Heidi Greni (Senterpartiet), 2014-06-17:
Forhandlingene om ny reindriftsavtale ble sluttført med en avtale den 18. februar. Avtalen innebærer økonomiske tiltak i reindriftsnæringen på i alt vel 111 mill. kr, noe som er en økning på 2 mill. kr i forhold til gjeldende avtale. Den framforhandlede avtalen gir grunnlag for en fortsatt positiv utvikling av reindriftsnæringen, noe som Senterpartiet er fornøyd med. Avtalen underbygger også den dreiningen vi har hatt i reindriftsavtalens virkemidler de senere årene, med et mer næringsrettet fokus og en tilrettelegging for de reindriftsutøverne som har reindrift som hovedvirksomhet. Dette anser Senterpartiet som viktig. Avtalens hovedmål er å bidra til å utvikle reindriftsnæringen som en rasjonell markedsorientert næring som er bærekraftig i et langsiktig perspektiv. Senterpartiet mener det er en forutsetning for næringens eksistens og legitimitet at ressursene utnyttes på en økologisk bærekraftig måte. Derfor må reintallet tilpasses ressursgrunnlaget i beiteområdene. Vi har merket oss at avtalepartene har sett det som viktig at avtalen særlig prioriterer tiltak som bidrar til økt slakting og omsetning av reinkjøtt. Senterpartiet mener næringen har et stort potensial for økt verdiskaping gjennom sine særegne produkter. Så til landbruksdelen av avtalen. Avtalen som blir vedtatt her i dag, har dessverre verken en ramme eller en retning som gjør det mulig å innfri stortingsvedtaket om å øke matproduksjonen i landet. Rammen, og ikke minst de dramatiske strukturendringene, vil gjøre det umulig å drive landbruk i hele landet. Det legges opp til at kun store bruk får lønnsomhet som gjør det mulig å opprettholde driften. Regjeringens politikk vil føre til at dyrket jord på småbruk blir liggende brakk. Norsk matproduksjon vil gå ned, dyrevelferden blir svekket, og klimautslippene fra landbruket vil øke dramatisk. At regjeringspartiene ønsker en slik utvikling, bør ikke overraske noen. Det passer godt inn i det som ser ut til å være målet for samfunnsutviklingen: å flytte folk fra distriktene og inn til byene så fort som mulig. Det som skuffer meg veldig, er at Venstre og Kristelig Folkeparti støtter opp om denne politikken og til og med selger den inn som en styrking av distriktslandbruket. Sannheten er at det er en inntektsnedgang og en strukturendring som får dramatiske følger for distriktslandbruket, og i neste omgang for bosettingsstrukturen i landet. Jeg kan ta noen eksempler fra eget hjemfylke. Mange har ikke råd til å kjøpe kvote til å drive utelukkende med melkeproduksjon, og kombinerer det med sau. Bruk som driver kombinasjon av flere produksjoner, og som dermed ikke er «store nok» for dagens regjering innenfor noen av disse produksjonene, rammes hardt. Dette er heltidsbønder, men de er ikke heltidsbønder etter statsrådens definisjon. Det som i dag regnes som store bruk, blir for Listhaug altfor små. For eksempel i Midtre Gauldal har 90 av melkebrukene under 26 kyr. Storparten av de brukene blir hardt rammet av jordbruksoppgjøret. Regjeringen innser ikke hvor disse brukene er plassert i landskapet, og de tar ikke inn over seg at nettopp disse brukene er bærebjelkene i den norske matproduksjonen. Skal de slås sammen til store enheter, vil det bli enorme transportavstander både for gjødsel og fôr.