Kjell-Idar Juvik (Arbeiderpartiet), 2014-06-17:
Når det gjelder proposisjonens forslag innenfor luftfarten, merker vi oss at regjeringen – med samarbeidspartnerne, Kristelig Folkeparti og Venstre – ønsker å konkurranseutsette tårn- og sikringstjenestene i luftfarten, og at Samferdselsdepartementet har satt i gang et arbeid for å vurdere hvilke tjenester innen flysikring som egner seg for konkurranseutsetting. 2013 var et spesielt godt år for norsk flysikkerhet, totalt sett. Én ulykke i kommersiell luftfart og sju privatulykker er et svært lavt antall, spesielt når en vet at aktiviteten var rekordhøy. Ingen besetningsmedlemmer eller passasjerer ble alvorlig skadd under flyging i Norge eller med norske luftfartøy utenlands i fjor. Siden 1970 har det kun skjedd ett år tidligere at det ikke har vært omkomne i norsk luftfart. Arbeiderpartiet vil ikke være med på noe forslag som kan svekke flysikkerheten. I Sundvolden-erklæringen sier Høyre–Fremskrittsparti-regjeringen at de ønsker å konkurranseutsette tårn- og sikringstjenestene i luftfarten. Jeg lurer på om ministeren kan svare meg på om de har konkludert, eller om regjeringen vil komme tilbake til Stortinget med en sak. Jeg vil samtidig understreke at et eventuelt forslag om konkurranseutsetting av flysikring må være av faglig og kostnadsmessig karakter, og ikke – som det kanskje kan se ut til – være basert på ideologi alene. Avinor har bedt Samferdselsdepartementet om å få styrke egenkapitalen med 2 mrd. kr, dette for å kunne gjennomføre de store investeringene som står for tur. Regjeringen skryter av handlekraft. I dag har vi hørt det gjentatt gang etter gang: Det er kun ministeren, hans parti og hans regjering som kan levere. I dette tilfellet har han så langt ikke klart å levere. For å få en rask framdrift av utbyggingen på Flesland, bl.a., ba de om 2 mrd. kr i økt egenkapital. Men det som har skjedd, er at man har endret utbyttepolitikken slik at de kan beholde mer av overskuddet. I perioden fra 2014– 2017 vil de få beholde overskuddet som eventuelt blir over 1 mrd. kr, dvs. etter at staten har tatt 50 pst. av 1 mrd. kr. Vi er enige i dette incentivet til å drive effektivt, men vi vil samtidig fortløpende vurdere behovet for å øke egenkapitalen ut over dette, da det ligger store utbyggingsprosjekt på vent, og det ikke er noen garanti for at de vil styrke sin egenkapital. I 2013 fikk Avinor et overskudd på 890 mill. kr. Det betyr at de iallfall ikke det første året får noe ekstra utbytte med denne endringen av utbyttepolitikken. Faktisk får de mindre fordi de kom under budsjettet som var lagt for 2013. I innstillingen som foreligger, har vi merket oss at flertallet, bestående av Høyre, Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre, har et ønske om at det skal iverksettes flere prosjekt ved bruk av offentlig–privat samarbeid, også kalt OPS, og at regjeringen skal fremme en egen strategi om dette for Stortinget. Fra Arbeiderpartiets side uttrykker vi – som dere har hørt fra andre i dag – en stor skepsis til tradisjonell OPS-utbygging. Vi mener OPS-prosjekter ikke er en framtidsrettet og moderne måte å organisere og finansiere samferdselsprosjekt på. OPS kan, som vi har hørt, sammenlignes med å kjøpe på kreditt, og er en lånefinansiering som skal betjenes av framtidige bevilgninger. I de aller fleste sammenhenger er det dyrere å kjøpe på avbetaling enn å betale kontant. Når Arbeiderpartiet sier nei til OPS, er det rett og slett fordi det gir mindre veg for pengene. Arbeiderpartiets modell for bedre vegbygging er derfor rask og rasjonell utbygging i offentlig regi, uten de ekstra kostnadene OPS medfører, men vi er selvsagt åpne for nye og bedre modeller for vegbygging. Det har vi faktisk vist nylig i Stortinget, da vi vedtok og godkjente Vegpakke E6 Helgeland nord fra Korgen til Bolna. Der skal vi bygge ut med en såkalt vegutviklingskontrakt, som ikke har i seg finansieringsdelen som gjør prosjektene dyrere. Her skal en altså sette ut både utbygging, drift og vedlikehold i en 15-årsperiode på en strekning på 16 mil. Det er også forutsatt at man skal gjøre det samme på resten av E6. Jeg konstaterer samtidig at med flertallets forslag har Fremskrittspartiet endret sitt syn på OPS fra i høst. Da var de i alle fall imot finansieringsdelen. Her synes jeg ministeren er litt uklar i dag, og det ville vært greit å få høre om ministeren egentlig mener utviklingskontrakt, eller om han mener OPS uten finansieringsdelen. Det har vi ikke fått svar på, og da er det kanskje ikke en tradisjonell OPS ministeren egentlig ønsker å presentere for Stortinget.