trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Jeg mener det ikke er det. Jeg mener det er forskjell på at en kommune eller et kommunestyre skal sitte og detaljregulere, og at man har det overordnede ansvaret for en pedagogisk virksomhet, som barnehagen også er. Det overordnede ansvaret har man også i skolen, f.eks., og det er et ansvar jeg mener er viktig å hjemle i lov. Jeg mener også at dette er viktig: Selv om det er mye god læring i barnehagen i dag, er det for stor forskjell mellom barnehagene, og det er for mange barn som desperat trenger hjelp, men som ikke får det, rett og slett fordi vi ikke oppdager dem. Når det er sagt, vil jeg gjenta at det jo er en grunn til at man sender ting på høring. Det er for å få belyst et spørsmål, få belyst innvendinger mot det, få belyst om forståelsen – bl.a. lovforståelsen – deles av alle i sektoren. Vi har fått inn en rekke høringsforslag. Noen er positive – f.eks. er KS positive, de store private barnehagene er positive. Noen er negative – f.eks. Utdanningsforbundet, som er nevnt, som organiserer veldig mange av barnehagelærerne. Disse skal vi også lytte til, før vi leverer et endelig forslag til Stortinget.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Statsråden overkjører ikke Datatilsynet. Det er en høringsmyndighet, og de gjør i denne saken det som er jobben deres, nemlig å påpeke personvernsiden av denne saken. Utgangspunktet var at det var behov for en opprydding, nettopp fordi det har vært dårlig forankret i lov. Dermed har det også vært en veldig sprikende praksis rundt behandlingen av personvernopplysninger i barnehagen. Det har bl.a. Datatilsynet påpekt flere ganger. Det departementet har foreslått, er å hjemle dette tydelig i lov. Så har vurderingen fra departementet vært at den dokumentasjonen som dreier seg om barnehagens kjernevirksomhet, er det ikke nødvendig å be foreldrene eksplisitt om å godkjenne. Jeg må da minne om hva det er: Det er f.eks. å følge barnets språkutvikling, følge med på om barnet fungerer sammen med andre barn, og både kunne dele det med andre ansatte, i et faglig fellesskap, og kunne sette inn tiltak for å følge det opp. Men også her tar vi selvfølgelig høringsrunden alvorlig, og vi kommer til å se godt på innspillene før vi sender et forslag til Stortinget.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Tusen takk for spørsmålet. Jeg synes det er veldig gode og veldig relevante spørsmål også. Det er helt åpenbart at her vil det også kunne være veldig sensitiv informasjon. En ting er om type språkutvikling, men også om f.eks. et barns egenskaper, om du er sjenert, har problemer med å være sammen med andre barn og den type ting. Jeg mener at disse to tingene henger litt sammen. En av nøklene her er at man hjemler ansvaret klart også hos barnehageeier, og når barnehageeier har det overordnede ansvaret, ikke det detaljregulerende ansvaret, for den pedagogiske virksomheten i en barnehage, er det også kommunen som barnehageeier som har ansvaret for personopplysningene. Man kan se for seg at hvis man hjemlet det motsatte, nemlig at det bare var hver enkelt barnehage som hadde ansvaret, så måtte også hver enkelt barnehage selv sørge for å håndtere personopplysningene innenfor loven. Det tror jeg ville vært en situasjon hvor det ble vanskeligere å ivareta viktige personvernhensyn enn hvis man hjemler det klart hos barnehageeier.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Kjernen i dette er det samme som jeg kom tilbake til ved et par av spørsmålene, nemlig at vår vurdering er at dette er hjemling av det som allerede er ikke bare praksis, men allerede er rettstilstanden – for å bruke det uttrykket – i norske barnehager. Det er hjemlet i forskrifter, og det er hjemlet i rammeplanen for barnehagevirksomheter. Observasjon og dokumentasjon er det litt viktig å skille. Det kan være alt fra den daglige observasjonen som kyndige, gode barnehagelærere gjør av barna, til den type kartlegging man setter inn for de barna som man mistenker trenger ekstra oppfølging, og resultatene av det. Og så er det forskjellig praksis fra barnehage til barnehage. Men barnehagene har jo i utgangspunktet et ganske bredt ansvar for barna, og her er dokumentasjonsplikten etter vår vurdering å innbefatte både språklig utvikling og andre typer observasjoner av f.eks. hvordan barna fungerer sosialt.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Jeg er enig i at dette er en vanskelig diskusjon, og det er en del dilemmaer her. Men jeg vil bare slå fast at i de fleste barnehager bruker man i dag kartleggingsverktøy, og det er ingen motstand mot det, at man av og til også trenger hjelp av litt mer systematiserte kartleggingsverktøy. For å ta et scenario: La oss si at en barnehage etter lang observasjon har sett at en av 5-åringene i barnehagen rett og slett ikke lærer seg norsk godt nok, og at en ønsker å finne ut mer om det, og så går de til foreldrene og spør: Vi mener at dette er det eneste faglige forsvarlige hvis din gutt skal være rustet for skolen. Så sier foreldrene nei. Den muligheten kan man argumentere for at man skal ha i barnehagen, fordi det er et frivillig tilbud, men man har jo åpenbart ikke den muligheten i skolen. Man kan f.eks. ikke si nei til å delta i en kartleggingsprøve fordi man ikke ønsker det, i 1. trinn. Hvorfor? Fordi vi er opptatt av å finne de barna som trenger hjelp, og å følge dem opp.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Det var en av de aller viktigste satsingene i det budsjettet som regjeringen la frem. Jeg har ofte sagt at vi har nesten doblet tiltakene for å fremme kvaliteten i barnehagen, men hvis man går inn på hva de midlene er, så er det nettopp knyttet til dette. Det er knyttet til å la flere som har fagbrev, få ta barnehagelærerutdanning, aller helst basert på at de er på arbeidsplassen fortsatt, at flere med barnehagelærerutdanning kan få hevet kompetansen sin, kvaliteten sin, gjennom videreutdanning – styrerutdanning for pedagogiske ledere, pedagogisk virksomhet – at flere av de ufaglærte skal få en sjanse til å ta fagbrev. Alt dette ligger inne i den kvalitetspotten som flertallspartiene på Stortinget nå har gitt i budsjettet i 2015. Så er jeg veldig opptatt av språksituasjonen og språkutviklingen i barnehagen. Det står i regjeringserklæringen at man ønsker å ha en type kompetansekrav, et språkkrav til de ansatte i barnehagen, og det er vi nå i gang med å undersøke, for dette reiser også noen juridiske problemstillinger. Men jeg mener ambisjonen må være at alle som jobber i barnehagen, skal snakke godt norsk, og at det også er til det beste for barna.