Elin Rodum Agdestein (Høyre), 2014-11-25:
Jeg vil også takke statsråden for en svært god og grundig redegjørelse. Gjennom flere innlegg her i debatten i dag vil vi fra Høyre gå nærmere inn på viktige enkeltområder. Norsk utenrikspolitikk begynner i Europa. Det gjør også stadig mer av norsk innenrikspolitikk. EU-regelverk har stor innflytelse på alle områder av norsk politikk og samfunnsliv, og EØS-medlemskapet er avgjørende for vår verdiskaping og for velferden. Debatten om utviklingen i EU og Norges rolle som EØS-medlem skjer i dag dessverre mot et bakteppe av økonomiske og sosiale utfordringer, manglende vekstkraft og høy ledighet. Det sikkerhetspolitiske bildet er det allerede gjort grundig rede for. Norsk europapolitikk er inne på et helt nytt spor. Utviklingen i Europa det siste året viser at regjeringen har utvist en usedvanlig god timing gjennom å opprette en egen ministerpost for EU/EØS-saker. Siden har vi fått regjeringens europastrategi og etablering av et eget europautvalg internt i regjeringen for å koordinere saker på tvers av departementene. Det er også grunn til å framheve de nye nasjonale retningslinjene for forvaltningens arbeid med EØS- og Schengen-saker, og at Norge gjennom EFTA har vedtatt nye prosedyrer for å sikre raskere behandling av EU-rettsakter, for blant målene for norsk europapolitikk er nettopp å bli raskere til å implementere EØS-regelverket i norsk rett, slik at vi kan sikre norsk næringsliv likeverdige rammevilkår sett i forhold til konkurrentene i EU. Vi er tidligere inne i prosesser, og vi påvirker utforming av EU-lovgiving før den vedtas. Regjeringen har sørget for at det nå er norsk deltakelse i ekspertgruppen som forbereder nye EU-regler. En annen ny ordning er at norske statsråder møter regelmessig i EUs uformelle ministermøter for aktivt å ta initiativ til å fremme norske interesser. Vi sitter ikke lenger og venter på EU-beslutninger. Det er svært positivt at det samtidig på statsministernivå tas initiativ til en tettere nordisk koordinering av europasaker. Hvordan få fart på Europa, var hovedtemaet i talen som den nye presidenten i EU-kommisjonen holdt for Europaparlamentet i september. Målet er å legge grunnlag for økonomisk vekst og å skape flere jobber, bl.a. gjennom en større investeringspakke. Programmene innen energi og klima, energisikkerhet, digitalisering på forskning, innovasjon og entreprenørskap er viktige satsinger for EU-kommisjonen. Norge deltar i en rekke av disse programmene gjennom EØS-avtalen, i 2014 med om lag 2,58 mrd. kr. Hvordan EUs konkrete tiltak på viktige områder skal utformes gjennom et nytt arbeidsprogram, vil bli lagt fram for Europaparlamentet før jul. Det er tilfredsstillende å konstatere at Norge nå er i gang med å gi innspill i prosessen. Ambisjonene i EU er store når det gjelder å lykkes med å framforhandle en frihandelsavtale med USA – TTIP. USA og EU står for halvparten av verdens BNP og 30 pst. av verdenshandelen. De er våre to viktigste handelspartnere. 70 pst. av norsk vareimport og 86 pst. av vår eksport går til disse markedene. En frihandelsavtale som TTIP vil derfor få stor betydning for Norge og norsk næringsliv. Særlig for fiskeeksporten kan det slå alvorlig ut, i og med at vi så langt ikke har tollfrihet for fiskeeksport verken til EU eller USA. Samtidig kan en avtale også føre til økt vekst og kjøpekraft, noe som er gunstig for norsk økonomi. Da er det avgjørende å gjøre alt vi kan for å sikre norske bedrifter like gode vilkår i våre viktigste eksportmarkeder som det konkurrerende bedrifter i USA og EU vil få. Kommentatorer i USA peker på at valgresultatet der nå vil kunne øke sannsynligheten for at TTIP-forhandlingene skyter fart. Det er positivt at EU legger vekt på åpenhet om forhandlingene. Forhandlingsmandatet er frigitt, og det er uttalt vilje til å gi økt innsyn i forhandlingsdokumenter, transparens knyttet til å bistå og til å ha tettere dialog med relevante aktører. Regjeringen er i gang med å identifisere og utforme norske posisjoner for så å fremme dette overfor både USA og EU. I går ble det i tillegg klart at Norge blir med i det såkalte foregangsinitiativet, som er et samarbeid om forbedring av EUs indre marked på fire prioriterte områder. Avslutningsvis: Det har vært time-out i forhandlingene med EU om størrelsen på EØS-bidraget. EU har tøffe krav om et forhøyet bidrag, som Norge ikke uten videre har kunnet akseptere. Det er grunn til å merke seg den norske posisjonen om at en videreføring av EØS-bidragene forutsetter tilfredsstillende løsninger for markedsadgang for fisk. Jeg vil benytte anledningen til å rose regjeringen for det proaktive arbeidet som gjøres når det gjelder pågående prosesser med EU.