Ine Eriksen Søreide (Høyre), 2015-10-05:
De sikkerhetspolitiske omgivelsene rundt Norge og Europa er mer krevende enn på veldig lenge. Gjennom sin annektering av Krim i mars 2014 og den fortsatte destabiliseringa i Øst-Ukraina har Russland brutt folkeretten og endret sitt forhold til de vestlige land. Vi har tydelig fordømt Russlands handlinger og gitt vår fulle tilslutning til EUs restriktive tiltak. På militær side har vi suspendert hoveddelen av vårt bilaterale militære samarbeid, men vi opprettholder de delene av samarbeidet som vi anser å være viktige for vårt felles ansvar for ressursforvaltning og liv. Vi opprettholder samarbeidet om kystvakt, om grensevakt, om søk og redning og også den åpne linjen og kontakten mellom vårt operative hovedkvarter og nordflåten. Inntil Russland selv endrer sin atferd, vil forholdet til vestlige land forbli krevende. Russlands offensive bruk av militærmakt for å fremme egne interesser bidrar til å vanskeliggjøre forholdet ytterligere. Bruken av militærmakt overfor Ukraina, kombinert med et betydelig løft i militær evne, det store antallet ikke-varslede beredskapsøvelser og store strategiske øvelser i våre nærområder har bidratt til å øke spenninga og bekymringa rundt russiske intensjoner. Også i Europas sørlige nærområder er den sikkerhetspolitiske situasjonen endret. Framveksten av ekstremistiske grupper i Midtøsten og Nord-Afrika er urovekkende. Terrororganisasjonene drar nytte av svake stater hvor kaos, borgerkrig og sekterisk spenning gir ekstremistene gode vilkår. Dette har implikasjoner for regional, europeisk og norsk sikkerhet. Utvikling og stabilitet i hele Midtøsten er truet som følge av ISILs ekstremt voldelige framferd og av Al Qaidas fortsatt omfattende tilstedeværelse i regionen. Samtidig har ISIL og Al Qaida også en målsetting om å ramme vestlige land. Flere tragiske hendelser det siste halvåret har vist denne evnen og viljen. Den forverrede sikkerhetspolitiske situasjonen i våre nærområder og i sør aktualiserer behovet for at Norge tar et større ansvar for egen og alliert sikkerhet. Forsvarets beredskap og operative evne må styrkes. Regjeringa vil komme tilbake til hvordan Forsvaret skal innrettes for å møte dette utfordringsbildet i den kommende langtidsplanen for forsvarssektoren. I Syria rammes sivilbefolkningen av Assad-regimets brutalitet og overgrep fra ISIL og andre terrorgrupper. I forrige uke gikk også Russland inn med direkte militær støtte til Assads regime. Dette kan bidra til å eskalere konflikten ytterligere. Det vi nå ser, er vår tids største humanitære katastrofe, og Norge er blant de aller største humanitære bidragsyterne. Fra 2011 til 2014 bidro Norge med i overkant av 1,8 mrd. kr i humanitær bistand og utviklingsbistand til Syria og nabolandene. I år har vi til nå bidratt med over 1,4 mrd. kr. Det gjør oss til sjette største giverland, nest størst i forhold til folketallet. Dette tallet vil øke videre neste år, og vi må også ta høyde for behovet for ytterligere midler. Millioner av mennesker er drevet på flukt som følge av den syriske borgerkrigen, som internt fordrevne eller tvunget til å søke tilflukt i naboland eller i Europa. Kriminelle nettverk utnytter den desperate situasjonen disse menneskene er i. Gjennom nyhetsbildet er vi vitne til tragiske scener fra Middelhavet. Regjeringa støtter den pågående Frontex-operasjonen Triton med et sivilt fartøy, Siem Pilot, under ledelse av politiet med sivilt mannskap og støttet av Forsvaret med personell. En vesentlig del av oppgaven til Triton er søk og redningsoperasjoner. Fram til 27. september i år har Siem Pilot tatt om bord 7 281 skipbrudne og 56 omkomne. Regjeringa bestemte den 1. oktober å videreføre det norske bidraget i ytterligere tre måneder fra 1. desember i år, med mulighet for en ytterligere forlengelse. Norge støtter også Frontex-operasjonen Poseidon utenfor Hellas med et sivilt fartøy. Vi merker en markant økning i tilstrømmingen av asylsøkere til Norge. Dette krever en bred offentlig innsats. Justis- og beredskapsdepartementet og de sivile etatene har primæransvaret for å håndtere situasjonen, men Forsvarsdepartementet og Forsvaret har siden august hatt en nær dialog med Justis- og beredskapsdepartementet og etatene. Vi kan være en viktig bidragsyter når det gjelder f.eks. bygninger, materiell, sanitet, som f.eks. soveposer og senger, og transport. Forsvarsdepartementet har vært veldig tydelig på at vi ønsker å bidra, og det blir tatt godt imot av sivile etater. Som følge av anmodningen fra Justis- og beredskapsdepartementet besluttet jeg i forrige uke at Forsvaret bl.a. skal bidra med 500 køyesenger, dvs. 1 000 sengeplasser til mottaket som skal etableres i Råde kommune. Vi forbereder oss også på at situasjonen kan bli langvarig og mer omfattende enn det vi ser i dag. Vi må derfor søke langsiktige løsninger for å kunne ivareta de flyktningene som kommer til Norge.