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Jeg vil først advare litt mot den kategoriske omtalen av de private barnehagene som representanten har, hvor hun nærmest beskriver de private barnehagene som generelt dårligere på både bemanning og annet enn de offentlige barnehagene. Veldig mange av de private barnehagene har høyere bemanning enn de offentlige. De har generelt høy foreldretilfredshet, og det er store forskjeller når det gjelder hva slags pensjonsordninger de har for sine ansatte. Så det er viktig ikke å omtale hele den private barnehagesektoren som om alle er like og har f.eks. det samme pensjonssystemet. Jeg og regjeringen mener fortsatt at likebehandling mellom offentlige og private barnehager er målet. Vi tok et steg i den retningen i fjor, men vi har ikke tatt det neste steget i år, og det er fordi det er naturlig å se likebehandling i sammenheng med det problemkomplekset som representanten Aasrud tar opp. Derfor har vi sagt at vi trenger en gjennomgang av hele finansieringssystemet for barnehagene. Det er et arbeid som nå er i gang. Da må man vurdere likebehandling, man må se på eventuelle kostnader knyttet til forskjellig kostnadsnivå, og man må også se på at private barnehager f.eks. ikke får kapitaltilskudd og på den måten henger etter. Jeg tror det er fornuftig. Representanten Aasrud har flere ganger nærmest kritisert meg for at vi har ønsket å likebehandle private og offentlige barnehager. Da må jeg også i dag minne om at det var en formulering og et mål som den forrige regjeringen hadde, og som nærmest et tverrpolitisk miljø sto bak. Jeg er enig i at det nå kan være på tide med en helhetlig gjennomgang, men målet er selvfølgelig at vi skal ha mest mulig lik behandling og god kvalitet på de private og de offentlige barnehagene.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Jeg mener at nettopp hvis man er opptatt av at man skal kunne ha enda bedre bemanning i de private barnehagene som ikke har høy nok bemanning i dag, er det viktig å ta enda et steg mot likebehandling. Så mener jeg at det er bra at representanten tar opp en stor diskusjon om barnehagefinansieringen. Jeg har sagt flere ganger at jeg er enig i at det er et problemkompleks som vi er nødt til å gå inn i. Det jeg synes er merkelig, er at representanten gjentatte ganger forsøker å være høy og mørk i diskusjonen, som om det plutselig etter at Arbeiderpartiet gikk ut av regjering, er greit bare å slå en strek over hva man gjorde de foregående åtte årene. Da er det verdt å minne om at dette var en politisk ambisjon som den rød-grønne regjeringen hadde, og man bevilget midler til likebehandling med det samme systemet som er i dag. Det gjorde vi også i 2014. Men nå har vi sagt at vi vil gå gjennom hele systemet og se alt i sammenheng, både der vi vet at de private barnehagene får mindre, og der noen, bl.a. Telemarksforsking, har ment at de får mer.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Jeg forstår veldig godt at denne saken vekker engasjement hos mange, spesielt i Finnmark. Det er et felles ønske om å engasjere Russland, men akkurat nå er vi ikke i en normalsituasjon når det gjelder forholdet til Russland. I oktober 2014 mottok Forsvarsstaben to anmodninger fra den russiske ambassaden. Det ble bedt om norsk bistand til å organisere leteaksjoner for å søke etter et flyvrak utenfor Berlevåg samt reise et minnesmerke og gjennomføre en norsk-russisk seremoni for å hedre falne marinesoldater fra Nordflåten. Anmodningene ble sendt til Forsvarsstaben. Det ble lagt til grunn at et positivt svar ville innebære et militært samarbeid mellom Russland og Norge. Regjeringen besluttet før jul å suspendere det bilaterale, militære samarbeidet med Russland ut 2015. Det ble derfor ikke ansett som aktuelt å innlede nye militære samarbeidsprosjekter. Beslutningen ble fattet i Forsvarsdepartementet og ble meddelt den russiske ambassaden i brevs form av Forsvarsstaben i desember. I debatten om saken så langt har det vært stort fokus på å heve flyet. Jeg vil understreke at før dette kan bli en realitet, må det gjennomføres omfattende søk for å se om det er mulig å lokalisere vraket. Etter så lang tid vil dette trolig være vanskelig. Jeg vil gjøre oppmerksom på at den ytre delen av Tanafjorden ble grundig undersøkt etter Mehamn-ulykken i 1982. Dersom flyet fortsatt hadde vært intakt, ville det med stor sannsynlighet ha blitt funnet. Vi vil imidlertid ikke utelukke at det vil kunne være aktuelt for norske myndigheter å gjøre nye søk i dette området i fremtiden. Når det gjelder spørsmålet om et minnesmerke og en norsk-russisk minneseremoni for å hedre marinesoldatene som falt under krigen, markerte vi i oktober 2014, sammen med Russland, 70-årsjubileet for frigjøringen av Finnmark. Kongen, statsministeren og utenriksministeren, samt den russiske utenriksministeren, var til stede. Dette var en viktig anledning for å hedre de russiske krigsveteranene og viste at vi ikke har glemt det store offeret som ble gjort på russisk side under krigen. Igjen: Jeg forstår at disse sakene vekker engasjement. Det er likevel vår vurdering at det ikke er tiden for å imøtekomme disse anmodningene nå.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
Det blir litt vanskelig for meg å spekulere i hvordan den russiske presseattacheen har fått et bestemt inntrykk. Jeg kan egentlig bare vise til mitt svar, nemlig at det ble bedt om norsk bistand til å organisere leteaksjoner for å søke etter et flyvrak, og at det ble sendt til Forsvarsstaben, og at det ble lagt til grunn i vurderingen at et positivt svar ville innebære et militært samarbeid mellom Russland og Norge. Gitt den situasjonen som er nå, som en følge av situasjonen i Ukraina, så var det ikke i tråd med regjeringens beslutning om å suspendere det bilaterale militære samarbeidet med Russland ut 2015. Så det er regjeringens begrunnelse.
