Ola Borten Moe (Senterpartiet), 2012-12-18:
På vegne av regjeringen har jeg lagt fram mål for energieffektivisering i bygg. Det er en oppfølging og en utkvittering av Stortingets vedtak i forbindelse med behandlingen av klimameldingen, der Stortinget ba om at regjeringen skulle komme tilbake med et mål for energieffektivisering i bygg i løpet av 2012. Regjeringens overordnede, langsiktige mål er at nye bygg skal være bærekraftige, med et lavt avtrykk på miljø i hele byggets levetid. Fram mot 2040 vil regjeringen legge til grunn en tenkning for bygg der materialer, forbruk av energi og vann, innemiljø, forurensning, transport og avfall blir sett i en helhetlig sammenheng. Regjeringens ambisjon, mål, er at energibruken i bygg per kvadratmeter skal være vesentlige lavere i 2040 enn den er i dag. Gjennom dette langsiktige målet signaliserer regjeringen en tydelig forventning til bransjen om at byggene i 2040 skal være mye mer enn bare energieffektive. Vi fremmer en helhetstenkning der bygg skal være bærekraftige i vid forstand. Med det mener vi at det vil være avgjørende for norske bygg at de skal være tilpasset lavutslippssamfunnet. De skal også være sunne å bo i; det skal være et godt inneklima. Så er det jo ikke slik at vi starter fra et nullpunkt. Som representanten Rudihagen var inne på i sitt innlegg, har vi allerede de strengeste kravene på en lang rekke bygningskomponenter, vi har blant de strengeste kravene til teknisk standard på bygg i verden, og for privathusholdninger sin del har vi allerede tatt betydelige kostnader knyttet til teknisk forskrift, men også som sådan. Det er mange vedtak og tiltak, fattet over lang tid, som gjør at Norge i stort allerede i dag utnytter energien sin noenlunde effektivt. Men vi skal videre, og med dette målet oppfordrer vi bransjen til å ta ytterligere steg inn i lavutslippssamfunnet ved å begynne å ta i bruk nye materialer, nye teknologier og løsninger som ikke har det samme miljøavtrykket som i dag. Bransjen må selv være med og ta ansvaret for å finne fram til framtidens materialer, byggemetoder og transportløsninger. I klimameldingen og i byggemeldingen redegjorde regjeringen for tiltak som bidrar til energieffektivisering. Flere av disse virkemidlene vil ha klart størst effekt etter 2020. Det gjelder bl.a. de byggtekniske kravene. I klimameldingen signaliserte vi at vi ville skjerpe energikravene i byggteknisk forskrift til passivhusnivå i 2015 og til nesten nullenerginivå i 2020. Det er uhyre ambisiøst. Beslutning om kravnivå gjøres på bakgrunn av utredninger av samfunnsøkonomiske og helsemessige konsekvenser og kompetansen i byggenæringen. Regjeringen vil derfor senere fastsette bestemmelsene som definerer de ulike nivåene. Denne regjeringen har et omfattende virkemiddelapparat rettet mot energieffektivisering i bygg. Det gjør vi gjennom forskrift, det gjør vi gjennom Enova, det gjør vi gjennom Husbanken. Beregninger viser at det vil gi en effekt på 15 TWh energieffektivisering i bygg fram mot 2020. Vi mener at dette er ambisiøst, men realistisk. Jeg vil understreke at en effekt på 15 TWh energieffektivisering i bygg ikke nødvendigvis betyr at energibruken vil gå tilsvarende ned. Det er mange faktorer som virker inn på utviklingen av energibruk, og de trekker i ulik retning. De viktigste drivkreftene som gir økt energibruk er den demografiske og økonomiske utviklingen. Energieffektivisering i bygg trekker i retning av å avgrense energibruken. Jeg viser til at regjeringen har andre virkemidler, slik som avgifter, som informasjon og rådgivning, som bidrar til å utløse energieffektiviseringstiltak i bygg. Den type energieffektiviseringstiltak påvirkes også av andre forhold, slik som priser, endring i byggeskikk eller teknologisk utvikling. På vegne av regjeringen har NVE regnet ut at effekten av mindre vedlikeholds- og oppussingsarbeid i eksisterende bygg vil være 3 TWh i perioden 2010–2020. Av dette utgjør boliger om lag 2 TWh – med andre ord en ikke ubetydelig energimengde.