Øyvind Halleraker (Høyre), 2004-12-09:
Jeg har lyst til å starte med å si at de visjoner og tanker som vi har hørt fra olje- og energiministeren her i dag, er lovende for Norge som energiproduserende nasjon. Regjeringen er tydelig opptatt av at det foregår en positiv fornyelse i samfunnet, også innenfor næringslivet, og viser gjennom handling at den ønsker å bidra til nyskapning og utvikling og derigjennom legge grunnlaget for vår framtidige velferd. Derfor er det svært hyggelig for meg å stå her i dag og få trekke fram ett av Regjeringens satsingsområder i dette budsjettet, nemlig energiforskning. Her økes innsatsen fra 315 mill. kr til drøyt 421 mill. kr. Ser vi på petroleumsforskning isolert, økes innsatsen med hele 62 pst. I tillegg foreslår Regjeringen at 28 mill. kr av den økte avkastningen fra Fondet for forskning og nyskapning øremerkes petroleumsforskning. Samlet gir dette en økning i den offentlige satsingen på petroleumsforskning på hele 113 mill. kr. Dette har da også møtt anerkjennelse fra mange hold. Jeg har lyst til å sitere Statoils direktør for forskning og teknologi, Ingve Theodorsen: «Ny teknologi er helt avgjørende for å videreutvikle norsk sokkel og for å møte de utfordringene bransjen står overfor. Norske myndigheters bidrag til å forvalte våre petroleumsressurser best mulig er skritt i riktig retning og viser at regjeringen evner å gjennomføre sine intensjoner.» Jeg kunne ikke sagt det bedre selv. Vi har i løpet av året fått en ny olje- og energiminister som ikke bare er proppfull av energi selv, men som har skjønt at det er innenfor energisektoren, som Norge er så avhengig av, at det må satses på forskning og utvikling, fordi at, som hun sier, «petroleumssektoren fortsatt blir en vesentlig bidragsyter til finansieringen av velferdssamfunnet og til industriell utvikling i hele landet». Denne bransjen besitter kanskje verdens beste kompetanse på sitt område. Det er derfor vi i dette landet tør å ta fatt på prosjekter som Snøhvit og Ormen Lange. Begge er resultat av mange års teknologi- og kompetanseoppbygging for å kunne drive avansert industrivirksomhet på tusen meters havdyp og flere tusen meter ned i berggrunnen på en miljømessig og forsvarlig måte. Den brukerstyrte forskningen som skjer gjennom OG21, men også PETROMAX og RENERGI, er viktig for å bidra til utvikling og kommersialisering av det verdensledende kompetansenivået som er etablert innenfor petroleumssektoren i Norge. Men utfordringene blir stadig større. Regjeringen ønsker å øke utvinningsgraden fra eksisterende felt, men også stimulere til høyere leteaktivitet. Det bør være et mål å øke utvinningsgraden på sokkelen fra dagens gjennomsnitt på 44 pst. til 50 pst. Her ligger det store samfunnsøkonomiske gevinster. Fortsatt er det slik at hovedtyngden av olje- og gassrelatert forskning blir finansiert av næringen selv. Slik vil det fortsatt være. Men når den offentlige forsknings- og utviklingsinnsatsen økes, som i dette budsjettet, mangedobles innsatsen fra industrien. På den måten stimulerer Regjeringen til nye teknologiske løft som kan bidra til å realisere en stadig større del av verdiene på norsk sokkel. 50 mill. av midlene som er satt av til energiforskning, er også i år knyttet til utvikling av renseteknologi for gasskraftverk, eller rettere sagt CO2-håndtering, som er et mer dekkende begrep. Både renseteknologi, hvor avgasser utnyttes til andre industrielle formål, og utskillelse av CO2 og nyttiggjøring av denne til f.eks. trykkstøtte i forbindelse med reservoarutnyttelse er spennende framtidsløsninger. På begge disse områdene gjøres det fremskritt som kan bety mye for innenlands utnyttelse av den enorme ressursen gassen representerer for nasjonen. Jeg tror jeg har hele komiteen med meg når jeg sier at vi ser med forventning fram til utviklingen av pilotprosjektene som nå er på trappene.