trymtv/norwegian-parliament-speeches huggingface dataset:
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
Når vi legger fram et forslag, vil det legge føringer for den videre behandlingen, både av det reviderte budsjettet og av det ordinære budsjettet, som vi har før jul. Når vi ser tilbake på de budsjettene som Fremskrittspartiet har hatt når det gjelder tollvesenet, som ligger under Finansdepartementet, er de først og fremst sett i forhold til effektivisering på avgifts- og tollområdet, hvor vi mener at det er store muligheter for å endre. Når det gjelder den operative biten, tror vi at tollvesenet, på sin side, trenger midler, selvfølgelig, men de trenger også å kunne ha et system som ivaretar synergien mellom politiet og tollvesenet ved grensen. Så litt til det som ministeren tar opp. Det er ikke bare grensen i Østfold og veien inn mot Oslo som er viktig, det er jo andre grenser i landet hvor det kommer inn mange. Jeg kommer fra Sørlandet, og vi ser at det kommer inn mange i havnen i Kristiansand, f.eks. Der er det ikke tilsvarende muligheter til å kunne få nok politi til stede. Hva vil ministeren gjøre med det?
Åse Michaelsen (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
Nå vil jeg inn på Schengen-avtalen. Den er jo en viktig del av dette forslaget, og den er blitt enda mer aktualisert de siste dagene og ukene. Jeg har forstått det sånn at justisministeren er veldig tydelig på at avtalen blir bibeholdt sånn som den er i dag, men vi ser jo den utfordringen som bl.a. Politiets Fellesforbund i Norge har påpekt, sammen med sine kolleger i Sverige og Danmark, at her må vi gjøre noen nye grep. Hvilke grep vil justisministeren selv igangsette, i tråd med de ønskene som politiet her i Norden har?
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-26:
Jeg har lært både i mitt privatliv og i politikken at det er veldig mye mennesker ønsker å gjøre – man har gode intensjoner, gode ønsker – men alt må settes i en ramme, der de to kolonnene inntekter og utgifter må samsvare. Hvis de ikke gjør det, så går det til slutt galt. Jeg er derfor veldig glad for å være en del av en regjering som har en ryddig budsjettkjøring, hvor vi på den ene siden bekjemper kriminalitet på dette feltet, og på den andre siden har en ryddig budsjettdekning på alt. Fremskrittspartiet har gode intensjoner, det skal de absolutt ha, men så mangler det noe i regnskapet. Jeg og flere andre har nå gått tilbake og sett i budsjettene, og vi ser at hvis vi legger sammen kuttene til tollvesenet i Fremskrittspartiets budsjetter fra 2006 til 2011, blir det mer enn 1 mrd. kr. Det vil være feil av meg å si at de vil kutte 1 mrd. kr. Det er klart at det er jo for hvert år de har forskjellige kutt, men på det høyeste ville de kutte 223 mill. kr til tollvesenet. Da er mitt spørsmål: Når Fremskrittspartiet fremmer så omfattende forslag, som vil koste – de må også regne med at det vil koste – skal jeg regne med at Fremskrittspartiet nå skal legge penger på bordet i forbindelse med revidert nasjonalbudsjett, eller er det sånn å forvente at på neste års budsjett skal tollvesenet få økt budsjett i stedet for kutt, som Fremskrittspartiet i løpet av de siste seks årene konsekvent har foreslått? Jeg håper at det kommer et svar på dette. Så er det sånn at representanten Michaelsen var innom en god del ting, men uten å trekke konklusjoner. Refleksjonene var der, men det var ikke noen konklusjon. Danmark har nå inntatt en annen posisjon når det gjelder sin grense mot Tyskland og Sverige. Det reflekterte representanten Michaelsen over. Hun sa at det var fri flyt av kriminalitet fra baltiske land, osv., og derfor har Danmark innført en ny linje. Men hva betyr det? Hva er konklusjonen? Betyr det at Fremskrittspartiet ønsker å innta samme posisjon som Danmark? Betyr det at Fremskrittspartiet ønsker å si opp Schengen-avtalen? Eller betyr det at det er biter av den innførte linjen i Danmark Fremskrittspartiet ønsker å adoptere? Jeg regner med at andre representanter fra Fremskrittspartiet, eller gjerne Michaelsen, kommer senere i debatten og forteller Stortinget hva konklusjonen er av refleksjonene hun gjorde seg rundt Danmarks innføring av ny linje når det gjelder Schengen-samarbeid og kontroll ved grensene.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-26:
Jeg kan være dårlig i norsk, men jeg kan ikke være så dårlig i norsk at lederen av justiskomiteen ikke hører hva jeg sier. Jeg vil be ham om å lese referatet fra debatten. Jeg sa at de sammenlagt har kuttet 1 mrd. kr, og at jeg ikke skulle være uredelig. Og jeg skal fortelle at det ville være feil av meg å si at de har kuttet 1 mrd. kr sammenlagt på ett års budsjett. Jeg ga klare tall: 223 mill. kr er det høyeste kuttet i tollvesenets budsjett på ett år – det var i 2008. 70 mill. kr er det minste, og det er for inneværende år. Så står mitt spørsmål ubesvart. Ingen av fremskrittspartirepresentantene har svart. Kommer det noen penger til tollvesenet nå i forbindelse med revidert eller på neste års budsjett? Gjør det det? Det spørsmålet kan besvares veldig enkelt. Hvis det ikke er noe svar, eller svaret er at det ikke kommer penger, vil jeg veldig gjerne vite: Hvordan skal vi finansiere smørbrødlisten som Fremskrittspartiet foreslår i dag?
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-26:
Jeg har ikke til hensikt å la Fremskrittspartiet slippe så billig unna. Representanten Ørsal Johansen går på talerstolen og sier at hvis det kommer nye ting, skal vi komme med penger. Man fremmer åtte forslag, og ingenting er nytt, ingenting koster. Er det julenissen? Så sier man selv at det er gode forslag og gode intensjoner. Da forstår jeg at han mener at det er gode forslag og gode intensjoner, men det koster ingenting. Så kommer komiteens leder fra Fremskrittspartiet – noe som er interessant – og sier: Hvis det viser seg at det koster, skal vi legge nye penger på bordet. Betyr det at Fremskrittspartiet ikke engang vet hva deres forslag koster? De bare fremmer forslag uten å vite hva de koster, og dermed fremmer de også forslag uten å ha dekning. Jeg mener at et så stort parti som Fremskrittspartiet ikke kan leke med folk, de kan ikke bare kaste blår i øynene på folk. Her må det legges fram forslag, som også er beregnet hva koster, og så skal det fortelles hvor pengene skal hentes fra.
