trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Olemic Thommessen (Høyre), 2021-06-10:
Utleievirksomheten av elsparkesykler har økt drastisk de siste årene. Virksomheten i de store byene har tiltatt betydelig, og utbredelsen har vi nå også i de mindre byene. Elsparkesykkelen er et populært fremkomstmiddel for mange. Det er kjapt, fleksibelt og lettvint til bybruk, men omfanget og mangelen på kjøreregler har også medført betydelig irritasjon og urovekkende mange skader. I lys av dette har behovet for å gi kommunene reguleringsadgang vært iøynefallende, og et bredt flertall i komiteen, alle utenom Fremskrittspartiet, har samlet seg om forslaget som nå legges frem. Jeg vil vise til saksordførerens gjennomgang av hva dette dreier seg om i sine enkeltheter. Det var en fin gjennomgang. Fra Høyres side vil vi særlig understreke at kommunene selvsagt må forvalte dette regelverket i henhold til EØS-avtalens rammer og tilfredsstille kravene til likebehandling av aktørene. Dette innebærer bl.a. at kommuner som ønsker å innføre en tillatelsesordning, ikke kan forskjellsbehandle aktører på grunnlag av statsborgerskap, bosted eller etableringsstat. Vi foreslår også at utleierne skal stille data til rådighet, slik at også denne virksomheten inngår i det større bildet kommunene arbeider i når det gjelder samferdsel og byplanlegging. Noe av det som har irritert mest, utover engstelsen for ulykker, er nok det faktum at syklene ligger strødd utover – nær sagt alle steder – særlig til ulempe for svaksynte, men også for beboere og vanlige forbipasserende. Å finne frem til løsninger på dette handler dels om regulering og dels om å innarbeide en bedre brukerkultur. I tillegg til de reguleringene kommunene vil innføre, er det altså viktig å appellere til alle oss som bruker slike sykler, om å utvise forsiktighet og hensyn. Ikke alt kan styres med regulering, noe ansvar må vi også ta på oss som borgere. Vi har i mange år hatt gode rutiner for bruk av sykkel. I prinsippet burde det ikke være så mye vanskeligere å håndtere elsparkesykkelen. Jeg håper og tror at kommunene vil benytte de hjemlene vi nå har gitt dem, på en fornuftig måte, og at vi finner frem til et godt balansepunkt mellom regulering og brukerkultur, slik at vi i fremtiden kan se på elsparkesykkelen som et positivt bidrag eller innslag i bybildet – i stedet for at den er en torn i øyet på mange.
Olemic Thommessen (Høyre), 2021-06-10:
Et bredt flertall i komiteen, alle unntatt Fremskrittspartiet, støtter regjeringens forslag om endringer i de midlertidige lovene om tilpasninger i introduksjonsloven og integreringsloven for å avhjelpe konsekvensene av covid-19-pandemien. Regjeringens forslag går i korthet ut på å utvide perioden for introduksjonsprogrammet og adgangen til norskopplæring med inntil fire måneder dersom den enkelte har behov for dette for å komme i jobb eller utdanning. Bakgrunnen for dette er selvfølgelig at vi ønsker å demme opp for, eller i hvert fall å demme noe opp for, de negative konsekvensene som covid-19-pandemien har medført. Vi har hatt en sterkt økende arbeidsledighet, og det er liten tvil om at dem vi her snakker om, er de som oftest står bakerst i køen, og som rammes hardest av den situasjonen vi er inne i. Sånn sett skulle det bare mangle at vi ikke stiller opp og forsøker å tilpasse oss på best tenkelig måte. Så får vi se hvordan utviklingen blir fremover, når hjulene forhåpentligvis kommer i gang igjen. Men det vil nok også være ettervirkninger av dette, og jeg synes det vil være grunn til å følge med på hvordan utviklingen blir i næringslivet, og hvordan man også kanskje senere må komme tilbake med nødvendige tiltak for å bedre på situasjonen til dem vi snakker om. I denne omgang er det altså snakk om den tilpasningen hvor vi utvider i fire måneder for det jeg nevnte. Det er et bredt flertall i Stortinget som støtter opp om dette, og det er jeg glad for.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-06-10:
Venstre deltar ikke med noen representant i kommunal- og forvaltningskomiteen, det er derfor jeg tar ordet her nå. Jeg sitter i transport- og kommunikasjonskomiteen, som er nært beslektet med utfordringene vi tar opp her, i og med at det gjelder elsparkesykler, som under dagens lovgivning er sammenlignet med sykler. Nå er det spørsmål om hvordan kommunene kan forvalte dette. I Venstre takker vi kommunal- og forvaltningskomiteen for å ta dette initiativet og sette opp et lovverk rundt det, for i løpet av de to–tre årene med elsparkesykler har det vist seg at det er en god del uheldige omstendigheter særlig rundt parkeringen. Bruken av elsparkesyklene vil jeg skryte nesten uhemmet av – for det første fordi det er morsomt, og det er gledelig, og så er det nyttig fordi man faktisk kommer seg veldig raskt fram. Jeg tror at dette er et transportmiddel som bare kommer til å bli brukt mer og mer. Jeg tror at de forslagene som ligger til behandling i dag, er viktige og riktige. Jeg bor selv i Trondheim, jeg bor omtrent midt i byen og ser disse elsparkesyklene overalt. At de er veldig til bry i det vanlige gatelivet og det vanlige bylivet, tror jeg ikke. Men for enkelte grupper ser også jeg at det er store problemer, særlig når elsparkesyklene slenges på fortau og andre offentlige steder, slik at de er til hinder for andre. Det er det vi må få regulert, slik at det blir en ordning på dette. Hvis disse utleierne ikke klarer å håndtere det, kan de altså bøtelegges, og ikke minst kan man kanskje si klart ifra om at man ikke er ønsket når man ikke klarer å håndtere sitt eget utleiemarked. Jeg håper at dette hjelper, og så skal vi etter hvert evaluere hvor strenge tiltak som må til, ikke minst dette med gateleie, men foreløpig synes jeg dette ser veldig lovende ut.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-06-10:
Vi har til behandling en lov som ble vedtatt her i Stortinget 21. juni 2002. Vi skal egentlig prøve å oppheve den loven, som ga en rett til å få banktjenester gjennom Posten. Det viser seg at behovet for det produktet har minket kraftig, det er i dag bare noen få brukere. Det er DNB som har hatt avtalen fram til nyttår, og man har forlenget den. De ser det ikke hensiktsmessig med videre forlengelse, og det er ingen andre banker som ønsker å tilby den tjenesten gjennom landpostnettet. Jeg vil si litt om banktjenestene i Norge. En av de første tjenestene der man virkelig brukte digitalisering, var nettbanken. Den første nettbanken kom i 1996. Det var ikke mange land som hadde det da. Det var ikke mange andre tjenester vi hadde i digital form den gangen, men Sparebanken Hedmark og Landsbanken innførte i september 1996 tilbud om nettbank for sine kunder. Det utviklet seg, det var mye debatt om det med tanke på sikkerhet, gebyrer og sånne ting. Men jeg tror ingen i dag angrer på at vi fikk gjennomført nettbankene. Det har medført en voldsom besparelse for bankene, og det er også en veldig kundevennlig form med tanke på betalingstjenester. Men så er det selvfølgelig noen – og det har vi full respekt for – som ikke vil benytte seg av det stadig mer digitaliserte samfunnet. Det er dem man har kunnet ha dette tilbudet til, som nå skal avvikles. Men tilbudet kan fort erstattes med bank i butikk. Det er forslag om det fra Arbeiderpartiet, som de sikkert kommer tilbake til, men det er allerede etablert. Et annet mindretall i denne saken vil sende forslaget tilbake og ønsker at landpostnettet fortsatt skal opprettholdes.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-06-10:
