Torny Pedersen (Arbeiderpartiet), 2004-02-26:
Det meste er nå sagt i denne saken, og jeg er veldig glad for at St.meld. nr. 44 om digitalt bakkenett har så stort flertall bak seg i komiteen. Det har vært mange spekulasjoner om det er noe som vil fortrenge utviklingen av bredbåndbyggingen i landet. Jeg kan ikke se at digitalt bakkenett er en konkurrent til bredbånd. Tvert imot kan nettet brukes til å gi tilbud om bredbånd i enkelte områder hvor det ikke vil lønne seg å bygge, eller det vil ta veldig lang tid med utbygging av bredbånd. Vi vet at det over hele landet er mange som ikke kan ta inn NRK2. Det skaper sinne og frustrasjon. Ja, det er sågar de som har gått til sak mot NRK fordi de mener de betaler for en vare de ikke får levert på grunn av at de bor i Distrikts-Norge, mens seere i tettbygde strøk får mer igjen for pengene de betaler i lisens. Norge er et land der alle typer samferdsel byr på store utfordringer på grunn av geografien. Tross det ønsker vi å bruke hele landet som arbeidsmarked, og da er det viktig at de teknologiske tilbudene er tilgjengelige. Bare i min kommune har vi en NSB-sentral og en taxisentral. Taxisentralen ligger i Sulitjelma, og dette lar seg gjøre på grunn av tilbud av teknologi, i dette tilfellet bredbånd. Samtidig skal også distriktene har mulighet til å kunne ha velutviklede TV-forhold. Det er en av grunnene til at flertallet nå velger å gå over til digitalt bakkenett og utfase det gamle analoge nettet som det hadde kostet godt over 1 milliard kr å ruste opp over en 15-årsperiode. Jeg har bodd i Sulitjelma, en plass hvor vi kun fikk inn NRK og TV 2 på fjernsynsskjermen. Hva gjorde vi da vi ønsket å se andre kanaler? Jo, da kjøpte vi parabolantenne. Det var ikke billig – og det er ikke billig med årlige avgifter og leie av kort for å komme ut i verden via skjermen. Derfor mener jeg at man må se disse utgiftene i sammenheng med det man eventuelt må betale for en dekoder i forbindelse med en overgang til digitalt bakkenett. Men jeg er enig i at det blir en utfordring å fortelle seerne at de i tillegg til lisensen må anskaffe en boks til omkring 1 500 kr, hvis de i det hele tatt skal kunne se TV. Jeg tror allikevel at dette er riktig satsing. Vi vet jo at det bor seere på plasser som ikke engang kan ta inn signalene gjennom en parabolantenne, og der tror jeg det digitale bakkenettet iallfall kan hjelpe noen. Med sterke signaler via TV-master fra fjelltopper tror jeg dette problemet blir mindre. Men vi skal ikke se bort fra at det fremdeles blir noen som ligger i satellittskyggen, og der må det investeres i ekstra master. Flertallet forutsetter derfor at departementet vurderer mulighetene for å pålegge NTV konsesjonsvilkår som sikrer en noe høyere dekning enn det som er skissert i utgangspunktet. Minst 95 pst. av befolkningen skal kunne ta inn signalene. Arbeiderpartiet mener at det i overskuelig framtid ikke vil være noe alternativ til bakkenett som kan sikre fullt ut landsdekkende fjernsynstilbud. Derfor blir det viktig at alle aktørene nå kan se mulighetene i å samarbeide til beste for TV-seere over hele landet, og ikke minst for PC-brukere og næringslivet. Andre land som det er naturlig å sammenligne seg med, er godt i gang, og det gjelder for gamle Norge å gå oppreist med fronten inn i framtiden. Norge er og skal være et kunnskapssamfunn, og det digitale bakkenettet gir store muligheter for kunnskapsformidling dersom det blir reservert kapasitet i bakkenettet til formidling fra universitet og høgskoler. Jeg ønsker digitalt bakkenett velkommen og forutsetter at Regjeringen sørger for at alle brukere får en likeverdig behandling.