trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-06-10:
Jeg vil først få takke statsråden for en god og grundig redegjørelse. Jeg tror ikke jeg var den eneste som sperret opp øynene da jeg leste artikkelen til Dagens Næringsliv om investeringene i USA. Historiene var av en slik art at det nesten var vanskelig å forstå at det var riktig. Jeg er usikker på om det var summen på feilinvesteringene, det økonomiske rotet eller mangelen på åpenhet som var det mest oppsiktsvekkende, men summen av alt kan vanskelig kalles annet enn katastrofal. Tap på 200 mrd. kr er nesten ufattelig, og legger en til at staten ville hatt krav på 67 pst. av det om det heller hadde blitt utbetalt i utbytte til aksjonærene, er ikke summen langt unna det staten har hatt i ekstrautgifter på koronapandemien så langt. Det er heller ikke første gang Equinor har gått på en smell med internasjonale investeringer. I 2007 investerte daværende Statoil 4 mrd. dollar i kanadisk oljesand, og ni år senere solgte de seg ut og tok samtidig store nedskrivninger på regnskapsmessige verdier. I mellomtiden hadde Kristelig Folkeparti flere ganger fremmet representantforslag i Stortinget om å bruke eiermakten i selskapet for å stoppe oljesandvirksomheten, uten å få flertall for det. Jeg tror det er enkelt å konkludere med hva som var rett, i ettertid. Seks år senere får vi altså denne saken med skiferolje i USA. 200 mrd. kr er tapt, og det virker som om det har vært hjemme-alene-fest i den amerikanske delen av selskapet. Historiene om økonomisk rot i dette omfanget, uansvarlig høy pengebruk og trailere som kjørte rundt og hentet kvitteringer, er ikke dagligdags. I det perspektivet er det vanskelig ikke å nevne at vi de siste ukene har forhandlet om en skattepakke til næringen som frigjør 100 mrd. kr i likviditet. I denne runden har det vært nevnt flere felt som sto i fare for å bli utsatt. For eksempel har feltet Noaka stadig blitt nevnt i denne runden, og et kjapt søk på internett viser at Noaka har en utbyggingskostnad på 45 mrd. kr. Tapene i USA er altså det dobbelte av likviditetseffekten av denne skattepakken og over fire ganger så mye som investeringene knyttet til Noaka-utbyggingen, for å sette det i perspektiv. Kristelig Folkeparti mener det som er kommet fram, er uakseptabelt, og vi er svært glade for at statsråden har gått inn i saken med stor tyngde. Jeg vil igjen takke statsråden for dagens redegjørelse, og vi er trygge på at hun vil håndtere denne saken på en god og tilfredsstillende måte. Det er nødvendig at Equinor rydder opp, og det er nødvendig at selskapet tar lærdom av disse feilene som har blitt gjort. Det norske folk er majoritetseiere i selskapet, og det forplikter. Vår forventing til selskapet er tydelig: De må rydde opp og endre rutinene så noe slikt ikke skjer igjen.
Steinar Reiten (Kristelig Folkeparti), 2020-06-10:
Jeg stemte feil!
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-06-10:
Etter min oppfatning vil noe av det aller viktigste vi skal få lov til å gjøre i dag være å vedta at regjeringen må sørge for å bygge Andøya Spaceport. Men bevilgningen gjør vi jo ikke i dag; den ligger i krisepakken, kalt Prop. 127 S for 2019–2020, som behandles neste fredag. Forslaget til bevilgning er fremmet der med tre forutsetninger, hvorav den første er at egenkapitalen må forventes å gi staten avkastning som tilsvarer det en rasjonell markedsinvestor ville ha akseptert. Verden er litt annerledes nå enn den var bare i starten av mars. Renten har gått mot null, sikkerhet for avkastning i et hardt prøvet næringsliv har forandret seg. Statsråden var i sitt innlegg inne på at det må være en lønnsom investering. Hvor lønnsom ser statsråden for seg at den må være? Hvilken avkastning ville en rasjonell markedsinvestor ha akseptert for å investere i Europas første oppskytningsbase for små satellitter?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-06-10:
Jeg skal gå over til EU-midler, og så får jeg heller komme tilbake til avkastningskravet hvis jeg får en tredje replikk. Vi vet at norsk romindustri skaper veldig store verdier når de kan delta i internasjonale programmer. Tradisjonelt har de viktigste programmene ligget i ESA, men EU-programmene blir stadig viktigere: Copernicus på jordobservasjon, Galileo på kommunikasjon, og også EGNOS. I romindustrimeldingen skapes det usikkerhet om hvorvidt Norge skal delta i EU-programmene i framtiden. NIFRO, interesseorganisasjonen for norsk romindustri, sier at det har gitt uheldige signaler til samarbeidspartnerne som industrien har ute i Europa, om Norge kommer til å være aktuelle samarbeidsbedrifter i framtiden. Og så sies det i merknader i denne saken, i innstillingen, at det skyldes at man ikke vet helt hvordan budsjettet i 2021 blir. Men jeg ser at statsrådens regjeringskollega Asheim i mars 2020 ser ut til å ha forskuttert at vi skal delta i EUs forskningsprogram Horisont Europa. Så har regjeringen ambisjoner om å delta i EUs romprogrammer?