Som en oppsummering av denne debatten må jeg si jeg er lite grann skuffet, for jeg trodde faktisk det var banktjenestene, det å opprettholde banktjenestene for hele landet, denne saken dreide seg om – at Posten har hatt en ordning rundt det, og at den nå skal oppheves og erstattes av mange andre ting. Det står klart i proposisjonen at det finnes mange andre tiltak for å opprettholde den tjenesten. Det er det vi i flertallet har tiltro til blir gjort. Det blir et marked for disse tjenestene rundt omkring. Men debatten har først dreid seg om noen brev, som er litt beslektet fordi det er Posten AS som driver det. Så har man gått over til pakker, som er en konkurranseutsatt næring. Og man har begynt med gebisser i tillegg. Da begynner det å bli langt fra den banktjenesten som egentlig var utgangspunktet. Jeg håper vi avslutter denne debatten ganske snart, at vi har gjennomdiskutert de alternativene som er. Det står klart at det kommer alternativer til de banktjenestene som veldig, veldig få bruker i dag, og som blir veldig, veldig dyre hvis vi skal opprettholde dem. Og at vi nå får et klart bedre tilbud, har vist seg gjennom mange andre digitaliseringsprosesser som har foregått i samfunnet.
Jon Gunnes (Venstre), 2021-06-10:
Det er veldig gledelig å høre representanten Juvik ha et sånt engasjement for en sak, og da flyplassen i Mo i Rana. I «nokre saker» fra Samferdselsdepartementet er det litt sånn at det er både gladsaker og kanskje noen dårligere. Men jeg skal fortsette litt på gladsaken. Jeg synes også det er veldig viktig det komiteen har påpekt, at det er ingen flyplasser på Helgeland – det gjelder både Mosjøen, Sandnessjøen og Brønnøysund – som skal legges ned på grunn av det som skjer i Mo i Rana. Men til lykke med dagen, for å si det sånn! Det jeg ville kommentere litt, er en gladsak på Vossebanen, som faktisk blir noe billigere, forstår jeg, og blir gjennomført noe raskere. Det kan jo alle togpassasjerer få lov til å glede seg over. Kanskje det blir en høyere frekvens på denne banen, og det blir klart bedre forhold for jernbanen i Bergen. Så er det beklagelig, selvfølgelig, at vi får disse kostnadsoverskridelsene på Østfoldbanen. Vi begynner å bli litt vant til dem, og vi begynner å bli vant til bakgrunnen for at det blir såpass store kostnadsoverskridelser. Jo, det er grunnforhold. Men det som står, som vi skal merke oss litt i denne saken, er de utfordringene som Moss by har med disse grunnforholdene. Vi berger ikke bare jernbanen, men vi fundamenterer faktisk for hele infrastrukturen i Moss – jernbanen er kanskje først ute – ved at det oppdages før det blir en katastrofe, og at man kanskje får avverget en naturkatastrofe der ved at man gjør den jobben nå. Så vi får dra det rundt og prøve å få det også til å bli en gladsak. Så har jeg også en jernbanesak i Namsos og i Valdres. Der skal det altså legges ned, men det er vel ingen som husker på at det har vært en jernbanestrekning mellom Steinkjer og Namsos og på Valdresbanen. Dette er altså gamle strekninger som nå blir frigjort til andre formål. Det som er viktig der, tror jeg, er komiteens merknad om at her må man virkelig ha en skikkelig dialog mellom de lokale interessene, gjerne da selvfølgelig på politisk nivå i de kommunene som er berørt av dette, slik at man kan få en god utnytting av disse områdene til andre formål, og ikke minst at jernbanen skal betale kostnadene.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Jeg vil gjerne spørre statsråden om punkt 2 i § 3 i den nye loven, om adgangen for kommunene til å gi forskrift. Der heter det at forskriften bl.a. kan gi bestemmelser om «områder på offentlig grunn der det innføres bruksreguleringer slik som hastighetsbegrensninger og bruksforbud». Hvis vi ser på Oslo indre by, som jeg kjenner best: Der er det jo mange som går på fortauene, og det er en slags slalåmkjøring – jeg opplever det daglig – på kryss og tvers av gående. I undersøkelser og meningsmålinger i Oslo sier åtte av ti at de opplever økt utrygghet på fortau i Oslo, og det er åpenbart et problem i indre by. Vil denne bestemmelsen, altså denne adgangen for kommunene i forskriften om bruksforbud, kunne innebære at Oslo kommune f.eks. vil kunne nedlegge et forbud mot å kjøre elsparkesykkel på fortauene innenfor Ring 2 i Oslo, som er indre by?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Selv om det ikke var et endelig svar, var det et interessant svar, for det står lite om det i lovforslaget og i innstillingen. Det står at det kan være områder med særlig mye trafikk eller ansamlinger av mennesker, og jeg anser de områdene i indre by, f.eks. på Karl Johan, hvor det er veldig tett med mennesker som går, og hvor det kjøres på kryss og tvers, som den typen områder. Så dette er et viktig spørsmål, for det vil avgjøre hva vi kan løse med den loven som vi får vedtatt i dag, og hva som eventuelt gjenstår å løse. Det store problemet for befolkningen i Oslo, i hvert fall sånn som jeg kjenner den, er, i tillegg til antallet elsparkesykler som er henslengt rundt omkring, konflikten med gående på fortau og gangveier.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Apropos det den forrige representanten sa om at disse ikke går fort, kan man bare lese annonser for privatsolgte elsparkesykler. Der står det 20 km/t og i parentes «lovlig», og i flere av annonsene står det 100 km/t «ulovlig». 100 km/t er det altså en del av disse som kan kjøre i. Når det gjelder denne typen salg av privateide elsparkesykler – som ikke omfattes av saken i dag, som gjelder utleiefirmaer i kommunene – selges de med kapasitet til å kjøre opp til 100 km/t. På de aller fleste er det ikke fartssperrer, slik jeg forstår det. Jeg ser at forhandlere har sagt til Avisa Oslo at de ikke kan selge med fartssperre, for da taper de i konkurransen om salget, og det er altså solgt 240 000. Vil statsråden se på regler for at det må være fartssperrer på de som selges privat?
