Gunnar Halvorsen (Arbeiderpartiet), 2002-12-06:
Budsjettet for Forsvarsdepartementet for 2003 er et godt budsjett og et forutsigbart budsjett. Enigheten mellom Regjeringen og Arbeiderpartiet i fjor gjør at i denne langtidsperioden vil det økonomisk ikke bli noen store overraskelser, og det er bra. Den viktigste jobben i 2003 blir å få den felles ledelse og kommandoapparatet til å fungere. Som saksordfører har jeg tro på at forsvarsministeren kommer til å bruke ressurser og krefter på å få til en integrert strategisk ledelse og opprettelse av en ny forsvarsstab. Jeg er helt overbevist om at den nye organiseringen av Forsvarets øverste ledelse vil tjene Forsvaret og samfunnet for øvrig. Forsvaret befinner seg i en gigantisk omstillingssituasjon. Fra den kalde krigens tradisjonelle invasjonsforsvar er vi i ferd med å bevege oss over til et moderne reaksjonsforsvar. Det er en viktig og villet utvikling. Samtidig har vi fått en radikal utvikling i antall unge menn som gjennomfører den tradisjonelle verneplikten. I Innst. S. nr. 342 for 2000-2001 gav Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet uttrykk for at Forsvarets behov skulle være styrende for fordeling av inntaksstyrkene til førstegangstjeneste. De nåværende regjeringspartier konstaterte på det tidspunkt at den allmenne verneplikt ville bli alvorlig undergravd hvis Stoltenberg-regjeringens omstillingsplan ble gjennomført. Ved behandlingen av gjennomføringsproposisjonen i vår var det imidlertid en enstemmig komite som mente at Forsvarets behov skulle være styrende. Men la oss legge retorikk til side og diskutere politikk. Vi står foran store utfordringer hva verneplikten angår. Verneplikten er en bærebjelke i det norske Forsvaret. Det er flere grunner til det. Det er imidlertid ytterst viktig at verneplikten må være, og oppfattes som, rettferdig. Det er bl.a. dette som er bakgrunnen for at en enstemmig komite i vår bad Regjeringen komme til Stortinget med en bred gjennomgang av verneplikten. Denne gjennomgangen må ikke minst legge fram forslag som hever status for de vernepliktige. Her må vi som politikere våge å tenke nytt, både på hva tjenestens innhold skal være, og på andre måter å heve statusen for Ola og Kari soldat på. Et eksempel på dette er forslag om mulighet for studier som gir vekttall i den nye bachelorgraden i forbindelse med førstegangstjenesten. Videre må Forsvaret bli dyktigere til å sette rett mann på rett plass, og til slutt: Det vil også være viktig å diskutere at det å øke rettferdigheten og bedre vilkårene for vernepliktige ikke nødvendigvis er kostnadsfritt. Kun hvis vi makter å gjøre dette, vil Forsvaret få de beste ungdommene i framtiden. Jeg vil også peke på at i dagens innstilling er det et bredt flertall på Stortinget som framhever forslaget om sesjon for kvinner særskilt. Jeg vil be om at statsråden legger seg disse ord og tanker på minne i det arbeid som nå pågår, og ser fram til at Regjeringen kommer til Stortinget med denne saken, forhåpentligvis i nær framtid. Da kan Stortinget ta en grunnleggende debatt om verneplikten. Moderniseringen av Forsvaret innebærer at man tilpasser seg den nye virkeligheten. Dette innebærer en større grad av spesialisering. For Norges del innebærer dette at vi spesielt kan bidra med kapasiteter innen strategisk sjøtransport, støttefartøyer til fregatter og spesialstyrker som er særlig trent for kalde vintre og karrige fjell. Minerydding er et annet eksempel. Dette er ting som Norge er god på, og som vi må videreutvikle. Vi viste også gjennom KFOR 5 som ble ledet av general Skiaker, at vi har kompetanse til å lede store og viktige internasjonale operasjoner. Vi må ikke undervurdere i hvor stor grad dette bidrar til kompetanseheving av Forsvaret her hjemme. Jeg vil understreke betydningen av at Norge deltar i internasjonale operasjoner med FN-mandat og i FN-regi. Det er ikke slik at fargen på hjelmen spiller noen rolle. Internasjonale operasjoner er et eksempel på at symbolpolitikk, realpolitikk og ikke minst en god og fornuftig politikk går hånd i hånd. Internasjonale operasjoner er budsjettert med drøyt 1 milliard kr til neste år. Det er slik at overskridelsen over 900 mill. kr skal dekkes inn med tilsvarende reduserte rammer i 2004 og 2005. Jeg vil utfordre statsråden på spørsmålet om hun føler seg helt trygg på at rammen til internasjonale operasjoner er stor nok de kommende år.