Akhtar Chaudhry (Sosialistisk Venstreparti), 2011-05-26:
Det er kanskje få ting som er verre enn at ens barn blir bortført ulovlig, og verre blir det når barnet blir ført ut av landet. Og det er sakens kjerne. Utenfor landet har vi dessverre ikke jurisdiksjon, og vi har begrenset innflytelse over andre lands myndigheter, lovgivning, rettsvesen, rettspleie osv. Men det betyr ikke at vi ikke skal være utålmodige – vi skal absolutt være utålmodige. Det er SV, og vi deler dermed forslagsstillernes intensjon om å gjøre alt som står i vår makt for å få disse barna fortest mulig hjem. Regjeringen har gjort en god del ting i løpet av de siste årene. Man kan gå på barnebortføring.no og se alle de tiltakene som regjeringen har gjennomført. Det håper vi, og er sikre på langt på vei, i hvert fall vil hjelpe foreldre som savner sine barn, og hjelpe barn som er blitt bortført fra sine naturlige omgivelser. Norske barn hører hjemme i Norge. Men vi skal fortsatt være utålmodige og gjøre flere ting, og en av dem er å få andre land til å ratifisere relevante konvensjoner. Det er det som er det viktigste, og det er slik vi sammen over landegrenser, som myndigheter, skal hjelpe til slik at barna kommer hjem. Når vi først er inne på barn, og foreldre som er sinte på hverandre og lar krangelen gå ut over barna, vil jeg komme innom barnebidrag, som barn trenger. Det er barnas penger. De går til deres oppvekst, de går til mat, de går til klær, de går til husleie, de går til medisiner osv. Så vet vi at foreldre i en tilspisset situasjon ikke ser barnet, men bare blir opphengt i sin tidligere partner. Stort sett blir det dessverre snakk om mødre, men også fedre er der. Jeg mener at vi er nødt til å se på nye mekanismer som kan gjøre det mulig for barn å få sitt rettmessige bidrag. Vi vet at veldig mange skjuler sin inntekt – jobber svart osv. – og da har jeg tatt til orde for at vi bør se på om vi skal kreve at før en som skylder barnebidrag til sitt barn, skal få lov til å registrere en bil på seg, så bør vedkommende gjøre opp med sitt barn. Poenget her at hvis man har penger til å kjøpe en bil, så har man penger til å betale bidraget til barnet sitt. Jeg mener at dette er et forslag som bør vurderes. Jeg har bedt regjeringen om å gjøre det, og jeg håper at andre partier også tar det med seg og reflekterer over det. Det viktigste er å finne gode, effektive mekanismer som gjør det mulig for barna å få det de har krav på. Og så tilbake til dette: Norske barn hører hjemme i Norge. Og da skal vi stå sammen om bestrebelsene for det.
Kjell Ingolf Ropstad (Kristelig Folkeparti), 2011-05-26:
Først vil jeg gi ros til forslagsstillerne for initiativ og fokus på en viktig sak – på tollvesenets arbeid og den jobben de kan gjøre for kriminalitetsbekjempelse på grensen. Det er viktig. Men samtidig må jeg si fra Kristelig Folkepartis side at vi stiller oss litt undrende til noen av forslagene, for flere av dem rokker ved klare personvernhensyn. Og dette representantforslaget viser kanskje at det blir stadig færre medlemmer i personvernalliansen. Personvernet er under press, og ny teknologi muliggjør økt kontroll, registrering og overvåking. Ny teknologi innebærer alltid nye muligheter. Men det er politikernes rolle å sette grensene for teknologien når det finnes interessekonflikter, som her, opp mot personvernet. Jeg er skeptisk og kritisk til den stadig mer omfattende overvåkingen, registreringen og kontrollen. Jo mer informasjon som lagres, jo større muligheter gir det for misbruk og informasjonslekkasjer. Hvilke garantier har vi for at informasjon ikke misbrukes? Framveksten av informasjonssamfunnet krever at vi har en tydelig og prinsipiell holdning til dette: Hva er menneskeverd? Hva er den enkelte borgers rettigheter? Hvordan forholder vi oss til en informasjonsflyt som mer og mer utfordrer enkeltindividets rett til privatliv? Nå er det grensekontroll som står på dagsordenen. Forrige gang var det datalagringsdirektivet som rokket ved noen av våre prinsipper om personvern. Vi blir stadig møtt med liknende problemstillinger. Nye saker vil dukke opp. I mange saker vil det være gode grunner for å innføre strengere kontroll, og hensyn må alltid avveies. Men dersom vi ikke har et bevisst forhold til personvernprinsipper, vil vi nesten umerkelig fortsette å skli bort fra det grunnleggende vernet om personvernet. Motstanden mot enkeltsaker kan av noen tolkes som flisespikkeri. Men det er det ikke! For det er summen av enkeltsaker som gjør at vi gradvis og nesten umerkelig sklir i feil retning. Summen av gode hensikter kan gjøre at det går i en retning som ingen ønsker, og til et samfunn der menneskeverdet krenkes. Kristelig Folkeparti er for ethvert forslag som kan frigjøre ressurser for politiet, det være seg strengere alkohollover eller skjenketider, overlating av papirarbeidet til sivile med utdanning innen feltet, eller flere polititjenestemenn og politistudenter. Derfor er vi også for forslaget om å gi tollvesenet utvidet hjemmel til å ilegge forenklet forelegg, for å effektivisere saksgangen og frigjøre ressurser for politiet. I tillegg ønsker vi også velkommen Høyres forslag om større åpenhet om de vurderingene regjeringen har gjort av tollvesenets behov for å benytte sine kjøretøyer som utrykningskjøretøyer. Derfor vil Kristelig Folkeparti i denne saken stemme for forslag nr. 1, fra Fremskrittspartiet og Høyre, og, for så vidt, forslag nr. 9, fra Høyre, et forslag som jeg forstår blir oversendt, og det er Kristelig Folkeparti glad for.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Nå legger jeg for øvrig merke til at representanten Michaelsen ikke velger å kommentere det som har vært hovedaksen i debatten og bringe det inn som et replikktema: Hva er det som gjør at tollvesenet ikke har behov for mer ressurser når de får nye oppgaver – de risikerer betydelig kutt hvis Fremskrittspartiet kommer til makten – og at det er stikk motsatt i politiet? Det er nemlig det vi velger å gjøre med politioppgavene, som forhindrer det frislippet som representanten Michaelsen framstiller det som. Det var en av hovedårsakene til den store grensepakken, som Fremskrittspartiet – og alle andre partier – var med på å støtte i budsjettet, som bidro til politinær kontroll, og som bidro til at man ikke sendte folk på bussen fra grensen i Østfold og inn til Oslo. Det beste svaret jeg kan gi der, er i så måte at en av grunnene til at vi bevilget mer penger for å få mer mannskap i Østfold, var nettopp at man skulle få forsterket politiets grensenære kontroll ytterligere.