trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Gassdrift har generelt gode miljøeigenskapar. Representanten Gjerde spør spesielt om sambandet Molde–Vestnes. Eg kan i den samanhengen opplyse om at Vegdirektoratet har fått vurdert miljøeigenskapane ved gassdrift i dette sambandet. Med ein ruteproduksjon som i dag i sambandet vil nye LNG-ferjer gje NOx-utslepp på berre 10 pst. av utsleppa for ei tilsvarande ny dieselferje. Utsleppa av CO2 vil kunne reduserast med om lag 25 pst. Oppfylling av pliktene etter Göteborgprotokollen er krevjande. Noreg skal som kjent redusere utsleppa av NOx med 30 pst. innan 2010. Gassdrift i ferjesektoren er derfor svært interessant i denne samanhengen. I statsbudsjettet er det opplyst om at Regjeringa arbeider med å utgreie spørsmålet om ei NOx-avgift. Dette arbeidet byggjer på teknologinøytralitet. Òg regjeringa Bondevik II la vekt på teknologinøytralitet i arbeidet med dette spørsmålet. Nøytralitet fører til at ein vil få redusert utsleppa til så låg kostnad som råd er. Val av avgiftsnivå er viktig i den samanhengen. Rett avgiftsnivå gjer at aktørane vel den mest effektive løysinga utan at det vert sett krav til ein bestemt type teknologi i utlysingane. NOx-avgift er ikkje fastsett enno. Det er difor vanskeleg å byggje inn usleppskrav i dei utlysingane som skal gjerast med det første. På den andre sida synest eg det ville vere uheldig dersom vedtakstidspunktet for NOx-avgift skulle føre til at det ikkje vert valt gassferjer for sambandet Molde–Vestnes. Kalkylane som er utførte av Vegdirektoratet, viser nemleg at med aktuelle avgiftssatsar for NOx-avgift vil det kunne vere rekningssvarande med gassdrift. Det er ein viktig kunnskap for Regjeringa når ein med det aller første skal ta stilling til driftsform for sambandet Molde–Vestnes.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Nei, dessverre gjorde ikkje Bondevik II-regjeringa noko for å implementere eit regelverk for å redusere NOx-utslepp. Det burde ein ha gjort. Tida går, og fram til 2010 og innfriinga av Göteborgprotokollen er det berre tida og vegen for at Noreg skal innfri dei forpliktingane som me har. Så det var på høg tid at det kom ei handlekraftig regjering. Me utarbeider no eit regelverk som me skal leggje fram i samband med budsjettet. Det er ikkje så mykje meir å kommentere. Eg er positiv til bruk av gassferjer, og eg meiner det som den førre regjeringa gjorde på det området, var positivt. Dette er nemnt i Soria Moria-erklæringa, i positiv forstand, og eg vil arbeide for å følgje opp det.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Det er ingen tvil om at bygginga av dei fem gassferjene som skal setjast i drift, er eit spennande prosjekt for norske verft. Å vidareutvikle den teknologien ser eg absolutt som ei moglegheit. Regjeringa arbeider kontinuerleg med å utvikle ein god og aktiv næringspolitikk, òg på dette området. Det som kan gjere det problematisk for oss, er at alt som skal ut på anbod i denne sektoren, skal ut i EØS-området, og det er slik sett ikkje gjeve at ei satsing på dette området kan kome berre norske verft til gode, sidan utanlandske verft sjølvsagt òg vil melde seg på i den konkurransen. Men den maritime næringa er definitivt ei viktig strategisk næring som me må utvikle vidare.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Eg er, som representanten Bredvold, oppteken av tryggleiken på norske vegar. Når det gjeld rv. 3 i Hedmark, er denne vegen ei hovudåre for tungtrafikk mellom Nord- og Midt-Noreg og Oslo-området, og tungtrafikken har auka her dei seinare åra. Trafikken på rv. 3 mellom Ulsberg i Sør-Trøndelag og Elverum i Hedmark varierer mellom 1 700 og vel 5 000 køyretøy pr. døger. Tungtrafikken utgjer høvesvis 28 og 18 pst. av den samla trafikken på dei to stadene. Ulukkessituasjonen har vore relativt stabil i perioden 1998–2005. Talet på personskadeulukker har likevel gått ned med vel 10 pst. 28 personar er drepne og 44 alvorleg skadde i åtteårsperioden. Rv. 3 nord for Rena har stort sett vegbreidd mellom 7 og 8 meter. I St.meld. nr. 37 for 1996-1997, om Norsk veg- og trafikkplan 1998–2007, er det lagt til grunn ei minste vegbreidd på 8,5 meter for utbygging av stamvegnettet. Kravet til vegbreidd skal likevel sjåast i samanheng med m.a. trafikkmengd. Utgreiing av vegstandard på stamvegruta, m.a. vegbreidd, inngår som ein del av dei rutevise utgreiingane av stamvegane, og det vil verte følgt opp i Nasjonal transportplan 2010–2019. Ut frå ruta si betydning for transport mellom Oslo og Trondheim skal prioriteringane på rv. 3 sjåast i samanheng med prioriteringane på E6 mellom Oslo og Trondheim, jf. St.meld. nr. 46 for 1999-2000, om Nasjonal transportplan 2002–2011. I St.meld. nr. 24 for 2003-2004, om Nasjonal transportplan 2006–2015, er det føreslege at ein skal utføre mindre investeringstiltak, m.a. utbetring av eksisterande rv. 3 mellom Elverum og Rena i første fireårsperiode. I handlingsprogrammet for investeringar på stamvegnettet for perioden 2006–2009 er det likevel ikkje prioritert investeringar på rv. 3 i Hedmark. I Sør-Trøndelag vert omlegging sør for Ulsberg fullført i 2006. Statens vegvesen Region øst fullfører i 2006 eit prøveprosjekt på ei 11 km lang strekning i Stor-Elvdal for å utvikle strategiar til utbetring av eksisterande veg. Prosjektet er omtalt i Nasjonal transportplan 2002–2011. I opplegget inngår tiltak på sideterreng, breiddutviding, avkjørselsregulering m.m. Det vert utført utbetring på denne strekninga i 2005, og prosjektet skal koordinerast med dekkelegging i 2006. For vintersesongen 2005–2006 er det innført eit endra opplegg for vintervedlikehald på rv. 3 nord for Rena, såkalla vinterveg med aktiv salting. Entreprenørane får høve til i større grad å bruke salt for å gjere det lettare å tilfredsstille friksjonskrava. Tiltaket har som føremål å betre trafikktryggleiken og skal evaluerast etter sesongen. Eg viser òg til mine svar på spørsmål 11, frå representanten Nistad i spørjetimen 11. januar i år, og spørsmål 13, frå representanten Bredvold i spørjetimen 15. februar i år, som gjaldt tilhøva på E6 i Oppland og Hedmark.