trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Representantforslaget som behandles i dag, tar opp viktige problemstillinger på transportområdet. Jeg er veldig glad for det engasjementet og vil framheve at Stortinget med dette bidrar til å løfte fram den maritime delen av samferdselssektoren. Det overordnede målet med regjeringens transportpolitikk er å tilby et effektivt, tilgjengelig, sikkert og miljøvennlig transportsystem. Regjeringen vil bidra til å styrke næringslivets konkurransekraft gjennom en langsiktig politikk for bedre framkommelighet, reduserte avstandskostnader og rasjonell konkurranse mellom transportformene. Det er forventet at etterspørselen etter transport kommer til øke kraftig i årene framover. Analysene viser samtidig at det vil bli større vekst på vei enn på sjø. Det er en utfordring, både med tanke på trafikksikkerhet, trengsel på veiene og klimagassutslipp. Regjeringen ønsker derfor at en størst mulig del av veksten skal skje på bane og sjø, og legger derfor vekt på å utnytte transportmidlenes ulike fortrinn – overføre transport fra vei til sjø og bane og tilrettelegge for kombinerte transportløsninger. Jeg har i mitt brev av 6. januar i år orientert Stortingets transport- og kommunikasjonskomité om hovedelementene i regjeringens politikk for å styrke sjøtransporten. Jeg vil her trekke fram endringene i lospliktreglene og losavgiftene som gir effektivisering og kostnadsreduksjon for skipsfartsnæringen, og samtidig understreke at arbeidet med å gjennomgå lostjenesten ikke er ferdig. Vurderinger rundt hvordan staten mest hensiktsmessig kan organiseres for å løse sine oppgaver, er viktig og krevende – det gjelder selvsagt også på transportområdet. I den sammenhengen vil jeg peke på at Norge er en betydelig havnasjon, og at hav- og kystforvaltning byr på en rekke utfordrende oppgaver. Behovet for og nytten av å legge det perspektivet til grunn er etter mitt syn langt større enn den gevinsten som muligens oppnås ved å samle alt ansvar for transportpolitikken i ett departement. Samspillet mellom de ulike transportformene er helt avgjørende for å styrke sjøtransporten. Transportformene må derfor behandles samlet og med lik planleggingshorisont, sånn som Nasjonal transportplan er innrettet. Regjeringen vil derfor komme tilbake til Stortinget med en helhetlig gjennomgang av transportpolitikken. Etter planen skal stortingsmeldingen om Nasjonal transportplan 2014–2023 legges fram i vårsesjonen 2013. Transport på sjø er ett av områdene jeg vil prioritere i arbeidet med rulleringen av transportplanen. Samtidig er det en rekke andre aktører som sitter på virkemidler, og som må bidra for at sjøveien skal bli enda mer attraktiv. Da tenker jeg på havnene, kommunene, transportører, rederier og, ikke minst, vareeierne. Jeg er overbevist om at det er mulig å tenke nytt, og for næringslivet kan en ny innfallsvinkel til transport fort vise seg på bunnlinjen. Regjeringen vil fortsette arbeidet med å forbedre rammebetingelsene for sjøtransporten. For mer sjøtransport vil bidra positivt til samfunnsutviklingen.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Hvilken måte vi skal planlegge på og jobber på når det gjelder Nasjonal transportplan og rulleringen av den, kan helt klart diskuteres. Det som er det viktige for meg, er å ha tett dialog med brukerne. Derfor var det jeg inviterte havnene, representanter for transportører og vareeiere til et stort møte i departementet der vi tok opp de utfordringene som er knyttet til å få mer gods på sjø. Derfor er det at jeg reiser og besøker mange havner. Sist var jeg og besøkte Oslo havn, og jeg har besøkt Stavanger, for å få direkte innspill på de utfordringene som er. Derfor er det også at jeg har besøkt flere av trafikkstasjonene, og jeg har besøkt losstasjonene, for å få det totale bildet. Om vi skriver ut det i en strategi, er nok ikke for meg det viktigste. Det viktigste er at vi får inn alle innspillene, sånn at når vi skal rullere Nasjonal transportplan, har vi fått inn alle syn og kan dermed svare godt nok på de utfordringene som ligger.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Jeg føler meg også trygg på at vi gjennom det dokumentet som etter hvert skal drøftes i denne sal – Nasjonal transportplan – skal greie å uttrykke tydelighet når det gjelder virkemidler i forhold til hvor vi vil med transportpolitikken på sjø. Et strategidokument kan vi selvsagt gjerne vurdere å skrive, men en stortingsmelding vil vi få anledning til å diskutere i denne salen. Her kan det være snakk om begge deler. Det viktigste er innholdet i alle fall, og det skal jeg forsikre representanten om at det skal jeg greie å få fram også i Nasjonal transportplan. Når det gjelder lostjenesten og loseffektiviseringsprosjektet, som vi har jobbet med i lang tid, er det sånn at her har vi innført endringer som vil innebære kostnadsreduksjoner, som jeg omtalte tidligere. Vi er ikke ferdige. Nå har vi en gjennomgang der vi også utreder muligheten for å etablere utvidede lospliktfrie seilingskorridorer, som er tenkt kombinert med system for å separere trafikken, nettopp for å se på et kostnadsbesparende element.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Jeg merket meg at representanten Hareide i sitt innlegg også var innom spørsmålet knyttet til Stavanger havn – om det samme ville ha skjedd nå som for 15 år siden. Det representanten Myraune her tar opp, illustrerer jo litt handlingsrommet, det illustrerer i alle fall det jeg peker på, at her er det flere aktører som må ta ansvar. Det gjelder lokalpolitikere, det gjelder havner, det gjelder transportører – i det hele tatt. Her er det andre enn vi som bestemmer, dessverre. Det er lokalt bestemt hvor en skal ha sine godsterminaler. Jeg har også registrert at Melhus seiler opp som det mest aktuelle. Hvis det blir resultatet, er det i hvert fall ikke veldig framtidsrettet etter mitt syn. Jeg håper virkelig at de tenker noen år lenger enn det som lønner seg akkurat i dag. Det er opp til de lokale myndigheter å bestemme hvor den skal legges, men jeg vil vel tro at det går an å legge inn noen argumenter om at de i hvert fall bør tenke seg om.