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Den 8. april fremmet vi i Senterpartiet et representantforslag her på Stortinget om klassifisering av elsparkesykler og kommunenes adgang til å regulere utleiefirmaene, de som leier ut elsparkesykler. Bakgrunnen for det var at en statssekretær i Kommunal- og moderniseringsdepartementet hadde sagt til NRK den 20. mars at han ikke trodde regjeringen ville komme til å rekke å levere nye regler for elsparkesykler før sommeren. Vi så behov for at noe måtte gjøres, og derfor er vi veldig glad for at det førte til at det ble laget – om det førte til det eller ikke, det var sikkert mange grunner – et forslag her i kommunalkomiteen i samarbeid med Kommunal- og moderniseringsdepartementet, og dette forslaget behandler vi i denne saken i dag. Det kommer en sak senere i dag også. Det vi behandler i dag, dekker i stor grad punkt to i representantforslaget vårt om kommunenes adgang til å regulere virksomheten. Jeg vil bare si når det gjelder situasjonen, og særlig i Oslo, er det nå anslag om at det vil være opp mot 25 000 elsparkesykler til utleie i Oslo denne sommeren. Det begynte med 4 000 sommeren 2019, så det har økt veldig fort. Hvis man sammenligner med andre europeiske land, hvor gjennomsnittet i hovedstedene ligger på 35 elsparkesykler per 10 000 innbyggere, så ligger altså Oslo over 300 og opp mot 350 per 10 000 innbyggere, altså et ni–ti ganger høyere nivå enn gjennomsnittet i andre europeiske land. Den totale mangelen på regulering har ført til en helt annen situasjon her enn i andre europeiske storbyer. Vi har bare sist helg fått en melding fra skadelegevakten i Oslo om 33 skader på to dager – 33 med alvorlige skader på to dager. Jeg er glad for det som blir gjort gjennom kommunalkomiteens innstilling i dag. Vi får gjort noe med antallet som leies ut, at kommunene kan regulere det. Vi får gjort noe med at de ikke kan slenges overalt, altså parkeringsforholdene, og at folk ikke skal snuble i dem. Vi kan få gjort noe med bruken nattestid. Det vi ikke får gjort noe med, er privateide. Det blir mye press på foreldre om å kjøpe elsparkesykler til barn og unge, noe jeg stadig får høre om, og det annonseres med hastigheter opptil 100 km/t – i parentes «ulovlig», men uten sperrer. Hvis regjeringen mener alvor med at det er farlig å la barn kjøre på kjøretøy med den typen mulige hastigheter, mener jeg at man bør gripe inn med regler med hensyn til salget. Vi kommer tilbake senere i dag til klassifisering av elsparkesykler, og da vil jeg også følge opp dette med kjøring på gangveier og fortauer.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Jeg vil gjerne følge opp det jeg spurte kommunalministeren om i replikkordskiftet i stad angående den nye loven § 3, punkt 2, om at forskriften som kommunene kan fastsette, bl.a. kan gi bestemmelser om områder. Punkt 2 lyder: «områder på offentlig grunn der det innføres bruksreguleringer slik som hastighetsbegrensninger og bruksforbud». Det sies, som sagt, ikke så mye i lovforslaget om hva et slikt bruksforbud kan omfatte, men det nevnes områder med særlig mye trafikk eller ansamlinger av mennesker. Så spurte jeg kommunalministeren i replikkordskiftet i stad om dette vil innebære at f.eks. Oslo kommune kan nedlegge bruksforbud i et område hvor mange går på fortauene, og hvor det kjøres i et slags slalåmløp med elsparkesykler mellom folk på fortauene. Det skaper stor utrygghet og mange ulykker. Statsråden, kommunalministeren, svarte positivt at dette var noe man må vurdere og ikke kan svare eksakt på nå, men han viste også til at samferdselsministeren muligens hadde vurderinger av det. Det vil være viktig for oss å vite når det gjelder den diskusjonen om hvilke andre ting det er behov for å gjøre, for jeg ser at hvis vi ikke får gjort mer med slalåmkjøringen på fortauene blant mye folk, lever den utryggheten videre. Det handler ikke bare om hvor mange som er skadd, men også om at folk ser seg over skulderen. Mange av oss er blitt sneiet av elsparkesykler som kjører i veldig høy hastighet – sikkert privateide – langt over 20 km/t. Vi har behov for å få tilbake den tryggheten på fortauene som mange i Oslo, over 80 pst. i meningsmålingene, etterlyser. Jeg vil også nevne at Oslo politidistrikt i sin høringsuttalelse om de nye reglene sier at hvis vi ikke løser dette med gangveier og fortauer, har vi ikke løst problemet. De foreslo klassifisering av elsparkesykler som kjøretøy, men de tar samtidig det mellomstandpunktet om at elsparkesykler bør kunne brukes i sykkelfelt, sykkelveier og den typen, og også i kombinerte sykkel-/gangveier. Det er ikke bare å sende dem ut i veibanen, som samferdselsministeren var inne på i sitt innlegg. Hvis det hadde vært mulig for samferdselsministeren å si noe om dette nå, ville det vært nyttig for den andre delen av forslaget, hvor det er denne problemstillingen som gjenstår.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Jeg vil ikke hjelpe representanten Johnsen fra Fremskrittspartiet med å kjøpe elsparkesykkel som går i 100 km/t, men jeg fant lett en annonse hvor det står: 100 km/t, «ulovlig» i parentes, og 20 km/t lovlig, til 17 999 kr. Jeg skal ikke oppgi firmaet, men det var lett å finne. Jeg hjelper ikke han, men jeg har den her, hvis andre vil se det!(Munterhet i salen.) (Munterhet i salen.)