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Eg er sjølvsagt einig i dei vurderingane som representanten Bredvold gjer seg. Me treng å intensivere utbetring av mange vegstrekningar, medrekna rv. 3 i Hedmark. Men så er det slik at me har eit plansystem i Nasjonal transportplan og eit handlingsprogram der ikkje minst fylkeskommunen er inne og prioriterer. Eg er vel kjend med den såkalla lottorekkja 2-4-6-16 som ein har prioritert lokalt, og i mitt arbeid vel eg – så langt det er mogleg – å følgje dei prioriteringane som ein gjer i dei enkelte fylka. Slik sett er det manglande lokale prioriteringar som slår ut i dei vedtaka som er gjorde, og som dannar grunnlaget for handlingsprogrammet i Nasjonal transportplan.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Det er mange element som gjer seg gjeldande i forhold til vintervedlikehaldet – det er konkurranseutsett. Det me må vurdere, er sjølvsagt: Er elementa i anbodsutsetjinga gode nok? Vert dei kontrollerte godt nok? Som eg òg sa i eit tidlegare svar i dag, må me gå inn og sjå på om me har god nok kontroll med at dei forpliktingane som entreprenøren tek på seg, vert oppfylte. Så har eg òg sagt at me no innfører eit endra opplegg for vintervedlikehald på rv. 3 nord for Rena med aktiv salting, og at me skal evaluere det tiltaket etter sesongen for å sjå om det eventuelt skal utvidast, og om me kan finne andre og betre tiltak. Sjølvsagt ynskjer denne statsråden som alle andre statsrådar auka ramme til sitt område, og det er ingen tvil om at behova er store både på rv. 3 og elles i landet til auka samferdselsramme.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Den førre regjeringa gav rett før ho gjekk av, SFT og Vegdirektoratet i oppdrag å utgreie nærare aktuelle verkemiddel for å hjelpe til slik at biodrivstoff vert teke i bruk i marknaden. Dette arbeidet skal vere ferdig i desse dagar. Regjeringa har vilja avvente dette arbeidet før me tek stilling til kva for verkemiddel me skal ta i bruk for å auke bruken av biodrivstoff i Noreg. Me vil kome attende til spørsmålet i samband med framlegging av statsbudsjettet for 2007. Elles vil eg gjere merksam på at EU sine målsetjingar for biodrivstoff er ambisiøse og dessutan ikkje bindande. Dei einskilde medlemslanda må sjølve finne eit passande ambisjonsnivå, tilpassa deira forhold. Slik bør det òg vere for Noreg. Kva for ambisjonsnivå me bør velje, vil m.a. vere avhengig av kostnader ved å ta biodrivstoff i bruk og moglegheiter for produksjon av slikt drivstoff i Noreg.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Senterpartiet har hatt og har ein ambisjon om å få auka bruk av biodrivstoff. Det kjem me til å arbeide med; som me har gjort i opposisjon, arbeider me for det i posisjon. No er det slik at når Regjeringa har sett i gang eit arbeid – dvs. det var den førre regjeringa som gjorde det, men det er me som no sit med ansvaret – i regi av SFT og Vegdirektoratet, vil det vere ganske dumt av Regjeringa ikkje å få det arbeidet på bordet før me set i gang. Ein må forvente at den tida som er brukt på å arbeide med dette, har resultert i mange gode, konkrete handlingsalternativ som me kan nytte. Det er det me ventar på. Det handlar ikkje om passivitet, det handlar rett og slett om rasjonalitet og at ein ventar på eit arbeid som er i gang.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Innafor mitt område ligg det no ei stor satsing òg på dette området, satsing på både hydrogen, biodrivstoff og andre alternative, miljøvenlege former for drivstoff. Det er eit område som Regjeringa er svært oppteken av, og som me sjølvsagt vil vurdere å utvide når me skal diskutere budsjettet for 2007. Men budsjettforhandlingar tek eg som kjent ikkje her, men i Regjeringa, så det får me kome attende til når budsjettet skal leggjast fram.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
I det arbeidet som går føre seg med omlegging av avgiftssystemet, og som vil verte presentert for Stortinget i budsjettet for 2007, vil sjølvsagt denne rapporten verte teken med som grunnlagsmateriale. Me må òg vurdere om dette er den beste måten å redusere talet på drepne i trafikken på, eller om det er andre element som må vektleggjast sterkare. Målet står uomtvisteleg klart: Nullvisjonen er styrande for arbeidet når det gjeld talet på drepne og hardt skadde i trafikken, og då er sjølvsagt dette eitt viktig element å vurdere i det arbeidet. Visjonen, som sagt, er null drepne.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Som eg peika på i mitt hovudsvar, er det ikkje vesentleg høgare gjennomsnittsalder på bilparken i Noreg, med våre eingongsavgifter, enn det er i Sverige, som ikkje har eingongsavgift. Så me må sjå litt nærare på samanhengen mellom reduserte avgifter og fornying av bilparken og færre drepne. Kva er den beste vegen for å kome dit? Når det gjeld Finansdepartementet si deltaking, er det sjølvsagt slik at nesten alle dei tiltaka ein ynskjer å setje i verk, inkluderer Finansdepartementet på eit eller anna vis, som representanten Sortevik vel veit. Finansdepartementet er altså på sett og vis inkludert, men eg ser poenget til Sortevik med at utarbeiding og rullering av denne typen planar må inkludere Finansdepartementet og deira ansvar for skatte- og avgiftssystemet på kanskje ein tydelegare måte i framtida.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Retningslinjene for belønningsordninga er utforma i samsvar med St.prp. nr. 1 for 2002-2003. Formålet med ordninga er å stimulere til betre framkomelegheit, miljø og helse i storbyane. Det gjer ein ved å avgrense voksteren i transportbehovet og auke talet på kollektivreiser på kostnad av reiser med privatbil. Alle byane som søkjer etter midlar frå belønningsordninga for 2006, kan gledeleg nok vise til trafikkvokster i kollektivtransporten. Retningslinjene legg opp til at dei av byane som har oppnådd dei beste resultata og samtidig set i verk målretta tiltak for ei framleis positiv utvikling, skal lønnast for innsatsen sin – dette i motsetning til ei einsidig pro rata fordeling, der alle byane ville fått ein lik sum i høve til storleik, uavhengig av resultat og innsats. Belønningsordninga skal evaluerast i 2007, her medrekna retningslinjene. Eg ser ikkje noko grunnlag for å framskunde ei slik evaluering. Bergen vert i 2006 vurdert etter dei nemnde kriteria, på same måten som dei andre bykommunane. Dersom Bergen set inn tiltak som gjev vekst i talet på kollektivreiser og nedgang i talet på privatbilreiser, og samstundes legg opp til tiltak for ei framleis positiv utvikling, vil byen få midlar frå belønningsordninga i 2006 ut frå dette.