Rannveig Kvifte Andresen (Sosialistisk Venstreparti), 2015-12-10:
Verden står i dag overfor betydelige utfordringer. I 2016 vil vi måtte forholde oss til klimakrisen, fire humanitære kriser definert som «nivå 3» av FN, og samtidig utfordringer for frihet og demokrati gjennom autoritære og voldelige strømninger i en rekke land. Norge er bundet til en rekke internasjonale forpliktelser, og disse skal ikke kun etterkommes på solskinnsdager. Det er nettopp en krevende situasjon at vi må vise mer solidaritet og ikke mindre. Da er ikke svaret å kutte i bistanden, og SV har i sitt alternative statsbudsjett lagt inn store løft til bistand gjennom humanitær hjelp, klima- og miljøtiltak og det langsiktige gjennom støtte til sivilsamfunn. Klima, konflikt, kapital og kvinner skal være viktig i norsk utviklingspolitikk. Generalsekretær i FN, Ban Ki-moon, advarte i en uttalelse fra 11. november i år mot å kutte i internasjonal bistand for å finansiere flyktningutgifter i vertsland og sier at økte flyktningutgifter ikke bør gå på bekostning av langsiktig bistand. Dette kan forsterke utfordringen verden står overfor, og føre til en ond sirkel hvor verdens mest sårbare grupper verden over er de som taper. Internasjonale regler åpner for at vi kan bruke en andel av utviklingsbistanden til flyktningtiltak i Norge. Det er likevel noe annet å finansiere en plutselig økning i flyktningutgifter gjennom kutt i bistandsbudsjettet. SV mener det er både usolidarisk og uklokt. Langsiktighet og en helhetlig tilnærming er avgjørende for å forebygge nye kriser og for å skape stabile og rettferdige samfunn i utviklingsland. Derfor må Norge arbeide for en forutsigbar kurs for den langsiktige bistanden, både i det internasjonale arbeid med OECD/DACs regelverk og i norsk bistandsbudsjettering. SV mener derfor det bør settes et tak på hvor stor andel av bistandsbudsjettet som kan brukes i flyktningtiltak i Norge, eksempelvis 10 pst. I SVs alternative budsjett har vi økt den humanitære bistanden i Syria og nærområdene til totalt 3 mrd. kr, altså 1,7 mrd. kr utover regjeringas forslag. I høringsinnspill fra elleve norske bistands- og solidaritetsorganisasjoner påpekes det at en økning til totalt 3 mrd. kr i humanitær støtte til å avhjelpe situasjonen for flyktninger i Syria og nærområdene, er et moderat anslag. Den internasjonale solidariteten må også være grønn. Mennesker i fattige land rammes aller hardest av klimaendringene, selv om de har bidratt minst til problemet. Dersom klimautslippene skal ned, må veksten i utviklingsland foregå på andre premisser enn veksten i Vesten. Dette er kun mulig dersom rike land bistår fattige land i arbeidet med å gjøre denne veksten grønn. SV foreslår til sammen 2,1 mrd. kr til klimabistand utover regjeringas forslag gjennom det grønne fondet, skogpenger og klimatiltak og fornybar energi i fattige land. Norske organisasjoner bidrar med å styrke og bygge opp sterke sivilsamfunnsorganisasjoner i utviklingsland, noe som igjen er en forutsetning for velfungerende demokratier. Fredsprisutdelingen i dag til den tunisiske Kvartetten for nasjonal dialog viser potensialet i et samlet og sterkt sivilsamfunn for fredelig utvikling i et land i en svært utfordrende tid. Sivilsamfunnsbistanden spiller en sentral rolle i tillegg til bilateral og multilateral bistand. Sivilt samfunn når ut til de mest sårbare gruppene og har gjennom mange års langsiktig arbeid utviklet nettverk og troverdighet som er avgjørende for å nå svake og utsatte grupper på en effektiv måte. Derfor er sivilsamfunn et tredje område som SV har prioritert høyt i budsjettet. Det norske forsvaret skal være tilpasset de reelle sikkerhetsutfordringene vi står overfor. I SVs alternative statsbudsjett framkommer det at vi kutter i forsvarsbudsjettet. Vi mener det er forsvarlige reduksjoner, forutsatt at vi prioriterer de oppgavene som er viktigst for vår sikkerhet, og at kapasiteten til å forsvare Norge og forvalte de norske havområdene ligger til grunn for Forsvarets prioriteringer. Norge må prioritere investeringer i sitt forsvar til å styrke forsvarsevnen i nord framfor militære operasjoner i utlandet. Derfor har vi foreslått å omdisponere 600 mill. kr til de operative grenene Hæren, Kystvakten og Sjøforsvaret, å redusere antall kampfly Norge skal bestille, redusere byråkrati og investeringer gjennom Forsvarsbygg og, ikke minst, avslutte Norges bidrag i Irak. SV mener det norske forsvaret må prioritere et internasjonalt engasjement for forsvar av folkeretten og bidra til internasjonale fredsbevarende og konfliktdempende operasjoner i FN-regi. Avslutningsvis vil jeg vise til et forslag som vi har levert fra SVs side i dag, som lyder: «Stortinget ber regjeringen om å umiddelbart stoppe salg av våpen til land som begår grove menneskerettighetsbrudd og overgrep mot egen befolkning.» Vi håper dette er en ordlyd som flere kan tilslutte seg i dagens votering.