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Regjeringas store satsing når det gjelder å få flere politifolk, går videre. Det fins ikke en norsk regjering som har utdannet flere politifolk enn det vi har gjort, og jeg er veldig glad for at også noen og nitti prosent av dem vi nå har uteksaminert, faktisk er ute i politivirksomhet. Det er et utrolig viktig tiltak for nettopp å kunne drive også grensenær kontroll. Men det er ikke til å legge skjul på at når det gjelder Østfold og særlig søndre del av Hedmark, så er det der vi har den store grensetrafikken, som gjør at vi er helt avhengige av å få en ekstraordinær satsing. Så må jeg igjen si at hvis Fremskrittspartiet skal opparbeide seg troverdighet i det å kunne bekjempe denne typen kriminalitet, må man forlate en årelang linje, hvor man har årelatt både skatt og andre typer kontrollmekanismer i samfunnet som er veldig viktige for å ta pengestrømmene. Og ikke minst: Skal man ha troverdighet når det gjelder å forsterke tollvesenet, kan man ikke det ene året kutte med nærmere 400 stillinger og det siste året med 185, som representanten Lillehovde var inne på.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Aller først: Når det gjelder Politiets Fellesforbunds utsagn om grensekontroll, er det noe uklart for meg hva Politiets Fellesforbund egentlig ønsker seg. Når det gjelder beskrivelsen av kriminalitetsbildet, vil jeg nok også være noe varsom – i motsetning til Politiets Fellesforbund – med å beskrive nærmest 80 pst. av denne typen kriminalitet kommende fra Baltikum. Jeg hadde bare behov for å si det. Det har ikke vi funnet dekning for, bare så det er sagt. Så mener jeg at det danskene nå gjør, ved å peke på en forsterket tollkontroll, i veldig stor grad er mye av det arbeidet som Norge har drevet. Én nøkkel for å kunne slå tilbake denne kriminaliteten er jo nettopp det politiet nå driver med. Det å forsterke kontrollaktiviteten og den aktiviteten som man driver i grensenære områder, forsterke samarbeidet med tolletaten, har jeg veldig tro på, i tillegg til å bruke teknologi fullt ut og ikke gjøre som Fremskrittspartiet, stemme datalagringsdirektivet ned. Det er nå et av de viktigste virkemidlene for politiet til å kunne fange bl.a. dem som står bak.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Fremskrittspartiet mangler 100 pst. troverdighet i denne saken. Man må se hva man gjør i budsjettsituasjoner, når man foreslår aktive tiltak. Jeg bare lurer på hva som ville vært kommentaren hvis jeg hadde lagt fram et forslag i Stortinget om at vi skulle kutte politibudsjettene med oppimot 200 mill. kr, samtidig som jeg kom med en smørbrødliste over nye oppdrag. Det aner meg at det ville ha vekket en viss form for aktivitet fra Fremskrittspartiets side. Jeg har tre råd til Fremskrittspartiet hvis man skal bygge seg opp troverdighet når det gjelder å bekjempe den grensenære kriminaliteten: Ikke foreta så drastiske kutt i tolletaten som dere foreslår. Ikke legg ned utrykningspolitiet, som nå er noe av det viktigste mobile instrumentet vi har for å kunne slå tilbake når det kommer bander over grensene. Ikke gjør det, som det står i prinsipprogrammet til Fremskrittspartiet. Ta en revurdering av datalagring. Hør på hva politiet sier om betydningen av trafikkdata for å slå tilbake denne kriminaliteten.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Jeg registrerer at Fremskrittspartiet når man blir konfrontert med den harde realitet, tar i bruk karakteristikker av den sort, som nå gjøres av Sandberg, at vi nærmest farer med usannheter. Når det gjelder kuttene i tolletaten, kan jo alle lese det. Det står i budsjettdokumentene for de siste årene. De har vært på noe over 200 mill. kr, nå er det 70 mill. kr, så vidt jeg så i det siste dokumentet. Det kan man ikke løpe fra, og det bør man ikke løpe fra. Det må man ta ansvar for. Kommer man i posisjon, må man i hvert fall ta ansvar for det. Når det gjelder spørsmålet om utrykningspolitiet, har jeg lest prinsipprogrammet til Fremskrittspartiet – det gjelder vel til 2013 – hvor man ønsker å legge det ned og føre oppgavene fra utrykningspolitiet over til det lokale politiet. Det gjør ikke vi. Vi ønsker å forsterke utrykningspolitiet. Hvis Sandberg er ukjent med prinsipprogrammet, må han lese det. Det tredje er jo absolutt sant. Jeg oppfatter helt klart at Fremskrittspartiet valgte å stemme imot datalagringsdirektivet og ikke gi politiet det de sier er et av de viktigste virkemidlene for å bekjempe denne kriminaliteten – innsyn i trafikkdata. Det kan man ikke løpe bort fra.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Det som får meg til å ta ordet, er representanten Ørsal Johansens innlegg, der man nesten vedvarende snakker ned politiets innsats i disse dager, og sier at man nærmest ikke lykkes, og det er tolletaten som på en måte må ta dette. Jeg vil gjøre det motsatte, bare så det ikke festner seg et inntrykk i denne salen, først og fremst fordi jeg syns at de polititjenestemenn og -kvinner som nå jobber ute, ganske så aktivt – for å slå tilbake dette – fortjener en annen type karakteristikker enn det som denne debatten kan gi et inntrykk av. Det er altså en utrolig historie, der Oslo politidistrikt, Asker og Bærum, Vestfold, Telemark, Søndre Buskerud og mange andre politidistrikter viser at man nå er i ferd med å få gode resultater. Det at man får en nedgang i vinningskriminaliteten – når det gjelder nettopp de som kommer over grensene – her i Oslo når det gjelder grove villainnbrudd, med nærmere 50 pst., og at den nedgangen ser ut til å fortsette, er fantastisk. Vi kan ikke, med respekt for de ansatte