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2021-06-10:
Jeg viser også til debatten tidligere i dag og vil bare ta opp den siden av saken som gjelder situasjonen på fortauene våre. Det er stort engasjement rundt det. Senest nå i stad ble jeg stoppet av en ansatt her i Stortinget som fortalte at han hadde blitt kjørt slalåm rundt nå nettopp ute på gaten, der det dessverre kjøres i høyere hastighet enn det som er tillatt. Det som er viktig å merke seg, er det vi var inne på i stad, at det som ikke dekkes av den forrige debatten, gjelder private elsparkesykler. Det er ifølge forhandlerne nå solgt ca. 240 000 private elsparkesykler i Norge, og når analysefirmaet Boldt, som jeg også tror departementet har brukt som grunnlag for arbeidet sitt med denne saken, undersøkte med 27 forhandlere, var det én av dem som oppga at de bare solgte lovlige modeller, og som hadde en fast fartssperre på 20 kilometer i timen. En forhandler, Thomas Holstad i Stayclassy, sier til Avisa Oslo at de selger ca. 15 000–20 000 elsparkesykler i året, også de som ikke har fartssperre, og som oppgis å kunne kjøre opptil 100 kilometer i timen. Han sier: «Så lenge det er lov å selge er vi nødt til å gjøre det for å beholde markedsandeler. Jeg er helt for at det blir ulovlig å selge ting som går for fort, men alle konkurrentene våre gjør det.» Man må være obs på forskjellen mellom den delen som går på kommunens adgang til å regulere, som vi var inne på i formiddag, og den andre delen, som angår det store salget til private. Forskjellen mellom dette og salget av andre kjøretøy er at det selges uten aldersgrense. Jeg blir kontaktet av foreldre som har 8-, 9-, 10-, 11-åringer som maser om å få elsparkesykler, og det er elsparkesykler som annonseres med at de kan kjøre opptil 100 kilometer i timen. Ifølge det samme analysebyrået, Boldt, er det bare ca. én av ti som selges med fartssperre, og jeg har sett tall på at i hvert fall 38 pst. kan kjøre over 45 kilometer i timen. Dette er en uholdbar situasjon, så jeg vil gjerne appellere til statsråden, uten at jeg venter en debatt nå, at han også må følge opp reglene for salg. Så lenge det ikke er aldersgrense for disse syklene og de kan kjøre i så store hastigheter, mener jeg han bør høre på hva denne forhandleren sier til Avisa Oslo, som jeg refererte. Jeg håper vi kan komme tilbake til klassifiseringen av elsparkesykler som vi har foreslått. Vi er det eneste landet jeg kjenner til i Europa som har kjøring av disse fritt på fortau og gangveier.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Den 18. mai innførte Astrups gode kollega i Samferdselsdepartementet ganske strenge regler for håndheving og bruk av elsparkesykler. Det ble bl.a. innført en mulighet for å utstede parkeringsgebyr, det ble skilt for å etablere parkeringsfrie soner, fartsgrenser, bruksforbud, forbud mot å være to på ett kjøretøy, med ganske høye bøter, 6 km/t som maksbegrensning på hastighet bl.a. på fortau, og at trafikkreglene ikke skal begrense kommunal selvråderett. Det ble heldigvis ikke innført noe forbud fra Hareides side. Jeg oppfatter egentlig at det som behandles her i dag, er litt sånn smør på flesk, så jeg lurer på hvorfor kommunalministeren ser behovet for å ha denne saken i det hele tatt, og hvorfor det ikke er nok med de reglene som allerede er innført av Samferdselsdepartementet. Jeg håper virkelig ikke at Astrup selv ønsker noe forbud, slik vi vet noen i denne salen ønsker.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Det er beroligende å høre at vi fortsatt kan ta med oss lakrispipa på elsparkesykkelen. Det er vel andre ting samferdselsministeren eventuelt vil forby. Jeg skjønner fortsatt ikke behovet for ytterligere reguleringer og tiltak, siden Astrup tydeligvis er så opptatt av å få igjennom denne loven. Det er det med forbud, som heldigvis ikke er regulert av Samferdselsdepartementet eller åpnet for, og så er det det med eventuelt anbud. Det kan dessverre favorisere store, internasjonale aktører som har muskler og finansiell styrke til å tilfredsstille ganske omfattende krav som vi vet at rød-grønne kommuner kan komme med, som da vil ekskludere både nye, norske aktører og mindre aktører. Jeg lurer fortsatt på: Hva er det som er så viktig å åpne for å innføre, utover det som allerede er innført?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Jeg hadde egentlig tenkt å skryte litt av samferdselsministeren nå, men jeg tror jeg må ombestemme meg etter innlegget til Hareide, for han begynte å snakke om at han vil ha promillegrense i tillegg. Spørsmålet mitt gikk egentlig på hvor langt ministeren vil gå, for han har egentlig gjort en god jobb med de reglene som har kommet på plass nå. Det er faktisk veldig mye regulering som ligger der. Ministeren sa selv at det er meget høye bøter. 3 000 kr i bot for å være to på én sykkel, selv når man er edru, er for to ungdommer dyrt. Da lønner det seg nesten å kjøpe seg en elsparkesykkel selv. Promillegrense håper jeg virkelig ikke er noe ministeren vil prioritere. Jeg ser bare for meg, f.eks. på en campingplass, et eldre ektepar som putrer litt rundt omkring – de går jo ikke fort de elsparkesyklene, de går tross alt bare i 20 km/t – og besøker venner og bekjente på campingplassen om sommeren og har tatt seg en øl. Det ønsker tydeligvis Hareide å sette en stopper for. Så jeg lurer egentlig på hvor langt ministeren vil gå i å regulere, forby og ødelegge gleden ved å kjøre elsparkesykkel.