Dagfinn Høybråten (Kristelig Folkeparti), 2002-02-20:
Rusmiddelmisbrukere skal ha den samme rett som alle andre til nødvendige helsetjenester når de har behov for det og ønsker det. Når det gjelder overdosesituasjoner, er nok dette en spesielt krevende situasjon for alle involverte parter. Misbrukerne må få akutt hjelp, men er ikke nødvendigvis motivert for hjelp og behandling. Hjelpepersonell må handle raskt og på en forsvarlig måte. Rusmiddelmisbrukere som har tatt overdose, og som har behov for akutt hjelp utover det ambulansepersonell kan gi, må tas inn i somatiske sykehus for videre behandling. Når det gjelder videre oppfølging og behandling utover det akutte hjelpebehovet, er det rusmiddelmisbrukerens situasjon og antatte hjelpebehov på det aktuelle tidspunkt, det være seg av somatisk, psykisk eller annen art, som må være avgjørende for den videre oppfølging og behandling. Oslo kommune kan opplyse at det i dag rutinemessig blir gitt tilbud om oppfølging fra Oppsøkende og koordinerende tjeneste ved overdoser. Situasjonen når misbrukerne våkner etter akutt behandling, er som regel komplisert, fordi de fleste rusmiddelmisbrukere ofte er svært forvirret og misfornøyd med at rusen er blitt ødelagt, og det er heller ikke nødvendigvis slik at vedkommende ønsker videre behandling. Frivillighet er det beste utgangspunktet for videre behandling, da misbrukerens egen motivasjon vil være avgjørende for rehabiliteringen. Behandling uten samtykke kan selvfølgelig være aktuelt i enkelte av disse tilfellene. Dersom vedkommende misbruker motsetter seg videre behandling, og det ikke lenger foreligger en øyeblikkelig hjelp-situasjon, må det finnes et lovgrunnlag for videre behandling uten pasientens samtykke. Lov om sosiale tjenester m.v. § 6-2 gir hjemmel for tvangsinnleggelse av rusmiddelmisbrukere. Dersom det foreligger en alvorlig sinnslidelse i tillegg til rusmisbruket, kan lov om etablering og gjennomføring av psykisk helsevern være aktuell i forhold til å etablere et tvunget vern. Det er vel kjent at rusmiddelmisbrukere ofte har omfattende behov for helsetjenester. Det er grunn til å anta at den sterkt svekkede helsetilstanden gjør misbrukerne mer utsatt for overdoser, altfor ofte med døden til følge. De viktigste tiltakene fra Regjeringens side er: For det første: Videre satsing på de såkalte lavterskelhelsetiltak for tyngre rusmiddelmisbrukere. Gjennom disse tiltakene er det gitt et helsetilbud til et betydelig antall rusmiddelmisbrukere, og mye tyder på at de bidrar til at rusmiddelmisbrukere blir mindre utsatt for overdoser. Tiltakene har også en viktig funksjon ved at misbrukerne henvises til videre relevant behandling. Jeg viser til at Stortinget har sluttet seg til Regjeringens forslag om en økning på 20 mill. kr til dette tiltaket i år. Midler fra denne bevilgningen er nylig fordelt på 21 kommuner med store utfordringer når det gjelder nettopp overdosedødsfall. For det andre: Sosial- og helsedirektoratet har i år fått i oppdrag å gjennomgå og vurdere erfaringene både med lavterskelhelsetiltak og med legemiddelassistert rehabilitering med sikte på å videreutvikle disse tiltakene. Direktoratet er videre bedt om å vurdere hvordan den ordinære helsetjenestens innsats kan styrkes i forhold til rusmiddelmisbrukere. For det tredje: Departementet har nylig sendt på høring forslag om statlig overtakelse av deler av fylkeskommunens ansvar for tiltak for rusmiddelmisbrukere. Forslaget innebærer at staten alene får ansvaret for å yte spesialisthelsetjenester til denne gruppen. Jeg har tro på at denne omleggingen på sikt vil innebære en bedre utnyttelse av ressursene og en bedre helsetjeneste for rusmiddelmisbrukerne. For det fjerde: Regjeringen har under arbeid en handlingsplan mot rusmiddelproblemer som vil dekke flere departementers arbeidsområde. Videre utvikling av helsetiltak vil stå sentralt i denne. Handlingsplanen planlegges fremlagt i løpet av inneværende år.