vi har ute i ytre etat, nærmest karakterisere det som dårlig politiarbeid. Jeg velger å stå opp for de politifolka. Så vil jeg også si at det aldri har vært noe forsøk fra meg på å summere opp kuttene. Men det at man kutter så mye hvert år i tolletaten, viser jo en linje i partiets politikk, en manglende vilje og forståelse for hvor viktig kontrollorganene faktisk er, og da kan man ikke smykke seg med lekre forslag i Stortinget. Man må ta ansvar til enhver tid. Et av de viktigste redskaper, etter min mening, for å kunne få til et godt samarbeid mellom politi og tolletat er jo nettopp det mobile politiet. Derfor syns jeg det er underlig når man nå i dag ser på de betydelige resultatene som Utrykningspolitiet bidrar med, at Fremskrittspartiet ønsker å gjøre noe annet med Utrykningspolitiet enn det som vi faktisk gjør. Til hjelp for justiskomiteens leder: I Fremskrittspartiets handlingsprogram, på side 26, framgår det også at man skal «overføre utrykningspolitiets oppgaver til de lokale politidistrikt». Det er egentlig å gå i motsatt retning, fordi vi nå har en mobil styrke som er en viktig del av det vi har kalt innsatsstyrken, som kan settes inn hvis man f.eks. har et mobilt raid i Telemark. Derfor syns jeg det blir, mildest talt, å snakke med flere tunger når man i det ene øyeblikket sier at man skal styrke innsatsen og være mer «hands on» når det gjelder denne typen kriminalitet, samtidig som man bidrar til å fjerne det som kanskje er noe av den viktigst mobile innsatsen vi har, nemlig Utrykningspolitiet.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Jeg vil nok be interpellanten utvise en viss varsomhet med å trekke så bastante konklusjoner om sammenhengen mellom mer ulykker og flere branner og eventuelt manglende kompetanse fra brannvesenets side. Det syns jeg man skal være forsiktig med – jeg tror ikke det gagner debatten engang. Jeg oppfatter faktisk at vi nå, gjennom det utvalget som er nedsatt, har en mulighet til å se på det samlede kompetansetilbudet man har i brannvesenet, og at man har en mulighet til å ta en overordnet diskusjon, uten at man nødvendigvis «omkler» den debatten med den type mer panikkartede beskrivelser. Når det gjelder spørsmålet om midlene som ble bevilget knyttet til forskriften som kom i 2006, var det vel, var det særs viktig for Justisdepartementet at disse midlene kom til kommunene. Det skulle bare mangle om vi ikke aktivt bruker både tid og ressurser på å påpeke overfor kommunene at de har et ansvar for at den kompetansen folk ute skal ha, blir ivaretatt. Jeg mener at det faktisk kanskje er en av de viktigste forutsetningene for å få en gjennomføring av dette. Og jeg kan ikke erindre at interpellantens parti på noe som helst stadium har gått inn for at disse midlene på noen som helst slags måte skulle være øremerket til dette og at de ikke skulle gå inn i rammen. Det samme gjelder de framtidige budsjettmessige bevilgninger som måtte komme. Enten det gjelder kommunene som skal kjøpe tjenester fra Brannskolen f.eks., eller Brannskolens egen evne til å gi utdanning, så får vi ta det i framtidige budsjettrunder. Men jeg registrerer jo at man nå fra Fremskrittspartiets side varsler at man vil komme med det – nå. Jeg minner om at de i så fall har hatt rik anledning i sine alternative budsjetter til å gjøre grep – hvis man mente at det var nødvendig – slik at dette kanskje er en påminnelse om at det ikke bestandig er like lurt å være høy og mørk i de debattene vi har. Jeg har en pragmatisk og optimistisk vinkling på dette også, og mener at dette bør vi kunne få til. Samtidig ser vi at en god del lokale brannvesen – og også interkommunale – gjør en veldig god jobb i primærfunksjonen, men ikke minst også ved å gi de folkene som er inne, enten på heltid eller på deltid, den kompetansen de skal ha.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Det er jo ikke nødvendig å lage politiske konflikter av alt. Det vi alle er enige om, er behovet for økt utdanningskapasitet og behovet for mer kompetanse, så det tiltrer jeg. Men jeg gjør ikke det ut fra en slags panikkartet oppfatning av at norsk brannetat er i ferd med å ramle sammen – bare så det er sagt. Det er kanskje mer det motsatte, at vi har en brannetat i Norge som jeg syns på mange måter har håndtert veldig krevende situasjoner på en utrolig god måte, en brannetat som bare får utvidet oppgaveportefølje, og som spiller en viktigere og viktigere rolle i samfunnssikkerheten. Dét er gode argumenter for stadig å ha fokus på kompetanse. Jeg er også veldig uenig med dem som måtte hevde at dette på mange måter er et felt som er underprioritert i politikken. Jeg tror jeg er en av de få statsråder som har valgt å prioritere å bruke tid og ressurser på å skrive en stortingsmelding om brannsikkerhet, der mange viktige prinsippspørsmål fikk sin avklaring, men som det også er en prosess rundt for å få en avklaring. Det gjelder alt fra hvordan vi skal organisere brannvesenet – det er jo noen av oss som er veldig uenige med Fremskrittspartiet om å privatisere brannvesenet og den type virksomhet – til spørsmålet om regionalisering av brannetaten, som er særs viktig. Og ikke minst var kompetansedelen en utrolig viktig del av den diskusjonen. Jeg mener at det utvalget som er nedsatt, vil kunne gi oss viktige svar på hvordan vi skal kunne klare å gjøre dette på en bedre måte i framtida. Så er det jo slik når det gjelder de budsjettmessige spørsmål: Ja, jeg er helt enig når det gjelder de ni millioner kronene vi sørget for å få på plass da forskriften ble satt i verk – det var jo det som var årsaken til at den hadde ligget så lenge. Det var jo ingen kioskvelter politisk. Vi kunne brukt de ni millionene på mye annet rart, for å være helt ærlig, men jeg mente det var veldig viktig at vi gjorde det. Så det å bli nærmest tatt her for at dette er et felt som vi ikke ønsker å prioritere, vil jeg ta avstand fra. Men at det har skapt en situasjon nå som gjør at vi har et etterslep, må vi bare innse. Jeg imøteser alles innspill, særlig utvalgets innspill, om hvordan vi kan gjøre dette på en betryggende måte for framtida. I så måte syns jeg denne debatten har vært et godt anslag for å styrke den innsatsen.