Torbjørn Røe Isaksen (Høyre), 2015-01-28:
All den tid anmodningene ble sendt til Forsvarsstaben, er det naturlig å behandle anmodningene i tråd med det. Så vil jeg igjen bare understreke at vi ikke har utelukket at det kan være aktuelt for norske myndigheter å gjøre nye søk i det aktuelle området i fremtiden. Jeg har også stor forståelse for det lokale engasjementet som har kommet til uttrykk i saken. Det skyldes nettopp den felles historien vi har med Russland, ikke minst opplevelsene under krigen og den viktige rollen som russiske soldater spilte, særlig i Finnmark – og frigjøringen av Finnmark – under krigen. Spørsmålet om bruk av sivile og eventuelt private aktører for å gjennomføre et søk har ikke vært ansett som relevant, fordi anmodningen ble rettet direkte til Forsvaret.
Stein Erik Lauvås (Arbeiderpartiet), 2015-01-28:
Mitt oppfølgingsspørsmål går til Sanner. Jeg har bare lyst til å si at det er et veldig viktig spørsmål som Kristelig Folkeparti her tar opp. Vi ser jo at det er kommunene som på en måte sitter med noe av hovedutfordringen her, med tanke på hvordan man nå går inn og bekjemper radikaliseringsmiljøene, for å kalle det det, og jeg kunne tenke meg å spørre statsråden om han nå har noen gode tanker om hvordan vi kan hjelpe kommunene i den viktige kampen de må gjøre mot radikalisering?
Ola Elvestuen (Venstre), 2015-01-28:
Antisemittismen har en lang og stygg historie i Europa, og Holocaust må aldri glemmes. Når det gjelder den gryende antisemittismen som nå også vokser fram i Europa, er det viktig å bekjempe den med handlingsplaner. Skolen er spesielt viktig. Men med den trusselen som faktisk også er der, er det viktig at jøder kjenner trygghet i utøvelsen av sin tro. Når det gjelder ordninger omkring f.eks. synagogen her i Oslo, har det vært noen midlertidige sikkerhetstiltak gjennom mange år. Det er utarbeidet mer permanente løsninger og planer. Da blir mitt spørsmål: Vil statsråden bidra også i sin handlingsplan til at vi kan få på plass mer permanente løsninger som ser bedre ut, men som samtidig har den samme funksjon som de midlertidige? Og kan han også bidra til andre sider ved utøvelsen f.eks. ved Jødisk Museum, for å se om man kan få en utvidelse av sine lokaler?
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2015-01-28:
Rapporten «Antisemittisme i Norge? Den norske befolkningens holdninger til jøder og andre minoriteter» ble lagt fram våren 2012 og viser skremmende høye tall for antisemittisme. Å bekjempe dette er et ansvar som aldri kan bli sektorisert – det må jobbes på mange felt. Den rød-grønne regjeringa koordinerte dette arbeidet bl.a. gjennom handlingsplanen for å fremme likestilling og hindre etnisk diskriminering, samtidig som den daværende kunnskapsminister, Kristin Halvorsen, satte i gang ulike tiltak for å motvirke antisemittisme i skolen. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvilke konkrete tiltak gjennomfører regjeringa nå for å sikre at arbeidet mot antisemittisme ikke blir sektorisert, og at alle relevante departementer blir ansvarliggjort og bidrar i dette arbeidet?
Aud Herbjørg Kvalvik (Sosialistisk Venstreparti), 2015-01-28:
Kunnskapsministeren har understreket betydningen av foreldremedvirkning i barnehagen. Nå foreslår han å redusere foreldres innflytelse ved å kutte ut kravet om foreldresamtykke ved kartlegging av barnas ferdigheter. Datatilsynet sier dette i sin høringsuttalelse: «Personvern handler om integritet og selvbestemmelse, og vi mener deler av Kunnskapsdepartementets endringsforslag svekker barnas personvern og foresattes rett til å ivareta barnas interesser.» Videre: «Etter vårt syn er ikke dette en presisering av gjeldende rett, men tvert i mot en radikal utvidelse og omdefinering av hva barnehagenes arbeid med dokumentasjon og vurdering består av.» Spørsmålet mitt blir derfor: Er statsråden villig til å overkjøre Datatilsynets vurderinger for å legge til rette for massekartlegging av barnehagene uten foreldrenes samtykke?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-01-28:
Jeg har et spørsmål til kunnskapsministeren. Det nærmer seg fristen for universitetene og høgskolene til å melde tilbake til Kunnskapsdepartementet om – og i tilfelle med hvem – de ønsker å fusjonere. Vi vet at det er flere som venter spent på hva styret i NTNU gjør, bl.a. i dag, og også styret i Sogn og Fjordane. Det er flere institusjoner som har konkludert med at de vil være best tjent med å fortsette alene. Etter at han først har invitert alle institusjoner til å vurdere hva de er best tjent med, og eventuelt finne seg en partner å fusjonere med, kan vi i flere oppslag i media lese at kunnskapsministeren varsler at han ikke er fremmed for å bruke tvang, og slå sammen høgskoler som ikke er enig med ham og regjeringa: «(…) jeg er ikke uvillig til å gjøre vedtak om strukturendringer hvis det trengs.» (…) At statsråden senest i går reiste på hastebesøk til Høgskulen i Sogn og Fjordane, før de skulle ha styremøtet sitt i dag, gir inntrykk av at også høgskolen der skulle prates på plass. Da sentraliseringsreformen ble lansert i fjor, kritiserte vi statsråden for å starte arbeidet bak fram. Det er ganske oppsiktsvekkende, synes vi, at regjeringa starter en storstilt, gjennomgripende reform uten først å definere hva det er en vil, og hva som er formålet. Siden statsråden ikke har sagt noe om hva han mener med kvalitet – annet enn at det iallfall er noe som er veldig stort, har jeg skjønt – spør jeg derfor: Kan statsråden garantere at han vil respektere den enkelte institusjons egne vurderinger, eller vil regjeringa tvinge igjennom sammenslåinger?
