Maria Aasen-Svensrud (Arbeiderpartiet), 2021-12-15:
Altfor lenge har det vært slik at offer for kriminalitet har stått i uverdige køer for å få sine saker til behandling, mens de kriminelle har fått strafferabatt. Opphopinger i straffesakskjeden og flaskehalser enten i domstol, påtalemyndighet, politi eller ved inntak til fengsling har alt ført til dette. Når nå regjeringen legger fram sitt forslag til statsbudsjett, ser vi at trenden er i ferd med å snu. For første gang på flere år er det endelig en balanse mellom innsatsene i justisbudsjettet. Straffesakskjeden ses igjen i sammenheng. Dette er veien å gå for å unngå flaskehalser og uheldige opphopinger, som til syvende og sist går ut over vanlige folk. Regjeringen styrker påtalemyndigheten og staker dermed ut veien for å løse den pågående krisen. Vi har i de siste årene sett flere eksempler der overgrepssaker med kjent gjerningsperson henlegges med begrunnelsen lav kapasitet. Dette er ikke vår rettsstat verdig. Derfor er jeg glad for at regjeringen tar tak i denne alvorlige problematikken og legger til rette for å øke kapasiteten og kvaliteten i påtalemyndigheten. Nå legger regjeringen opp til et styrket nærpoliti, som vil være i tråd med intensjonene Arbeiderpartiet og Senterpartiet hadde for nærpolitireformen. Vi styrker politiet med 200 mill. kr mer enn Solberg-regjeringens budsjett. Med dette vil vi styrke grunnbemanningen, styrke dialogen med kommunene og legge til rette for et tilstedeværende, synlig og tilgjengelig politi. I det videre er det for meg en glede å kunne konstatere at kriminalomsorgen i år – for første gang på mange år – ikke står igjen med kutt etter at statsbudsjettet er lagt fram. Regjeringen styrker kriminalomsorgen med 50 mill. kr for neste år, som i 2023 blir 100. Dette skal gå til å styrke den helt nødvendige grunnbemanningen i førstelinja. Dette er selve suksesskriteriet når vi vil gjenreise norsk kriminalomsorg. Jeg håper at folk – ute i fengslene og i friomsorgen – nå ser at det endelig er lys i enden av tunnelen. Det vil ta tid, men gjenreisingen har begynt. Hele og faste stillinger og en økt grunnbemanning er noe av det viktigste vi kan ta tak i i justissektoren, etter årevis med ABE-kutt. Nok kompetente folk på jobb er suksesskriteriet for at vi skal ha en kriminalomsorg, et politi og domstoler som ikke bryter med menneskerettighetene. I fengsel skal ikke innsatte utsettes for ulovlig isolasjon. Innholdet og de viktige rehabiliterende prosessene må nå igjen bli satt i sentrum. På den måten vil f.eks. kriminalomsorgen kunne levere på sitt samfunnsoppdrag – vel vitende om at de aller fleste domfelte en dag skal tilbake og bli noens nabo. Så noen ord om rettshjelpstiltakene: Det er stor forskjell på å ha rett og å få rett, og denne uretten er vi i gang med å ta tak i. Rettshjelpssatsen økes i dette budsjettet, den frie rettshjelpen styrkes, og barns særskilte vern styrkes. Folk som går på jobb hver dag for din og min sikkerhet, slik de gjør i justissektoren, må gis tid og tillit til å gjøre jobben. Politiet må ha tid til å forklare hvorfor man ble stoppet på gata. Fengselsbetjenten må rapportere på det som betyr noe, ikke rapportere kun for rapportens skyld, og så må vi telle det som teller. Vi har tillit til våre gode folk i førstelinja og håper at vi med dette budsjettet bidrar til å gi dem mer tid til å gjøre jobben på vegne av oss alle.