydelig langbord, og vi spiste god mat som gjestene hadde med seg. Flere av gjestene bidro med underholdning, og noen holdt tale. Men det var også andre ting som skjedde på denne festen, som rørte mitt hjerte. Jenta hadde invitert ansatte fra stedet hvor hun hadde vært inne til langtidsbehandling. To av disse tok faktisk den lange turen for å dele denne dagen med jenta. Videre har hun på sitt DPS brukt musikkterapi i sin tilfriskning. Også hennes musikkterapeut møtte opp, med sitt lydanlegg og sin gitar. Han kunne fortelle at hans sjef hadde sett litt rart på ham når han spurte om det var greit at han dro på fest med en av sine pasienter. Festen nådde sitt høydepunkt da han spilte og jenta sang. Jeg forventer ikke at alle ansatte skal engasjere seg så personlig i sitt arbeid, men opplevelsen fra lørdag viste meg hvor mange fantastiske mennesker som faktisk jobber innenfor helsetjenesten, og hvor mye det betyr når man yter det lille ekstra. Denne dagen minnet meg om hvor bra ting kan bli når man forener det offentlige, de private og de ideelle. Mitt møte med jentas musikkterapeut og deres opptreden gjorde meg ekstra stolt over at vi i dette budsjettet faktisk har løftet viktigheten av å tenke nytt – ta vare på det som er bra, samtidig som man utvikler tjenesten. Musikk virker som terapi på alle mennesker, brukt på riktig måte kan den til og med erstatte medisiner. Dette budsjettet handler i høyeste grad om å sette pasienten i sentrum, tenke nytt og øke kvaliteten. 15,4 mill. kr bevilges for å legge til rette for at kommunene kan starte opp kompetansetiltak, samt komme i gang med nybrotts- og utviklingsarbeid ut fra lokale forutsetninger og behov. Også Audun Lysbakken og SV har hatt mange utspill i media om mangler i helsevesenet. Nå, sist ut, ville SV forby at eldre syke mennesker skulle dele dobbeltrom på sykehjem mot sin vilje. Til ANB sier Lysbakken at det må være en fallitterklæring og et mageplask for et parti som har lovet en verdig og god eldreomsorg, at kommunene tjener på å tvinge folk på dobbeltrom. Lysbakken er tydeligvis ikke klar over at det alltid har vært veldig økonomisk lønnsomt å fortette, som enkelte kommuner har valgt å kalle denne tvangen. Det er nettopp på grunn av dette at vi reduserer denne lønnsomheten betraktelig. Det var altså SVs politikk som gjorde det økonomisk eksklusivt å drifte med økt bruk av dobbeltrom. Men det som er ille med SVs forslag, er at det kan synes som om SV ikke har forstått at vi mangler sykehjemsplasser i Norge. Jeg grøsser ved tanken på hvilke konsekvenser et slikt forbud kan få for enkeltmennesker som er helt avhengig av heldøgns pleie og omsorg. Man har ikke ønsket å finne ut hvor mange plasser som mangler, men at det mangler veldig mange, trodde jeg vi var enige om. Også dette har Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen tatt tak i. Tidligere hadde kommunene ikke lov til å føre ventelister. Dette har vi opphevet og snudd på hodet. Nå krever vi å vite hvor mange som venter. Først da kan vi få skikkelig innsyn i det reelle behovet og planlegge realistisk ut fra det. Vi har økt tilskuddene betydelig, og dette har allerede gitt resultater. Vi opplever nå at det er søkt om tilskudd på 500 flere plasser gjennom årets første ti måneder sammenlignet med hele fjoråret. Dette er positivt, særlig med tanke på at det ble mindre enn 600 nye plasser gjennom åtte år. Dette viser at nivået på tilskuddet betyr noe. 2 500 nye søknader legges det opp til i 2015. Regjeringen har derfor påbegynt arbeidet med tanke på å innføre en rettighetsfesting av heldøgns