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Av retningslinjene for ordninga går det fram at dei byane som skal få tillit, skal setje i verk tiltak som verkar avgrensande på personbiltrafikken. Dei skal vise til resultat i form av sterkare vekst i talet på kollektivreiser enn i talet på personbilreiser, og dei skal bruke midlane til å styrkje kollektivtilbodets konkurransekraft. Det vi skal gjere i 2007, er ei evaluering av korleis tiltaka har verka etter desse kriteria. Men for 2006 vert sjølvsagt midlane tildelte etter dei gjeldande kriteria. Om ein etter evaluering i 2007 finn å måtte endre kriteria, kan eg ikkje seie noko om før me har gjort den nemnde evalueringa.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
I Soria Moria-erklæringa ligg det ein ambisjon om å satse intensivt på kollektivtransport, spesielt i og omkring dei store byane. Det er der me ser dei største utfordringane i forhold til å få redusert biltrafikken. I det ligg det òg ei satsing på belønningsordninga, som etter mitt syn er eit godt tiltak. Det er viktig at ein ikkje berre konsentrerer seg om den indre bykjernen, men at ein òg evnar å sjå dei omkringliggjande kommunane i samanheng, for ikkje minst ut- og innpendling til dei store byane medfører stor køproblematikk og slik sett eit større behov for å få fleire over på kollektive reisemåtar. Når det gjeld kompensasjon for auka drivstoffprisar og liknande, er Bergen kommune i same situasjon som andre kommunar, anten dei er by- eller landkommunar, og må takle det på anna vis enn gjennom belønningsordninga.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Ved behandlinga av St.meld. nr. 24 for 2003-2004, Nasjonal transportplan 2006–2015, vedtok Stortinget å auke ramma til investeringar på stamvegnettet og andre riksvegnett med 9 milliardar kr i tiårsperioden, fordelt med 4 milliardar kr til stamvegar og 5 milliardar kr til andre riksvegar. Stortinget vedtok samstundes fordelinga på stamvegruter og fylke. I tillegg kjem 0,5 milliardar kr som tilskot til infrastrukturtiltak for kollektivtrafikken utanfor staten sitt ansvarsområde og 1 milliard kr til rassikringstiltak som ikkje vart fordelt av Stortinget. Regjeringa har i Soria Moria-erklæringa følgt opp Stortinget sitt vedtak om Nasjonal transportplan. Eg vil arbeide for at lovnadene i Soria Moria-erklæringa om løyvingar til vegformål vert følgde opp i dei årlege budsjetta. Bompengefinansiering av prosjekt og andre tiltak skal byggje på eit lokalt ynske om ei raskare gjennomføring enn det fullfinansiering over statlege budsjett ville gitt rom for. Den høge prosenten med bompengar i Rogaland er resultatet av ynske frå lokale styresmakter. Fordelinga av statsmidlar på stamvegar og fylke må eg kome tilbake til ved neste revisjon av Nasjonal transportplan, dvs. Nasjonal transportplan for perioden 2010–2019.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Den låge andelen statlege midlar til Rogaland gjenspeglar det som representanten rett seier er ei enorm dugnadsånd i Rogaland og for så vidt i Hordaland. Det er dei to fylka som skil seg ut når det gjeld vilje til å satse på samferdsel og ulike bompengefinansierte prosjekt. I handlingsprogrammet 2069 ligg vel dei fylka på 3 og 4 1/2 milliardar kr, medan andre fylke faktisk ligg heilt nede på null og oppover. Ergo vert prosentdelen statlege midlar sjølvsagt mindre i desse fylka enn i fylke som ikkje på same måten som Rogaland brukar bompengeprosjekt for å auke satsinga på veg. Når det gjeld dei reint statlege midlane sett i forhold til andre fylke, finst det andre fylke som ligg lågare på den ramma enn Rogaland gjer.
Liv Signe Navarsete (Senterpartiet), 2006-03-01:
Når det gjeld Framstegspartiet sitt standpunkt til bompengar, vekslar det særdeles mykje mellom dei kommunane der Framstegspartiet er i posisjon og faktisk for bompengar, som i Oslo og Os, og stader der dei ikkje er i posisjon. Men til spørsmålet. Når det gjeld kor stor del av bompengane som går til renteutgifter, er eg einig med representanten i at den delen er for høg, og eg ynskjer i samband med utgreiing av prosjektfinansiering som no er på gang mellom Samferdselsdepartementet og Finansdepartementet, å få vurdert om det går an å få ei statleg låneordning med ei rente som iallfall er lågare enn det ein kan oppnå i den private marknaden og slik sett vil lette bompengeselskapa sine bører.
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2006-03-01:
«Noreg har rikeleg tilgang på LNG-gass, men nyttar i svært liten grad denne gassen som drivstoff. Berre nokre få ferjer og eitt supplyskip er i dag bygde for LNG som drivstoff. Den førre samferdselsministeren sytte for at store stamvegsamband i Rogaland og Hordaland kom ut på anbod med gassalternativet for å spare miljøet for NOx- og CO2-utslepp. Vil statsråden medverke til at nye store ferjesamband, t.d. sambandet mellom Molde og Vestnes i Møre og Romsdal, får gassferjer?»
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2006-03-01:
Eg takkar for svaret, som eg tolkar optimistisk når det gjeld ferjesambandet Molde–Vestnes og gjerne også andre ferjesamband langs kysten vår. Eg lurer på om ikkje samferdselsministeren kan vere litt klarare. Det kom ikkje noko regelverk på plass med den førre regjeringa, men det vart då arbeidd slik at dei ferjeselskapa som skulle trafikkere i Hordaland og Rogaland, valde det alternativet. Det er slike ferjer som er i drift i dag.