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Beklager at jeg ikke brukte datateknikken, det er mulig jeg var litt sen i avtrekket. Jeg har bare lyst til å nyansere debatten litt helt på tampen. At det å få gods over på kjøl bare handler om avgifter, er absolutt ikke tilfellet. Som jeg sa, har jeg hatt møte med representanter både for vareeiere, transportører og havner. Når jeg spør vareeierne hvorfor de ikke sender mer gods sjøveien, er svaret at det tar for lang tid. Å sende en vare fra Oslo til Tromsø tar så lang tid at varen har blitt gammel før den kommer fram. Faktum er at det egentlig er ganske rimelig å bruke sjøveien for gods. Så varierer det litt om det er nasjonalt eller internasjonalt. Jeg ber bare om at vi nyanserer debatten en smule. Det handler selvsagt om strukturen på havnene. Bakgrunnen for at det tar lang tid, er at transportbåtene, nærskipsfarten, må innom for mange havner for å fylle opp båtene istedenfor å gå strake veien. Vi skal fortsatt jobbe for å få ned kostnadene. Det er det vi kan gjøre. Men vi må også ta debatten knyttet til struktur på havnene. Det er derfor vi har stamnetthavner; det er derfor vi har de utpekte havnene. Det betyr at vi kanskje må prioritere ned andre havner for å samle godset på en måte som gjør at en får effektivitet i transporten. Men igjen, som jeg sa i mitt innlegg, og som representanten Rommetveit tok opp, har vi redusert avgiftene, og vi kommer til å fortsette med å redusere avgiftsnivået.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Regjeringen har ikke endret standpunkt i saken. Vi står fast på det vedtaket som er fattet. Det kan jeg gjerne gjenta én gang til: Statsministeren har sagt det, jeg har sagt det. Det er opplagt at vi ikke bare jobber for at et slikt tiltak bør gjennomføres, som det tidligere ble sagt av en representant her, men vi har et mål om å gjennomføre de vedtak som er fattet. Det jobber alltid regjeringen ut fra.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Jeg vil gjøre representanten Sorteviks ord i hans tidligere innlegg til mine. Han sa at det er «få oppdrag av denne typen». Representanten Sortevik har helt rett i det. Det er faktisk ingen oppdrag av denne typen som er gjennomført på denne jord. Dette er altså første gangen. Det gir i alle fall et bilde av kompleksiteten. Så må gjerne representanten Fredriksen riste på hodet. Men det er faktisk det som er tilfellet: Her har vi et vrak. Det har vi mange av, men heldigvis – må jeg få lov å si – ikke den type last som det vi her står overfor. Utfordringen er at her er det ikke en hel ubåt som bare kan tas tak i og løftes opp. Nei, den er delt, det mangler en del av den. Lasten er nede i sedimentene. Dette er ikke gjennomført tidligere. Derfor er det komplisert. Så ble det gjort et stort nummer av disse selskapene som er satt til å kvalitetssikre. Nei, de sitter vel heller ikke på detaljkunnskap på alle områder, men der de mangler det, har de anledning til å innhente det der det finnes.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Til kvalitetssikrerne og spørsmålet om jeg har forsikret meg om at de benytter seg av den kompetansen som finnes: Det legger jeg faktisk til grunn at de gjør. Bare det at kvalitetssikrerne nå kommer med nye spørsmål og ber om nye utredninger, vitner, i hvert fall for meg, om at de tar dette på største alvor og utreder grundig og nøye. Som jeg sa i mitt innlegg: Det at nye øyne ser på denne saken nå, at de stiller spørsmål og ber om å få de utredningene de nå ber om, borger for at de i hvert fall skaffer seg den kompetansen. Til tidsplanen: Når kvalitetssikrerne ber om ytterligere utredninger, innebærer det selvsagt at man må sette av tid til det. Jeg vil i revidert nasjonalbudsjett komme tilbake og si mer om tidsplanen. Jeg har ikke eksakt klart for meg når kvalitetssikrerne skal være ferdige, men jeg finner det fornuftig at de får utredet de spørsmålene de ber om. Så får vi komme tilbake til hvor lang tid det vil ta.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Som flere representanter har vært inne på, har spørsmålet om Stad skipstunnel en lang forhistorie. Saken har vært omtalt i flere stortingsmeldinger og proposisjoner. Det foreligger også mange planer og utredninger. Nå vil jeg imidlertid ikke dvele ved sakens historie i dag. I 2007 ble det bestemt å sette i gang nye utredninger om Stad skipstunnel. Det er det nærmere redegjort for i St.prp. nr. 1 for 2007–2008 under Fiskeri- og kystdepartementet. Bakgrunnen for de nye utredningene er innspill fra fylkesordførerne i Møre og Romsdal og Sogn og Fjordane. Fylkesordførerne ønsket at Stad skipstunnel skulle utredes på nytt, med hensyn til størrelse og nytteverdi av en skipstunnel. Et av utredningsalternativene er en skipstunnel med større dimensjoner, slik at hurtigruta og andre fartøy med tilsvarende dimensjoner kan seile gjennom tunnelen. Utredningen av Stad skipstunnel må gjennom ekstern kvalitetssikring. Det krever statens kvalitetssikringssystem for store investeringer. Den eksterne kvalitetssikringen gjennomføres av selskaper som er prekvalifisert av Finansdepartementet også her. Når det gjelder Stad skipstunnel, gjennomføres den eksterne kvalitetssikringen av Holte Consulting og ECON. Som forslagsstillerne viser til, la Kystverket fram en utredning om Stad skipstunnel i desember 2007. Arbeidet med den eksterne kvalitetssikringen ble startet opp i 2008. Det viste seg da at denne utredningen ikke tilfredsstilte alle krav som stilles i slike prosesser. Derfor måtte mye av utredningsarbeidet gjennomføres på nytt. På den bakgrunn har Kystverket fått utarbeidet en ny rapport, og den ble overlevert Fiskeri- og kystdepartementet i januar dette år. Fiskeri- og kystdepartementet har videresendt den nye rapporten til ekstern kvalitetssikring. Jeg har registrert at det har kommet enkelte spørsmål om Kystverkets siste rapport, og om den har tatt med alle relevante tall i den samfunnsøkonomiske analysen. Jeg er også kjent med at det har blitt utarbeidet alternative rapporter, som har en annen vurdering av den samfunnsøkonomiske nytten. Dette er spørsmål som vil bli gjennomgått i den eksterne kvalitetssikringen som nå pågår. Regjeringen vil avvente den eksterne kvalitetssikringen før vi tar stilling til prosjektet. Det gjør vi for å sikre at vi har et så godt beslutningsgrunnlag som mulig. Det er ventet at kvalitetssikringen vil ferdigstilles medio 2011. Det betyr at vi er i rute i forhold til den tidshorisonten regjeringen har lagt opp til i Nasjonal transportplan for 2010–2019. I Nasjonal transportplan er det vist til at en eventuell oppstart vil komme i siste del av planperioden. Jeg vil på egnet måte komme tilbake til Stortinget når den forestående kvalitetssikringen foreligger. Jeg vil også minne om at alle andre samferdselsprosjekter i denne størrelsesordenen har vært igjennom samme type ekstern kvalitetssikring før de er forelagt Stortinget gjennom Nasjonal transportplan og budsjettproposisjoner. Jeg kan vanskelig se hvorfor Stad skipstunnel skal være annerledes.