Anne Tingelstad Wøien (Senterpartiet), 2015-01-28:
Jeg vil takke statsråden for svaret. Da kan vi altså konstatere at det også ved denne reformen vil være bruk av tvang: Vi åpner for en åpen prosess, og hvis dere gjør som vi mener, er det riktig, hvis ikke tvinger vi dere sammen. Vi er bekymret for grunnlaget for denne reformen, og at den vil svekke både universitetenes og høgskolenes samfunnsoppdrag. Det virker som om regjeringa er i ferd med å snuble i sine egne ambisjoner inn mot at stortingsmeldinga skal framlegges. Det er ønske om at alle institusjoner heretter skal jage etter internasjonale forskningsmidler og utføre fremragende forskning i verdenstoppen. Det virker som om det er viktigere enn å sikre at hele landet får kvalifiserte barnehagelærere, lærere, sykepleiere og ingeniører og dermed sikre behovene til regionalt arbeids- og næringsliv. Jeg har lyst til å spørre: Tror statsråden at kvaliteten i sykepleierutdanninga og tilgangen på sykepleiere i innlandet vil bli høyere dersom Høgskolen i Gjøvik blir slått sammen med NTNU i Trondheim, og vil kvaliteten i Sogndal bli bedre dersom ledelsen flyttes til Bergen?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-01-28:
Eg håpar at statsråden hadde ein hyggjeleg dag i Sogndal, der eg skjønar det var både lukka og opne møte. Fusjonane vert no pressa fram utan at ein politisk har fått drøfta i denne salen verken mål eller meining med slike strukturendringar. Senterpartiet meiner det er uheldig at statsråden og regjeringa slik tvingar fram ei sentralisering av universitet og høgskular. Me ynskjer oss ei politisk drøfting av strukturen i høgare utdanning i Stortinget før alt vert låst, og ikkje minst ein debatt om føremålet. Slik ein tenkjer no, ser det ut til at ein skal presse alt inn i same form, og då risikerer ein at det vert verken fugl eller fisk, at verken universiteta får utvikle seg til å verte best i framifrå forsking og internasjonalisering, eller at høgskulane får vareta sitt samfunnsoppdrag på den beste måten. Mitt spørsmål er: Vil statsråden leggje til rette for at Stortinget får drøfte denne saka før alle strukturendringane er vedtekne?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-01-28:
Forsking på studiekvaliteten ved ulike institusjonar i Noreg gjev i dag ikkje grunnlag for å seie at studiekvaliteten er avhengig av korkje institusjonane sin storleik eller kvar i landet dei ligg. Samstundes ser me at ein del mindre institusjonar, m.a. Høgskulen i Sogn og Fjordane, som vart nemnd før i dag, har mellom dei mest nøgde studentane i landet, og dei tilbyr studiar av høg kvalitet. Likevel prøver kunnskapsministeren å presse Høgskulen i Sogn og Fjordane til å bli ein satellittcampus for ein annan institusjon. Kva meiner kunnskapsministeren vil verte betre med studentvelferda og studiekvaliteten ved Høgskulen i Sogn og Fjordane ved at ein ikkje lenger skal vere ein sjølvstendig høgskule, og kvifor vert dette betre ved ei samanslåing?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-01-28:
«I Nasjonal transportplan er det føresett at utbygging av E16 over Filefjell skjer samanhengande. For å halde framdrifta i prosjektet er det i handlingsprogrammet lagt inn 50 mill. kr til oppstart av strekninga E16 Øye–Eidsbru i 2015. I regjeringa sitt budsjett er det derimot kutta 55 mill. kr til E16 Filefjell, noko som ifølgje Statens vegvesen gjer at ein ikkje har midlar til å starte prosjektet og dermed halde framdrifta. Kva er dei faglege årsakene til kuttframlegget, og kan statsråden garantere at dette ikkje vil føre til forseinkingar i utbygginga?»
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-01-28:
Eg er kjend med at forslaget om å ta ut midlane kom frå partiet Venstre, men statsråden har vel òg moglegheit, om statsråden ville, til å kome med andre forslag. Men eg skal ikkje gå inn i dei forhandlingane. I avisa Valdres 27. januar kan ein lese at det er stopp for E16 Øye–Eidsbru: «Vegvesenet stoppar grunnervervet etter at 55 millionar vart trekt tilbake.» Avisa har prøvd å få svar i Samferdselsdepartementet på om stoppen i grunnervervet er mellombels eller om departementet har tenkt å skrinleggje utbygginga, men ingen har kunna gi noko svar før avisa gjekk i trykken. Kan statsråden gi eit svar på kva som er årsaka til at grunnervervet er stansa, og på om ein vil ta opp att dette arbeidet?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-01-28:
Det er jo ei pussig vinkling frå statsråden når han seier at dei vert tvinga til å kutte 55 mill. kr. Alternativet er sjølvsagt å finne friske midlar. Det har både eg og andre tidlegare statsrådar vore med og gjort i mange ulike samanhengar når ein har fått ønske på bordet om å styrkje eit område. Eg er heilt einig i at jernbana må styrkjast, men det skal ikkje gå på kostnad av veg. Det overraskar meg at Framstegspartiet av alle sit og kuttar så grovt i eit vegprosjekt – det partiet som framfor alle har kritisert oss tidlegare for å vere for smålåtne. Dette er smålåte, og det som vert sagt av statsråden i dag, er oppsiktsvekkjande defensivt med tanke på hans eiga rolle og regjeringa si rolle som pådrivar for vegutbygging i dette landet. Så mitt spørsmål er igjen: Vil statsråden sikre at det kjem eit anbod ut, og at det ikkje vert forseinkingar i forhold til det som ligg i Nasjonal transportplan for E16 over Filefjell?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-01-28:
«ABC-nyheiter skreiv laurdag 17. januar at den russiske ambassaden i fjor bad om hjelp til å få heva fire omkomne krigsheltar frå eit flyvrak i havet utanfor Berlevåg. Norske myndigheiter har no avslått oppmodinga. Samstundes har regjeringa sagt nei til førespurnaden om å gjennomføre ein felles russisk-norsk minneseremoni om Nordflåtens marinesoldatar som omkom under 2. verdskrig. På kva for nivå er førespurnadene vurderte, og kvifor er Russland sine førespurnader avviste?»
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-01-28:
Eg takkar for svaret. Pressevakta i Forsvarsdepartementet, Marita Isaksen Wangberg, har vist til uroa i Ukraina og Russland si folkerettsstridige annektering av Krim som årsak til avslaga. I den russiske ambassaden har ein derimot oppfatta at det er økonomiske betraktningar som ligg bak det negative svaret. Korleis har den russiske presseattacheen fått dette inntrykket?
