Borghild Tenden (Venstre), 2012-06-13:
Det kommer neppe som en overraskelse på noen når jeg sier at Venstre ønsker en omlegging av skattesystemet i mer miljøvennlig retning. Vi vil at det skal lønne seg å opptre miljøvennlig, også stimulert gjennom skatte- og avgiftssystemet. Det bør skje gjennom et bredt spekter av virkemidler, både gjennom økte miljøavgifter, egne miljøkriterier når det gjelder f.eks. SkatteFUNN, gjennom avskrivningsreglene og gjennom direkte skattefradrag for energieffektiviseringstiltak i egen bolig – slik det er foreslått i et av de to representantforslagene vi nå behandler. Begge forslagene vi behandler, har vært til debatt og behandling tidligere. Når det gjelder forslaget om å stimulere til klimavennlige investeringer i egen bolig, har Venstre foreslått varianter av dette i flere av våre alternative statsbudsjetter. Vi gjentar også dette når vi på fredag behandler revidert nasjonalbudsjett. Jeg registrerer at finansministeren mener at forslaget om en skattelette for energieffektiviseringstiltak vil «innebære avgrensningsproblemer og by på administrative utfordringer», og må derfor i tilfelle utredes. Samtidig skriver finansministeren: «En ordning med fradrag for energibesparende tiltak vil isolert sett kunne ha positive miljømessige virkninger.» Venstre mener den ikke bare kunne ha positive miljømessige virkninger, den vil ha positive miljømessige virkninger. Derfor er det fornuftig å innføre ordningen. Det er ikke så veldig komplisert. For hva er det vi snakker om? Jo, en rett til et fradrag på inntil 50 000 kr til tiltak som f.eks. bytte av gamle trekkfulle vinduer, etterisolering av tak og vegger og/eller installering av varmepumpe eller lignende. Det er ikke spesielt komplisert og ikke veldig vanskelig å avgrense eller beregne kostnader for. I vårt alternativ til revidert budsjett har Venstre lagt til grunn at inntil 10 000 personer gjør slike utbedringer i andre halvdel av 2012, med et gjennomsnittlig fradrag på 40 000 kr. Vi har således foreslått bevilgningsendringer i tråd med dette. Jeg har tidligere registrert at Senterpartiets leder har tatt til orde for en tilsvarende ordning. Når det gjelder den norske utgaven av de svenske RUT- og ROT-ordningene, som det andre representantforslaget tar til orde for, mener Venstre at dette er svært lite målrettede skatteletter. Norsk økonomi, og ikke minst norsk arbeidsmarked, er i en helt annen situasjon enn Sverige var i da disse ordningene ble innført. Dette er ordninger som først og fremst er ment for å stimulere sysselsetting og dermed gi dynamiske effekter, som mer i skatteinntekter og mindre utgifter knyttet til stønadsordninger. Det norske arbeidsmarkedet er som kjent – og heldigvis – preget av svært lav arbeidsledighet. Tilsvarende ordninger i Norge ville derfor ikke medført den samme effekten, men utelukkende vært en skattelette. Venstre er ikke imot skattelette, men vil heller bruke de samme pengene til bl.a. å øke minstefradraget for alle og ikke først og fremst for dem som tar seg råd til, eller har råd til, vaskehjelp eller å pusse opp egen bolig. Med referanse til den debatten vi hadde i går, om prisdannelser i boligmarkedet, er det er åpenbart at disse forslagene ytterligere vil bidra til økte priser på boliger. Jeg deler også finansministerens vurdering av effekten av disse forslagene på svart arbeid: «En effekt som for øvrig synes overvurdert.» Dette synet deles også av det svenske uavhengige finanspolitiske rådet, som i sine årsrapporter de siste årene har vektlagt at spesielt ROT-fradrag, eller fradrag for håndverkstjenester, som er det fradraget som koster mange millioner kroner i året, neppe bidrar til noe særlig samfunnsøkonomisk effektivitet eller gevinst.