Åsmund Aukrust (Arbeiderpartiet), 2015-12-18:
Det er utrolig bra at verden har klart å få til en enighet i Paris. Det er kanskje den aller beste klimanyheten på lenge. Det skal vi få lov til å bruke litt tid på å glede oss over, men vi skal ikke glede oss for lenge, for jobben er på ingen måte gjort; jobben må gjøres nå. Avtalen er knapt verdt papiret den er skrevet på, om ikke land følger den opp. I klimadebatten er det mye snakk om 2030, 2050 – og kanskje enda lenger fram. Det er viktig, men viktigere er hva vi gjør her og nå – hva vi gjør med 2016, 2017 og 2018. Det er her regjeringen så langt ikke har fulgt godt nok opp. Dette er det første statsbudsjettet som er lagt fram etter at Stortinget vedtok klimamål for 2030. Vi skulle tro at vi fikk et statsbudsjett som banet vei fram mot et lavutslippssamfunn. Det fikk vi ikke. Vi fikk et statsbudsjett som viste at utslippene kom til å gå opp. WWF-leder Nina Jensen uttalte at hun knapt hadde sett et verre miljøbudsjett enn det Siv Jensen la fram. Jeg vil gi ros til Venstre og Kristelig Folkeparti for å ha gjort et dårlig klimabudsjett langt bedre, men det er fortsatt ikke godt nok, og det er flertall i Stortinget for et bedre klimabudsjett enn det som kommer til å bli vedtatt i dag. Arbeiderpartiet håper at det nå er mulighet til å få på plass et nytt klimaforlik, for regjeringen trenger å utfordres. Det meste som har skjedd i klimapolitikken, har kommet fra opposisjonen. Mye av det har regjeringspartiene strittet imot. Om det gjelder klimalov, lavutslippssoner, pensjonsfondet ut av kull, elektrifisering av Utsira, havvind, satsing på elbiler – alt dette er blitt fremmet av opposisjonen, og regjeringen har strittet imot. En av få saker regjeringen har lagt fram, var forslaget om å flytte iskanten. Det ble nedstemt av alle andre partier i Stortinget. Vår nye klimaminister får en tøff jobb med å få gjennomslag i regjeringen. Det er det ikke jeg som sier – det er det statsministeren som sier. For etter den massive kritikken som også kom mot fjorårets statsbudsjett, sa statsministeren: «Det er tøffere å stå på for klimaet i en regjering hvor noen ikke er så opptatt av det.» Det er noe som ikke bør overraske oss mye. Midt under Paris-toppmøtet gikk stortingsrepresentanter for regjeringspartiene ut og sa at global oppvarming også kunne være positivt – det kunne være positivt at vi ikke klarte å stoppe klimaendringene. Fremskrittspartiets nye superstatsråd – Sylvi Listhaug – har sagt at klimapolitikk er et sosialistisk påfunn for å innføre nye skatter og avgifter. Med dette som kollegaer, med dette som sine stortingsgrupper, skjønner jeg godt at klimaministeren har en tøff jobb. Der er et argument for å få en ny regjering, en ny regjering hvor alle er opptatt av klima – en ny regjering i 2017. Etter Paris-avtalen uttalte ledende Fremskrittsparti-politikere at dette ikke kom til å ha så mye å si for Norge. Olje- og energiministeren sa at på hans felt var det bare å kjøre på som før. Det er derfor internasjonalt klimaarbeid går dårlig, fordi mange tenker at dette behøver ikke å ha noe å si for oss. Denne høsten har det skjedd mye som også er positivt for klimaet. Men det er ikke regjeringen som skal ha æren for det. Der regjeringen ikke tar sitt ansvar, er det mange av våre lokalpolitikere som gjør det. I Tromsø, Trondheim, Bergen og Oslo har vi alle sammen fått kommuner som har gitt veldig gode klimaplattformer. Det burde blitt bejublet av regjeringen når kommunene tar sitt ansvar, men det blir det ikke. Finansministeren sier tvert imot at dette er et dårlig mareritt – at folk kommer til å ta igjen og kjøre mer bil på grunn av forslagene fra de nye byflertallene bl.a. i Oslo. Arbeiderpartiet støtter selvsagt utvidelsen av regnskogsatsingen som regjeringen varslet nå skulle vare fram til 2030. Men det er et paradoks at under en uke etter at avtalen ble signert i Paris – og vi har signert på at vi skal øke vår internasjonale klimasatsing – kutter stortingsflertallet tilskuddet til regnskogen med nesten 200 mill. kr. Heldigvis får ikke regjeringen gjennomslag for sitt kuttforslag, som er dobbelt så stort som det som kommer til å bli vedtatt i dag, men 200 mill. kr er også en betydelig sum. Det er jo et paradoks at det kommer under en uke etter Paris-avtalen. Miljøvern er ute av tittelen til ministeren. Et større problem er det at det også lenge har vært ute av politikken. I sommer sa alle de store miljøorganisasjonene at vi har en regjering som fører en krig mot naturen. Vi har store forventninger til den stortingsmeldingen om naturmangfold som ble lagt fram for få minutter siden. Den har jeg selvsagt ikke fått lest, men jeg må innrømme at jeg ikke har veldig tro på at det er en melding som er sterk nok, og Arbeiderpartiet ser fram til å arbeide med alle partier i Stortinget for å forsterke vår innsats for å ta vare på naturen.