Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2015-11-10:
Jeg vil begynne med først å takke statsråden for en grundig redegjørelse, som særlig rettet søkelyset mot EUs utfordringer innen sikkerhetspolitikk, økonomi og på klimafeltet. Europa er satt på sin største prøve siden den kalde krigen. Under det knappe halvåret som er gått siden forrige redegjørelse, har Europa vært i kontinuerlig kriserespons. Flyktningkrisen angår oss alle, og den preger ordskiftet, ikke bare hos oss, men i samtlige europeiske land i disse dager. I møtet med migrasjonsutfordringene har EU hatt problemer med å treffe avgjørelser som de 28 medlemslandene kan enes om. Det blir viktig framover at landene i Europa unngår splittelse og polarisering, og kan samles om de utfordringene man står overfor. Som Schengen-land er det viktigere enn noen gang for Norge at det oppnås en felles forståelse for at mottaksapparat og registrering må styrkes i ankomstland. Skal det EU vi kjenner, overleve, med felles grenser og fri bevegelse innad, er det nødvendig med en felles asylpraksis. EU har likevel, tross uenigheten, levert løsninger på flere av de felles utfordringene. Men fortsatt er det slik at landene i EUs randsone er underfinansiert med tanke på praktisk hjelp til flyktningene de mottar. Derfor er det positivt at regjeringen nå retter EØS-midlene inn mot flyktning- og migrasjonstiltak, bl.a. i Hellas. I tillegg kommer den ekstraordinære støtten til land på Balkan. Samtidig må vi dempe konsekvensene av den drastiske økningen i flyktningstrømmen. En presisering av flyktningretten er nødvendig – å hjelpe de flyktningene som har rett til beskyttelse, og å gi tilsvarende tydelige signaler til de migrantene som ikke har det. Sist, men ikke minst er det viktig å rette innsatsen mot nærområdene til Syria og Irak. Jeg vil berømme regjeringen for å øke den humanitære innsatsen, og sammen med Tyskland, Storbritannia og Kuwait å legge forholdene til rette for en ny giverlandskonferanse for å finansiere det humanitære arbeidet for syriske flyktninger. Det er ikke bare flyktningkrisen som bør oppta oss. Andre relaterte utfordringer blir ikke borte selv om nye dukker opp. Kriser og konflikter i våre nærområder har spredt seg. Terror, autoritære regimer og Russlands opptreden truer våre kjerneverdier. Europa må stå sammen om å verne om folkeretten og de verdiene som vår kultur er bygd på – demokrati, menneskerettigheter og rettsstaten. Konfliktene i våre nærområder henger nøye sammen med Europas sikkerhets- og forsvarspolitikk. Da er det nødvendig at båndene mellom EU og NATO styrkes. Det gjelder også de transatlantiske forbindelsene. For å møte nye utfordringer innen bl.a. hybrid krigføring må informasjonsutvekslingen styrkes og forsvarsbudsjettene innen NATO-medlemslandene opp for å dele byrden også innad i alliansen. I dette bildet blir en avklaring av Storbritannias framtidige forhold til EU svært viktig – likeledes utviklingen i Tyrkia. Europa er i dag, til tross for mange kriser, ikke bare et beksvart bilde. Det er viktig å trekke fram også de positive utviklingstrekkene. Etterdønningen av den økonomiske krisen fortsetter å dominere det politiske bildet i mange land. Men flere land har nå fått sine økonomier på rett kurs. Grepene som Den europeiske sentralbanken har gjort med å regulere bankene under en felles mekanisme innenfor eurosonen, har hatt god effekt. Spania har etter år med negativ utvikling snudd trenden og opplever vekst. De baltiske landene, som har gjennomført stramme strukturreformer etter finanskrisen, har også opplevd vekst de senere månedene. I Hellas, som så sent som i sommer opplevde å være nær en kollaps, er utsiktene til å få økonomien på rett kjøl gode dersom de avtalte reformene som må til, overholdes. Det viser at EU har instrumentene som skal til, dersom medlemsstatene viser vilje til å benytte dem. Det er de gode og stabile relasjonene vi har til våre naboland og til Europa, som gjør at Norge har utenrikspolitisk overskudd til å drive sin engasjementspolitikk over store deler av verden. Det er viktig for Norge at Europa lykkes. Så tett som vår samhandel er med Europa, er vi tjent med og avhengig av fornyet økonomisk framgang og bærekraftig vekst i EU. Da er det positivt at regjeringen innretter en mer strategisk bruk av EØS-midlene til innovasjon, forskning og utdanning. Sammen med opprettelsen av et fond for et regionalt samarbeid på 100 mill. euro vil det kunne bidra til å styrke EUs konkurransekraft og vekst. Norge og EU deler målet om en ambisiøs global avtale på klimatoppmøtet i Paris neste måned. Arbeidet med TTIP går inn i en kritisk forhandlingsperiode, og det er viktig at Norge følger utviklingen tett, og at vi kan koble oss på en avtale som møter våre interesser. Historien har vist at USA og Europa er sterkere når man jobber sammen mot felles mål. På samme måte må vi tilstrebe en mest mulig felleseuropeisk politikk på flyktning- og migrasjonsfeltet. I tillegg må vi finne sammen om felles standarder på andre områder. Et naturlig sted å starte er felles standarder innen miljø, klima og handel.