Åsunn Lyngedal (Arbeiderpartiet), 2020-06-10:
Når Arbeiderpartiet har foreslått et nasjonalt romprogram, handler det om at hvis vi lager et eget, nasjonalt program, bestemmer vi helt selv innretningen på det og ber bedriftene om å delta i å utvikle de delene av industrien som er viktigst for oss som nasjon. Når vi deltar i ESAs programmer og i EUs programmer, hender det ofte at de kan skape merverdi i Norge, men vi styrer ikke innretningen på dem alene. Satsingen på Andøya Spaceport mener Arbeiderpartiet er en god anledning til å lage et nasjonalt program som satser på verdikjedene knyttet til satellitter. Dessverre får vi ikke med oss regjeringspartiene på forslaget, og det er grunn til å merke seg at opposisjonen har et langt større ønske om å satse på satellitter i Norge og hele verdikjeden knyttet til det. Jeg tror at vi uansett vil få en vekstimpuls innenfor denne industrien fordi man får tilgang til oppskytningskapasitet. Det er beklagelig at det er usikkerhet om Norge skal delta i EU-programmer fra 2021. Det er en lengre programperiode vi skal inn i, og det er viktig for næringen at deres internasjonale samarbeidspartnere vet om de er aktuelle til å være med i EU-programmene. Jeg vil minne om at Galileo, som bestemmer posisjonering innenfor et europeisk kontrollert system, er kjempeviktig for Norge, og det er også jordobservasjonsprogrammene. Jeg merket meg at jeg ikke fikk noe svar på hvilket avkastningskrav regjeringen har planer om å stille til Andøya Spaceport-investeringen. Det ble besvart med at Andøya Spaceport nå driver og svarer ut en rekke spørsmål knyttet til det. Det er jeg klar over, men akkurat når det gjelder hvilket avkastningskrav man velger å stille for at det skal være en forretningsmessig investering, er regjeringen og departementets ansvar. Jeg håper at man ikke kaster bort en stor mulighet for Norge til å bygge viktig infrastruktur ved å stille feil krav i den saken.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2020-06-10:
I mitt innlegg var jeg litt inne på hvor ofte, eller ikke ofte, en slik melding har kommet til Stortinget. Jeg var også litt inne på hvor konkret eller ikke en slik melding er og kan være. De rød-røde i opposisjonen har lagt fram en rekke forslag, bl.a. et forslag som går på å utarbeide en konkret handlingsplan for romindustrien. Mitt spørsmål til statsråden er: Hvordan ser hun på å utarbeide en slik handlingsplan, og hvordan ser hun på å styre etter en konkret handlingsplan?
Katrine Boel Gregussen (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-10:
Vi fra SV ønsker dette fantastiske prosjektet på Andøya Spaceport velkommen, og vi vil ha den store næringspolitiske satsingen det er. Vi har tidligere sendt inn spørsmål til statsråden om regjeringen kan garantere at satellittbasen på Andøya ikke skal brukes til militære formål, og at basen ikke skal kunne bidra til økt spenning i nordområdene. Det korte svaret på det var at nei, det kunne ikke statsråden garantere. Det er vi veldig kritiske til, og vi kommer til å jobbe knallhardt for å endre den forsvarspolitiske linjen som det legges opp til her. Så da lurer jeg på: I hvor stor grad og på hvilken måte mener statsråden at basen skal brukes til militære formål?
Iselin Nybø (Venstre), 2020-06-10:
Sist gang det ble gjort en strategisk gjennomgang av norsk rompolitikk, var i forbindelse med stortingsmeldingen Mellom himmel og jord: Norsk romvirksomhet for næring og nytte – i 2013. At regjeringen velger å gjøre en ny gjennomgang nå, skyldes dagens rivende utvikling i romsektoren, betydningen rom- og satellittbaserte tjenester har for det norske samfunnet og rommets strategiske betydning militært, sivilt og for framtidig verdiskaping. I arbeidet med rommeldingen har regjeringen lagt vekt på å få innspill fra virksomheter, fra næringslivet og fra andre interessenter. Romvirksomhet engasjerer og begeistrer – også her på Stortinget. Jeg opplever at det er bred politisk enighet om hovedlinjene i den norske politikken for romvirksomhet. Norsk statlig satsing på romvirksomhet er nytteorientert, med vektlegging av næringsutvikling og konkrete nasjonale brukerbehov innenfor – ja, nær sagt alle samfunnssektorer. Regjeringen har følgende fire mål for norsk romvirksomhet: å fremme lønnsomme bedrifter, vekst og sysselsetting å dekke viktige samfunns- og brukerbehov. å sørge for tilfredsstillende sikring av samfunnsviktig rominfrastruktur å sikre norske utenriks-, sikkerhets- og forsvarspolitiske interesser i romvirksomhet og det ytre rom Vektleggingen av nytte og næring ligger fast, og internasjonalt samarbeid skal fortsatt være bærebjelken i Norges satsing. Vi skal fortsatt delta aktivt i ESA, og vi vurderer også vår videre deltakelse i EUs romprogrammer fra 2021. I tillegg setter vi i fokus sikring av samfunnsviktig rominfrastruktur og å sikre norske interesser i utenriks-, sikkerhets- og forsvarspolitikken. Blant annet jobber vi med en ny romlov for å sikre en tidsriktig og framtidsrettet regulering på området. Holdningen til hvordan romvirksomheten skal organiseres, er pragmatisk, med vekt på å utnytte tilgjengelige muligheter som kan dekke nasjonale behov på en kostnadseffektiv måte, ofte gjennom internasjonalt samarbeid, andre ganger gjennom å utvikle løsninger i nasjonal regi. Space Norway sitt prosjekt for bredbåndskommunikasjon i nordområdene illustrerer det godt. Norge har et særlig behov for kommunikasjon i nordområdene, men løsningen finner vi i samarbeid med andre. Prosjektet er statlig eid, med kommersielle kunder, og har blitt mulig gjennom et sivilt-militært internasjonalt samarbeid. Vi skal fortsette å utnytte våre særnorske fortrinn, og Andøya er en av få plasser i Europa der det kan være mulig å skyte opp satellitter. Jeg er glad for at vi har hele Stortinget i ryggen når vi sier at vi vil bidra til å realisere Andøya Spaceport, forutsatt selvfølgelig at selskapet klarer å utvikle en lønnsom forretningsmodell som er i samsvar med de statsstøttereglene som er i EØS-avtalen. Norsk romnæring er en høyteknologisk næring som gjør det godt i sterk internasjonal konkurranse, og romteknologi muliggjør innovasjon og utvikling i hele næringslivet. Med denne rommeldingen legger vi grunnlaget for en framtidsrettet norsk romvirksomhet som bidrar til verdiskaping og bærekraftig vekst som kommer hele samfunnet til gode.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-06-10:
Det som representanten og saksordføreren tar opp, er jo den jobben som de holder på med oppe på Andøya akkurat nå. Det er et veldig spennende prosjekt, og det er mange som er interessert i det prosjektet. Riktignok er kanskje situasjonen ute i verden akkurat nå litt annerledes enn den var for noen måneder siden, men når vi snakker om denne industrien, denne type næringsutvikling, så er linjene lange. Det har også en del strategiske betydninger og det er beslutninger som skal tas av ulike interessenter der ute. Min oppfatning når det gjelder dette med å lage en forretningsmessig lønnsom modell, er at det er noe vi er enige om at må ligge til grunn, og som også Andøya selv ønsker. De ønsker jo å være en del av et industrieventyr. Min oppfatning er at det jobbes godt med det, og jeg har god tro på at de skal klare å lage en modell og også få med seg andre interessenter på det.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-06-10:
Det er ingen tvil om at det internasjonale samarbeidet er viktig når det gjelder denne industrien og utviklingen her. Vi er i dag med i ESA. Vi er med i romprogrammene i dag, som har hatt stor betydning for utviklingen av teknologien, for utviklingen av industrien og for det miljøet som vi også har i Norge. Så er det slik at det er Stortinget som må fatte en beslutning om vi fortsatt skal være med i EU-programmene. Det er nye programmer. Det gjelder ikke bare romprogrammene, det er jo slik over hele fjøla. Det jobber vi med nå. Det er noe vi ser på opp mot statsbudsjettet som vi legger fram til høsten, og det er da Stortinget får anledning til å beslutte om vi skal være med eller ikke være med. Men at det har hatt stor betydning, er det ingen tvil om.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-06-10:
Noe som jeg synes er utfordrende med det forslaget som ligger fra de røde, er at det skal utarbeides en konkret handlingsplan for romindustrien gjennom et nasjonalt romprogram. Og det kan gi litt assosiasjoner til at man skal ha et statlig Apollo-program. Det skal vi ikke. Vår rompolitikk har vært mytebasert. Vår rompolitikk handler om det samarbeidet som er mellom industrien og forskning og utviklingsmiljøene. Det må den fortsatt gjøre. Vi bruker mye penger på dette i dag, vi er med i ESA, vi er med i EUs romprogrammer, og jeg er opptatt av at vi i fortsettelsen må ha i fokus det som handler om rom. Det er noe som har lange linjer, men det skjer veldig mye på kort tid. Og jeg er helt enig med representanten i at det har gått litt for lang tid siden Stortinget sist fikk til behandling en melding som dette. Hvordan vi skal gjøre det framover, får vi komme tilbake til, men at Stortinget bør diskutere dette oftere, det er jeg helt enig i.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-06-10:
Representanten vet veldig godt at det er gjennom budsjettene vi fatter disse beslutningene, og at dette sånn sett vil avgjøres budsjett for budsjett. Når det gjelder EUs romprogrammer, har vi vært med på det før, og skal nå ta en beslutning om vi skal fortsette å være med på de nye programmene som nå legges fram. Den beslutningen blir fattet til høsten. Det er en del av det budsjettarbeidet som vi jobber med nå, og som vi skal legge fram. Det er klart at jeg som tidligere forskningsminister er veldig opptatt av hvilken betydning det har. Det er jeg også nå som næringsminister – koblingen mellom næring og forskning, koblingen mellom industriutvikling og forskning er viktig, ikke minst er den det på dette området. Men nå er systemet sånn at når det gjelder disse EU-programmene, fatter man en beslutning for ett år, og så er man med ut perioden. Nå er perioden for de eksisterende programmene over, og vi må ta en beslutning i budsjettet om vi skal fortsette å være med.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-06-10:
Jeg er glad for at representanten også ser at ikke alle tiltak kan ligge inne i en stortingsmelding, fordi det kommer etter hvert. Ting skjer i en rasende utvikling. Dette med Andøya Spaceport er et eksempel på noe som har skjedd etter at stortingsmeldingen ble lagt fram. Beslutningen om EUs romprogram er noe som må skje etter at stortingsmeldingen er lagt fram. Når det gjelder framtidig behandling av dette spørsmålet, er jeg litt usikker på om det er en handlingsplan som er den beste måten å gjøre det på. Vi bruker mye penger i dag både på forskningssiden og gjennom ESA, og Norsk Romsenter forvalter jo midler. Så vi bruker betydelige midler på dette nå. Jeg mener vi skal fortsette å gjøre det – vi må fortsette å utvikle denne industrien. Jeg mener også at Stortinget må få behandlet slike saker oftere enn nå. Men om det er gjennom en handlingsplan, er jeg mer usikker på. Det mener jeg vi må komme tilbake til.
Iselin Nybø (Venstre), 2020-06-10:
For det første oppfatter jeg at det er et bredt flertall på Stortinget som ser betydningen av denne oppskytingsbasen også i et forsvars- og sikkerhetsaspekt. Det er også en del av den strategiske tenkningen på de områdene. Så det er helt riktig som representanten sier, at svaret på det spørsmålet som ble sendt inn, er nei. Det er også nei fordi Kongsberg er inne på eiersiden oppe på Andøya. Hvem som eventuelt skal være med på det prosjektet som det nå er snakk om, er fortsatt ikke avklart, men at det også kan være militære aktiviteter knyttet til det, kan godt være. Men da er det også viktig å presisere at det må skje i samsvar med de lover og regler som gjelder i dette landet. Så vi har sånn sett også god kontroll på hvilken måte det blir brukt på.
Margunn Ebbesen (Høyre), 2020-06-10:
Norges geografiske beliggenhet gjør at vi har hatt og har en unik mulighet til å utvikle oss innenfor romvirksomhet. Dette har også gjort at Norge er viktig i internasjonal sammenheng. Våre enorme havområder, det at vi har stor aktivitet i maritim transport, og ikke minst vår næringsaktivitet rundt ressursene i havet, gjør at vi har stor nytte av satellitter for kommunikasjon, navigasjon og overvåking. Det er ikke tvil om at norsk romvirksomhet er en viktig bidragsyter til verdiskaping i norsk økonomi, både som en næring i seg selv og som en støttefunksjon for andre næringer. Norsk romnæring er et resultat av mangeårig satsing fra både myndigheter og næringsliv. En kan vel si at dette er et godt eksempel på offentlig-privat samarbeid, hvor offentlig finansiering av forskning, utvikling og infrastruktur har støttet opp under langsiktige investeringer i norsk næringsliv. Det er gledelig at en samlet næringskomité støtter opp under det som skjer på Andøya og med Andøya Spaceport. Næringskomiteen ber regjeringen sørge for at Andøya Spaceport blir realisert så raskt som mulig. Før vi har vedtatt dette i dag, har regjeringen foreslått 365 mill. kr i finansiering for å etablere Andøya Spaceport, som er en oppskytningsbase for småsatellitter. Det kan en vel si er å handle raskt. Andøya Spaceport har jobbet med dette prosjektet i noen år nå, og det har endret form underveis, men at dette er en unik mulighet for Norge til å ta en internasjonal posisjon, er det ikke tvil om. Høyre og regjeringen har støttet opp rundt denne jobben gjennom de ulike fasene, og nå er vi der at pengene foreslås for å videreføre arbeidet og forhåpentligvis komme i mål. Jeg har fulgt dette prosjektet siden starten og håper at jeg kan være med på å se den første satellitten fyres opp fra Andøya Spaceport. Dette er en viktig satsing og mulighet som vil sikre kompetanse og kompetansearbeidsplasser i nord. Når dette gjøres i en næring som kan ha et stort vekstpotensial i de kommende årene, vil det være med på å gi oss flere ben å stå på framover. Vi skal legge til rette for at næringslivet tør å satse og gå inn i litt ukjent farvann, men med trygg styring.
