Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2002-06-20:
La meg først få gi uttrykk for at jeg mener det er all grunn til å kritisere Regjeringen for at årets trygdeoppgjør oversendes Stortinget først den 7. juni. Det ble brudd i forhandlingene med pensjonistorganisasjonene den 15. mai. For meg er det fullstendig uforståelig at Regjeringen da venter helt til 7. juni før saken behandles i statsråd. Dette er en stor og viktig sak, og vi i Arbeiderpartiet mener at vi på ingen måte har fått tid nok til å gi saken en så grundig behandling som vi ønsket. Årets trygdeoppgjør er av mange imøtesett med ekstra spenning. Det har selvfølgelig sammenheng med at Stortinget i forbindelse med budsjettbehandlingen i fjor høst vedtok at årets trygdeoppgjør må sikre pensjonistene en regulering av grunnbeløpet «minst på linje med» lønnsutviklingen for øvrig. Gjennom dette vedtaket mente Stortinget å legge en klar føring for hvordan Regjeringen skulle håndtere årets trygdeoppgjør. Tidligere har retningslinjene gitt Regjeringen større handlingsrom, fordi reguleringen av G skulle skje «om lag på linje med» lønnsutviklingen for øvrig. Som vanlig når Bondevik er statsminister, greier man ikke å få til en avtale om trygdeoppgjøret. Pensjonistorganisasjonene har brutt årets forhandlinger fordi de mener at Regjeringens tilbud var for dårlig, ikke minst med bakgrunn i de nye føringene fra Stortinget. Kjernepunktet i dagens debatt er dermed: Har Regjeringen i årets trygdeoppgjør fulgt opp Stortingets vedtak om regulering av grunnbeløpet? Regjeringen hevder at den har gjort det. Den viser til at G i fjor ble regulert med 4,6 pst. Lønnsutviklingen var på 4,8 pst. Det gir et etterslep på 0,2 pst. Årets lønnsutvikling er i revidert nasjonalbudsjett anslått til 5 pst. Et tilbud på 5,2 pst. er derfor en regulering av G på linje med lønnsutviklingen for øvrig, ifølge Regjeringen. Jeg mener at dette er feil måte å regne på. Etterslepet må beregnes ved å definere forskjellen på forventet og faktisk lønnsutvikling foregående år. Det gir et etterslep fra i fjor på 0,8 pst., noe som igjen tilsier at årets oppgjør minimum burde ha gitt pensjonistene en regulering av G på 5,8 pst. – og ikke 5,2 pst., som Regjeringen gir. Men jeg erkjenner at Stortinget ikke har gitt noen entydig beskrivelse av hvordan dette etterslepet skal beregnes. Derfor hevder Regjeringen at Stortingets vedtak er oppfylt, og når Stortinget ikke har vært entydig, er det vanskelig å kunne si at Regjeringen entydig har brutt Stortingets forutsetninger. Jeg er derfor svært glad for at Arbeiderpartiet får flertall for sitt forslag om at Regjeringen må legge fram en sak der Stortinget kan vedta nye og mer entydige retningslinjer for trygdeoppgjøret i forkant av trygdeoppgjøret neste år. Dette arbeidet må bl.a. munne ut i en klar felles forståelse av hvordan etterslepet skal beregnes. Andre partier reagerer på at Arbeiderpartiet ikke finner det riktig at Stortinget i år overprøver Regjeringen og fastsetter G på et høyere nivå enn det Regjeringen foreslår. Det er et viktig prinsipp for Arbeiderpartiet at det er Regjeringen som fører forhandlingene med pensjonistorganisasjonene. Stortinget skal fastsette retningslinjene for disse forhandlingene. Dersom Stortinget mener at retningslinjene ikke er fulgt, så må Stortinget etter vår mening sende oppgjøret tilbake til Regjeringen. Arbeiderpartiet har seriøst vurdert grunnlaget for å foreslå en slik behandling i år, men har kommet fram til at retningslinjene ikke er så entydige at det grunnlaget finnes. Derfor ønsker vi å gjennomgå retningslinjene, slik at Stortinget har det nødvendige grunnlag for et slikt vedtak neste år – dersom det viser seg nødvendig.