Elisabeth Røbekk Nørve (Høyre), 2016-12-19:
I Norge er vi flinke til å redde liv etter ulykker eller alvorlig sykdom. Men vi har fortsatt en vei å gå for å bli bedre på å rehabilitere den enkelte tilbake til et liv med mestring og sosial deltagelse. I forbindelse med budsjettet for 2017 fremmer regjeringen en lenge etterlengtet opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering. Planen viser dagens utfordringer og peker ut en ny retning for økt mestring, bedre helse og en trygg hverdag. Målet er å styrke brukerperspektivet og bedre kvaliteten, slik at kommunene settes i stand til å gi gode rehabiliteringstilbud til innbyggerne. Vi har lovet at vi ikke skal bygge ned den spesialiserte rehabiliteringen før tilbudet i kommunene er bygget tilstrekkelig ut, noe som også målet i opptrappingsplanen gjenspeiler, med sitt hovedfokus på kommunene der den enkelte bor og lever sitt liv. Opptrappingsplanen er en viktig brikke i det å skape pasientens helsetjeneste. Den krever holdningsendringer, endringer i arbeidsform, økt fokus på mestring, og ikke minst krever den gode verktøy som ledelse, kompetanse, teamarbeid og IKT. Store deler av dette viktige arbeidet er allerede igangsatt gjennom tidligere leverte planer, stortingsmeldinger og lovendringsforslag. Derfor er det positivt at en samlet komité har sluttet seg til at opptrappingsplan for habilitering og rehabilitering må ses i sammenheng med andre meldinger og planer som regjeringen allerede har levert. Under arbeidet med primærhelsemeldingen – nærhet og helhet og Nasjonal helse- og sykehusplan kom brukerne med sentrale tilbakemeldinger. De viste til fragmenterte tjenester som ofte sviktet i overgangen mellom primærhelsetjenesten og spesialisthelsetjenesten. Meldingen slår fast at rehabilitering er en tankegang som må gjennomsyre alle ledd og deltjenester i de kommunale helse- og omsorgstjenestene. Et sentralt tiltak er å etablere en mer teambasert tjeneste. Det er igangsatt forsøk i kommunene. Kjernen i teamet er lege, sykepleier og administrativt personell, som kan utvides med andre fagfolk etter behov. De dårligste pasientene med flere diagnoser, sammensatte behov og kroniske lidelser skal følges opp av egne oppfølgingsteam. Gjennom Kompetanseløft 2020 er det iverksatt flere tiltak som skal bidra til å øke kompetansen i tjenestene generelt, og innenfor rehabilitering og habilitering spesielt. Regjeringen har etablert Nasjonal lederutdanning for primærhelsetjenesten. 102 studenter har allerede fullført utdannelsen. Organisering i team kan føre til at personellgrupper får nye oppgaver og roller, med behov for økt klinisk kompetanse på masternivå. Også dette er igangsatt. Ved behandling av primærhelsemeldingen ble det gitt tilslutning til at Stortinget skal lovfeste kommunal tilgang til fysioterapi, ergoterapi, logoped og psykolog. Det er innført rekrutteringstilskudd for å skaffe flere psykologer i kommunene. For 2016 la vi til rette for 150 nye psykologårsverk. I 2017 legger vi til rette for ytterligere 65. Den vanligste definisjonen av god helse er fravær av sykdom. Men god helse handler ikke bare om fravær av sykdom, det handler om god forebygging, om det å mestre et liv også med sykdom og funksjonsnedsettelse, noe helseministeren snakker både mye og ofte om. Vi må derfor bli flinkere til å se den enkelte bruker av tjenesten, og stille spørsmålet: Hva er viktig for deg? For at pasienten skal oppleve å bli tatt på alvor kreves det mer åpenhet og bedre samarbeid mellom spesialisthelsetjenesten og kommunehelsetjenesten – økt kvalitet, mer teamarbeid og ikke minst at det er god og åpen dialog med pasient og pårørende. Opptrappingsplanen for habilitering og rehabilitering er derfor et viktig steg mot målet om å skape pasientens helsetjeneste og god helse for flere.