Gunn Berit Gjerde (Venstre), 2006-03-01:
Sjølv om det ikkje vart utarbeidd eit regelverk då, vart det starta på, og det var ein samferdselsminister som var handlekraftig nok til å få gjennom gassferjedrift den gongen. Det ventar eg at det er denne gongen også, ut frå dei signala som vert gjevne her. Eg har eit spørsmål som går litt vidare når det gjeld LNG-gass på skip. Dette er ein ny teknologi som har vore prøvd ut ganske lite. Det har, slik som eg kjenner det, vore på supplyskip og nokre ferjer. Ser samferdselsministeren, saman med næringsministeren, dette som ei mogleg teknologiutvikling som norske skipsverft kan ha profitt på i framtida, når det store presset på skipsverfta vert vekke ein gong – vi veit det går opp og ned? Næringsministeren har i dag hatt problem med å vise til nye satsingsområde. Dette kunne vere eit nytt satsingsområde for skipsindustrien vår.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-03-01:
Jeg ønsker å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Nesten hver dag i vinter har det skjedd en ulykke med vogntog på vinterglatte og smale veier i Hedmark, spesielt på rv. 3. Dette skaper livsfarlige situasjoner samt koster samfunnet mye ressurser og transportørene mye penger. Dette kan skyldes blant annet at rv. 3 er på ca. 90 pst. av veiens lengde smalere enn den stamveistandarden som Stortinget har vedtatt. Hva vil statsråden bidra med til å redusere antall ulykker på rv. 3?»
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-03-01:
Jeg takker statsråden for svaret. Det er greit at statsråden refererer til tidligere spørsmål. Grunnen til at vi tidligere har hatt spørsmål om både E6 og rv. 3, er at dette er veier som er viktige, men de har ikke den standard som trafikkmengden tilsier at de skulle ha. Når det gjelder rv. 3, har vi hatt spørsmålet oppe flere ganger, faktisk under skiftende regjeringer, og jeg er glad for at statsråden nevnte de 11 km som noe positivt. Det skyldes Fremskrittspartiet, som under behandlingen av revidert klarte å få 20 mill. kr til denne veien i Hedmark og 20 mill. kr til nabofylket. Og med de 20 mill. kr til Hedmark fikk man altså 11 km med bedre vei. Den ble bredere etc. Når det gjelder rv. 3, velger rundt 90 pst. av vogntogene å kjøre Østerdalen framfor Gudbrandsdalen. Det er en grunn til det. Men når veien ikke er bra nok, skjer det dessverre ulykker. Det er det vi må gjøre noe med. Da er det ikke nok med økte kontroller, som nå varsles, men det må gjøres noe konkret med veien.
Per Roar Bredvold (Fremskrittspartiet), 2006-03-01:
Jeg takker statsråden nok en gang for svaret. Lottorekka 2-4-6-16 står selvfølgelig ved lag, og den skal videreutvikles. Det handler om én ting, det handler om å gjøre veien bedre – men mitt spørsmål handler om vintervedlikehold. Det er ingen overraskelse at vinteren kommer, at det snør om vinteren, og at det om vinteren kan bli glatt. Da er det den nødvendige beredskapen som savnes. Jeg tror at de som driver med vintervedlikehold, gjør så godt de kan innenfor de økonomiske rammer man har. Men pengene strekker altså ikke til. Man har ikke mulighet til å rykke ut og brøyte når det er behov for det, for det finnes ikke penger. Det er også begrensninger ved brøyting, ved at det må være så og så mange cm snø for at det skal være lov å brøyte. Så spørsmålet er: Er statsråden bekvem med at det er for lite penger både til vintervedlikehold og utbedring av veier – i dette tilfellet rv. 3?
Borghild Tenden (Venstre), 2006-03-01:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «I den politiske plattformen fra Soria Moria står det at Regjeringen vil igangsette et introduksjonsprogram for bruk av biodrivstoff i tråd med EU-direktiv 2003/30/EF. Dette betyr at innen 2010 skal biodrivstoffet utgjøre 5,75 pst. av omsetningen. Hvordan er fremdriften i Regjeringens arbeid for å nå dette målet?»
Borghild Tenden (Venstre), 2006-03-01:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg er fullstendig klar over denne rapporten som skulle foreligge 1. februar, men som ennå ikke er kommet. I valgkampen var spesielt Senterpartiet høyt på banen. Stortingsrepresentant Inger S. Enger sier til tidsskriftet Dag og Tid at det er «oppsiktsvekkjande at Regjeringa» – altså Bondevik II – «ikkje vil innføre EU-direktivet om biodrivstoff frå 2003». Når man går så høyt på banen i valgkampen, hadde jeg faktisk forventet at man selv hadde en klar opptrappingsplan, og i det minste hadde hastverk med å etterspørre nevnte rapport. Hvilke konkrete tiltak tenkte Senterpartiet på da de gikk så høyt på banen i valgkampen? Vil Senterpartiet i regjering gjøre noe med omsetningskravet for biodiesel, og vil samferdselsministeren gjøre noe med hensyn til avgiftsfritak når det gjelder bioetanol?
Borghild Tenden (Venstre), 2006-03-01:
Jeg takker statsråden for svaret. Bondevik II hadde også en offensiv satsing på forskning når det gjaldt hydrogen og biodrivstoff. Kan statsråden love å videreføre og aller helst øke denne satsingen?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-03-01:
«I en rapport fra forskningsorganisasjonen SINTEF som nylig ble offentliggjort, hevdes det at sterk fornyelse av personbilparken i Norge kan bidra kraftig til reduksjon av skader og dødsfall i vegtrafikken i Norge. Vi har en av Europas eldre bilparker og samtidig nest høyest nybilpris i Europa. En nyere og derved sikrere bilpark vil også gi en betydelig miljøeffekt gjennom lavere drivstofforbruk og lavere utslipp. Hva vil statsråden gjøre for å få til en hurtig fornyelse av personbilparken i Norge?»