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Til arbeidet som er gjort i Kystverket: De forskjellige rapporter og hvilke dialoger som har vært mellom departement og kystverk i det spørsmålet, har jeg ingen eksakt kunnskap om. Jeg legger til grunn at det er ikke minst knyttet til hvilke spørsmål som skal besvares, og på hvilken måte. Jeg har ikke vært i den type dialog, men jeg legger til grunn at det er for å sikre seg at en får de svarene, og at bredden på spørsmålene er stor nok til at en får gode svar – ikke innholdet i svaret, men prosessen rundt det og bredden og den biten. Når det gjelder spørsmålet om samfunnsnytte, er det et interessant spørsmål. La meg si det sånn at hvis vi kun skal vedta prosjekter – det være seg i veisektoren eller andre – som er samfunnsnyttige, blir det ikke mange prosjekter i dette landet.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Igjen: Kost–nytte er tall som en får fram gjennom fastlagte kriterier. Jeg sa i mitt forrige svar at det ville ikke vært mange transportprosjekter som ble realisert her i landet hvis en kun skulle legge vekt på kost–nytte. Det hadde vært et fåtall. Heldigvis har vi politikere som greier å se større på ting enn kun på tall. Det vil selvsagt også være utgangspunktet her. Kost–nytte-betraktingene er selvfølgelig også en del av en total vurdering. Når det gjelder spørsmål knyttet til moms, er jeg nødt til å vise til at det er det finansministeren som er ansvarlig for, så spørsmålet om momsen får stilles til ham.
Lisbeth Berg-Hansen (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Som jeg sa i mitt innlegg, er det ventet at kvalitetssikringen vil ferdigstilles medio 2011. Med den tidsplanen som vi nå jobber etter med Nasjonal transportplan, som etter planen skal legges fram i 2013, bør det være et realistisk mål at regjeringen greier å konkludere i den saken, slik at vi fortsatt holder den tidsplanen som vi har sagt at vi skal holde, og at vi kan konkludere på veien videre i god tid, sånn at komiteen får behandlet dette spørsmålet på en grundig og god måte.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-04-14:
Nok en gang skal Stortinget behandle saken om hva vi skal foreta oss med den tyske ubåten U-864 som ble senket på slutten av krigen, og ligger 2 nautiske mil vest for Fedje i Hordaland. Vraket ligger i to deler på 145–165 meters dyp, og det inneholder jo den farlige lasten på 67 tonn med kvikksølv, som gjør denne saken spesiell. I januar 2009 besluttet regjeringen at vraket skulle heves. Det ble også fulgt opp i revidert nasjonalbudsjett samme år, og det ble lagt inn en bevilgning i budsjettet for 2010. Et samlet storting sluttet seg til dette og ville ha U-864, som er betegnelsen på båten, fjernet – ikke minst fordi folk i området er svært bekymret for nærmiljøet sitt, men også fordi fiskerinæringen generelt er engstelig for omdømmet til norsk fiskeri og fiskerinæring. I dag er det et forbud mot både ankring, dykking og fisking i et område på 500 meter rundt vraket. Saken har altså vært behandlet flere ganger, og sist 31. mai i fjor. Da avbrøt regjeringen hevingsvedtaket fra året før, etter en tilråding fra et konsulentfirma, Dovre Group, og TØI. Avtalen med Mammoet Salvage ble dermed terminert. Regjeringen tilrådde da en ny ekstern kvalitetssikring og en konseptvalgutredning. Stortinget har på spørsmål til statsråden fått opplyst at dette arbeidet er i gang, og at man venter en avklaring på denne kvalitetssikringen ganske snart. Det var faktisk antydet at i regjeringens reviderte nasjonalbudsjett skulle vi få ny informasjon om saken. Det er vel ikke så veldig lenge til det skal legges fram – like over påske – så kanskje vi til og med kan få en liten lekkasje fra det i dag, hva vet jeg. Det ville i hvert fall være greit for Stortinget å få den informasjonen som også er tilflytt regjeringen. Opposisjonen var uenig med regjeringen ved siste gangs behandling og ville sluttføre forhandlingene med Mammoet med sikte på å få hevet vraket sommeren som står foran oss nå, altså i 2011. Regjeringspartiene gikk imot dette, men presiserte i flere innlegg at målet fortsatt var heving av vrak og last. Jeg håper at debatten i dag viser at dette fortsatt står ved lag. Vi i Høyre har uttrykt dette også i våre merknader, selv om vi i dag innser at når det er igangsatt et arbeid i henhold til de retningslinjer vi har, med konsekvensutredning og kvalitetssikring, må vi vente på det. Men vi presiserer at vi har ikke endret syn i saken: Vraket og lasten bør heves. Det synes vi kysten og befolkningen har fortjent. De har levd med denne usikkerheten lenge nok – og altfor lenge, vil mange mene.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-04-14:
Bare så det er klart: Høyre støtter selvsagt også at forurensede sedimenter fjernes. Jeg har lyst til å stille et spørsmål til statsråden, og det er i tilknytning til noe hun sa sist saken var i Stortinget, det var 31. mai i fjor. Da uttaler hun: «Jeg skal gjenta én gang til at regjeringens vedtak om heving står fast. Vanskeligere er det ikke. Det er gjentatt av statsministeren, det er gjentatt av meg. Det er helt opplagt at regjeringen da har et mål om å gjennomføre sitt vedtak, som er heving.» Står statsråden fast på den beslutningen?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-04-14:
Siden spørsmålet om kost–nytte-analyser er brakt opp i denne saken, syns jeg det er riktig å knytte en kommentar til det. Vi har flere ganger diskutert dette spørsmålet i forbindelse med vegprosjekter. Er det noe sted det virkelig er malplassert å bruke kost–nytte-analyser etter vanlig transportøkonomisk regnemåte, så må det jo være her. Det er ikke slik at dette prosjektet bygges fordi det blir kortere avstand, eller det er andre ting som gjør at man seiler den veien, men fordi det blir større trygghet for de sjøfarende. Det igjen har jo stor betydning for fiskeflåten som f.eks. kan bli liggende værfast på hver side. Det kan ha betydning for passasjertrafikken, med alle passasjerer som skal til og fra viktige gjøremål. Ingen av disse tingene måles i en kost–nytte-analyse. Så er det altså slik at dette prosjektet er relativt unikt, også i norske farvann. Det er ikke så mange andre steder det ligger til rette for en sånn tunnel. Det gjør at det også er helt malplassert å anvende en slik metode. Så jeg er glad for at statsråden sier at heldigvis har vi politikere som utøver skjønn også i sånne saker, for det er vi jo nødt til. Jeg vil allikevel oppfordre statsråden til, når hun går inn i arbeidet med Nasjonal transportplan, også fra sitt departements side å ta opp dette spørsmålet med å få noe mer treffsikre samfunnsøkonomiske analyser, som også måler det som virkelig er viktig for at prosjektet blir realisert.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-04-14:
