Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (Arbeiderpartiet), 2001-06-15:
Regjeringen la i revidert nasjonalbudsjett opp til å holde fast ved den innretningen av budsjettopplegget for inneværende år som Stortinget vedtok før jul. Jeg er glad for at et bredt flertall i finanskomiteen legger opp til å følge Regjeringens anbefaling. Dermed unngår vi at budsjettpolitikken nå øker presset i norsk økonomi. Aktiviteten i økonomien er høy, selv om veksten har avtatt de siste to årene. I mai økte konsumprisene med 4,3 pst. fra samme måned i fjor. Korrigert for utviklingen i avgifter og elektrisitets- og bensinpriser har prisveksten imidlertid holdt seg relativt stabil hittil i år, med en 12-månedersvekst på om lag 2¾ pst. Enkelte forhold trekker i retning av at prisveksten vil avta markert i månedene framover: Halveringen av matmomsen fra 1. juli vil bidra til lavere priser på matvarer. Avgiftene på bensin og diesel går ned med 40 øre fra 1. juli. Det er samtidig grunn til å vente at elektrisitetsprisene utover i andre halvår i år vil øke mindre enn på samme tid i fjor, og dermed bidra til å redusere 12-månedersveksten i konsumprisene. Samtidig er det stor usikkerhet om utviklingen internasjonalt. Utviklingen i Europa har vært svakere enn lagt til grunn i revidert nasjonalbudsjett, i hovedsak fordi avmatningen i USA har smittet mer over på europeiske økonomier enn ventet. Merverdiavgiften er en av de fremste kildene til å finansiere vår felles velferd. Norge er i dag det eneste land i den vestlige verden utenom USA som ikke har generell moms på tjenester. Momsreformen bringer vårt momssystem mer på linje med det våre viktigste handelspartnere har hatt i en årrekke, og den sikrer framtidig finansiering av velferdssamfunnet. Samtidig betyr reformen en lettelse for folk flest. Det folk flest vil merke 1. juli er at matvareprisene reduseres med rundt 10 pst., og at avgiftene på bensin og diesel går ned med 40 øre. Stortingets behandling av momsreformen sist høst førte til at det ble vedtatt en rekke unntak. Finansdepartementet har derfor måttet foreta vesentlige avgrensninger av flere unntak. Jeg har ikke funnet det riktig å fastsette de endelige forskrifter og avgi våre fortolkningsuttalelser før finanskomiteen avgav sin innstilling til revidert budsjett, og Stortinget fattet de endelige lovvedtak sent i går. Finansdepartementet har i dag fastsatt alle gjenstående forskrifter og fortolkningsuttalelser. Det er bl.a. fastsatt to nye forskrifter som innebærer en klar forenkling og forbedring av regelverket for næringsdrivende. Den første gjelder en ny forskrift om kjøp av tjenester fra utlandet, som forhindrer konkurransevridning mellom tjenester som leveres innenlands, og tjenester som leveres fra utenlandsk tjenesteyter til bruk i Norge. Den andre gjelder en ny forskrift som gir en generell adgang til frivillig registrering for utleiere som leier ut bygg og anlegg til avgiftspliktig virksomhet. Dette innebærer en likestilling mellom å drive avgiftspliktig virksomhet i eide og leide lokaler. Det er også gjort vedtak om lempinger i plikten til å beregne merverdiavgift ved uttak av tjenester. Det gjelder advokaters deltakelse i advokatvakt hvor tjenestene ytes gratis, og det gjelder uttak fra avgiftspliktig til ikke-avgiftspliktig virksomhet i samme selskap. Helsetjenester er unntatt fra avgiftsplikten i Norge, i likhet med det som ellers gjelder innen EØS-området. Som i Sverige er fritaket avgrenset mot alternativ medisin. Etter en samlet vurdering vil homøopati og akupunktur også bli omfattet av unntaket. Vi har også lagt til grunn at andre alternative behandlingsformer som utøves av offentlig godkjent eller autorisert helsepersonell, skal unntas i samsvar med finanskomiteens innstilling. Etter gjennomgangen av høringsuttalelsene har vi videre kommet til at alle kosmetiske operasjoner utført av lege, skal unntas. Et slikt unntak praktiseres også i våre naboland. Finansdepartementet har i dag avgitt en omfattende fortolkningsuttalelse om unntaket for finansielle tjenester. Jeg har lagt stor vekt på at avgrensningen av dette unntaket skal være slik som i våre naboland, og jeg viser spesielt til forliket mellom det danske skatteministeriet og sparebankenes datasentral i Danmark. Vi har også fulgt opp merknaden fra finanskomiteen om at likeartede finansielle tjenester som utøves ved forvaltning av verdipapirfond og investeringsselskaper, blir avgiftsmessig behandlet på samme måte. Vi har her lagt til grunn at også der kjøp og salg besluttes av investeringsselskapet selv, vil et forvaltningsselskaps tjenester være avgiftsfri når vesentlige deler av oppfølgingsarbeidet foregår i forvaltningsselskapet. Det er også vedtatt omfattende unntak innen reiseliv. Persontransport, overnatting