Torstein Tvedt Solberg (Arbeiderpartiet), 2020-06-10:
Jeg vil som mange andre mene at dette er en gledens dag, og det er et resultat av lang, hard jobbing her i Stortinget. Jeg var i 2016 med og tok initiativ, sammen med stortingsrepresentant fra SV på den tida, Snorre Serigstad Valen, og flere andre, til et Dokument 8-forslag der vi ønsket oss en ny, nasjonal romstrategi. Regjeringa var positiv da, og har i lang tid jobbet med det som nå har blitt denne stortingsmeldinga. Dessverre har arbeidet, synes jeg, tatt veldig lang tid. Strategien og stortingsmeldinga har blitt utsatt og utsatt – og utsatt og utsatt – men endelig kom det noe, og det er verdt å feire og markere. Jeg så viktigheten av denne spennende og viktige industrien da jeg var på oljemessa i Stavanger for en del år siden. Av alle ting var NASA til stede i Stavanger. De var der fordi det i utgangspunktet ofte stilles strengere krav til en del av de teknologiske innretningene vi har i Nordsjøen, enn det gjøres til de tingene som NASA sender opp i verdensrommet. De var i Norge for å se, med stor interesse, på den teknologikompetansen vi har her. For eksempel har Comrod, et ganske lite selskap i Rogaland, levert radaren til NASAs Mars-rover – et spennende prosjekt som understreker at dette er en industri som bør få mer oppmerksomhet, og som ikke minst har et enormt potensial for flere jobber og videre vekst. Derfor synes jeg det er synd at prosessen med stortingsmeldinga og strategien har tatt så lang tid. Jeg synes det er synd at denne regjeringa er så lite ambisiøs. Det har vært kutt i de viktige følgemidlene som har gitt industrien viktige oppdrag, og som har bidratt til nye prosjekter, og det har gjennom flere år vært stor usikkerhet om norsk deltakelse i EU- og ESA-programmer. Det har vært foreslått kutt som en heldigvis har unngått, og dessverre vil regjeringa heller ikke i dag være med på å si at en fortsatt skal være med i de videre programmene. Det har også lenge – altfor lenge – vært usikkerhet rundt Andøya Spaceport, men jeg er glad for at det nå i hvert fall i større grad er avklart. Det er for få ambisjoner fra regjeringa på vegne av en industri som er spennende og har enorme muligheter. Jeg håper at en framover kan tørre å drømme større. Jeg synes det er synd at Arbeiderpartiets forslag om et nasjonalt romprogram blir nedstemt, for her har Norge et stort potensial. Til slutt vil jeg si at jeg synes det er viktig at et lite land som Norge også deltar i den internasjonale diskusjonen om verdensrommet, at ikke bare USA, Kina og Russland får lov til å dominere i den diskusjonen. Det så vi var viktig i utviklingen av regelverket for skipsfarten, og det er også viktig for utviklingen av lovverket for romfart.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-06-10:
Justiskomiteen har behandlet et representantforslag om nye virkemidler for bekjempelse av kriminalitet under koronakrisen. Forslaget inneholder to punkter. Det ene punktet er et forslag om at regjeringen skal fremme en egen tiltakspakke, en kriminalitetspakke, med nødvendige midler for en innsats i forbindelse med ting som skjer under koronakrisen. Når det gjelder det forslaget, har et bredt flertall i komiteen – unntatt Fremskrittspartiet, som er forslagsstillerne – sagt at vi mener det er naturlig å behandle nye budsjettmidler under budsjettprosessen vi nå får, først under revidert budsjett og så under statsbudsjettet til høsten. Behandlingen av revidert budsjett, der de forskjellige partiene har sine forslag, kommer jo så raskt at det er mest naturlig å ta dette opp der. Jeg tror vi er enige om at det fortsatt trengs spesielle tiltak, men at det bør skje innenfor den budsjettbehandlingen Stortinget har, og som er rett rundt hjørnet. Det forslaget har ikke fått tilslutning fra komiteen. Det andre forslaget, om mer spesifikke tiltak rettet mot det som skjer under koronakrisen, har komiteen gått nærmere inn på. Jeg vil først si at det er en komitébeskrivelse av utviklingen når det gjelder muligheten for å utnytte ordningene vi har innført under koronakrisen – som kompensasjonsordningen for næringslivet og privatpersoner, og permitteringsreglene. Mye av dette er basert på tillit og krever ganske omfattende kontrollvirksomhet hvis man skal følge godt med. Jeg tror de fleste av oss har merket at vi, når vi går rundt ute på gata, får mange beskjeder om at den bedriften gjør det sånn, mens den bedriften ikke gjør det sånn. Det er altså veldig mye forskjellig praksis som er i grenselandet mot en utnytting av ordningene. Det er mye det er behov for å se på her. Vi baserer veldig mye på tillit i Norge. Det skal vi fortsette å gjøre, men det er også behov for bedre kontroll med hvordan ordningene nå brukes. Kanskje særlig når koronakrisen begynner å avta i alvor og omfang, vil det være veldig viktig å se på misbruk. Det fremmes to forslag, begge av et flertall i komiteen. Det ene har et bredt flertall og omhandler deling av relevant registerinformasjon, begrunnet bl.a. i behovet for å se på hvordan permitteringsordningene fungerer. Det andre er et forslag om å gjennomgå Økokrims trusselvurdering og sette inn tiltak i den forbindelse. Begge forslagene fremmes av komiteen, og jeg anbefaler herved komiteens innstilling.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-06-10:
Statsråden nevner at man vil komme tilbake til Stortinget med forslag når det gjelder deling av taushetsbelagte opplysninger for å bekjempe kriminalitet. Jeg har et spørsmål knyttet til det, og det er om det også vil omfatte det vi har vært inne på i Stortinget gjennom flere år nå, nemlig deling av opplysninger når politi, skole, barnehager, barnevern, Nav osv. samarbeider om saker, f.eks. om vold i nære relasjoner eller barn som sliter med kriminalitet, der man i dag ikke kan snakke om hvilke barn det gjelder. Politiet har tatt dette opp med meg gjentatte ganger og har tidligere foreslått at man skal utarbeide en veileder for hvordan man skal forstå taushetsplikten, for det foreligger jo en mulighet for å gjøre unntak hvis det er til barnets beste. Men det har ikke kommet noe som fungerer, så det er fremdeles et veldig aktuelt problem. Jeg vil spørre om det også er en problemstilling som vil tas inn i arbeidet med denne saken om taushetsbelagte opplysninger.
