Sverre J. Hoddevik (Høyre), 2003-04-29:
Stortinget har i dag til behandling fire telesaker, der mobilsektoren står i sentrum. Som saksordfører for St.meld. nr. 32 for 2001-2002, Om situasjonen i den norske mobilmarknaden, og St.meld. nr. 18 for 2002-2003, tilleggsmelding til førstnevnte, vil jeg gå gjennom hovedlinjene i de to meldingene samt komiteens hovedsynspunkt og regjeringspartienes særmerknader i innstillinga. Hvis tida tillater det, vil jeg også så vidt berøre de to andre innstillingene i fellesdebatten. Regjeringa framla i mai 2002 St.meld. nr 32 for 2001 – 2002, Om situasjonen i den norske mobilmarknaden. Meldinga omhandla to hovedtema: 1. Hvordan sikre konkurransen i det norske mobilmarkedet? 2. Hvordan stimulere til utbygging av UMTS og få inn flere UMTS-aktører? Komiteen behandla ikke denne meldinga i fjor vår, og på bakgrunn av utviklinga i mobilmarkedet framla departementet ei tilleggsmelding i februar. Når det snakkes om dagens mobilmarked, er det i praksis GSM-markedet det siktes til. Det norske mobilmarkedet kjennetegnes av høy penetrasjon, landsomfattende dekning og moderate priser. Det er to aktører med landsdekkende GSM-nett, Telenor Mobil og NetCom. I tillegg er det en del mindre aktører inne som videreselgere og tjenesteleverandører. Med dette bakteppet konstaterer både Samferdselsdepartementet og Post- og teletilsynet at det ikke er virksom konkurranse i mobilmarkedet. I teleloven slås det fast at virksom konkurranse er ei forutsetning for at målene om at heile landet skal ha gode og billige teletjenester, skal nås. Derfor fremmer departementet forslag som skal styrke konkurransen i mobilmarkedet. Videreselgere og tjenesteleverandører har vi allerede i det norske mobilmarkedet. For å styrke konkurransen i mobilnettet foreslår departementet nå å pålegge aktører med sterk markedsstilling å åpne sine GSM-nett for virtuelle operatører. Dette er i samsvar med Post- og teletilsynets anbefaling for å styrke konkurransen i mobilmarkedet. En virtuell operatør står på toppen av «tilgangshierarkiet» og vil være i stand til å tilby tjenester til kundene ved å bruke eksisterende mobilnett. En virtuell operatør vil, avhengig av hvilken form for tilknytning han ønsker, oppnå større frihet fra nettleverandører enn en rein tjenesteleverandør. Han vil kunne produsere sine egne tjenester og sette sammen andre pakker enn en videreselger, som i stor grad er avhengig av rammene nettoperatøren setter. Hvis netteier og virtuell operatør ikke blir enige om tilgangsbetingelsene, skal disse fastsattes av Post- og teletilsynet. I innstillinga slutter en enstemmig komite opp om Regjeringas ønske om økt konkurranse og de virkemidlene som den ønsker å ta i bruk for å oppnå ei slik utvikling, sjøl om Senterpartiet har visse reservasjoner. Det er gledelig med ei slik brei tilslutning. Tidligere har Stortinget gått imot Høyres forslag om å innføre pålegg om tilgang for virtuelle operatører. Nå er det brei enighet om å ta i bruk dette virkemidlet. Departementet slår fast at det også er ønskelig med sterkere konkurranse på nettdelen. Sjøl om det er tildelt GSM-lisenser til Telenor Mobil og NetCom, er det fortsatt mulig å få etablert lisenser for nye aktører. Men det har så langt ikke ført til utbygging av nye landsdekkende GSM-nett og styrking av nettverkskonkurransen i betydelig grad. Når NetCom og Telenor langt på veg har nedbetalt sine GSM-mobilnett og har ledig kapasitet, er det krevende for nye aktører ut fra bedriftsøkonomiske hensyn å bygge ut nye landsdekkende GSM-nett. Teletopia har bygd et nett i Oslo-regionen, og det blir spennende å se hvilken innflytelse dette vil ha på markedet når det åpnes for trafikk. Komiteen deler departementets målsetting om å styrke nettverkskonkurransen, men er usikker på om flere nett og økt nettkonkurranse vil føre til at behovet for regulering av