Rigmor Aasrud (Arbeiderpartiet), 2010-12-17:
Mange talere har vært innom viktigheten av informasjonssikkerhet her i dag. God informasjonssikkerhet blir jo stadig viktigere etter hvert som IKT spiller en stadig større og viktigere rolle i nesten alt vi foretar oss. Folk må kunne ha tillit til at staten løser dette på en god måte. Samtidig tror jeg at vi må erkjenne at dette er et krevende fagområde. Trusler utvikler seg hele tiden i takt med teknologien og måten den brukes på. Sikkerhetstiltak som fungerer godt og trygt i dag, kan i morgen vise seg å være helt utilstrekkelige. Derfor er det bra at Riksrevisjonen er opptatt av IKT-sikkerhet, og jeg vil få understreke at jeg tar svært alvorlig de forholdene som Riksrevisjonen har tatt opp når det gjelder mangelfull IKT-sikkerhet på mitt departements område. Jeg er glad for at flere i debatten har registrert at jeg har tatt tak i dette. Jeg har også merket meg de merknadene som komiteen har på området. Det faktum at komiteen ikke bare omtaler dette i forbindelse med FADs omtale, men også har løftet spørsmålet om IKT-sikkerhet fram som et sentralt tema i sine generelle merknader, forteller meg at dette er noe komiteen er svært opptatt av. Jeg deler komiteens oppfatning om «behovet for at denne utfordringen tas på alvor og at de berørte departementer følger opp Riksrevisjonens påpekninger og gjennomfører nødvendige tiltak for å bedre IKT-sikkerheten vesentlig». Tiden tillater ikke at jeg går inn på alle detaljer, verken når det gjelder mitt departements arbeid med å samordne informasjonssikkerheten, eller når det gjelder den konkrete saken knyttet til de forholdene som Riksrevisjonen omtaler med hensyn til datasikkerheten i DSS, men jeg viser i den forbindelse til de svar jeg har gitt komiteen, og selvsagt til det svaret som jeg skal få anledning til å utdype i forhold til det brevet som komiteen har sendt meg. Saken knyttet til IKT-sikkerhet i det ugraderte nettet i DSS, som de drifter på vegne av 13 departementer, har jo fått stor oppmerksomhet. Det gjenspeiler seg også i komiteens merknader. Sikkerheten i datasystemet har ikke vært god nok. Derfor er det allerede gjennomført tiltak for å bedre sikkerheten, men det vil være behov for å gjøre mer. I tillegg til mine svar til komiteen vil jeg i dag legge til at vi har engasjert en ekstern kvalitetssikrer som skal vurdere om gjennomførte og planlagte tiltak er tilstrekkelig. Den jobben har startet. Nasjonal sikkerhetsmyndighet sjekker status for dagens sikkerhet på datasystemene. Rapporten fra Nasjonal sikkerhetsmyndighet vil foreligge om kort tid. Den vil bli et viktig grunnlag for departementets videre arbeid med informasjonssikkerheten i departementenes datasystemer. Rapporten vil ikke bli offentlig i sin helhet, men på grunnlag av tilbakemeldinger underveis i prosessen er det allerede gjennomført noen strakstiltak for å styrke sikkerheten. Jeg vil dessuten se nærmere på måten departementet mitt styrer og følger opp DSS på. Departementet har frist denne uken til å rapportere til mitt departement om oppfølging av de forhold som Riksrevisjonen påpeker når det gjelder forebyggende IT-sikkerhet, og vi setter i gang arbeidet med å revidere de nasjonale retningslinjene for informasjonssikkerhet. Bare la meg få lov å si at det er en krevende måte å kommunisere dette på, for hver gang vi kringkaster identifiserbare sårbarheter, kan jo det utnyttes av ondsinnede aktører. Derfor håper jeg at vi finner en egnet måte å gi Stortinget slik informasjon på. Det får vi komme tilbake til. La meg også få lov å kommentere noe av den bemerkningen som har vært knyttet til Navs og Arbeids- og velferdsetatens regnskaper. Saksordføreren har veldig godt gått gjennom hvilke påpekninger som har vært gitt av Riksrevisjonen knyttet til Navs regnskaper, og jeg har merket meg komiteens merknader og ser meget alvorlig på situasjonen. På den andre siden registrerer jeg med tilfredshet at etatens arbeid med internkontroll har resultert i det Riksrevisjonen i sin rapport kaller et «kontrolløft» i saksbehandlingen. Riksrevisjonen mener at utfordringen i Arbeids- og velferdsetaten krever ekstraordinær oppfølging av departementets styring. Det er jeg enig i. Oppfølgingen av etaten og reformaktivitetene er derfor tettere enn det som er vanlig i styringen av statlige virksomheter. Det har bl.a. vært hyppige styringsmøter mellom Arbeids- og velferdsdirektoratet om Nav-reformen og andre temaer som har krevd særskilt oppfølging, i hele reformperioden fra 1. juli 2006. I tillegg kommer de ordinære styringsmøtene. Som ledd i departementets oppfølging har det vært engasjert ekstern bistand knyttet til oppfølging av Nav-reformen, IKT-pensjonsprogrammet og arbeidet med å forbedre regnskapskvaliteten i etaten. Innsatsen for å bedre og bygge ut internkontrollen i Arbeids- og velferdsetaten har den siste tiden stått sentralt i departementets styring av etaten. Tiltakene som er iverksatt for å bedre internkontrollen, inngår i en langsiktig kontrollstrategi for perioden 2009–2015. Strategien omhandler både etablering av nøkkelkontroller, etterkontroller for å avdekke feilutbetalinger og misbruk, IKT-utvikling for å understøtte effektiv kontroll og organisatoriske tiltak som understøtter kontrollstrategien. Ved utgangen av 2010 er det etablert nøkkelkontroller som samlet representerer 90 pst. av utbetalingene fra etaten. Fra oktober 2010 er ansvaret for økonomiforvaltningen i etaten samlet i én styringslinje. Et eget prosjekt for sentralisering av regnskap er gjennomført parallelt med en opprydding i kontoplan og forbedringer av avstemmingsrutiner. Jeg legger til grunn at dette arbeidet vil bidra til kvalitetsheving i etatens regnskapsarbeid. Departementet vil legge vekt på følgende tiltak i tiden framover: videreføre arbeidet med å bedre internkontrollen utvikle et kvalitetssystem og et kunnskapsgrunnlag for å stille objektive og målbare krav til kvaliteten på saksbehandlingen i etaten gjennomføre en IKT-modernisering i Arbeids- og velferdsetaten Departementet har fulgt den IKT-strategien som ble lagt i St.prp. nr. 46 for 2004–2005, og som Stortinget sluttet seg til. Det pågår nå et arbeid med å kvalitetssikre konseptvalg for IKT-moderniseringen. Vi er ferdig med fase I i det arbeidet, og fase II påbegynnes nå. Men det er viktig for meg å understreke at vi må lage gode, gjennomarbeidede og kvalitetssikrede planer når vi skal begynne med en så stor investering som en ny IKT-plattform i Arbeids- og velferdsetaten er. Disse tiltakene er langsiktige, og det vil ta noe tid før de får full effekt. Stortinget vil på egnet måte bli orientert om status og framdrift.