Åse Wisløff Nilssen (Kristelig Folkeparti), 2003-12-17:
Kristelig Folkepartis syn på utenlandsoppdragene for norske militære styrker er presentert i innlegg fra representanten Lilletun, når det gjelder støtte til militær deltakelse i Afghanistan, Irak, Kosovo samt en vurdering av en eventuell fredsbevarende deltakelse i Sudan. Det internasjonale trussel- og risikobildet er bredere og mer diffust enn tidligere og kjennetegnes av glidende overganger mellom det nasjonale og internasjonale, og mellom fred, krise, væpnet konflikt og krig. Terrorangrepet på USA i september 2001 ble et sikkerhetspolitisk tidsskille. Vår sikkerhetspolitiske virkelighet er preget av internasjonal terrorisme, spredning av masseødeleggelsesvåpen og asymmetriske trusler, trusler som ikke stoppes av landegrenser. Verden har blitt litt mindre og tettere sammenvevd. Det har sin pris i form av økt sårbarhet. Det er dagens virkelighet som vi må forholde oss til. Vi må legge den kalde krigens formuleringer og tenkning, f.eks. at det er enten fred eller krig, bak oss. Vi er i en prosess der Forsvaret er i en omfattende omstilling for å møte dagens krav, og det har blitt sterkere fokusering på begrepet samfunnssikkerhet. Det handler om å møte nye utfordringer med et totalforsvar eller totalkonsept der den sivile beredskap og det militære forsvar samarbeider om samfunnssikkerhet for å skape trygghet for befolkningen. Det gjelder her hjemme, men det er like aktuelt i internasjonale oppdrag. Skillet mellom nasjonal og internasjonal sikkerhet er i ferd med å bli visket ut. Vi kan ikke lenger forholde oss bare til våre egne geografiske områder når vi former vår forsvars- og sikkerhetspolitikk, og egentlig har vi allerede utviklet et internasjonalt forsvar gjennom det tette samarbeidet med andre land i NATO-alliansen. Norges sikkerhet er ikke et rent nasjonalt anliggende. Norsk sikkerhet er en integrert del av europeisk og internasjonal sikkerhet. Et troverdig forsvar skal avverge krig og bidra til å holde internasjonale konflikter på et lavest mulig nivå. Vi må huske at Forsvaret har en innebygd fredsdimensjon i seg. Våre soldater er mennesker med vilje og evne til å yte en innsats for freden, friheten og fellesskapet. Det kreves mennesker som er etisk bevisste, og som har fått anledning til å jobbe med Forsvarets verdigrunnlag i forhold til hva de kan oppleve i det oppdraget de utdannes til. De tyngste etiske dilemmaer for Forsvaret og den enkelte soldat ligger nettopp i å beskytte samfunnsverdier og menneskeverdet samtidig som eget og andres liv kan gå tapt. Debatten i dag går på hvor vi skal sende våre soldater, og der er enigheten bred. Som politikere har vi ansvar for å gi våre soldater en god opplæring før de reiser ut i internasjonale oppdrag. Forsvaret har blitt bedre på utvelgelse av soldater som blir sendt ut, og de trenes på stressmestring. Like viktig er det å ta vare på våre gutter og jenter når de kommer hjem fra internasjonale oppdrag. De har opplevd og sett mye, og de må fanges opp hvis det får ettervirkninger. Rask tilgang til helsepersonell med kompetanse og gjerne egen erfaring fra utenlandsoppdrag er viktig. Det har vært en heftig debatt om sammenblanding av humanitære og militære oppdrag, spesielt i Irak. Debatten har hatt stort innslag av tenkningen fra den kalde krigens tid. Vi kan ikke lenger snakke om, som jeg sa i stad, enten krig eller fred. Det er glidende overganger mellom krise, væpnet konflikt og krig, og derfor må det ny tenkning og nye begreper inn. Utfordringen er hvordan man skal kunne drive humanitært arbeid der de humanitære organisasjonene ikke kan ivareta egen sikkerhet og velger å trekke seg ut. Da er det to muligheter: å ikke gjøre noe for å hjelpe sivilbefolkningen, eller å bruke deler av vårt militære forsvar, som har utdanning og utstyr til praktisk hjelp til sivilbefolkningen. Forsvarsministeren hadde i sitt innlegg en viktig presisering av soldatenes arbeid i Irak. Totalforsvars- og totalberedskapskonseptet, der det militære forsvar og det sivile samfunn samarbeider til samfunnets beste, er en diskusjon vi har her hjemme, og jeg oppfordrer til å overføre samme tenkning til de internasjonale oppdrag og se at det er plass til alle i det totalkonseptet, der det felles mål er viktig hjelp til sivilbefolkningen. Kristelig Folkeparti mener at fred er en verdi som må beskyttes.