Bente Thorsen (Fremskrittspartiet), 2012-02-28:
Først vil jeg takke representanten for å ha tatt opp dette viktige tema i en interpellasjon. Norge trenger forskere. For å opprettholde et høyt velstandsnivå må det satses på kompetanseutvikling som kan sikre verdiskaping for framtiden. Kampen om hjernene blir stadig viktigere, ikke minst i en kunnskapsdrevet økonomi som den norske. Investeringen i humankapital må styrkes hvis velferd og velstand skal opprettholdes. Kompetanseutfordringene på kort og mellomlang sikt ligger først og fremst innen realfag/teknologi. Viktige velstandsskapere som petroleum, gass og IKT er avhengige av at mange tar høyere utdanning. Kloke hoder bidrar også til å skape nytt næringsliv, til å se nye muligheter for vekst og velstand. Både nåværende og framtidige velstandsskapere er avhengig av forskning og forskere. Det er derfor bekymringsfullt at regjeringen ikke har satset på nye stipendiat- eller postdokstillinger i de siste årenes budsjetter. Enda mer bekymringsfullt er dette når man ser det i sammenheng med regjeringens holdning til gaveforsterkningsordningen, SkatteFUNN og andre positive forskningsincentiver. Fremskrittspartiet mener at norske universiteters og forskningsmiljøers mulighet til å hevde seg og delta på internasjonale forskningsarenaer må bedres. Det må satses for å få en bredere og mer konkurranserettet nasjonal arena. Dette handler både om de grunnleggende rammevilkårene for sektoren og om å skape en større, spissere og mer konkurranserettet nasjonal konkurransearena. For å få til dette trenger vi flere forskere. Flere forskere vil være nyttig på en rekke samfunnsområder. Fremskrittspartiet vil påpeke at det er et stort potensial for FoU knyttet til arbeidskraftsbesparende teknologi til bruk i offentlig sektor, og særlig i helsesektoren. Dette vil øke effektiviteten i sektoren og dermed bedre behandlingskapasiteten og ikke minst frigjøre tilstrekkelig antall hender, som det er og vil bli behov for i tiden som kommer. Når det gjelder økt behov i næringslivet, mener Fagerberg-utvalget at økt behov for høy forskerkompetanse utenfor akademia vil være en driver for utviklingen. I framtiden ser Fagerberg-utvalget for seg at fordelingen øker fra 40 pst. sysselsetting i privat sektor til 50–50. Flertallet av dem vil jobbe på teknologiområdet, sier utvalgets leder, professor Jan Fagerberg. Utvalget peker videre på at ph.d.-mangelen er spesielt kritisk for teknologifagene. Denne mangelen kan være enda mer alvorlig enn det ved første øyekast ser ut som, fordi hele 31 pst. av alle som tar doktorgrad i Norge, er utlendinger. Mest populært er doktorgrader innen matematikk og naturvitenskap. Der er 46 pst. utlendinger. Det er, dessverre, lite sannsynlig at majoriteten av de utenlandske doktorgradsstudentene vil bestemme seg for å jobbe i Norge. Dette gjør det ekstra viktig med en politikk som fremmer forskningen, og som gjør at vi får flere til å ta doktorgrad – doktorgrader som vil være til nytte for norsk næringsliv, for norsk akademia og for norsk velstandsutvikling. Den 15. februar skriver Dagens Næringsliv at det utdannes altfor få folk med doktorgrad i Norge i forhold til behovet de kommende årene. Mest kritisk er det innen matematikk- og teknologifagene. Denne rapporten var for øvrig interpellanten innom, og også statsråden kommenterte den artikkelen som sto i Dagens Næringsliv. Det er i salen allerede vist til det som statsråden ble sitert på, at deler av det som kom fram i rapporten, var en vekker. Da er Fremskrittspartiets forventning til statsråden at hun følger nøye med på utviklingen på området og endrer strategi dersom det skulle vise seg nødvendig, for det kan ta lang tid før de andre tiltakene som statsråden var inne på i sine innlegg, virker. Her er det viktig å følge nøye med i timen, så vi får den utviklingen som vi både har behov for og er nødt til å ha framover.