Jeg kunne startet med å kommentere representanten Fredriksens smule utfall mot Høyre nettopp. Jeg skal gjøre det i løpet av innlegget mitt, for det han sa, stemmer ikke. Det kan alle som kan lese «innaboks», lese i merknadene. Dette prosjektet er svært viktig for folk i Salten og Bodøregionen. Høyre støtter denne innstillingen til vedtak, som altså går på løyve til å ta opp lån, kreve inn bompenger og forskuttere midler. Bare for å henge på en liten kommentar: Det er imidlertid et tankekors for oss at fylkeskommunen må garantere for låneopptakene til et prosjekt som er statlig. Særlig etter at vi har overført svært mye av veiene våre til fylkeskommunene og har igjen et relativt beskjedent antall kilometer av riksveiene, tror jeg det er grunn til å se på denne ordningen på nytt. Vi støtter altså innstillingen, men vi støtter ikke løsningene som er valgt. Det har vi heller ikke anledning til i denne type saker. Det er ikke det vi er invitert til, rett og slett. Jeg sier dette fordi det i en annen sak, hvor vi også var kritiske til løsningen da saken ble behandlet, viste seg at våre betenkninger i ettertid viste seg å være berettiget. Også der hevdet vi vårt syn i merknadene, men stemte for saken og det vi var invitert til å mene noe om, nemlig bompengeordningen. Det er også det vi gjør her. Vi i Høyre mener at vi tydeligere og tydeligere ser at vi på vegsiden i Norge planlegger og bygger for fortiden, med for forsiktige trafikkprognoser. De siste dager har jo også Vegdirektoratet bekreftet at man anvender for forsiktige prognoser for trafikkutviklingen – sett i ettertid, som det var sagt fra Vegdirektoratets side. Når vegen står ferdig, er standarden allerede for lav i forhold til trafikk og faktisk også i forhold til krav når det gjelder tunnel og antall kjøretøy i døgnet. Så må jeg få gjøre oppmerksom på at i motsetning til det representanten Fredriksen sa, går vi i våre merknader inn for å bygge firefelts veg på hele strekningen. Vi har ikke det som et vedtak, men vi sier veldig tydelig, eksplisitt, at vi ønsker firefelts veg på hele strekningen. Vi tror det vil vise seg å være en fornuftig og framtidsrettet løsning i et prosjekt som dette, hvor det også ganske sikkert vil bli en god trafikkutvikling.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-04-14:
Jeg vil først takke saksordføreren for en ryddig framstilling av denne saken, som jo bygger på to representantforslag. For min del vil jeg forholde meg til representantforslag nr. 76 S, som er fra en samlet opposisjon. Det går i all korthet ut på at vi ber regjeringen fremme en handlingsplan om trafikksikkerhet på vei. Bakgrunnen for dette er et ærlig forsøk på å komme fram til en forpliktende plan som hele Stortinget kunne stille seg bak og forplikte seg til. Derfor har vi utfordret statsministeren på dette. Han avviste å ta imot en utstrakt hånd fra opposisjonen. Det samme har vi også gjort overfor samferdselsministeren, som heller ikke ønsket den hjelpen, og nå regjeringspartiene her i Stortinget når de høyst sannsynlig ikke kommer til å støtte forslaget senere i dag. Jeg syns faktisk at det er litt trist. For det kan da ikke ligge mye partiideologi i å ville ha sikre forhold i trafikken, i dette tilfellet nedfelt i en forpliktende handlingsplan. Så hevdes det fra regjeringspartiene, og også fra saksordføreren, at vi har en slik plan. Jada, vi har sett en nasjonal tiltaksplan, vi også, men den er utarbeidet av Statens vegvesen, Politidirektoratet, Helsedirektoratet, Utdanningsdirektoratet og Trygg Trafikk, og den forplikter ikke Stortinget. Den forplikter heller ikke regjeringen, ser det ut til, siden regjeringen etter to år med sin egen NTP-plan ligger 500 mill. kr bak det som var målsettingen i NTP på trafikksikringsområdet, hvor bevilgningsnivået etter to år burde vært oppe i 1,7 mrd. kr. Det kan bare bety at den ikke er forpliktende, og at en tredjedel av de 152 tiltakene i denne planen er satt på vent. Jeg skal ikke gå så mye inn på konkret innhold, det har vi gjort i flere debatter tidligere, men jeg tror det hadde vært bra for Stortinget å kunne trekke opp en helhetlig plan hvor vi mente noe om de fysiske forhold, tilstand på veiene, hvilke målsettinger vi satte oss der, videreutvikling av gode atferdsmønstre og selvfølgelig også krav til kjøretøy. Det tror jeg vi hadde stått oss på, og det kunne blitt en bra, samlende øvelse for Stortinget. Jeg har også lyst til å bruke noen få sekunder på den gledelige nyheten i dag om at det i fjor ikke var noen barn som omkom i trafikken. Det syns jeg er veldig bra. Det viser at atferdsendring går an, og det viser at den type stimulering som man har gjort over mange, mange år, virker. Det er vel hevet over enhver tvil at unge mennesker i dag som tar med seg sine barn i bilen, har en helt annen holdning til hvordan barna må sikres, enn bare generasjonen før dem hadde.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-04-14:
Når vi fra opposisjonen har fokusert på trafikksikring, har ofte svaret fra statsråden vært at dere fokuserer bare på fysiske tiltak og på midtdelere, og samtidig sies det at det er et mye bredere sett av tiltak som må anvendes. Det er vi selvfølgelig ikke uenig i. Men vi har fulgt ganske godt med. I regjeringens egen plan har man altså skissert godt og vel 850 mill. kr til trafikksikring per år, men ligger allerede nå 500 mill. bak det. Da skjønner jeg at man ikke kan bygge dyre midtdelere. Men vi i Høyre har i våre budsjetter bevilget 1,4 mrd. kr mer enn regjeringen, fordi vi har en nullvisjon på dette området. Vil statsråden være med oss i den nullvisjonen som følge av «veiens beskaffenhet», som Hoksrud uttrykte det?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-04-14:
Det er et viktig anliggende som reises i dette Dokument 8-forslaget, rett og slett fordi det handler om noe av det vi nettopp hadde en debatt om tidligere i dag, nemlig trafikksikkerhet. Det betyr selvfølgelig også mye for regularitet og framkommelighet på norske vinterveger at trailere og store kjøretøy er godt og forsvarlig skodd, men først og fremst er vi opptatt av sikkerheten også for andre trafikanter. Stortinget har tidligere behandlet et Dokument 8-forslag om intensivert kontroll og registrering av utenlandske kjøretøy. Dette sluttet regjeringen seg til, og jeg har skjønt at det er under arbeid i departementet. I denne saken er det slik at en samlet komité forutsetter at departementet og myndighetene bedriver en effektiv kontroll, og at statsråden sørger for tiltak overfor utenlandske vogntog så vel som norske vogntog, slik at vi får sikre kjøretøy på norske veier. Fremskrittspartiet er forslagsstiller her, og de har et eget forslag til vedtak som jeg regner med at de vil redegjøre for, og det er det bare de som støtter. Derfor vil jeg bare kort si, i alle fall på vegne av Høyre, men som saksordfører også, at grunnen til at vi ikke gikk inn på det, er at her er oppmerksomheten nærmest utelukkende rettet mot utenlandske kjøretøy, og ikke mot norske. Det kan nok være viktig nok, men i en sak hvor vi fokuserer på sikkerhet på norske vinterveger, må også norske trailere ta sin del av ansvaret. Der er man heller ikke feilfri, og mange husker disse avisoppslagene i hele vinter om kjøretøy som sto og sperret viktige fjelloverganger, ja gjerne i flere timer, før trafikken kunne slippes på igjen. I det oppslaget jeg hadde med meg, var det dessverre norske kjøretøy det gjaldt. Jeg tror jeg gir meg der som saksordfører. Jeg regner med at forslagsstillerne vil redegjøre for sitt syn.
Øyvind Halleraker (Høyre), 2011-04-14:
Jeg skal ikke legge meg opp i mønsterdybder og akslinger. Det overlater jeg til fagfolkene. Men jeg er blitt gjort oppmerksom på et problem som faktisk kan være medvirkende til at vogntogene ikke stopper og legger om til kjettinger. Det er at det ikke finnes i tilstrekkelig grad såkalte kjettingplasser før fjelloverganger. Det er kanskje noe vi kunne fokusere litt på, og merke godt med skilting at man kommer til en kjettingplass om noen kilometer eller så. Hvis det er slik at det her kan treffes noen strakstiltak – det er tross alt ikke så veldig mange fjelloverganger det er snakk om – skal vi love statsråden støtte for det, hvis hun trenger penger i revidert til dette formålet.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2011-04-14:
Eg forstår ikkje at regjeringa vil spele rulett med konsekvensane av å vente med å heve ubåt U-864. Eg registrerer at statsråden på nytt forsikrar om at regjeringa står for at ubåten skal hevast. Då er det for meg ei gåte at ein også brukar pengar på å greie ut tildekking av ubåten. Då burde ein konsentrere seg om det som går på å heve ubåten, og få det avklart. Ein har etter mitt skjønn hatt rikeleg med tid til å avklare dei problemstillingane som er med dette. Det vert også sagt at det er ikkje så veldig mange som kan gjere dette. I det ligg det, slik eg forstår det, at det er i alle fall nokon som har nødvendig kompetanse til å gjere dette. Då må det vere råd å klare å få til ei hurtigare framdrift i denne saka enn det som har vore tilfellet i alle desse åra. No skal vi behandle ei sak etter denne saka der ein har heldt på med utgreiingar nesten sidan 1984. Det ligg antydningar også i den saka om at ein kanskje skal gjere endå fleire utgreiingar. Eg registrerer at Arbeidarpartiet sin representant seier at det kan vere lurt å få nye auge til å sjå på saka. Ja, det kan vere lurt viss ein ønskjer å bruke tid på det, og ikkje ønskjer at ein skal få gjort noko innan rimeleg tid. Eg registrerer også at det i andre samanhengar vert hevda, i alle fall frå representanten Lundteigen frå Senterpartiet, at han skal vere ombod for befolkninga. Viss det er det som er intensjonen med regjeringa, at medlemer av regjeringspartia skal vere ombod for befolkninga, trur eg ikkje ein finn ein einaste person i dette området, på heile Vestlandet, som ikkje har eit klart syn om at denne ubåten må ein heve så fort som råd er. Så registrer eg også at statsråden sår tvil om kva Framstegspartiet eigentleg vil gjere i denne saka. Då synest eg at statsråden skal lese framlegget. Der står det klårt og tydeleg at ein vil sørgje for at ubåten U-864 skal hevast og at kvikksølvlasten skal fjernast, samt sørgje for nødvendig etterarbeid med sikring av forureina havbotn. Det trudde eg var rimeleg klart, og eg håper at dette skjer før ein kjem så langt at det kanskje ikkje er noko å heve, og at kreftene i sjøen har tatt seg av dette på ein slik måte at ein ikkje kan gjere noko i saka.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2011-04-14:
Stad skipstunnel er eit prosjekt som har drukna i politisk velvilje. Første året, i 1984, då vi begynte arbeidet med dette, lo dei av prosjektet og gjorde narr av oss som i det heile kunne finne på å meine at ein skulle byggje ein skipstunnel gjennom fjellet, gjennom Stadhalvøya. Etter den tid har alle politiske parti, med unntak av SV litt i starten, vist positiv velvilje til prosjektet. Ja, det er attpåtil sagt at dette er eit fantastisk prosjekt som kan setje Vestlandet i ein heilt ny situasjon, og som bør byggjast fortast mogleg. Representanten Rommetveit var til stades i Ålesund då det var ein konferanse om dette prosjektet, der ein også la fram ein del moment som ikkje var med i Kystverket si utgreiing, som viste at med særdeles låge vurderingar med omsyn til dei samfunnsmessige nyttekostnadene som ein kunne få ut av dette, var det positiv samfunnsøkonomi i dette prosjektet. Det vil seie at samfunnet Noreg tener på at ein får bygd dette prosjektet. Så vert det vist til at det er vedteke at ein skal ha kvalitetssikring av prosjektet. Ja, det vart vedteke for veldig mange år sidan. Det vart vel vedteke under Bondevik-regjeringa i si tid, altså har ein visst om det i mange år. Då er mitt spørsmål: Kvifor har ein ikkje sytt for at ein har fått gjort dette på eit langt tidlegare tidspunkt, slik at dette var klargjort? Når ein fram til den siste utgreiinga berre har fått utgreiingar som har vist positiv samfunnsøkonomi i prosjektet, så synest eg at ein burde ha gjennomført den kvalitetssikringa langt tidlegare, slik at det var klart. På fylkesårsmøta til Sogn og Fjordane Arbeidarparti og Senterpartiet i Sogn og Fjordane har dei vedteke resolusjonar som går på at dette prosjektet bør byggjast. Senterpartiet hadde attpåtil ei overskrift på resolusjonen sin om at ein måtte byggje Stad skipstunnel no. Det var særdeles viktig å kome i gang no. Då lurar eg på: Kvifor er ikkje Senterpartiet med på å støtte Framstegspartiet sitt framlegg, som går på at ein skal setje i gang bygging no? Nokre få ord om sidetunnel: Vi har ute på anbod to alternativ – eitt med sidetunnel og eitt utan. Det viser seg at bindande anbod med sidetunnel nesten ikkje kostar meir enn det andre, fordi ein kunne få til ei langt betre utnytting med omsyn til utkjøringa av masse i dette prosjektet med to tunnelar.
