Eirin Sund (Arbeiderpartiet), 2013-06-19:
Klimaendringene er blant de største utfordringene vi står overfor, ikke bare her til lands, men i verden. I likhet med alle partiene i komiteen, bortsett fra Fremskrittspartiet, mener jeg at klimaendringene de siste 150 årene ikke kan forklares uten at vi tar hensyn til menneskelige utslipp av klimagasser. Arbeiderpartiet legger målene vi har forpliktet oss til i klimaforliket, til grunn for vår klimapolitikk, og vårt mål er at de globale utslippene av klimagasser begrenses, sånn at temperaturøkningen globalt ikke overstiger 2 grader. Jeg mener at vi må føre en ambisiøs, nasjonal klimapolitikk. Jeg registrerer at Fremskrittspartiet ikke fant det naturlig å bli med resten av komiteen på den merknaden heller – det bare konstaterer jeg. Isolert sett fører klimaendringene, selv på 2 grader, til store utfordringer for samfunnet, både globalt og lokalt. Akkurat hvor store endringer vi vil stå overfor, avhenger av hvor stor temperaturøkningen vil bli. Det er sånn at selv om vi lykkes med klimapolitikken, vil temperaturen stige de neste hundre år, og klimaet vil endres. Det er derfor nødvendig å arbeide målrettet med klimatilpasning. Klimaendringene vil føre til mer og hyppigere ekstremvær og andre klimafenomen som fører til økt risiko for personskade og skade og slitasje på infrastruktur og bygninger. I planlegging av f.eks. bygninger og veier må dette tas hensyn til. I Stavanger, som ikke er så langt unna der jeg kommer fra, ble det nye kulturhuset bygd høyere enn det som var planlagt, på grunn av hensynet til springflo og framtidig havnivåstiging. Det var viktig å unngå at vannet – en eller annen gang i framtiden – skulle renne inn i den majestetiske foajeen. E6 gjennom Gudbrandsdalen mellom Øyer og Tretten ble hevet med 36 cm etter flommen i 2011, og videre gjennom Ringebu og Otta ble veiene dimensjonert for 200-årsflommen pluss en sikkerhetsmargin på én meter. Kunnskap er en forutsetning for effektiv klimatilpasning. Økt kunnskap om klimaendringene og effektene, i tillegg til hvordan vi som samfunn tilpasser oss endringene, blir viktig i det videre arbeidet. Det er viktig at vi til enhver tid bygger tilpasningsarbeidet på best mulig tilgjengelig kunnskap om klimaendringene, og hvordan disse skal håndteres. Derfor er det også viktig at kunnskapsgrunnlaget for tilpasning til klimaendringene styrkes gjennom en mer aktiv overvåking av klimaendringene, en opptrapping av klimaforskningen og utvikling av det nasjonale senteret for klimatjenester. Klimaendringenes lokale karakter plasserer kommunene i en førstelinje i møte med klimaendringene. Større og mer intense nedbørsmengder setter store krav til overvannshåndtering i byene på grunn av mange tette flater på veier og plasser. Byutvikling i havneområder og fortetting gir også utfordringer, som saksordføreren var inne på. For at kommunene skal kunne utføre oppgavene sine på en måte som sikrer robuste og bærekraftige lokalsamfunn, er det nødvendig at hensynet til et endret klima blir en integrert del av det kommunale ansvarsområdet. Jeg er derfor glad for at regjeringen vil utarbeide en statlig planretningslinje for kommunenes og fylkeskommunenes arbeid med klimatilpasning i areal- og samfunnsplanleggingen. Klimaendringene vil bli størst – og de vil merkes mest – i arktiske strøk. Derfor er Arktis et sentralt område både i klimapolitikken og i klimatilpasningen. Klimatilpasning i Arktis er et område som regjeringen må følge tett framover, særlig når det gjelder å styrke kunnskapsgrunnlaget om Arktis i klimasammenheng.