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Vi er helt enig i målet om å sørge for at det selvfølgelig ikke er ulykker og å få orden på parkeringen. Det er vi alle enige om. Men jeg opplever kanskje at ministeren har tatt litt vel mye Möllers tran hvis han har behov for å pøse på med tiltak på tiltak før han ser effekten av de tiltakene som allerede er innført. Jeg håper og lurer litt, og mitt spørsmål til ministeren er: Er det ikke klokt kanskje å vente og se litt, for nå har det kommet veldig mange tiltak? Dessverre blir denne loven som kan begrense bruken av elsparkesykkel enda mer, vedtatt i dag. Burde man ikke se effekten av de tiltakene før man engasjerer departementets byråkrati til å utrede, vurdere og jobbe med enda flere nye påbud og restriksjoner?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Representanten Andersen er inne på hvorfor ikke gi kommunene mulighet til å rydde opp. Der er vi faktisk enige, men det vi ikke er enige om, er tydeligvis forståelsen av hva Samferdselsdepartementet og Vegvesenet allerede har innført. For de gir kommunene mulighet til å rydde opp. Det er det som er hele poenget. Det kravet er innfridd. Det blir mulighet til å utstede bøter, parkeringssoner, forbudssoner, fartsgrenser. Statsråd Hareide har selv vært ute på fartskontroll for å ta elsparkesyklister. Jeg humret litt da jeg leste det oppslaget, men det er faktisk allerede kontroll med hastigheten på elsparkesykler. Da reagerer jeg litt på innlegget til Bøhler om at man kan få elsparkesykler som går i 100 km/t. Det ser jeg på som ren skremselspropaganda. Jeg har brukt litt tid nå i løpet av debatten for å prøve å finne ut hvor man kan få kjøpt det, og jeg finner ingen som har det eller har hørt om det. Så jeg tar sterkt avstand fra slike skremselsbilder. Men at noen kjører fort, har jeg registrert. De kjører sannsynligvis i 30 km/t. Jeg opplever også noen ganger at det suser noen forbi meg. Det er klart at hvis man går i 6 km/t og noen kommer helt inntil en i 30 km/t, oppleves det som fort, men det er ikke 100 km/t.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Takk for orienteringen om at det er mindre post. Det har de fleste av oss fått med seg, men det virker som om Senterpartiet kanskje ikke har fått det med seg eller er mer opptatt av at postbilene skal kjøre rundt mer eller mindre tomme. De framstiller regjeringen og også Fremskrittspartiet som ganske håpløse siden vi ikke ønsker at de tomme postbilene skal fortsette å kjøre rundt. Hvordan har egentlig andre land løst dette? Og hva vil ministeren se for seg at det kan koste, både ut fra klima- og miljøhensyn og ikke minst for skattebetalerne, hvis vi skulle opprettholdt det posttilbudet man kan få inntrykk av at Senterpartiet her ønsker?
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Jeg må si det oppleves veldig dramatisk når man lytter til Senterpartiet og representanten Mossleth her om hvordan dagens liksom kyniske eller fæle regjering tydeligvis har rasert Norge. Fremskrittspartiet har tydeligvis også vært med på den raseringen, fjernet tjenester og lagt ned tilbud til folk. Det har tydeligvis blitt veldig, veldig fælt å bo i Norge, i hvert fall for dem som bor utenfor sentrale strøk. Jeg må si at jeg kjenner meg overhodet ikke igjen i den virkelighetsoppfatningen. Jeg synes litt synd på Senterpartiet, for det må være veldig frustrerende – hvis jeg skal prøve å sette meg inn i hodet til representantene fra Senterpartiet som har en sånn virkelighetsoppfatning. Det må være veldig dramatisk virkelig å føle og tro at Norge er rasert, at landsbygda nesten er ødelagt, for å si det på den måten, og at man ikke får elementære tjenester i hele landet vårt. Det er det inntrykket Senterpartiet prøver å skape, det er det bildet de prøver å skape, og det synes jeg er mildt sagt oppsiktsvekkende. Jeg kunne ønske at Senterpartiet hadde vært litt mer konkret om sine tilfeller. Det er tydelig at det sannsynligvis har vært et medieoppslag et eller annet sted om en eller annen person som ventet i 14 dager på gebisset sitt. Selvfølgelig er det dramatisk, det er ikke noen hyggelig situasjon, men et sånt unntakstilfelle gir ikke et generelt og riktig bilde av situasjonen i Norge under dagens regjering. Det reagerer jeg sterkt på. Det er tydelig at Senterpartiet slipper unna med det. De blir ikke konfrontert med det. Jeg skulle gjerne likt å vite hva slags tilbud som har forsvunnet der representanten Mossleth bor. Hva er det hun ikke får gjort der hun bor nå, som hun kunne gjøre for bare noen få år siden? Det er viktig å minne om at det som skjer med Posten nå, garantert hadde skjedd med en rød-grønn regjering også, som Hareide sa i stad. Det er markedet – eller skal vi si samfunnet – som utvikler seg. Posttjenester blir det da ikke behov for. Det kan umulig være ønsket til Senterpartiet å subsidiere tomme postbiler for å kjøre rundt i landet bare for at Senterpartiet skal være fornøyd, når de ikke har med seg noe post. Jeg lurer litt på hvordan Senterpartiet skal finansiere det. Hvor mye penger skal Senterpartiet sette av i sine statsbudsjetter til å sponse de tomme postbilene de ønsker skal kjøre rundt i landet – så lenge folk ikke har post, Posten ikke har post å dele ut og Posten selv ønsker å legge ned tilbudet sitt? Nå er vi kanskje litt på sidelinjen, for Hareide har påpekt flere ganger at dette egentlig dreier seg om banktjenester, men når Senterpartiet først bringer sånne faktorer inn i debatten, synes jeg det er viktig å påpeke at Senterpartiet er langt utpå jordet.