Åge Starheim (Fremskrittspartiet), 2011-04-14:
Stortingsrepresentant Erling Sande frå Senterpartiet har uttalt til Firda Tidend: «Dette er det største tapet Senterpartiet har lidd i regjeringa. Eg er svært skuffa over at Sp som parti er med på å vedta noko slikt.» Så har den same Erling Sande også sagt at det gjenstår å sjå om det er vilje i opposisjonen til å leggje fram konkrete forslag for Stortinget som igjen kan bidra til å gjere om på vedtaket. I dag ligg det føre eit vedtak som kan bidra til at ein inntil vidare stoppar dette. Representanten Bent Høie seier at denne saka berre har historisk verdi. Eg er usamd i det. Det er viktig at innbyggjarane som bur i områda som er omfatta av dei vedtaka som enkelte helseføretak har gjort, kan føle seg trygge på at det ikkje forsvinn noko i tida fram til Stortinget skal behandle helseplanen. Den faktiske situasjonen er at dei som får slag og hjarteinfarkt, når sjukehuset på Eid er lagt ned, og det vert det i realiteten ved vedtaket i Helse Førde, kan risikere at dei kanskje må bruke fire timar til sjukehuset i Førde for å få behandling. Alle skjønnar at når ein har fått slag eller hjarteinfarkt og kjem på sjukehus etter fire timar, er sjansane for å bli bra svært små. Eg registrerer at representanten Lundteigen frå Senterpartiet seier at han er ombodsmann for befolkninga. Eg vonar då at Lundteigen, og kanskje andre i Senterpartiet, har den same oppfatninga av si rolle her i Stortinget, og at dei då har omsut for alle sjukehusa i heile landet, og at Lundteigen ikkje berre har omsut for sjukehjuset i Kongsberg. Det som no skjer, resulterer i at den kanskje beste ortopediavdelinga i landet vert lagd ned på Nordfjordeid, og det som i alle fall er sagt til meg av legane på Nordfjordeid, er at dei ikkje kjem til å flytte til Førde. Dei flyttar andre plassar. Dermed vil ein stå utan det spesialfeltet som dei har, kikholsoperasjonar, det vil kanskje forsvinne ut av landet. Viss det er god sjukehuspolitikk frå regjeringa si side, skjønnar ikkje eg det. Eg vil også seie at helseføretakssituasjonen er slik at dei har skaffa seg enorme utgifter i administrasjon. Det kan ein få vekk viss ein legg ned og endrar helseføretaksmodellen.
Bjørn Lødemel (Høyre), 2011-04-14:
Kost–nytte er ein viktig del av biletet når det gjeld realiseringa av Stad skipstunnel, og vi ser at i KVU-en var negativ kost–nytte brukt som eit argument mot tunnelen. Høgre har sett fram eit forslag i Stortinget om å fjerne moms på skipstunnelar. Det ville betre situasjonen radikalt for Stad skipstunnel. Eg høyrde ikkje at statsråden nemnde det i sitt innlegg, så mitt spørsmål til statsråden er: Vil statsråden vurdere å støtte Høgre sitt forslag om å fjerne moms på skipstunnelar, slik at det kan komme Stad skipstunnel også til gode?