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Jeg mener at noe av det aller viktigste kriminalitetsforebyggende arbeidet vi gjør, finner vi utenfor justissektoren, utenfor de tiltakene jeg var inne på i hovedsvaret mitt. La meg bare understreke det. Her i Oslo tror jeg at hvis man virkelig skal få nedgang i den kriminaliteten som begås av unge gutter – oftest –, og forhindre rekruttering inn i gjenger, forhindre rekruttering inn i miljøer som vi ser ofte tyr til kriminelle handlinger, ja, så er kunnskapsministerens innsats for å forhindre at folk dropper ut av videregående skole, helt avgjørende. Det viser bare hvor mangespektret dette arbeidet må være. Det at man har gitt rom for unge mennesker til å ta et utdanningsløp, slik de sjøl ønsker det, uten å måtte se på lommeboka, og den likhetstanken man har når det gjelder kunnskapssystemet i Norge, tror jeg har vært helt avgjørende for å ha en slik utvikling av ungdomskriminaliteten som vi faktisk har. Så er det slik at vi over lang tid jo har hatt en prosess gående opp mot nye strafferettslige reaksjoner overfor barn og unge, som interpellanten var inne på nå på slutten. Der hadde vi Taraldsrud-utvalget, som avga innstilling i 2008. Og, det er helt riktig – det er tenkt fra regjeringas side at vi skal følge opp, og vi antydet at vi skulle komme i vår med en proposisjon – med en meldingsdel og en proposisjonsdel – med nødvendige lovendringer, for nye reaksjonsformer overfor yngre lovbrytere. Det er i stor grad preget av at vi ønsker at man ikke skal plassere folk under 18 år i norske fengsler. Vi må tenke alternativt. Min ambisjon er at den skal komme før sommeren. Den ligger ikke i departementet, den er nå i sluttfasen. Jeg håper vi rekker det før sommeren, men jeg har brent meg før med å komme med sånne tidsangivelser, så jeg skal jo være litt varsom, men den er like rundt hjørnet. Jeg håper da at vi husker denne debatten som er reist i dag, for det vil være krevende utfordringer for oss å måtte forlate et system som man over lang tid har valgt å bruke i strafferetten – altså i stor grad bøter, fengselsstraff og sånne mer tradisjonelle virkemidler – og kunne tenke annerledes, og rett og slett si til politiet og påtalemyndighet gjennom lov, forskrift og påtaleinstruks at her skal vi nå finne et nytt spor. Det er en usedvanlig viktig oppgave, og det er derfor vi har tenkt å gjøre det som en melding og en proposisjonsdel. Den er like rundt hjørnet, og jeg skal gjøre hva jeg kan. Jeg håper at det kanskje kan være interpellantens sommerlektyre.
Knut Storberget (Arbeiderpartiet), 2011-05-26:
Jeg skal bare kort ta for meg noen av de utfordringene som har kommet i debatten. Det har vært en bra debatt, som gjør det mulig for oss å sette enda større trykk på alle de tiltakene som kanskje mange ser på som helt åpenbare, og som kanskje heller ikke får den største oppmerksomheten utad, men som er desto viktigere. Representantene Michaelsen og Chaudhry – og nå sist også interpellanten – var inne på betydningen av følelsen av mestring. Jeg har lyst til bare å fortelle Stortinget at jeg forleden dag var på besøk i Trøgstad fengsel. Det er jo fantastisk å se at man nå ikke bare i politirådene, i konfliktrådene og i det som er ute i kommunene, men at man også ved liksom endestasjonen av kriminalitetsbekjempelsens skala, nemlig fengslene, gjør den jobben som man nå gjør. Det er fantastisk. I Trøgstad fengsel ble vi møtt med at fengselslederen sier: Vi er stortingsmelding nr. 37. Det høres jo litt kjedelig ut å være en stortingsmelding, men det er altså den store meldingen om kriminalomsorgen, hvor nettopp et samlet storting skisserte hvordan framtidas fengsel skal se ut. De unge guttene som er så uheldige å havne der, fordi man havner i fengsel, men som på mange måter er så heldige å havne akkurat i Trøgstad fengsel, opplever å kunne ta del i en av de 13 rusmestringsenhetene som regjeringa har valgt å åpne rundt omkring i det ganske land – 13 stykker. Det betyr ganske mye når vi vet at 60–70 pst. av dem som sitter der, har betydelige rusproblemer. De opplever i Trøgstad fengsel at de kan få skoletilbud, fordi det er etablert skole også der, slik vi har gjort det i alle fengslene. Dét handler om å mestre. De eksamenene som noen av de guttene tar, viser dem at det er fullt mulig å mestre på andre arenaer enn på dem de er vant med. Det at man i fengslene nå har mulighet til, gjennom bl.a. et godt samarbeid med Husbanken, å få bosetting når man blir løslatt, er jo også mestring. Det å kunne ta del i kulturtilbud – enten det er teater, det er å besøke det biblioteket som er i det samme fengslet, eller, som man har det i Trøgstad, det å ha mulighet til å gå på et servicetorg som er etablert der, for å få seg arbeid, møte Nav-ansatte eller møte folk fra konfliktrådet – er også en del av mestringen. Det skjer ganske mye tenking rundt hele justissektoren på dette feltet, både rundt den primære forebyggingen, rundt den subsidiære forebyggingen og også rundt den tertiære forebyggingen, som jeg her egentlig snakker om. Jeg vil også si, som representanten Heidi Greni var inne på, at uten frivilligheten i dette arbeidet, særlig ved løslatelse, men også inn mot ungdom lokalt, vil vi miste usedvanlig store verdier når det gjelder å forhindre at folk får et dårligere liv.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
Jeg hører justisministeren er overrasket. Jeg er særdeles overrasket over at justisministeren fortsatt ikke greier å se forskjellen på å overvåke og å kontrollere enkeltindivider på mistanke, i motsetning til DLD, som skal overvåke samtlige individer i hele Norge. Det er en vesentlig forskjell, og det er ikke noe nytt. Jeg hører at justisministeren snakker om troverdighet. Jeg er ikke så sikker på at denne regjeringen har så voldsomt stor troverdighet når det gjelder grensekontroll og bekjempelse av organisert kriminalitet. Det er jeg slettes ikke. Så er det sånn at de aller fleste forslagene som Fremskrittspartiet fremmer her, er anmodningsforslag til regjeringen. Da er det regjeringens oppgave å fortelle Stortinget etterpå, hvis disse forslagene blir vedtatt, om det er kostnader ved det. Hvis det ikke er slik, blir jo jobben på Stortinget på en helt annen måte i framtiden, hvis man skal legge justisministerens økonomi og budsjettering til grunn.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
