Astrid Marie Nistad (Arbeiderpartiet), 1999-01-28:
Europa er og vert viktig for Noreg, og no er EU inne i ei monaleg endring på fleire sentrale område, deriblant justissamarbeidet. Internasjonalt politisamarbeid har ein lang tradisjon. Interpol vart etablert i 1923. EUs justispolitiske samarbeid er stadig under utvikling. Den 1. oktober i fjor vart EU-landas politisamarbeid Europol etablert. Målet for dette samarbeidet er å kjempe mot og hindre terrorisme, ulovleg narkotikahandel, menneskesmugling, illegal handel med atommateriale, kvitvasking av pengar og andre former for grove internasjonale brotsverk. Dette er former for kriminalitet som i aller høgste grad vedkjem Noreg, og som vert vår største utfordring i framtida. Ein har også diskutert ei utviding av mandat og fullmakt i Europol-konvensjonen for ein meir effektiv kamp mot internasjonal terrorisme og kamp mot menneskesmugling, som når det gjeld kvinner og barn frå m.a. Aust-Europa og Sentral-Asia, representerer skremmande høge tal. Den danske justisministeren, Frank Jensen, har nyleg teke til orde for å styrke Europol-samarbeidet slik at ein også vert sett i stand til å kjempe mot alvorleg miljøkriminalitet. Europol skal vere eit sambands-, informasjons- og analyseprogram som samarbeider med eigne nasjonale politieiningar i medlemslanda. Europol har dermed ingen eigen operativ styrke, men vil kunne samordne politiinnsatsen dersom politistyrkar i fleire land vert involverte. Som støtte til verksemda vil ein ta i bruk eit eige datasystem for å lagre opplysningar som kan hjelpe til å avdekke kriminelle forhold innanfor Europols arbeidsområde. EU-landa har bestemt å satse på oppbygging av Europol for å kjempe mot nokre av dei viktigaste samfunnsproblema i Europa i dag. EU er inne i ei dynamisk utvikling, og det som skjer, skaper nye utfordringar for Noreg. Arbeidarpartiet meiner at det må settast inn ny kraft i Europa-politikken. Vi ønskjer at dialogen med EU om politi- og justissamarbeidet vert følgd opp, med sikte på deltaking i Europol-samarbeidet. Her må Regjeringa ta eit ansvar. Det er ei kjensgjerning at organisert internasjonal kriminalitet i stadig aukande grad er ei utfordring. Dette vedkjem vårt land, slik det vedkjem andre europeiske land fordi det er snakk om organisert kriminalitet på tvers av landegrensene. Dersom ein skal få bukt med denne verksemda, er eg overtydd om at samarbeid er den einaste løysinga. Dette har å gjere med vår nasjonale tryggleik. På denne bakgrunn meiner Arbeidarpartiet at Noreg må ha ein aktiv strategi overfor Europol-samarbeidet. Det ser ikkje ut til at regjeringa Bondevik forstår kor viktig det er for Noreg å delta i dette samarbeidet. Det er avgjerande at Noreg ikkje berre vert informert om det som skjer, men at vi også har ei haldning til og vurderer det i forhold til våre interesser. I si utgreiing for Stortinget tysdag 19. januar nemner utanriksministeren Europol med berre ei setning, og seier ingenting om Noregs forhold til dette samarbeidet. Eg merka meg likevel at statsministeren i spørjetimen i går sa at Regjeringa hadde spørsmålet om Europol på dagsordenen, og at den «i løpet av 1999 vil legge fram en stortingsmelding» og – etter press – var innstilt på å ta kontakt på politisk nivå i EU med sikte på ei rask avklåring om kva som er mogleg å få til no. Dette håper eg verkeleg vert gjort, for vi må ikkje sitte og vente utan å ta initiativ, vi må vere meir offensive enn det Regjeringa til no har vore. Innanfor ramma av vår noverande tilknyting til Europa-unionen er det nødvendig å ta vare på Noregs interesser og trong. Derfor er det ønske om eit tett samarbeid med EU på ei rekke område. Vi vil særleg at Noreg skal ha ei så nær tilknyting som mogleg til dei mellomstatlege delane av EU si verksemd, også til justissektoren. Europol-konvensjonen gir rom for at det kan gjerast avtaler med tredjeland, og det er i denne samanhengen at Noreg må kome på bana for å sjå kva avtaler det er mogleg å få til. Alt 1. april tek ein sikte på at ordninga skal vere ferdig etablert, og det syner at vi ikkje har så mykje tid å gå på. Det er i Noregs interesse at det europeiske samarbeidet fungerer godt, og at det vert retta mot å løyse problem og oppgåver som landa i Europa har til felles.