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2015-01-28:
Eg takkar igjen for svaret, og eg registrerer at eg kanskje ikkje har fått eit utfyllande svar på delar av mitt hovudspørsmål om på kva nivå førespurnadene er vurderte. Men eg vil gå vidare og spørje om dette betyr eit militært prosjekt. Regjeringa har jo gjentekne gongar sagt at folk-til-folk-samarbeidet og samarbeidet på ulike område i nord er viktig å vidareføre – trass i den spesielle situasjonen som har oppstått mellom Russland og Noreg og andre land. Så kan ein stille spørsmål som folk i Finnmark gjer, bl.a. Kurt Wikan og Hans Hatle, som har arrangert ei protestmarkering ved russarmonumentet, og som seier at det er langt frå Oslo til Kirkenes. Då må ein stille spørsmål: Kan ikkje dette òg sjåast som eit folk-til-folk-samarbeid – som ein del av det? Og er dette avslaget i tråd med målsetjinga om å vidareføre denne typen samarbeid med Russland, i den situasjonen me er oppe i?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2015-01-28:
Jeg setter pris på at statsråden er tydelig på at Stortinget i hvert fall delvis skal være med på arbeidet i denne saken, og jeg anbefaler statsråden å involvere Stortinget så mye som mulig – særlig hvis dette blir en stor reform. Men det er ennå litt uklart. Kvalitet er hovedårsaken til at det trengs å gjøres noe, og det er et honnørord, men det er også et ord som hele Stortinget i denne sammenhengen kan stille seg bak. Vi trenger økt kvalitet når det gjelder både forskning og utdanning i Norge. Problemet er at vi ikke vet så mye om særlig utdanningskvalitet, og kvaliteten på både forskning og utdanning varierer stort mellom de enkelte institusjonene. Spørsmålet mitt er veldig konkret: Har statsråden satt en nedre grense for størrelsen på en institusjon når han skal se på dette i sammenheng med kvalitet?
Marianne Aasen (Arbeiderpartiet), 2015-01-28:
I går ble innstillingen til Meld. St. 7 for 2014–2015, Langtidsplan for forskning og høyere utdanning, avgitt i Stortinget. Det var en ganske tynn melding, og jeg kan bare konstatere at innstillingen faktisk består av flere sider enn meldingen. Den delen som er tynnest, er den som omhandler høyere utdanning. Den er på én og en halv side i en melding som har «høyere utdanning» i sin hovedtittel. Det er ganske spesielt. Når det gjelder dette med kvalitet i høyere utdanning, har representanten Iselin Nybø helt rett i at noen har tatt til orde for en egen melding. Det var Høyre i forrige stortingsperiode som foreslo i denne sal en egen melding om kvalitet i høyere utdanning. Mitt spørsmål er: Kommer statsråden til å fremme en slik melding?
Sveinung Rotevatn (Venstre), 2015-01-28:
Høgskulane og universiteta våre har til dels overlappande roller, men dei har også nokre særlege roller. Høgskulane si særlege rolle er jo å levere gode profesjonsutdanningar og eit desentralisert utdanningstilbod – ikkje minst den viktige lærarutdanninga, som eg veit at statsråden er oppteken av at skal bli enda betre. Og når det gjeld lærarutdanninga, ser vi jo, og veit, at ein ofte finn betre resultat på mange av dei små institusjonane. For eksempel er strykprosenten på grunnskulelærarutdanninga ved Høgskulen i Sogn og Fjordane, som er ein relativt liten institusjon, 4,4 pst., mens den er desidert høgast på dei store institusjonane: HiOA, UiS og Høgskolen i Sør-Trøndelag. Eg lurar på om statsråden ser at det at leiing og administrasjon sit tett på eit fagmiljø ofte kan vere ein fordel, eller om han meiner at det er av mindre betyding kvar administrasjonen sit når det gjeld det desentraliserte tilbodet.
Iselin Nybø (Venstre), 2015-01-28:
Mitt spørsmål går til kunnskapsministeren. I fjor på denne tiden ble NOKUTs studentundersøkelse om kvalitet lansert, og det ventes en ny nå i disse dager. I fjor viste tallene at studentene stort sett var fornøyd med studiet, læringsutbyttet og arbeidslivsrelevansen. Derimot var det noen områder som spesielt utmerket seg, og hvor studentene ikke var så fornøyde. Kun halvparten av studentene uttrykte tilfredshet med undervisningen, mens tilbakemeldinger og veiledning scoret enda svakere. Det er ganske alvorlige tall. Flere har pekt på at disse tallene kan tyde på at man ikke har nådd målsettingen i Kvalitetsreformen. Utdanning er sammen med forskning hovedoppgavene til utdanningsinstitusjonene, og det er helt avgjørende for samfunnet vårt at vi har god undervisning. Nå har nettopp kirke-, utdannings- og forskningskomiteen avgitt sin innstilling til langtidsplanen for forskning og høyere utdanning. Mange har kritisert denne planen for å handle nesten utelukkende om forskning og nesten ikke noe om høyere utdanning. Noen har til og med tatt til orde for at Stortinget burde få en egen melding om utdanning. Forrige gang Studiebarometeret kom, hadde statsråden bare styrt departementet i noen få måneder, men når nye tall skal legges fram i neste uke, har statsråden styrt departementet betydelig lenger. Mitt spørsmål er: Hvilke forventninger har statsråden til resultatene for undervisning, tilbakemelding og veiledning denne gangen?
Iselin Nybø (Venstre), 2015-01-28:
Langtidsplanen for forskning og høyere utdanning har veldig mye bra, og spesielt er det veldig mye bra om forskning. En av de tingene statsråden flere ganger har snakket varmt om, er disse verdensledende forskningsmiljøene som alle ønsker at vi skal ha flere av. Venstre har også vært med i et budsjettforlik der vi har styrket disse. Men det må også være et mål at vi skal styrke undervisningen i institusjonene. En av de tingene som har vært kritisert med langtidsplanen, og som jeg også er enig i, er at det ikke står noe om hvordan man skal koble forskningen til undervisningen. Hvordan skal vi utnytte de gode forskningsmiljøene vi har, inn i undervisningen? Statsråden sier her at vi skal satse på Senter for fremragende utdanning, og vi skal vurdere noen økonomiske incentiver for å styrke undervisningen. Men hvordan ser statsråden for seg at man skal kunne klare å koble forskning og undervisning bedre sammen? Er det andre ting statsråden ser for seg at han kan gjøre for å styrke undervisningen ved utdanningsinstitusjonene?