Jeg vil bare umiddelbart slå fast at alle disse tre rådene skyver jeg fra meg. For det viser seg at justisministeren farer med usannheter. Justisministeren vet meget godt hva Fremskrittspartiet gjør med utrykningspolitiet. Justisministeren er jo delvis i ferd med å gjøre det selv – overføre flere oppgaver som går på kriminalitetsbekjempelse, til utrykningspolitiet – så der har jo justisministeren fulgt opp oss. Når det gjelder troverdighet, er det sånn at denne regjeringen har mindre og mindre troverdighet med hensyn til å få på plass de rette tiltakene for å bekjempe organisert kriminalitet med tollkontroll. Så er det sånn at denne regjeringen faktisk har gjort det som de beskylder Fremskrittspartiet for – man har innbilt det norske folk at man har gitt politiet nok ressurser, samtidig som man har gitt politiet 100–110 nye oppgaver, noe som ikke henger sammen. Fremskrittspartiet vil be regjeringen komme med forslag til nye tiltak. Hvis de koster penger, er det justisministerens oppgave å fortelle Stortinget hva det koster.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
Det viktigste man bør ha fokus på, er at politiet og tollvesenet får et tettere samarbeid, at de i mye større grad vier hverandre oppmerksomhet, og at de i mye større grad får bruke de samme verktøyene. Det trenger ikke nødvendigvis bety at tolletaten får mer myndighet, men jeg tror nok at det på enkelte områder er nødvendig. Derfor burde vi kanskje også i denne debatten tatt inn noen ord og hatt litt diskusjon om struktur. For jeg tror nok at den strukturen som politidistrikter har opp mot tolletaten, er uheldig. Man bør kanskje se det i sammenheng framover, i hvert fall når man får saker til behandling som går på strukturen innenfor politiet. Så kan jeg ikke dy meg, for representanten Chaudhry – og til og med justisministeren – legger faktisk sammen de kuttene som Fremskrittspartiet har fremmet i sine alternative statsbudsjetter over flere år. Hvis det er det som skal legges til grunn, så skylder jo tolletaten snart Fremskrittspartiet penger, hvis det er sånn man skal budsjettere og føre regnskap. Når vi ikke får gjennomslag for kutt ett år, foreslår vi nesten de samme kuttene neste gang. Man kan jo ikke legge sammen de forslagene til kutt over fem år, slik som Chaudhry gjør, og så slå fast at vi har kuttet 1,1 mrd. kr. Jeg håper ikke regjeringen driver med den type budsjettering, for det er selvfølgelig håpløst. Det skjønner alle sammen. Så er det også sånn at de forslagene som vi fremmer her, ser jeg ikke bort fra – og jeg kan nesten si det sånn at jeg slår det fast – vil koste penger både på utstyrsiden og på den operative siden i tolletaten. Men vi har ikke noe grunnlag for, når vi fremmer disse anmodningsforslagene overfor regjeringen, å legge noe budsjett for det. Men blir disse forslagene vedtatt, regner jeg med at regjeringen legger fram et budsjett for det, og det er da vi diskuterer kostnadene ved det. At Fremskrittspartiet i årets budsjett har kuttet 70 mill. kr til tolletaten av 1,5 mrd. kr – altså litt over 4 pst. kutt – såpass effektivisering tror jeg det finnes innenfor tolletaten, på samme måte som det finnes innenfor alle offentlige etater ellers. Og vi har vært forsiktige med tolletaten når det gjelder kutt i byråkrati og andre ting innenfor andre deler av det offentlige. Jeg tror at de fleste av de forslagene som Fremskrittspartiet fremmer i dag, vil komme i en annen innpakning på et senere tidspunkt.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
Jeg skal være den første til å beklage. Jeg har sannsynligvis overhørt representantens Chaudhrys konkretisering, og det beklager jeg på det sterkeste. Men jeg registrerte jo at justisministeren også prøvde seg på samme øvelse, gjennom å si at vi kutter 200 mill. kr ett år og 70 mill. kr neste år og legger det sammen. Det blir dramatiske kutt. Jeg skal prøve å unngå å forlenge debatten. Men det er klart at når man peker på det som det var enighet om i justiskomiteen og Stortinget for bare kort tid siden når det gjaldt kampen mot organisert kriminalitet, er jo denne pakken fra Fremskrittspartiet når det gjelder utvidet grensekontroll, en del av det, selvfølgelig, og det blir nok kanskje det viktigste området også. Hvis vi skal gå foran i å bekjempe organisert kriminalitet av ulik karakter, vil vi måtte gjøre noe med grensekontrollen vår på forskjellige måter. Til representanten Lillehovde: Så må vi bare erkjenne at ja, vi har forskjellig virkelighetsforståelse i Arbeiderpartiet og Fremskrittspartiet. Vi er kanskje litt mer utålmodig enn Arbeiderpartiet er, og så er det sånn at vi tenker nytt, og at vi tør å utfordre det bestående. Da tror jeg, som jeg sa i mitt innlegg, at disse forslagene på et eller annet vis blir ruget på i regjeringen også. Så trenger det ikke å være denne regjeringen som fremmer det i en annen innpakning. Det kan være en annen regjering, selvfølgelig. Men at det på et eller annet tidspunkt blir nødvendig, er jeg helt sikker på, også ut fra den debatten som representanten Åse Michaelsen viste til, som foregår i Europa. På oppfordring fra representanten Chaudhry, som spør hvorvidt det kommer noen penger i forbindelse med revidert, kan jeg si at hvis Fremskrittspartiets forslag blir vedtatt her i dag, skal jeg også sørge for at det blir finansiert, for vi har ikke kommet i mål med revidert ennå. Vi driver og forhandler, også internt i vårt parti. Men det er klart at hvis disse forslagene blir vedtatt i dag, og det viser seg at det koster penger, skal jeg sørge for at det blir lagt inn i revidert budsjett også, sånn at Chaudhry får finansiert det, hvis det er sånn at han ønsker å støtte noen av Fremskrittspartiets forslag.