Tor André Johnsen (Fremskrittspartiet), 2021-06-10:
Det er under sterk tvil jeg tegner meg nå. Jeg må bare beklage, men jeg blir litt oppgitt over den tomme retorikken til Senterpartiet, den billige, enkle sjokoladereklameretorikken. Posten liberaliseres, ble det sagt i saken vi behandler i dag. Det er helt feil, Posten effektiviseres, Posten omstiller seg i tråd med det samfunnet vi lever i. Det er utrolig at det er så vanskelig for Senterpartiet å ta inn over seg at vi ikke lever på 1800-tallet, men at vi lever i 2021. Den virkeligheten vil tydeligvis ikke Senterpartiet ta inn over seg. Man er opptatt av å fortsette med å spre dette falske budskapet om at bygdene legges ned, at alt sentraliseres – og om tjenester der man bor. Jeg vet ikke hvor de har kjøpt disse slagordene sine, men de gjentas og gjentas og gjentas, og det verste er at folk begynner å tro på det. Det verste er at stortingssalen – eller regjeringen – heller ikke slår tilbake, man krever ikke dokumentasjon fra Senterpartiet på denne billige, tomme retorikken. Det siste nå syntes jeg var morsomt: Posten liberaliseres. Ja, den gjør kanskje det i Senterpartiets verden, men det er i hvert fall effektivisering i Fremskrittspartiets verden. Så er jeg fortsatt litt nysgjerrig, for jeg har ikke fått noe svar på hvor mye skatter og avgifter skal økes i Senterpartiets budsjetter. Jeg kan ikke se at de har inndekning til å finansiere og subsidiere tomme postbiler og alle andre ting som de ikke skal endre. Jeg lurer på hvilke skatter og avgifter som skal økes, og hvor mye de skal økes. Det regnestykket til Senterpartiet går i hvert fall ikke opp. Det er ingen tvil om at regnestykket deres ikke går opp, og at alt skal være som det alltid har vært – ingen endring. Jeg vet i hvert fall såpass at Arbeiderpartiet er litt mer framoverlent enn Senterpartiet. Til og med SV er mye mer framoverlent og offensivt når det gjelder reformer og effektivisering, selv om de kanskje ønsker at alt skal være offentlig – mer enn det Senterpartiet ønsker.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Kommunalminister Nikolai Astrup starta innlegget sitt med å gi ein takk, og eg sluttar meg fullt og heilt til den takken. Dette er eit veldig godt initiativ, og det er eit veldig godt arbeid som er gjort. Komitéleiaren innleidde med å seie at her har det vore tvil om grunnlaget. Den tvilen blir no rydda bort, og det meiner eg er eit gode for alle involverte. Så er det ikkje tvil om at elsparkesyklane er vortne veldig populære. Det er ein klima- og miljøvenleg måte å transportere seg på, og ikkje minst i ein pandemisituasjon trur eg mange har hatt gleda av dette. Men eg har lyst til å seie at det er minst to store utfordringar knytte til den bruken me har sett. Det eine er talet på skadde og hardt skadde. Berre ved Oslo skadelegevakt har me sidan 2019 hatt 2 500 skader, og mange av dei er svært alvorlege. Me veit òg at faren ved å bruke ein elsparkesykkel opp mot ein vanleg sykkel er ti gonger større på ein elsparkesykkel. Hovudskadar er veldig overrepresenterte. Når me no ser på tala og berre samanliknar 2021 med 2020, ser me ei dobling i talet på skader berre på det eine året. Det andre, som mange har tatt opp her, er det som går på parkering, at det er uoversiktleg, og at mange sårbare grupper slit med framkomsten på grunn av dette. Så er det riktig som det òg har kome fram i debatten, at Samferdselsdepartementet har kome med reglar som er med på å gjere dette betre. Når det gjeld parkering, blir det no gitt gebyr på 900 kr for feilparkerte syklar. Det skal vere berre éin person på ein sykkel. Er det to eller fleire, blir det gitt ei bot på 3 000 kr. Det er utfordringar ikkje minst knytt til fortausbruken. Me ser at presset på fortaua er blitt betydeleg større. Det er viktig å vite at det er dei gåande som eig fortaua, og me som syklar, har lov til å bruke fortauet viss me ikkje er til sjenanse for dei som går der. Me er heller ikkje ferdig med arbeidet vårt. Me jobbar òg med promillegrense og følgjer opp det. Eg ser allereie no at Oslo er i gang med den lokale reguleringa, og eg synest det er bra at me eksempelvis høyrer om nattestenging i Oslo. Det trur eg vil vere veldig bra med tanke på skadeomfanget, og eg trur òg ei antalavgrensing er nødvendig.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Eg kan svare tydeleg ja på det. Som eg òg sa frå talarstolen, og som eg er sikker på at representanten Sivertsen fekk med seg, er me ikkje ferdige med alt arbeidet. Derfor er dette noko me no ser på, og da vil det først og fremst gjelde dei kommersielle aktørane og krav om dette. Me har hatt ulykker der det har blitt stilt spørsmål nettopp om problemstillinga rundt forsikring, og derfor er dette noko me ser på. Me er ikkje ferdige med arbeidet, men det går føre seg eit arbeid i Samferdselsdepartementet på det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
No blei eg litt overraska, for ein av dei første som i det offentlege rommet peika på behovet for promillegrense da eg var til stades, var representanten Siv Jensen. Me var saman i TV 2s studio og diskuterte denne problemstillinga. Representanten Siv Jensen peika da på at ei promillegrense kunne vere ein klok måte å angripe dette problemet på. Eg synest ofte det er god grunn til å lytte til representanten Siv Jensen og tok det med meg, og jobbar no med det. Me veit at om me skulle fått ei promillegrense allereie no, måtte me hatt ei omklassifisering, altså til eit køyretøy, og det ville hatt følgjeverknader. Da ville det blitt ei promillegrense på 0,2. Eg synest da det kan vere vel verd å diskutere kva som er rett promillegrense. Det synest eg me naturleg nok bør ha ei høyring på. Eg har ikkje nøyaktig svar på kva som er den riktige grensa, men eg trur at å jobbe vidare i tråd med det er riktig når me ser skadeomfanget.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Noko av forskjellen mellom dei tiltaka som Samferdselsdepartementet har kome med, og det som blir vedteke her i dag, er at Samferdselsdepartementets reglar gjeld heile landet – naturleg nok. Men her vil byar og kommunar kunne vurdere litt forskjellig. Me ser at dette ikkje minst er eit stort problem i dei aller største byane. Som eg òg sa: Eg synest at Oslo tenkjer klokt når dei no ser på ei regulering. I f.eks. min heimkommune, Bømlo, er det ikkje sikkert at den same reguleringa som Oslo føreslår, er riktig der. Eg ser for meg at klokka to om natta på Bømlo ville eg blitt litt irritert om ikkje elsparkesykkelen gjekk, for eg trur ikkje problemstillinga er så veldig stor der. Men eg er veldig einig i tenkinga til byrådet i Oslo når dei no ser på nattestenging her, ut frå dei tala og dei problemstillingane som me ser. Eg trur det er bra at me kan ha eit lokalt sjølvstyre i denne problemstillinga.