Bjarne Håkon Hanssen (Arbeiderpartiet), 2004-06-18:
Hvis det er én statsråd som har grunn til å juble over budsjettsamarbeidet mellom Arbeiderpartiet og regjeringspartiene, må det være helseministeren. Det må gjelde både ham som har vært, og ikke minst ham som kommer. Helseministeren og norske pasienter kan glede seg over at sykehusbudsjettet i sum har blitt styrket med 1 milliard kr utover Regjeringens forslag - først med 500 mill. kr i avtalen om statsbudsjettet for 2004, siden med ytterligere milliard nå i revideringen av budsjettet. Gjennom nysalderingen av budsjettet før jul fikk sykehusene i tillegg 350 mill. kr mer enn det Regjeringen foreslo. Arbeiderpartiet har med dette fått gjennomslag for prioriteringer som er helt i tråd med vårt eget alternative budsjett for 2004. I tillegg til den ekstra milliarden til sykehusene er helseforetakenes frist for å komme i økonomisk balanse forskjøvet med ett år. Det betyr at helseforetakene ikke skal måtte foreta faglig uforsvarlige endringer i f.eks. akuttberedskap og fødetilbud fordi økonomien tvinger dem til det. Det har vært knyttet mye oppmerksomhet til sykehusenes økonomi. Mange har følt uro på grunn av planer om kutt i helsetilbud og nedleggelser av sykehusavdelinger. Selv etter forlikene med Arbeiderpartiet er det klart at sykehusene får stramme økonomiske rammer. En kan da levende forestille seg hvordan situasjonen hadde vært dersom Regjeringen hadde fått igjennom sitt økonomiske opplegg for i år. For å opprettholde tilliten til helsereformen er det viktig at helseforetakenes økonomi er i balanse ved utgangen av 2005. Stortinget må på sin side sørge for økonomiske rammer som gjør dette til et realistisk mål. Forliket med Arbeiderpartiet bidrar sterkt i så måte. Jeg kan love Regjeringen at dette vil være en viktig forutsetning for Arbeiderpartiet også i arbeidet med statsbudsjettet senere i høst. Mye er bra i Helse-Norge, men mye kan også bli bedre. Det er ingen tvil om at det er nødvendig med endringer og omstillinger i sykehusvesenet. Men disse endringene skal ha pasientenes beste som siktemål. De skal være medisinskfaglig begrunnet og ikke et resultat av økonomiske hensyn. Når vi så har klart å legge til rette for et større økonomisk handlingsrom for sykehusene, er det en forutsetning at disse pengene virkelig går til drift og til pasientbehandling. Helseforetakenes styrer og fagforeningene må ta sitt ansvar for å hindre at det utvikler seg en uheldig kultur med uforholdsmessig gode lønns- og pensjonsvilkår. Arbeiderpartiet gikk i høst imot Regjeringens forslag om å øke utgiftstaket i folketrygdens frikortordning fra 1 350 kr til 2 500 kr. En så kraftig økning ville ha rammet alle som har store utgifter til legehjelp og medisiner. I budsjettavtalen med regjeringspartiene fikk vi satt egenandelstaket ned til 1 550 kr. Arbeiderpartiet ble derfor overrasket over at Regjeringen i revidert budsjett igjen foreslo økte egenandeler på helsetjenester. Arbeiderpartiet kunne ikke akseptere forslagene om bl.a. økte egenandeler på legehjelp, fysioterapi, psykologhjelp og reiser ved fritt sykehusvalg. Dette var usosiale kuttforslag som ville ramme syke mennesker. Økningene var etter vår mening også langt på vei et brudd på avtalen vi inngikk i fjor høst. For oss var det derfor helt nødvendig å reversere økningen i egenandeler da vi inngikk avtalen om revidert budsjett. Vi er stolte over at vi lyktes med det.