Jan Bøhler (Arbeiderpartiet), 2020-06-10:
Takk for bra svar. Jeg vil bare understreke at det er et stort problem at de som skal sette opp team og jobbe med barn som kan holde på med ting eller være utsatt for ting fra ung alder, og som man bør ta tak i, opplever at det samarbeidet ikke fungerer. Det hjelper ikke å snakke fint om oppfølgingsteam og mye forskjellig hvis man ikke kan ta for seg de konkrete barna det gjelder, og samarbeide godt om det. Jeg vil spørre om en annen ting, som gjelder koronakrisen og barn og unge. Det gjelder de stillingene som nå bevilges ekstraordinært til politiet midlertidig. Det er snakket om grensekontroll og forskjellige mål med det, men jeg vil også si at vi har hatt mange alvorlige hendelser i ungdomsmiljøene med knivstikkinger og lignende, som har gjort at politiet har veldig mye å ta tak i nå når det gjelder ungdomskriminelle miljøer, som man ikke har full oversikt over. Vil det også være et formål med tanke på disse ekstraordinære stillingene at man ser på flere sider?
Ingunn Foss (Høyre), 2020-06-10:
Vi behandler i dag forslaget fra Fremskrittspartiet om bedre virkemidler for å bekjempe kriminalitet under koronakrisen. Vi er helt enig med forslagsstillerne i at enhver endring i kriminalitetsbildet må følges nøye med på og møtes med effektive tiltak. I svarbrevet fra statsråden omtales initiativer som er tatt, for å få oversikt over både situasjonen i Norge, ressurssituasjonen i politiet og arbeidet med lovendringer som kan gjøre det enklere å dele taushetsbelagt informasjon. Høyre er helt enig med forslagsstillerne i at informasjonsutveksling i det offentlige kan være veldig viktig for å forebygge og etterforske kriminalitet. Taushetsplikten må ikke være til hinder for at politiet mottar viktig informasjon fra det offentlige som kan oppklare kriminalitet. Dette er en sak Høyre har vært opptatt av lenge. Regjeringen har akkurat nå til behandling utredning av ny forvaltningslov. I utredningen foreslås det bl.a. å åpne for en større adgang til å dele taushetsbelagte opplysninger mellom forvaltningsorganer. Som følge av covid-19-utbruddet er det tilsatt 400 nye politifolk. Dette er gjort for å sette politiet bedre i stand til å kunne takle ulike utfordringer som måtte oppstå i denne spesielle tiden. Det er også i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett foreslått 10 mill. kr ekstra til politiets forebyggende innsats mot overgrep på nett. Dette er særlig viktig i en tid da en frykter at flere barn kan ha blitt utsatt for denne type kriminalitet. Regjeringen følger nøye situasjonen og vil om nødvendig komme tilbake til Stortinget med forslag om ytterligere tiltak. Til forslaget om å gjennomgå Økokrims trusselvurdering – dette er noe som gjøres kontinuerlig. Det ligger til justisministeren alltid å vurdere trusselbildet på ulike kriminalitetsfelt og innrette ressursene deretter. Vi mener derfor at regjeringen har tilpasset seg den aktuelle situasjonen i Norge og følger nøye med på utviklingen, og at politiet har de virkemidlene som trengs akkurat nå.
Per-Willy Amundsen (Fremskrittspartiet), 2020-06-10:
Vi har vært igjennom – og er i – en spesiell tid som krever mye av oss. Det krever mye av vårt samfunn, men viser også hvor godt, veldrevet og flott dette samfunnet fungerer gjennom den tilliten vi viser hverandre, og som vårt samfunn er helt avhengig av. Det er et tillitsbasert samfunn som fungerer når det er nødvendig, også i ekstraordinære situasjoner, i det alt hovedsakelige – ikke for alle, men i det alt hovedsakelige gjør det det. Men det er en utfordring med det, for i den tilliten vi viser hverandre, åpner vi også et rom for dem som vil misbruke den tilliten. De som ønsker å benytte en vanskelig og spesiell situasjon til egen fordel, kriminelle opportunister som ikke skygger banen for å utnytte den sårbare situasjonen vi er i, må bekjempes. Det handler om legitimiteten til vårt samfunn, legitimiteten til lov og orden. Det er viktig at vi klarer å bekjempe disse elementene på en god måte. Da må man ha de nødvendige virkemidlene, de nødvendige redskapene, de nødvendige verktøyene for å bekjempe kriminalitet som er veldig samfunnsskadelig, og som kun bidrar til å bryte ned den tilliten jeg var inne på innledningsvis. Derfor er jeg svært glad for at det viktigste forslaget Fremskrittspartiet har lagt på bordet, som vi skal behandle i dag, faktisk også får et ganske bredt flertall i salen i dag. Det handler om å dele informasjon som er helt avgjørende for å kunne bekjempe kriminalitet. De myndighetene som skal følge det opp og stoppe kriminalitet, må ha tilgang på den informasjonen. Da må vi nødvendigvis også legge til rette for at mer deling skjer. Det er jeg svært glad for at flertallet i komiteen har tatt konsekvensen av, og at Fremskrittspartiet får flertall for dette forslaget i dag. I tillegg har vi et annet forslag. Det er riktig som saksordføreren var inne på, at det handler om de økonomiske rammene for å gjennomføre en enda bedre innsats for å bekjempe kriminalitet. Vi tar til etterretning de vurderingene komiteen har gjort, men det viktigste forslaget vi fremmet, har vi altså fått flertall for. Jeg vil med det ta opp det forslaget vi har gjenstående.