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Det er noko eg vil sjå på. Det er slik at me no gjennomfører mange kontrollar. Da er det viktig å kontrollere syklane. Berre dei siste vekene har me hatt mange kontrollar i denne byen for å avdekkje om elsparkesyklane er ulovlege. Eg veit at politiet, i samarbeid med Statens vegvesen, gjer den typen kontrollar av elsparkesyklar nettopp for å avdekkje ulovleg bruk, for det er jo ulovleg bruk dersom ein har oppheva fartssperra. Det er klart at det er ein gråmarknad der, og ulykkesstatistikken viser dessverre det. Den problemstillinga som representanten Jan Bøhler tar opp, er det viktig at me ser på og går grundig inn i.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Det er Stortinget som har tatt dette initiativet, men det er eg glad for. Det ligg òg der at det ikkje nødvendigvis er enkelt å sjå føre seg kva som er rett, for tar ein elsyklar, som i realiteten har langt større hastigheit, skulle ein tru at ein der hadde fått mange ulykker. Det har me ikkje fått. Når det gjeld elsyklar, som kan gå i 40–50 km/t, har me ganske få ulykker. Men på elsparkesyklar, som maks kan gå i 20 km/t, i alle fall utleigedelen, har me hatt veldig mange ulykker og langt fleire enn òg eg trudde. Ja, eg tar gjerne litt sjølvkritikk på at eg burde vore enda tidlegare ute med noko av dette arbeidet, men me har jobba kontinuerleg i løpet av i alle fall det siste året. Eg seier til Stortinget at me jobbar vidare, for eg trur det er heilt nødvendig å følgje utviklinga. Promillegrense er ei problemstilling og ansvarsforsikring ein annan av dei tinga me må følgje opp, for me er ikkje i mål.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Det å sjå på klassifisering meiner eg er noko me bør gjere framover, men det er klart at med ein gong ein omklassifiserer frå ein kategori til ein annan, får det nokre følgjeverknader. For eksempel er ein elsparkesykkel ikkje alltid velkomen på fortauet, men er det betre å ha den typen hastigheiter i vegbanane rundt om i heile landet? Det er ikkje nødvendigvis den beste løysinga der. Ein må sjå den heilskapen, for det er noko med at omklassifisering medfører ein del følgjeverknader. Ei løysing kunne vore å ha ei mellomklassifisering. Da må me sjå på den typen løysingar. Eg meiner at å gå frå ein kategori til ein motorkategori har nokre verknader for verkemiddelbruken på elsparkesyklar, som blir brukte veldig mykje overalt, men det har òg nokre positive sider. Om dei i ein distriktskommune ikkje skulle fått lov til å gå på fortaua, ville det òg vore noko spesielt.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Eg vil takke for ein god debatt og svare på nokre av dei utfordringane som har kome i denne debatten. For det første vil eg seie at regulering er ikkje noko negativt om me ønskjer at elsparkesyklane skal fungere godt i bybildet og på vegane våre. Det vil berre vere ein fordel å ha ei god regulering. Eg har lyst til å seie, og det er kanskje ikkje ei heilt presis samanlikning, at me har regulering av bompengeprosjekt og kvar me kan setje opp bommar. Me kan ikkje setje dei opp over alt. Det er eit regelverk, og det trur eg Framstegspartiet er glad for. Det er kanskje ikkje ei kjempegod samanlikning, men me treng orden, og me har sett at me treng meir orden i samband med denne problemstillinga. Så tar representanten Bøhler opp problemstillinga knytt til Oslo by. Det som denne lovreguleringa her tar opp, er at det kan bli byområde som kan ha forbod mot elsparkesyklar. Det kan også vere byområde som har lågare hastigheit enn 20 km/t. Det kan vere ned mot 10 km/t, det kan vere 6 km/t, der det er gode grunnar for det. Men det me har sagt, er at me ønskjer at den typen område skal vere skilta, slik at det er tydeleg kvar det er, og at det skal følgjast opp. Det vil nok seie at eg er noko skeptisk til å seie at kommunar kan ha eit forbod mot å bruke dei på fortau, for det går meir inn i trafikkregelverket. Så trur eg at presset på fortaua har blitt betydeleg større med elsparkesyklar. Det kan godt vere me skal sjå på dette, og eg meiner derfor at ei omklassifisering er ei litt for enkel problemstilling å ta opp i juni 2021. Men at me må jobbe vidare med dette, er eg ikkje i tvil om. Noreg er eitt av få land som har den opninga for syklar generelt på fortaua, og me ser at presset har blitt større. Eg ønskjer ikkje å endre det no, men eg synest det er naturleg at me følgjer det opp vidare. Karin Andersen tar opp det at me må ha kvalitet. Me veit at det er ei utfordring at mange av desse syklane dessverre har veldig kort levetid. Me er opptatt av at dette er ein klima- og miljøvennleg måte å opptre på i bybildet, og da må det også vere berekraftig med den strukturen me har. Det ligg også føringar her til å følgje det opp.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
På 1980-talet jobba eg på Posten heime på Bømlo. Sjølv om eg gjorde ein god jobb, må eg innrømme at eg trur posttilbodet i Oslo var betre enn på Bømlo på 1980-talet. Paradoksalt nok stengjer postkontoret mitt i Oslo i dag fem–seks timar før postkontoret på Bømlo stengjer, kvar dag. Men det er ikkje det denne saka handlar om. Det gir likevel eit perspektiv som eg synest det er vel verd å ta med seg. Det er tre hovudgrunnar til at me har lagt fram denne saka. Den eine er at det er eit veldig kraftig fall i bruken av desse tenestene. Den andre er – og det er eg veldig glad for – at me har veldig gode alternative løysingar. For det tredje er det ingen som ønskjer å ta dette tilbodet, og derfor er det ikkje praktisk mogleg å føre det vidare. Når det gjeld fallet i bruken berre dei siste åra: Frå 2013 til 2020 fall talet på transaksjonar med 90 pst., frå over 300 000 til 30 000. Trenden har fortsett frå 2020 til 2021. Berre på det året har dette falle vidare med 41 pst. Det finst gode alternative løysingar. Mange eldre eller ikkje-digitale kundar har tilgang til og bruker brevgiro og bankkort med kode, eller telefonbankløysingar. DNB har eit eige konsept tilpassa ikkje-digitale brukarar kalla «Bank uten internett» og dessutan eit direktenummer for den same brukargruppa. Når det gjeld kontantutbetalingar frå staten til dei som av ulike årsaker ikkje har, kan eller vil bruke konto i ein norsk bank, har Direktoratet for forvaltning og økonomistyring og banknæringa laga ei eiga, kortbasert løysing, «Betalingskortet», der stønad frå Nav og Husbanken blir utbetalt. Det finst òg kontantkortløysingar i bankmarknaden som kommunar og andre kan nytte for kontantutbetalingar til personar utan bankkonto. Når det gjeld tilgangen til kontantar for dei som har bankkonto, finst det òg kontanttenester i butikk. Dette har 98 pst. av befolkninga tilgang til i sin eigen kommune. Til slutt: Det var ingen bank som ville inngå ein avtale med Posten om dette. Det vil seie at det ville blitt ei ekstremt dyr ordning. Sjølv med dei summane me no har operert med, kunne me risikert at kvar transaksjon ville koste 1 200–1 500 kr. Da er det sjølvsagt ei ekstremt kostbar løysing, som eg trur dei fleste forstår at me ikkje kunne føre vidare.