Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2014-12-11:
Etter å ha hørt næringsministeren i replikkordskiftet må jeg minne om at man representerer en mindretallsregjering. Det budsjettet som vi skal vedta nå i dag, syns jeg passer godt med den beskrivelsen som et flertall understreker. Et flertall i næringskomiteen har gitt sin beskrivelse på side 36 i innstillingen, hvor de påpeker at regjeringen ved å kutte i geografiske og bransjespesifikke virkemidler forlater en aktiv næringspolitikk til fordel for en mer næringsnøytral næringspolitikk. Det er det et flertall i næringskomiteen, og antakelig et flertall i denne sal, gir som karakteristikk av regjeringens næringspolitikk. Det ville jeg nok tatt på noe større alvor enn det statsråden ga uttrykk for i replikkordskiftet nå nylig. Det ble beskrevet som at dette i stor grad handlet om støtteordninger som var politikerskapt – som om det skulle være så galt – og at ordningene var smale. Hovedgrepet til regjeringen når det gjelder totalbudsjettet i år, er at man velger den kanskje mest politikerskapte og smaleste løsningen, nemlig å redusere formuesskatten betydelig, noe som setter oss mindre i stand til å bruke penger på gode ordninger ute for å få i gang næringslivet. Er det noe som er smalt, må det jo være hvordan formuesskatteletten slår inn, når vi ser på hvor store skatteletter de få prosenter av dem som tjener penger i dette landet, får. Det er en virkelig smal ordning. Og når vi hører økonomiske eksperter fra universiteter og forskningsmiljøer beskrive effekten av å lette formuesskatten, slik man nå gjør – må jeg si at den i høyeste grad også må være betydelig politikerskapt. Derfor ville jeg nok med noe større alvor tatt innover meg den beskrivelsen som et flertall i næringskomiteen faktisk gir, om at man her forlater en aktiv næringspolitikk. For Arbeiderpartiets del har en aktiv næringspolitikk bestått av særlig to faktorer, for det første at man velger å bruke virkemidler i spesifikke næringer, at den ikke er næringsnøytral. Det forslaget som et flertall i Stortinget i stor grad står bak – i hvert fall i en merknad om bioøkonomistrategi – er et slikt eksempel. Vi mener at det er viktigere enn noen gang at vi klarer å få nye ben å stå på når veksten i petroleumsvirksomheten avtar. Det å få mer verdiskaping ut av f.eks. skognæringen er nettopp et slikt spesifikt tiltak. Det er ikke politikeroppfunnet, og det er heller ikke smalt. I så måte er dette et veldig godt eksempel på et viktig punkt i næringspolitikken der regjeringen faktisk ikke er med stortingsflertallet. Det vil bli spennende å se om man nå faktisk tar ad notam at dette er en type næringspolitikk som vi faktisk ønsker oss. Tiltakene innenfor forskning og utvikling når det gjelder jord og skog, er et annet eksempel. De er ikke smale, de kan godt være politikeroppfunnet, men de fungerer veldig bra, og vi trenger mer av dem. Vi trenger ikke kutt, slik som regjeringen foreslår. Tiltakene innenfor infrastruktur i skogbruket er lignende tiltak. Et flertall i salen her – reelt sett – mener at man bør gi større bevilgninger til både skogsbilveier, havner og hva det måtte være, for å ruste opp infrastrukturen. Det er også sånn at vi mener at det er viktig at alle er med og drar lasset, at vi får med oss de frivillige og forlenger bl.a. samarbeidsavtaler, noe jeg håper Venstre vil bidra til å skape flertall for i dag. Den første delen av dette er den rene næringsnøytraliteten vi ser, det andre er at man er geografinøytral. Det ser vi også gjennom det store grepet man gjør med formuesskatten, hvordan det slår ut, og at det i stor grad er sentrale strøk som drar nytte – i den grad det er nytte – av at man får lettelse i formuesskatten, mens typiske distriktsfylker, f.eks. Hedmark og Oppland, drar svært liten nytte av et slikt tiltak. Kuttene i regionale utviklingsmidler er noe annet. Det er slett ikke smalt, og om det er politikeroppfunnet, er det ingen grunn til å la være.