Iselin Nybø (Venstre), 2015-01-28:
Den debatten om metode som skal komme når saken legges fram for Stortinget, er en viktig debatt, og det samme er debatten om personvern, og jeg mener alltid det er grunn til å være skeptisk når personvernet settes på prøve. Men bakgrunnen for dette er jo at man ønsker god kvalitet i barnehagene våre, og det som kanskje er det aller viktigste for å få god kvalitet i barnehagene, er jo nettopp å ha barnehagelærere der ute til å være med ungene, til å følge opp ungene, til å lære ungene ting. Det er vel kanskje også det som er den største utfordringene for kommunene: Mange kommuner har mange på disp i dag, de sliter med å få utdannede folk inn i barnehagene. Vi vet at språk er kjempeviktig å lære i tidlig alder. Mange må ta inn utenlandsk arbeidskraft fordi man ikke får nok folk inn i barnehagene sine. Så mitt spørsmål til statsråden er: Hva vil statsråden gjøre for at vi skal få flere barnehageutdannede inn i barnehagene?
Ingjerd Thon Hagaseth (Venstre), 2015-01-28:
En forutsetning for å kunne studere og konsentrere seg om studiene, er at man har tid og økonomisk handlingsrom til å studere. I dag vet vi at det er mange studenter som må jobbe for å ha råd til bolig, mat, undervisningsmateriell osv. Regjeringspartiene er blitt enige med Venstre og Kristelig Folkeparti om at studiestøttens lengde og omfang skal økes i løpet av perioden. Riktignok har studentene fått 1 pst. økning over prisvekst i høstens budsjett, men det utgjør ikke nok for heltidsstudenten. Hvordan ser statsråden for seg at han vil oppfylle den avtalen som er inngått med Venstre og Kristelig Folkeparti vedrørende økning i studiestøtte?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-01-28:
Jeg vil følge opp det siste, og for så vidt kunne mitt spørsmål også vært stilt til kommunalministeren. Det er ingen tvil om at her kommer det til å bli lagret veldig mye personsensitive data med det kartleggingssystemet som er foreslått i den nye loven. I høringsnotatet vier statsråden personvernet og regelverket ganske mye oppmerksomhet. Dette er sensitive opplysninger som er krevende hvis de kommer på avveier. Da er mitt spørsmål: Én ting er å klargjøre regelverket, men hva vil statsråden gjøre for å sørge for at kommunesektoren følger opp lovverket og sørger for å sikre at disse opplysningene ikke kommer på avveier? Det er et relevant spørsmål i dag, synes jeg, i og med at det er verdens personverndag også.
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-01-28:
Mitt spørsmål går også til kunnskapsministeren. Statsråden har varslet at han har satt i gang et arbeid med å revidere forskriften som skal sikre at de private og de kommunale barnehagene likebehandles når det gjelder økonomi. Det er et arbeid som Arbeiderpartiet støtter, fordi vi ofte hører om saker som oppfattes som urettferdige. Private barnehager har lavere bemanning, billigere pensjonsordninger og færre barn med særskilte behov enn de kommunale, men likevel fikk de økt tilskuddene i 2014. Nesodden kommune har avkortet tilskuddet til noen private barnehager, fordi de holdt stengt flere uker enn de kommunale. Kommunen mente derfor at det ville være feil om de skulle få det samme tilskuddet som de kommunale når de private hadde vesentlig kortere åpningstid. Saken er nå avgjort, og kommunene kan ikke avkorte tilskuddet selv om åpningstiden er kortere enn i de kommunale barnehagene. Resultatet for disse barnehagene er ikke bare at de får det samme tilskuddet som de kommunale, selv om åpningstiden er kortere, de får i tillegg økt kompensasjon fordi man endret satsen fra 96 pst. til 98 pst. i forrige statsbudsjett. De private barnehagene får altså dekket ikke-eksisterende kostnader. Mener statsråden at dette er en fornuftig måte å bruke offentlige midler på?
Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2015-01-28:
Statsråden er kjent med at det f.eks. fra Telemarksforsking foreligger en rapport som sier at det er 15 pst. mindre kostnader i de private barnehagene, og vi ser her at man ikke kan stille krav om at man har lik åpningstid engang. Da er det grunn til å gjenta spørsmålet: Hvorfor begynte man med å øke bevilgningen før man hadde fått gått igjennom disse tingene? Det er riktig som statsråden sier, at vi også er enig i at man skal ha likebehandling, men da må man jo finne parameteren som gjør at man behandler likt, ikke sammenligne epler og pærer. Det er jo det statsråden på mange måter gjør her, når det er dokumentert at det er så store forskjeller i kostnadsnivå som det bl.a. rapporten fra Telemarksforsking viser. Da blir spørsmålet: Er det ikke å bruke offentlige midler på feil måte når man først bruker 160 mill. kr på å øke tilskuddet og ikke sikrer seg at man har samme kostnadsnivå?
Geir Jørgen Bekkevold (Kristelig Folkeparti), 2015-01-28:
Nå har jo regjeringen sendt sine forslag ut på høring, og Kristelig Folkeparti vil ta stilling til forslagene når de fremmes i Stortinget. Da ser kanskje forslagene annerledes ut enn det som er sendt på høring. Kristelig Folkeparti kommer til å ta høringssvarene på alvor, og slik jeg kjenner statsråden, kommer sikkert han også til å lytte til kloke råd fra høringsinstansene. I høringsnotatet står det at regjeringen vil tydeliggjøre hjemmelen for barnehagenes arbeid med dokumentasjon og vurdering. Så legges det i utgangspunktet til grunn at endringene ikke skal føre til økt arbeidsbyrde for den enkelte barnehage. Det er litt vanskelig å få tak i hva endringene for barnehagenes arbeid med dokumentasjon og vurdering av barn faktisk innebærer, så jeg bare lurer på om statsråden kunne utdype litt mer hva som ligger i dette.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-01-28:
Kartlegging av småbarn i barnehage er eit krevjande tema, synest eg. Spørsmålet er om det er dette som må til for å fanga opp dei barna som treng hjelp, eller om dette vert eit system som hindrar barn i å vera barn, med forskjellig takt i si heilt normale utvikling, og at det vert å sjukeleggjera barn. Eg seier at det kan verta eit krav om at alle barn skal vera som gjennomsnittet, og ingen får lov å skapa det. Så høyrer eg òg at statsråden har sendt ut eit forslag der kartlegging av barnehagebarn heller ikkje skal måtta ha samtykke frå foreldra. No er jo barn vande til å verta målte – heilt frå ein er nyfødd er ein ein prikk i eit skjema. Men det vert iallfall ei heilt anna sak når ein kjem i barnehagealder og det vert endå meir kartlegging utan at det er eit foreldre–barnehage-samarbeid. Så spørsmålet er: Kvifor har statsråden i det heile fremja eit forslag der ikkje foreldra skal kunna seia sitt om ei slik kartlegging?