Emilie Mehl (Senterpartiet), 2020-06-10:
Senterpartiet er veldig glad for initiativet fra forslagsstillerne, og vi er helt enig med resten av komiteen i at det er veldig viktig med godt tverretatlig samarbeid for å bekjempe kriminalitet. Når det gjelder det konkrete forslaget om å sørge for at man kan dele relevant registerinformasjon mellom offentlige forvaltningsorganer, har vi registrert at justisministeren i sitt brev til justiskomiteen sier at det er noe departementet jobber med, og at det vil komme et høringsnotat med forslag til regler om økt adgang til deling av taushetsbelagte opplysninger, som er en oppfølging av tidligere vedtak. I denne saken mener vi det er riktig å avvente hvilke forslag til regler som kommer fra departementet. Deling av taushetsbelagte opplysninger er i mange tilfeller helt avgjørende for kriminalitetsbekjempelse, men det er også andre hensyn som gjør seg gjeldende, f.eks. hensynet til personvern, og derfor mener vi at vi vil se hva departementet gjør av vurderinger og avgrensninger rundt disse tingene. Selv om de fleste følger spillereglene i den tiden vi er inne i nå, er vi helt enig med Fremskrittspartiet i at vi må sørge for å forhindre misbruk og utnyttelse av de ordningene som Norge har lagt opp til for å avdempe koronakrisen, og generelt forhindre utnyttelse av den sårbare situasjonen som landet og folk er i nå. Vi forventer og har tillit til at regjeringen også følger opp det på en god måte. Senterpartiet mener ellers at det er mange andre tiltak som er veldig viktige for å sørge for en bedre kriminalitetsbekjempelse. Vi har helt siden starten vært en tydelig motstander av politireformen, som vi mener har ført til en stor sentralisering av politiet og svekket lokal tilstedeværelse og etterforskningskapasitet hos politiet. Ressurssituasjonen i politiet har vært kritisk i mange år. Senterpartiet har også i flere år foreslått å prioritere tiltak mot grensekriminalitet og bedre vilkårene for tolletaten, bl.a. for å avdekke og bekjempe arbeidslivskriminalitet og økonomisk kriminalitet, som er et veldig stort problem i det norske samfunnet. Senterpartiet vil fortsatt jobbe for å styrke politiet, grensekontrollen og tolletaten og for å styrke innsatsen mot økonomisk kriminalitet, arbeidslivskriminalitet og annen kriminalitet på generelt grunnlag, både i den spesielle situasjonen vi står i nå, og ellers, utenfor en krisesituasjon.
Petter Eide (Sosialistisk Venstreparti), 2020-06-10:
Vi diskuterer her et forslag fra Fremskrittspartiet knyttet til en bekymring om kriminalitetsutviklingen i kjølvannet av pandemien. Fremskrittspartiet henviser til en rapport fra Europol, men uten egentlig å vise eksakte funn fra Norge. Det som er interessant med denne saken, er at den store bekymringen vi kanskje hadde for et par måneder siden om kriminalitet, ikke har slått til. I all hovedsak er kriminaliteten i Norge fortsatt lav, og justisministeren bekrefter også i sitt brev til komiteen at kriminaliteten egentlig ikke har gått opp. Derfor er ikke dette nødvendigvis så uskyldig som det framstår, for Fremskrittspartiet følger egentlig her et ganske kjent spor. De ønsker å tegne et bilde av en kriminalitet, et overdrevet bilde av en kriminalitet, en type farlighet som eksisterer, for å mane til en form for utrygghetsfølelse hos befolkningen, for så å komme tilbake med strengere tiltak. Men det er altså ikke i dette forslaget – og det bekreftes også i justisministerens brev – begrunnet at det er noe spesielt behov for noen ekstraordinære tiltak. Premisset og narrativet som Fremskrittspartiet forsøkte å tegne opp innledningsvis, er altså ikke riktig. Men jeg skal også gi Fremskrittspartiet honnør, for under prosessen i justiskomiteen nærmet vi oss hverandre, og vi greide faktisk å få til en innstilling her med en betydelig andel av fellesmerknader og en felles problembeskrivelse som komiteen bredt kunne stille seg bak. Sånn sett skal Fremskrittspartiet ha honnør fordi de lyttet til andre komitémedlemmers forståelse av dette. SVs hovedbekymring under pandemikrisen har kanskje ikke vært den type kriminalitet som vi har snakket om i dag. Den har vært knyttet til at i sårbare familier har kvinner og barn kanskje vært stengt inne med personer med dårlig omsorgsevne, og vi har sannsynligvis – uten at det er blitt dokumentert – fått en overopphoping av vold i nære relasjoner. Det er påfallende at det ikke er dette, som vi har fått rapporter om både fra helsevesen, fra barnevern og fra politi, Fremskrittspartiet griper fatt i. Heldigvis gjør justisministeren det i sitt svarbrev til komiteen. Når det gjelder grunnen til at SV ikke vil være med på punktet om registerinformasjon, er det faktisk fordi vi stiller oss bak det justisministeren selv skriver til oss. Justisministeren legger her opp til en prosess der vi skal komme tilbake til dette, at dette med å dele registerinformasjon og sensitiv informasjon skal behandles etter en ordentlig prosess. Jeg synes det er såpass mange uklarheter rundt dette at det er tvilsomt om dette skal behandles i en hurtigprosedyre som dette. Jeg støtter heller det som kommer fra justisministeren, enn det Stortingets flertall her går inn for.