Borghild Tenden (Venstre), 2011-04-14:
Jeg tar ordet kun for å gi en kort stemmeforklaring, i og med at vi ikke sitter i komiteen. Som saksordføreren sa, er dette en sak som har vært oppe i Stortinget flere ganger, og Venstre har vært med på forslag om bygging av Stad skipstunnel, som også ble sagt av saksordføreren innledningsvis. Venstre har programfestet Stad skipstunnel, så det er ingen tvil om at dette er et prosjekt som vi ønsker – og ser viktigheten av – så raskt som mulig. Det ligger nå inne i NTP, og vi vil selvsagt følge nøye med på fremdriften, slik at det ikke ramler ut av NTP. Venstre vil i denne saken stemme for Høyres forslag i innstillingen, nemlig å be regjeringen legge fram en sak om realisering av Stad skipstunnel som et OPS-prosjekt.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-04-14:
I min forrige periode på Stortinget tok jeg som nestleder i transport- og kommunikasjonskomiteen stadig opp temaet om konkurranseutsetting av Kongsvingerbanen med daværende samferdselsminister Liv Signe Navarsete, uten den store suksessen, må jeg vel innrømme. Samferdselsminister Torild Skogsholm i Bondevik II-regjeringen konkurranseutsatte Gjøvikbanen, og suksessen med Gjøvikbanen førte til at Kongsvingerbanen også ville blitt konkurranseutsatt, om Bondevik-regjeringen hadde fått fortsette. I motsetning til det jeg opplever her i salen fra saksordføreren, var ordførere fra rød-grønne partier langs Gjøvikbanen svært så begeistret over oppgradering av Gjøvikbanen, med hyppige avganger, stivere ruter, bedre tilrettelegging for funksjonshemmede – noe som var et resultat av anbudsutsettingen. Dette burde saksordføreren merket seg. Venstre er overbevist om at mer konkurranse på persontrafikk vil være et gode for den enkelte reisende, for NSB og de selskapene de konkurrerer med, og for samfunnet som helhet. NSB Gjøvikbanen AS er et 100 pst. eid datterselskap av NSB AS, og NSB viste seg som en organisasjon som hadde evnen til å snu seg raskt og oppfylle de strenge kravene som lå i anbudsutlysningen. Det skal NSB ha stor ros for. Venstre har brukeren i fokus og lar ikke hvilke navn man setter på organisasjonsmodellen, avgjøre om løsningene er gode eller dårlige. Det er ingen tvil om at konkurranse på Gjøvikbanen har gitt brukerne et bedre tilbud enn de hadde før. Derfor ønsker vi også å konkurranseutsette Kongsvingerbanen, og vi støtter selvsagt komiteens innstilling.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-04-14:
Jeg har merket meg representanten Gorm Kjernlis store engasjement for jernbane, og det er bra, for da er vi flere. Det han snakket om, var å stille krav og at det var suksessfaktoren med Gjøvikbanen. Ja, men det er jo faktisk et argument for at man også kunne anbudsutsette Kongsvingerbanen og stille de samme kravene, så ville man få de samme gode oppetidene som man fikk på Gjøvikbanen. Så til det med pengebruk, som alltid blir en debatt: Det er slik at alle partiene på Stortinget nå bruker mer penger på samferdsel, og det er ofte slik at nye regjeringer bruker mer penger – så heldige er vi i dette landet. Venstre bruker også mye mer penger; vi bruker faktisk 1,2 mrd. kr mer på jernbane og kollektivtrafikk enn de rød-grønne innenfor samme området. Vi får en ny debatt om jernbane den 5. mai – intercitytriangelet. Da kan de rød-grønne få sjansen til å vise at de faktisk mener alvor med å satse på jernbane, og spesielt innenfor et område der befolkningsveksten er enorm. I forrige periode hadde komiteen god dialog med Gjøvikbanen. Det som imponerte meg aller mest med Gjøvikbanen, var den stoltheten som de ansatte, og daværende administrerende direktør, viste over «banen sin», som han nærmest kalte det. Det var et prestisjeprosjekt, og de reisende merket stoltheten som ble vist. Det er det jeg tror er viktig – ja, jeg er helt sikker på at slik kunne vi også fått det på Kongsvingerbanen hvis ikke de rød-grønne hadde trenert det.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-04-14:
Jeg skal ikke gjenta sammenligningen med våre naboland når det gjelder å redusere antall trafikkdrepte, det står nemlig i innstillingen, men bare konstatere at Norge taper i konkurransen om å redusere antallet trafikkdrepte. Det er selvsagt veldig alvorlig. Venstre mener, og har alltid ment, at det viktigste vi kan drive med innenfor samferdselssektoren, er nettopp trafikksikkerhet. Derfor er Venstre med på dette forslaget. Venstre mener derfor at tiden er overmoden for en skikkelig satsing på trafikksikkerhet i Norge. Forskning forteller oss at i tillegg til overholdelse av fartsgrensen, økte politikontroller og sikrere biler er flere mil med midtdelere på vei en del av oppskriften, men utbyggingen går tregt. Jeg synes det er trist at regjeringspartiene ikke er mer offensive og utålmodige og ikke stemmer for dette litt ufarlige forslaget om en handlingsplan om trafikksikkerhet. Representanten Toppe kunne fått med sitt engasjement fra forrige innlegg i en slik handlingsplan, men hun velger rett og slett ikke å gjøre det.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-04-14:
Biltetthet er også en årsak til trafikkulykker. Nå er det flere partier som på sine landsmøter vedtar store satsinger på kollektivtrafikk. Det er snakk om milliarder ekstra til kollektivtrafikk per år fremover. Er dette noe samferdselsministeren støtter?
Borghild Tenden (Venstre), 2011-04-14:
Først takk til saksordføreren for orienteringen. Bakgrunnen for dette representantforslaget har både et trafikksikkerhets-, informasjons- og åpenhetsaspekt. Vi vet at unge i trafikken er spesielt utsatt for ulykker, og det er en bred etablert forståelse for at en god og kvalitetssikret kjøreopplæring er avgjørende. Samtidig dokumenteres det fra flere hold, fra svært seriøse trafikkskoler som bl.a. har tatt kontakt med meg, at det er stor forskjell på kvaliteten i kjøreopplæringen ved de ulike trafikkskolene, som også saksordføreren sa, og at det finnes for mange useriøse aktører på veiene våre. Dette synes vi i Venstre er alvorlig. Vi mener også at det er et stort behov for bedre kundeinformasjon rundt kvaliteten ved trafikkskolene, slik at unge, kommende sjåfører får en oversikt over aktørene i bransjen. Vi mener at informasjon om trafikkskoler bør gjøres systematisk tilgjengelig for publikum. Dette vil være verdifullt informasjonsgrunnlag når elever i kjøreopplæringen skal velge de beste og mest seriøse trafikkskolene. Foreldrene synes også det er vanskelig å hjelpe barna sine med å finne fram til de beste trafikkskolene. Det er derfor med en smule skuffelse og litt undring vi ser at ingen støtter dette forslaget fra Venstre i innstillingen. Selv om statsrådens brev langt på vei er positivt, gjenstår det konkret fremdrift, slik vi ser det. Det er imidlertid fortsatt mulig å støtte forslaget fra Venstre – som ikke bare Venstre, men flere med oss synes er viktig. Forslaget er omdelt i salen. Jeg tar herved opp forslaget.
Borghild Tenden (Venstre), 2011-04-14:
Et av forslagene her gikk på det med offentliggjøring, som statsråden også har berørt, både i svarbrevet og i innlegget nå. Og – hvis jeg hørte rett – sier hun at hun vil avvente offentliggjøringen. Det er mange trafikkskoler som ønsker denne offentliggjøringen. Hva er årsaken til at statsråden ikke ønsker å gjøre det nå?