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-01-28:
«I årets sjukehustale skisserte statsråden tre modellar for sjukehus. Modell 1 er å oppretthalda akuttkirurgi ved dei minste sjukehusa nokre år til. Statsråden omtalte denne modellen som ei seigpining gjennom mange vanskelege prosessar der kvaliteten vil lida undervegs. Statsråden har i etterkant garantert for at akuttfunksjonar ved Tynset, Kirkenes og Hammerfest skal oppretthaldast etter modell 1. Kva vil statsråden gjera for å unngå seigpining og sikra god kvalitet ved det akuttkirurgiske tilbodet?»
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-01-28:
Eg opplever at statsråden ikkje svarer på spørsmålet mitt. Eg spurde ikkje om dei tre sjukehusmodellane, eg spurde om sjukehusa i Tynset, Kirkenes og Hammerfest – som statsråd og statssekretær i media har brukt ord som «garanti» og «lovnad» om – skal få behalda sin akuttkirurgiske beredskap. Samtidig tala statsråden i talen om at slike sjukehus ville koma ut for vanskelege prosessar der kvaliteten vil lida undervegs. Då lurer eg på kva statsråden vil gjera for å unngå at desse sjukehusa vil oppleva det som statsråden sjølv åtvara mot i sjukehustalen, altså unngå vanskelege prosessar, slik at det vert føreseieleg og ein unngår stadige forslag om å mista akuttkirurgisk beredskap.
Kjersti Toppe (Senterpartiet), 2015-01-28:
Det føreligg i ein rapport som skulle sendast på høyring, eit forslag om å fjerna akutt kirurgi på Tynset. Men spørsmålet mitt er prinsipielt: Når statsråd og statssekretær går ut i media og garanterer og gir lovnader, må Helse-Noreg vita om dette er politiske signal som er bindande fram i tid. Vil statsråden gjera det på den ordentlege måten, altså gjennom føretaksmøte, eller synest statsråden det er greitt å gi intervju i forskjellige lokalaviser – og frå Stortingets talarstol ikkje vilja bekrefta dei same opplysningane?
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-01-28:
Jeg vil gjerne stille følgende spørsmål til finansministeren: «På spørsmål fra TV 2 16. januar om statsråden «er villig til å sette menneskerettighetene til side» for å få mulla Krekar i forvaring, svarer statsråden «ja». Det er et oppsiktsvekkende svar. Respekt for menneskerettighetene er jo det fundamentale skillet mellom det norske myndigheter skal stå for, og den fundamentalismen som Krekar representerer. Vil statsråden endre sitt svar og med det bekrefte at regjeringen ikke er villig til å sette menneskerettighetene til side?»
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-01-28:
Det er et tydelig svar på vegne av regjeringen. Jeg må likevel få lov til å stille et tilleggsspørsmål, siden finansministeren har gitt det omtalte intervjuet, og det er bare for å forsikre meg om at også finansministeren slutter opp om regjeringens politikk, og at det er det som gjelder, og ikke det som finansministeren sa på TV 2 på dette punktet.
Audun Lysbakken (Sosialistisk Venstreparti), 2015-01-28:
Jeg er fullt innforstått med at en partileder kan ha andre oppfatninger enn det regjeringen til enhver tid har. Men dette er ikke et hvilket som helst spørsmål. Derfor er det av svært stor betydning at vi ikke har en regjering som sier to forskjellige ting om sitt syn på noe så grunnleggende for det norske demokratiet som menneskerettighetene. Derfor er det spesielt om Siv Jensen forbeholder seg retten til å si én ting i stortingssalen og noe annet utenfor. Det vil være en stor fordel for regjeringen om regjeringens budskap er ett – i denne salen, på TV 2 og andre steder. Jeg vil spørre om det nå er sånn at regjeringen kommer til å snakke med én stemme i denne saken, også i media, og at den ene stemmen vil si det motsatte av det Siv Jensen sa på TV 2, nemlig at det selvfølgelig ikke er aktuelt å sette menneskerettighetene til side i denne eller noen annen sak.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-01-28:
Som finansminister kan jeg slå fast at regjeringen legger Grunnloven og norsk lov, herunder menneskerettsloven, til grunn for sitt arbeid.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-01-28:
Jeg stiller i Stortingets spørretime – eller i Stortinget generelt – som finansminister og svarer her på de spørsmål som jeg er ansvarlig for overfor Stortinget i rollen som statsråd. På bakgrunn av det kan jeg nok en gang slå fast at regjeringen legger Grunnloven og norsk lov, herunder menneskerettsloven, til grunn for sitt arbeid. Men så er sikkert representanten ikke helt ukjent med at rollen som partileder i et regjeringsparti medfører at man deltar i ulike debatter og svarer på spørsmål som angår ens eget parti, og partilederen i Fremskrittspartiet mener det Fremskrittspartiet alltid har ment: Vår politikk og våre løsninger ligger fast. Med bakgrunn i det denne saken gjelder, har jeg lyst til å slå fast de to forholdene vi alltid har vært opptatt av. Det ene er at utsendelsesvedtaket skal effektueres så fort forholdene ligger til rette for det. Det andre er at inntil utsendelse kan effektueres, må vi ha på plass løsninger som trygger samfunnets interesser.
