Abid Raja (Venstre), 2011-12-02:
Terrorangrepene 22. juli har aktualisert justispolitikkens grunnleggende oppgave: Å sikre borgernes trygghet innenfor rettsstatens bærende prinsipper. Den 22. juli preger også budsjettet vi debatterer i dag. Regjeringen forsikret oss etter angrepene om at hat og terror skal møtes med mer demokrati, mer åpenhet, men aldri naivitet. Jeg tolker dette slik at vi skal beholde, og videreutvikle, en rettsstat som ivaretar både frihet og trygghet, samtidig som vi skal klare å borge for enkeltindividets sikkerhet. En av de mest grunnleggende oppgavene for enhver rettsstat er å beskytte sine egne borgere. For å nå dette målet kan det være fristende å ty til økte sikkerhetstiltak når borgere blir utsatt for angrep, eller når trusselnivået øker. Men staten skal også ha andre prinsipper, for uansett hvilke trusler vi utsettes for, må ikke staten gå på akkord med – og bidra til å undergrave – respekten for menneskerettigheter, individuelle friheter og prinsippene enhver moderne rettsstat innehar. Denne balansen er fra før uhyre vanskelig, men det har nå blitt enda vanskeligere enn noen sinne å finne denne balansen, tatt i betraktning 22. juli. Men det er vanskelig også på grunn av det generelle trusselbildet innenrikspolitisk, fra egne borgere, og også de truslene som rettes mot Norge fra utlendinger, og fra utlandet. Både utrygghet ved å bli utsatt for kriminalitet og ufrihet ved å bli overvåket går ut over folks velferd. Dette er det viktig å ha i bakhodet når justispolitikken utformes. Vi vinner ikke utelukkende friheter ved å ta fra borgerne retten til privatliv gjennom massiv overvåkning og gjennomreguleringer. Regjeringen foreslår en solid økning av budsjettpostene som gjelder samfunnssikkerhet og beredskap. Det får regjeringen sin fulle støtte til fra Venstre. I tillegg mener vi det er behov for opptrapping av trening og øvelser på ekstreme situasjoner i Norge. Her henger vi etter. Dette må vi gjøre noe med. Venstre har derfor valgt å øke bevilgningen til Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap med 10 mill. kr. Venstre har også økt bevilgningen til Politireserven i sitt alternative budsjett, ikke fordi vi mener at Politireserven skal brukes som en kompensasjon for manglende politifolk, men fordi det er en ressurs som enten må brukes, og dermed styrkes, eller legges ned. Vi ønsker å styrke den. Venstre ser positivt på at regjeringen øker bevilgningene til politiet, men vi mener det er behov for ytterligere styrking. Venstre har i sitt alternative budsjett lagt vekt på å øke tilstedeværelsen av synlig politi i Oslos gater, bl.a. for å bekjempe voldtekt. Det er noe rart over det: Vi vet at synlig politi i gatene virker, men vi velger bort å prioritere det. Etter debatten her i salen i går om voldtekt er det også rart at vi ikke tør å satse mer offensivt. Vi i Venstre satser på dette, og vi har valgt å prioritere å opprette en egen voldtektsenhet i Kripos, slik Voldtektsutvalget anbefalte, og som vi foreløpig ikke har sett at Justisdepartementet har tatt tak i på en skikkelig måte. Venstre har kuttet i noen poster på Justisdepartementets område, og jeg vil knytte noen få kommentarer til det ene – datalagringsdirektivet. Venstre kutter 13,3 mill. kr til innføring av EUs datalagringsdirektiv. Venstre var som kjent imot at dette direktivet ble innført i Norge, og vi ønsker derfor heller ikke å bevilge ekstra midler til å gjennomføre dette. Ettersom vi ikke sitter i komiteen, nevner jeg til slutt at Venstre kommer til å støtte forslagene nr. 1 og 3, fra Fremskrittspartiet og Høyre.