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Det er eit godt spørsmål, for me veit at når omfanget av tilbodet innanfor Posten fell så mykje, blir det ekstremt dyrt å halde oppe det tilbodet. Når det ikkje er behov for den typen tilbod, vil alternativet til å få til ei omlegging koste veldig mykje. Heldigvis har me – vil eg seie – sjølv med skiftande regjeringar tilpassa Posten til den nye verkelegheita, og dette er eit forslag om det. Det har òg skjedd med Senterpartiet i Samferdselsdepartementet. Eg trur at denne saka hadde blitt lagd fram uavhengig av fargen på både regjering og statsråd. Eg trur at dette er ei naturleg løysing i lys av utviklinga. Svaret på spørsmålet til representanten Johnsen er at det ville kosta mange milliardar dersom me ikkje hadde gjort denne jobben. Det ville gått ut over andre viktige formål som me treng å bruke fellesskapet sine midlar til.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Eg trur nokre av dei alternative løysingane me har fått her, er veldig viktige, ikkje minst for nokre av dei mest sårbare i samfunnet vårt. Eg peikte på den løysinga og har lyst til å ta det på nytt, sidan representanten Mossleth tar dette opp. Det er det kortet som Direktoratet for forvaltning og økonomistyring har laga saman med banknæringa. Det er ei kortbasert løysing, «Betalingskortet», som òg er støtta av Nav og Husbanken. Det meiner eg er veldig viktig. Så er det slik at tilbodet som me no har, er eit tilbod som naturleg nok er prega av at volumet i Posten har gått ned. Derfor har me òg måtta leggje om, og eg opplever at den omlegginga er riktig. Viss me ikkje hadde gjort det, er eg redd me hadde bygd opp eit stort volum av posttenester som det ikkje er bruk for, og det hadde blitt veldig kostbart. Og kven ville tape mest på det? Jo, det ville ha vore Distrikts-Noreg, for det er der det da ville ha blitt dyrast. Alternativet er at me hadde brukt mange milliardar på det, og det trur eg ikkje det politiske Noreg er villig til.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Eg er fullt ut open for å diskutere med representanten Mossleth ulike løysingar for Posten. Men det me diskuterer no, er banktenestene i Posten. For bankkundar som vel å ha ei nettbankløysing, same kvar det er i Noreg, vil trafikken vere heilt lik om det er i Oslo, på Loppa eller på Bømlo. Det er det denne saka handlar om. Så er eg òg opptatt av dei spørsmåla som representanten Mossleth tar opp. Viss me byggjer opp for store banktenester, blir det for dyrt. Eg trur at dei mest sårbare, der posttenestene i Noreg blir for dårlege, er ikkje minst i Distrikts-Noreg. Posten er veldig viktig for Distrikts-Noreg, og viss me bygde han opp f.eks. til kvar dag med altfor strenge krav, ville den tenesta ha blitt altfor dyr ut frå det volumet, den mengda brev, som me i dag har. Derfor må me tilpasse, slik òg Senterpartiet gjorde – veldig godt – da dei styrte Samferdselsdepartementet.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Me har brukt 11 mill. kr på denne løysinga. Som eg sa: Det var 30 000 transaksjonar i 2020. Tala så langt viser ein vidare nedgang på 40 pst. i talet på tenester i det halvåret som me no er inne i. Det er klart at viss me da skal ta ut 1 000 kr og det kostar 1 500 kr, er det problematisk, meiner eg, med den typen tenester, når me ser at me har så gode alternativ. Derfor har dei mest sårbare gruppene eigentleg vore viktigast for meg, og derfor meiner eg at det arbeidet som DFØ i samarbeid med Nav og Husbanken har gjort med å få til dette betalingskortet, har vore veldig viktig. Det gjeld nok den mest sårbare gruppa her. Så opplever eg eigentleg at om ein er i Distrikts-Noreg eller sentralt, er ein på ein måte like sårbar for den typen digitalisering, men me ser at det løyser seg.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Noko av det som er paradokset for meg, er at Posten heime på Bømlo er relativt sett viktigare enn i Oslo, og tilbodet er relativt sett eigentleg betre der. Eg trur at viss me ikkje hadde bygd ned kapasiteten, men hatt ein stor organisasjon, stor kapasitet, med lite volum, hadde det blitt for dyrt. Det er Distrikts-Noreg mest sårbare for, for nokon må ta den rekninga uansett. Når det gjeld det beredskapsmessige, er òg det kortet eg nemner, ein viktig del av det, men me skal òg vere bevisste på at det er 30 000 transaksjonar. Viss me tenkjer på kor mange millionar, ja milliardar, transaksjonar me har i landet vårt i dag, er dette ein veldig liten del. Derfor meiner eg òg at det som går på beredskap, som Forbrukerrådet her tar opp, eigentleg ikkje er ei problemstilling som bekymrar meg, men naturleg nok har me sett på det.
Knut Arild Hareide (Kristelig Folkeparti), 2021-06-10:
Ja, men eg trur at ein SV-statsråd hadde lagt fram denne saka med godt samvit. Det handlar om at eg er opptatt av at me skal ha infrastruktur i Distrikts-Noreg, men ein infrastruktur som i realiteten betyr mindre for oss – og no snakkar me altså om banktenester i postomberinga, som nesten ikkje er brukt, der det er snakk om 30 000 transaksjonar. Det høyrest ut som eit ganske stort tal, men i denne samanhengen er det så å seie ingenting – fordi me har andre gode løysingar som finst både i Distrikts-Noreg og i byane våre. Da trur eg at å bruke mange, mange millionar på å halde ved lag den typen tilbod eigentleg er ein stor kostnad for Posten. Viss me har for store system, er bekymringa mi at viss ikkje Posten òg er konkurransedyktig og leverer gode tilbod, er det meir alvorleg for Distrikts-Noreg enn det er for By-Noreg, der ein kan sende pakkane på andre måtar.