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-03-01:
Jeg takker statsråden for svaret. Slik SINTEF presenterer sitt forskningsresultat, fremstår det å sørge for en hurtigere utskifting av bilparken som det klart mest effektive tiltaket våre myndigheter kan gjennomføre for å redusere antall dødsulykker og antall alvorlige ulykker med trafikkskader på norske veier. Hva vil statsråden gjøre for å sikre at denne dramatiske reduksjonen i antall dødsulykker i trafikken som hun selv har omtalt – nemlig 250 menneskeliv spart dersom man kan øke takten i utskiftingen – faktisk kan bli en realitet?
Arne Sortevik (Fremskrittspartiet), 2006-03-01:
Jeg takker igjen for svaret. Det er slik at Nasjonal handlingsplan for trafikksikkerhet på veg 2006–2009 nettopp er lagt frem, og jeg har merket meg at statsråden i en kommentar sier at trafikkulykker er et stort samfunnsproblem. Men et av de mest effektive tiltakene for å redusere skader og ulykker er ikke omtalt i planen. Planen har 234 enkelttiltak. Det er ingen omtale av sikrere biler, altså det å øke utskiftingstakten for biler og sørge for at folk faktisk får råd og anledning til å kjøpe nye og sikre biler og bruke dem i trafikken. Et slikt tiltak inngår ikke i planen. Hva vil statsråden gjøre for at også Finansdepartementet blir en hovedaktør i dette planarbeidet sammen med Vegvesenet, politiet, Sosial- og helsedepartementet og Trygg Trafikk?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-03-01:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til samferdselsministeren: «Bergen opplever nå en økende kollektivbruk og har behov for en minst like stor andel av belønningsmidlene som de andre storbyene, dersom man skal holde på den gode utviklingen i retning av mer kollektivbruk. Vil statsråden gjennomgå tildelingskriteriene for belønningsmidler slik at Bergen ikke kommer dårligere ut enn for eksempel Oslo, og at den positive utviklingen i antallet kollektivreiser i Bergen kan videreføres?»
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-03-01:
Jeg takker for svaret. Statsråden og jeg hadde gleden av å bidra til en historisk satsing på kollektivtransport i Bergen med vedtaket her i Stortinget i går. Der har man virkelig lagt ryggen til for å løse byens utfordringer. Egenfinansieringen og de økonomiske bidragene er meget betydelige, for å si det mildt. I dette bildet er altså incentivmidlene en viktig stimulans for byen. Jeg vil spisse spørsmålet mitt litt: Kan statsråden forsikre at denne regjeringen ikke vil endre på kriteriene for tildeling på en slik måte at kommuner som nå dimensjonerer sin kollektivsatsing ut fra nye bevilgninger, blir ugunstig rammet?
Øyvind Halleraker (Høyre), 2006-03-01:
Jeg takker igjen for svaret. Det er et annet forhold som også kommer inn her. Bergen kommune har fått en rekke merkostnader i forbindelse med kollektivtrafikken som dels skyldes statlige initiativ og endringer, f.eks. i rammebetingelser og økte drivstoffpriser. Dette kompenseres ikke i rammeoverføringer fra staten. Jeg er derfor glad for å høre at statsråden legger vekt på å opprettholde resultatbaserte tilnærminger. Jeg forstår det også slik på statsrådens svar at hun anerkjenner belønningsordningen som Samarbeidsregjeringen innførte, som et godt tiltak for å øke kollektivreisene i byområdene. Jeg er litt mer dristig i mitt siste spørsmål: Vil ministeren trappe opp de økonomiske rammene for ordningen?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2006-03-01:
Jeg tillater meg å stille følgende spørsmål til kunnskapsministeren: «Ifølge medieoppslag foreslår departementet strukturendringer som vil føre til en reduksjon i faglig fordypning på 266 timer i videregående trinn(Vg1) for programområdene musikk, dans og drama. Endringene vil kunne få store faglige konsekvenser i forhold til innhold, progresjon og måloppnåelse for elevene. (Vg1) Vil statsråden revurdere de foreslåtte endringene slik at fordypningsmulighetene for elevene opprettholdes?»
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2006-03-01:
Jeg takker statsråden for svaret. Jeg skjønner at han ikke har til hensikt å lytte til det fagfolk har påpekt i denne sammenhengen. Det skuffer meg jo litt. Ifølge fagfolk er essensen at departementet på overtid i prosessen med fagplanene har foretatt endringer som medfører en betydelig svekkelse av mulighetene til fordypning på de ulike områdene musikk, dans og drama. Konsekvensen av innføring av et sånt felles programfag for musikk, dans og drama er at elevene innenfor hvert av disse tre kunstfagene vil stå mye dårligere rustet med tanke på det videre utdanningsløpet. Angivelig er dette gjort for å sikre mulighetene for å foreta linjebytte, noe veldig få erfaringsvis foretar seg. I stedet får man altså en svekkelse av kvaliteten i utdanningen. Vi får dårligere musikere, dårligere dansere og dårligere skuespillere som følge av dette. Det undrer meg at statsråd og departement her kan komme slik på kollisjonskurs med en samlet fagekspertise, som jo har deltatt i prosessen i tre forskjellige plangrupper, og som tilsynelatende i hvert fall var enig med departementet i at det var i overensstemmelse med Stortingets vedtak. Hvorfor lytter ikke statsråden til disse fagfolkene?
Ola T. Lånke (Kristelig Folkeparti), 2006-03-01:
Jeg takker igjen for svaret, men jeg må si at jeg er storligen forundret over at det går an å komme inn i et slikt uføre i 13. time, på overtid. Her hadde man hele høsten god kontakt og godt samarbeid med fagfolkene, og det var i overensstemmelse med Stortingets vedtak. Så plutselig tar man et grep i januar som medfører en betydelig svekkelse av disse tre fagområdene. Det står i den stortingsmeldingen som statsråd Djupedal refererte til, at Norge har en svært god utdanning på disse tre områdene, kanskje til og med den beste i verden, og det er jo understreket også av politikere og fagfolk i mange sammenhenger. Nå vil man altså svekke dette ved å gjøre dette. Jeg vet at både statsråden og undertegnede har kjempet litt med småbarn gjennom tiden, og at vi da har hatt bruk for mye godt vaskevann. Det jeg føler nå, er at man her ikke bare har brukt vaskevannet, men man kaster barnet ut med badevannet. Er det ikke det man gjør i denne sammenhengen?(Presidenten klubber.) Spørsmålet er: Det er en god fjellvettregel som sier at det er ingen skam å snu. Vil det ikke være fornuftig å lytte til fagfolkene? (Presidenten klubber.)