Siv Jensen (Fremskrittspartiet), 2015-01-28:
Regjeringen har én politikk og jeg vil gjenta det jeg har sagt flere ganger i dag, nemlig at vi legger til grunn Grunnloven og norsk lov for vårt arbeid. Så har jeg lyst til å understreke for representanten Lysbakken hva som står i Fremskrittspartiets partiprogram. Jeg skal sitere fra det, for vi har programfestet at partiet er for grunnleggende menneskerettigheter, og at vi vil arbeide «for universell aksept av menneskerettighetene». Vi ønsker også at FN skal fokusere på og «hindre vedvarende grove brudd på grunnleggende menneskerettigheter». Men Fremskrittspartiet er også for å løse de nye sikkerhetsutfordringene som Norge og Europa står overfor. Jeg håper i det minste at også representanten Lysbakken er for å finne løsninger av hensyn til borgernes sikkerhet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-01-28:
I statsbudsjettet for i år fremmet regjeringen forslag om å starte på arbeidet med denne parsellen i år. Det er regjeringens politikk å ha en offensiv utbygging av veisystemet utover det som Nasjonal transportplan har lagt opp til. Vi foreslo derfor å sette av 55 mill. kr til det formålet i år. Dette prosjektet er siste etappe av utbygging av E16 over Filefjell. Så er det sånn at vi har ikke flertall i Stortinget. Vi måtte derfor gå gjennom budsjettforhandlinger, og i de budsjettforhandlingene var det andre parti som ønsket å opprioritere jernbane og nedprioritere vei. Da var det dette prosjektet som mistet bevilgningen, så det ble altså kuttet 55 mill. kr på post 36 for E16 over Filefjell. Dette fører med seg at det ikke er midler til å starte opp prosjektet nå i høst, som planlagt, men det vil være rasjonell anleggsdrift for E16-prosjektet over Filefjell. Det skjer sammenhengende utbygging. Det er ikke sånn at vi nå vil ta en pause i de prosjektene som er, og så begynne å rigge ned organisasjonen og fortsette senere. Det vil være en sammenhengende utbygging, men akkurat den parsellen kommer vi ikke i gang med som planlagt. Da er det min jobb som samferdselsminister å sørge for at vi opprettholder tempoet i de prosjektene som er i gang – der er det ikke gjort noen endringer – og at vi sørger for at når pengene kommer til prosjektet som nå mister dem, bygger det så raskt som mulig, sånn at vi unngår forsinkelser i størst mulig grad. E16 over Filefjell er en viktig strekning. Vi har sagt vi skal gjennomføre den, men vi fikk altså ikke flertall for å bevilge de pengene nå i år. Jeg vil jobbe for at de kommer på plass så fort som mulig senere.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-01-28:
Jeg har egentlig allerede svart på det. Jeg sier at dette prosjektet skal bygges ut. Det skal bygges ut helhetlig. Det betyr at selv om en nå får en forsinket oppstart på den siste parsellen, vil ikke det bety at en bygger ned organisasjonen for en periode. Her ville en altså hatt flere prosjekt gående samtidig. Nå blir det nok mer lineært likevel. Men det kuttet betyr altså ikke at prosjektet er skrinlagt. Vi står ved vårt løfte om å overoppfylle Nasjonal transportplan på både vei, jernbane og alle områdene. Vi er i gang med å levere på det. Vi ligger foran skjemaet når det gjelder oppfølging av Nasjonal transportplan. Når en i Stortinget vedtar å bevilge litt mindre penger enn planlagt fra regjeringen, så må en kutte et sted. Hadde det ikke blitt dette veiprosjektet, hadde det blitt et annet veiprosjekt. Totalvurderingen var at det prosjektet som blir minst rammet av et kutt, er nettopp dette. Det å kjøpe eiendom, som jo grunnervervsbevilgning er til, kan en fortsatt gjøre relativt kjapt når pengene kommer på bordet.
Ketil Solvik-Olsen (Fremskrittspartiet), 2015-01-28:
Jeg har allerede sagt at jeg garanterer at veiprosjektet vil bli gjennomført. Dette er altså ikke en skrinlegging, men det er en midlertidig forsinket oppstart fordi Stortinget har vedtatt en annen budsjettramme enn det vi la opp til. Så vil jeg også minne om, når det framstår som at her kutter en grovt i veisatsingen, at veibudsjettet nå er veldig mye større enn det representanten Navarsete noen gang hadde da hun var statsråd i samme departement. Det er altså nå en overoppfylling av Nasjonal transportplan, der forrige regjering på samme tidspunkt i sin periode lå an til å underoppfylle Nasjonal transportplan. Derfor har jeg ingen dårlig samvittighet når det gjelder det som skjer nå, når det altså er en veisatsing som betyr at for første gang på mange tiår begynner vi nå å hente inn på vedlikeholdsetterslepet, som økte år for år under forrige regjering. På jernbane økte forfallet fra 9,5 mrd. kr til over 18 mrd. kr i de åtte årene de rød-grønne styrte. For første gang på lang tid begynner vi nå å redusere forfallet. Akkurat til dette prosjektet skulle jeg gjerne ønske jeg fikk de pengene jeg hadde foreslått. Flertallet ville ikke, men totalt sett har flertallet gitt et veldig godt budsjett for samferdsel.
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-01-28:
NRK har et unikt samfunnsoppdrag som allmennkringkaster, med sin sterke tilstedeværelse i hele landet, med sin funksjon i krise, og med det beredskapsansvaret NRK har. Spørsmålet mitt er: «Siden NRK ikke fikk innvilga nødvendig lisensøkning for å holde tritt med kostnadene på arbeidsstokken, må de nå kutte. I ett av forslagene risikerer NRK Hedmark og Oppland og NRK Trøndelag til sammen å måtte bære 90 pst. av de samla kutta. Senterpartiet mener distriktskontorene er viktige for å oppfylle NRKs rolle som allmennkringkaster og kulturbærer. Hva vil statsråden, i egenskap av NRKs generalforsamling, gjøre for å sikre at kuttene ikke vil rasere lokaljournalistikken og NRKs tilstedeværelse i de berørte fylkene?»
Trygve Slagsvold Vedum (Senterpartiet), 2015-01-28:
I starten av 2000-tallet var det en prosess rundt at en skulle slå sammen distriktskontorer i NRK. Det var fire fylker som fulgte ledelsens oppfordring om å slå seg sammen for å frigjøre journalistiske ressurser. Det var Hedmark og Oppland og Trøndelagsfylkene. Men så ble det så stor motstand i de andre fylkene at prosessen ble stoppet. Det som nå skjer, er at de to regionene som valgte å følge ledelsens oppfordring om å slå seg sammen og frigjøre journalistiske ressurser, er de to regionene som blir straffet og får de største kuttene. Er det en klok måte å styre omstillingen i NRK på at de som faktisk prøver å frigjøre ressurser, i neste omgang blir straffet, da nesten hele kuttet som skal tas innenfor distriktsdivisjonen, skjer i de fire fylkene som har fulgt NRKs egne råd?