samt formidling av slike tjenester blir som kjent unntatt også etter 1. juli. Persontransport med fly vil fra 1. juli få nullsats i merverdiavgiftssystemet. Det betyr en avgiftslettelse på 300 mill. kr. Etter gårsdagens lovvedtak om guiding, vil det aller meste av reiselivssektoren være unntatt. Finansdepartementet har i dag også fastsatt forskriften om halv matmoms på næringsmidler. Næringsmidler i alle ledd omfattes av den reduserte satsen. Som i andre land krever den lavere matmomsen en avgrensning mot serveringstjenester. Vi har valgt å gi en grundig og detaljert fortolkning for å avgrense dette best mulig og sikre best mulig forutsigbarhet for de næringsdrivende som berøres. La meg for øvrig understreke at avgiftsmyndighetene også har en veiledningsfunksjon. Fra starten av vil jeg legge opp til at det i stor grad gis veiledning og forebygging av feil, fremfor rene kontroller. Jeg har registrert mer eller mindre seriøse forsøk på å latterliggjøre de avgrensningene som må foretas både når det gjelder tjenester og næringsmidler. Vi har som sagt i all hovedsak fulgt de avgrensningene som våre naboland Sverige og Danmark er kommet fram til etter å ha praktisert moms på tjenester i en årrekke, og hvor Sverige også har hatt lavere moms på matvarer i en årrekke. Norge synes imidlertid å få flere unntak enn nabolandene, f.eks. er det moms på overnatting både i Sverige, Danmark og Finland. Flere unntak gir flere vanskelige avgrensninger. Men vanskelige avgrensninger har det jo også vært tidligere i momssystemet. Det var i lang tid et eget utvalg bestående av bl.a. stortingsrepresentanter som vurderte om en trykksak var en bok uten moms, eller et blad med full moms. Donald Duck i heftet form hadde full moms, mens Donald Duck i innbundet form var fritatt for moms. Den nye momsreformen fjerner en del slike vanskelige avgrensninger. Det er f.eks. utviklet et skille mellom standardisert og spesialisert programvare for edb. Standardprodukter har vært ansett som en avgiftspliktig vare, mens det spesialsydde har vært en avgiftsfri tjeneste. Men hva da med alle de ulike programvaresammensetninger som finnes i dagens marked, og muligheter for digital overføring over Internett? Alt dette behandles likt etter reformen. For ikke å snakke om ulike tolkninger. Det er over 30 år siden den gjeldende momsloven ble vedtatt, men fortsatt må vanskelige spørsmål avklares hos skattemyndighetene, i departementet og i domstolene. Vi kan derfor ikke forvente at alle vanskelige avveininger vil være avklart i dag. Og noen vanskeligheter fortsetter etter Stortingets uttrykte ønske. Hvis et hotell anskaffer en stol og setter den i restauranten, vil det være fradragsberettiget. Dersom den settes i resepsjonen, er det delvis fradragsrett. Og settes den i hotellrommet, er det ikke fradragsrett, for overnatting er fritatt for moms. Dette ønsket som kjent Regjeringen å gjøre noe med. I forhold til lavere moms på matvarer er det selvfølgelig enklere avgrensninger, både f.eks. for Høyre og SV, som er mot lavere moms på mat, enn for oss som er for at matvareprisen fra 1. juli skal bli redusert med nær 10 pst. Politikk er også å gjøre riktige beslutninger, selv om det er enklere å stille seg på sidelinjen og rope. Da lekkasjene fra Storvik-utvalget ble kjent i media, var Per-Kristian Foss den mest positive. I Aftenposten 6. april 1990 uttalte Foss at han ikke avviser prinsippet om moms på tjenester, men at skattebetalerne da må få pengene igjen på andre områder. Enten i form av redusert skatt, eller ved redusert moms på f.eks. matvarer, slik som nå. Foran valget i 1997 sendte Høyres leder Jan Petersen ut en pressemelding hvor han krevde at de andre partiene skulle fortelle velgerne hva de mente om moms på tjenester, før valget. «Spørsmålet om moms på tjenester har vært oppe til vurdering i syv år, og svaralternativene begrenser seg i hovedsak til ja eller nei», sa Petersen. Ved behandlingen av nasjonalbudsjettet høsten 1999 framgikk at Høyre var generelt for moms på tjenester. Og da reformen ble behandlet i Stortinget sist høst, sa Høyres Kjellaug Nakkim i debatten i Odelstinget: «Høyre støtter denne tilnærmingen. Vi mener at et slikt system fanger opp utviklingen av nye varer og tjenester i samfunnet.» Og så foreslo Høyre reformen utsatt til etter valget. Jeg er glad for at et flertall i Stortinget faktisk gjennomfører det de mener er riktig. Jeg er glad for at forbrukerne på denne måten får redusert moms på matvarer. Selv om en har fått enkelte vanskelige grensedragninger, så gir merverdiavgiftsreformen et bredere avgiftsgrunnlag og en modernisering av momssystemet. Jeg er tilfreds med at vi nå har klarlagt forutsetningene for innføring av generell merverdiavgiftsplikt fra 1. juli.