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Jeg er glad for å få denne anledningen til å rette opp de misforståelser som er skapt rundt innhold og fag- og timefordeling innenfor utdanningsprogrammet for musikk, dans og drama. Først litt om fastsetting av struktur i videregående opplæring i Kunnskapsløftet. Strukturen i videregående opplæring er sammensatt og skal ivareta mange kryssende hensyn. Den omfatter rundt 200 yrkesutdanninger i tillegg til studieforberedende studieretninger med forskjellige muligheter for fordypning. Derfor er den nye strukturen utredet i NOU 2003:16, I første rekke. Forslagene i utredningen og høringene til denne dannet grunnlaget for forslagene som ble lagt fram for Stortinget i St.meld. nr. 30 for 2003-2004, Kultur for læring. Under behandlingen av meldingen sluttet Stortinget seg til at det skulle videreføres et eget utdanningsprogram for musikk, dans og drama, videre at kravene til matematikk skulle økes for å få generell studiekompetanse. Samtidig ble også timetallet for de enkelte utdanningsprogrammene og fordelingen mellom timer i fellesfag, felles program og valgfrie programfag fastsatt. For Vg1 innenfor utdanningsprogrammet for musikk, dans og drama innebar dette 30 uketimer i fellesfag, fordelt på 25 timer i fellesfag og fem timer i felles programfag. I tillegg ble det foreslått fem uketimer i valgfrie programfag. Det er Stortingets behandling av meldingen som er utgangspunktet for det læreplanarbeidet som nå foregår, med en mindre justering. Nettopp for i enda større grad å ivareta fordypning er det nå åpnet for at elevene innenfor musikk, dans og drama skal bruke to uketimer til å arbeide med egne mål for bevegelse tilpasset musikk, dans og drama istedenfor det ordinære kroppsøvingsfaget. Dette innebærer at to uketimer på Vg1 er flyttet fra fellesfag til felles programfag med et innhold som er noe mer tilpasset utdanningsprogrammet enn det som opprinnelig lå til grunn. Sammenliknet med dagens ordning innebærer Kunnskapsløftet noen mindre endringer i Vg1 for utdanningsprogrammet for musikk, dans og drama: Fellesfagene har økt med tre uketimer til 23 for å gi plass til mer matematikk.Felles programfag har fått en reduksjon, fra fire uketimer til sju, for å gi plass til matematikk og mer fordypning.Valgfrie program, der elevene fordyper seg i henholdsvis musikk, dans eller drama, er økt med én uketime til fem. Det følger av dette at de medieoppslagene representanten Lånke viser til, gir et galt bilde av det arbeidet som pågår. Utdanningsprogrammet for musikk, dans og drama vil ha et innhold og en progresjon som fører videre det vesentlige fra dagens ordning, samtidig som kravet til matematikk er økt. Programmet vil gi god anledning til faglig fordypning for elevene i det programområdet eleven ønsker, faktisk bedre enn i dag på Vg1. Fag- og timefordelingen baserer seg på hovedprinsippene som har vært behandlet av Stortinget, og vi er nå inne i sluttfasen av arbeidet med læreplanene. Derfor er det ikke aktuelt eller behov for å gjøre endringer i denne strukturen.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Vi lytter bestandig til fagfolkene, og det vi gjør, er i tråd med det som hele tiden har vært forutsetningen i dette. Musikk, dans og drama er én linje, og det betyr at man må legge til rette for at alle har plass innenfor den samme linjen. Det betyr at vi nå øker valgfrie programfag med en time i forhold til dagens struktur, fra fire til fem. Etter vårt skjønn er dette en betydelig styrking, og vi legger til grunn denne veldig positive linjens egenart. Det har vært en tett dialog hele veien om dette. Det studietilbudet man nå får, er tilpasset det Stortinget også har vedtatt. Men la meg også være klar på det: Stortinget har vedtatt hvordan strukturen i videregående skole skal være. Det betyr at departementet ikke på eget initiativ kan endre det som har vært en omfattende prosess – omfattende høringer og vedtak i Stortinget. La meg også presisere at dette er vedtatt av den foregående regjering. Det var den som la fram denne stortingsmeldingen med struktur og fagfordeling og timefordeling. Vi har fulgt det mandatet Stortinget har gitt oss. Vi har vært i god dialog med organisasjonene, og vi føler nok at mye av den kritikken som nå reises, er basert på misforståelser.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Vi lytter selvfølgelig til fagfolk, og vi har vært i god dialog med disse. Men det er Stortinget som har bestemt den strukturen som er. Vi styrker fordypningen i disse valgfrie programfagene fra fire til fem uketimer. Det er en styrking i forhold til dagens nivå. Det betyr at det er en styrking av denne linjens egenart. Veldig mye av det spørsmålet Lånke nå bringer opp, er basert på misforståelser. Det har vært ulike signaler gjennom tiden, men fra Stortingets og vår regjerings side har det hele tiden vært den samme timefordeling som har ligget til grunn. Stortinget har gjort noen endringer, bl.a. en styrking av matematikk. Det var det også det forrige storting som gjorde, og vi har selvfølgelig lojalt fulgt opp det i læreplanarbeidet. Strukturen på musikk, dans og drama er altså den samme som strukturen på idrettsfaget – man har ingen endring i dette. Det betyr at strukturen er den samme. Enhver regjering må følge det Stortinget har vedtatt. Vi kunne ikke opprette vår egen struktur på dette når Stortinget har vedtatt de strukturene som foreligger. Derfor er jeg nok overrasket over spørsmålsstilleren, som mener at Regjeringen på eget initiativ skulle finne en ny struktur for musikk, dans og drama, stikk i strid med den prosessen som har vært, og stikk i strid med Stortingets vedtak og ikke minst den forrige regjeringens ønske. Jeg mener at vi har hatt en god dialog på dette, og musikk, dans og drama vil fortsatt være en spennende og god linje for de kreative studieretningene.