pleie og omsorg. Fremskrittspartiet har i årevis pekt på at det blir feil når storting og regjering lover bedre eldreomsorg, så lenge dette er kommunens ansvar. Fremskrittspartiet har vært alene om å mene at staten skal ta et større ansvar. Men nå er vi i gang med å gjøre nettopp det. Økte midler til kompetanseheving og tilskudd til musikkterapi og ledelsesutvikling er foreslått med statlige føringer og midler. Vi vil ta et større ansvar for å hjelpe kommunene på veien. Budsjettet inneholder 30 mill. kr til å utvikle et samlet helseregister for de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Dette vil gi mer kunnskap og åpenhet om kvaliteten på omsorgstjenesten. I tillegg er arbeidet med Demensplan 2020 i gang. Pasienter og pårørende skal delta aktivt i dette arbeidet. Men kanskje enda viktigere er vårt prøveprosjekt med enkeltkommuner som skal få være med og teste ut statlig finansiering av hele omsorgen. Det gleder meg at så mange kommuner allerede før de vet hva dette vil innebære, har gitt beskjed om at de ønsker å være med. Torgeir Micaelsen og Arbeiderpartiet har vært litt mer forsiktig i sin kritikk av helsetjenestene. De har forstått at kritikken tross alt faller tilbake på dem selv. Micaelsen har i flere debatter erkjent at de ikke gjorde nok, og har innsett at de ikke kom i mål. Arbeiderpartiet har hatt hovedfokus på sykehusene. Det er bra, for her er det mye å ta tak i. Vi har nå klart å legge fram to sykehusbudsjett som samlet legger til rette for en høyere vekst i pasientbehandlingen, sammenlignet med det de rød-grønne fikk vedtatt gjennom sine åtte år. Ventetidene skal ned, og antall personer som venter, skal reduseres, samtidig som det fokuseres mer på kvalitet, sikkerhet og valgfrihet. Hovedgrepet kommer med den nasjonale helse- og sykehusplanen og med påfølgende nedlegging av helseregionene. Men i mellomtiden gjøres det flere grep: en rekordvekst i pasientbehandling, innføring av fritt behandlingsvalg, økt ISF-andel, oppheving av behandlingstaket, gjeninnføring av «den gylne regel», gjøre det enklere og rimeligere å inngå leieavtaler både for bygg og utstyr og avbyråkratisering. Arbeidet vi startet opp for inneværende år, har allerede vist resultater. Ved utgangen av andre tertial var det 10 300 færre som ventet på en innkalling til et sykehus enn på samme tid i fjor. På denne måten kan vi motvirke det todelte helsevesenet som vi har opplevd de siste årene. I 2005 sto et flertall bak å øke bagatellgrensen for forhåndsgodkjent refusjon av legemidler. Dette ble ikke fulgt opp av forrige regjering, og grensen på 5 mill. kr har således stått stille i mange år. Dette har vært et stort hinder for å få på plass flere nye og innovative legemidler til pasientenes beste. Nå kan mange pasientgrupper juble. Regjeringen femdobler i dette budsjettet bagatellgrensen, som dermed øker fra 5 mill. kr til 25 mill. kr. Fremskrittspartiet har gjennom flere år sammen med Venstre, Høyre og Kristelig Folkeparti stått alene om å løfte temaet omsorg og lindrende behandling ved livets slutt samt oppfølging av alvorlig syke og døende barn. Det er derfor med stor glede at disse partiene fremmer dette særskilt nå, selv om vi venter på en egen rapport om temaet. I dette budsjettet har disse partier foreslått en del slike tiltak. Blant annet har vi foreslått midler til Gatehospitalet med tanke på opprettelse av tre palliative plasser til behandling av rusavhengige. Imidlertid har beløpet falt ut av teksten. Det foreslås derfor konkret at 2,5 mill. kr øremerkede midler går til dette tiltaket under kap. 765 post 72.