Borghild Tenden (Venstre), 2011-04-14:
Ja, jeg merket meg at det er skrevet i svarbrevet at de oppga andre skoler enn der de egentlig hadde tatt trafikkopplæring. Men er det ikke mulig å avdekke det?
Svein Gjelseth (Arbeiderpartiet), 2011-04-14:
Det er ikkje fyrste gongen eg står her og tek ordet i samband med Stad skipstunnel. For nokre månader sidan var eg, saman med andre representantar, til stades på den store Stad skipstunnel-konferansen som vart halden i Ålesund. Det var ein konferanse som tok sikte på å fokusere på konseptvalutgreiinga som då nyleg var lagd fram av Kystverket. Då vi var i Ålesund, sa m.a. transport- og kommunikasjonskomiteen sin leiar, Knut Arild Hareide, at i denne saka var det viktig at ein jobbar for å få dette prosjektet forankra i det vidare arbeidet med Nasjonal transportplan, noko som eg er heilt samd i. Det er difor heilt uforståeleg for meg at Kristeleg Folkeparti no i innstillinga seier at ein skal ha ei tilleggsløyving til oppstart av dette prosjektet i samband med revidert statsbudsjett for 2011. Det er med respekt å melde useriøst frå eit elles seriøst parti. Forventningane langs kysten for å få dette prosjektet realisert er store, og dei har ikkje blitt mindre etter at konseptvalutgreiinga vart lagd fram. Det er, må eg seie, ein god del frustrasjon langs kysten over at ein føler at dette dreg ut i tid. Eg er sjølv veldig oppteken av at vi følgjer dei tidsplanane som vi tverrpolitisk er einige om i Nasjonal transportplan. Det bør vere velkjent at ein tunnel vil bety mykje for næringslivet langs kysten. Det vil føre til større sikkerheit og redusere ventetider, og dermed sikre føreseielege forhold og betre regulariteten. I dag går mykje med trailer, nettopp fordi det veg opp for ulempene med å runde det usikre Stadhavet, i all slags vêr. Med auka tilgjengelegheit langs vestlandskysten vil vi få ein sterkare og meir rasjonell region. Potensialet som ligg i t.d. turistretta næringsverksemd med denne, etter mi meining, unike tunnelen, er utruleg stort. Eg er glad for at det vert halde eit sterkt fokus på denne saka frå vår side, og eg forventar at tidsplanen som er sett i denne saka, no vert halden. Eg vonar at ein gjennomgår dei momenta som kom fram i SINTEF-rapporten som vart lagd fram på konferansen, om samfunnsnytta i dette prosjektet, og at ein tek omsyn til dei. Til slutt vil eg understreke behovet for at vi no kjem vidare i denne saka på ein måte som gagnar prosjektet. Eg skulle ønskje at alle partia no kunne samle seg om den framdrifta og dei moglegheitene som ligg i Nasjonal transportplan for å få realisert dette unike prosjektet.
Magnhild Meltveit Kleppa (Senterpartiet), 2011-04-14:
Eg er glad for at Stortinget i dag vil gje si tilslutning til finansiering og utbygging av rv. 80 på strekninga Løding–Vikan i Nordland. Utbygginga er etterlengta i Nordland, særleg blant dei som dagleg pendlar mellom Bodø og Tverlandet. Her er det stundom kø. Rv. 80 er hovudinnfartsåra til Bodø, og det skulle berre mangla om ikkje den største byen i Nordland fekk betre tilknyting til E6. Tverlandsbrua vart nedklassifisert og stengd i 2009, og her har ein klart seg med ei mellombels løysing med interimsbru over Hopsfjorden. Prosjektet omfattar bygging av om lag 2,1 km ny veg. Dette er medrekna den nye Tverlandsbrua, som skal erstatta interimsbrua. Brua går mellom Løding, aust for Hopsfjorden, og til Vikan, vest for fjorden. Vegen er planlagd med to felt på begge sider av fjorden, men brua skal ha fire felt og midtrekkverk. Nybrua, med tilførselsvegar, vil korta inn vegen mellom Løding og Bodø med om lag 2 km og fjerna ei rasutsett strekning ved Hopshamran. Det vil bli bygd ein samanhengande gang- og sykkelveg frå Tverlandet til Bodø sentrum. Styringsramma er allereie grundig presentert av saksordføraren. Ho er på 526 mill. kr og med ei kostnadsramme på 629 mill. kr. Av dette vil trafikantane betala om lag 310 mill. kr i bompengar. Det blir anleggsstart sommaren 2011 og opning for trafikk seint i 2013. Det er ei utbygging som er omtalt både i Nasjonal transportplan og i budsjettproposisjonen for 2011. Det er ei utbygging der ein etter kvart òg har fokusert endå meir på kollektivtransportløysingar. Kollektivtilbodet i Salten bør styrkjast. Ein må sjå Saltenpakken i samanheng med kollektivplanen for Bodø og utviklinga av jernbanen i regionen. Auka kapasitet og tilbod er nødvendig om kollektivdelen skal aukast. Innstillinga og drøftinga viser at alle partia er einige om å byggja dette nyttige prosjektet. Framstegspartiet viser til at dei ikkje vil forskottera midlane for å starta utbygginga no – staten skal dekkja heila kostnaden. Eg legg stor vekt på at det er lokalpolitiske vedtak om forskottering her. Bodø kommune og fylkeskommunen ynskjer forskottering og ein rask start av prosjektet. At Framstegspartiet ikkje er nøgd med ei slik pragmatisk løysing for å få prosjektet raskt i gang, er ein demonstrasjon i denne samanhengen i forhold til fleirtalet, som eg trur folk vil merka seg lokalt. Stortinget gjer i dag vedtak om at Samferdselsdepartementet si fullmaktsgrense for forskottering i 2011 skal hevast til 4,7 mrd. kr. Forskotteringar blir refunderte av staten utan kompensasjon for renter eller prisauke – på den måten altså ei form for rentefrie lån. Bakgrunnen er at ein hittil ikkje har rekna forskottering med bompengar opp mot fullmaktsgrensa, berre forskottering gjord av kommunar, fylkeskommunar, næringsliv og andre. For å få eit meir oversiktleg system vart praksisen endra frå og med desember 2010, slik at alle typar forskottering blir rekna opp mot fullmaktsgrensa. No gratulerer eg både bodøveringar og folk på Tverlandet med stortingsvedtaket og med brua og vegen dei skal få i 2013. Samtidig vil eg takka komiteen for rask behandling og Stortinget for eit framtidsretta vedtak.