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Regjeringen ønsker at alle som har fullført 13-årig grunnopplæring, skal kunne oppnå generell studiekompetanse, uavhengig av studieprogram. Soria Moria-erklæringen bygger på vår ambisjon om at alle som gjennom skolegang, yrkeserfaring eller annen realkompetanse har reelle kvalifikasjoner for å studere ved universiteter og høyskoler, skal få adgang til å studere. Hovedmålet vårt er å sikre at de som har gjennomført yrkesfaglige opplæringsløp, ikke skal møte unødige hindre ved overgang til høyere utdanning. Det er samtidig en grunnleggende forutsetning at undervisningen må bygge på nødvendige faglige forutsetninger, og at kandidaten har de nødvendige kvalifikasjoner for studiet. Dagens regelverk for adgang til høyere utdanning er et kompromiss mellom hensynet til struktur i videregående opplæring, generelle kvalifikasjoner og spesifiserte forkunnskaper til det enkelte studium. Elever som nå skal velge studieprogram i videregående opplæring, må forholde seg til de hovedprinsipper som ble fastlagt ved Stortingets behandling knyttet til Kunnskapsløftet. Vi vil imidlertid i løpet av våren sende på høring forslag om konkrete bestemmelser om hvordan generell studiekompetanse skal defineres fra og med opptaket til høyere utdanning i 2009. Læreplaner og fag- og timefordelingen i videregående opplæring er et viktig premiss for de vurderinger som legges til grunn for dette regelverket. Det er satt i gang et internt arbeid i departementet for å gjennomgå de ordninger og det regelverk som regulerer opptak til høyere utdanning. Dette omfatter både generell studiekompetanse og andre veier for å kvalifisere seg. Så snart dette arbeidet er ferdig, vil det bli sendt ut på høring, slik at ulike synspunkter og interesser kan komme fram. Endelig utforming av nytt regelverk for opptak til høyere utdanning vil skje på bakgrunn av dette arbeidet. Det har vært gjort forsøksordninger med opptak til ingeniørutdanning med basis i relevant yrkesutdanning ved flere høyskoler. Jeg vil med grunnlag i de erfaringer som er høstet, og de evalueringsrapporter som departementet har bedt om, vurdere om slike ordninger kan godkjennes permanent. Vi ønsker også å se på muligheten for å utvide slike ordninger med opptak på grunnlag av fagbrev eller annen yrkesrettet utdanning til relevante høyskolestudier på andre fagområder. Hvorvidt og hvordan dette skal gjøres, vil vi ta stilling til etter høringsrunden. Utgangspunktet for Regjeringens arbeid med generell studiekompetanse er å etablere et system som skal gjøre det enklere for ungdom og andre utdanningssøkende å orientere seg, å kunne bygge videre på sin kompetanse og sikre muligheten for omvalg uten unødvendige omveier. Samtidig må det sikres at de reelt sett har de nødvendige kvalifikasjoner for studium.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Vi har mye erfaring med realkompetanse i norsk høyere utdanning etter hvert. Det er en entydig positiv erfaring. Vi har nå mange, særlig voksne kvinner, som har hatt mulighet til å komme inn i førskolelæreryrket eller sykepleieryrket, eller for den saks skyld andre yrker, med bakgrunn som assistenter eller hjelpepleiere. De har da ikke formell studiekompetanse, men har vist seg kvalifisert til å kunne gå videre, og har vært av stor verdi for mange av våre høyskoler, og ikke minst mange av våre skoler og barnehager, som har fått kvalifiserte, dyktige, engasjerte og motiverte ansatte. Vi ønsker å bygge videre på de erfaringene realkompetansen har gitt. Vi har også på ulike høyskoler i Norge i dag muligheten til å gå videre fra et fagbrev til ingeniørstudiet. I Høgskolen i Telemark gjelder dette for elektrofag, men det gjelder også for andre fag ved andre høyskoler. Det er også positivt at ungdommer viser seg motivert, har tatt et fagbrev og på den måten klarer å vise at de er kvalifisert for å gå videre, og erfaringen viser at disse elevene er sterkt motivert. Det er disse erfaringene vi nå bringer videre for å se hvordan vi skal lage et system der vi gir ungdom nye valgmuligheter. Vi ber ungdommene våre ta valg veldig tidlig i livet, og det betyr at det må være anledning til(presidenten klubber) (presidenten klubber)
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Politikk er prosess, og den prosessen som vi nå har startet, har vi startet fordi vi ønsker å lage et system som er godt, og som mottas av dem dette angår, på en god måte. Det betyr at det er ikke noen forvirring rundt dette. Forvirringen eksisterer overhodet ikke på annen måte enn at vi har startet en prosess med det mål for øye som er beskrevet i Soria Moria-erklæringen, og som er beskrevet av meg nå i dag. Også ved tidligere anledninger her i spørretimen har jeg beskrevet hvordan denne prosessen er. Det at man har prosesser i høyere utdanning eller i politikk i sin alminnelighet, er det vanligste. Man hopper ikke på en konklusjon før man har utredet dette i samråd med dem som dette angår. Vi er inne i denne prosessen, det vil være en høringsprosess i etterkant av dette, og jeg regner helt sikkert med at representanter fra Høyre og andre da også vil være aktive på talerstolen for å fortelle at dette ikke går. Men vårt utgangspunkt er at vi ønsker å gi ungdom mulighet til omvalg hvis de er kvalifisert, og hvis studiene er lagt til rette for det. Det er denne muligheten vi nå utreder, og vi vil komme tilbake til dette ved opptaket til høyere utdanning til neste år.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Statsbudsjettet for 2006 innebærer en nominell samlet vekst i forskningsmidlene på 1,33 milliarder kr. Dette tilsvarer en realvekst på hele 7 pst. i forhold til bevilgningen i 2005. Vi foretok noen mindre omdisponeringer i forhold til Bondevik II-regjeringens budsjettforslag. Vi økte midlene til miljøvennlig energiforskning, mens midlene til næringsrettet forskning ble noe redusert. Veksten i forskningsbevilgninger fra 2005-budsjettet til vedtatt budsjett for 2006 er den største veksten noensinne. Det er jeg tilfreds med. Det er vanskelig å sammenligne et utkast til budsjett som ble lagt fram etter at den forrige regjering hadde tapt valget, et budsjett Bondeviks regjering visste ikke skulle vedtas eller forhandles i Stortinget. Når det gjelder Fondet for forskning og nyskaping, økte kapitalen med 14 milliarder kr fra 1. januar 2006 til totalt 50 milliarder kr. Det vil gi ca. 520 mill. kr i økt avkastning til forskningsformål i 2007. Regjeringen valgte ikke å videreføre Bondevik-regjeringens forslag om ytterligere 25 milliarder kr i økt fondskapital i 2006. Beslutningen vil gi mindre fondsavkastning i 2007, men dette vil Regjeringen komme tilbake til i neste års budsjett. Den samlede veksten i forskningsmidlene på 1,33 milliarder kr samt kapitaløkningen på 14 milliarder kr til Fondet for forskning og nyskaping gjør at forskningsbudsjettet for 2006 ble svært godt, og over 1 milliard kr bedre enn det siste budsjettet Bondevik-regjeringen fikk vedtatt.