mobilmarkedet vil falle bort. Det vil trolig fortsatt være behov for regulering av tilgangsformer og betingelser. Det er ønskelig at aktørene i størst mulig grad blir enige om dette på kommersielle vilkår, men Post- og teletilsynet må skjære gjennom og fatte vedtak dersom partene ikke blir enige. For å styrke nettkonkurransen foreslår departementet også å lyse ut de to ledige UMTS-konsesjonene. Jeg vil seinere i innlegget komme tilbake til betingelsene rundt dette. Etter framleggelsen av tilleggsmeldinga har det i enkelte medier blitt antyda at innholdet i tilleggsmeldinga skulle innebære ei forverring av rammebetingelsene for virtuelle operatører. Ei slik utlegging av innholdet i tilleggsmeldinga er ikke riktig, og en enstemmig komite ønsker økt konkurranse innen både infrastruktur og tjenesteproduksjon, slik at målene om en ny, god og rimelig mobiltjeneste kan nås. Komiteen påpeker at videreselgere, tjenesteleverandører og virtuelle operatører vil være viktige aktører i det framtidige mobilmarkedet. De vil bidra til innovasjon, konkurranse og verdiskaping. Dette er aktører som er viktige og velkomne i det norske mobilmarkedet. Komiteen ser heller ingen motsetning mellom økt konkurranse på nettsida og tjenestesida og mener det regulatoriske regimet må stimulere til økt konkurranse på begge disse områda. Alt tyder på at Post- og teletilsynet funger godt. For å sikre Post- og teletilsynet uavhengighet og autoritet i telemarkedet er det viktig at deres beslutninger blir rettskraftige uten betydelige forsinkelser. Komiteen mener at Post- og teletilsynet må ha stor grad av fleksibilitet med hensyn til å benytte ulike prisfastsettingsmetoder og velge de modeller som de til enhver tid finner hensiktsmessige. Da Stortinget behandla St.meld. nr. 24 for 1999-2000, ble det vedtatt å utlyse fire UMTS-konsesjoner. Siden konsesjonene ble tildelt, har telekommunikasjonsindustrien både nasjonalt og internasjonalt møtt betydelige problemer, noe som bl.a. har medført at UMTS-utbygginga er noe forsinka i forhold til opprinnelige utbyggingsplaner. Av de fire UMTS-konsesjonene som ble tildelt, er det i dag bare konsesjonene til NetCom og Telenor Mobil som er operative. De to andre, Broadband Mobil og Tele2, har begge levert konsesjonene tilbake som følge av henholdsvis konkurs og frivillig tilbakelevering til staten. På denne bakgrunn foreslår departementet å lyse ut de to ledige UMTS-konsesjonene. I forrige tildelingsrunde skjedde tildelinga ved skjønnhetskonkurranse. Utgangspunktet var at alle konsesjonærene måtte betale 200 mill. kr og dekke minst 40 pst. av landets befolkning. De fire tilbyderne som hadde den breieste dekning utover 40 pst minimumsdekning og rask utbyggingshastighet, fikk konsesjonene. I denne runden foreslår departementet å redusere dekningsområdet til 30 pst. for de to ledige konsesjonene som skal lyses ut. Departementet foreslår at tildeling skal skje ved auksjon og med en minstepris på 200 mill. kr. De nye UMTS-aktørene med 30 pst. dekning skal gis mulighet til nasjonal roaming i GSM-nettene og andre UMTS-nett. Nasjonal roaming innebærer retten til å benytte andre nettoperatørers nett der en sjøl ikke har dekning. Hvis partene ikke blir enige om betingelsene for nasjonal roaming, skal Post- og teletilsynet bestemme disse. De som erverver de to nye UMTS-konsesjonene, skal gis mulighet til å delta i nettverksdeling med de to konsesjonshaverne som allerede er i gang med UMTS-utbygging. Det tas sikte på at auksjonen kan gjennomføres i andre kvartal, og at tildeling skjer så snart det er praktisk mulig. Departementet foreslår å gi lettelse når det gjelder utbygging for de eksisterende UMTS-konsesjonærene, ved å gi 15 måneders utsettelse i henhold til utbyggingsforpliktelsene. Det gis også mulighet til nettverksdeling for å redusere investeringskostnadene, og det åpnes for at