Odd Einar Dørum (Venstre), 2009-02-24:
Venstre har vært med på den beskrivelsen som er gitt av fagskolene i tidligere stortingsbehandlinger, og som i dag er tatt opp ved å vise til at fagskolene er et selvstendig alternativ etter videregående utdanning. Det er et løp som kan og bør være et alternativ til høyere utdanning. Venstre vedkjenner seg også at vi var med på nye oppgaver til den nye fylkeskommunen, altså den såkalte regionreformen. Det må ikke bety at man likviderer dette skoleslaget. Jeg oppfatter ikke at det var hensikten hos regjeringspartiene. Det er ikke hensikten hos Venstre, og jeg har heller ikke oppfattet at det har vært hensikten hos Kristelig Folkeparti. Jeg er glad over den tonen som også interpellanten har invitert til i denne debatten, for der søker hun etter løsninger som gjør at fagskolene fortsatt kan være der. Da er det to måter å se det på: Fagskolene kommer inn i et rammefinansiert system, og det var det. Eller det går an å gjøre det slik jeg oppfatter at statsråden gjør, når hun sier at dette er fortsatt et skolesystem hvor sektoransvaret ikke ligger på fylkeskommunen, men det ligger i departementet, og vi får et eget verifikasjonsrammeverk. Det betyr at det får en spesiell stilling. Samtidig er det understreket fra en rekke talere her, også fra statsråden, at skoleslaget er viktig med tanke på skiftende forhold i arbeidslivet. Man trenger ikke være noen stor spåperson for å konstatere at det vil være behov for omskoleringer, for skiftninger, for å sørge for at norsk arbeidsliv har kvalifisert arbeidskraft. Jeg tror nok at man på andre måter, uten at man kan kopiere det, kanskje skal søke inspirasjon i de land som har latt fagskolestradisjonen vokse, slik som f.eks. Tyskland har gjort. Der har man latt det bli et godt – og på mange måter positivt – alternativ til den klassiske høyskole- og universitetsveien som vi har i Norge. Tankekorset, eller utfordringen, oppstår da ved en fornuftig finansiering. Men det kan jo tenkes – for å tenke like høyt som statsråden gjorde – at det går an å sørge for i forbindelse med iverksettelsen av den nye fylkeskommunen at man finner finansieringsordninger som gjør at skoleslaget får en startsjanse, slik at det ikke blir klemt, slik det har vært beskrevet og fryktet av mange her. Det er det mange ordninger på, og jeg velger med vilje ikke å gå inn på dem. Men det fins ordninger som gjør at man kan fremme omstilling, det fins ordninger som gjør at man kan legge inn bestemte beløp i en rammeoverføring – det fins en rekke ordninger. Summen av de ordningene sammen med måten man omtaler skoleslaget på, tror jeg vil avgjøre hva slags skjebne det får. Jeg tror skoleslagets situasjon så langt har vært at det har vært alminnelig velvilje i stortingssalen, men ikke tung nok vilje til å sikre en bred finansiering. Så kan man diskutere hvorfor det er blitt slik. Men siden interpellasjonen nå inviterer til å finne en praktisk løsning og jeg oppfatter at statsråden leter etter en slik løsning – jeg fortolker henne i hvert fall slik – har statsråden Venstres fulle støtte i den sammenhengen. Jeg er også enig med de talerne som har tatt fram Karlsen-utvalget. Der er det en tanke som er tatt opp, besynderlig nok, om å gi alminnelig studiekompetanse på grunnlag av yrkesfaglige studieretninger. Det kan man etter min mening bare glemme, men den nye Y-veien man har skapt, er positiv. Og den veien som kan føre videre gjennom fagskoler, er positiv. Den gir på alle måter en god mulighet. Jeg deler også representanten Lundteigens beskrivelse av hvordan dette kan ha en direkte positiv betydning i forhold til ulike deler av næringslivet vårt, spesielt de små og mellomstore bedriftene. Regjeringen har valgt – med Venstres støtte, men ikke med støtte fra alle deler av opposisjonen – å gå inn for regionale forskningsfond. Altså: Regjeringen har lett etter noen grep og noen løsninger som betyr noe annet på en rekke områder. Jeg vil oppfordre statsråden til å tenke praktiske grep som gjør at fagskolealternativet på en måte blir relansert med en ny sjanse når det kommer inn i statsbudsjettet for 2010. Jeg tror det norske samfunnet trenger det. Jeg tror norsk arbeidsliv trenger det. Men jeg tror det krever en betydelig – skal vi si – entreprenørevne for å klare det, for norske styringssystemer har av og til en betydelig evne til å kaldkvele gode intensjoner. Men med den tonen som er lagt an i denne interpellasjonsdebatten fra interpellantens side og i svaret fra statsråden, og med beskrivelsen som er gitt fra andre talere her, bør fagskolealternativet ha en sjanse. Vi i Venstre er i alle fall opptatt av at det skal ha en reell sjanse, og at det skal dekke de behovene som er i det norske arbeidslivet i årene som kommer, og vi ser på det som et skikkelig og greit alternativ til en høyskoleutdannelse etter at man er ferdig med videregående. Vi ser det som en praktisk, yrkesrettet måte å skaffe seg et utkomme på i samfunnet vårt. Og jeg er enig med representanten Lundteigen i at det skal vi snakke om med respekt.