Ola D. Gløtvold (Senterpartiet), 2003-05-13:
Kampen mot fattigdommen kan ikke utkjempes en gang for alle og i ett slag eller ett dokument. Det er et kontinuerlig og felles ansvar å sikre at alle mennesker får dekket sine grunnleggende behov, og det betyr at en sikrer retten til helse, bolig, arbeid, utdanning og sist, men ikke minst, mat. En rettferdig fordelings- og utjevningspolitikk må være basisen for å sikre likeverdige levekår for alle. I den senere tid har vi sett en utvikling der de fleste har forbedret sin økonomi og sin sosiale levestandard, men innenfor dette hovedbildet er det store forskjeller. De som fra før hadde mest å rutte med, har fått enda mer, mens de som hadde de største problemer og størst knapphet fra før, har blitt hengende enda mer etter. Denne forskjellsutviklingen har akselerert ikke minst det siste tiåret, og fortsetter nå inn i et nytt årtusen. Senterpartiet ropte et varsku om dette midt på 1990-tallet, og vi snakket om at vi var i ferd med å få et Forskjells-Norge. Da fikk vi beskjed av daværende regjeringsparti og også av andre partier om at vi drev krisemaksimering og svartmaling. Men etter hvert måtte alle innrømme at denne utviklingen var på gang. Det resulterte bl.a. i utjamningsmeldingen, som Bondevik I-regjeringen la fram. Den hadde elementer i seg som var veldig gode, og vi mener det var en stor feil at den ikke ble lagt i bunnen, som basis for en slik tiltaksplan som dette, for nå er det igjen blitt veldig mange ord uten konkrete forslag. Jeg har lyst til å minne om at det i utjamningsmeldingen var konkrete forslag, tiltak som var beregnet å koste om lag 2 milliarder kr. Skal en ha virkemidler for å jevne ut økonomiske forskjeller, er skattesystemet noe av det viktigste. Man må da ha et skattesystem som sørger for fordeling av både plikter og goder. Det skattesystemet vi har i dag, tar for lite hensyn til dette. Den regjering som vi nå har, har først og fremst tilgodesett dem med høye inntekter og store muligheter framfor å drive økonomisk utjamning slik at det blir større rettferdighet. Skal alle ha muligheter til å utvikle sine evner og bruke dem til beste for seg selv og fellesskapet, må det være like muligheter. I dag ser vi at markedsstyring og privatisering er noen av de trylleformularer som Regjeringen bruker. Men markedsstyring og privatisering vil først og fremst øke forskjellene i samfunnet. Markedet er ikke rettferdig, og det tar heller ikke samfunnsansvar, slik som flere partier slår fast i innstillingen til denne meldingen. Vi synes at et rettferdig samfunn skal bygge på universelle velferdsordninger uten egenandeler, framfor bare å konstruere spesialordninger for de få. Vi har hørt sosialministeren flere ganger fra hun tiltrådte og til dags dato snakke om skreddersøm når det gjelder en del tiltak. Vi mener universelle ordninger må til. Det må også til et rettferdig fordelingssystem ut fra det gamle slagordet «gjør din plikt, krev din rett». Jeg har lyst til å ta litt tak i dette med kommuneøkonomien. Kommuneøkonomien er et av de viktigste elementer for å kunne drive aktiv utjamningspolitikk der folk lever og virker. I dag ser vi at kommuneøkonomien er så dårlig at kommunene må utøve stor kreativitet for bl.a. å utvikle egenandeler og avgifter. Dette angriper dem som har lavest betalingsevne. I stedet burde det være slik at kommunene hadde en økonomi som kunne skjerme dem med dårligst betalingsevne fra bl.a. høye egenandeler og maksimale utgifter. I utjamningsmeldingen var det fem hovedpunkter som skulle legges til grunn for et bedre samfunn for alle. Det var en mykere arbeidslinjeen mer sosial boligpolitikket mer finmasket sosialt sikkerhetsnettbedre offentlige tjenesteret mer rettferdig skattesystem. Vi mener at denne tiltaksplanen i større grad burde ha bygd på disse fem hovedelementene. Til slutt: Vi ønsker at dette ikke skal bli et engangstilfelle, vi ønsker en kontinuerlig håndtering av dette problemet. Vi har sett at den regjeringen som har lagt fram denne tiltaksplanen, i fjor høst fremmet mange usosiale og forskjellsskapende forslag. Derfor foreslår vi at Regjeringen skal legge fram en årlig rapport for Stortinget når det gjelder forskjellsutviklingen i Norge, og at man også da får evaluert de tiltak som settes i verk.