Monica Mæland (Høyre), 2020-06-10:
La meg innledningsvis forsikre om at regjeringen selvsagt følger den globale kriminalitetsutviklingen. Vi er oppmerksom på situasjonen i andre land og vurderinger som foretas av internasjonale organisasjoner, som Europol. Eventuelle behov for økte ressurser, lovendringer eller tiltak for å forebygge eller bekjempe kriminalitet tar utgangspunkt i situasjonen i Norge. På bakgrunn av stortingsrepresentantenes forslag har Politidirektoratet vurdert kriminalitetssituasjonen nå. Basert på Økokrims trusselvurdering og Kripos’ situasjonsoppdatering vurderer Politidirektoratet at det ikke kan fastslås at arbeidslivskriminalitet eller annen kriminalitet øker i volum. Men covid-19-pandemien og økonomisk usikkerhet har skapt handlingsrom for kriminalitet. Regjeringens kompensasjonsordninger vil formodentlig tiltrekke seg kriminelle aktører som ønsker å søke profitt. Trolig vil svindel med dagpenger eller andre ordninger også øke. Politiet påpeker at kriminelle vil misbruke situasjonen for å utføre bedragerier eller kriminalitet i det digitale rom. Vi vet at barn og unge i større grad har hatt mulighet til å være i det digitale rom, arenaer hvor foreldre har mindre oversikt. Politiet mener at kriminelle som utøver vold og seksuelle overgrep mot barn, har handlingsrom også når det gjelder overgrep ved bruk av digitale løsninger. Politiets budsjett er på 20 mrd. kr og driftsbudsjettet på over 18 mrd. kr. Regjeringen har i denne situasjonen sørget for å ansette 400 politifolk i midlertidige stillinger, og det fremmes forslag i revidert nasjonalbudsjett som øker kapasiteten ytterligere. Regjeringen foreslår en tiltakspakke på 400 mill. kr for sårbare barn og unge. Økte bevilgninger for å styrke innsatsen mot overgrep på internett inngår i den tiltakspakken. Politiet videreutvikler forebyggende arbeid mot overgrep gjennom nettpatruljer og nettjenester rettet mot barn. Det arbeides med en tverrdepartemental strategi om overgrep mot barn, som legges fram nå i 2020. Vi følger fra regjeringens side situasjonen nøye og fortløpende og vurderer politiets handlingsevne. Tverretatlig samarbeid forutsetter mulighet for informasjonsdeling. Forvaltningslovutvalget la fram lovforslag i NOU 2019: 5 som legger til rette for effektiv saksbehandling. I dokumentet foreslås det å åpne for større adgang til å dele taushetsbelagte opplysninger. Etter forslaget skal opplysninger kunne deles for å løse oppgaver lagt til mottakerorganet, noe dagens regelverk ikke åpner for. Vi jobber nå med et høringsnotat om økt informasjonsadgang. Det forslaget skal sendes på høring innen veldig kort tid.
Monica Mæland (Høyre), 2020-06-10:
Det vi jobber med, er en generell regel knyttet til dette, en regel i forvaltningsloven, som i og for seg vil omfatte alt der det er snakk om deling av informasjon. Dette er jo noe som angår veldig mange ulike felt, som bekjempelse av a-krim, sårbare barn og unge, økonomiske saker – ganske mange ulike ting. Det vi tenker oss, er en generell regel som så skal følges opp av forskrifter på de ulike felt, og de forskriftene må utarbeides av dem som jobber på feltet. For eksempel må toll, økokrim og flere jobbe på a-krimfeltet. Det samme gjelder barn. Der må de som er involvert i dette, jobbe, for det er jo noen dilemmaer knyttet til personvern. Vi skal altså kunne dele, til barnets beste i dette tilfellet, men ikke slik at man risikerer at informasjon som kan komme uvedkommende for øre, gjør det. Så dette er noe vi jobber med nå i det videre.
Monica Mæland (Høyre), 2020-06-10:
Det er slik at vi fra vår side bevilget disse stillingene i erkjennelsen av både at politiet har fått nye oppgaver, f.eks. med grensevakthold, at politiet var i en situasjon med både smitte og karantene, og at vi måtte sørge for at vår beredskap på politiområdet ble opprettholdt. Det betyr også at vi har overlatt til Politidirektoratet å fordele disse stillingene i samarbeid med politimestrene i de ulike distriktene. Ulike distrikter vil ha ulike utfordringer. Noen vil ha det på vold og ungdomsvold og få tildelt ressurser der, andre vil ha det på vold i nære relasjoner, som vi tror det er store mørketall på nå. Det kan være på ulike områder. Så dette har vi ikke detaljstyrt. Her har vi stor tillit til at politiet selv vet hvor de mangler ressurser, og hvor de ressursene må settes inn.
Solfrid Lerbrekk (Sosialistisk Venstreparti), 2020-01-15:
Eg vil berre melda at eg og medforslagsstillarane mine trekkjer Representantforslag 11 L for 2019–2020. Det er fordi regjeringspartia tok opp dette temaet i forbindelse med ei anna sak som me behandla før jul, Innst. 80 L for 2019–2020. Me såg det derfor som hensiktsmessig å ta opp forslaga våre til det same temaet der regjeringa sjølv tok opp sine, sjølv om temaet ikkje var nemnt i proposisjonen på førehand.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-01-15:
Dei siste vekene har me sett eit folkeleg opprør langs kysten mot ein kraftig auke i ferjeprisane. Det er snakk om auka ferjeprisar på 10, 20 og 30 pst., og nokre plassar på 40 pst. Sjølv vaks eg opp med Tau-ferja til Stavanger. Det er det som no har vorte til Ryfast. Me som kjem frå kyst- og fjordkommunane, veit jo at ferjer ikkje berre er kos; ferjer er òg ei nødvendigheit. Det gjorde at far kunne pendla til Stavanger og jobba i Dusavika, det gjorde at me kunne koma oss til sjukehuset når me trong det, i tillegg til at det sjølvsagt òg kunne vera ei fin utflukt til byen. No er det slik at me nesten dagleg ser eksempel på kva auka ferjeprisar betyr for kvardagsøkonomien til heilt vanlege familiar. Sunnmørsposten kan fortelja om dagpendlarar som må ut med 11 000 kr meir i året for dagpendling. Og me kan lesa på nrk.no at foreldre som vil følgja ungane sine på fotballtrening frå Dønna til Sandnessjøen, har risikert å måtta betala 500 kr kvar gong. Tilsvarande historier kan ein høyra om pasientar, om ferierande og lokalt næringsliv, som no får ei større rekning. Eg vil minna om at dette skjer samtidig som at regjeringa har redusert frådraget for pendlarane, og det skjer samtidig som at regjeringa har føreslått null i vekst i fylkeskommunane sine frie inntekter dei siste to åra. Det er ikkje så konstruktivt når politikarane skuldar på kvarandre. Det som er konstruktivt, er å fiksa problema som finst i kvardagen til folk. Her er det jo eit problem, og det skapar ganske sterke reaksjonar hos mange langs kysten. Arbeidarpartiet har føreslått meir til fylka kvart einaste år dei siste sju åra. Det ville gjeve fylka ein betre økonomi, og det ville gjort lågare ferjeprisar mogleg for fleire. Så eg må nesten spørja kvifor statsministeren vel å føra ein politikk som gjer det dyrare for folk i distrikta å koma seg til og frå jobben.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-01-15:
Når det gjeld kutta i pendlarfrådraget, må regjeringa ta ansvar for det sjølv. Når det gjeld inntektene til fylka, må regjeringa ta ansvar for det sjølv. For eksempel gjer dei endringane i inntektssystemet som regjeringa har foreslått, at fylke som Nordland sit igjen med nesten ein halv milliard kroner mindre i perioden 2017–2023. Det må regjeringa ta ansvar for. Det driftsoverskotet som statsministeren refererer til at fylka har og burde ta av, er noko KS anbefaler at fylka burde ha som eit minimum i eigenkapital til investeringar og avsetningar. Det å ta det av ferjeprisane kan vel knapt kallast investeringar og avsetningar, det er vel ei driftsutgift framleis. Så eg må nesten spørja ein gong til: Kva tid har statsministeren tenkt å ta ansvar for det ho faktisk har ansvar for? Rammene til fylkeskommunane ville iallfall vore mykje større med Arbeidarpartiet i regjering. Det har me vist i alle våre alternative budsjett.