Per Sandberg (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
Da fikk justisministeren rettet det opp. Det ligger ingenting i Fremskrittspartiets prinsipper om at vi skal legge ned Utrykningspolitiet. Men derimot ligger det nå i handlingsprogrammet vårt, som omtaler at vi ønsker å bruke ressursene på en annen måte – det er helt korrekt. Så er det altså sånn at justisministeren tillater seg å tolke representanten Ørsal Johansen på en, ja mildt sagt, totalt feil måte. Jeg tror at representanten Ørsal Johansen har full støtte ute i politidistriktene med hensyn til at politiet ikke kan gjøre en optimal jobb ut fra de ressursene man har tilgjengelig. Det får vi rapporter om hver eneste dag. Så har justisministeren en annen virkelighetsforståelse av det, og det respekterer jeg. Til representanten Chaudhry: Det er altså med få unntak utenom budsjetter og utenom revidert man legger fram forslag med budsjett. Det skulle ha vært en selsom prosess i dette huset hvis vi med alle forslag skulle legge ved et budsjett i tillegg. Det gjør man ved de store anledningene.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
Det er en viktig debatt vi har nå, men hvor viktig den er, kunne man lure på da man hørte på P4-nyhetene i dag tidlig, om andefamilien i statsministerboligens hage. Da får vel denne debatten en litt annen dimensjon. Men uansett er en effektiv kamp mot organisert kriminalitet avhengig av et godt samarbeid mellom toll og politi. Så vet vi at politiet sliter med sine ressurser og sin organisasjon, og at det ikke er helt optimalt, for å si det mildt. Når tollvesenet skal utføre sine oppgaver, er de ofte avhengig av politiets hjelp, noe som i flere tilfeller viser seg å være vanskelig. Da kan det være en fordel at tollvesenet har litt utvidede fullmakter og har mulighet til å følge etter dem som prøver å stikke av fra tollkontroller – altså at de har mulighet til å rykke ut med blålys og ikke blir mistenkt for å være landeveisrøvere når de kommer og skal stoppe folk som har kjørt forbi tollkontrollen. Da jeg hørte representanten Lillehovdes innlegg, ble jeg litt i tvil om hva Arbeiderpartiet egentlig mener. Et oversendelsesforslag er for meg på en måte et bifall til forslaget, og at det skal jobbes videre med, men argumentasjonen til Lillehovde var stikk motsatt. Han hadde ingen sans for forslaget i det hele tatt. Han sa også at et sånt forslag vil kreve en grundig utredning. Ti år med utredninger er for meg rimelig grundig. Ti år med utredninger om tolletaten skal kunne ha utrykningskjøretøy med blålys, er i grunnen en lang utredning, og det er nå en ny utredning på gang for å se om dette går an å få til. Hvor lenge mener representanten Lillehovde at de skal utrede denne problemstillingen? Nå må vi få det på bordet. Nå må det gjøres noe for å gi tolletaten de mulighetene de har til å gjøre jobben sin, for politiet har ikke ressurser og har ikke har organisering til å kunne bistå. Helt til slutt når det gjelder personvernet: Våre tiltak i punktene 2 og 3 gjelder ved mistanke. Tollvesenet skal ha mulighet til å gå inn i dataregisteret ved mistanke, og de skal ha mulighet til å utføre kroppsskanning ved mistanke. Jeg vil påstå at kroppsskanning er en smule bedre enn de metoder som brukes i dag. Det burde det ikke være tvil om. Jeg skal ikke si hvordan de metodene utføres, men kroppsskanning er i hvert fall en mye bedre måte å gjøre det på. Så til slutt: Representanten Chaudhry er stolt av å være «en del av en regjering». Jeg visste ikke at Chaudhry hadde byttet jobb.
Morten Ørsal Johansen (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
I mitt forrige innlegg stilte jeg spørsmål til Arbeiderpartiet og Lillehovde om hva intensjonene deres egentlig er med å foreslå at vårt forslag om blålys oversendes uten realitetsbehandling. Jeg vil gjerne ha et svar på det spørsmålet, for hvis det er slik at Arbeiderpartiet ikke er interessert i å se mulighetene for en slik løsning med at tolletaten kan bruke blålys og ikke er enig i intensjonene i forslaget, er det heller ingen vits for Fremskrittspartiet å gå med på at det skal være et oversendelsesforslag. Som jeg sa i mitt forrige innlegg: et oversendelsesforslag er på en måte et bifall til intensjonene i et forslag. Hvis de intensjonene ikke er der, ser jeg ingen grunn til at vi skal gå med på å omgjøre det til et oversendelsesforslag. Da vil vi ha en realitetsbehandling av forslaget. Så var representanten Lillehovde også inne på at Toll- og avgiftsdirektoratet utfører en del lovpålagte oppgaver som ikke kan utelates eller utsettes. Jeg håper at representanten Lillehovde også har med seg det når vi i budsjettbehandlingen skal bevilge penger til kommunene til skole og eldreomsorg, som også er lovpålagte oppgaver, og som vel ikke kan sies å være de største prioriteringsområdene til denne regjeringen. Representanten Chaudhry spurte om det ville komme noen penger fra Fremskrittspartiet i forbindelse med revidert. For meg er revidert budsjett et budsjett som skal ta opp i seg nye ting og kompensere for nye ting som er skjedd etter at budsjettet ble lagt fram. Jeg kan ikke se at situasjonen for tolletaten er spesielt ny, men Fremskrittspartiet vil, når vi får til våre tiltak og nye oppgaver som tollvesenet skal ha, også sørge for at det finansieres på en god måte. Det er dermed ikke sagt at ikke Toll- og avgiftsdirektoratet er modne for å kunne effektivisere, som også representanten Sandberg var inne på. Når det gjelder Fremskrittspartiets gode forslag og gode intensjoner, vi vil også sørge for at tolletaten få de ressursene de trenger, i likhet med politiet, for å kunne utføre sine oppdrag. Så håper jeg at jeg kan få svar på mitt spørsmål til representanten Lillehovde og Arbeiderpartiet om Arbeiderpartiet er enig i intensjonene i forslaget om bruk av blålys.