disse to aktørene kan innfri sine dekningsforpliktelser gjennom nasjonal roaming. Alle partiene i komiteen, med unntak av Senterpartiet,støtter departementets forslag om å lyse ut de to ledige UMTS-lisensene. Flertallet støtter også departementets forslag til utbyggingshastighet og minstekrav til dekningsområde for de to lisensene, samt forslaget om å tildele lisensene ved bruk av auksjon. Regjeringspartiene støtter forslaget om en minstepris på 200 mill. kr for ledige lisenser. Flertallet ønsker ikke at disse lisensene skal ha noen minstepris. Komiteen deler også vurderingene knyttet til lettelse i utbyggingsforpliktelsene for de eksisterende UMTS-konsesjonærene og støtter forslaget om å gi 15 måneders utsettelse. Komiteen, med unntak av Senterpartiet, peker på viktigheten av at alle UMTS-aktører gis mulighet til nasjonal roaming i GSM-nettet. Hvis partene ikke blir enige om betingelsene for nasjonal roaming, må Post- og teletilsynet i siste instans bestemme disse. Komiteen er også positiv til å ta i bruk nettverksdeling for å redusere investeringskostnadene i UMTS-nettene. Det er viktig at de som erverver de to nye UMTS-lisensene, gis mulighet til å delta i nettverksdeling med de to lisenshaverne som allerede er i gang med UMTS-utbygging. Post- og teletilsynet følger opp at slik nettverksdeling finner sted i samsvar med disse intensjonene. Komiteen, med unntak av Senterpartiet, er også positiv til nasjonal roaming i UMTS-nettene, og til at aktører som oppnår sterk markedsstilling i UMTS-markedet, blir pålagt nasjonal roaming. Så har flertallet, bestående av Arbeiderpartiet, Fremskrittspartiet, SV og Senterpartiet, et forslag – som i innstillinga er komiteens tilråding I – om et system som pålegger konsesjonærene å samarbeide om utbygging av UMTS-nett i de områdene av landet som er ulønnsomme. Forslaget reiser faktisk en rekke spørsmål som flertallet ikke besvarer. Det analoge NMT 450 vil bli nedlagt når inneværende konsesjonsperiode uløper 31. desember 2004. Mobiltjenester i dette frekvensområdet gir meget god geografisk dekning, og komiteen støtter derfor departementets vurdering og opplegg for tildeling av ny digital konsesjon på 450 MHz-frekvensen. En enstemmig komite støtter også departementets forslag om å fjerne muligheten for å la være å oppgi personalia ved etablering av mobilabonnement. Begrunnelsen er at dette vil gjøre det enklere å bekjempe kriminalitet. Jeg er meget tilfreds med at Regjeringa får tilslutning til hovedlinjene i de to meldingene. Jeg håper det også blir tilfellet når det gjelder behandlinga av den neste store telesaken: Lov om elektronisk kommunikasjon, som komiteen nå har fått til behandling. Til slutt vil jeg komme inn på de to Dokument nr. 8-forslagene fra Fremskrittspartiet. I det ene foreslår partiet at Teletopia øyeblikkelig skal sikres tilgang til Telenor Mobils nett. Til det er det å si at spørsmålet om tilgang er avgjort. Her har departementet avgjort at Teletopia skal ha såkalt SMS-C-tilgang til Telenor Mobils nett. Det som ikke er avgjort, er prisen for slik tilgang. Her er partene uenige, og Post- og teletilsynet har satt en pris som Telenor Mobil har anket. Høyre inngår her i et flertall som ikke vil gripe inn i denne ankeprosessen, men foreslår at forslaget vedlegges protokollen. I det andre Dokument nr. 8-forslaget foreslår Fremskrittspartiet å stanse planene om et digitalt bakkenett, og foreta en revurdering av Norges digitale infrastruktur. Høyre inngår også her i flertallet som vil vedlegge dokumentet protokollen, ettersom det i løpet av våren kommer en stortingsmelding som omhandler utbygging av digitalt bakkenett. På bakgrunn av dette innlegget vil den våkne lytter ha fått med seg at Høyre konsentrerer seg om IV i innstilling S. nr. 192, og at vi er inne i et bredt flertall om å vedlegge de to Dokument nr. 8-forslagene protokollen.