Åse Gunhild Woie Duesund (Kristelig Folkeparti), 1999-12-14:
Norge starter det nye årtusen med å bruke nesten 180 milliarder kr til helse- og sosialtjenester. 85 pst. av disse kan tilskrives folketrygden, som er det bærende element og vår sikkerhet for at alle skal sikres inntekt i en vanskelig situasjon. Folketrygden skal fortsatt bidra til hjelp til selvhjelp med sikte på at den enkelte skal kunne forsørge seg selv og klare seg best mulig til daglig. Kristelig Folkeparti støtter intensjonen om ordninger som er mer fleksible og tilpasset hver enkelts behov. Det skal lønne seg å være i arbeid, enten man er delvis ufør eller nærmer seg slutten av en yrkeskarriere. Det er bekymringsfullt at sykefraværet øker både i offentlig og privat sektor, og at økningen er størst for kvinner. I NOU 1999:13, Kvinners helse i Norge, fremgår det at en stor andel av kvinners sykefravær skyldes plager i forbindelse med svangerskap. Det er ingen sykdom å være gravid. Kristelig Folkeparti synes Regjeringen bør vurdere om arbeidsfravær i forbindelse med svangerskap og fødsel bør registreres på en annen måte enn ordinært sykefravær. Samtidig er jeg overbevist om at en kan redusere sykefraværet med å tilpasse arbeidsplassene bedre til dem som arbeider der. Dette gjelder generelt og er en bra måte å forebygge sykdom og lidelse på. Arbeidet med å forbedre de funksjonshemmedes kår er inne i en god periode. Endelig er alle trygdekontor tilgjengelig for rullestolbrukere. Staten bør være et forbilde i å nå satsingsområdene i handlingsplanen for funksjonshemmede. Det er positivt at stadig flere unge skrives ut fra aldersinstitusjoner. En må følge nøye med på at de nye botilbudene fremmer en selvstendig livsform for brukerne. Senere i kveld skal vi vedta å lovfeste brukerstyrt personlig assistanse. 10 mill. kr ekstra neste år fører til at 700 brukere får hjelp til selv å bestemme over sin hverdag. Eldresatsingen er i rute når det gjelder økt bemanning og antall omsorgs- og sykehjemsplasser. Kommunene har greid å nå målet om ca. 3 000 nye helsearbeidere i år. Opptrappingsplanen innen psykiatri krever nesten 10 000 nye årsverk i løpet av planperioden. I tillegg krever fastlegeordningen som skal tre i kraft til neste år, et betydelig antall leger. Regjeringen har satt i gang rekrutteringstiltak for kommuner med stor legemangel. Jeg nevner bl.a. bedre veiledning for turnuskandidater, samarbeid om legevakt, bedre vikarordninger og mulighet for å nedskrive studielånet over fem år, slik at beløpet det siste året blir betydelig større enn de fire foregående år. Utdanningen av leger øker, og et viktig bidrag er at SiA igjen får oppgaver innen klinisk utdanning. 15 studenter skal tas opp til høsten samtidig som en kjøper færre studieplasser i utlandet. Det er riktig at en rik oljenasjon som Norge tar hovedansvar for utdanningen selv. Det trengs fagfolk og tilgang på pasienter når utdanningen på SiA åpner. Som representant for Sørlandet mener jeg det er viktig for landsdelen at vi blir inkludert i den videre utdanningen. Vi har stor kompetanse. Bare ved sentralsykehuset i Aust-Agder har 14 av legene doktorgrad! For oss er det viktig å beholde dyktige leger i landsdelen samtidig som arbeidet deres ville bli mer spennende og attraktivt om de fikk være mer med i medisinerutdanningen. Ute i distriktene kan studentene møte vanlige pasienter, som de fleste vil møte igjen som ferdige leger. Jeg tror det er viktig at en samarbeider og utnytter hverandre positivt. Sykehusene våre behandler stadig flere pasienter, og mange utskrives til rehabilitering og etterbehandling ved private opptreningsinstitusjoner. Under høringen kom det fram at høye egenandeler kan føre til at personer sier nei til slike treningsmuligheter. Under budsjettforliket med Arbeiderpartiet er bidragssatsene til opptreningsinstitusjoner økt med 20 mill. kr, slik at pasientens egenandel blir lavere enn i dag. Det er viktig at økonomien ikke hindrer medisinsk behandling, slik at flere personer får nødvendig attførings- og rehabiliteringstilbud.