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Vår regjering har fått vedtatt det mest ambisiøse budsjett som noen regjering har fått vedtatt i Stortinget. Det står fast. Bondevik-regjeringen la fram et forslag som ikke kom til behandling i Stortinget. Det var et budsjett den visste ikke skulle følges opp, og hvis man ser på Bondevik-regjeringens forhistorie knyttet til forskningsbevilgninger, vil man se at den er veldig forskjellig. Det siste budsjettet man fikk vedtatt, var 1 milliard kr lavere, altså 0,3 mill. kr i vekst, og en vil se også at det varierte over år. Man vil også se at bevilgningen til Forskningsfondet har vært veldig lav, mens man i det siste budsjettet før man går av, og man vet man skal gå av, setter inn 39 milliarder kr. Så denne finten vet vi godt var en finte, men jeg er glad for at Høyre og de tidligere regjeringspartiene er veldig opptatt av forskning. Det siste året kan vi ikke si at det var det bildet som ble tegnet av den foregående regjering. Men jeg er glad for at vi nå har fått vedtatt et veldig ambisiøst budsjett. Det skal vi følge opp videre, men hvordan dette følges opp videre, vet selvfølgelig representanten Eriksen godt at vil være i forbindelse med budsjettbehandlingen. Det må vi komme tilbake til.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Vi har overført til Forskningsfondet det Stortinget har ønsket, en opptrapping på 14 milliarder kr. Det gjør at avkastningen til neste år er som forventet. Hvordan forskningsbevilgningene i vår budsjettperiode vil være, må man komme tilbake til i den ordinære budsjettbehandlingen. Soria Moria-erklæringen er veldig tydelig på våre ambisjoner innenfor forskningsfeltet, og forskning er ett av de områder det bør være mindre politisk strid om. Jeg er glad for at opposisjonen på Stortinget er opptatt av forskning og av at vi skal lykkes med våre ambisiøse mål. Forskning er en helt sentral komponent i utviklingen av vår velferdsstat og ikke minst i utviklingen av verdiskaping i Norge. Så kombinasjonen av bevilgninger til Forskningsfondet og bevilgninger direkte til universiteter og høyskoler og til instituttsektoren er viktig for å nå disse ambisiøse mål. Vår regjering har ambisiøse mål, og jeg setter pris på at representanten Eriksen vil være en del av dette og ønsker å støtte forskning også i framtiden. Jeg tror at dette feltet er ett av de feltene der man tverrpolitisk kan gå framover, i stedet for å drive med kiving og kjekling om ting som i det store bildet ikke er så sentrale.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Jeg er veldig glad for det engasjementet som vises i forhold til førskolelærere og barnehager. Det er et veldig positivt engasjement for barnehagesektoren, og for dem som ønsker å ha et arbeid der. Vi utdanner, som jeg sa, mellom 1 200 og 1 400 hvert år, men det er kanskje ikke nok hvis en ser det i et mikroperspektiv. I et makroperspektiv er dette nok. Tiltaksplanen vil inneholde ulike elementer som departementet rår over. Det går både på å få dem som har førskolelærerutdanning, tilbake til yrket, og å ivareta dem som utdanner seg til førskolelærere slik at de blir i yrket. Så er det spesielt viktig at vi prøver å rekruttere flere menn, også minoritetsspråklige, til barnehagesektoren. Vi har god erfaring med det. Ikke minst ser vi nå at Dronning Mauds Minde har hatt stor suksess med å rekruttere menn til førskolelærerutdanningen, noe som er en veldig viktig bit av dette. Vi vil komme tilbake med en tiltaksplan om dette. Langtidsframskrivingen av dette er som sagt god, men det kan være store lokale variasjoner, og det må vi ta hensyn til.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Jeg tror representanten Molvær Grimstad med sin lange erfaring her i Stortinget vet at det ikke er departementet som fastsetter lønnen verken for førskolelærere eller for andre offentlig ansatte, og at man som statsråd skal være ytterst varsom med å uttale seg om disse spørsmålene. Disse håndteres av partene i arbeidslivet. Slik har det vært, og slik vil det bli. Det betyr at det ville være veldig uryddig av meg å gi signaler om dette. Lønnsspørsmål er det altså andre som har forhandlingsansvaret for. Vi vil legge fram en rekrutteringsplan ut fra de virkemidlene vi rår over. Og departementet rår over mange virkemidler for at førskolelærerutdanningen skal framstå som attraktiv, og for at de som tar utdanningen, skal velge å bli i yrket. Jeg vil også si at jeg har vært mye rundt i barnehager i min korte tid som statsråd, og jeg er glad for den store entusiasmen og den høye kvaliteten som er i barnehagesektoren, og ikke minst den store gleden de føler ved å ha blitt en del av Kunnskapsdepartementet. Det synes barnehagesektoren er veldig fint, og det er jeg veldig glad for at vår regjering har lyktes med.
Øystein Djupedal (Sosialistisk Venstreparti), 2006-03-01:
Jeg synes det er hyggelig at man kan få skryt i stortingssalen. Det er riktig at vi har felles interesse av å styrke polarforskningen. Forskningsstasjonen vi har i Ny-Ålesund, er en viktig infrastruktur i dette. Vi vil derfor øke engasjementet og bevilgningene gjennom våre budsjett, også fordi dette er en viktig del av vår nordområdesatsing. Men også helt uavhengig av det foretas det mye internasjonal, viktig klimaforskning og arktisk forskning ved våre forskningslaboratorier på Svalbard, der Ny-Ålesund er en viktig bit av dette. Vi vil derfor gå videre med dette, i tråd med det Stortinget har sagt i forbindelse med meldingen Vilje til forskning, som ble lagt fram av den foregående regjering, og vi vil komme tilbake til dette i de årlige budsjettbevilgninger framover. Jeg er glad for at vi på dette felt kan ha en bred politisk konsensus i Stortinget. Det er bestandig en styrke. Og forskning er et av de felt. Både innen polarforskning og annen forskning er det grunnlag for bredt flertall i Stortinget.