Hadia Tajik (Arbeiderpartiet), 2020-01-15:
Eg er heilt trygg på at fylkespolitikarane gjer det som er mogleg med den stramme økonomien dei har, men eg registrerer jo at då bompengeopprøret starta, i heimfylket mitt, kom regjeringa seint på banen. Så lenge det berre gjaldt vanlege folk sine liv, var det stort sett berre ordkløyveri og ansvarsforskyving å få. Men så handla det plutseleg om regjeringa sitt liv. Det var valkamp, og det var opprør mellom Framstegspartiet og Venstre, då flaug statsministeren heim frå eit nordisk møte på Island for å klara å koma i mål med bompengeforhandlingane med regjeringspartnarane sine. Det enda med at regjeringa føreslo å leggja pengar på bordet for å få bompengane ned. Då må eg spørja: Kvifor ser me ikkje eit tilsvarande engasjement for situasjonen for folk langs kysten? Er det fordi det ikkje er val i år?
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-15:
Jeg er helt enig med representanten Hadia Tajik i behovet for å skjønne folks hverdag, og ikke minst at vi som representerer fylker hvor det er et betydelig antall innbyggere som er avhengig av ferger hver eneste dag for å komme seg til jobb, for å få hverdagen til å fungere, skjønner at de også har krav på å kunne få sin hverdag til å henge sammen. Derfor er regjeringen opptatt av at vi skal ha et godt fergetilbud. Vi er opptatt av at vi skal sikre gode samferdselsordninger i hele landet. Så er det slik at fergetakster for fylkesferger er et ansvar for fylkeskommunen, og det er fylkeskommunene som har fastsatt og laget endringene i fergetakstene. Jeg registrerer nå bl.a. at den reaksjonen Nordland fylkeskommune har fått på sin økning av fergetakstene, har medført at Nordland fylkeskommune har trukket tilbake fergetakstøkningen sin. Jeg er opptatt av at man i politikken faktisk må ta ansvar for det ansvaret man har. Regjeringen har noen ansvarsområder. Vi har bl.a. oppfordret til mer grønt skifte, og derfor har vi store ambisjoner om mer satsing på grønne og nye anbud som skal få utslippene ned. Der gjorde vi også en gjennomgang av hvilke ekstra kostnader som var knyttet til det. Selv om det er frivillig for hver fylkeskommune å delta i det, er det et ønske fra oss. Det har medført en fem prosents økning. Derfor la vi i 2018 inn 100 mill. kr mer til fylkene på ferger, nettopp for å gjøre det, og vi endret kostnadsnøkkelen i 2018, som bidro til mer penger til fergefylkene, for å sørge for at man kunne dekke de utgiftene. Men det er altså noen valg som fylkespolitikerne gjør selv, og fylkeskommunenes økonomi har vært robust og god i alle disse årene. Det er et betydelig overskudd også i de fylkene som nå har satt opp fergetakstene.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-15:
De frie inntektene til fylkeskommunene har blitt opprettholdt på et høyt nivå selv om antallet elever i videregående skole har gått ned. Demografiendringene har altså gjort at det i utgangspunktet var slik at man de siste årene skulle redusert inntektene til fylkeskommunene for at de skulle være på samme nivå. Så har vi valgt ikke å gjøre det, nettopp fordi vi ser at det tar tid å tilpasse seg, og at man må ta høyde for det. Hvis man tar Nordland fylkeskommune: Nordland fylkeskommune har et utgiftskorrigert inntektsnivå, hvis man sammenligner utgifter med de andre, som er 19 pst. høyere enn landsgjennomsnittet for andre fylkeskommuner. De har et driftsresultat på 15,8 pst. Det er altså rom for at de selv tar ansvar for sitt eget fergetilbud og sine fergeordninger. Jeg hører mange forslag nå om at vi skal overta ansvaret og sette grenser rundt dette. Jeg har tillit til at våre Høyre-politikere gjør gode vurderinger rundt omkring i fylkeskommunene. Jeg håper at rød-grønne politikere, og nå leder tross alt rød-grønne politikere i disse fylkene, har tillit fra sin partiledelse til at de kan ta gode valg.
Erna Solberg (Høyre), 2020-01-15:
Vi har et sterkt engasjement for folk langs kysten. Det er jo derfor vi bl.a. har lagt inn ekstra 100 mill. kr, som ligger i inntektssystemet, for fergetilbudet. Vi har bidratt til at fylkeskommunene har bedre økonomi, solid økonomi, og, som jeg sa, driftsresultatet i Nordland fylkeskommune var på 5,8 pst. De har 19 pst. høyere kompensasjon i inntektene sine enn det som er utgiftskorrigert nivå, altså når man sammenligner med utgiftene i andre fylker. Da mener jeg det er lett for noen partier å lage politikk ved å skylde på staten. Jeg synes ansvaret skal være der de har ansvaret, altså hos fylkespolitikerne. Hvis det er sånn at vi mener at fylkespolitikerne ikke er i stand til å håndtere dette, hva er da fylkespolitikerne i stand til å håndtere? De utgiftene som vi bidrar ekstra med, bl.a. når det gjelder målsettingen vi har innen klimapolitikk, har jeg sagt at vi skal se enda nærmere på. I forbindelse med revidert nasjonalbudsjett har vi fått et oppdrag fra våre partier på Stortinget om å komme tilbake og se på om fordelingsnøkkelen er god nok for det, slik at vi tar ansvar for de stimulansene vi gir.