Jan Tore Sanner (Høyre), 2003-10-08:
Finansministeren varsler lysere utsikter for norsk økonomi, med sterkere økonomisk vekst og etter hvert lavere arbeidsledighet neste år. Det er godt nytt. Den gryende optimismen i næringslivet har ikke kommet av seg selv. Stramme budsjetter har bidratt til lavere rente og svakere krone. Moderat lønnsoppgjør og betydelige skattelettelser har lettet bedriftenes situasjon. Nå er det viktig at vi ikke ødelegger det som er oppnådd. En fortsatt lav rente og konkurransedyktig kronekurs forutsetter at budsjettet vedtas innenfor ansvarlige rammer. Det betyr at vi må si nei til mange gode ønsker og krav. Hvis vi ikke klarer å holde igjen på veksten i de offentlige utgiftene, blir resultatet høyere skatter, som vil kvele verdiskapingen, eller enda flere oljekroner inn i økonomien, som fort vil resultere i høyere rente og sterkere krone. Det er gledelig at Regjeringen varsler nye tiltak for å fornye offentlig sektor og endringer som kan bedre økonomiens vekstevne. Det er viktig i en strategi for å sikre at den økonomiske politikken er bærekraftig, også i et generasjonsperspektiv. Økte utgifter i dag vil gå på bekostning av velferd i morgen. Det er viktig å huske på at vi også har et ansvar for morgendagens pensjonister og fremtidens skattebetalere. Vi står foran vanskelige budsjettforhandlinger i Stortinget. De økonomiske utfordringene krever evne til å foreta tøffe prioriteringer. Den parlamentariske situasjonen krever at partiene viser vilje til samarbeid. Regjeringspartiene inviterer til samarbeid om en økonomisk politikk som bidrar til å sikre og skape arbeidsplasser. Vi inviterer til samarbeid om en økonomisk politikk som trygger velferden, og som fremmer fornyelse gjennom forskning, utvikling og nødvendige strukturelle reformer. Etter at Regjeringen nå har lagt frem forslag til statsbudsjett, ligger ansvaret for å finne løsninger som kan få flertall, i Stortinget. Regjeringspartiene har allerede varslet at det vil være naturlig å henvende seg til Fremskrittspartiet. Regjeringspartiene og Fremskrittspartiet har samarbeidet om flere budsjetter. Vi har funnet gode løsninger, selv om avstanden har vært stor. Samarbeidet har gitt Fremskrittspartiet betydelig gjennomslag. Regjeringspartiene har lagt vekt på ansvarlighet og forutsigbarhet i den økonomiske politikken, og Fremskrittspartiet har oppnådd mye på sine prioriterte områder. Vi har merket oss at både Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet i forkant av budsjettfremleggelsen har vært mer opptatt av å markere avstand til Regjeringen, enn av å vise vilje til samarbeid om neste års statsbudsjett. Det er et paradoks at flere partier synes å se seg mer tjent med å rendyrke opposisjonsrollen enn med å søke innflytelse gjennom samarbeid. Regjeringspartiene er opptatt av at de forestående forhandlingene om budsjettet skal foregå på en ryddig måte og være preget av konstruktivt samarbeid. Det er i alles interesse at vi unngår mye støy og spill. Vi mener at rammen rundt høstens budsjettforhandlinger vil bli ryddigere og mer oversiktlig dersom de sentrale opposisjonspartiene legger frem sine alternative budsjetter før forhandlingene starter. Vi har allerede hørt at bl.a. Arbeiderpartiet vil øke en rekke offentlig utgifter. Det er viktig at alle partier viser hvordan utgiftene skal dekkes inn. Regjeringspartiene tar derfor sikte på å vente med en konkret invitasjon til forhandlinger til etter at Fremskrittspartiet og Arbeiderpartiet har lagt frem sine alternative budsjetter. Det vil gjøre forhandlingsperioden kortere og forhåpentligvis ryddigere. Jeg vil slutte meg til finansministerens invitasjon til samarbeid om budsjettet for 2004.