Anne-Grete Strøm-Erichsen (Arbeiderpartiet), 2012-03-01:
Det skal ikke være noen tvil om at regjeringen er opptatt av bedre kvalitet på helse- og omsorgstjenestene. Nettopp derfor varslet jeg for et år siden at jeg i 2012 ville legge frem Norges første stortingsmelding om dette temaet. Norske helsearbeidere er gode, men skal bli enda bedre. Som kjent er jeg i gang med en omfattende prosess for å få innspill til stortingsmeldingen, slik at Stortinget kan få et bredest mulig grunnlag for å drøfte kvalitet og pasientsikkerhet. Vi vet allerede i dag en hel del om kvaliteten i norsk helsevesen. Tall fra OECD viser at vi er blant de beste i verden på overlevelse av alvorlige sykdommer som kreft, akutt hjerteinfarkt og akutt hjerneslag. Da har jeg bare lyst til å komme med en kommentar til representanten Laila Dåvøy, som sier at det ikke er budsjettene som kan avgjøre; nei, det er jeg helt enig i. Men internasjonale målinger kan vi ikke se bort fra, de er faktisk ganske viktige for oss. Pasientsikkerhetskampanjen, som vi er i gang med, har avdekket at ca. 16 pst. av pasientoppholdene i norske helseforetak var forbundet med minst én skade i 2010. Videre viser undersøkelser at vi kan bli mye bedre på tilgjengelighet, service og brukermedvirkning. Systematisk arbeid er avgjørende for god kvalitet og for å bedre pasientsikkerheten. Dette er et lovkrav i spesialisthelsetjenesteloven og den kommunale helse- og omsorgsloven. Regjeringen vil fortsette å utvikle kvalitetsmålinger, etterspørre kvalitet og ha full åpenhet om resultatene. Kommunestyrer, styrer i helseforetak og ledere på alle nivåer må også etterspørre kvalitet og pasientsikkerhet og ha innsikt i risikoforhold. Debatten om meldeordning, utrykningsgruppe og havarikommisjon viser at det er ulike meninger om hvilke tiltak som skal fremme læring og pasienters rettssikkerhet. Utrykningsgruppen ble etablert for å styrke den tilsynsmessige oppfølgingen av alvorlige, uønskede hendelser. I likhet med en havarikommisjon har den som mål å kartlegge årsakene til alvorlige hendelser. Fra 1. juli er det Kunnskapssenteret som skal motta meldinger om hendelser som har ført til – eller som kunne ha ført til – betydelig skade på pasient. Meldingene til Kunnskapssenteret kan ikke brukes som grunnlag for sanksjoner, men som grunnlag for læring. Kunnskapssenteret skal støtte helsetjenestens ansvar for å analysere årsaker, lære av og forebygge lignende hendelser. De skal også foreslå tiltak for tjenesten og nasjonale myndigheter. Denne type meldeordning anbefales av EU, Verdens helseorganisasjon og Europarådet. Stortingsmeldingen som kommer i år, skal dekke hele helse- og omsorgstjenesten og tannhelsetjenesten. Den skal vise den politiske kursen for å fremme en helsetjeneste av god kvalitet og pasientsikkerhet. Dagens kvalitets- og pasientsikkerhetsarbeid vil bli videreført og videreutviklet parallelt med utformingen av stortingsmeldingen. Pasient- og brukerperspektivet får stor oppmerksomhet i meldingen. Departementet har en egen nettside der alle er velkomne med innspill. Vi gjennomfører også dialogmøter med pasient- og interesseorganisasjoner, fagmiljøer, fagetater og andre aktører. I meldingen vil man diskutere om det er behov for å endre juridiske, pedagogiske, organisatoriske og økonomiske virkemidler. I Sverige har man f.eks. knyttet økonomiske virkemidler til pasientsikkerhet. Vi vil vurdere om det er nødvendig med økonomiske virkemidler for å fremme god kvalitet. Representantforslaget fra Høyre har mange gode forslag. Som det fremgår av mitt brev til komiteen, er flere av anbefalingene i tråd med tiltak som vi allerede har satt i verk. Andre anbefalinger er ivaretatt gjennom pågående prosesser. Jeg kan forsikre om at alle anbefalingene vil bli vurdert i arbeidet med stortingsmeldingen om kvalitet og pasientsikkerhet.