André Oktay Dahl (Høyre), 2011-05-26:
Nå tror jeg kanskje flere snart bør ta en time-out her. Noen ganger tar debatter litt av. Det er mulig jeg fulgte veldig dårlig med, men i motsetning til andre har jeg ikke deltatt med liv og lyst i debatten. Men jeg oppfatter det faktisk dit hen at både forslag nr. 8 og forslag nr. 9, som foreslås oversendt, blir tatt imot med forholdsvis åpne armer av regjeringspartiene. Jeg velger i hvert fall å legge det til grunn. Man begynner ikke på scratch i saksbehandlingen. Det som må være forventningen fra Stortinget når det gjelder oversendelse, er at det faktisk blir utredet rimelig raskt basert på det man har holdt på med i veldig mange år. Jeg synes vi kanskje bør nærme oss en avslutning på denne debatten. Jeg velger å tolke regjeringspartiene dit hen at de har tenkt å ta dette på alvor. Så til å slå sammen kutt. Det er veldig mange av Stortingets partier som slår sammen plusser. Jeg har opplevd ganske mange ganger her at både den ene og den andre slår sammen de årvisse budsjettøkningene til en stor pott i valgkamptider for å sørge for at man fremstår best mulig. Så synes jeg at vi i en sånn debatt bør minnes litt hva vi diskuterte for et par uker siden om organisert kriminalitet, hvor vi alle var enige om at det er viktig at vi står sammen om noe. Jeg synes vi skal minnes noe av den debatten når vi nå begynner å drive med det jeg vil kalle – kanskje uparlamentarisk, jeg er ikke sikker på om det står i den store boken – flisespikkeri, at vi faktisk minnes den debatten, og hva vi sa den gangen. Men en ting jeg kunne tenke meg at vi så på senere, er det som Fremskrittspartiet tar opp: I hvilken grad er byråkratiet i tollvesenet perfekt? Jeg har ikke sett noen inndekning i forhold til hvor man har tenkt å kutte, hvilke konkrete ting som er for byråkratisk. Men jeg synes at vi, i likhet med hva regjeringen gjør på politisiden, hvor man er opptatt av at man skal bruke pengene bedre, også skal være opptatt av at tollvesenet bruker de pengene de har, på en best mulig måte. Jeg tar nærmest for gitt at regjeringen, ved at de koordinerer både Finansdepartementets forhold til tollvesenet og Justisdepartementets forhold til det samme tollvesenet, ser på det. Sånn sett har det vel kommet noe godt ut av debatten, men jeg skulle vel ønske at man kunne se mer på det reelle innholdet i hva tollvesenet gjør, fremfor å diskutere plusser og minuser på den måten man har gjort nå det siste kvarteret.
Solveig Horne (Fremskrittspartiet), 2011-05-26:
Det er en stund siden jeg var med i debatter i saker fra justiskomiteen. Men den saken som foreligger nå, er en viktig sak å være med i en debatt om. Det er i hvert fall en ting som er sikkert, og det er at justisministeren har et stort engasjement for disse sakene. Det har han vist i de årene har var i opposisjon, og i de årene han har vært justisminister. Men han har vært justisminister i seks år, og som han sikkert har fått med seg, er opposisjonen utålmodig fordi det tar så lang tid før vi klarer å få på plass noen skikkelige regler for dette. Likevel er jeg glad for at regjeringspartiene har innsett at en del av forslagene som opposisjonen fremmer, er verdt å ta med seg – de har vært ute på høring, og man vil komme tilbake til dem. Justisministeren sier selv at dette er saker som er vanskelige og komplekse og tar tid når man skal ha en dialog med andre myndigheter. Derfor er det så viktig at vi i Norge gjør det vi kan, før vi får slike avtaler på plass. Det ligger en del grep i forslagene som kunne ha vært gjort ganske enkelt. Jeg synes det er beklagelig at det fremdeles kommer til å ta litt tid, selv om det er positivt at det er noe på vei. Det er vanskelige saker, og vi må tenke barns beste oppi dette. Det er foreldre som mister barna sine, og det er barn som mister kontakten med foreldrene sine. Derfor er det så viktig at vi har et skikkelig lovverk og skikkelige sanksjonsmuligheter for å ivareta disse barna. Så kan jeg ikke unngå å kommentere Akhtar Chaudhrys innlegg, for han snakket om sanksjoner i forhold til barnebidrag. Vi vet at barnebidragssaker er blant de saker som det har vært størst økning i i rettssalene nå, på grunn av at folk ikke klarer å bli enige. Derfor har Fremskrittspartiet som eneste parti fremmet et forslag for Stortinget om at det automatisk skal være delt omsorg ved et samlivsbrudd. Men jeg har lyst til å minne representanten Chaudhry om at da vi i forrige periode hadde en sak oppe i justiskomiteen om barnebidrag, fremmet Fremskrittspartiet et forslag om sanksjonsmuligheter. På grunn av at vi vet at verken far eller mor opprettholder den avtalen som er pålagt dem av domstoler, er det viktig at det er sanksjonsmuligheter. Det stemte SV imot, så det er kanskje på tide å fremme et nytt forslag om sanksjonsmuligheter, slik at barna får både det samværet og den økonomien som det er lovpålagt at de skal få.