Solveig Sundbø Abrahamsen (Høyre), 2015-12-03:
Noreg er eit godt land å bu i. Når me ser rundt oss i verda, forstår me kor privilegerte me er. Krig, flyktningkrise og humanitære kriser utspelar seg i ei uroleg verd. Det får konsekvensar òg for oss her oppe i vårt fredelege hjørne. Noreg skal, og må, ta sin del av ansvaret for folk som har behov for beskyttelse og opphald, og mange av dei som kjem, vil bli buande i landet vårt. Det er viktig at me har regelverk og stønadsordningar som i størst mogleg grad bidreg til integrering òg av dei som får mellombels opphald, og det er viktig at dei personane som ikkje har krav på beskyttelse, og som har fått avslag på sin søknad, blir returnerte så raskt som råd er. Det er fantastisk flott å sjå korleis Frivillig-Noreg stiller opp i denne krevjande tida. Denne situasjonen vil stille oss overfor betydelege økonomiske utfordringar i 2016 og åra framover – saman med at norsk økonomi er i motbakke. Det krev eit budsjett for ein spesiell situasjon. Budsjettprosessen har vore ekstra krevjande i og med flyktningtilstrøyminga og dei utfordringane det medfører økonomisk, praktisk og politisk. Det var positivt at me fekk eit breitt forlik i Stortinget rundt innstrammingstiltaka, og me ser at asyltala går ned. I fleire tiår har me i Noreg opplevd ein eventyrleg vekst og utvikling, mykje takka vere olja vår. I ettertid, når me skal skrive historia, vil me kanskje kalle det oljetidseventyret, men det har endra seg. Sidan sommaren 2014 har oljeprisen falle frå 115 dollar fatet til under 45 no i haust. Dette fell saman med færre planlagde investeringar innan oljerelatert næring. Norske bedrifter møter tøffe utfordringar, og mange arbeidstakarar føler på usikkerheit. Fleire har opplevd å miste jobben, og for dei unge har det for nokre yrkesgrupper blitt vanskelegare å kome inn i yrkeslivet. Fall i oljeprisen og behov for omstilling påverkar delar av arbeidslivet. Me har det siste året sett ei aukande arbeidsløyse, spesielt i fylke relaterte til oljenæringa. Det er difor positivt at budsjettet har tiltak retta mot utsette næringar og regionar og tiltak spesielt retta mot ungdom. Det er grunn til lytte til Finanstilsynet som kjem med eit varsku fordi nordmenn har rekordhøg gjeld og bustadprisane er nær rekordhøgt nivå. Hushalda si gjeld stig raskare enn inntektene, trass i at Noreg opplever svakare økonomisk vekst. Samtidig aukar arbeidsløysa mens kjøpekrafta til folk flest utviklar seg svakare enn tidlegare på grunn av magrare lønnsoppgjer. Finans Norge publiserte Forventningsbarometeret 4. kvartal no i november, som seier at aldri har nordmenn hatt mindre tru på norsk økonomi. Nordmenn har forståing for den økonomiske situasjonen og omstillingane me står overfor. Samtidig viser barometeret at nordmenn har tru på ei betring i eigen økonomi, for det er slik at dei aller fleste har ein jobb å gå til, og arbeidsløysa viser at det er store geografiske skilnader, f.eks. er innlandet og Nord-Noreg i ein annan situasjon enn Sør- og Vestlandet. Når ein spør næringsaktørar kva tiltak dei ser på som viktigast for å stimulere næringslivet, er svaret ofte sterkare satsing på samferdsel, kunnskap, innovasjon og forsking og skattar, avgifter og rammevilkår som ikkje favoriserer utanlandske investorar. Næringsaktørar melder også at det er for lite innovasjon og gründerverksemd innanfor nye bransjar. Som representant frå Telemark er det ekstra gledeleg at det i budsjettforliket blei funne plass til eit nytt såkornfond for Agder og Telemark. Det har ein forsøkt å få på plass i fleire år. Det er viktig for Telemark, som har ei svakare utvikling i vekst i befolkning og etablering av nye arbeidsplassar enn andre fylke. Regjeringa leverer på det som næringslivet etterspør. På samferdsel er satsinga rekordstor. Det blir løyvd meir pengar til kunnskap, innovasjon og forsking. Og for første gong blir det brukt 1 pst. av BNP til nettopp forsking og utvikling, som både tryggjer gamle og skapar nye arbeidsplassar. Eit nytt, vekstfremjande og enklare skattesystem vil stimulere til verdiskaping og sysselsetjing. Vi må skape meir – ikkje skatte meir – for å sikre arbeidsplassar og framtidig velferd. Regjeringa har i dette budsjettet gjennomført skatteletter tilsvarande 18 mrd. kr. I dette budsjettet har regjeringa bidrege til å sikre nettopp arbeid, aktivitet og omstilling i norsk økonomi.